Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege jučer i danas predstavnici Vlade jasno su nam dali do znanja da u proračunu nema dovoljno novaca za zdravstvo, školstvo, za djecu vrtićke dobi, za …/nerazumljivo/… djecu, za djecu sa posebnim potrebama, za studente, za socijalno ugrožene i da ne nabrajam dalje. Jučer sam u svom izlaganju govorio o problemu jednog veleučilišta jer nisu odobrena sredstva u proračunu, a danas ću pokušati objasniti što se dešava sa specijalnim bolnicama za rehabilitaciju. Osnovni problem lošeg poslovanja zdravstvenih, a teme i, a time i nezadovoljstva zdravstvenih djelatnika leži prije svega u činjenici što cijene pojedinih zdravstvenih usluga i iznosi limita koje jednostavno određuje HZZO ne prate realan rast cijena usluga i minimalnih limita, a da ne spominjem da ne prate ni obećanja Vlade prilikom potpisivanja ugovora sa sindikatima. Naime, naknada za dan bolničkog liječenja koju jednostavno određuje HZZO često ne pokriva osnovne troškove koje bolnice moraju podmiriti kako bi se po strogim medicinskim standardima pacijentima moglo pružiti neophodnu njegu, liječenje i skrb. Proteklih 3 godine došlo je do povećanja dijela materijalnih radničkih prava u javnozdravstvenom sustavu što predstavlja povećanje troškova za plaće unutar limita. Međutim, u trogodišnjem periodu od 2016. do danas limit koji odobrava HZZO je porastao za svega za 12,5%, a samo je obećana prosječna bruto plaća porasla za 21,5%. Kako to izgleda u apsolutnim iznosima odlično prikazuje nekoliko primjera iz analize koja je napravljena u Specijalnoj bolnici u Krapinskim Toplicama u rujnu ove godine. Npr. naknada HZZO za liječenje kardioloških pacijenata upućenih na rehabilitaciju iznosi 603 kune, a trošak plaća medicinskog osoblja, lijekova, medicinskog potrošnog i laboratorijskog materijala te dodatnih dijagnostičkih pretraga iznosi 710 kuna. Za dan bolničkog liječenja za ortopedsku rehabilitaciju određena cijena od HZZO je 370 kuna i 65 lipa, dok se stvarni trošak kreće i do 820 kuna. Za dan bolničkog liječenja spinalne rehabilitacije početna cijena HZZO-a iznosi 618 kuna dok se stvarni trošak kreće do čak 1.613 kuna. Da stvar bude gora moram istaknuti da u navedenim izračunima stvarnih troškova nisu uključeni troškovi prehrane, čišćenja i održavanja, troškovi administrativnog osoblja, troškovi tehničkog osoblja i osoba u prehrani, u laboratoriju i ljekarni te troškovi nabave potrošnog materijala za fizikalne terapije, nabave i zanavljanja opreme, sitnog inventara i ostalih potrepština. Da apsurd bude veći Zavod za zdravstvene usluge u turizmu koji je ustrojstvena jedinica Ministarstva zdravstva izradio je analizu ekonomske cijene zdravstvene usluge za specijalnu bolnicu. Izračuni do kojih su došli pokazuju da su sve dobivene cijene gotovo duplo veće od onih koje plaća HZZO. Pa npr. zavod je došao do cijene za liječenje kardioloških bolesnika u iznosu od 1.164 kune, a HZZO plaća 603 kune. Zavod je došao do cijene za spinalnu rehabilitaciju od 1.200 kuna, a HZZO plaća 618 kuna. Budući da su svi ugovori sa HZZO-om jednostavni akti na koje ne mogu utjecati niti ravnatelj bolnica, niti upravna vijeća bolnica proizlazi da su ti tzv. ugovori napravljeni na način da je većini bolnica jednostavno nemoguće pozitivno poslovati. Primjer koji to iluzorno pokazuje je da maksimalni mjesečni iznos koji HZZO dostavlja jednoj bolnici iznosi 9,5 miliona kuna, a samo trošak za zaposlene iznosi 10 miliona kuna i 300 tisuća. S takvim prihodima u kojima udio ukupnih prihoda u poslovanju bolnica od HZZO-a je daleko ispod razine stvarnih troškova koštanja dijagnostičkih i terapijskih procedura, moglo bi nam se desiti da će javno zdravstvene ustanove moći pacijentima pružiti usluge po minimalnim medicinskim standardima što ni u kojem slučaju nije zadovoljavajuće. Mislim da je krajnje vrijeme da si Vlada postavi pitanje da li je potrebno smanjiti dotacije u inozemstvo za zdravstvene i obrazovne ustanove, dotacije za vjerske zajednice i ostale dotacije jer kao što vidimo Hrvatska u proračunu nema dovoljno novaca ni za svoje građane koji izdvajaju novac u taj proračun. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj zeleno-lijevoga bloka u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Vilim Matula. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, dva dana gledamo ovdje predstavu koju nam je upriličio premijer, vladajuća koalicija i ova tanušna većina u saboru, većina od samo jednog glasa i ta većina šalje samo jednu poruku ne, ne prihvaćamo, ne, 1, 2, koliko 3 neka amandmana koja su prihvaćena ono upravo zapravo potvrđuju to ne, ne prihvaćamo i to je politička lekcija koju nam je odlučio premijer, vladajuća koalicija i tanušna većina održati. A zanimljivo je da, to je paradoksalno, da u ovom slučaju kada je svaki glas ovoliko važan jer je jedini to daje evo sada jedini čovjek kojeg vidim od HDZ-a zastupnik ovdje, ali imam dojam da svaki od vas zapravo tako i hoda tu se vidi da vi svaki znate da ste toliko iznimni, da ste toliko potrebni jer da, bez jednog glasa nema ovog proračuna, bez jednog jedinog glasa i zato je nama rečeno ne, ništa. Ništa se ne prihvaća kako god bilo dobro promišljeno, jer to je demokracija. Pa to je demokracija da se promisli, da se naprave neki filteri, da ne prođu nepromišljene, ishitrene, glupe ideje. I onda tek vidimo kakva je politička predstava bila zapravo donošenje Zakona o obnovi od potresa jer tamo su slušali, da bilo im je potrebno, natjerali smo ih na to, natjerali smo ih da slušaju i stvarno na kraju su i odobrili neke amandmane, prihvatili su, ali sada za taj zakon, po tom zakonu oni su odlučili dati samo 250 miliona kuna od čega taj izvanredni, vrhunski menadžer što on može postići za taj novac? I opet HDZ kaže ne, ne damo, ništa ne damo. Osim kada mu dođe župan Čačić e onda moraju sve dati i to odmah iz tih stopa daju sve jer je on jedan i on ako kaže ne nema onda gotovo. I računaju naravno da u nekom trenutku, a što ako im se razboli netko i tako na kraju od toga ne damo HDZ kaže za kulturu ne u ovo vrijeme kada kultura ne damo više novca za kulturu, ne damo više novca za vizualne djelatnosti, ne damo više novca za kazališne glazbeno scenske djelatnosti, za književno izdavaštvo, za inovativne umjetničke i kulturne prakse, pogotovo ne za inovativne i kulturne prakse i, posebno ne damo za međunarodne kulturne suradnje, to sigurno ne damo, jedva smo se riješili Olivera Frljića čujemo da režira po Njemačkoj, samo neka tamo ostane. Neka Siniša Labrović radi performense u Berlinu ovdje neće. Jedva smo se riješili kustoskog kolektiva WHW neka onda one u Kunsthalle u Beču tamo je dobro glavni muzej Europe i svijeta za suvremenu umjetnost, tamo one mogu raditi, međutim mi ne damo ovo malo povećanje koje smo tražili. Ne, jer ne treba nam nitko izvana, a kamoli iz bijelog svijeta, ne prihvaćamo Đikića doktora Đikića, kao što ne može biti niti član akademije, Hrvatske akademije znanosti, Đikić možeš biti njemački, američki i tih lakih akademija jer taj nas je Đikić maltretirao sa plagijatima tadašnjem ministra Barišića kojeg smo na kraju morali potjerati naravno kao i sve one silne ministre koje smo morali potjerati, a sada nas Đikić maltretira računom mogućeg broja mrtvih do kraja mjeseca ili do kraja godine, a to je račun koji bi malo dijete izračunalo, a kamoli ne ljudi koji su medicinu završili, akademici. Nepojmljivo, taj Đikić očito ne razumije mudru politiku premijera jer on zna što se sve može desiti. Prezir kulture koju HDZ-a i ova većina stvaraju vodi samo do jedne kulture, do kulture prezira.
U ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista sada će govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, pitam se očekuje li hrvatsku političku scenu velika koalicija, koalicija SDP-a i HDZ-a, a možda se tu priključi i IDS. U svakom slučaju nešto se čudnovato događa. Od stotina i stotina amandmana koje su predložili zastupnici iz svih klubova il više-manje svih klubova, samo su 2 amandmana prihvaćena. I onda će gospodin predsjednik Vlade Andrej Plenković reći, pa dobro pa ta 2 amandmana su bila najbolja, a možda i nisu bili najbolji. Ja bi se usudio reći da su bili onako bez veze. Jedan se, jedan amandman SDP-ov to je amandman konkretno kolegice Vesne Nađ 450.000 kuna za prevenciju nasilja među mladima. Nemamo ništa protiv prevencije nasilja među mladima, to je u redu, ali eto zanimljivo ovaj ostatak da je ona predložila da se uzme novac za obilježavanje spomen dana bleiburške tragedije. Drugi amandman je 10 miliona kuna, IDS-ov amandman rekonstrukcija Policijske postaje Poreč. Neka naša hrvatska policija ima novu postaju, za to smo naravno, ali moram priznati da je ovo znakovito. Ovo se ne događa slučajno. Ovo nije odobrio ministar Marić zbog toga što je to njemu dobro, što on misli da je bitno obnoviti Policijsku postaju u Poreču i zato što misli da je bitno boriti se odnosno prevenirati nasilje među mladima. On je ovo odobrio jer mu je netko naložio, a naložio mu je predsjednik Vlade. I ja se s razlogom pitam, sprema li se Hrvatskoj velika koalicija SDP-a i HDZ-a sa još nekim manjim partnerima, al to zapravo ne bi bilo niti čudno, to ne bi bilo niti čudno jel smo imali i prošli mandat, prošli saziv smo imali i koaliciju HDZ-a s HNS-om, također sa SDSS-om, ovaj put je opet tu SDSS, pa zašto se to ne bi proširilo. Zašto se to ne bi proširilo s tim da ovde što moramo, što moram napomenuti, a svi moraju znati, Andrej Plenković glasove koje je dobio, a dobio 200.000 glasova manje nego što je dobio Karamarko on ih nije dobio na desnici, on ih je dobio na ljevici i on i dalje gleda sa simpatijama prema ljevici i siguran sam da je ovo jedan korak u tom smjeru. Ipak bi ovdje izdvojio neko vrijeme da naglasim što to Andrej Plenković nije prihvatio? Nije prihvatio amandmane Hrvatskih suverenista koji su govorili o ključnim demografskim mjerama jer Andrej Plenković ne vidi za problem to što je uskoro u Hrvatskoj neće biti Hrvata, ma neće biti nit nacionalnih manjina, neće biti nikoga. Pa je važnije ulagati milijune kuna u obnovu policijskih postaja, u službene automobile, a ne u demografske mjere, ali on je svoj stav zapravo po pitanju najvećeg problema hrvatske države, a to je demografija pokazao odavno. On ga je pokazao kada je ukinuo Ministarstvo demografije i srozao ga na razinu središnjeg državnog ureda. To je stav Andreja Plenkovića o demografiji, ali opet ću naglasiti evo da ostane svima onima koji prate hrvatsku, sjednicu Hrvatskog sabora u sjećanju, u pamćenju ključnu informaciju, Andrej Plenković je naložio ministru Mariću da se prihvate 2 amandmana, jedan IDS-a i jedan SDP-a, a niti jedan Hrvatskih suverenista ili nekog drugog kluba i to nije slučajno.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Marko Pavić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora. Kolegice i kolege, prije nego što se vratim na srž mog slobodnog govora, a to je prvenstveno da je jučer kasno navečer Europski parlament odobrio pomoć iz Fonda solidarnosti od 683,7 milijuna EUR-a htio bi se samo osvrnuti na dio ovoga što je oporba govorila o amandmanima i proračunu. Ono što svakako treba reći, a to smo i u raspravi o proračunu istaknuli da dobar dio EU fondova neće biti i nije reflektiran unutar ovogodišnjeg proračuna, ali da će itekako slijedeće godine i godina iza biti vidljivi 23,5 milijardi EUR-a je na raspolaganju. Može se isto tako osvrnuti na neke kritike od koga su prihvaćeni amandmani, HDZ neće u nikakvu veliku koaliciju sa SDP-om i IDS-om tu ovoga nema govora. Možda neki žale šta nisu žetončići u ovom saboru ali koalicija je stabilna 76 ruku i sutra ćemo isto tako sa tih 76 ruku izglasati i ovaj proračun. Tako da ne vidim zabrinutost koju opozicija ima, možda da se krenu baviti sobom nego nama, ali vratio bih se na temu onoga zašto sam došao za ovu govornicu, a to je upravo da je Europski parlament odobrio pomoć od 683,7 milijuna EUR-a. 89 miliona EUR-a je već uplaćeno ljetos u hrvatski proračun, no ajmo se prisjetiti 22.3. 5,5, po Richteru bio je potres, 25.000 zgrada je oštećeno, hrvatska Vlada je odmah krenula i odobrila interventne mjere 130 miliona kuna za popravke dimnjaka, krovova i zabatnih zidova. Također smo procijenili da ne želimo brzati sa zakonom, već da želimo opći konsenzus i zakon je onda u 9. mjesecu i prihvaćen zajedno sa 40-tak amandmana oporbe koji su prihvaćeni. Procijenjena šteta je 86 milijardi kuna. Bilo je isto tako dosta kritika kasnimo na prijavu za Fond solidarnosti, neće se stići, ono što je dio koji sam ja koordinirao osobno bilo je bitno da imamo kvalitetnu procjenu, a to sada vidimo i evo nakon što je Europska komisija to prihvatila i nakon što je Europski parlament to izglasao. Ukupno očekivali smo oko otprilike 500-tinjak miliona EUR-a štete na kraju i u dodatnim pregovorima ljetos uspjelo se doći do 683 milijuna EUR-a. Zatim su išle kritike neće biti dobro sa fondom, osnovan je fond, pa bit će tu korupcije jel tko zna koga ćemo imenovati, pa je za privremenog menadžera imenovan odnosno voditelja fonda imenovan gospodin Vanđelić, menadžer sa velikim iskustvom pa su i tu prestale kritike. Sad su pak kritike da možda malo u proračunu za iduću godinu za taj fond. No, osim ovih 683 milijuna EUR-a koja sukladno pravilima većinom moraju ići za javne zgrade bit će i 200 miliona kuna, bit će i 200 miliona EUR-a od Svjetske kredita kao i mnogih kreditnih zajmova. Pored toga da to nisu sve virtualni novci, osobno nam se obratila i predsjednica Europske komisije gospođa Ursula von der Leyen i u proračun je sjelo preko 500 miliona EUR-a uplata iz SURE program za zaštitu radnih mjesta. Tako da to nisu virtualni novci više, ti novci sjedaju redovito na račun hrvatskog proračuna, troše se za mjere, 8 milijardi kuna za spas 600.000 radnih mjesta, upali smo odnosno ušli smo u program 1 2 za pristup i ulazak u eurozonu, a slijedom i svih tih mjera koja je hrvatska Vlada donijela, slijedom prvenstveno i tog ERM II procedure ulaska u erozonu i usred ove krize kada su prethodne vlade 3 puta gubile kreditni rejting mi smo čak i povećali kreditni rejting. Prema tome, vrijednost EU u krizi se sada vidi, 683 miliona EUR—a nam je na raspolaganju za Grad Zagreb idemo ih kvalitetno iskoristiti. Hvala lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika je biti će onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Ružica Vukovac. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege zastupnici danas ću vam iznijeti zahtjeve inicijative Živo selo za prehrambenu suverenost koje trenutno broji preko 50 poljoprivrednih udruga i saveza te organizacija koje se bave ruralnim razvojem i poduzetništvom u ruralnom prostoru, a koji su usmjereni na rješavanje nagomilanih problema u poljoprivredi i s njom povezani djelatnostima. Problemi s poljoprivrednim zemljištem, prekomjernim uvozom, plasmanom i označavanjem domaće hrane povlačenjem sredstava iz EU fondova te zakonodavnim okvirom samo su dio uzroka koji onemogućavaju normalno poslovanje i konkurentnost malih i mikro poduzetnika u poljoprivredi. Tekst inicijative dobile su sve političke stranke u izbornoj kampanji, a ovih dana tekst inicijative stigao je i na saborski Odbor za poljoprivredu te nam ga je stručna služba po nalogu predsjednice Odbora za poljoprivredu dostavila na uvid. Dakle, zahtjevi inicijative Živo selo za prehrambenu suverenost su slijedeći. Na prvom mjestu definiranje poljoprivrede kao strateške grane bazirane na načelima održivog razvoja i kružne ekonomije u razvojnim dokumentima RH i programu Vlade RH. Zatim, pozicioniranje mikro i malih poduzeća dakle OPG-ova, obrta, tvrtki, zadruga, proizvođačkih organizacija kao okosnice razvoja hrvatske poljoprivrede i ruralnog prostora. Poseban naglasak staviti na obiteljska poljoprivredna gospodarstva u održivoj proizvodnji hrane. Zatim, reforma politike poljoprivrednog zemljišta kao temeljnog resursa u poljoprivredi koja uključuje privatizaciju državnog poljoprivrednog zemljišta, rješavanje pitanja zapuštenog i neobrađenog poljoprivrednog zemljišta, stavljanje zemljišta u privatnom vlasništvu u funkciju poljoprivredne proizvodnje, vraćanje poljoprivrednih površina u korištenje od strane Hrvatskih šuma na korištenje poljoprivrednicima poštujući načela uključivosti i dijaloga, transparentnosti i pravedne tranzicije. U sklopu reforme prema Europskoj komisiji podnijeti zahtjev za povećanje poljoprivrednih površina prikladnih za izravna plaćanja što bi Hrvatskoj omogućilo povećanje financijske omotnice te za tu inicijativu naći potporu među zastupnicima Europskog parlamenta. Slijedeće, donošenje provedivih politika i propisa za ravnomjeran razvoj ruralnog prostora zasnovan na načelima održivosti i biogospodarstva uz poštivanje regionalnih specifičnosti koji će omogućiti otvaranje novih radnih mjesta te uslužnih djelatnosti i razvoja ruralnog turizma. Zatim, izmjena i prilagodba nacionalnog zakonodavstva europskoj regulativi te stvaranje pretpostavki koje će omogućiti izjednačavanje uvjeta poslovanja i konkurentnosti u odnosu na sudionike iz europskog okruženja i zaštiti domaće proizvođače od nelojalne konkurencije, a potrošače od lažnog označavanja prehrambenih proizvoda. Dakle, govorim o poreznom sustavu, osnivanju agrobanke, o označavanju hrane, higijenskom paketu itd. Zatim, kako bi se osigurala održivost u lancima opskrbe hranom moramo pomoći poljoprivrednicima i ribarima da ojačaju svoj položaj u lancu opskrbe kroz udruživanje te da ostvare pravedan udio u dodane vrijednosti proizvodnje osiguravajući dosljednu primjenu EU direktive i nacionalnog Zakona o zaštiti od nepoštenih trgovačkih praksi i pritisaka interesnih grupa koje imaju dominantnu poziciju u lancu opskrbe hranom. Zatim, maksimalno iskorištavanje sredstava iz europskih i nacionalnih izvora namijenjenih poljoprivredi, regionalnom i ruralnom razvoju te istraživanju, inovacijama i razvoju novih tehnologija uz pojednostavljivanje procedura vezanih uz natječaje i uklanjanje birokratskih barijera i smanjivanje administrativnih opterećenja, ograničenje visine izravnih plaćanja te preraspodjela potpora i sredstava ruralnog razvoja prema mikro i malim poljoprivrednicima. Zatim, trenutno moramo pristupiti povezivanju plave i zelene Hrvatske i to izradom akcijskog plana poštivajući multifunkcionalan i međusektorski pristup, a svoje uporište treba bazirati na budućoj strategiji EU od polja do stola u sklopu zelenog sporazuma kojim se želi osigurati sigurnost opskrbe hranom, poticati održive prakse u sektoru prerade hrane, veleprodaje, maloprodaje, ugostiteljstvu i uslugama, prehrane te promicati održivu potrošnju hrane i olakšati prelazak na zdravu i održivu prehranu. Posebnu pozornost treba usmjeravati na promoviranje značaja lokalne hrane, kratkih lanaca opskrbe i zelene javne nabave. Pandemija izazvana Covidom-19 pokazala nam je da je to posebno važno osigurati. Osiguravanje podsocijalni radničkih prava poljoprivrednika i radnika u poljoprivredi ravnopravno svim drugim djelatnostima. Kako se radi o iznimno važnim zahtjevima iza kojih stoji veliki broj poljoprivrednika smatram da je jako važno dobiti [[Upadica: Hvala.]] povjerenje što šireg broja javnosti. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista sad će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Evo, dva dana smo raspravljani o amandmanima tj. jučer i danas o proračunu najbitnijem dokumentu i kad pogledam jad i bijedu većine, prazne klupe dva dana, odnos prema svojim kolegama koji su birani sa puno više glasova može biti preferencijalni il na bilo koji drugi način nego oni sami govore o samodostatnosti vas samih, u žarištu ste cijelog svijeta, od vas se vrti zemaljska kugla, a u biti sve što smo govorili, govorili smo i predlagati u najboljoj vjeri amandmane da ne samo Zagreb, naravno da je Zagreb stradao, nego cijela RH ima određeni pravičan, ravnomjeran razvoj određeni financijski okvir, ne samo ta područja nego sve socijalne skupine koje su zanemarene u hrvatskome društvu. Oporba je dala 300 amandmana i više amandmana, moj klub 165, ja sam sam dao 70-tak amandmana i sada kad slušam bivšeg ministra Pavića onda se pitam da li mi živimo u stvarnosti ili stvarno ova svjetla izgubimo kontrolu nad njima. Pa vi gospodine kao ministar ste obećali imotskom kraju, cetinskom kraju, Dalmatinskoj zagori kroz nekakav fond za izravnavanje ogroman novac. Niti kune nisu dobili pred izbore, niti kune. Vi sad ovdje govorite o Zagrebu kao o problemu koji je doživio veliku tragediju i o tome tribamo pričati, vi govorite o europskim sredstvima gdje je Hrvatska na dnu po povlačenju sredstava u EU, na dnu. Vi govorite o, Hrvatska je po BDP-u u vrlo lošoj poziciji, da nije iseljenih Hrvata koje ste vi i vaše politike štetne politike potirali ti mladi ljudi bi danas radili u RH, stvarali bi svoje obitelji imali bi razvijenu Hrvatsku, imali bi bolju demografsku sliku. Tako da kad govorimo o nečemu onda tribamo puno ozbiljnije govoriti. Oporba je jučer cijeli dan i jutros davala konstruktivne amandmane. Amandmani o kojima ste tribali razmišljati i tribali ste ih čuti, meni je žao jel tu je i gradonačelnik Drniša šta nije bar čuo ili poslušao amandmane i obrazloženja, a ne da sutra on ne zna oče li glasati za drniški kraj ili protiv drniškog kraja, također i drugi koji su bili nisu ovde bili nazočni. Ja znam da je neugodno slušati istinu, svak će reći istina ima dvije medalje, ima problema, nije oporba ovde Bogom data, ali zašto ne želite čuti, zašto iz trgovinu priznajete legitimirate bivši ministre. Vi kažete neki žele biti žetončići znate tko je promovira žetončiće, vi i vaša Vlada. Vi ste bili ministar na principu žetončića u Hrvatskom saboru i vi ih legitimirate i šaljete poruku ne znam kome, neki bi željeli biti žetončići. Radi se ovdje o ozbiljnim stvarima, o stvarima gdje je hrvatskom proračunu se mogao povećati prihod, ne ovisnost o EU, da sredstva EU, ali kolika će biti članarina. Mi da proglasimo isključivi gospodarski pojas, što rade sad Talijani i pljeskaju, sa pljeskom u svome saboru, da smo proglasili isključivi gospodarski pojas zaštitili bi naše more, našu floru i faunu, naš riblji fond i sve što nam pripada, 24.000 km2 našeg mora bi mi zaštitili i slivali bi se novci u naš proračun preko naših ribara i na druge načine. Mi da smo dobro da bi imali puno u proračunu više sredstava od energetike ne bi sidale u ko zna u čije džepove po pitanju vjetroelektrana i drugi način. Znači imali bi naših sredstava ne bi bili ovisni. Mi da smo, zatražimo hrabro i snažno ratnu štetu što nam je napravila Srbija mi bi imali novca za te nerazvijene krajeve koji su ratom poharani, opljačkani, devastirani, ne krivnjom hrvatskih ljudi na tom području, ali vi nemate snage i hrabrosti. Tako da vaša magla o fondovima, vaše javne nabave koje se rješavaju u klubovima u Slovenskoj 9 koja je uništila konkurenciju poduzetnika i taj novac šta će doći u Zagreb je upitan kome će ići u kojeme će se klubu dogovoriti [[Upadica: Hvala lijepa.]] sa punim torbama novaca. Hvala lijepa.
Time smo završili sa izlaganjem klubova. Napravit ćemo ponovo stanku radi provjetravanja i radi kratkog odmora i vidimo se opet u 14 i 30 sati sa slijedećom točkom, a to će biti Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona s konačnim prijedlogom zakona kao što je najavljeno. Hvala vam lijepa. STANKA U 13,38 SATI. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Centra i GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Uvažene kolegice i kolege, već sam nekoliko puta u posljednjih mjeseci s ove govornice govorila o našoj zabrinutosti za stanjem u hrvatskom zdravstvu. Govorila sam o kaosu koji je očigledno dogodio oko organizacije liječenja bolesnika oboljelih od Covid-19. Svakodnevno u javnosti izlaze informacije i podaci koji potvrđuju da Vlada nije ni ozbiljno, ni pažljivo organizirala sve potrebne uvjete u ljudstvu, lijekovima i aparatima da bi se mogli nositi s pandemijom. A nema nikakve isprike da nije bilo vremena jer sad već od veljače ili ožujka znamo što nas čeka i moglo se dobro organizacijom i koordinacijom obaviti puno bolji posao. Govorila sam s ove govornice i o tome da najmodernija bolnica u Hrvatskoj KB Dubrava koja pokriva ogromni teritorij s puno ljudi se pretvorila isključivo u Covid bolnicu. O ne organizaciji tamo i o pitanju kako je takva odluka učinila samoj bolnici postavili smo već puno, puno pitanja. Vijesti o nezadovoljstvu i odlasku uglednih liječnika koji nagrizaju samo tkivo te bolnice također su svakodnevne. Govorila sam i o rastućoj zabrinutosti oko kvalitete i dostupnosti zdravstvenih usluga za sve ostale građane, o preventivi, dijagnostici, liječenju koje je diljem zemlje u hladnom pogonu na čekanju u smanjenom opsegu i u odgađanjima koja se pretvaraju u sve dulje i dulje liste čekanja. O svemu tome govorit ćemo opet ovdje u saboru i kad na dnevni red dođe interpelacija o stanju u zdravstvu koju smo poslali u proceduru. Jučer, kasno navečer naše bojazni i stalna upozorenja Vladi da se igra sa životima i zdravljem ljudi dobili su još jednu potvrdu u obliku priopćenja koje je javnosti poslala Hrvatska udruga bolničkih liječnika. Ona nas upozorava da se sustav praćenja kontakata i određivanje epidemioloških mjera potpuno raspao jer nisu se na vrijeme aktivirali i educirali ljudi koji bi pomagali epidemiolozima. Kao da je veljača ili ožujak bilo jučer, kao da nije bilo vremena. Upozoravaju nas da smo s testiranjem dostigli i ljudske i tehničke maksimume jer nije organizirana odgovarajuća mreža testiranja po cijeloj zemlji. Upozoravaju nas i da su bolnice koje liječe Covid bolesnike pred popunjavanjem kapaciteta zbog čega bolesnici dolaze u izravnu opasnost. Ministarstvo zdravstva i dalje nije donijelo potrebne smjernice ni kriterije za situaciju kad dođemo do kraja s osobljem ili respiratorima i nema ama baš nikakve koordinacije nego su sudbonosne odluke prepuštene ljudima na terenu. I možda ključno, ono što sam i ja osobno upozoravala više puta uključujući izravno premijera Plenkovića tijekom aktualnog prijepodneva, liječnici upozoravaju da je komunikacija loša i kaotična, da unosi nemir i nervozu među ljude jer nemamo baš nikakav dojam da tu komunikaciju netko sustavno vodi, niti da postoji ikakav plan ili program donošenja mjera ovisno o mogućim scenarijima razvoja situacije. I u ovom trenutku obraćam se izravno premijeru Plenkoviću, poštovani premijeru prinosim vašoj pozornosti da je hrvatska javnost zabrinuta zbog stanja u zdravstvu i da ta zabrinutost svakodnevno dobiva potvrdu od onih koji su u srcu oluje liječnika, medicinskih sestara i drugog osoblja te pacijenata. Molim vas primete se posla da se komunikacija s građanima dovede u red i da konačno dođete pred hrvatsku javnost s nekim planom i programom rada koji se temelji na mogućim varijantama razvoja događanja. Hvala lijepo.
Sada idemo na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o strancima, drugo čitanje, P.Z.E. broj 12. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika SDP-a, Klub zastupnika Stranke s imenom i prezimenom, Pametnog i GLAS-a, Klub zastupnika IDS-a, zastupnica Katarina Peović i Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem i molit ću sada predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. S nama je državni tajnik u MUP-u poštovani Žarko Katić. Idemo redom, 1. amandman zastupnice Katarine Peović. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Predloženi amandman nije predmet Konačnoga prijedloga Zakona o strancima obzirom da je utvrđivanje porezne rezidentnosti ili propisivanje nove vrste poreza uređeno drugim propisima, konkretno poreznim zakonodavstvom. Digitalni nomad, podsjećam ne može raditi u Hrvatskoj za hrvatskog poslodavca niti se može, biti samozaposlen u RH. Hvala.
Poštovane zastupnice nema pa ćemo o tome glasovati. 2. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Naime, predmetne odredbe važećeg Članka 5. Zakona o strancima već su bile predmetom ocjene ustavnosti Ustavnog suda koji je svojom odlukom od 24. lipnja 2020. godine odbio zahtjeve za ocjenu ustavnosti s Ustavom RH koji su podnijeli pučka pravobraniteljica i Upravni sud u Zagrebu odnosno rješenjem nije prihvatio prijedlog za pokretanje postupka jedne fizičke osobe. Ustav izričito dopušta ograničenje temeljnih prava koja zadovoljavaju načelni uvjet razmjernosti koji je propisan Člankom 16. Ustava RH. Odlukom Ustavnog suda RH potvrđena je ustavnost odredbi važećeg Zakona o strancima s pozicije ustavnosti testa razmjernosti. Naime, SOA svojim metodama koje su zakonske, prikladne i nužne utvrđuje postojanje ili nepostojanje zapreka kod osobe koja svojim ponašanjem i boravkom na teritoriju RH može dovesti do ugrožavanja nacionalne sigurnosti tj. javnog interesa. Predloženim Člankom 5. stavak 2. lonačnog prijedloga zakona već je implementiran tzv. neklasificirani sažetak kako bi stranka bila upoznata s minimumom činjenica i pravnom osnovom na kojima se temelji mišljenje SOA-e, a da u isto vrijeme ne bude ugrožena nacionalna sigurnost otkrivanjem svih klasificiranih podataka. Ako takav neklasificirani sažetak ne bi bio dovoljan za ostvarivanje pravnih interesa stranke onda Upravni sud može izvršiti uvid u klasificirani spis agencije sukladno Članku 20. Zakona o tajnosti podataka. Hvala.
U ime bloka poštovana zastupnica, pardon, dajte se dogovorite [[Upadica: Molim?]] poštovana zastupnica Benčić, izvolite.
Jest, da to sam ja.
Da, da, da, ne vidim vas, samo ne znam, je, je, mi ćemo riješiti, bez brige, … [[Upadica: Ne razumije se.]] riješit ćemo evo samo da poštovana zastupnica Benčić odgovori na ovo.
Pa ćemo se vratiti.
Vratit ćemo se na prvi jer nije se kolegica Peović javila na vrijeme, pa je ja nisam vidio pa ćemo se vratiti na prvi. Izvolite kolegice Benčić.
Hvala vam. Zahvaljujem se na obrazloženju. Razlog zašto smo tražili da je SOA dužna provesti test razmjernosti i test javnog interesa za one podatke za koje se smatra da bi njihovo otkrivanje moglo ugroziti interese nacionalne sigurnosti jest taj šta je bilo niz primjera da je Upravni sud rušio SOA-ine procjene o sigurnosnoj zapreci i jasno naglasio da mora postojati ona razina informacija koje će mogućem žalitelju omogućiti da se žali na zakonitost postupanja i da utvrdi da može zapravo utvrditi da ne postoji sigurnosna zapreka ili da se temelji na činjenicama koje nisu točne. Znači, ono što je bitno je naglasiti da je takav slučaj kod Ustavnog suda upravo o SOA-inim procjenama, a radilo se o procjeni sigurnosnog rizika bio i u slučaju jedne naše sutkinje kojoj je također bio određen sigurnosni rizik zbog čega nije mogla napredovati unutar sustava i u njenom slučaju Ustavni sud zaključio da ona mora imati mogućnost uvida na temelju kojih činjenica se zaključilo da ona, da ona ima sigurnosni rizik ili sigurnosnu zapreku i da na temelju toga mora imati mogućnost isto tako da to opovrgne odnosno da opovrgne one činjenice na temelju kojih je SOA došla do tog zaključka. Dakle, ako to vrijedi za nju s obzirom da se radi o ustavnim pravima i slobodama, smatramo da bi to trebalo vrijediti i za strance u postupku traženja azila ili odobravanja boravka. Iz tog razloga smo tražili ovo, ostajemo pri amandmanu i tražimo da se o njemu glasa.
Hvala. Sad ćemo se vratiti na prvi, prvi amandman, poštovana zastupnica Peović će se očitovati.
Evo, hvala, došlo je malo do zabune ja sam sjedila u dvorani, ovaj, dobro uglavnom riječ je znači o amandmanu koji se tiče digitalnih nomada. Digitalni nomad je državljanin treće zemlje koji je zaposlen ili obavlja poslove putem komunikacijske tehnologije za tvrtku ili vlastitu tvrtku koja nije registrirana u RH. Ovdje je problem u tome da se traži ovim amandmanom da radnik koji obavlja poslove putem komunikacijskih tehnologija ali je smješten u Hrvatskoj svejedno koristi svu infrastrukturu koju koriste i svi u Hrvatskoj stoga je potrebno da participira i u porezima. Znači ako nama dolazi, šta su to uopće digitalni nomadi, oni su znači državljani treće zemlje recimo Amerikaci koji se očekuje da će da tako kažem potrošiti veliki iznos novaca u Hrvatskoj, njima se ovim zakonom ide na ruku da ovdje dođu, recimo kako ste mi objasnili u jednom prilikom participiraju u Hrvatskoj tako da je promoviraju kao turističku destinaciju, ali istovremeno oni neće participirati u porezima iako će naravno koristiti svu infrastrukturu koju koriste i drugi radnici i drugi ljudi u Hrvatskoj. Tako da je meni bilo važno da oni koji ovdje žive participiraju u porezima. Onog trenutka kada izađemo na nogostup iz svoje kuće kada stupimo dakle u tu javnu sferu mi se nalazimo u području i polju koje je zajedničko i u sferi u kojoj svi moramo participirati i moramo sudjelovati jednako u tome. Tako da izuzimanje onih za koje se očekuje da će potrošiti velike iznose iz obveze plaćanja poreza po meni nije društveno korektno, niti je socijalno osviješteno, niti ide za tim da zapravo ostvari onu zadaću koju se želi ostvariti ovakvim akcijama koje su uvijek jako pozitivno ocjenjene od vladajućih čim imamo riječ digitalni ili tehnologija odmah se svi, odmah se svi poveselimo, ali znači moraju participirati i u porezima.
Tražite glasovanje?
Da.
Hvala. Idemo na 3. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Odredbe Konačnog prijedloga Zakona o strancima o odgovornosti prijevoznika su u potpunosti usklađene s direktivom o odgovornosti prijevoznika tj. je Direktiva Vijeća od 28. lipnja 2001. godine kojom se dopunjuju odredbe Članka 26. Konvencije o primjeni sporazuma iz Schengena iz '85.-te. Direktiva se odnosi na vanjske granice EU iako se odnosi na sve prijevoznike u praksi se to najčešće tiče zračnih prijevoznika i najčešće, najčešće ti prijevoznici su u obvezi snositi troškove povrata stranaca koji su nezakonito ušli u državu. Dakle, odbija se ovaj amandman.
U ime zeleno-lijevog bloka, poštovana zastupnica Benčić.
… [[Govornica naknadno uključena.]] i sami u ovom vašem odgovoru naveli razloge zašto smo tražili da se revidira takva obaveza prijevoznika, ona se odnosi zaista većinski na one prijevoznike koji prometuju na područjima vanjskih granica EU. Time je posebno veći teret stavljen na naše prijevoznike. U tom smislu mi smo dali amandman da prijevoznici ne snose troškove ukoliko zaista nemaju saznanja da prevoze državljanina treće zemlje kojem je odbijen ulazak u drugu zemlju jer se ne može tražiti od prijevoznika da kontrolira i putnike na način da vrše pregled dokumenata za boravak u nekoj drugoj zemlji jer to nije njihov posao, oni za to nemaju kompetencije i to je prevelik teret koji na njih stavljamo. Nije istina naravno isto tako da se radi samo o zračnim prijevoznicima, to može biti bilo koji drugi prijevoz, isto tako primjerice autobusni prijevoz, pa vas, naše pitanje ostaje kako vi mislite konkretno da će ljudi koji sudjeluju u primjerice cestovnom prometu, u cestovnom prijevozu biti kompetentni da takve stvari provjeravaju. Znači, takva praksa ide u smjeru nadzora nad strancima od strane drugih građana i ljudi koji nisu ni policija, niti neka državna služba i smatramo to neprihvatljivim i s aspekta izgradnje demokratskog društva, ali i sa aspekta stavljanja neprimjerenog tereta na određene društvene skupine. I dalje ostajemo pri ovom amandmanu i tražimo da se o njemu glasa. Napomenut ću još samo da direktive obvezuju po cilju, a ne po svome slovu i da svatko je slobodan odnosno svaka država članica prilagoditi način integracije direktiva u svoj pravni sustav na način da on ostvaruje taj cilj, ali da je i u skladu sa drugim vrijednostima i pravnim sustavom RH. Zahvaljujem se.
4. amandman Kluba zastupnika Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Naime, Članak 53. konačnog prijedloga zakona je u potpunosti usklađen s Direktivom Vijeća od 28. studenog 2002. kojom se definira pomaganje neovlaštenog ulaska tranzita i boravka te okvirnom odlukom Vijeća od 28. studenog 2002. o jačanju okvira u cilju sprječavanja omogućavanja neovlaštenog ulaska tranzita i boravka. Pokušaj pomaganja je sastavni dio gore citirane direktive te je Europska komisija izričito upozorila RH da je dužna definiciju pomaganja implementirati u nacionalno zakonodavstvo što smo i učinili, ali u tom istom Članku 52. u stavku 2. navedene su iznimke što se ne smatra pomaganje, to je vrlo podrobno nabrojeno, ja bi samo podsjetio to je ono pomaganje koje i radi spašavanja života, sprječavanja ozljeđivanja, pružanja hitne medicinske pomoći, pružanja humanitarne pomoći itd.
U ime zeleno-lijevog bloka, poštovana zastupnica Benčić.
Dakle, ono što smo mi predložili kao amandman je da specificira da je pomaganje iz humanitarnih razloga se smatra ono pomaganje koje ne rezultira nikakvom materijalnom i financijskom koristi za pomagača nego je vođeno moralnim i humanitarnim principom u situacijama nužne pomoći za zaštitu života i integriteta osobe. Ja ću vam sada vrlo konkretno navesti primjere stanovnika, naših stanovnika županija koje se nalaze na graničnim područjima posebno na vanjskim granicama primjerice Sisačko-moslavačke županije koji jesu godinama zaista davali hranu migrantima koji bi tu prolazili iz isključivo humanitarnih razloga, moram napomenuti da je i to samo stanovništvo izrazito siromašno, a da sam se našla u situaciji da mi je značajan broj njih rekao da ih u posljednje 2 godine se doslovno prekršajno kažnjava ili prijeti prekršajnim kaznama zato što daju pomoć u hrani ili odjeći ljudima koji prelaze granicu i koji zapravo imaju namjeru tražiti azil. Iz tog razloga mi smo i prije nekoliko godina pisali Odboru za ljudska prava i tada je Vlada prihvatila i integrirala u zakon ovu iznimku gdje se specificira šta je to humanitarni razlog i da je to ono pomaganje koje ne rezultira materijalnom financijskom koristi. Tu se može raditi i o pomaganju u savjetu, primjerice da se netko ide prijaviti na policiju, da traži azil itd., dakle sve stvari koje su motivirane moralnim razlozima i humanitarnim principom moramo osloboditi odnosno specificirati da nepodpadaju pod ono pomaganje koje predstavlja prekršaj, koji predstavlja prekršaj. Zato vas molim da još jednom razmislite o ovome jer ne želimo kriminalizaciju solidarnosti, ne želimo postati društvo u kojem se građani boje pomagati u egzistencijalno teškim situacijama bilo domaćim građanima, bilo strancima zato što im možda prijeti kazna, prekršajna kazna [[Upadica: Tražite glasovanje?]] zahvaljujem se, ostajemo i tražimo da se o ovome glasa.
5. amandman Kluba zastupnika IDS-a.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Državljani trećih zemalja koji će sukladno prijedlogu ovog zakona regulirati privremeni boravak u svrhu digitalnog nomada ne smiju raditi ili na bilo koji način pružati usluge hrvatskom poslodavcu već isključivo rade i pružaju usluge poslodavcu koji nije registriran u RH. Na njih se dakle ne primjenjuju odredbe kojima se propisuju uvjeti za izdavanje dozvole za boravak i rad državljana trećih zemalja u RH. Oni dobivaju samo privremeni boravak, a ne ujedno i dozvolu za rad. I još jednom naglašavam oni nisu izričito oslobođeni ovom odredbom, ovim zakonom plaćanja poreza, to će se regulirati od slučaja do slučaja, ovisno iz koje zemlje dolaze i kakvi su bilateralni odnosi sa RH. Hvala.
U ime kluba zastupnika poštovani zastupnik Lerotić.
Poštovani državni tajniče, da mi, mislim i zadnji put o tome diskutirali i mi smo pozdravili uvođenje tog pojma digitalni nomad, međutim isto tako postavlja se i slažem s vama da će oni raditi za strane poslodavce, međutim isto tako imamo i naše državljane koji rade samo isključivo za strane poslodavce pa se tu dovodi u pitanje jednakog tretmana što mi smatramo da je malo možda nonšalantno se samo ubacilo, a da još dosta stvari o kojima se treba raspraviti jednostavno nisu definirane te stoga tražimo glasanje. Hvala.
6. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Ne prihvaća se ovaj amandman. Prilaganje dokaza o pravomoćnoj neosuđivanosti podnosi se isključivo kod prvog reguliranja statusa državljanina treće zemlje u RH. Dosadašnja praksa reguliranja boravka ukaza je na potrebu dodatne provjere osobe koje namjeravaju urediti svoj status u RH što je osigurano i pravnom stečevinom EU. Predlagatelj smatra da su državljani trećih zemalja kojima se prvi put odobrava boravak na području RH u obvezi pružiti dokaz da ne predstavljaju opasnost za javni poredak RH. U prošloj godini takav privremeni boravak dobilo je preko 80.000 ljudi što sam istakao kod obrazlaganja zakona i bilo bi zaista, ne bi bilo u redu da se oni ne dostavljaju dokaz o neosuđivanosti u zemlji iz koje potječu. Hvala lijepa.
U ime kluba zastupnika poštovana zastupnica Benčić.
Možemo se složiti s vama da u načelu naravno se može tražiti takva dozvola od svakog tko traži privremeni boravak, mi s ovim amandmanom nismo ni sugerirali drugačije. Ono što smo mi sugerirali da ukoliko osoba dolazi iz ratom zahvaćenog područja ili područja u kojima su uništene institucije države na način da se ta dozvola ne može, fizički ne može dobiti, da je nerealno očekivati da se može ishoditi potvrda o nekažnjavanju i da predvidimo iznimku za taj slučaj. Dakle, da predvidimo iznimku za kada je to zaista fizički u tom momentu nemoguće da se može odobriti privremeni boravak koji može imati određenu suspenzivnu klauzulu na način da ako kada se steknu uvjeti za dobivanje te dozvole, ako se, za dobivanje potvrde, ako se pokaže da je osoba bila osuđivana ili na bilo koji drugi način kompromitirana ili ne potpada pod, ne zadovoljava uvjete za privremeni boravak da se onda on ukine jer nije zaista u redu prema onim osobama koje dolaze iz područja u kojima takve dozvole nije moguće ishoditi, a vi znate da trenutno na svijetu takvih područja ima puno. Zahvaljujem se.
Tražite glasovanje?
Ostajemo pri amandmanu i tražimo da se o njemu glasa.
7. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Hvala lijepo. Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Naime, Zakon o strancima ne visi u zrakopravnom prostoru on je dio sveukupnog zakonodavstva RH pa tako u ovom slučaju trebamo vidjeti što propisuje Zakon o općem upravnom postupku. On kaže da povjerenstvo za žalbe ne može zamijeniti drugostupanjsko tijelo nadležno za rješavanje žalbi pa je to bilo potrebno uskladiti sa odredbom Članka 12. ZUP-a kojom je propisano pravo stranke na pravni lijek na način da stranka može pokrenuti upravni spor sukladno ZUS-u. Naime, ne radi se o upravnim stvarima koje su takve prirode da bi se u svakom slučaju izvršenjem pojedinačne odluke stranci nanijela šteta. Pa smo tako mišljenja da nije potrebno propisivati da tužba uvijek ima odgodni učinak, ako pak stranka smatra da će joj biti teško narušeno određeno njezino pravo ili nanijeti teško popravljiva šteta, sukladno Članku 140. ZUP-a može zatražiti da odgodu, dakle može zatražiti odgodu izvršenja. Hvala lijepa.
U ime kluba zastupnika poštovana zastupnica Benčić.
Zahvaljujem. Dakle, ovdje se konkretno radi o prijedlogu amandmana koji bi omogućio da tužba podnesena Upravnom sudu odgađa izvršenje rješenja kojim se ne odobrava privremeni boravak. Zašto? Zato što se radi o posljedicama koje, koje nisu zapravo ne možete ih sanirati više, dakle vi jednom kada nekome ukinite ili odbijete privremeni boravak i on se mora u roku od određenog broja dana udaljiti iz RH on ne može niti biti, on ne može ni čak sudjelovati u tom postupku kod Upravnog suda. Dakle, to mu se onemogućuje jer nije fizički na području RH. S druge strane takva tužba ne predstavlja efikasni pravni lijek u smislu garancije efikasnog pravnog lijeka koji je ustavna kategorija iz razloga što zapravo dok, dok proces završi na Upravnom sudu pitanje je da li će ta osoba se uopće više moći vratiti i dobiti privremeni boravak u RH i da li će to uopće više biti relevantno. Znači, ono što smo predvidjeli i zašto smo to zapravo predlagali je iz razloga što je ukinuto povjerenstvo za žalbe. Znači do sada smo imali žalbenu instancu unutar upravnog postupka, jel, a sada više nemamo unutar upravnog postupka žalbenu instancu nego idemo na upravni, nego se odmah ide na upravni spor. U takvom slučaju kada se radi o pravima kao što je primjerice boravak, kao što je uopće mogućnost sudjelovanja u postupku zato što imate ili nemate boravak u nekoj zemlji smatramo da u svakom takvom slučaju bi tužba Upravnom sudu trebala odgoditi izvršenje rješenja i isto tako smatramo da ako se to ne dogodi da ćemo svakako testirati pitanje efikasnosti ovog pravnog lijeka na Ustavnom sudu i Europskom sudu za ljudska prava. Ostajemo pri amandmanu i tražimo da se o njemu glasa.
8. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Člankom 9. Konačnog prijedloga zakona već je propisano da se osobi bez državljanstva može izdati putna isprava pod uvjetima utvrđenom Konvencijom o statusu osoba bez državljanstva iz 1954. godine ako ima odobren privremeni boravak, dugotrajno boravište ili stalni boravak. Napominjem, da u tom slučaju je potrebno nepobitno utvrditi da se radi o osobi bez državljanstva, a Člankom 61. stavkom 3. konačnog prijedloga zakona već je propisano da se državljaninu treće zemlje koji nema valjanu stranu putnu ispravu, a zahtjev za privremeni boravak podnese u RH izdaje rješenje o odobrenju privremenog boravka. Dakle, MUP i prije utvrđivanja da se uistinu radi o osobi bez državljanstva omogućuje takvom strancu da regulira boravak u RH.
U ime kluba zastupnika, poštovana zastupnica Benčić.
Zahvaljujem se. Dakle, kao što ste i sami rekli, može se, može se ali zakon ne predviđa da se apatridima mora omogućiti da sudjeluju u postupku iako nemaju valjanu stranu putnu ispravu. Znači, biti apatrid znači da nemaš valjanu stranu putnu ispravu, nemaš putnu ispravu nikakvu jer nisi državljanin niti jedne države osim naravno ako imate po konvenciji. I ono što mi kažemo je da ne možemo osobama bez državljanstva i koje nemaju tu vrstu putne isprave za apatride da ne možete od njih tražiti putnu ispravu jer znate da ju nema, to vam je ko kvaka 22, aha nemaš ispravu, al ja te tražim ispravu, al zato što je nemaš odbijam ti pravo. Dakle to, ne možemo na taj način regulirati odnosno možemo reći da osoba bez državljanstva nije dužna priložiti valjanu putnu, stranu putnu ispravu osim one koju ako je naravno dokazano da se radi o osobi bez državljanstva koju provjeru morate napraviti vi i da u slučaju da ima naravno putnu ispravu na temelju Međunarodne konvencije UN-ove da tada se prilaže ta putna isprava. Međutim kažem, ne možemo stavljati kvake 22 u zakone, doduše stavljaju se i za građane RH, pa nas ne treba čuditi da se stavljaju i za strance. Ostajemo pri ovom amandmanu i tražimo da se o njemu glasa.
9. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje razloga neprihvaćanja ovog amandmana isti su kao i za neprihvaćanje amandmana broj 7.
U ime kluba poštovana zastupnica Benčić.
Razlozi neprihvaćanja vašeg obrazloženja isti su kao i u prethodnoj točci. Radi se ponovo o tome da tužba podnesena Upravnom sudu ako ne odgađa rješenje, odgađa, ne odgađa izvršenje rješenja da tada ne predstavlja efikasni pravni lijek s obzirom da je ukinuto povjerenstvo za žalbe kao jedina žalbena instanca tako da mi ostajemo pri ovom amandmanu i tražimo da se o njemu glasa.
10. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Naime, konačnim prijedlogom, konačni prijedlog zakona propisuje odobravanje privremenog boravka u svrhu životnog partnerstva koje se odobrava državljaninu treće zemlje koji je u životnom ili neformalnom životnom partnerstvu s hrvatskim državljaninom, državljaninom treće zemlje koji ima odobreno dugotrajno boravište, stalni ili privremeni boravak ili kojem je odobren azil ili supsidijarna zaštita u RH, a uz ispunjavanje drugih uvjeta za boravak. Državljani trećih zemalja kojima se odobri privremeni boravak u svrhu životnog partnerstva ostvaruju pravo na autonomni boravak, pravo na rad i samozapošljavanje bez potrebe ishođenja dozvole za boravak i rad odnosno potvrde o prijavi rada, zatim pravo na obrazovanje i usavršavanje kao i stjecanje stalog boravka pod povoljnijim uvjetima. Dakle, iz ovoga je vidljivo da ova kategorija državljana trećih zemalja nije diskriminirana ni u koje pogledu, dapače trenutno u RH su 43 državljanina treće zemlje regulirala privremeni boravak u svrhu životnog partnerstva. Hvala lijepo.
U ime kluba zastupnika poštovana zastupnica Benčić.
Dakle, razlog zašto smo to tražili da se definira u Članku 64. stavku 1. je iz razloga što se tamo definiraju članovi obitelji. Ne vidimo nikakvog razloga da se životni partneri i neformalni životni partneri reguliraju posebno van onoga što se smatra članovima obitelji iz jednostavnog razloga što je i Europski sud za ljudska prava priznao da stabilne veze kohabitacije istospolnih parova potpadaju pod pojam obiteljskog života. Nadalje, priopćenje, priopćenje Ustavnog suda povodom ustavotvornog referenduma o definiciji braka je istaknulo posebno da eventualna dopuna Ustava odredbom prema kojoj je brak životna zajednica žene i muškarca ne smije imati nikakvog utjecaja na dalji razvitak zakonskih okvira instituta izvanbračne istospolne zajednice te da svatko u RH ima pravo na poštovanje, pravnu zaštitu svoj osobnog i obiteljskog života. Dakle, vi ovdje tretirate životne partnere samo u kontekstu osobnog života, al ne želite ih definirati pod članovima obitelji tako da mi još jednom apeliramo da kako bi se uskladili i sa drugim zakonima RH kao što je Zakon o suzbijanju diskriminacije da životni partneri ili neformalni životni partneri budu definirani upravo u članku kojim se definiraju članovi obitelji. Zahvaljujem se, ostajemo pri amandmanu i tražimo da se o njemu glasa.
11. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Članak 93. Konačnog prijedloga Zakona o strancima usklađen je sa Člankom 20. Direktive EU i Europskog parlamenta i vijeća od 11. svibnja 2016. godine koja govori o uvjetima ulaska i boravka državljana trećih zemalja u svrhu istraživanja studija osposobljavanja, volonterstva, razmjene učenika ili obrazovnih projekata i obavljanja poslova OP. Isto tako Člankom 7. Direktive Europskog parlamenta i vijeća od 15. svibnja 2014. godine o uvjetima za ulazak i boravak državljana trećih zemalja u okviru premještaja unutar društva. Slijedom navedenog, ako bi se ovaj amandman prihvatio na predloženi način postupilo bi se suprotno direktivama koje sam prethodno naveo. Hvala lijepo.
U ime kluba, netko se javlja? Ne, onda ćemo o tome glasovati. Idemo na 12. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Kršenje radničkih prava i prava iz rada, iz kolektivnog ugovora te nezakonito zapošljavanje svakako u ovom zakonu predstavlja strogu prepreku zapošljavanju stranaca pa se ne može prepustiti slobodnoj ocjeni ministarstva, tako kaže obrazloženje amandmana, predlagatelj amandmana, a ja mogu citirati obrazloženje prethodnog 11. amandmana koje govori da bi to bilo u suprotnosti s direktivama koje sam iznio u obrazloženju neprihvaćanja 11. amandmana. Hvala lijepa.
U ime kluba, poštovana zastupnica Benčić.
Ne prihvaćam obrazloženje koje kaže da nije nešto u skladu sa direktivama ako se ne navede konkretno šta nije u našem prijedlogu u skladu s kojom odredbom direktive, ali i modusom implementacije direktiva u drugim zemljama članicama ili sa jurisprudencijom Europskog suda za ljudska prava, Europskog suda pravde. Dakle, ono što smo mi ovdje predložili je da ministarstvo putem policijske uprave odnosno policijske postaje mora, a ne može kako ste vi definirali, nego mora odbiti zahtjev za izdavanje dozvole za boravak i rad onom poslodavcu koji ne ispunjava obaveze u odnosu na socijalnu sigurnost, na prava radnika, na uvjete rada i zapošljavanje te porezne obveze odnosno kolektivni ugovor koji obvezuje poslodavca. Isto tako onaj koji je osuđen za kaznena djela iz područja radnih odnosa i socijalnog osiguranja i onaj koji je sankcioniran već zbog neprijavljenog rada ili nezakonitog zapošljavanja. Dakle, šta mi ovdje sugeriramo? Sugeriramo da oni poslodavci za koje je već dokazano da jesu iskorištavali radnike, da nisu ispunjavali svoje obaveze prema domaćim radnicima ili stranim radnicima, da njima ne možemo dozvoliti, dakle i to posebno sada kada nemamo niti kvotni sustav, da koliko god žele dakle uvoze radnu snagu vjerojatno na uštrb i tih ljudi koji će doći i na uštrb svojih radnika kojima će snižavati cijenu rada. Dakle, ovo, ovakav amandman i ovakvu regulaciju isto tako podržavaju i sindikati iz razloga što znaju kakva je praksa bila prije. Isto tako znamo kakva je bila praksa određenih poslodavaca još za vrijeme kvotnog sustava u kakvim su sve uvjetima određeni strani radnici radili i koliko to zaista je utjecalo na pogoršavanje uvjeta rada u određenim sektorima. Stoga vas molimo da još jednom razmislite da se ne može prepustiti arbitrarno ocjeni policijske postaje odnosno vašeg ministarstva da li će u takvim slučajevima evidentnog, dokazanog prijašnjeg [[Upadica: Tražite glasovanje?]] sustava kršenja prava radnika dopustiti nekome da uvozi nove radnike. Da, ostajemo pri amandmanu i tražimo da se o njemu glasa.
Ja vas da ostanete i pri vremenu koje je predviđeno. 13. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Člankom 94. konačnog prijedloga zakona već je propisan način provjere poslodavaca te je predlagatelj mišljenja da ova odredba već sadrži zaštitne mehanizme radi sprječavanja stavljanja državljana trećih zemalja u nepovoljniji položaj u odnosu na hrvatske državljane, stoga ne možemo prihvatiti ovaj amandman.
U ime kluba zastupnika, poštovana zastupnica Benčić.
Evo, ja ću zbog javnosti, ali i kolega, ovih nekolicine kolega koji ovdje sjede, reći šta smo mi predložili. Mi smo predložili da se provjerom u Poreznoj upravi ili u središnjem registru osiguranika utvrdi da poslodavac ne isplaćuje plaću ili doprinose odnosno ne isplaćuje plaću i doprinose u skladu sa važećim kolektivnim ugovorom, Zakonom o radu i drugim propisima koji reguliraju način obračuna i isplate plaće uključujući i odredbe o minimalnoj plaći, te isto tako da se postoji obaveza isto takve provjere kada se radi da poslodavac stavlja stranog radnika u nepovoljniji položaj u odnosu na druge radnike u tvrtki u pogledu iznosa plaće i uvjeta rada i uvjeta napredovanja jer to predstavlja diskriminaciju, ali isto tako posljedično dugotrajno dovodi i do snižavanja cijene rada, ali i uvjeta rada za sve radnike bez obzira da li su domaći ili strani. Znači ovom odredbom želimo regulirati pitanje iskorištavanja strane radne snage u cilju snižavanja cijene rada i stavljanja stranih radnika u nepovoljniji položaj. Dakle, ja mislim da bi to i vama kao Vladi trebalo biti u cilju. Ja se nadam da vama nije bio cilj Zakona o strancima i ukidanje kvotnog sustava to da se zapravo omogući poslodavcima snižavanje cijene rada, nego da ste zaista željeli ono što piše u obrazloženju zakona, a to je da se onim poslodavcima kojima nedostaje radne snage mogu dobiti kvalitetniju radnu snagu koja im je potrebna, ali da se zaista željeli zaštiti i strane i domaće radnike da ne dođe do snižavanja cijene rada. Ovime kako ste ovo definirali i odbijanjem ovog amandmana da napravite te sigurnosne točke unutar cijelog tog sustava da se to neće dogoditi pokazujete da je namjera bila drugačija. Pozivali ste se na slovenski model, slovenski model ima te različite osigurače unutar sustava koji onemogućuju takvu vrstu eksploatacije i koji onemogućuju da baš dođe do značajnih pogoršanja uvjeta rada. Ovako kako smo mi to napravili to je potpuna liberalizacija. Ostajemo pri amandmanu i tražimo da se o njemu glasa.
14. amandman Kluba zastupnika IP-a, Pametnog i GLAS-a.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Naime, potrebno je razlikovati postupak testa tržišta rada od postupka izdavanja dozvole za boravak i rad. Tek nakon što HZZ utvrdi da nema odgovarajućeg radnika na nacionalnom tržištu rada i o tome obavijesti poslodavca on može započeti i pokrenuti postupak traženja strane radne snage odnosno podnijeti zahtjev za izdavanje dozvole za boravak i rad MUP-u. Ono će pak uvažavajući načelo ekonomičnosti postupka po službenoj dužnosti zatražiti mišljenje HZZ-a ispunjava li poslodavac uvjete iz Članka 99. konačnog prijedloga zakona, a koji se odnosi na uredno poslovanje u RH. I drugi članci kao 93. i 94. o kojima je maloprije bilo govora jako precizno napominju koje su prepreke da se poslodavcu omogući zapošljavanje stranog radnika i odgovorno tvrdim da neuredan poslodavac neće dobiti odobrenje za zapošljavanje strane radne snage. Hvala.
U ime kluba zastupnika, poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Uvaženi državni tajniče tražimo glasanje o ovom amandmanu. Dakle, kad otvarate nekakav proces onda bi trebalo u tom procesu biti definirani i sve procesne radnje. S jedne strane su nam puna usta otvorenosti, transparentnosti, ekonomičnosti, ali s druge strane kad ovo sve zajedno čitate onda vidite da činimo zapravo ne da olakšamo poslodavcima mogućnost zapošljavanja strane radne snage, ne da olakšamo da strana radna snaga zaista bude zaposlena nego mi to i otežavamo. Dakle i današnji model koji imamo pokazuje se da nije dobar, a u ovom modelu će poslodavac jedanput ići po test tržišta rada, onda će stranu radnu snagu krenuti sa zahtjevom prema policijskoj postaji odnosno vašem ministarstvu, MUP-u, onda će to MUP u svom postupku tražiti još nešto što je poslodavac već uz zahtjev mogao donijeti i dok sve to poslodavac napravi ta strana radna snaga će otići i posao potražiti negdje drugdje. Samo trebamo znati što nam je cilj, što nam je smisao i za bilo kakav takav proces trebamo definirati procesne radnje. Da ste definirali, posložili po kućicama procesne radnje vidjeli bi koliko to dugo traje i zapravo da ne činite da olakšate nego činite da što više otežate. Hvala lijepo. Ja uvodno kažem uvijek da tražim glasovanje pa sam to rekla i ovaj put. Hvala lijepo.
15. amandman zastupnice Katarine Peović.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Uporno se sumnja u ovaj institut testa tržišta rada koji se uvodi ovim zakonom iako je temeljna zadaća HZZ-a posredovanje pri zapošljavanju pa stoga nije prihvatljivo mišljenje da će se to posredovanje provoditi samo na formalnoj razini te da je test tržišta rada nekakva slaba karika cijelog sustava. Predloženi koncept zapošljavanja stranaca jamči prioritetnu zadaću, zaštitu domaće radne snage te pojačanu kontrolu rada državljana trećih zemalja. Po prvi put se zapošljavanje, za zapošljavanje stranaca poslodavac mora ispuniti uvjete koji nisu zanemarivi, koji predstavljaju jamstvo urednog poslovanja u RH. Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Peović.
Ovako, znači test tržišta rada su sindikati ocijenili negativnom ocjenom u e-savjetovanju kao i u komentarima nakon prvog čitanja zakona te ističu kako test tržišta rada predstavlja najslabiju kariku cijelog novog predloženog zakona i predviđenog sustava zapošljavanja jer iako poslodavci i dalje formalno imaju obavezu nedostajaće radnike tražiti prije svega u domaćim radnicima kroz posredovanje HZZ-a to je zapravo samo forma. I dalje navedena potraga može biti provedena samo na formalnoj razini jer se poslodavac i radnik moraju dogovoriti oko uvjeta rada i domaći radnik naravno ima pravo odbiti posao ukoliko nije zadovoljan ponuđenim uvjetima rada. Onog trena kada domaći radnik odbije posao poslodavac može zatražiti izdavanje dozvole za rad stranom radniku jer domaćeg nije našao. Kvotni sustav koliko toliko održava mogućnost dizanja cijene rada za najslabije plaćene poslove jer kvote znače ograničavanje mogućnosti da poslodavac snižava cijenu rada računajući s radnom snagom iz trećih zemalja koja je sprema, uvijek će biti nekoga tko želi raditi za manje plaće, manje naknade. U svim ovim poljima Hrvatska ima obrazovanu radnu snagu, pogotovo je kriminalno znači da se izuzimaju s testa tržišta rada neki segmenti, a nedostatak radnika je posljedica niske cijene rada. Nije riječ o tome da mi nemamo radnika, nego je naša plaća 3 puta niža nego plaća u Austriji i Njemačkoj. Oskudica radne snage diže cijenu rada pogotovo u onim poljima gdje su i profiti visoki, govorimo o građevini gdje imamo vrlo visoke profite i najslabije plaćenu radnu snagu. Znači ljudi odlaze naši raditi u Njemačkoj, a mi uvozimo radnu snagu. Nije riječ o tome da nema radne snage nego je plaćamo prenisko. Ovim zakonom omogućit ćete da te plaće još idu prema dolje i to apsolutno sa ukidanjem kvota nećete uspjeti spriječiti.
Tražite glasovanje? 16. amandman Klub zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Naime, uz poljoprivredu gdje smo svi suglasni da je to sezonska djelatnost u RH su u velikoj mjeri turizam, ugostiteljstvo i šumarstvo također djelatnost sezonskog karaktera iako bi željeli da to ne bude tako i ovdje se predlaže da se za, ne provodi test tržišta rada, ali pri tom ne, treba imati na umu da se navedena iznimka od provedbe testa tržišta rada primjenjuje isključivo u slučaju zapošljavanja stranih radnika u trajanju do 90 dana. Dakle, ako je trajanje 120 ili npr. 6 mjeseci tada je obveza provesti test tržišta rada. Hvala lijepo.
U ime kluba zastupnika? Nitko, morat ćemo o tome glasovati znači. Imamo slijedeći amandman broj 17. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se također ne prihvaća, a obrazloženje za neprihvaćanje je isto koje sam dao i za prethodni amandman. Hvala lijepo.
U ime kluba zastupnika, poštovana zastupnica Benčić.
Zahvaljujem se. Dakle, ono što smo napomenuli i obrazložili vam je da izuzimanje sezonskih radnika u poljoprivredi, šumarstvu, ugostiteljstvu i turizmu na području Hrvatske u trajanju do 90 dana tijekom kalendarske godine bez provedbe testa tržišta rada i mišljenja područne službe stavlja domaće sezonske radnike u nepovoljniji položaj posebno u pogledu cijene uvjeta rada jer poslodavac nema obavezu primarnog zapošljavanja lokalne radne snage i pregovaranja cijene rada s njima već može odmah posegnuti za stranim sezonskim radnicima. Pa sad ajmo malo promotriti konkretno kako to može izgledati. Domaće primjerice sobarice traže cijenu rada koja je na razini recimo 5, 5,5 tisuća kuna neto mjesečno zašto bi neko njih uzeo ako može dobiti, ako može dobiti radnika izvana za manje do 90 dana koliko u većini naših turističkih središta sezona nažalost traje. Dakle, šta će to isto značiti za poljoprivredu, šta će to značiti konkretno primjerice za one ljude koji žive od tih sezonskih poslova u poljoprivredi i u šumarstvu i pokušavaju pregovarati cijenu rada da bi ta cijena rada bila takva da mogu pokriti troškove života kada sada više ti poslodavci sa njima ne moraju pregovarati nego mogu iz susjednih zemalja uvesti znatno jeftiniju radnu snagu. Zaista kada pogledate koje su potencijalne posljedice, nikome ne može biti jasno u ovom saboru zašto ne bi stavili osigurač koji se primjenjuje i za sve druge poslodavce u svim drugim sektorima bez obzira na broj dana na koji zapošljavanje se uzima. I znate koliki prostor se za malverzaciju otvara, nije da smo to jednom vidjeli. Ostajemo pri ovom amandmanu, tražimo da se o njemu glasa i apeliramo na vas da pokušate ipak razmisliti o prihvaćanju.
18. amandman Kluba zastupnika IP-a, Pametnog i GLAS-a.
Ovaj rok na koji vrijedi, dakle prije svega amandman Vlada ne prihvaća. Dakle, ovaj rok na koji vrijedi provedeni test tržišta rada od 90 dana bio je tema širokih razgovora između socijalnih partnera i kao što, ako se sjećate u prvom čitanju je bio rok od 180 dana, međutim naknadnim usuglašavanjem među socijalnim partnerima i predlagateljem zakona došlo se do toga da bi ipak bio bolje staviti rok od 90 dana time se smisao testa tržišta rada jače štiti i više se štiti domaća radna snaga. Da, poslodavci će morati onda češće podnositi zahtjeve za test tržišta rada, ali mislimo da je ovaj argument da se jače štiti domaća snaga ipak prevaže u tom smislu da se predloži njegovo važenje na 90 dana. Hvala lijepa.
U ime kluba zastupnika, poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Naravno tražimo glasanje o ovom amandmanu. Dakle, u prvom čitanju je rok bio 180 dana. Mi ovim amandmanom predlažemo da se rok s 90 dana vrati na 180 dana. Domaće tržište rada nećete štiti rokom ni od 90, ni od 180, ni od 120, ni od 360 nego ćete štiti nekim drugim mjerama i na nekakav drugi način, ali ako se odlučilo ići u novi Zakon o strancima, ako smo svjesni činjenice da imamo problema sa radnom snagom, ako želimo da nam dođu stranci i rade kod nas onda ne smijemo biti neprijatelji našim poslodavcima nego trebamo zajedno s njima vidjeti koji je to najprimjereniji rok. Dakle, ponavljam još jedanput, iskustva nekih drugih zemalja, a iskustva i naše zemlje, dok poslodavac nađe stranu radnu snagu, dok ishodi sve, dok odradi sve zajedno ta radna snaga će otići negdje drugdje i neće ostati tu, to znači uzalud vam trud svirači, ali dakle samo trebamo znati što je smisao i cilj. Da li je smisao i cilj ovog zakona da zaista potičemo i dajemo mogućnost da poslodavci zaposle strane radnike ili to radimo formalno, a suštinski podmećemo klipove i noge sve tamo gdje možemo. Dakle, ne neće biti rok ni 90, ni 120, ni 180 i stranu radnu snagu ili ćemo im biti prihvatljivi ili im nećemo biti prihvatljivi pa će oni otići u neke druge zemlje gdje će to moći jednostavnije, brže i u krajnjoj liniji za veće novce raditi. Hvala lijepo, kao što sam uvodno rekla tražim glasanje i o ovom amandmanu. Hvala lijepo.
19. amandman zastupnice Katarine Peović.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Dozvola za boravak i rad državljaninu treće zemlje izdaje se između ostalog pod uvjetom da poslodavac ispunjava obveze u odnosu na socijalnu sigurnost, prava radnika, uvjete njegova rada i zapošljavanja, da poštuje porezne odnosno ispunjava porezne obveze i poštuje kolektivni ugovor. Na ovaj način omogućena je zaštita i domaćih radnika i strane radne snage. Tako da ne znam zašto se stalno apelira na zaštitu radne snage. Vlada RH štiti radnika kao takvog bilo da je domaći, bilo da je strani kad nema dovoljno domaćih radnika. Na njih se naši propisi odnose jednako. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Peović.
… [[Govornica naknadno uključena.]] gdje smo preuzeli znači europsku legislativu koja upravo imala za cilj štititi domaću radnu snagu tako da se izjednači po istim uvjetima znači rad stane i domaće radne snage. Na taj način se izbjegava eksploatacija strane radne snage, a istovremeno se izbjegava smanjivanje plaća domaćoj radnoj snazi. U tom smislu ovaj amandman koji sam predložila je upravo na isti način na koji mi preuzimao europsku legislativu gdje Danska i Njemačka štite cijenu svoje radne snage preslikan u našem okviru. Tamo je stavljeno da je potrebna minimalna plaća, dakle svaki radnik koji dođe u Njemačku i Dansku treba imati osiguranu najmanje minimalnu plaću osiguranu kolektivnim ugovorom. S obzirom da kod nas minimalna plaća je preniska ona je zapravo prosječna plaća bi kod nas trebala biti minimalna plaća, ja sam stavila znači prosječnu plaću u branši. Na taj način bi se izbjeglo snižavanje cijene radne snage, znači naknada za obavljeni rad stranog radnika se jamči, kako kaže amandman stranom radniku u visini prosječne plaće u branši u kojoj je strani radnik došao obavljati rad. Iz toga se izuzimaju, znači to ne može biti uključeni troškovi putovanja, hrane i smještaja niti mirovinski fond itd., znači taj amandman je išao upravo za onim što ste vi nama ovdje predlagali neki dan, a to je bilo upisano u Zakonu o upućivanju gdje se preslikavalo kako se to lijepo kaže znači europsku pravnu stečevinu gdje imamo jedne kriterije kada preslikavamo tu europsku radnu stečevinu, pravnu stečevinu, a imamo druge kriterije kad imamo naše tzv. naše zakone. U tom smislu inzistiram na ovom amandmanu i tražit ću glasanje.
20. amandman Kluba zastupnika IP-a, Pametnog i GLAS-a.
Amandman se ne prihvaća. Intencija predlagatelj da se osim što se treba postupati zakonito da se postupa i žurno i u najboljem interesu stranke koja traži određeni, određenu uslugu pred tijelima državne uprave. Dakle, to je apsolutno prihvatljivo, al to će se omogućiti ovim zakonom. Dakle, iako je u dva koraka zamišljen postupak zapošljavanja strane radne snage uvjeravam vas da hrvatski poslodavac neće čekati dulje nego što je potrebno na to odobrenje. Ostali evo razlozi za neprihvaćanje sam već iznio u obrazloženju amandmana broj 14. Hvala lijepo.
U ime kluba poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Kao što smo tražili glasanje o amandmanu broj 14. tako tražimo glasanje o amandmanu broj 20. to su dva amandmana koja su međusobno povezana. Uvaženi državni tajniče ne morate vi nas ništa uvjeravati. Dakle, postoje određena iskustva i postoje određene situacije gdje smo to već prošli. Tamo davne 1986. godine u jednom drugom zakonu je prvi put uvedeni neki posebni uvjeti koje investitor mora prikupiti. I tad je ideja bila da to prikuplja tijelo državne uprave koje je tad bilo. Onda se u jednom trenutku shvatilo da to nije dobro nego da je bolje da to investitor prikuplja sam. Nekoliko puta se to mijenjalo malo tijelo državne uprave, malo investitor. Ona iskustva koja imamo iz nekih drugih zakona je da je uvijek bolje i brže da onaj koji je zainteresiran da mu se što brže riješi ima mogućnost sam prikupiti što više dokumentacije, da je to brže, da je to učinkovitije, da je to u njegovom interesu, a da za to kad za to zadužio tijelo državne uprave, dakle bez obzira kada govorim tijelo državne uprave mislim i na ministarstva i na županijske urede i na sve druge ispostave, brže učinkovitije i to su iskustva koje imamo. Vi ste samo u procesu vašim službenicima dali još da moraju pisati još jedan dopis, slati i čekati. To neće biti brže, neće biti učinkovitije, to je uvijek u pravilu sporije. Hvala lijepo.
21. amandman zastupnice Katarine Peović.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Dakle, jest propisano da broj zaposlenih radnika koji su državljani RH odnosno državljani članica Europskog gospodarskog prostora i Švicarske Konfederacije kod poslodavca ne smije biti manji od 1/4 ukupno zaposlenih. Predlagatelj smatra da je navedeni omjer dovoljan zaštitni mehanizam za broj domaćih i stranih radnika kod poslodavca, to je dakle minimum, njih može biti i 30 i 50 i 70%, a ostatak ako to nije moguće namiriti s domaćeg tržišta rada poslodavac će sukladno odredbama ovoga zakona dobiti putem zapošljavanja državljana trećih zemalja.
Poštovana zastupnica Peović.
Pa da, mislim da je to stvarno skaredno kako to reći ne, da poslodavac ima obavezu, naravno da on može imati više zaposlenih koji nisu iz gospodarskog prostora EU niti iz Hrvatske, ali vi ste ovdje stavili ograničenje i pravilo da mora imati minimalno 1/4 radnika, mi smo ovdje stavili dakle najmanje pola radnika da moraju biti iz Hrvatske ili iz Europskog gospodarskog prostora. Pa zar tržište rada Europskog gospodarskog prostora od preko 200 milijuna radnika nije dovoljno veliko da bi osiguralo potrebe za bar 50% radnika kod svakog poslodavca. Zar je moguće da je to tako? Da mi moramo znači uvoziti radnu snagu i ne možemo staviti da poslodavac mora imati barem 50% domaćih zaposlenih. Znači on će imati 1,2 radnika iz Hrvatske, a drugo će sve uvoziti koliko god bude htio. Nema više kvota, nema više ograničenja, on se formalno samo treba javiti HZZ-u koji će mu odgovoriti za građevinu da nema dovoljno radnika po onoj cijeni koju on nudi i nakon toga on može raditi što god hoće. I ovako samo sada imali uglavnom iz Srbije i Sjeverne Makedonije, BiH radnike na građevini, nisu se niti radna prava poštovala, ali i sama cijena rada, ovo će sada biti samo formalizirana eksploatacija. Znači nismo ništa napravili na tome da mi uredimo recimo tim radnicima da im budu bolji uvjeti rada, jer naravno kad bismo uredili te uvjete rada, kad bismo stavili da moraju imati prosječnu plaću u branši graditeljstva onda bi mi zapravo ukinuli potrebu za tim stranim radnicima i zato to nismo napravili, ali istovremeno eto sasvim licemjerno pristupamo i prihvaćamo zakonodavni okvir EU u kojem upravo to stoji za danskog i njemačkog radnika. Tražit ću da se o ovom amandmanu glasa.
22. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Vlada na prihvaća ovaj amandman. HZZ je javna ustanova čija je primarna zadaća posredovanje pri zapošljavanju te taj zavod raspolaže podacima o kretanjima na tržištu rada. Upravno vijeće zavoda određeno je kao tijelo nadležno za donošenje odluke o zanimanjima za koje poslodavac nije dužan zatražiti provedbu testa tržišta rada. Konzultacije sa socijalnim partnerima prilikom donošenja ove odluke stoga ne smatramo nužnim, posebice s toga što predstavnici socijalnih partnera su ujedno i članovi upravnog vijeća zavoda dakle mogu meritorno odlučivati kod pripremanja i donošenja ove odluke.
Hvala. U ime kluba zastupnika, nitko, morat ćemo glasovati o njemu. Pa idemo na 23. amandman zastupnice Katarine Peović.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Predloženi koncept zapošljavanja državljana treće zemlje jamči prioritetnu zaštitu domaće radne snage, ali isto tako uvažava i potrebe poslodavaca. Iz tog razloga predviđeno je donošenje odluke o zanimanjima za koje poslodavac nije dužan zatražiti provedbu testa tržišta rada. Navedenu odluku donijet će upravno vijeće HZZ-a uvažavajući pri tom stanje na nacionalnom, regionalnom i lokalnom tržištu rada u pogledu broja i strukture nezaposlenih osoba te potreba pojedinih gospodarskih djelatnosti. Hvala.
Poštovana zastupnica Peović.
Pa osim što ste znači ukinuli kvote i sad znači poslodavci mogu uvoziti radnu snagu koliko god praktički žele vi ste za određena zanimanja u potpunosti ukinuli i test tržišta rada, znači poljoprivreda, šumarstvo, ugostiteljstvo i turizam uopće ne treba niti test tržišta rada. Znači poslodavac koji želi u ugostiteljstvu zaposliti jeftinu stranu radnu snagu ne treba niti na tržištu rada tražiti da li bi se netko javio za to zanimanje za tu nisku cijenu koju će nuditi. Naravno da će uvijek biti netko tko će se zaposliti za nižu plaću. Znači ono što je ovdje bio nekakva intencija da se osiguraju dakle uvjeti za sve radnike, imali ste od SDP-a jedan da tako kažem afirmativan prijedlog amandmana da se makar iz poljoprivrede makne ova odrednica, znači ako ste već tu odrednicu postavili za ugostiteljstvo, za šumarstvo nejasno je zašto ste to postavili za poljoprivredu gdje možete imati nekakve situacije sezonskog biranja voća itd. ili nekih izvanrednih situacija u kojima se prisili dakle poslodavca, jer kad imate manjak radne snage onda zapravo prisiljavate poslodavca da podigne cijenu rada pogotovo u onim sektorima gdje nije riječ o tome da poslodavac ne može dati veću cijenu rada nego računa s tom nižom cijenom rada i niste prihvatili niti taj amandman. Znači odbijate redom amandmane koji bi čak i u ovom vašem okviru koji ja mislim da je toliko loš da nije moguće ga ispraviti zato sam išla s amandmanima koji su zapravo vraćanje stavaka iz prošlog zakona, znači barem kvota, jer kvote su bile nekakav okvir koji bi nam omogućio da domaću radnu snagu spasimo od takve eksploatacije i zapravo prisilne emigracije, jer snižavanje cijene rada je prisilna emigracija. Ljudi za te plaće ne mogu živjeti u Hrvatskoj, oni nisu otišli vani zbog [[Upadica: Tražite glasovanje?]] turističkih dojmova. Tražit ću glasanje o ovom amandmanu.
Slijedeći 24. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Člankom 16. Direktive Europskog parlamenta i vijeća od 26. veljače 2014. godine o uvjetima za ulazak i boravak državljana trećih zemalja u svrhu zapošljavanja u statusu sezonskih radnika propisano je da država, države članice moraju omogućiti olakšavanje ponovnog ulaska sezonskog radnika kojem je najmanje jednom u proteklih 5 godina izdana dozvola za boravak i rad neovisno je li radio kod, hoće li raditi sad kod istoga ili kod novog poslodavca. Dakle, ako bi to, to je, ako bi to prihvatili bili bi ustvari u suprotnosti s direktivom i ovaj ne bi doprinijeli ništa, ni jednu novu korist za sezonske radnike. Moram još reći kad su sezonski radnici u pitanju da njih ova direktiva posebice štiti kod pitanja njihovoga stanovanja i uvjeta boravka jer je primijećeno da u mnogim državama članicama sezonski radnici su najviše iskorištavani u smislu da žive u neadekvatnim uvjetima, da spavaju i borave u neadekvatnim uvjetima i ova direktiva je implementirana i u hrvatsko zakonodavstvo.
U ime kluba zastupnika? Nitko, morat ćemo o tome glasovati. 25. amandman zastupnice Katarine Peović.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Kvotni sustav koji trenutno vrijedi ukazao je i na nedostatke u planiranju provedbi i kontroli zapošljavanja državljana trećih zemalja, pa stoga Vlada predlaže novi model zapošljavanja koji će biti učinkovitiji u odnosu na potrebe tržišta rada. Ovdje je i kod obrazloženja ovih amandmana opet je ukazivano nekoliko puta, nekoliko puta su izrečene netočnosti, neistine. Dakle, glavna novina je u ovom zakonu je provedba testa tržišta rada kako bi se zaštitila hrvatska radna snaga, koji, znači oni koji imaju uvjete i žele raditi na određenim poslovima. Drugo, što je jako bitno je da će podrobno ispitati podrobno ispitati urednost poslovanja poslodavaca što će smanjiti moguće zlouporabe te omogućiti zaštitu tržišta rada i prava radnika. Dakle, posebno se ukazuje da se ovim zakonom propisuje iznimka od provedbe tržišta rada i pribavljanja mišljenja HZZ-a isključivo za zapošljavanje sezonskih radnika u trajanju do 90 dana uvažavajući pri tom specifičnosti i sezonski karakter određenih djelatnosti. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Peović.
Ajmo riješiti onda problem zašto test tržišta rada nije zaštita hrvatskih radnika, da to možda malo pojasnimo, kako vi kažete to je netočnost. Pitati tržište rada da li ima, da li postoji radna snaga koja želi raditi za takve bijedne naknade i onda dobiti negativan odgovor o tome da ne postoji radna snaga koja želi raditi za takve bijedne naknade koje nisu dovoljne da bi se od toga živjelo nije zaštita rada, niti radnika. Znači to je samo utvrđivanje stanja. Znači vi ćete utvrditi da za te naknade, za te plaće nitko u Hrvatskoj ne želi raditi što znamo, znači u građevini mi znamo da ljudi odlaze raditi na bauštelu zato što ne mogu živjeti od onih naknada koje bi dobili plaće, koje bi dobili u Hrvatskoj za taj rad. Prema tome, pitati tržište i dobiti negativan odgovor i onda ustvrditi da ne postoji radne snage nije štićenje hrvatskog radnika. Negdje uistinu možda nedostaje radne snage, ali negdje bi postojalo radne snage ako bismo dignuli cijenu rada. Znači naša cijena rada je 37% plaće zapadnoeuropskog radnika. Mi imamo jednu od najnižih stopa zaposlenosti. Nama je iselilo 14% radno sposobnog stanovništva. Nama je u samo jednoj godini 90% ugovora potpisano na određeno vrijeme. Znači naši uvjeti rada su apsolutno eksploatacijski i onda nam se često premijer hvali da je broj zaposlenih porastao, da ali od kud smo krenuli jel. To su potpune manipulacije statistikom i vaše tržište rada, znači test tržišta rada će vam poslati taj odgovor u tom obliku da za te novce nitko ne želi raditi, ali vi niste zaštitili na taj način našeg radnika. Da ste ga željeli zaštititi onda ste trebali implementirati znači onaj zakonodavni okvir koji ste neki dan branili ovdje u saboru, a to je zakonodavni okvir implementacije europskih zakona, Zakona o upućivanju, tako da ću tražiti da se glasa i o ovom amandmanu.
26. amandman zastupnice Katarine Peović.
Amandman se ne prihvaća. Iako je ovo dakle novi amandman moram se osvrnuti samo da ja nisam branio Zakon o upućivanju radnika to zastupnica već nekoliko puta ističe, isticala je u raspravi o Konačnom prijedlogu Zakona o strancima i sada ponovo nekoliko puta. Dakle, taj zakon je, su branili neki drugi predstavnici predlagatelja. Dakle, ovaj se amandman ne prihvaća, razlozi i obrazloženje su slični kao i za neprihvaćanje amandmana broj 15. i opet se pitam, zalažete li se samo za veće plaće i prava stranih radnika ili svih radnika. Vlada RH zalaže se za jednakost i domaćih i stranih radnika kad strani radnik dođe, al dok strani radnik ne dođe zalaže se da hrvatski radnik dobije posao i da bude zaštićen na radu. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Peović.
Pa dobro kad sam mislila da ste vi predlagali taj zakon, nisam mislila na vas osobno nego na Vladu jel, ako ste to tako shvatili ispričavam se, znači vaša Vlada, vaši nadređeni su taj zakon ovdje predstavljali, možda niste vi osobno. Što se tiče znači toga da li koga štiti Radnička fronta i ja, koju radnu snagu, a koga štiti HDZ i vaša Vlada, ako ste stvarno željeli zaštititi našu radnu snagu i kako kažete vi biste im dali jednaka prava kao znači domaćim radnicima i stranim radnicima jednaka prava, pa onda im dajte jednake naknade za rad. Uzmite prosječnu plaću u jednoj branši, što je bio amandman koji sam predložila i izjednačite plaće, ako izjednačite plaće i date u jednoj branši istu plaću manje će biti onih koji će dolaziti izvana radit za nižu, puno nižu plaću od prosječne, ali ni to naravno ne bi zaštitilo pretjerano cijenu naše radne snage jer je prosječna plaća kod nas niska. Zato sam govorila o Zakonu o upućivanju jer tamo je dovoljno dakle u Danskoj i Njemačkoj staviti minimalnu plaću koja se mora osigurati i za stranog i za domaćeg radnika da bi se zapravo izbjeglo snižavanje cijene radne snage i uvozne strane radne snage. Al to je čista demagogija kad se kaže mi štitimo i stranog i domaćeg radnika, jer vi kad stavite znači jednake plaće u branši, vi zapravo štitite domaćeg radnika. Mislim koliko god govorili da štitite i domaćeg i stranog radnika, ali izjednačavanjem plaća nestaje potrebe za uvozom radne snage što je napravila i Njemačka i Danska i uopće EU, bogate zemlje centra svojim zakonodavnim okvirom kad su stavili pravilo dakle da treba biti jednaka plaća, najmanje minimalna plaća i to prema kolektivnom ugovoru u pojedinoj branši, kod njih je pokriveno s kolektivnim ugovorima 90%, kod nas puno niže od toga. Ono što mi trebamo i želimo implementirati kao zaštitu radnika je uistinu zaštita i domaćem i stranog radnika, ali to znači izjednačavanje plaća u branši [[Upadica: Tražite glasovanje?]] tražim glasovanje o tom amandmanu.
Hvala. 27. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. RH je u tržišnom gospodarstvu, dakle ovdje zalažemo se za tržišno gospodarstvo utvrđeno Ustavom i našim propisima i ne može se, ne može Vlada određivati koju će plaću poslodavac isplatiti radniku, ali Vlada stvara konkurentne uvjete za razvoj gospodarstva i na taj način podizanja plaće i općenito boljeg života radnika i svih ostalih. Direktivom o statusu državljana trećih zemalja s dugotrajnim boravištem propisano je da državljani treće zemlje moraju imati sredstava za uzdržavanje. Dakle, ova, ovaj amandman je jako neprecizan, znači govori o osobama koje su slabijeg materijalnog statusa. Što je to slabiji materijalni status, a mi znamo da druge odredbe ovog zakona propisuju i da stranac mora imati sredstava za uzdržavanje u RH, bilo da ih ostvaruje svojim radom ili kroz članove svoje obitelji. Stoga, dakle kad bi to odobrili onda osoba slabijeg materijalnog statusa ne bi mogla ispuniti druge uvjete za odobravanje boravka, posebice slijedeći korak odobravanje dugotrajnog boravišta. Hvala lijepo.
U ime kluba zastupnika, poštovana zastupnica Benčić.
Zahvaljujem se. Vidite život se odvija između ono, one prve dozvole i onda slijedeće dozvole ili produžavanja. Dakle, do teškog materijalnog statusa može doći u međuvremenu. Ono što smo mi rekli je da bilo kakav otežani materijalni status zapravo ne smije biti prepreka za mogućnost učenja hrvatskog jezika. Dakle, učenje jezika je u interesu svima nama, nama je u interesu da svi koji dođu u RH nauče hrvatski jezik da bi se mogli bolje integrirati u društvo. Ne želimo da su stranci getoizirani, ne želimo stvarati okruženje u kojem ćemo imati dio stanovništva koji nas, sa kojim nećemo moći komunicirati jer je komunikacija preduvjet integracije i međusobnog razumijevanja. Dakle, mi smo jedna od zemalja koja i to me baš, dugo sam se bavila time i uspoređivala zapravo koliko izdvajamo za to, koja najmanje izdvaja za učenje jezika stranaca koji dolaze u RH. Program koji smo imali onaj Croaticum je bio toliko bazičan da naravno da ljudi ne mogu u tom roku niti naučiti hrvatski jezik, niti nismo im omogućili primjerice učenje hrvatskoj jezika u struci, uz struku itd., na čemu smo mogli zapravo angažirati i dodatan broj ljudi i zaposliti dodatan broj ljudi koji, kojih imamo viška na tržištu rada. Znači to je ono u odnosu na što smo tražili ovo ako osoba nije slabijeg materijalnog statusa, ne u trenutku kada ulazi u RH jer se tada traži provjera tih uvjeta nego u međuvremenu. Može se dogoditi da netko izgubi posao, može se dogoditi bilo koja druga situacija i iz tog razloga tražimo da se to prepozna kod stjecanja bilo kakvih prava i socijalnih prava posebno i da se prepozna ne samo što je interes tog stranca, nego što je interes RH. I složite ćete se sigurno sa mnom da je nama u interesu da ljudi koji dođu ovdje uče hrvatski jezik.
Tražite glasovanje, jel? 28. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo nadležno za poslove socijalne politike uvijek sudjeluje u postupku povratka kad je to u skladu s propisima koji uređuju poslove socijalne skrbi odnosno kad su u pitanju ranjive skupine, a posebice na temelju protokola o postupanju prema djeci bez pratnje koja je Vlada RH donijela osvježeni, osuvremenjeni protokol prije nepune 2 godine. Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Benčić u ime kluba.
Da, zahvaljujem se, da to je točno, centri za socijalnu skrb kad se radi o djeci bez pratnje sudjeluju u postupku i to je dobro. Ono što smo i zapravo kao aktivisti godinama upozoravali da je cjelokupni sustav od prihvata do integracije stavljen na MUP. I smatramo da to je preveliki teret za MUP i da drugi akteri u pojedinim dijelovima postupanja sve od prihvata pa do integracije ili eventualno dakle udaljenja stranaca iz države moraju sudjelovati proporcionalno onome što je njihov udio i što je u skladu sa njihovim nadležnostima i njihovim kompetencijama. Tako primjerice kada se radi o određivanju blažih mjera smatramo da bi se zaista, to je benigni, benigni prijedlog da se barem konzultira sa ministarstvom nadležnim za obavljanje poslova socijalne skrbi, ne samo kad se radi o ranjivim skupinama nego upravo zato da bi se uopće moglo i detektirati da li je netko, mada po defaultu ne pripada ranjivoj skupini u nekom od posebno ranjivog položaja i da li treba primijeniti blažu mjeru. Smatramo da to je posao drugom ministarstva osim toga na taj način se radi i neki oblik checks and balances da dakle ne prevaže uvijek ono što misli isključivo MUP, ali i doprinosi boljoj podjeli, podjeli tereta, eto. Ostajemo pri ovom amandmanu i tražimo da se o njemu glasa.
29. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Vlada RH ne prihvaća amandman. Naime, Članak 220. konačnog prijedloga zakona propisuje da će, da će se državljanina treće zemlje bez odgode otpustiti iz centra ako uvjeti za smještaj više nisu ispunjeni. Istekom roka koji je određen rješenjem o smještaju stranca, smještaju dakle stranca se mora otpustiti iz centra neovisno o trajanju upravnog spora ili drugoj sudskoj kontroli zakonitosti rješenja. Hvala.
U ime kluba poštovana zastupnica Benčić.
Da, dakle no što smo sugerirali ovim člankom je da kada se stranac još uvijek nalazi u centru, a nadležni upravni sud ne poštuje rokove jer se radi o instruktivnim rokovima tada smatramo da automatizmom treba prestati smještaj u centru za otvorenog tipa jer ono predstavlja ograničenje slobode kretanja kao temeljnog ljudskog prava i isto tako da je nužno odrediti posljedice propuštanje rokova od strane upravnih sudova. Dakle, zašto smo ovo napomenuli? Ne zato što nam je to ovako palo napamet, nego zato što smo to godinama gledali mi koji smo se bavili zaštitom ljudskih prava osoba koje su bile u tim centrima. Dakle, gledali smo da ljudi i uvjerili se da su se u praksi događale situacije da upravni sudovi odlučuju po tužbama na ograničenje kretanja i nakon proteka više mjeseci, pa su čak bile poznate situacije da sud nije odlučio tijekom cijelog smještaja državljanina treće zemlje u centru tj. do proteka vremena na koje je bilo određeno zadržavanje državljana treće zemlje u centru ili do izvršenja prisilnog udaljenja državljana treće zemlje. Dakle, to mi i sami znamo koliko takvi postupci mogu trajati, zaista je dolazilo do prekomjernog zadržavanja u centru zatvorenoga tipa i na kraju krajeva vi ste isto svjesni da o tome postoji i praksa Europskog suda za ljudska prava koji smo mi dužni implementirati ne samo kad se radi o slučajevima protiv RH nego kad se radi i o slučajevima protiv drugih zemalja jer Europska konvencija tzv. živući instrument ona živi kroz svoje odluke, a ne samo slovo konvencije. I smatramo da ovo, način na koji smo ovo uredili nije u skladu sa konvencijskim odredbama. Ostajemo pri amandmanu i tražimo da se o njemu glasa.
Slijedeći amandman je broj 30. Odbora za zakonodavstvo.
Vlada RH prihvaća ovaj amandman jer nomotehnički uređuje konačni prijedlog zakona. Hvala.
Postaje sastavni dio. 31. amandman Kluba zastupnika IP-a, Pametnog i GLAS-a.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Važeći Zakon o strancima je možemo tako reći jedini akt kojim se na neki način uređuju pitanja zakonitih migracija i useljavanja u konačnici u RH. Dakle, on obuhvaća uvjete ulaska, boravka, rada, mogućnosti boravka u svrhu spajanja obitelji, obrazovanja, znanstvenog istraživanja te također i traži neke uvjete koji ustvari omogućuju integraciju državljana trećih zemalja u RH. Sve to ima utjecaj i na druge aspekte društva u cjelini i predlagatelj smatra da bi donošenjem imigracijske politike se mogao na sveobuhvatniji način pratiti imigracijske tokove i dobiti one državljane trećih zemalja, one buduće građane RH koje ova zemlja zbog demografskih, gospodarskih i drugih razloga treba. Hvala lijepa.
U ime kluba zastupnika poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo, tražit ćemo glasanje o ovom amandmanu. Dakle, apsolutno mislimo i podržavamo da ova zemlja treba imati jasnu i definiranu imigracijsku politiku. Upravo se u javnoj raspravi nalazi strategija razvoja RH do 2030. godine. Tamo se na barem jedno 2, 3 mjesta govori o imigracijama i o svemu sličnom. Prema tome, mjesto gdje će se definirati imigracijska politika, gdje će se definirati to sve zajedno je strategija razvoja RH, a onda će iz toga pojedini elementi biti u ovom zakonu. Ovo što sad činite na jednom mjestu ste nešto malo olakšali, ali na drugom mjestu ste ostavili i dalje isto. Dakle, sabor će u okviru kojeg dokumenta točno donositi imigracijsku politiku o strategiji i imigracijske politike u strategiju razvoja, a ona će na temelju toga Vlada opet nešto odlučivati i kroz ovo s jedne strane ste ukinuli kvote, ali s druge strane ovdje ponovo vraćate kvote na nejasan, netransparentan način. Dakle, u strategiji razvoja mora biti imigracijska politika i dio te strategije razvoja Hrvatske i razvoja po pojedinim oblastima i svemu ostalom, a ne u ovom zakonu gdje zapravo ste sad na mala vrata to ponovo vraćate nazad. Prema tome, kao što sam uvodno rekla molim glasanje o ovom amandmanu.
32. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman, a razlozi neprihvaćanja su isti kao i za neprihvaćanje amandmana broj 3. Hvala.
U ime kluba poštovana zastupnica Benčić.
Zahvaljujem. Da, mi smo ovdje predložili brisanje kazne za prijevoznike jer smo predložili naravno i da se briše članak koji njihovu odgovornost uspostavlja, pa se to veže uz to. Međutim, ovo je naš zadnji amandman pa ću iskoristiti još ovo preostalo vrijeme samo da pošaljemo neku bitnu poruku. Ne samo Zakon o strancima nego naš čitav paket politika oko migracija i oko načina na koji se postavljamo oko dolaska stranaca je s jedne strane izuzetno zatvoren konzervativan, a s druge je dosta eksploatacijski. Dakle, mi isključivo promatramo strance i dolazak stranaca kao, kroz dvije kategorije, jedno su ovi turisti koji su prolazni, drugo su potencijalni radnici. Mi nikada nismo stvori migracijsku politiku koja bi valorizirala i naše vrijednosti i vrijednosti ljudi koji dolaze u RH i otvarala prostor zapravo zajedničkog razvoja, razmjene i unapređenja i kulture kroz neki kulturni dijalog. To se vidi po tome da mi nemamo integracijsku politiku i to je opasnost i mi upozoravamo godinama da je najopasnije zapravo ako imate s jedne strane prihvat i dolazak ljudi što pozdravljamo i dobro je, ako oni ovdje žive i rade pod jednaki uvjetima kao i građani RH. Međutim, ako nemate integracijske politike koje će omogućiti uključivanje u hrvatsko društvo tada nam se mogu dogoditi situacije koje su druge zemlje zapadne vidjele, a to su getoizacija stranaca, to je zapravo njihovo otuđenje od zajednice u kojoj žive, ali zajednice koja je zajednica prihvata, dakle RH spram njih. To ne želimo. Želimo da je naše društvo kohezivno, da je solidarno i želimo zbog toga da kad se donose ovakvi zakoni da se donose u paketu da znamo od početka, dakle od dolaska osobe do njegove potpune integracije što potpuno činimo. Ovako radimo točkaste izmjene koje nas zaista dugoročno mogu koštati. Ostajemo pri ovom amandmanu i tražimo da se o njemu glasa.
I zadnji 33. amandman Kluba zastupnika IP-a, Pametnog i GLAS-a.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman budući da nije prihvaćen ni amandman broj 31. koji se odnosi na Članak 246. pa dakle ne može se prihvatiti niti ovaj amandman. Vlada RH će predložiti Hrvatskom saboru kao što je propisano ovim zakonom načela za imigracijsku politiku koja će biti sveobuhvatna, koherentna koja će obuhvaćati i pravila integracijske politike i na taj način omogućiti da RH i hrvatsko gospodarstvo dobije potrebnu radnu snagu, ali i građane kao punopravne članove našega društva koji će ovdje se dobro osjećati i koji će zajedno sa hrvatskim državljanima pridonijeti razvitku RH. Hvala vam lijepa.
U ime kluba zastupnika, poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Kao što smo tražili glasanje i o svim drugim amandmanima, tražimo glasanje i o ovom amandmanu. Uvijek kad se donosi nekakav zakon treba se znati smisao i cilj. Dakle, smisao i cilj je da Hrvatska bude ne samo prijatelj svojim građanima nego da bude i prihvatljiva za dolazak stranaca koji će tu ostati, raditi i kasnije živjeti. To nije samo jedan element, tu je nekoliko elemenata o kojim treba voditi računa. Kao što sam već kad smo obrazlagali amandman odnosno kad sam obrazlagala amandman 31. rekla mi imamo u javnoj raspravi, koja mislim da je do 12. prosinca, strategiju razvoja RH. U strategiji razvoja RH treba biti i to, imigracijska politika i jedno i je od elemenata. Mi moramo znati kakvu to zemlju hoćemo da bude 2030. odnosno 2050., koji su to poslovi, koje su to komparativne prednosti koje imamo, što mi s tom zemljom želimo. Stoga mjesto za imigracijsku politiku je mjesto u toj strategiji koja će i koja je u javnoj raspravi i koja će biti i u ovom saboru, a Zakon o strancima je smo jedan od alata, alata kojim ćemo napraviti. Ne smijemo greške koje su neke druge zemlje imale ponoviti. Dakle, neke druge zemlje su imali zaista su bile prihvatljive za dolazak stranaca, ali samo kao jedna od međustanica na njihovom putu za neke druge zemlje EU koje će im nuditi druge pogodnosti nego što kod nas. Dakle, ako želimo biti prihvatljivi za dolasku stranaca moramo znati koja je to radna snaga koju trebamo, moramo znati kako razvijamo uopće društvo, moramo imati i elemente i stanovanja i obrazovanja i svega ostaloga, ali to je u strategiji razvoja RH, stoga to sigurno nije niti ova strategija, niti ovaj zakon. Hvala lijepo.
Hvala. Time smo završili raspravu o amandmanima, sad ćemo napraviti jednu stanku radi provjetravanja dvorane do 1 sat. I u 1 sat ćemo nastaviti sa stavovima klubova odnosno nezavisnih zastupnika. STANKA u 12,31 SATI.
Poštovane kolegice i kolege, molim vas da zauzmete svoja mjesta. Molim vas, jel to kolegica Benčić? Kolegice Benčić, molim vas da zauzmete svoje mjesto. Da. Nije baš pristojno, ali u redu, izvolite se sjesti. Idemo dalje sa radom, nastavljamo sa izjašnjavanjima o amandmanima na Prijedlog financijskog plana Hrvatskih cesta za 2021. i projekcija plana za '22. i '23. S nama je državni tajnik, poštovani Tomislav Mihotić, izvolite zauzmite svoje mjesto. Na redu je zastupnik Marijan Pavliček, 41. je to amandman, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS, cijenjeni saborski zastupnici. Amandman se ne prihvaća. Trenutno se provode arheološka istraživanja, te će se po završetku nastavit s daljnjim radnjama na obilaznici Vukovara planiranom dinamikom.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem. Pa evo, kao što sam naveo u samom amandmanu smatram da grad Vukovar zaslužuje imati obilaznicu jel je jedini grad na potezu od Iloka do Varaždina koji nema obilaznice i koja je istinski izuzetno potrebna s obzirom da se gusti i prvenstveno prekogranični promet odvija gotovo kroz sam centar grada Vukovara. Evo, s obzirom da su arheološka ispitivanja u tijeku vjerujem da će se to što prije završiti, al evo svejedno tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Idemo na amandman 42. zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Amandmanom se predlaže osigurat sredstva za izradu projektne dokumentacije izgradnjom mosta koji će povezivat otok Pašman s kopnom. Ne postoji studijska dokumentacija koja bi ukazala na opravdanost projekta prijelaza na otok Pašman, te stoga društvo Hrvatske ceste u razdoblju od '21. do '23. ne planira sredstva za taj projekt.
Izvolite očitovanje.
Evo nastavljamo sa amandmanima. Jučer je oporba dala 300 amandmana, Klub MOST-a je dao oko 160 amandmana. Sve ih odbijate, svi su to amandmani tajniče, a i građani koji slušaju, koji su za dobrobit naših građana od Iloka do Vukovara, međutim svi se odbijaju bez prisustva ijednog zastupnika iz vladajuće većine. Evo još bi jednom rekao da nikoga nema prije nego što obrazložim amandman. Ovdje se radi o otoku Pašmanu koji je izoliran i već se ljudi godinama s tog otoka bore da imaju nekakvu spoj sa ostatkom svijeta, vi to uredno odbijate. Ne vidim niti jedan razlog zbog čega to radite Dalmaciji, Dalmaciji koju ste zaboravili, Liku koju ste zaboravili, davali smo amandmane i za Dalmatinsku zagoru, za spojeve ceste koje života znače, vi ih odbijate. Dali smo, dao sam osobno amandman za spoj Cetinskog kraja sa brzom cestom na autoput koji bi u biti bio žila kucavica za opstanak ljudi na tom području. Sve što ste napravili napravili ste, svaki projekat koji napravite u biti napravite da usporite promet i obezglavite ljude na tome području. Bez ceste na tim područjima nema života. Razlozi vašeg odbijanja oporbenih amandmana su nejasni, ali mi je sve jasno kad vidim da niti jedan zastupnik saborski iz ove 9. izborne jedinice u ovome trenutku ovdje nije, ni iz Like, iz većine, ni iz Dalmacije, ni Splitsko-dalmatinske županije, ni Šibensko-kninske, ni Zadarske. Pa ovo je žalosno, pa čak ni gradonačelnici i načelnici [[Upadica: Hvala lijepa. Kolega Bulj, hvala vam lijepa]] s tih područja. Tražim glasanje.
Ja ću ih informirati o tome što ste vi predložili. Oni sigurno isto prate ovaj na televiziji.
Nisam, nisam vas čuo.
Kažem da ću ih informirati o ovome što ste vi kazali.
Ovo je predsjedniče više sramotno, pa i vaša opasnica da govorimo o proračunu … [[Govornik se ne razumije]]
Sramotno je što vi prozivate ljude, pa nisu ovdje ni vaši svi zastupnici. Molim vas da to ne radite jer to nije korektno. Oni nisu dužni ovdje slušati vaše amandmane, oni ih mogu slušati i ne moraju slušati.
A ja imam pravo govoriti šta želim, ja nikoga ne vrijeđam.
A nije fer da prozivate ljude ovdje, nema, jer će se sutra dogoditi da vas prozivaju, ja ću isto tada stati vama u zaštitu.
Ja imam, pa niti jedan nije saborski zastupnik ovdje, pogledajte.
Njihovo pravo.
Ni jučer.
Njihovo pravo je to.
To je sramota.
Izvolite amandman 43. istog zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Amandmanom se predlaže osiguranje sredstava za uređenje i osiguranje prijelaza preko željezničkih pruga, pružni prijelazi na području Kaštela. Što se tiče Hrvatskih cesta one su izgradile i u tijeku je dovršetak dionice kaštelanske ceste na kojoj su svi željezničko cestovni prijelazi denivelirani. Kroz program HŽ-Infrastrukture, kroz program uređenja željezničko cestovnih prijelaza vodit će se računa o području Kaštela i neuređenim prijelazima.
Izvolite očitovanje.
Uređenje prijelaza preko željezničkih pruga u Kaštelima je opasna mjesta u prometu gdje ljudi se boje za živote sebe i svoje djece i nesigurnost u prometu na tom području je znakovita i vidljiva. Kaštela je drugi grad u Splitsko-dalmatinskoj županiji po veličini, imaju priko 60.000 stanovnika i ne vidim niti jedan razlog zašto se peru ruke, a i vi državni tajniče ste s toga područja. I još jednom da naglasim da mi je žao tj. da je više nego sramotno da je jučer dok su se predlagali amandmani niti jedan saborski zastupnik iz većine ovdje nije bio, niti jedan saborski zastupnik iz većine ovdje nije bio, ni iz HDZ-a, ni SDSS-a ni manjina, ni ostalih, ni HNS-a, ni Reformista, ne vidim niti jedan razlog zašto ne komuniciramo o amandmanima i … o amandmanima da poslušaju oporbene prijedloge, da znadu sutra o čemu će glasati na proračunu. Znači u ovome trenutku mi govorimo o amandmanima koji su značajni u ovome slučaju za Kaštela, vrlo značajan amandman, sigurnost u prometu i ljudima je bitan. Tako smo dali amandmane od Prevlake do Vukovara, za sva područja smo dali. Nema područje od socijalnim ljudima koji treba pomoći, svima smo dali mogućnost da se ispravi ovaj proračun, međutim ne žele čuti. Sutra će glasati protiv ovoga, a uopće neće znati o čemu se glasa. Zato je vidljivo iz ove sada rasprave o proračunu o amandmanima da izmjene Poslovnika u prošlom mandatu su pogrešne bile jel da su ovdje kolege zastupnici barem bi čuli bar neko ako je amandman iz Drniša bio bi gradonačelnik Drniša, ako je iz Vodica bila bi bivša gradonačelnica, barem bi čuli o čemu se radi i o čemu će se glasati. Zato evo za Kaštelanski problem tražim da se glasa o ovom amandmanu.
Hvala lijepo. Kolega Bulj ja bih vas molio da ne prozivate druge zastupnike. Dakle, vas ne slušaju ni kolege iz vaše stranke pa to niko ne spominje. Ovdje nema zastupnika iz mnogih stranaka, ovdje je vrlo malo zastupnika iz drugih, ali nije dužnost zastupnika sjediti ovdje i slušati predlagatelje amandmana. Nemojte stvarati dojam u javnosti da neko ovdje nešto griješi jer jučer cijeli dan i danas cijelo jutro obrazlažete svoje amandmane, sve je to u redu, to je u skladu s Poslovnikom, ali nije fer kontinuirano prozivati one koji nisu ovdje jer ponavljam to nije njihova dužnost. Izvolite kolega Bulj, povreda Poslovnika.
Povreda Poslovnik čl. 238. vi meni ne možete reći što ću ja kazati jel mi je žao još jednom ponavljam, vi ste povrijedili čl. 238., žao mi je šta ovdje nema kolega i to je sramotno što nema kolega, a moj klub je jučer bio cijeli ovdje svih pet koji smo bili ovdje nazočni ovdje moguće biti, čak nas je pet u jednom trenutku bilo, čak smo povrijedili bili i Poslovnik jer nije bilo drugih saborskih zastupnika. Stoga još jednom sramotno … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Zahvaljujem. Sada ponovno Klub zastupnika Mosta povređuje Poslovnik jer vas ovdje trenutno koliko vidim četiri, a smije vas biti dva u dvorani.
Bit će nas četvero jer ovdje vaših zastupnika nema.
Sada ćemo napraviti stanku od 15 minuta pa ćemo nastaviti dalje kada se steknu uvjeti za rad.
Što ćete nas izbaciti zbog epidemioloških mjera, a nema vam nikoga od vaših zastupnika. Sramite se.
Kolega Bulj, molim vas da ne dovikujete … /Govornici govore u isto vrijeme./ … Napravio sam stanku, izvolite napustiti dvoranu, dva možete biti iz Kluba zastupnika Mosta, toga ćemo se držati [[Upadica Bulj: A jučer nas je bilo petero.]] Ha dobro, onda nećemo raditi dok se ne maknete. Ja ću vam dati opomene pa ćete onda u jednom trenutku morati napustiti dvoranu.
Ali poštovani ovdje treba biti 41 saborski zastupnik, obzirom da ih nema ne vidim razloga, a naši su amandmani … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Ali poštovani ovdje treba biti 41 saborski zastupnik, obzirom da ih nema ne vidim razloga, a naši su amandmani … /Govornici govore u isto vrijeme./ … STANKA U 09:41 SATI NASTAVAK NAKON STANKE 09:51 SATI Ovako kolege idemo redom, prvo bih molio da budu ovdje zastupnici onoliko koliko klubovima pripada, dakle vidim da ima ovdje previše zastupnika Suverenista i previše zastupnika kolege iz Mosta, pa vas molim da napustite da budu brojevi dva Mosta jedan Suverenist. Ako to ne napravite počet ću davati opomene na način da ide jedna, druga, treća, četvrta i da na kraju ne možete dva dana nazočiti raspravama što ne bih želio. Vas molim da se prvo maknete na svoja mjesta ovo ne pripada vama, ovo nije vaša klupa to jako dobro znadete, isto tako kolega Zekanović, Milanović Litre dakle imate svoja mjesta, ovo nisu vaša mjesta. Dakle nema rasprave dok se to ne dogodi … [[Upadica se ne razumije.]] ne može, ne ovako dakle ja ću ponovo sad … [[Upadica se ne razumije.]] ne, prvo ćete napustiti dvoranu onda ću dati stanku. … [[Upadica se ne razumije.]] Kolega Grmoja dakle ovako neću se svađati, morate biti dva iz Mosta i jedan iz Suverenista. Pauza je 10.
Evo dragi građani pogledajte nikoga iz HDZ-a nema, nas tjeraju iz sabornici dok se raspravlja o proračunu RH. … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Ja vas sada molim bit ću primoran dati vam opomene s isključenjem iz rada danas i sutra.
Gdje su vam zastupnici dok raspravljamo o proračunu?
To nema nikakve veze kolega Grmoja. Ja sam rekao svoje zadnji put. [[STANKA U 09:52 SATI]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,59 SATI]] Vrkljan izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, moram kazati da ne prihvaćam i neprihvatljivo mi je ponašanje koje ste vi nametnuli zadnjih pola sata u HS zato što ste neprincipijelno branili ovih praznih 16 stolica, a vaša dužnost u saboru nije da zastupate jednu ili drugu stranu bez obzira iz koje stranke dolazili [[Upadica: Hvala vam kolega Vrkljan]] U isto vrijeme, ja imam još [[Upadica: Nemate]] vi ste me prekinuli prije nego što sam završio [[Upadica: Ne, 30 sekundi]] ali vrijeme je još bilo na mojoj strani [[Upadica: Ne, vrijeme je isteklo]] Al nastavljate provodit nasilje.
Ajde izvolite si sjesti molim vas, nemojte 30 sekundi da puštamo snimku da vidimo što je bilo. Izvolite si sjesti. Dakle, nisam branio ja poziciju, izvolite sjesti da vam objasnim. Ja nisam branio poziciju vladajućih, ja sam branio poziciju svakog zastupnika jer može se dogoditi da neće biti vas zastupnika iz Domovinskog pokreta i onda će prozivati iz HDZ-a, pa će nema vas, pa neće biti u nekom trenutku SDP-a kao što ih i sad dosta i nema, pa ćete ih prozivati. To nije jednostavno korektno. Nije, nije obaveza, nije obaveza, to svi jako dobro znadete, zastupnika da sjede dok se obrazlažu amandmani. Dakle, bio sam vrlo korektan. Nismo ostavili noćnu raspravu, mogli smo ovo sve što sada ide ujutro jučer raspravljati do 3 ujutro. Nismo nego smo dali ujutro i možete pred javnošću koja prati predstavljati svoje amandmane. Mislim da je to korektno. E sad još tražiti da tu budu i zastupnici da vas slušaju koji na to nisu obvezatni, mislim da nije fer, mislim da nije fer. Dakle, iz tog razloga sam se postavio na taj način jer imate pravo i mogućnost pred javnošću obrazlagati svoje amandmane. I dao sam vam priliku da se to događa u gledanom terminu ujutro, a ne u noćnom terminu kao što se je znalo događati. Kolega Bulj, isto tako, ne znam, on je isto tražio povredu Poslovnika.
Ja sam imao povredu Poslovnika.
Izvolite.
Dakle, cijeli dan jučer i danas nema niti jednog zastupnika vladajuće većine. Ne moraju svi biti prisutni, al da niti jednog ne bude, a da se kod nas pozivate na epidemiološke mjere u praznoj sabornici, pa hrvatski građani ovo gledaju, ovo je uvreda za zdrav razum da vi ne date nama koji želimo sudjelovati da nas kažnjavate, a one koji primaju plaću, a ne dolaze na svoje radno mjesto da se njih nagrađuje. Mi to nećemo šutke gledati, naći ćemo načina kako [[Upadica: Hvala vam]] se suprotstaviti ovakvom vođenju [[Upadica: Hvala vam]] sjednice HS.
Dakle, i to imate pravo reći. Međutim, broj zastupnika u sabornici veže se isto tako i za velike stranke i oni mogu isto tako onda kad ne bude vas sjesti na vaše mjesto, pa zamislite … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] samo malo, pa zamislite kad nema HDZ-a, pa si tamo sjedne SDP, pa kad nema SDP-a se sjedne HDZ. Dakle, vi ste klub koji ima nešto manje zastupnika i to… [[Upadica iz klupe se ne razumije]] kolege al nemojmo se sad dobacivati, ja sam vas pustio da kažete, dakle pustite i vi mene. Dakle, moram braniti broj kolko smo dogovorili na predsjedništvu, to nije moja bila nekakva samovolja nego dogovor na predsjedništvu vezano za epidemiološke mjere i toga se držim. Građani će vidjeti da nekoga ima ili nema i stoga će donositi određene zaključke. Povreda Poslovnika, jeste vi bili kolega Zekanović, vi ste tražili stanku jel?
Stanku.
Stanku. Isto stanka jel? Imamo kolegu Bulja još povreda Poslovnika izvolite.
Predsjedniče HS vi vrijeđate Poslovnik 238. Tijekom rasprave o amandmanima i obrazloženju amandmana ja kao saborski zastupnik koji je dao sam 70-tak amandmana, moj klub 160, dozvolite da obrazlažem amandman u skladu onako kako ja mislim jel je ipak uložen trud u pisanju ovih amandmana i naravno da građani žele da čuju što mi govorimo. Zato nemojte se miješati u moje obrazloženje amandmana na proračun. Hvala lijepo.
Dobro, ja ću vas pustiti od sada da govorite kako želite, ali budite svjesni da će vam se događati isto i s druge strane i ona ću isto tako pustiti. Dakle, moja je isto tako dužnost da branim neke, neka ponašanja koja su fer i korektna i da upozorim na ona koja nisu, a često nema zastupnika i iz drugih klubova i onda ćemo bit suočeni s time da jedni druge prozivamo kada nas nema. Al dobro, ako želite tako, vidjet ćete da to nije dobro. Kolega Grmoja izvolite.
Dakle, ja ne mogu vama odgovoriti, ja mogu samo u ime Kluba MOST-a reći ovo, nas uvijek ima i prozivajte nas kad nas nema. A ovu mjeru koju ste nam dali od 2 zastupnika mi nju uvijek ispunimo. Dajte nam još mjesta, bit će nas i više. Hvala.
Za to morate dobiti dovoljan broj mandata na izborima, to ne ovisi o meni, to znadete jako dobro. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Što?
Mi smo 2 više dobili, a date nam samo da budu 2, a vi ne dolazite.
Dobro. Izvolite kolega Zekanović. Vi ste zatražili stanku?
Poštovani predsjedniče HS, tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista u trajanju od 10 minuta. Ovdje moram ukazati na jednu iznimno veliku nelogičnost što se tiče provedbe epidemioloških mjera u HS. Nije logično da HDZ-ovac može zaraziti samo HDZ-ovca ili Hrvatski suverenist isključivo Hrvatskog suverenista. Koliko ja znam, a ja pretpostavljam da i vi znate, koronavirus se može dobiti bez obzira na stranačku pripadnost. Ove mjere koje mi imamo u HS su vam istovjetne kao da imamo mjeru da u restorane ili kafiće mogu ulaziti samo žene ili samo muškarci, samo oni s plavom kosom, a ne oni s crnom kosom, samo plavooki, a ne oni koji imaju smeđe oči. Dakle, ako je maksimum koji možemo imati u hrvatskoj sabornici 40 ljudi, 40 zastupnika, onda to mora biti 40 bez obzira na stranačku pripadnost jel, jer kolko ja znam, a pretpostavljam da i vi znate, koronavirus se širi bez obzira na stranačku pripadnost. I SDP-ovac može zaraziti HDZ-ovca i HDZ-ovac SDP-ovca. Molim vas omogućite svim zastupnicima koji žele biti u hrvatskom, u sabornici da budu u sabornici bez obzira kojoj stranci pripadaju jer ovo nema smisla. I također ću ukazati na situaciju da u sabornici trenutno od 16 mogućih zastupnika HDZ-a ima 0, a od SDP-a, ako se ne varam, dvojica. Dakle, a dok evo kolege iz MOST-a i mi evo Hrvatski suverenisti i Domovinski pokret vidim da smo maksimalni broj zastupnika, kolko imamo toliko smo i IDS evo moram isto reći. Hvala lijepo.
Kolega Zekanović naravno da ću odobriti stanku, naravno da ste vi ovdje jer ste zainteresirani, posebno oni koji imaju svoje amandmane. Međutim, ovo je dogovor s predsjedništva, mi smo oformili još 5 drugih dvorana u kojima svi zastupnici koji žele mogu sjediti, to je bio dogovor predsjedništva i mora je dužnost da taj dogovor poštujem. Ovo što vi predlažete dovelo bi nas do kaosa jer ne mogu ja hvatati tko je u kojem trenutku iz koje stranke gdje, postoje mjesta koja pripadaju određenim strankama, oni na njima mogu sjediti ili ne sjediti. Ovo je dimenzionirano za onaj broj kada je vršni, kada ih je najviše, kada ih nema to je njihovo pravo isto tako da tu ne sjedne, a svaki zastupnik u ovome trenutku ima mogućnost sjesti ne u centralnu dvoranu nego u sve one dvorane koje smo bili složili jer je takav bio dogovor predsjedništva jer je takva bila odluka Ustavnog suda. Ja vas molim da se toga držimo. Kolega Miletić izvolite i vi imate zahtjev za stanku.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora gospodine Jandrokoviću i poštovani gospodine Bukarica ja ovim putem probao bih vas zamoliti ako je ikako moguće da nađemo jedno rješenje da uistinu svi oni saborski zastupnici koji žele da mogu biti ovdje u ovom časnom domu u hrvatskoj sabornici ne u nekim pokrajnim dvoranama, ako je ikako moguće, a onda kada netko dođe pojavi se od vladajućih mi ćemo evo iz MOST-a uredno ustati otići u neku pokrajnu dvoranu. Time bi držali se svih epidemioloških mjera, 41 zastupnika ovdje u sabornici. Ono što me brine gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, jučer cijeli dan točnije 13,5 sati Petrov, Grmoja, Kujundžić, Bulj i ja smo bili ovdje, nitko nam ništa nije rekao. Ovdje na vašem časnom mjestu bio je kolega Sanader, poslije njega kolega Reiner, nitko nam ništa nije rekao gospodine Jandrokoviću i mi smo ovdje 13 sati sjedili, jučer smo mogli, a danas ne možemo. Kakvo je to pravo? Kakva je to odgovornost? Kakvo je to ponašanje evo s ove vaše strane prema nama? Dakle, jučer Petrov, Grmoja, Bulj, Kujundžić, Miletić mogu, a danas ne može, potjerat ćemo vas van. 300 amandmana je oporba predložila, nekih 150, 160 amandmana samo nas iz MOST-a za Slavoniju, za Liku, za Dalmaciju, za Zagreb, ovdje ja dolazim iz Rijeke, za moju Rijeku, sve je odbijeno. I u redu to je vaše pravo. Je li moguće da barem veći stupanj kolegijalnosti se pokaže da se omogući svima ovdje koji žele biti u sabornici da tu budemo? Hvala vam predsjedniče Hrvatskog sabora.
Hvala kolega Miletić, to nije moja volja, to je odluka Predsjedništva Hrvatskog sabora i članak Poslovnika. Dakle, jučer to je propust mojih kolega, ja ću s njima razgovarati, ja to uopće nisam znao. Dakle, ako je tako bilo ja to ne znam, ali to ne znači da će tako biti i da je to u redu. To je njihova greška, njihov propust, nisu jednostavno slijedili Poslovnik. Dakle, ne nije moguće to ću ovaj dogovoriti ostalim predsjedavajućima ako se to jučer dogodilo to je bila pogreška. Tako što ne može se događati jer bi to izazvalo nered i kaos. Stvorili smo uvjete da svi zastupnici nazoče sjednici jer smo proširili ovu središnju sabornicu na ostale prostore, dakle ima još 5 dvorana, svi oni koji žele sudjelovati mogu biti u tim dvoranama, ako nema dovoljno mjesta, njihovi klubovi ako nemaju dovoljno mjesta u ovoj sabornici. Dakle, molim vas da ne tražite od mene da djelujem suprotno Poslovniku, a ovo što se je dogodilo jučer ako je tako bilo bila je pogreška i više se neće događati. Sada dajem stanku od 10 minuta do 10 i 20 i pozivam vas da nastavimo dalje s radom jer danas imamo Ovršni zakon i mislim da je u interesu svima nama i vladajućima i oporbi da to kvalitetno raspravimo i da to građani vide. Hvala vam lijepa. STANKA U 10,11 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10:20 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Sada je na redu 44. amandman Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista. Izvolite državni tajniče.
… [[Govornik naknadno uključen.]] dijela dionice ceste Obrovac-Kruševo. Društvo Hrvatske ceste dionicu Obrovac-Kruševo održavaju kroz program redovnog održavanja te je navedena dionica sigurna za odvijanje prometa.
Izvolite, očitovanje.
Evo očekivao sam da će područje Obrovca tj. Kruševa jednog od simbola obrane RH na toj dionici od 2.500 m, 2,5 km cesta se pošto je takva brdovita, pošto je često zbog Masleničkog mosta zatvaranja se koristi devastirana je i ja mislim da ovo ulaganje od pola milijuna kuna su minimum da se ta cesta napravi tim ljudima koji žive na tom području. Sve je manje ljudi na obrovačkom području, na području Kruševa tako mi ni je jasno zbog čega ste odbili ovaj amandman jer se radi o amandman koji je od pola milijuna kuna. Očekivao sam da ćete prihvatiti zbog tih ljudi na tom području koji zaslužuju u Zadarskom zaleđu minimum kvalitete za život na tome području. To su područja jel ono nema, najprije su iseljena, drugo čak nema vodoopskrbe u određenim područjima i sada ova cesta im je vrlo bitna, ova dionica, a poglavito ponavljam kada puše jaka bura i kada imamo probleme onda i kišovitoga vremena ta cesta je doslovno neprohodna. Evo još jednom bi rekao da me žalosti zašto na ovaj način odbijate amandmane, žalosti me što saborski zastupnici cijelo vrijeme s toga područja apsolutno ne žele čuti, sutra će glasati o ovome, a iz većine su s toga područja iz 9. izborne jedinice su, što barem ne čuju koji amandman. I zbog toga je došlo do poslovničkih izmjena u prošlom mandatu jer tribali smo u istom trenutku raspravljati o amandmanu i glasati, ali nije se naravno zato je se išlo mijenjati poslovnik da bi se zamaglilo da se ne zna tko je kako glasao. Zbog toga tražim glasanje o ovome vrlo bitnom za Obrovac amandmanu.
Idemo na 45. amandman istog zastupnika. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Amandman se predlaže osigurati sredstva za rekonstrukciju dionice ceste i nogostupa na području Sinja i Hrvaca od Obrovca Sinjskoga-Hana preko BAjagića do Panja, navedena dionica nije u nadležnosti Hrvatskih cesta.
Izvolite, obrazloženje.
Evo što se tiče Sinja i prometnica, ta prometnica ima u jednom dijelu i problem sa izvlaštenjem, tako da je na području BAjagića je sužena. Naravno da nije u ovlaštenju Hrvatskih cesta, ali je Županijskih cesta koji apsolutno ništa ne rade osim u predizborno vrijeme asfaltiraju ljudima pa ih mole do kočaka gdje su kokoši. Jedino što možemo vidjeti da bi dobili glasove i privolili te ljude sa asfaltom, a iz tih krajeva ljudi se iseljavaju. A ovo su ozbiljne stvari kroz Bajagić, Obrovac prema Panju je naseljeno mjesto, znači ta dionica od Hana, Bajagić prema Panju je naseljeno mjesto i tu triba biti nogostup, tu triba omogućiti da se izvlasti dio te ceste gdje se ljudi protive, di ljudi prosvjeduju. Međutim, vi odbijate ključne amandmane za Cetinski kraj, ključne kao što je brza cesta, infrastrukturalna brza cesta Križice-Kukuzovac koja ježila kucavica. A ono što ste napravili po pitanju protočnosti cesta gdje je trebalo biti protočnije kao što je kružni tok u središtu Grada Sinja, gdje imamo na dionici spoju državnih cesta dvi državne ceste iz pravca Glavica iz pravca Split-Sinj u središtu Grada Sinja vi ste napravili kružni tok bez pothodnika gdje su škole, trgovački lanci, središte grada tako da se usporava promet. Vi sve što napravite Hrvatske ceste perući ruke prema županijama koje su svrha same sebi, apsolutno ste zakočili promet. Zato prihvatite moj prijedlog i ovaj i napravite da imamo pothodniku u Sinju na dionici D1 i brzu cestu, to su ključne stvari za Sinj i Cetinski kraj. Tražim glasanje o ovom amandmanu.
Idemo na 46. amandman istog zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Amandmanom se predlaže osigurati sredstva za rekonstrukciju državne ceste D1 na potezu od Sinja do Vrlike. U tijeku su aktivnosti na nekoliko poddionica državne ceste D1 između Vrlike i Sinja. u tijeku je postupak javne nabave ugovaranja radova rekonstrukcije državne ceste D1 kroz Vrliku duljine 0,7 km, započeli su radovi na sanaciji nestabilnih pokosa na dionicu Vrlika-SAtrić u duljini od 7 km na 11 pozicija. U planu nabave je predviđeno ugovaranje radova izvanrednog održavanja asfaltnog kolnika poddionice Maljkovo-Peruča duljine 6,3 km.
Izvolite, očitovanje.
Dionica D1 ceste je najprometnija Zagreb-Split i na tome području, poglavito na području kada govorimo područje uz Peruću, kada govorimo od Maljkovo, Podravlje-Maljkovo sve vamo do same Vrlike uz jezero imamo takve zavoje koji su vrlo opasni koji su u sjeni i onda moramo tražiti način i ondje se događaju nezgode u tome području između Vrlike tj. Promotišiću moramo peglati onu cestu i ja mislim da ovaj iznos je minoran ovih 20 milijuna kuna jel ta cesta je alternativa autoputu. Ljudi zbog skupoće autoputa, zbog cijene često koriste državnu cestu D1 i vrlo bitno je za Vrliku, Vrlika je zaboravljena, blizina Sinja joj je vrlo bitna jer administrativno sjedište Sinj cetinskog kraja još uvijek je i bit će naravno grad Sinj zbog toga bi trebalo tu cestu, zbog blizine i Vrlike i Splita, mi imamo problem što nemamo u sudu više općinski sud, što nemamo u Sinju općinski sud nego za brojna npr. moraju ići u Split, u bolnicu u Split ili u Knin. Tako da ta cesta je značajan za opstanak ljudi na tome području. Vrlo je opasna i opasni su sve zavoji, vi poznajete iz toga ste kraja zato me i čudi odbijanje ovih amandmana uz nekakve kozmetičke izmjene koje vi ovdje spominjete, a ova trasa je u velikoj dužini cijelo Peručko jezero je vrlo, vrlo opasna, a najprometnija je u RH na razini državne ceste. Ponavljam još jednom, ovi prijedlozi od brze ceste, spoja Sinja s Križice – Kukuzovac koja je cesta života najbitnija, vi je odbijate. Odbijate i za Vrliku da bude bliže Sinju, ne vidim niti jedan razlog i zbog toga tražim glasanje.
Amandman broj 47. ponovo zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Amandmanom se predlaže osiguranje sredstava za rekonstrukciju državne ceste D1 na potezu od Dicma do Sinja. Hrvatske ceste su ugovorile i u tijeku je izrada noveliranog idejnog rješenja i nove studije utjecaja na okoliš za obilaznicu Dicma. Donošenjem prostorno planske dokumentacije Splitsko-dalmatinske županije nastavit će se s daljnjim tijekom projekta.
Izvolite očitovanje.
Evo, što se tiče zaobilaznice ili spoja Sinja sa Križice-Kukuzovac ili zaobilaznice Dicma 2016. godine u 12. mjesecu ta sa ja pod pritiskom Olega Butkovića da se napokon napravi ta projektna dokumentacija i napravljena je studija utjecaja na okoliš. Brza cesta za Sinj je cesta života. Sinj i cetinski kraj su najperspektivniji u području zaleđa od Savudrije do Prevlake i cijela Dalmatinska zagora mora imati kuce žilavice prema znači autoputu i prema Splitu. Sama blizina Splita sa izgradnjom brze ceste je značajna. Međutim, ja dajem ovaj amandman da se ispegla dio na Kukuzovcu kod zavoja S prije ulaska na samu ravninu koji je vrlo opasan. Prometnica državne ceste D1 koja je najfrekventnija i najviše prometa ima na tom području mi moramo naći rješenje i bio je nekakav projekt u ono vrijeme dok sam išao u Hrvatske ceste, guraj se taj projekat da se pegla taj zavoj S i tu triba napraviti 3 trake jel znamo da je tu veliki pritisak i od …/nerazumljivo/… od Trilja znači i od samoga Sinja i u obrnutom smjeru tu su kolone ogromne i tu dolazi do brojnih zastoja, udesa, jer je taj S stvarno nepregledan i vrlo opasan prije samoga Kukuzovca. I još jednom brza cesta je ključni projekat, žila kucavica za Sinj i cetinski kraj. To je ono što će se napraviti bez obzira što su sada vrijeme preizbora će se opet obećavati. Projektna dokumentacija je pokrenuta i mi očekujemo da se počne graditi. Stoga peglanje ceste D1 od Dicma do Sinja je vrlo, vrlo bitno i značajno i zbog toga sam predložio ovaj iznos od 20 miliona i tražim glasanje o ovom amandmanu.
48. amandman, zastupnik ponovo Miro Bulj.
Amandman se ne prihvaća. Amandmanom se predlaže osigurati sredstva za rekonstrukciju županijske ceste Sinj D1 – Troglav - Otok županijska cesta 6082. Rekonstrukcije županijskih cesta nisu u nadležnosti Hrvatskih cesta.
Izvolite očitovanje.
Pa zbog toga sam i predložio amandman jer županija pere ruke, a ministarstvo tu mora uskočiti jednostavno jer županija ne vodi dovoljno brigu o Dalmatinskoj zagori, a u ovome slučaju ni na cesti koja je vrlo bitna i koja se može urediti jer tamo imamo i hipodrom. Znači kad iđemo od D1 od Sinja od općine, zgrade općine prema Otoku tu je hipodrom tu je naseljeno mjesto, tu imamo aerodrom koji turistički se može još dignuti na veći nivo, imamo hipodrom tu su tamo i alkarska ergela, to područje prema Otoku se može napraviti biciklističke staze, imamo ugostiteljske objekte, imamo šetnicu Sinja na prema Sinjskom polju, prema tome dijelu. Stoga smatram da bi tamo trebala biti i biciklistička staza kao turistička atrakcija i ja mislim da ovaj amandman od Sinja – Troglav prema Otoku ova cesta zaslužuje realizaciju na većoj razini od županije jer županija jednostavno nešto obeća prije izbora, a njima su puno bitniji izbori u stranci. Puno je bitnije da Sanader kadrovira u stranci nego kao župan kad je trebao to odraditi i on i Blaženko Boban, tako da županije su oprale ruke od onoga čime upravljaju jer bi tribalo ulagati i ja očekujem od države, ako već decentalizira cesta, ako decentralizira novac prema županiji da decentralizira prema lokalnim samoupravama i da pomognu lokalnim samoupravama jer zasigurno ljudi koji žive na tome terenu znaju koliko bi značilo za opstanak ljudi u Otoku općini, prema Trilju u zaleđu, u samome Sinju koliko znači ta cesta od D, od Sinja središta Sinja prema hipodromu, prema aerodromu i prema samome općini Otok stoga ovaj amandman od 20 miliona kuna uređenje te ceste tražim da se glasa.
Idemo na 49. amandman istog zastupnika. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Amandmanom se predlaže osigurat sredstva za rekonstrukciju dionice ceste i nogostupa na području Sinja od D60 od raskrižja Masle prema Brnazama kroz Turjake, Košute, Trilj. U planu nabave Hrvatskih cesta za '20.-tu planirano je pokretanje nabave za potrebne radove obnova državne ceste D60 i dogradnja nogostupa kroz naselja Košute u duljini od 2,7 km.
Izvolite očitovanje.
Nažalost odbijate, jedino što je ova Vlada poslala, pokušala poslati smeće iz Vrgorca u odlagalište na području i Brnaza i Turjaka, ova cesta je također vrlo frekventna, vrlo opasna, imamo zavoje, poglavito na području kod Košuta i Turjaka, naravno u Brnazama, tu dolazimo i do Masle i raskrižja koje je opterećeno i koje zagušuje jel sav promet sa autoputa od Čaporica iz Kamenska iđu, ide tom dionicom i smatram da imamo alternativno rješenje koje je dobro, od Košuta cesta na zonu Kukuzovac, time bi skratili 7 km put do samog Splita ili Kukozovca, rasteretio bi se taj promet na tu dionicu, rasteretilo bi se Masla, al ovo je vrlo opasna dionica. Onaj ko je išao od Masle prema Trilju za Kamensko ili za Imotski starom cestom il na autoput zna da je ta cesta opasna i često se događaju prometne nesreće sa tragičnim posljedicama na tim zavojima na ovoj dionici. Rekonstrukcija ove ceste, taj narod je zaslužuje. Taj narod je opterećen, rekao sam, samo odlagalištem otpada i svi peru ruke od tih ljudi, nameće im se ogromni tereti i ugrožen im je promet i sigurnost njihove djece, tako da država, pošto je vlasnik to je, pošto je to državna cesta od Masle prema Trilju kroz ta sela od Brnaza, Turjaka, Košuta do Trilja ja mislim da zaslužuju puno bolji promet jel je ta prometnica vrlo vrlo značajna. Zbog toga ću i tražiti glasanje o ovome amandmanu. Međutim, vrlo mi je bitno napomenuti još jednom da alternativna rješenja se moraju tražiti što se tiče same Masle, pritiska od Trilja na Maslu je naravno najznačajniji projekat je, ponavljam, brza cesta Sinj, Križice-Kukuzovac. Zato tražim glasanje o ovom amandmanu.
50. amandman isti zastupnik.
Amandman se ne prihvaća. Amandmanom se predlaže osigurat sredstva za rekonstrukciju dionica i ceste i nogostupa na području Sinja od D-1 Karakašica preko Jasenskog do Čitluka. Hrvatske ceste su u proteklom periodu obnovile asfaltni kolnik na državnoj cesti D-1 Karakašica-Jasensko- Čitluk. Na cijeloj dužini postoji kontinuitet jednostranih pješačkih staza izuzev od kilometara 62 + 300 do 62 + 600 tj. 300 m kao spoja već izgrađenih nogostupa od općine Hrvaca do grada Sinja čija je izgradnja predviđena planom nabave Hrvatskih cesta.
Izvolite očitovanje.
Ja sam ovdje baš tio upozorit vas na nebrigu županijskih cesta i nemoć onih koji su odgovorni. Imamo znači ovdje od D-1 prema, u Karakašici prema Jasensku i Čitluku, ta cesta je vrlo opasna, širina je kolnika vrlo uska tako da sam dao ovaj amandman u vjeri da ćete vi, pošto ste iz tih krajeva, dolazite, vezani ste s tim krajevima, dolazite, poznajete ta mjesta, ta mjesta su zaboravljena, kao i ostalo u Cetinskoj krajini, pa sam očekivo da ćete riješiti vi iz proračuna, ali evo još vas jednom pozivam da se to napravi. Inače nogostup, unde su imamo dva rudokopa tj. sa obe strane Suhač i Karakašica koji je se od '902.g. eksploatirao, tu su nam namjeravali iz Dugoga rata odlagati otpad još od 2007.g., ali sam sa svojim sumještanima stao na put onima koji su tili opasnu trosku iz Dugoga rata odlagati i tek kad sam došao u HS pod pritiskom sam se izborio da to područje dobije nogostup i služilo je samo za eksploataciju na tom području. Umjesto da se sanira ono područje, da se pomogne tom području, Karakašici, Čitluku i Jasensku, vamo Suhač, Lučane prema Radošiću, to područje zapadnog, područje grada Sinja, ta mjesta su jednostavno zaboravljena od države, al su najperspektivnija i najlipša za življenje. U ovome trenutku ne samo u Splitsko-dalmatinskoj županiji, ponavljam, od Savudrije do, do Prevlake najperspektivniji grad je grad Sinj i Cetinski kraj, zbog blizine Splita, zbog tog spoja i zato ove prometnice spoj autoput Kukuzovac-Križice približavaju Split, postaje Sinj predgrađe Sinja i time Sinj će imati budućnost. Stoga tražim glasanje o ovom amandmanu.
Amandman br. 51. isti zastupnik, izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Amandmanom se predlaže osigurat sredstva za rekonstrukciju dionice ceste kroz naselje Lučani od D-1 do Radošića. Navedena dionica nije u nadležnosti Hrvatskih cesta.
Izvolite očitovanje.
Ja vas u potpunosti razumijem, zbog toga dajem ove amandmane da upozorim da županija ne funkcioniraju dobro i da decentralizirani novac koji građani uplaćuju u državu, a država daje na županije, jednostavno se ne usmjeravaju ravnomjerno. Lučane su naseljeno mjesto isto kao i Suhač, i Karakašica, to je ta tromeđa tu i Čitluk i, i vamo, rekao sam put prema Jasenskom. Međutim, od Lučana do Radošića da bi se izašlo na državnu cestu kod, na Radošiću cesta je u katastrofalnom stanju, cesta je vrlo opasna, tribamo proširenje, imamo brojne zavoje, imamo vojne pregibe, imamo brojne nizbrdice, uzbrdice, pod, pod ovaj gdje su opasni zavoji. Stoga smatram da je županija, ponavljam, oprala ruke osim u predizborno vrijeme di malo ispeglaju negdje za koji glas u biti, asfaltiraju tamo gdi se mogu biti, biti, ovaj, di se mogu vidjeti izborni ciklusi, a ovdje gdje je potrebno to ne rade. Zašto se mogu viditi izborni ciklusi? Bitno je da se malo zacrni prije izbora, eto valjaka, eto bagera, al značajna cesta kao šta je ovaj od D-1 do državne ceste koja ide prema Drnišu, Sinj-Drniš taj spoj je katastrofalan i dosta je prometan. Tu ljudi žive, tu je i škola. Ljudi u Lučanima i na Radošiću tu se osjećaju dosta ugroženi. Stoga još jednom ponavljam, uz ove nekakve premosnice koje su postojeće, premosnice koje bi spriječile ovaj veliki udar na pritisak na samo središte grada Sinja sa ravnanjem ovih cesta, proširenje ovih cesta, smanjio bi se pritisak i na središte grada Sinja, a puno bi bili sigurniji mještani ovih područja grada Sinja. Stoga tražim glasanje o ovom amandmanu.
Idemo na 52. amandman isti zastupnik. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Amandmanom se predlaže osiguranje sredstava za rekonstrukciju mosta na rijeci Cetini u mjestu Obrovac Sinjski-Han, izrađena je projekta dokumentacija za sanaciju mosta i dobivena je suglasnost konzervatora na projektno rješenje. Radovi će se planirati u sljedećem investicijskom ciklusu.
Izvolite, očitovanje.
Onaj tko je išao iz Sinja kroz Glavice uz opasan što je Glavica državna cesta do Hana, Sinj-Han je 7 km, na tome području nemamo nogostupa kroz Glavice. Glavice su najveće selo u RH koje nemaju status općine s tim da je uz samu cestu otvoreni betonski kanal gdje niste prihvatili ove amandmane ni od Šuće ni do Privije i od Privije do Hana kud nam djeca iđu, a pogotovo most. Ako netko ide prema Livnu može se i taj put je sada postao tranzit i prema Livnu zbog toga što imamo cestu od Livna prema Bilome Brigu i dosta je tranzitna cesta, dosta je promet gust, međutim taj most ne može se mimoići dva auta. A Han je bio nekada značajno središte na području Dalmatinske zagore i mislim da novom rekonstrukcijom ili novim pronalaskom rješenja, novim mostom tom području se mora omogućiti normalan promet i sigurnost, poglavito djece na tome području. Zato most na Hanu zaslužuje puno više osim ovaj amandman sam dao i prošlih godina i uvijek je isto obrazloženje. Planska dokumentacija, studija izvedivosti, uvijek ista priča, ja ne znam gdje vi to sve krijete te puste dokumente. I evo drago mi je što je došao jedan kolega iz HDZ-a iz Varaždinske županije iz Varaždina pa da čuje o problemima mojih amandmana što se događa u Sinju, Cetinskom kraju, Dalmatinskoj zagori i Dalmaciji. Još jednom upozoravam, ovi projekti su značajni, dali smo od Prevlake do Savudrije, od Savudrije do Vukovara brojne amandmane 150 amandmana, ja sam sam dao 80 amandmana, najviše se odnose na moju Dalmaciju i na Cetinski kraj zbog toga tražim glasanje o ovom amandmanu.
Hvala vam. Idemo na amandman br. 53 ponovo zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Amandmanom se predlaže osigurati sredstva za izgradnju nogostupa na državnoj cesti D219 na potezu Sinj-Glavice-Obrovac Sinjski-Han. Grad Sinj je u suradnji sa Hrvatskim cestama naručio izradu projektne dokumentacije izgradnje nogostupa uz D219 dionica Šuća-Privija za koju se očekuje skoro ishođenje lokacijske dozvole, dok je za dionicu D219 Privija-Han već izrađena projektna dokumentacija te se očekuje da bi javna nabava mogla započeti u idućem investicijskom ciklusu.
Izvolite, očitovanje.
Još ću jednom ponoviti ono što sam rekao da područje od Sinja kroz Glavice do Hana je u biti državna cesta. Glavice su najveće i to područje Sinja, samo predgrađe, Glavice su bez nogostupa. Tu imamo djece koja odlaze u OŠ na Hanu i priko ovog mosta koji je neadekvatan za prometanje vozila, a kamoli pješaka. I za Privija-Han sam dao amandman u gradskom vijeću ima će pet godina koji je tada i prihvaćen i nadam sam se da će se ići u rješenje kao što se je riješio problem na Suhaču kod Slanih stina gdje sam tada uspio se izboriti za taj nogostup i da će se riješiti taj problem kroz Glavice. Naravno jedino je ostao dio neriješen koji je prihvaćen tada amandman od Mrguda tj. od … do na D1 od … do Hrvaca, ovaj dio poteza od Šuće do Privije je vrlo opasan, on je vrlo opasan. Ponavljam još jednom da je otvoreni kanal i taj potez ako auto tu sleti gotovi ste, a djeca i pješaci ne mogu tu funkcionirati. A ponavljam, to je najveće mjesto, Glavice su najveće mjesto. Glavice su inače meni susjedno mjesto, a iz Glavica je i predsjednik Republike Zoran Milanović, pa pozivam Zorana Milanovića da svojim autoritetom na sastancima sa premijerom Plenkovićem gdje su očito u dobrim odnosima da pokuša pomoći i on priko vas gospodine Mihotić vi ste iz tih krajeva također dijelom porijekla imate rod, da zajedno odradimo u tome selu da se vrati nešto, da se vrati našem Gradu Sinju, Cetinskom kraju. Ponavljam, najperspektivnijem području od Savudrije do Prevlake a koji je zaboravljen. Sa ovim projektima brze ceste spoj Sinja sa Splitom i sa autoputom Sinj i Cetinski kraj su najperspektivniji zbog toga tražim glasanje i o ovome amandmanu.
Idemo na 54. amandman istog zastupnika. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Amandmanom se predlaže osiguranje sredstava za izgradnju nogostupa na državnoj cesti D56 kroz Općinu Muć. Vezano uz navedeno ističe se kako je u tijeku izvođenje radova izgradnje navedenog nogostupa.
Izvolite, očitovanje.
Državna cesta koja prolazi kroz Muć prema Drnišu ako ste vozili iz pravca ili Splita ili Sinja ili ste išli od pravca Zelova kroz Muć ili iz pravca Drniša obrnuto nebitno vidjeli ste koja je opasnost kad prolazite kroz Muć, doslovno su kuće uz samu cestu. Tu se događaju brojni udesi, brojni ljudi su nastradali i dobili teške ozljede, neki su izgubili živote i mislim da je neozbiljno zaobilaziti Dalmatinsku zagoru. Znam da je iz toga područja i koalicijski partner gospodine Mihotiću Tomo Keruma, ali Keruma je više briga koncesije na plažama nego sam Muć i Ogorje odakle on dolazi i Zagora. Stoga tražim još jednom da ovi projekti koji su vrlo značajni za Dalmatinsku zagoru, Dalmatinska zagora je potencijal. Mene žalosti kada ja vidim da u Cetinskom kraju di imamo 50.000 stanovnika prošle godine ove godine je upisano dva razrada manje u 1. razred, a vrlo perspektivno područje, doslovno može se dva puta kamenom baciti do Splita drugoga grada po veličini, najvećeg grada na Jadranu. Imamo blizinu autoputa da je to spojiti i Cetinsku krajinu, imamo turističke brendove, imamo brend Sinjsku alku imamo vjerski brend, Čudotvornu Gospu Sinjsku i meni je drago kad vi dođete na Alku, vi ste doli doslovno i povezani g. Mihotiću, pa i rodbinski, pa smo očekivali da ćete vi nešto malo prihvatiti, al vas je poslao Oleg Butković jel jednom je bio ovdje, pa se nije snalazio oko sela Čvrljevo, Sitno Gornje, pa je se malo pogubio, Bokin hrast di je, vi to poznajete, pa vas je poslao. Al mi je žao šta projekte koje Dalmacija zaslužuje ne gurate poglavito Cetinski kraj, Zagora, to redovito odbijate, to me žalosti. Tražim glasanje o ovom amandamnu.
55. amandman isti zastupnik, izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Amandmanom se predlaže osiguranje sredstava za izgradnju nogostupa na državnoj cesti D-219 kroz naselje Radošić i cestu Put Palića. Hrvatske ceste su u proteklom razdoblju ugovorile usluge projektiranja projekta rekonstrukcije državne ceste oznaka D-219 Ulica put Pavića dužine 800 metara u Sinju, te se uskoro očekuje ishođenje lokacijske dozvole. Po ishođenju i građevinske dozvole krenit će se u realizaciju potrebnih radova. Projektom je predviđena izgradnja obostranih pješačkih staza.
Izvolite očitovanje.
Ova prometnica kad idete iz Sinja prema Drnišu je u biti od groblja Svetog Frane gdje su, inače nije riješen parking, znači to je državna cesta gdje doslovno u samom središtu kroz Paviće, Tiganje i ovaj dio kad idete prema Radošiću gdje kuće su uz cestu, zavoji su vrlo opasni. Tu imamo, jedino je rješenje nogostup i rekonstrukcija toga dijela ceste. I godinama se ponavlja. U jednome dijelu se je napravio nogostup, međutim u ovome naseljenom di su Ercegi, di su Pavići, znači ispod Pavića nebesa jednostavno u tome dijelu je ogroman problem. Vi, to je vaša nadležnost, to je nadležnost države, to je nadležnost ministarstva, to je državna cesta, tu ljudi i doslovno su kuće uz samu cestu, zavoji su vrlo opasni, nema nogostupa. Gori je prekrasna šetnica, imamo Pavića nebesa prema Radošiću i to područje u Radošiću kad prođemo tolko gori, bili ste kod restorana „Rustika“ vjerojatno u više navrata, u „Kralja Rmbaša“, vjerojatno ste i bili češće nego šta ja mislim i neka i drago mi je i triba reklamirati našu gastro ponudu na tome području, imamo pravac gdje nemamo nogostupa. Vrlo opasan je pravac i tu je sigurnost ugrožena ljudi. Taj prekrasan dio sa pogledom i na Visoku koju će nažalost uskoro i devastirati, ali ćemo se dati, pokušati oduprijeti, taj prekrasan dio je, triba znači jednostavno osigurati dostojan život ti ljudi i siguran život ljudi jel to je odma u blizini grada, tu djeca iđu u školu pješke, jednostavno nije im omogućen autobus zbog zakona koji kaže da do 3 km nema osiguranja ovaj prometa, tako da ova dionica Pavići-Radošići prema Drnišu moramo hitno riješiti i zato tražim glasanje o ovome amandmanu, razočaran sam šta niste podržali ovo. Hvala lijepo.
I zadnji 56. amandman vezan uz Hrvatske ceste, isti zastupnik, izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Amandmanom se predlaže osigurat sredstava za obnovu dijela dionice ceste D-2 Vukovar-Ilok. Napravljena je projektna dokumentacija i ishođena je građevinska dozvola za rekonstrukciju dionice Vukovar-Opatovac. Izvođenje radova bit će podijeljeno u 4 faze, obilaznice Iloka predviđeno je izvanredno održavanje kolnika duljine 6 km.
Očitovanje, izvolite.
Bio sam na obilježavanju ove obljetnice, ove obilježavanju i odavanju počasti gradu heroju i išao sam u Ilok, tamo je bila gradonačelnica i kad sam išao prema Iloku nisam mogao virovati, ja jesam iz Dalmatinske zagore, al dali smo mi u MOST-u amandmane od, evo od Iloka do Prevlake, od Prevlake do Savudrije, na svim područjima smo se trudili dati amandmane. Kad sam vidio tu cestu dužinu 39 km, zakrpano ko one, ja ne mogu virovat da je to takva cesta i vrlo opasna cesta i šta je najgore to je u svim vašim programima i obećanjima, al vratite tome dijelu Iloka koji je sa 3 strane omeđen granicom sa Srbijom koji je zaboravljen, taj prekrasni lipi gradić, jednostavno je izoliran prometno. Ali imam obećanja, od ministrice Žalac u programu HDZ-a, ovo kad govori Dalmatinac o Slavoniji i Iloku kad sam vidio i bio zaprepašten kakva je cesta prema Iloku, pa to je više neg sramotno. Više neg sramotno opće pomisao da to područje koje je najteže ratom stradalo, ponavljam, koji je omeđeno najistočnije, granica Dunava je sa Srbijom u cijelosti je izoliran. Onaj ko nije vidio tu cestu, to je, to je nevjerojatno, otiđite pa vidite i očekujem, Dalmatinac predlaže za Vukovar i Vukovarsko-srijemsku tj. Ilok poveznicu onda to bi tribali vi prihvatiti. I na kraju još jednom da ponovim, davali smo amandmane od Savudrije do Prevlake do Iloka, u korist naših građana davali smo našim socijalno ugroženim građanima prijedloge, ništa niste prihvatili i to je ono šta razočarava, al građani neka vide i neka znaju. Tražim da se glasa za simbol, heroj za Vukovar ovaj [[Upadica: Hvala vam lijepa]]
Idemo dalje. Sada je na redu Prijedlog financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2021. i projekcije plana za '22. i '23. S nama je poštovana Nataša Mikuš Žigman, izvolite. Idemo na prvi amandman zastupnika Mire Bulja. Hvala vam.
Hvala lijepo g. predsjedniče HS, cijenjene zastupnice, cijenjeni zastupnici. Ovaj amandman se ne prihvaća. Amandmanom se predlaže osigurati sredstva za sanaciju odlagališta Mojanka na području Sinja i nastavak izgradnje sortirnice i kompostane. Što se tiče odlagališta, napominjemo u tijeku je postupak javne nabave za odabir izvođača radova i stručni nadzor i to je u završnoj fazi i radovi će započeti u skorije vrijeme. Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost osigurao je sredstva za sufinanciranje sanacije odlagališta Mojanka sukladno sklopljenom ugovoru, a vezano uz sortirnice i kompostane Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja objavilo je pozive za izgradnju sortirnica i kompostana putem kojih se osiguravaju EU bespovratna sredstava.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo. Kontradiktornost i loša politika ministra ugroze Ćorića, ugroze okoliša Ćorića i još smo mu dali i gospodarstvo je Mojanka kod Sinja odlagalište. Taj čovjek je prošle godine zajedno sa podređenim mu ili zajedničkom nekakvom druženju vjerojatno u Slovenskoj 9, vjerojatno su donijeli nekakav zaključak da bi se morali pokazati prema EU da nešto rade po pitanju odlaganja otpada, a ne rade ništa. Znate koji su donijeli zaključak? Da iz Vrgorca 120 km udaljenoga grada od Sinja otpad sa istog sanitarnog znači komunalnog uvjeta na tome odlagalištu prevoze u Sinj što košta skuplje znači građane sa starim autima koji su stari 30 godina koji onečišćuju okoliš, da prevoze u Sinj na odlagalište Mojanka, a puna nam je kapa da sad, ne znamo kako da sačuvamo ovaj našu rijeku Cetinu i pritoke rijeke Cetine. I sada normalo, da je se to normalno ponašalo da je se uzeo primjer Krka, otoka Krka koji je već reciklira, odvaja otpada 60, 70%, a može se ići i dalje, oni se sjetili nekakvog regionalnoga centra koji je također opasan Lećevica jer se nalazi na pitkim vodama, na gdje su pitke vode. Naravno da nisam dao i nećete odlagati otpad. Međutim, pošto su vidli ja nisam dao da se odlaže tu otpad sa građanima i mještanima, znate šta su napravili, sad su rekli e Mojanka ne može raditi jer nema ovaj sanitarne uvjete za odlaganje otpada. Znate zašto? Jel nikoga nije briga za odlaganje otpada i čeka vas gori scenarij nego u Napulju u Splitsko-dalmatinskoj županiji, a moju Mojanku sanirajte, to su radna mjesta kompostana …/nerazumljivo/… to je tribalo biti davno, stoga tražim glasanje o ovome amandmanu.
2. amandman ponovo zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Amandmanom se predlaže osigurati sredstva za sanaciju odlagališta otpada tzv. crno brdo u zadarskom zaleđu točnije kod naselja Biljani Donji. Planirana sredstava na proračunskoj stavci administracija i upravljanje nije moguće u prijedlogu ovog proračuna smanjiti iz razloga što se iz ovih sredstava financira nabava u licenci za informatičke sustave koji su podrška poslovanju fonda, održavanje istih i sve sigurnosne mjere za informacijske sustave. S druge strane sanacija troske u zadarskom zaleđu je projekt čiji postupak vodi Ministarstvo prostornoga uređenja, graditeljstva i državne imovine budući da se radi o mineralnoj sirovini.
Izvolite očitovanje.
Biljane Donje i industrijska troska koja se je godinama odlagala vidite kad idete autoputom iz Zagreba sa live strane inače to su Ravni kotari, plodni Ravni kotari koji mogu proizvoditi na tisuće, tisuće tona povrća, voća, nažalost u tome predjelu žive ljudi uglavnom srpske nacionalnosti, nikoga nije briga i tu je se naravno odlagala ta troska i Europski sud je presudio da je ona štetna i da je nelegalno tu stavljena i da se triba sanirati. I platit će štete, znači sud je presudio, Europski sud i štete će platiti hrvatska država za to crno brdo gdje ljudi žive koji se bave stočarstvom koje katastrofalno industrijsku trosku u prirodu i onako odložiti u Ravnim kotarima. Tražim hitno to rješavanje, ja sam donio ovdje bio crnu trosku, tu trosku da i čak sam je darovao predsjedniku sabora sa crvenom mašnicom čisto da vidi kako to izgleda, poruku koju su mu poslali ti ljudi s tog područja, triba sam doniti i predstavnicim nacionalne manjine Miloradu Pupovcu, Šimpragi koja uvijek ovdje govori o problemima tih ljudi apsolutno i još je Milorad Pupovac s toga područja rodom pa sam očekivao da će sada dok je na vlasti ovaj riješiti to ovaj taj problem. Međutim, brige njih bitno je da su na vlasti za tim ljudima. Još jednom, ekologija u Dalmaciji i okoliš, očuvanje okoliša je ključni problem, tako je lagune u Kninu, tako su ovaj problem u Biljanima, problem Krke, problem Cetine, problem rijeke Pritoke, problem Lećevice i Mojanke, dole ste napravili kaos. I zato ministar Ćorić nije ministar okoliša nego ministar uroze okoliša. Zbog toga tražim, zbog Biljana tražim da se ovaj amandman prihvati i da se ono smeće miče s onoga mjesta i onaj otrov. Hvala lijepo.
Amandman broj 3. Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što se iz aktivnosti K200001, a sukladno i prethodno danom obrazloženju financira razvoj informacijskih sustava fonda koji su podrška naplati naknada, postupanju gospodarenja posebnim kategorijama otpada, praćenju projekata i programa koje sufinancira fond te financijskom poslovanju i upravljanju dokumentacijom.
Izvolite očitovanje.
Još jednom ću ponoviti da Fond za zaštitu okoliša ima, mora imati značajnu ulogu u RH u očuvanju okoliša, čini mi se da što više imamo tih fondova, tih agencija i šta imamo više zaposlenih koji rade da je okoliš se manje čuva i da održivi razvoj na području RH apsolutno ne funkcioniramo. Imamo prekrasne uvjete da se sredstva koja iđu priko fonda da se koriste. Po meni tribali bi poglavito Fond za zaštitu okoliša iskoristiti sve mogućnosti i potencijale RH. Ministarstvo okoliša je ono koje je ključno ministarstvo, a mi ga spojili, u stvari ključni resor, sa Ministarstvom gospodarstva i koga Ćorića koji po klubovima u biti rješaje te probleme. Znači Ministarstvo gospodarstva i Ministarstvo okoliša spojti to vam je kao vatra i voda, to je odmah u sukob interesa, energetika, bolje rješenje bi bilo energetika i okoliš. Okoliš mora biti izdvojen, ne možete vi sukob interesa stvarati jer gospodarstvo želi da naravno profit, dobit, a okoliš moramo očuvati da bi imali održivi razvoj. Tako još jednom upozoravam na sve nelogičnosti ministarstva koje radi, sve te agencije, fondovi po pitanju očuvanja okoliša jer jednostavno evo rekli smo oko odlaganja otpada, oko očuvanja voda, rijeka, borili smo se i borit ćemo se da vode uđu u Ustav i da time kao osnovno ljudsko pravo i to je ono što tribamo prije svega naše potencijale ključne očuvati, a to se ne radi. Stoga tražim glasanje o ovom amandmanu.
Idemo na 4.-ti i zadnji amandman isto tako Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su sredstva koja će se trošiti na sufinanciranje projekata poticanja odvojenog prikupljanja otpada i recikliranje, namjenska sredstva prikupljena temeljem poticajne naknade iz Članka 29. Zakona o održivom gospodarenju otpadom. Nastavno na navedeno, fond planira u 2021. godini pozive za nabavu vozila, plovila i opreme za što bi prihvatljivi korisnici bili komunalna društva i koncesionari. Nadalje, planira se i natječaj za organizaciju civilnog društva u području zaštite okoliša koji fond provodi kontinuirano svake godine.
Izvolite očitovanje.
Na ovoj aktivnosti koju ste sad spomenuli planirali ste manje projekte vezane uz recikliranje te ih je, ova sredstva je potrebno povećati kako poticanje u lokalnim zajednicama, jedinicama lokalne samouprave, tako i prema društvenim poduzećima, a i privatnim, a naravno poglavito prema udrugama civilnoga društva da se prikupljanje otpada, razdvajanje, recikliranje što više promiče i da se to u biti u stvarnosti na terenu u lokalnim samouprava radi, jer je okoliš vrlo značajna, vrlo je bitno razdvajanje i recikliranje toga otpada jer da se naše građane, naše poglavito naše najmlađe da se upozna sa značajem i važnosti, a to se može najbolje sa dna, znači sa najniže razine od udruga na lokalnoj zajednici, lokalnim samoupravama da se da novac i da na taj način se počne odrađivati ono što je najbitnije i najveći problem a to je otpad. Jer nije to smeće, otpad je novac, otpad je u biti ogroman problem ekološki, al ako se pametno reciklira, ako se razdvaja otpad i ako se to promiče na najnižim razinama, a ne na način da se postave kante za razdvajanje otpada, a u biti dođe pa prikupi ih isti kamion i pomiša taj komunalni otpad, nismo ništa napravili. Jednostavno najznačajnije u ovome trenutku što se tiče otpada, smeća, je razdvajanje, recikliranje i smatram da može biti pomoć u poljoprivredi naravno kompostane da je davati besplatno to našim poljoprivrednicima, imamo poticaje poljoprivrednicima i pomogli smo im. Stoga tražim za ovaj značajan amandman da se o njemu glasa. Hvala lijepo.
Zahvaljujem državnoj tajnici i idemo na zadnji amandman, to je Prijedlog financijskog plana HŽ-a i HŽ Infrastrukture 2021. i projekcija plana za '22. i '23., poštovani Tomislav Mihotić, državni tajnik. Imamo jedan amandman zastupnika Žarka Tušeka. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Amandman se prihvaća.
I postaje onda sastavni dio prijedloga financijskog plana. Ovime smo došli do kraja amandmana na proračun, o njemu ćemo glasovati sutra u 10 sati. Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici nastavljamo s radom, pred nama je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 69 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava i Članaka 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno Članku 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se ovaj zakon raspravi po hitnom postupku. Sukladno Članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno Članu 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Molio bih sada predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje, s nama je poštovani ministra pravosuđa i uprave Ivan Malenica. Ministre izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici, zahvaljujem evo na prigodi da ispred predlagatelja Vlade RH predstavim izmjene i dopune Ovršnog zakona čija je namjera uravnotežiti postojeći sustav ovrha te ga predloženim mjerama dodatno unaprijedimo, uvažavajući sve potrebe da se ovršni postupak provodi brže, učinkovitije i ekonomičnije istovremeno štiteći prava ovršenika ali i vjerovnika. Dopustite mi da na početku ovoga izlaganja najprije se osvrnem na mjere koje su prethodile ovim izmjenama i dopunama. Mjere za pomoć građanima i gospodarstvu uslijed pandemije korona virusa provodile su se temeljem dva zakona i Vladinom odlukom o produženju roka trajanja posebnih okolnosti od 17. srpnja 2020. godine. Zakonom o interventnim mjerama u ovršnim i stečajnim postupcima za vrijeme trajanja posebnih okolnosti propisan je bio zastoj svih ovršnih i stečajnih postupaka, ali isto tako zastoj svih ovršnih postupaka i ovrha na plaći i mirovini temeljem kojeg se nisu dakle provodili ovršni postupci, ali su ih sudovi, javni bilježnici, poslodavci i HZMO predmete uredno zaprimali radi zastare i prednosnog reda. Dodatno, kao pomoć gospodarstvu stečajni razlozi nastali za vrijeme trajanja posebnih okolnosti nisu bili pretpostavka za podnošenje prijedloga za otvaranje stečajnoga postupka. Izmjenama Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima, Financijska agencija FINA nije plijenila novčana sredstva sa računa, te su se svi računi, te su svi računi bili odblokirani do 18. listopada, izuzeci su bili zakonsko uzdržavanje i rente, a zahtjevi za naplatu su se uredno zaprimali radi prednosnog reda. Temeljem toga do 18. listopada nisu se poduzimale radnje u svim ovršnim postupcima koji su se vodili kod sudova i kod javnih bilježnika. Međutim, Ministarstvo pravosuđa i uprave predložilo je Hrvatskoj javobilježničkoj komori model donošenja i otpremanja rješenja na temelju vjerodostojne isprave u kojima je propisan zastoj ovršnih postupaka do 18. listopada 2020. godine u tri faze prema slijedećem rasporedu. 19. listopada gdje se naplaćuju ovrhe zaprimljene do 30. lipnja, 20. studenoga gdje se naplaćuju ovrhe do 31. kolovoza i 20. siječnja gdje se naplaćuju ovrhe do 18. studenoga. Navedeni model odnosno preporuka javnobilježnička komora potvrdila je na svojim tijelima. Prema podacima koje je obradila Financijska agencija 31. listopada 2020. evidentirano je 247.000 potrošača odnosno građana koji nisu podmirili dospjele neizvršene osnove za plaćanje što predstavlja blago povećanje i u odnosu na 31. ožujka 2020. godine kada je bilo 238.000 potrošača koji nisu podmirili dospjele neizvršene osnove za plaćanje. Stoga je pred vama Prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Ovršnog zakona u hitnoj proceduri. S obzirom na to da je obveza Vlade RH voditi računa o dobrobiti svih građana i pratiti gospodarska kretanja osobito na način da u posebnim okolnostima najizloženije kategorije građana ne budu dovedene u takvo pogoršanje materijalnog stanja koje se smatrati egzistencijalnom ugrozom. Pojava pogoršanja materijalnog stanja i platežne moći kod znatnog dijela građana predstavlja okolnost koja zahtjeva hitnu zakonodavnu intervenciju. Uzimaju u obzir da je uslijed epidemije bolesti Covida-19 došlo do smanjenja gospodarske aktivnosti koja nužno posljedično i neizbježno dovodi do gubitka radnih mjesta i do smanjenja platežne moći građana za podmirivanje redovitih obveza iako Vlada RH na tom području ulaže znatne napore i drugim mjerama bila je nužna zakonodavna intervencija na način da se ovim zakonom zaštiti dostojanstvo ovršenika uz zadržavanje načela proporcionalnosti i razmjernosti između interesa vjerovnika i interesa dužnika. Ovim zakonom uvodi se pravilo o pokretanju postupka ovrhe na temelju vjerodostojne isprave podnošenjem elektroničkog prijedloga putem informacijskog sustava javnom bilježniku. Sustav će prijedloge dodjeljivati javnim bilježnicima ravnomjerno prema abecednom redu. Ujedno se ovim zakonom propisuje da kada javni bilježnici provode postupovne radnje u ovršnom postupku oni to čine kao povjerenici suda. Radi jačanja zaštite ovršenika ovim zakonom se predlaže rješenje u kojem će javni bilježnik kada zaprimi uredan prijedlog ovrhovoditelja poslati prijedlog za ovrhu i pozvati ovršenika da ispuni svoj dug. Ako u roku od 15 dana ovrhovoditelj ne povuče svoj prijedlog za ovrhu javni bilježnik će donijeti rješenje o ovrsi te isto dostaviti strankama. U cilju modernizacije i pojednostavljenja ovršnog postupka uvodi se elektronička komunikacija i elektronički obrasci. Kako bi ovršni postupak bio jasniji, dostupniji i transparentniji za sve stranke i sudionike u ovršnom postupku. Predloženim izmjenama i dopunama Ovršnog zakona smanjuju se troškovi postupka budući da više nema troška izdavanja potvrde o pravomoćnosti i ovršnosti jer se ista više ne izdaje na zahtjev ovrhovoditelja već ju javni bilježnik izdaje sam. Uvođenjem elektroničkih obrazaca smanjuju se troškovi za zastupanje i ovrhovoditelja, brišu se odredbe o određivanju predvidivih troškova postupka te se uvodi jedinstvena naknada za postupanje javnih bilježnika u ovrsi temeljem Pravilnika o naknadama javnih bilježnika u ovršnom postupku. Isto tako, predviđena su poboljšanja odredbi o dostavi jer nakon 2 bezuspješna postupka dostava se vrši putem obvezne ploče uz obvezno slanje obavijesti ovršeniku u poštanski sandučić i osobni korisnički pretinac sustava e-građani. Radi dodatne zaštite dostojanstva ovršenika zakonom se predlaže da se ovrha radi ispražnjenja i predaje nekretnine odnosno deložacija ne provodi u razdoblju od 1. studeni do 1. travnja osim u iznimnim slučajevima. Ujedno se povećava iznos glavnice za koji se ovrha na nekretnini ne može pokrenuti sa 20.000 kuna na 40.000 kuna. Uz već postojeća primanja koja su izuzeta od ovrhe ovim zakonom, ovim zakonskim prijedlogom predlažu se nova izuzeća kao što su prigodne nagrade odnosno božničnica, uskrsnica, regres, novčane nagrade za radne rezultate i drugi oblici dodatnog nagrađivanja radnika, nagrade radnicima za navršene godine radnog staža do propisanih iznosa do kojih se ne smatraju oporezivim primicima, novčane paušalne naknade za podmirivanje troškova prehrane radnika odnosno naknade za topli obrok, zatim novčana naknada žrtvama kaznenih djela, sredstva koja se uplaćuju u svrhu provedbe projekata dodjelom bespovratnih sredstava odnosno potpore ili financijskih instrumenta koje se financiraju iz nacionalnih sredstava ili proračuna EU kao i sredstva na računu predstavnika nacionalnih manjina koja se koriste za ostvarivanje manjinskih prava. Predviđena je i nova mogućnost odgode ovrhe u potrošačkim stvarima do 30 dana, ako iz stanja spisa proizlazi vjerojatna ništetnost jedne ili više ugovornih odredbi što se predlaže povodom presude Suda EU C407/18 od 26. lipnja 2019. godine u predmetu kuhar protiv Addico banke. Nakon isteka 30 dana koji je predviđen za podnošenje tužbe za utvrđivanje ništetnosti isprave na temelju kojih je odgoda pokrenuta odgodu ovrha pruža se po drugoj osnovi i to za vrijeme dok traje postupak za utvrđenje ništetnosti. Također se propisuje da će se ovrha obustaviti po službenoj dužnosti ako ovrhovoditelj u roku od 1 godine nije poduzeo niti jednu radnju u postupku, čime se zapravo potiče ovrhovoditelja na aktivno sudjelovanje u ovršnom postupku radi ostvarivanja tražbine jer svaka neaktivnost bespotrebno povećava visinu duga budući da kamate teku, a ne poduzimaju se odgovarajuće radnje radi ostvarivanja tražbine. Dakle, bez inicijative ovrhovoditelja u pravilu nije moguće voditi ovršni postupak. Naime, u praksi se pokazalo u velikom broju slučajeva da ovrhovoditelji ne iskazuju interes za nastavkom ovršnog postupka je ne stavljaju konkretne prijedloge odnosno ne traže od suda poduzimanje konkretne procesne radnje opisane u ovršnom postupku odnosno u Ovršnom zakonu već samo požuruju postupanje. Takvo činjenje ovrhovoditelja odnosno ne činjenje ne može imati za posljedicu brz i efikasan ovršni postupak već samo opterećuju sud velikom količinom neriješenih predmeta. Predloženim zakonskim rješenjem upravo se pokušava distinkcija između onih postupaka gdje ovrhovoditelji imaju interes provesti ovrhu od onih drugih gdje ovrhovoditelji samo formalno iskazuju svoju želju za nastavkom postupka bez predlaganja konkretnih ovršnih radnji. Isto tako ovim će se zakonom provesti usklađenje sa Zakonom o sustavu državne uprave na način da se poslovi državne uprave koji su u nadležnosti ureda državne uprave u županiji povjeravaju jedinicama područne regionalne samouprave. Poštovane zastupnice i zastupnici problematika ovršnog postupka kao instrumenta prisilne naplate potraživanja predstavlja društveno ekonomski problem koji zahtjeva ozbiljnost i konstruktivnost. Ovim prijedlogom izmjena i dopuna zakona štitimo dostojanstvo dužnika, održavamo ravnotežu između vjerovnika i dužnika te štitimo vladavinu prava. Slijedom navedenog pozivam vas da podržite zakonski prijedlog koji će pomoći značajnijem broju građana. Zahvaljujem.
Zahvaljujem ministru. Sada ćemo krenuti s replikama. Hvala vam lijepa, ima 13 replika, prvi je kolega Troskot.
Hvala vam na, poštovani gospodine ministre, pitanje je slijedeće. U vašem izlaganju ste se izjasnili da je potrebno sa ovim zakonom štititi vladavinu prava, kao doktor prava da li možete cijeloj javnosti reći zbog čega degradirate hrvatske građane i ovim zakonom im onemogućavate sudsku zaštitu nego ih sve šaljete na, u javnobilježničke rasprave i cijeli proces, a primjerice osobe koje su Hrvati i koji žive u EU ili recimo europljane koji dolaze iz Švedske i ostalih zemalja odmah im nudite na početku sudsku zaštitu. Zbog čega takav dvostruki dualni ovršni sistem i zbog čega nas kao doktor prava, kao jedan od osobe koje ste radi na ovom zakonu sve degradirate u Hrvatskoj, degradirate u Hrvatskoj u odnosu na EU ukoliko Sud EU ne poznaje javnobilježnički proces i ne poznaje odluku javnih bilježnika na razini kao što je to sud? Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče Troskot. Prije svega, sudska zaštita dužnika odnosno ovršenika je uvijek bila i uvijek će biti prisutna u hrvatskom ovršnom postupku. Što se tiče konkretno vaše teze da mi degradiramo, diskriminiramo hrvatske građane, dakle pozivate se na dvije presude, dakle Pula parking i Zulfi Karpašić koje su donesene na Europskom sudu gdje je zapravo sud utvrđivao da li javni bilježnik smatra sudom u smislu 2 uredbe, dakle Uredbe Bruxelles 1 bis i Uredbe 805/2004. U te dvije uredbe dakle javni bilježnici dakle mađarski javni bilježnici se, su uključeni i oni se dakle smatraju sudom. Mi ovdje ne diskriminiramo hrvatske gađane oni imaju mogućnost prigovora i pravnog lijeka na sud kao što imaju dakle i strani državljani. Mi ovdje dakle kada govorimo o troškovima, dakle troškovi su puno manji se pokreće postupka.
Hvala vam. Molim vas samo da vodite računa, 1 minuta je ministre.
Može.
Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani ministre, evo želim čuti vaš komentar na činjenicu da na neplaćeni trošak od 80 kuna ovršenik plati na koncu ponekad i 800 kuna. Provjerio sam ovo nije praksa u većini zemalja EU evo vaš komentar na to.
Izvolite, odgovor.
Hvala uvaženi zastupniče, kada govorimo o malim troškovima, dakle do sada se znalo događati da ovršenik dakle dobije rješenje o ovrsi za tako mali trošak, dakle već je pokrenut postupak ovrhe za tako mali trošak i provede se čitav ovršni postupak i njemu se plijene sredstava. Sada imamo prethodnu obavijest, dakle prethodnu obavijest gdje javni bilježnik obavještava osobu da postoji određeno dugovanje i daje mu 15 dana da zapravo on podmiri to dugovanje, ukoliko ga smatra neopravdanim tada može temeljem kroz prigovor pokrenuti sudski postupak. Ono što mi kroz ovaj zakon i kroz pravilnik koji će proslijediti, koji će slijediti nakon ovoga zakona, dakle smanjujemo troškove i to znatno smanjujemo troškove. Dakle, imamo trošak do 1.000 kuna, sada ćemo dakle imati trošak javnog bilježnika 100 kuna, zatim trošak ako bude potrebe odvjetnički trošak popune obrasca 50 kuna, dakle ukupno 150 kuna ćemo imati, će dakle stranka imati troška, ako ide to na FINU dakle dodatno još 50 do 150 kuna, dakle upola je manji trošak.
Hvala vam lijepa. Kolegice Jeckov, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine ministre, dvije su skupine ljudi na koje će se ovaj izmjene i dopuna zakona odnositi. To su prije svega eventualno novi slučajevi i oni koji, za koje nije izdano pravomoćno rješenje. Recite naprosto radi javnosti i radi jasnijeg vašeg stava o tome, kako, kome i na koji način će biti recimo isplaćena božičnica ili regres, zapravo ta izuzeća o kojima ste pričali, objasnite nam kako i na koji način će sada biti isplaćivana.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupnice. Dakle, ja se nadam evo da će krajem ovog tjedna odnosno u petak ove izmjene i dopune zakona biti izglasane u Hrvatskom saboru i da će zapravo stupiti na snagu prije, prije 1. prosinca kada slijedi i isplata i božičnica, dakle cilj nam je kroz ove izmjene bio proširiti izuzeća od provođenja ovrhe, dakle sve one isplate odnosno sve one isplate i ti izuzeci koji idu nakon 1. prosinca dakle bit će sačuvani od ovrha, dakle ako budu isplaćeni na zaštićeni račun. Hvala.
Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Uvaženi gospodine ministre Člankom 4. uvodi se doduše rudimentarna, ali ipak svojevrsni oblik e-ovrhe odnosno elektronske komunikacije između sudionika u ovršnom postupku. Međutim, istim člankom je predviđeno da će se ovrha putem elektroničkih obrazaca, abecedna dostava predmeta elektronskim putem javnim bilježnicima, elektronska komunikacija među strankama itd., početi primjenjivati tek onda kada vi kao ministar posebnom odlukom utvrdite da su se za to ispunili tehnički uvjeti. Dakle, mi danas u trenutku donošenja ovog zakona još uvijek ne znamo kada će se možda najvažnija novina tog zakona početi primjenjivati. Zbog toga od vas tražim da sad ovdje jasno odgovorite kada možemo očekivati da će se ispuniti tehnički uvjeti iz Članka 4. prijedloga zakona odnosno kada možemo očekivati da će se početi primjenjivati elektronska ovrha mada u ovako rudimentarnom obliku. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče Grbin. Dakle, prvo je trebalo promijeniti normativni okvir da bismo mogli pristupiti izradi aplikacije i odnosno mogli smo dakle staviti i odredbu da će važenje pojedinih odredbi koje se odnose na ovrhu startati sa određenim vremenskim odmakom. Mi idemo u varijantu dakle da se temeljem ovoga zakona donosi pravilnik kojim se uređuje komunikacija dakle kroz sustav e-ovrha. Ja vjerujem da ćemo evo u razdoblju od 6 do, 6 do 8 mjeseci imati sustav e-ovrha i da ćemo zapravo pokazati da uvodimo elektroničku komunikaciju i sav taj sustav koji će u konačnici biti brži i efikasniji. Hvala.
Sada je na redu poštovana kolegica Nemet, izvolite.
Poštovani ministre …
Samo malo vas molim prije toga, kolega Grmoja čujete se do ovdje, molim vas da malo tiše, znam da može biti zabavno u drugoj prostoriji, ali budite malo tiši. Izvolite.
Hvala. Poštovani ministre, moje pitanje ide u pravcu da i znate koliko se u prosjeku izjavljuje prigovora na rješenje o ovrsi temeljem vjerodostojne isprave, ako izvršite uvid u e-spis najvjerojatnije ćete znati. Idem u pravcu da kad znamo da će se ubuduće postupci pokretati kod javnih bilježnika kao povjerenika sudova i kod izjave prigovora ti isti predmeti će se dostavljati sudovi na daljnje rješavanje u parnicama da li je to rasterećivanje sudova, kako smo uvođenjem povjerenika smanjili troškove i ubrzali procese našim sugrađanima? Hvala.
Dakle što se tiče, uvažena zastupnice prije svega hvala na pitanju, dakle što se tiče sudske zaštite, dakle kao što sam rekao gospodinu Troskotu, sudska zaštita postoji i za hrvatske državljane i za strane državljane, uvijek sud štiti dakle strane u ovim postupcima. Dakle, kroz prigovor kao pravni lijek omogućujemo dakle stranci dakle ovršeniku, dužniku da pred sudom osporava, da pred sudom osporava tražbinu. Ono što ja mislim da će smanjiti pritisak na sud i smanjiti broj predmeta na sud to je ova prethodna obavijest gdje će zapravo prije nego što se donese rješenje o ovrsi dužnik biti obaviješten o postojanju određenoga duga i on će zapravo tih 15 dana koliko mu je ostavljeno kroz tu prethodnu obavijest dakle vidjeti da li je taj dug opravdan ili nije opravdan, da li će ga podmiriti ili da li će ga osporiti pred nadležnim sudom. Ono što ja mogu reći npr. u Sloveniji je zapravo kroz tu elektroničku komunikaciju jako mali postotak postoji prigovora, to je otprilike 10%. Hvala.
Idemo dalje, sada je na redu kolegica Lukačić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani ministre, Člankom 12. izmjena i dopuna ovog zakona povećava se broj primanja koja će biti izuzeta od ovrhe i to je za svaku pohvalu. Razmišljanja sam da bi još jednu naknadu ovdje trebalo uvrstiti odnosno to nije naknada nego sportska stipendija za sportaše s invaliditetom koji nažalost nemaju raspoložive resurse od prijevoza, dvorana, bazena itd. ne u svim gradovima. Stoga evo ja vas molim da razmislite je li moguće i ovu stipendiju uvrstiti kako bi ona bila izuzeta od ovrhe. Hvala vam lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Da, kroz ove izmjene i dopune smo proširili krug izuzeća za, za ovrhu i vjerujem evo da ćemo kroz, kroz amandmane, ne samo vaše nego i sve druge konstruktivne prijedloge, dakle razmotriti i uvažiti do glasanja o ovome zakonu. Hvala.
Kolegice Peović izvolite, vi ste.
Hvala. Dobar dan. Kažete da sada smanjujemo troškove, a onda navodite trošak preko 300 kuna samo za jedan korak tzv. prethodnu obavijest, pozivanje ovršenika da ispuni svoj dug gdje će se morati namiriti i javnog bilježnika i sud i FINA-u. Kažete da nema potvrde utvrđivanjem elektroničkog postupka, no opet se javnim bilježnicima plaća jedinstvena naknada temeljem Pravilnika o naknadama, što je klijentelistički izborena previsoka naknada, da se razumijemo. Javno bilježništvo je u svojoj osnovi privatiziranje dijela pravosudnog sustava i državnog aparata. Pravosudni sustav sustavno se uništava korupcijom i niskim ulaganjima, zapošljava se premalo ljudi, a oni koji su se zaposlili moraju biti politički podobni. U takvim uvjetima dolazi do preopterećenja sustava, a oni koji su to preopterećenje proizveli kao rješenje zagovaraju privatizaciju dijela tog sustava. Isti je to model kao i sa svakim drugim slučajem privatiziranja i outsorsama, loša usluga i još viši troškovi.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa na pitanju uvažena zastupnice. Što se tiče troškova, dakle temeljem ovoga zakona donijet će se Pravilnik o posebnim troškovima u ovršnim postupcima. Dakle, kroz taj pravilnik će se propisati da je trošak javnog bilježnika za, za dugovanje do 1000 kuna, da je on 100 kuna, zatim imamo trošak, potencijalni trošak odvjetničke popune obrasca koji je 50 kuna, koji ne mora biti i imamo trošak provedbe na FINA-i koji je 150 kuna za dug od 1000 kuna, znači to je negdje 250 kuna za dugovanje od 1000 kuna. Ako uzmemo prosječno, dakle 85% potraživanja je do 5000 kuna, tu imamo trošak javnog bilježnika od 150 kuna, trošak odvjetničke popune 50 kune i trošak FINA-e 375 kuna, dakle sve skupa 500 kuna. Time značajno smanjujemo troškove u odnosu na sadašnje uređenje.
Kolegice Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se. Poštovani molim vas da nam odgovorite koji je bio razlog da Vlada RH nije pristupila sveobuhvatnom, sveobuhvatnoj izmjeni Ovršnog zakona, ali i pratećih zakona koji služe provedbi ovrhe kao što je primjerice ovrha nad novčanim sredstvima kada je svima poznato da ste 2019.g. pripremili novelu Ovršnog zakona, da je ona bila u e-savjetovanju, da ste tamo predvidjeli rješenja koja su daleko bolja i progresivnija od ovih koji se sada nude, da je primjerice se radilo o puno značajnijem vraćanju ovrha na sud, da je vidljivo iz ovoga da sud i dalje nema u potpunosti kontrolu zakonitosti postupanja, posebice ugovora na temelju kojih se provodi ovrha jer to neće odgoditi ovrhu do presude i nećemo se ponovno uskladiti sa zahtjevima europskog suda koji je tražio kontradiktornost postupanja [[Upadica: Hvala vam lijepo]] da bi priznali, da bi priznali [[Upadica: Hvala lijepo]] ovršna rješenja iz Hrvatske?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice na pitanju. Dakle, kontradiktornost se postiže ovim izmjenama i dopunama kroz institut prethodne obavijesti. Time zapravo ispunjavamo onu primjedbu koju je europski sud u dvije presude koje sam spomenuo dao na hrvatski ovršni postupak. Ono što bih još naveo, nisam stigao kolegi Troskotu, dakle 2019.g. bila je također odluka europskog suda, dakle 4. travnja 2019.g. gdje je europski sud temeljem prethodnog pitanja koje je postavio Općinski sud u Zagrebu rekao da europski sud ne ulazi u način uređenja ovršnoga postupka u RH. Da se referiram i na vašu konstataciju oko cjelovitoga rješenja, dakle ove odredbe koje imamo danas ovdje pred, koje su pred vama, u ovome zakonu one su bile i u zakonu, cjelovitom zakonu iz 2019.g. koji je bio na savjetovanju.
Kolegice Benčić, ja vas molim da se držite reda. Kolegice Glasovac, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, podržavam pojednostavljivanje i pojeftinjenje ovršnih postupaka. Slažem se s pravobraniteljicom koja se uključila u e-savjetovanje, koja zapravo inzistira na sveobuhvatnom rješenju ovršnih postupaka u Hrvatskoj koji ovaj prijedlog zakona nije. Ali ću se osvrnuti na dio vašeg izlaganja gdje kažete da ste se potrudili ovim proširenjem baze oslobođene određenih, od određenih dužnika odnosno naj, najizloženijih skupine građana koje oslobađate od ovršnih postupaka. Žao mi je što ste zaboravili recimo jednu bitnu skupinu društva, a to su osobe s invaliditetom koje unatoč činjenici da su izuzete iz ovrha njihova, njihovi određeni primici na temelju invaliditeta nisu njihovi prihodi koji vrlo često nisu dovoljni za podmirenje osnovnih egzistencijalnih potreba i oni zaista prijeti im, ako nisu u ovršnim postupcima, prijete im ovrhe i trebali ste o tome razmišljati.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Dakle, mi smo tu u javnom savjetovanju, dakle razmotrili sve pristigle prijedloge i sukladno tome izradili konačni prijedlog zakona. Evo, očekujem dakle kroz ovu raspravu danas u HS da se iznjedre određeni amandmani koje ćemo razmotrit do konačnog prijedloga. Hvala.
Kolega Vrkljan izvolite.
Poštovani g. ministre, pažljivo sam vas slušao, lakoćom kojom ste vi iznijeli vaše ovdje nama predavanje je zastrašujuća. Ja naprosto ne mogu vjerovati toj lakoći kojom ste vi govorili o 220.000 Hrvata koji su ovršeni i čekaju ovrhu. Dal ste vi svjesni da je tih 220.000 se pretvara u milijun naših sugrađana? I da li vi znadete kao resorni ministar da je 84% tih ovrha posljedica ovrhe za struju, vodu i plin i da li ste svjesni i da li vjerujete u to i da li mislite da su Krš-Pađani, JANAF i druge institucije i kriminali koji su se u njima dogodili pridonijeli da jedan dio od ovih je pod ovrhom?
Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče konstruktivnom pitanju i komentaru. Dakle, što se tiče prijedloga Ovršnoga zakona odnosno samog problema ovrha, dakle problema ovršenih građana, dakle to je problem koji, koji postoji već dulje, a koji se zapravo, kojim se zapravo jedino Vlada HDZ-a sustavno bavi, to pokazuju izmjene zakona iz 2017. godine, a isto tako i izmjene triju zakona, to je Zakon o otpisu dugova fizičkim osobama, Zakon o provedbi ovrhe nad novčanim sredstvima i Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o stečaju potrošača. 2016. godine mi smo imali 375.000 blokiranih građana sa dugom 43 milijarde kuna, sada na današnji dan mi imamo 230.000 blokiranih građana, dug je nešto veći od 17 miliona kuna, dakle a sustavno se bavimo ovom problematikom i bavit ćemo se, bavit ćemo se i slijedeće godine kada ćemo pripremiti cjelovito rješenje Ovršnog zakona.
Hvala vam. Kolega Brumnić, izvolite.
Poštovani ministre, mene zadivljuje način na koji vi i vaši kolege branite ovaj zakon mijenjajući ga sada, ako sam dobro shvatio 27 puta. Ja ne mogu shvatiti da netko 27 puta mijenja nešto što je suštinski krivo postavljeno i to suštinski krivo postavljeno u ovakvom trenutku i dalje navlači samo na korist jednoj kategoriji ljudi u ovoj državi, a to su javni bilježnici. Od ovog zakona neće imati koristi niti oni kojima je netko dužan, niti oni koji su nekome dužni. Od ovog zakona koji vi uporno štitite imaju korist jedino javni bilježnici koji će prema vašoj procjeni od 500 kuna samo od ovih koji su trenutno u ovrsi uprihoditi više od 100 miliona kuna. Jeste li toga svjesni i što mislite o zakonu koji 27 puta mijenjate i ne uspijevate ga popraviti?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče, čini mi se da ste vi od tih odnosno vaša stranka kojoj vi pripadate dakle bili skoro 8 godina u poziciji da promijenite određene stvari. Dakle, mogli ste promijeniti Ovršni zakon, mogli ste izbaciti javne bilježnike … [[Upadica: Ne razumije se.]] 2012. godine, dakle donio je SDP, SDP-a je donio 2012. godine ovaj zakon.
Samo malo molim vas, samo malo, kolega nemojte dobacivati iz klupe.
Taj je zakon je uveo i predvidive troškove koji su povećali ukupne troškove koje mi sada ukidamo. Taj zakon je uveo i FINU kao agenciju koja provodi naplatu nad novčanim sredstvima. Tako da evo provjerite to i onda ćete i promijeniti mišljenje o tome da li se 27 puta mijenjao zakon ili nije.
Kolegice Orešković, izvolite.
Uvaženi ministre predloženi zakon predstavlja duboko razočaranje za 250.000 naših sugrađana koji se već nalaze u dužničkom ropstvu, za njih ovaj zakon ne znači apsolutno ništa. Puste priče o tome da se neće moći ovršiti božičnica ili regres ne znam jesu li naivnost ili čisto ruganje. Jednako tako smatram da je ruganje način na koji ste preveli i transponirali u naš pravni poredak presudu Suda EU u predmetu Kuhar protiv Addico banke, naime odgoda od 30 dana u ovršnom postupku u slučaju kad se traži ništetnost ugovora ne znači ništa, doslovno ništa, a priče o tome da će se kasnije odgoda moći tražiti u nekom drugom postupku po nekim drugim pravilima samo će dodatno pogoršati i onako lošu situaciju u smislu ujednačavanja naše sudske prakse. No, za vas imam par konkretnih primjera, pitanja. Je li razvijen informacijski sustav, koliko je koštao, kada možemo očekivati njegovu implementaciju i na koji način ste osigurali transparentnost u praćenju rotacije dodjela [[Upadica: Hvala vam.]] ovršnih predmeta kod javnih bilježnika?
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice, što se tiče vaše opservacije dakle mi nismo razvili ovršni sustav e-komunikacije odnosno sustav e-ovrha već ćemo ga razviti kada ovaj zakon bude usvojen u Hrvatskom saboru odnosno kada stupi na snagu, a isto tako ćemo razviti sve mehanizme kontrole i nadzora i transparentnosti čitavog ovog postupka. Također referirao bih se i na vaše sumnje oko početka primjene i izuzeća, dakle vi kao pravnica vjerojatno znate kada zakon stupa na snagu i na koje se on postupke i odnosi tako da nema potreba da sad tu ulazimo u raspravu oko toga kako će taj zakon stupiti, na koja će se primjenjivati, dakle vjerujem da će do kraja tjedna odnosno petak biti izglasan u Hrvatskom saboru i da će stupiti na snagu prije 1. prosinca. Hvala.
Kolegica Posavec Krivec, izvolite.
… [[Govornica nije uključena.]]
Samo malo, netko nije, kolegice Benčić možete li isključiti mikrofon od kolegice Orešković. Dobro evo ok, isključen je, hvala vam, hvala vam. Sada možete, vratite vrijeme ispočetka jer se nije čulo. Dobro krenite 7 sekundi pa ću vam dati više, evo izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče. Dakle, ministre u najavi današnjeg odnosno obrazloženju današnjega zakona najavili ste zaštitu dostojanstva ovršenika, najavili ste ovrhu kao društveno ekonomski problem, najavili ste da kao ministar štitite vladavinu prava, ali i da uvodite ravnotežu. Ravnotežu između s jedne strane ovršenika i sa druge strane naplatitelja. Pa daje mi molim vas recite gdje je nestala ta društvena ravnoteža da jači pomažu slabijima odnosno da društvo i država reagiraju tamo gdje je najpotrebnije. U ovome slučaju najpotrebnije je onima koji ostaju na marginama, danas na marginama i ovim Ovršnim zakonom ostaju djeca s poteškoćama u razvoju jer njihovi roditelji nemaju izuzet status u ovom ovršnom postupku od ovrhe na ukupna njihova [[Upadica: Hvala vam]] primanja i prihode.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Kao što sam u početku i rekao, dakle problem ovrha i ovršnih postupaka je nešto s čime se Vlada HDZ-a borila i u proteklom mandatu, ali nastavlja i u ovome ovdje. Dakle, 2017.g. izmjenama i dopunama Ovršnoga zakona uveli smo načelo da se ne može ovršiti jedina nekretnina. Uveli smo načelo da se ovrha na nekretnini ne može provesti ako je glavnica manja od 20.000 kuna. Uveli smo dakle mogućnost odnosno propisali smo dakle situaciju da se ne može deložirati fizička osoba iz nekretnine u kojoj stanuje. Isto tako za druge osobe smo dali mogućnost pravo na smještaj u roku od 18 mjeseci. Također povećali smo iznos plaće, mirovine i drugog stalnog novčanog primanja ovršenika za 2/3 na ¾. Dakle, kontinuirano nastavljamo unapređivati zakonodavni okvir i to se vidi i na ovim izmjenama i dopunama [[Upadica: Hvala vam]] Ovršnog zakona. Hvala.
Imamo sad 4 kolege koji su bili izvan velike sabornice, prvi je na redu kolega Bulj, izvolite.
Uvaženi ministre, ovaj zakon bi trebao biti jednakopravan prema hrvatskim državljanima i strancima. On nije uza sve vaše obrazloženje činjenica je da strane pravne i fizičke osobe se rješaje na sudovima, a hrvatski građani fizičke i pravne osobe se rješaje kroz javne bilježnike. Zašto takva ne jednakopravnost prema hrvatskim državljanima gdje su hrvatski državljani oštećeni? Vrlo bitno je zbog čega se minja i uvijek isti zakon, dopune i izmjene istoga zakona, više desetina puta minjamo ono što ne valja i što ne možemo popraviti? Narod očekuje jedinstven zakon, novi zakon koji će biti pravičan, uravnotežen i rješiv, a ne na način da se uvijek, uvijek pogoduje jačima i nekome u srednjeme redu, a to su javni bilježnici koji će na ovrhama zaraditi milijarde, naravno uz pomoć FINA-e. Evo ako možete odgovorit, hvala lipa.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Kao što sam i rekao vašem kolegu Troskotu, dakle nema tu diskriminacije hrvatskih i stranih državljana. Dakle, sudska zaštita je osigurana i za hrvatske i za strane državljane. Što se tiče, spomenuo sam tu te dvije, dvije presude, dakle mi sada dakle onu primjedbu iz tih dviju presuda, a to je da ne postoji kontradiktornost postupka uvodimo kroz ove izmjene i dopune kroz dakle institut prethodne obavijesti. Tako da evo vjerujem da ćemo kroz usvajajući ove izmjene i dopune dakle promijeniti određene stvari u određene odredbe Ovršnoga, Ovršnoga zakona, a da ćemo slijedeće godine pristupiti izradi jednoga cjelovitoga zakona koji će dakle već imati kvalitetnu podlogu u ovim izmjenama i dopunama, a koji će revidirati čitav koncept ovrha. Hvala.
Kolega Demetlika, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, evo kao što ste i sad na kraju izjavili da idete u izradu novog cjelokupnog rješenja, znači novog zakona, to i mi podržavamo, ali isto tako moramo priznati da i sa ovim prijedlozima izmjena i dopuna postojećeg zakona ima nekih pozitivnih novina. U samom uvodnom izlaganju rekli ste da se povećava broj primanja koja su izuzeta od ovrhe i to se odnose da ne nabrajam, na božićnicu, uskrsnicu, regres, nagrade itd., mene zanima da li ste u tim nagradama predvidjeli, jer nisu decidirano rečeno, otpremnine, smatram da je isto nagrada za odrađeni neki radni vijek i povrat pretplaćenog poreza za proteklu godinu? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Dakle, u ovom važećem odnosno prijedlogu zakona koji se nalazi ovdje pred vama, dakle te dvije stvari nisu navedene kao izuzeća, a evo bit ću slobodan pozvati da amandmanom predložite, pa ćemo zapravo razmotrit tu mogućnost. Hvala.
Kolega Grmoja, izvolite.
Dakle, upozoravali smo u više navrata na koji način se treba urediti Ovršni zakon u RH. Ne smije se dogoditi da naši građani zapravo završe u jednoj ovršnoj spirali iz koje je nemoguće izaći, gdje se gomilaju razno razni troškovi i predlagali smo slovenski model, znači predlagali smo digitalizaciju ovrha, isključivanje javnih bilježnika iz postupka ovrha, al vi očito ministre želite pod svaku cijenu zadržati javno, javne bilježnike u tom postupku i ne znam ima li ikakvog smisla i nećemo davati amandmane, dali smo svoje prijedloge i zakonske i ostalo, ne želite ih ni raspraviti. Vidimo da nema smisla uopće jer vi ne želite bilo kakav konsenzus, odbacili ste sve naše amandmane na proračun, al pozivam vas kad već ne želite prihvatiti bilo što što predlaže opozicija donesite novi Ovršni zakon, a ne ove kozmetičke izmjene. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče Grbin. Vjerojatno ste primijetili da u odgovoru na replike za neke saborske, nekim saborskim zastupnicima sam rekao da pošalju amandmane, pa evo tako pozivam i vas da pošaljete amandmane da vidim vašu viziju i ideju kako bi taj slovenski model se preslikao u Hrvatsku. Ono što treba reći, a vezano je za slovenski model, dakle mi se kroz ove izmjene i dopune približavamo slovenskom modelu u tom dijelu digitalizacije čitavoga procesa. Nažalost troškovi slovenskog modela su daleko veći nego što su troškovi Ovršnog postupka u Hrvatskoj odnosno prema ovim novim izmjenama i dopunama. Tamo imate podnošenje ovršnog prijedloga 44 do 55 EUR-a, pa podnošenje prigovora 44 odnosno 55 EUR-a, pa podnošenje žalbe 125 EUR-a, tamo nemate Financijsku agenciju, FINA-u već imate banke koje naplaćuju daleko više, veći trošak za ovrhu na novčanim sredstvima. Tako da je koncept ovrha u Sloveniji je primjenjiv u određenom dijelu, a to je dakle digitalizacija. Hvala.
Hvala lijepa. Kolega Pavliček izvolite.
Poštovani ministre, 230.000 blokiranih sugrađana u RH imaju svoje ime i prezime, imaju svoju sudbinu koja velikim dijelom ovisi upravo o Ovršnom zakonu o ovim izmjenama i dopunama zakona. Nažalost njihova sudbina ostaje i dalje gotovo ista. Ovo je 26. izmjena Ovršnog zakona koja i dalje ne nudi konačno rješenje problema već samo pokoju vatrogasnu mjeru. Te mjere nisu loše, ali nisu ni dovoljne jer i dalje Ovršni zakon je korisniji za one koji se bave naplatom potraživanja, a ne nudi rješenje problema. Vlada i dalje dozvoljava javnim bilježnicima da zbog malih i mizernih dugova pokreću ovrhe i zanima me je li se diralo u odvjetničke tarife za ovršne postupke u kojima oni sudjeluju, je li se ulazilo u ograničenje visine zatezne kamate te u redoslijed naplate i dalje se prvo plaćaju troškovi ovrhe, onda kamate, pa tek na kraju glavnica. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Dakle, kroz ove izmjene i dopune kao što sam i rekao smanjujemo troškove, nema više predvidivih troškova, dakle nema više odvjetničkih troškova onakvi kakvi su bili do sada. Dakle tu je negdje otprilike odvjetnički trošak bio 280 kuna, nemamo više potvrdu ovršnosti i pravomoćnosti tako da umjesto za dug od 1.000 kuna umjesto 900 kuna sada će trošak biti otprilike 350 do 400 kuna. Kao što sam i istaknuo dakle idemo u cjelovito rješenje Ovršnoga zakona ovim ovdje dakle prijedlogom izmjena i dopuna zakona pokazujemo određenu socijalnu osjetljivost jer bitno nam je dakle 2 stvari postići. To je brži, koji su bitni i za vjerovnike i za dužnike, dakle to je brži postupak i to jeftiniji postupak, a isto tako osiguravajući sudsku zaštitu za stranke u postupku. Hvala.
Hvala ministre, slobodni ste sada jedno vrijeme, a mi idemo na izvjestitelja odbora. Želi li uzeti riječ? Ne, onda otvaram raspravu. Prvi na redu je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, dva zastupnika će govoriti, kolega Miletić i kolega Troskot. Izvolite kolega Miletić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora gospodine Jandrokoviću, poštovani gospodine ministre Malenica, poštovani gospodine Bukarica, kolegice, kolege, građanima se mora pomoći i mi želimo pomoći građanima, želimo pomoći malom čovjeku, no među blokiranima postoji mala manjina koja je iskorištavala sustav, postoje ljudi koji su vjerovali ili ne kupovali jahte, pa su prestali vraćati kredite, postoje ljudi koji su kupovali automobile u vrijednosti od jednog obiteljskog stana pa i oni su među blokiranima, a onda imamo malog čovjeka, imamo građane koji su ostali bez posla, imamo poštene i čestite ljude koji su doživjeli neke životne nesreće i radi toga jednostavno nisu mogli više vraćati svoj dug. Njima se mora pomoći, a vi koji ste vladajući imate odgovornost pred hrvatskim narodom odvojiti žito od kukolja kako ćete pomoći tom malom čovjeku. Za roditelje koji nemaju za kruh svagdašnji za sebe, za djecu svoju, tim ljudima moramo hitno pomoći. Kakva država je napravljena? Imamo primjer duga za struju koji je sa 160 kuna narastao na 1.100 kuna, sada ispada da će se targetirati ako smijem tako se izraziti samo jedna skupina dok će nekim drugima biti dopušteno što i dalje grabljenje i dalje uzimanje i dalje otimanje. Kakva država je napravljena? Kakvo je načelo i koje je načelo pravednosti u sustavu koji gradimo? Robert Ježić, gdje je novac? Gdje je 5 milijuna EUR-a? Pozivam medije, gdje je 5 milijuna EUR-a? Nestane i eto otišlo s vjetrom. Gdje? Dođu momci presretnu čovjeka u lažnom policijskom automobilu, ukradu mu gotovo milijun kuna, hrvatska javnosti koja ovo gledaš i onda dobiju kaznu, prvi rad za opće dobro, drugi dobije kaznu za godinu dana uvjetno, treći dobije uvjetnu kaznu ali kod njega je sve puno, puno strože, on je dobio rok kušnje na 4 godine, milijun kuna saborski zastupnici su ukrali. Kakav je to sustav koji gradimo i kakvu poruku mi šaljemo hrvatskim građanima? Kolegice i kolege, da bismo mogli razgovarati o ovom zakonu potrebno je razumjeti i koji su ipak njegovi glavni ciljevi. Vlada će tvrditi da zakonom štiti dostojanstvo dužnika i olakšava im položaj, ali to što Vlada govori ne smije nikoga zavarati. Budimo iskreni, govorimo istinu. Vlada ovim zakonom spašava javne bilježnike, a ne ovršenike. Javni bilježnici u današnje vrijeme donesu oko 600.000 rješenja o ovrsi godišnje, a prihodi od ovrha čine do 85% njihovih godišnjih prihoda. I Vlada sada želi što? Taj i takav sustav parazitiranja na ovrhama pod svaku cijenu održati. Hvala. Kolega Troskot.
Molim vas samo da očistite govornicu. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege i poštovani građani RH koji nas pratite putem ekrana, dakle ovaj kontekst koji je dao kolega Miletić je jedan od konteksta zbog kojeg se ovaj zakon dovodi. Drugi kontekst je upravo zaštita 300 javnobilježničkih obitelji na uštrb 300.000 ovršenih građana. E sad, na temelju čega sad temeljimo takvu tezu? Argumenti su vrlo jednostavni, odluke koje je spomenu gospodin Malenica jesu iz suda 2017. godine koje i taj sud dakle ne postoji, ne priznaje zapravo javnobilježnička rješenja, dakle na temelju kojih se mogu provoditi ovrhe. I dva, dakle ne priznaje da se javno ovršničke, javne ovršničke odluke ikada mogu dignuti na razinu suda što zapravo i Ustav RH govori da ukoliko postoje određena prava i potraživanja, dakle to se mora po načelu kontradiktornosti koje je bilo spomenuto ovdje rješavati na jednom nepristranom sudu. A šta radi Vlada RH? Uvodi institut, dakle to je institut dakle povjerenika suda, što znači da je javnog bilježnika dignuo na razinu suda, a europsko pravo to ne priznaje. Drugo, dakle uvodi prethodnu obavijest što nije ništa drugo i što je potvrdio gospodin Malenica, nego prividnost odnosno simulacija sudskog postupka koji se naziva tehničkim terminom kontradiktornost. Ako europsko pravo ne priznaje javnobilježničko rješenje kao dokument i ako ga ne stavlja na razinu javnobilježničkih odluka, na razinu sudskih odluka, zbog čega mi sad uvodimo ove dvije institucije, zbog čega se odvajamo od europskog prava ukoliko pod svim stečevinama se želimo svrstati u tu Europu. I treća odredba je najskandaloznija to je ono šta sam i postavio pitanje, čega se, a to je ono šta je i rekao gospodin Malenica, dakle želi se s jedne strane i zadovoljit 300 javnobilježničkih obitelji, ali se želi i zadovoljiti EU sa ovim rješenjem koje sigurno nije najoptimalnije odnosno optimalno. Iz razloga što se po ovom sada zakonu, dakle ovrha će se naplaćivati po mjestu prebivališta. Netko tko dolazi iz Francuske, ide automatski na sud i izbjegava sve ove namete prethodne koji se događaju u cijelom tom procesu, od javnih bilježnika, pa do odvjetnika, pa do FINE, pa do određene banke itd. On odmah automatski ima sudsku zaštitu. Hrvatski građanin to nema, nego će morati prolaziti kroz cijelu ovu torturu gdje od računa od 160 kuna mi dolazimo na račun od 1.160 kuna. To Francuz neće dobiti. I zbog čega takva segregacija? Zbog čega se uopće rade takva tranzitna rješenja stavljanja određenih obavijesti koje ne kraju dana svaki novi dokument inflatorni kad se povećava neće ga platiti gospodin Malenica, neće ga platiti gospodin Salapić, neće platiti to Vlada, nego opet građani RH, dakle dodatni papir u cijelom tom procesu koji potencijalno može još dodatno dulje trajati da bi se spominjao nekakvo razmatranje suda u Sloveniji. Pa zašto ne idemo automatski na rješenje Slovenije? Odmah jedan digitalizirani sud gdje bi komunalno poduzeće tipa HEP ili bilo tko automatski digitalno slao ovrhu odnosno dug na taj sud koji bi bio odvojen od ostalih sudova. Par sudaca, nekoliko vježbenika, bez javnih bilježnika, bez odvjetnika, dakle i automatski se rješavanju problemi. Ovako ćemo dobiti dodatne dokumente, dodatne namete koje na kraju danas nose i vremenski, a i financijski ponovo građani RH. Neće više biti trošak 1.100 nego možda 1.200 kuna, a europsko pravo to ne priznaje. Ne samo to, jako interesantna stvar za analizu. Pogledajte samo financijske izvještaje FINE, u prvih 6 mjeseci FINA je gubitaš, preko, oko 32 miliona kuna FINA je gubitaš. E sad mora netko opet stavit u kontekst, zašto je FINA u gubitku, iz razloga što se dogodio moratorij na ovrhe. I šta je kolega Miletić jako dobro spomenuo, 600.000 godišnjih ovrha, 85% prihoda javnih bilježnika. Moratorij na ovrhe, znači s druge strane opet FINA zarađuje na kome, na građanima RH. Znači imamo dva sustava koja parazitiraju na građanima RH. Ovaj sustav nije pošten, on je nepravedan iz razloga što građani RH em što im se produljuje proces rješavanja tog cijelog problema, em što će možda više plaćat, em što smo degradiraniji u odnosu ostale građane odnosno građane EU s kojim dijelimo tu stečevinu, a govorimo da hoćemo u EU po svim segmentima, od EUR-a, od fiskalne unije, e sad nas se odvaja na temelju ovrha. Zbog čega se onda, zbog čega se određene sudske prakse EU dakle ne priznaju u svim segmentima, nego se s jedne strane pogoduje i koncesionarima, to ne priznaje europsko pravo, pogoduje se javni bilježnici, europsko pravo to ne priznaje nego to odbija. I mi svejedno odlazimo u to tranzitno rješenje umjesto da automatski idemo dakle u rješenje Slovenije koje su napravili u par godina, gdje su izbjegli i vremenski i financijski sve ove stvari koje smo ovdje naveli. Ja mislim da hrvatski građani odnosno građani RH zaslužuju puno bolje, a ne da opet moraju plaćati ovakve troškove. Hvala lijepa.
Sada ćemo preći na drugu raspravu, poštovani kolega Hrvoje Zekanović u ime Kluba Hrvatskih suverenista. Samo sekundu da gospođa obriše. Hvala vam lijepo.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre, poštovani državni tajniče, evo samo ću iskoristiti priliku pa evo 20 sekundi na početku, danas sam prozvao kolege IDS-a da stvaraju veliku koaliciju, malo su se uznemirili, možda nije istina, ali evo to se meni učinilo, vidjet ćemo, vidjet ćemo kako ćete glasovati za proračun iako što nisam baš siguran što se tiče SDP-a i kolegice Nađ, mislim da je ona na dobrom putu sada, a SDP u bliskoj budućnosti da ode prema HDZ-u. Ovrhe, govorimo o ovrhama, a nitko još nije postavio pitanje zašto se uopće događaju ovrhe? Koji je razlog zašto se događaju ovrhe? Prosječna plaća u RH evo u zadnjem razdoblju je bila 6.796 kuna ako se ne varam, evo donijeli smo i zakone da će minimalna plaća u 2021. godini biti 3.400 kuna neto, bruto je to negdje 4.200 otprilike. 3.400 kuna i sad imamo jednog hrvatskog građanina samca koji živi od 3.400 kuna, živi u svom stanu, nije podstanar ne treba dati 100 EUR-a, 200 EUR-a ili 300 EUR-a za stanarinu. I onda on taj mjesec ode jedanput u kino bez kokica, popije 8 do 10 kava po cijeni od 10-tak kuna u kafiću, onda negdje napravi svojim automobilom, koji nije Mercedes nego neki Renault 4, 500-tinjak kilometara, pa onda plati sve režije moguće koje postoje koje ga opterećuju, grije se više na deku manje na struju ili na drva, možda ga najviše grije ljubav prema domovini, moram napomenuti da, da je kupio jedan komad odjeće, ne nekakav ne znam Armanijev ili nešto, nego kupio je nešto, kupio je nekakav komad odjeće, mi bi rekli u Šibeniku na pazaru, na pijaci, nema kredit i ima mobitel koji nema Touchscreen nego još uvijek je on na tipke što bi mi rekli i njemu vam onda za čitav mjesec za hranu ostane, znate koliko, on sad ima, imate na internetu, … [[Govornik se ne razumije]] računicu dosta točno, ostane mu 600 kuna odnosno tom čovjeku vam za svaki dan života ostane evo ovoliko, 20 kuna poštovani ministre, ja ću, čak ću reć dragi ministre evo ga, 20 kuna, evo ovoliko mu ostane za jedan dan za hranu. I sad čak imate i recepte kako preživjeti dan sa 20 kuna, što to se može skuhati. Postoje fantastične konzerve ako niste znali, fantastične konzerve postoje, pa se može kupiti čak 3 ili 4 konzerve za ovo, pa postoje posebne pekare gdje je kruh nešto jeftiniji, a postoji jedna šunka koju siguran sam gotovo nitko u HS ne konzumira, ne jede, zove se šunka za pizzu jel ona zna biti po cijeni 19,99 za kilogram, 19,99. Onda za nas Dalmatince postoji jedna riba zove se srdela koja se može nabaviti 10 kuna kilogram, 10 kuna kilogram, pa se od te srdelice može napraviti i pašteta, pa se može jesti i dva dana. I tako ti ljudi preživljavaju iz dana u dan sa ovoliko novca dnevno. I onda se tim ljudima dogodi ovrha. Dogodi im se ovrha jel nisu platili jedan račun. Ali ja ću sada reći jednu zgodu koja se meni dogodila, a to je zgoda da ja još uvijek kako sam tradicionalist iako plaćam elektronski račune volim da mi dođe e-papirić kući, onaj račun. I meni ovaj mjesec kao ni prije godinu dana nije došao račun od T-com-a, nije došao račun od T-com-a. I onda ja nazovem T-com i oni kažu pa da ali mi namjerno vama nismo poslali račun jer mi želimo da vi nama digitalno platite. Okej, ja sam uspio doć do njih i ja sam uspio to riješiti i poslali su mi na mail, a ima onih ljudi koji nemaju mail. Znate zašto nemaju mail? Jer nemaju ni računalo. A tim istim ljudima ste prije par dana uveli i DVB. Super, prije par godina smo se prebacivali na digitalnu televiziju, sad je to DVB televizija. Al nije ni to sporno, o tome su govorile kolege iz MOST-a. Al znate šta je sporno? Nije čak ni jednokratni trošak od 200 kuna, a ovo vam govorim iz prve ruke jer znam nekoliko tih ljudi koji su morali potpisati i ugovoriti preplatu za EVOtv ili MAXtv ili neku, nekog trećeg pravajdera. Zašto? Jer više u Hrvatskoj pošti ili drugdje nije bilo onih običnih uređaja bez pretplate. I onda ste te ljude opet opteretili sa 150 ili 200 ili 100 kuna mjesečno. I sad taj čovjek ne plati taj jedan račun i onda mu dođe, na 100 kuna mu dođe još 10 puta toliko troška ovrhe. Ali to je ključno, 10 puta toliko. Ministre, vi ste tu odnedavno, nije čak to ni vaša krivica, evo vi to čak i mijenjate je li, pa ste promijenili na način da će sada dolaziti maksimalno, evo pisa sam šta ste govorili za troškove do 1000 kuna 100 kuna javni bilježnik, 50 kuna odvjetnik + 150 kuna FINA maksimalno, znači sve skupa 300 kuna trošak. Znači ako neko ima trošak i 80 kuna npr. TV pretplata, njemu će doći 300 kuna troška, a to nije pošteno. Ja mislim da to nije u redu. Ja se pitam često puta s ovog mjesta jesmo mi normalni, država, da je nama trebalo, koliko godina, desetljeća da mi uvedemo obavijest koju vi sada uvodite. Ej, čovječe bit ćeš ovršen za par dana. Pa onda on može posuditi novac, može ukrasti i platit tu ovrhu. Znači, mi smo desetljećima čekali dok su se neki bogatili, dok su se javni bilježnici i odvjetnici bogatili na najsiromašnijima i tek je sad došlo nekome do pameti da kaže ajmo mi još jedanputa nazvat tog čovjeka možda čovjek negdje proda neko obiteljsko srebro ako ima negdje i možda podmiri taj dug. Ključna je brojka koju volim naglasit odnosno želim je naglasiti, ministar je izgovorio mi imamo sada 247.000 ovršenika, 247.000, jesam dobro zapamtio ministre? … [[Upadica se ne čuje]] A 233.000 onda … [[Govornik se ne razumije]] evo ispričavam se, a ne 247 je bilo u proteklom razdoblju, evo pogriješio sam. Okej, skoro 250.000 ljudi koji ne mogu plaćati svoje račune. Sustav je definitivno nepravedan, ali ako želimo riješiti ovaj problem možemo olakšat nešto život ljudima na način da donosimo ovakve zakone. Ali jedini način da ovaj problem riješimo je da ti ljudi ne dođu u situaciju da za današnji dan imaju ove dvije novčanice na raspolaganju, to je jedini način. Ministre, siguran sam da ni vi, ni bilo ko u ovoj sabornici, pa ni ja osobno ne bi uspio to izvesti, ne bi uspio to izvesti.
Idemo sada na 3. raspravu, to je Klub zastupnika SDP-a, isto tako dva zastupnika, prvi je kolega Grbin, nakon toga kolega Jakšić. Hvala vam. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Uvaženi gospodine ministre, uvažene kolegice i kolege, ono što odmah na početku treba reći je da ovaj zakon ima dobrih dijelova i te dobre dijelove svakako treba podržati, a to se prije svega odnosi na širenje kruga izuzeća. Ovaj zakon ima još jedan dio kojeg bi pohvaliti da nema one ograde kad se steknu tehnički uvjeti, ali o tome ću malo kasnije. Međutim, ovaj zakon kao i mnogi drugi prijedlozi koje je Vlada upućivala i o kojima smo govorili u Hrvatskom saboru u zadnjih nekoliko mjeseci ponovno nudi obračun sa posljedicama kao način sustavnog rješavanja problema, a to nije. Nažalost poštovane kolegice i kolege problem ovrha ne proizlazi iz Ovršnog zakona. Problem ovrha proizlazi iz toga što je u našem društvu veliki problem neplaćanja, a taj problem postoji zbog toga što imamo veliku nejednakost u društvu gdje velik dio naših građana naprosto nije u stanju, ne da ne želi, nego nije u stanju podmirivati svoje obveze. A država kao što smo primjerice vidjeli kroz raspravu o paketu poreznih zakona, pogotovo država pod vlašću HDZ-a na taj problem nije spremna reagirati jer ćemo opet donijeti mjere kojima će pogodovati onima koji imaju najviša primanja u društvu, a to će plaćati svi. I to je pravi problem i o tom problemu treba razgovarati ako dugoročno hoćemo riješiti problem neplaćanja iz kojeg onda proizlazi problem ovrha i blokiranih, ali to očito ne želimo pa se onda moramo baviti posljedicama i onda moramo u saboru raspravljati o zakonima kao što je ovaj. Ponovit ću, da zakon ima dobrih dijelova, od širenja kruga izuzeća do dizanja iznosa za ovrhu na nekretninama itd., ali on problem ne rješava sustavno i zbog toga ga u ovom obliku ukoliko Vlada ne bude prihvatila amandmane koje ćemo predložiti jer smatramo da zakon možemo i moramo popraviti, mi nećemo moći podržati. Naprosto ako se ne usvoji barem dio naših amandmana, barem onih ključnih mi za ovakav prijedlog u Klubu SDP-a ne možemo biti. Ono što već sam to spomenuo je velik, ozbiljan problem je dio koji se odnosi na e-ovrhe. Naravno da jednom izmjenom i dopunom pogotovo onom koja ide po hitnom postupku ne možemo napraviti sustavu izmjenu zakona, a ona nam treba. Naravno da ovom izmjenom ne možemo prijeći na slovenski model koji bi bio dobro rješenje za Hrvatsku. Međutim čak niti oni koraci koji su trebali ići u tom pravcu, ajmo nazvati to rudimentarnom e-ovrhom u stvari ne postoje jer kada sam pitao ministra kada će se to početi primjenjivati, kada će se stvoriti tehnički uvjeti kako to govori zakon za početak primjene e-ovrhe, ministar je rekao da će se aplikacija tek početi izrađivati i da se nadamo da će ona biti gotova tek za 6 ili 8 mjeseci. Poštovane kolegice i kolege, 2,5 godine razgovaramo o izmjenama ovršnog zakonodavstva da bi vi danas rekli da se aplikacija tek treba početi izrađivati. To pokazuje da je ovo samo bacanje magle u oči. I bilo bi puno korektnije da nas ovdje raspravljamo samo o izuzećima i da otvoreno kažemo da radimo na aplikaciji i da kad ona bude gotova tada ćemo donijeti novi sustavan Ovršni zakon. I vjerujem da bi se onda ta izuzeća u Hrvatskom saboru prihvatila jednoglasno, ali to nije slučaj. I kada će se tehnički uvjeti steći i kada će se ono što bi trebala biti najozbiljnija izmjena ovog zakona početi primjenjivati ustvari mi danas ne znamo, a nećemo znati niti u petak kada bi trebali izglasati ovaj zakon. No, kao što sam rekao naša podrška njemu ovisit će prije svega o prihvaćanju amandmana. Ti amandmani su razni, dio njih ide na širenje kruga izuzeća kao što je primjerice nagrada za djecu, dio se odnosi na dodatnu zaštitu osoba sa invaliditetom o čemu će govoriti moje kolegice i kolege u svojim raspravama, prije svega kolega Jakšić, a ono o čemu ću ja govoriti i amandman koji predlažemo je uvođenje moratorija na ovrhe. Odbili ste prijedlog zakona odnosno Vlada je dala negativno mišljenje kojeg je uputio dio opozicije, SDP – zeleno-lijeva koalicija, odbili ste. Međutim, mi danas dajemo drugačiji prijedlog. Dajemo Vladi odriješene ruke, da ako smatra potrebnim može uvesti novi moratorij. Ne sabor, ne opozicija, Vlada. Ovime otvaramo vrata, ako Vlada to prihvati da u slučaju da je potrebno moratorij može uvesti, ne zbog nas ovdje nego zbog onih građanki i građana kojima je moratorij na ovrhe potreban da bi mogli spojiti kraj sa krajem, da bi mogli preživjeti mjesec. Nadam se da ćete ovaj prijedlog prihvatiti jer ide u korist svih, a odluku ćete na kraju donijet vi. Hvala, sada će nastaviti kolega Jakšić.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici prije svega i ovaj današnji, ova današnja hitna rasprava o ovom zakonu pokazuje da smo možda ipak trebali biti oprezniji i trebali malo stati na loptu kad smo skidali moratorij na ovrhe. Sve ovo što se danas događa hitno pokazuje da tada nismo poduzeli prave korake i ovo je očito samo pokušaj da neke stvari putem popravimo, ispravimo i da ova korona kriza ne stvori ono što je nažalost svaka kriza stvarala u ovoj državi, a to je da su bogatiji postajali još bogatiji, a siromašniji još siromašniji. I zato smo kao vodeća stranka opozicije spremni se uključiti u raspravu i sa svojim amandmanima da vidimo zajedno što možemo napraviti da ova zemlja bude bolja da zaštitimo one ljude koji su se našli pod naletom ove krize i da zajedno pokažemo da želimo biti odgovorni prema građanima naše zemlje. Svaki onaj od 250.000 blokiranih u iznosu od 17,4 milijarde kuna, svaki pravni subjekt s 5,3 milijarde kuna je na neki način poraz svakog od nas koji sjedimo ovdje u ovoj sabornici, sve hrvatske politike su neke više, neke manje doprinijele do toga da imamo takve brojeve. Naravno, uvijek će postojati netko tko vara sustav i u ovom modelu imamo jako puno onih koji su svjesno ulazili u dugove i blokade s namjerom da iskoriste sve one rupe koje imamo u našim zakonima i da odmagle i da ostanu dužni. Ako su odmaglili Zdravko Mamić i neki puno veći osuđenici, teško je ne očekivat da neće neki obrtnici, poduzetnici pa i privatne osobe tražiti model da se bogate na tome da ostaju ljudima dužni i da psi laju a karavane prolaze i njima je dobro. Takve zakone i imamo. Ali ima ovdje jako puno ljudi koji žive od prvoga do prvoga i koje je još pogotovo ova korona kriza doslovce bacila na koljena i jednostavno im nije omogućila da redovno servisiraju svoje obveze prema državi, prema partnerima i sve ono drugo što moraju svako mjesečno plaćati da bi normalno funkcionirali. Zbog tih ljudi moramo vidjeti kako da i ovaj i budući ovršni zakoni budu pravedniji i da zaštite te ljude. Jer naravno da se pojavi gnjev ako si sirotinja, ako ti ovrha sjedne malti ne u roku mjesec, dva, ostaneš bez nekih par tisuća kuna koje imaš na računu a gledaš kako neko svjesno izigrava zakon o ovrhama i ostaje dužan ili još gore, netko tko se nađe na optuženičkoj klupi, pobjegne preko granice. Stoga i u ime kluba i kolegice i kolege će obrazložiti još neke amandmane, upućujemo određene amandmane u ovu raspravu, prvi od njih je da se konačno raščisti što i u kojem roku želimo dobiti s tim elektroničkim putem s obzirom da on je naveden ali nigdje nije jasno razrađeno kako, na koji način i u kojem roku će profunkcionirati. Isto tako kad pričamo o nagradama što pohvaljujemo koje bi trebale biti izuzete ovim zakonom, zatražit ćemo da se to proširi i na nagrade našim učenicima i studentima, to nisu preveliki iznosi i treba naravno pomoći i njima. Naravno, svi se mi na određeni način borimo protiv birokratizacije, moramo uzeti u obzir i to da netko tko ima novaca i nekoga želi tužiti, jako dobro zna kome će se obratiti, netko tko nema novaca i doslovce spašava golu kožu, puno puta ne zna kud da krene, zato se isto kroz naše amandmane zalažemo da idemo u primjenu načela ekonomičnosti i načela pomoći stranci, dakle ako netko dođe na sud a to je bilo za javnog bilježnika, da se to ne odbacuje nego da se samo preforvardira. Isto bi naravno važilo i u obratnom slučaju. I naravno, ono što bi isto volili da se raščisti ovim zakonom, pohvaljujemo da se podiže iznos glavnice na 40 000 kn, ali bismo isto tako voljeli da se to odnosi već na ove postojeće ovrhe jer bez obzira koliko mi danas raspravljali, koliko pričali, nama se dogodila ovršna oluja, to sam vidio i kao gradonačelnik Koprivnice, ljudima smo i mi pričali da po FINA-inim podacima će neke male ovrhe biti na redu u siječnju, u roku od dva dana su nas ljudi počeli zivkati da im se skidaju novci sa računa. Stoga i ovim putem zbog svih onih koji su se našli pod teretom krize, apeliramo da zajedno napravimo jedan bolji, kvalitetniji prijedlog koji će zaštititi naše građane i koji će pokazati da smo spremni ovu krizu iskoristiti za to da postanemo bolje, uređenije, pravednije i jednakije društvo. Hvala vam lijepo.
Hvala vam. Peta rasprava bit će rasprava Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista i poštovani kolega Darko Klasić. Hvala vam. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, cijenjeni ministre. HSLS ne podržava kulturu neplaćanja dugova ali u predloženom zakonu dužnici nisu ravnopravni prema tzv. industriji naplate dugova. Nacrt prijedloga ovog Ovršnog zakona ima i dobrih prijedloga i donosi se zbog hitnosti uslijed epidemije ove aktualne epidemije i zakon se tiče skoro 250 000 dužnika ako uzmemo u broj i njihovih članova obitelji, to je skoro 1/4 stanovnika, građana Hrvatske. No treba ga dopuniti kako promjene ne bi bile samo kozmetičke i kako bi od njega imali koristi i dužnici i vjerovnici. Ono što ja vidim dvojbeno u ovom zakonu i šta smatram da je problem je izigravanje odluke Europskog suda koji je naložio da se ovrhe vrate u nadležnost sudova dok ovaj prijedlog zakona zaobilazi tu odluku i javne bilježnike proglašava povjerenikom suda. HSLS predlaže da se cijeli postupak ovrhe vrati na sud kako je to regulirano u većini demokratskih uređenih zemalja i da javni bilježnici više nemaju nikakav ulog u utjerivanju ovih dugova. Ukupni godišnji iznos naknade za bilježnike može se usmjeriti na suce i sudske savjetnike, to će biti daleko korisnije upotrjebljeno za rad sudova. Također predlažem da se granica za zabranu ovrhe nekretnina podigne na 100 000 kn u odnosu na predloženih 40 000 kn koje je daleko više nego što je bilo 20 000, skoro duplo, ali i što je daleko primjerenije s obzirom na vrijednost nekretnina u RH jer ne možete prodati nekome kuću za dug od 5 000 eura šta mislim daleko podcjenjivanje vrijednosti nekretnina u RH i da je to premali iznos. Žao mi je što je u ovim izmjenama i dopunama zakona propuštena promjena čl. 284. stavka 2. postojećeg zakona, da se poslodavci izuzmu iz ovršnog postupka, poslodavci nemaju potrebna znanja za postupanje po primljenih zahtjevima ovrhovoditelja niti treba na bilokoji način na njih pasti teret dugova njihovih radnika. Stoga predlažem da se u novom zakonu izmijeni čl. 284. stavka 2. i izuzme poslodavca od postupanja po primljenom zahtjevu ovrhovoditelja i ujedno i zaštiti s time i dostojanstvo radnika što je veliki problem jer sad kod primanja na posao, vaš poslodavac može zatražiti uvod u vaše imovinsko stanje da vidi da li ste negdje zapravo dužni ili niste. U proces treba i uključiti i Ministarstvo financija tako da se propiše da iznos kamate ne može prijeći iznos glavnice te da se promijeni redoslijed naplate odnosno da se prvo otplaćuje glavnica a zatim troškovi i kamate. I kada je riječ tu o agencijama za naplatu potraživanja, trebalo bi donijeti poseban zakon koji će regulirat način njihova rada a promjenom Zakon o obaveznim odnosima propisat da se prodaja duga ... [[Govornik se ne razumije.]] diskontnu treba ponuditi dužniku pa tek onda agenciji. Pozitivnim u ovim zakonu držim uvođenje elektroničke komunikacije, fiksiranje troškova provedbe, zabranu deložacije u zimskom razdoblju kad su građanu najviše ugroženi proširenje kruga primanja izuzetih, to je ona pozitivan dio ovog zakona i bolje informiranje dužnika. Ono što smatram da treba hitno donijeti je cjeloviti novi Ovršni zakon jer ova dopuna zapravo djelomično rješava sami problem i iako ima dobrih prijedloga, ne rješava način u bitnim pitanjima troškovima ovrhe, brzine postupka kao što neće utjecati i na povrat dugova. Hvala.
Molio bih da se obriše govornica. A nakon toga će govoriti poštovana kolegica Draga Jeckov u ime Kluba zastupnika SDSS-a. Ja vas molim da budete ovdje. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Uvaženi g. ministre, g. državni tajniče. Na početku je važno reći na koga se ove izmjene i dopune ovog zakona odnose uopće, to su dakle za sve eventualne i nove slučajeve za koje se može očekivati da će postojati, za one za koje nije izdano pravomoćno rješenje. Da podsjetimo samo da smo u RH do 19.10. zapravo od 19.10. su ponovno krenuli ovršni postupci nakon moratorija koji je uveden zbog epidemije korona virusa i kao što je poznato, taj moratorij odnosio se za sve osim za alimentacije a za vrijeme moratorija nisu tekle ni zatezne kamate. Cilj ovih izmjena i dopuna je pojednostavljenje i moderniziranje ovršnog postupka koji bi sad trebao biti jasniji, dostupniji i transparentniji za sve stranke i sudionike u njemu. Način na koji će se to učiniti postoje, dakle neću ih posebno navoditi, imali smo priliku čuti od g. ministra, međutim nekoliko riječ što se tiče troškova ovršnog postupka za koje kako što smo imali priliku čuti, očekuje se njihovo reduciranje na način da više nema troškova izdavanja potvrde o pravomoćnosti i ovršnosti koja je bila u iznosu 250 kn plus PDV jer se ista više ne izdaje na zahtjev ovrhovoditelja već ju javni bilježnik izdaje po službenoj dužnosti a u roku od 15 dana od isteka roka za prigovor, dakle ako ne zaprimi u roku od 15 dana prigovor ovršenika. Također, ovim izmjenama i dopunama brišu se odredbe o određivanju predvidivih troškova ovršnog postupka te se uvodi jedinstvena naknada za postupanje javnih bilježnika u ovrsi. Radi jačanja zaštite ovršenika uvodi se i svojevrsno preveniranje ovršnih postupaka tzv. institutom prethodne obavijesti, to napokon znači da će konačno ljudi na vrijeme saznati da im prijeti ovrha i neće više biti ovršeni za dug zapravo za koji niti ne znaju. Javni bilježnici dužni dužnicima će upućivati obavijest u kojima će se ih upućivati na sve moguće smjerove postupka, pri tome će pozvati dužnika da ispuni svoje obaveze prema vjerovniku u roku od 15 dana da bi se izbjegli troškovi ovršnog postupka i upozoriti ga na pravo podnošenja prigovora. Ovim prijedlogom predviđena su izvjesna poboljšanja odredbi o dostavi jer se sada nakon dva bezuspješna pokušaja, dostava vršni putem oglasne ploče uz obvezno slanje obavijesti ovršeniku u poštanski sandučić i osobni korisnički e-pretinac, dakle za one koji to i koriste. Nekoliko riječi o zaštiti dostojanstva ovršenika. Kao što je poznato, dakle deložacija se ne provodi u razdoblju od 1.11. do 1.4. odnosno provodi se u iznimnim slučajevima. Izgleda se jedan iznimni slučaj upravo jučer dogodio, naime bila je jedna deložacija koja je trajala od 11 do 18 sati, u centru Zagreba, u pitanju je majka koja ima 60 g., djevojka koja ima 20 g., one su dakle nakon 18 sati bile izbačene usprkos COVID brojci, usprkos hladnoći i nisu mogle dakle sa svojim kesama su se našle ispred ulaza jer su im oduzeli i ključevi. Ovakvi slučajevi, koliko god se mi trudili da ovaj zakon, Ovršni zakon bude dobar, kao što sam rekla, ne služi nikome na čast i zaista traži se da se sve učini da se ovaj zakonski prijedlog unaprijedi da do ovoga ako je moguće ikako, ne dolazi. Kako se to zapravo desilo? Pa one su, dakle nisu plaćale pričuvu i zbog čega je cijeli postupak i tekao i zamislite njihov stan u centru Zagreba je prodan za 10 000 kn i naravno da ih je novi vlasnik izbacio van. E to su oni slučajevi, oni granični ili česti slučajevi koje ovaj ovršni prijedlog treba eliminirati. Ja naravno znam o čemu govorim, u pitanju su stranke koje su se nama obratile i slučaj je baš onako, vrlo neobičan i kažem, nikome ne služi na čast da se u ovom razdoblju, da se netko izbacuje van iz stana. Kada govorimo upravo s tim u vezi, želim nešto reći i o nekretninama. Vidimo povećava se prag odnosno iznos glavnice za koju se ovrha na nekretnini ne može pokrenuti, sa dosadašnjih 20 000 na 40. Smatram da čak i ovaj novo predviđeni iznos nije dovoljno visok i trebalo bi ga povisiti jer se uzmimo da se radi dakle objektivno o 5 300 eura a ovrha na nekretninama u pravilu se provodi kad su u pitanju krediti i iznosi koji su gotovo uvijek daleko, daleko veći od spomenutog iznosa pa onda ovaj granični iznos zapravo gubi i smisao. Mišljenja sam da je potrebno uvesti prag odnosno postojanje minimalnog duga za koji se može pokrenuti ovršni postupak jer se trenutno u teoriji mogu ali nažalost i u praksi pokreću se ovršni postupci i za male novčane iznose dugovanja pa čak i za 1 lipu, tako da troškovi ovršnog postupka budu daleko, višestruko viši od iznosa glavnice. Od ovrhe su ovim prijedlogom izuzete, kao što smo imali priliku čuti, prigodne nagrade radnicima, naknade za topli obrok, novčane nagrade za radne rezultate, božičnice, uskrsnice i ostalo, ali ono što je nama predstavnicima nacionalnih manjina svakako važno da su izuzeta i sredstva na računu predstavnika nacionalnih manjina koja se koriste za ostvarivanje manjinskih prava sukladno odredbama Ustavnog zakona kojim se uređuju prava nacionalnih manjina ako su isplaćena na poseban račun za tu namjenu osim ovrhe u svezi obavljanja djelatnosti vezane za ostvarivanje manjinskih prava. To je svakako nešto što pohvaljujemo jer tu su postojale situacije koje su bile dosta neobične i zbog čega su imali problem da uopšte imamo predstavnika nacionalnih manjina u pojedinim sredinama. Što se tiče obustave ovrha, obustavit će se po službenoj dužnosti, ako ovrhovoditelj u roku od 1 godine nije poduzeo niti jednu radnju u postupku čime se potiče ovrhovoditelja na aktivno sudjelovanje i neće biti dovoljno dakle da ovrhovoditelji sudu šalju tzv. požurnice kao što je to bio slučaj dosada, već će morati poduzimati konkretne procesne radnje kako bi ostali u postupku. Ovršni zakon vjerojatno je jedan od zakona oko kojeg se zapravo najviše lome koplja i koji izaziva najviše interesovanja i u medijima. On predstavlja jedan od najvećih testova na kojima se može naći neka vlast jer se u isto vrijeme mora voditi računa s jedne strane o ovršenim građanima, za koje evo smo čuli da ih ima 233.000 i koji duguju oko 17,4 milijardi i s druge strane voditi računa o vjerovnicima koji pokušavaju naplatiti svoje potraživanje nastalo po različitim osnovama. Kroz izvesno vreme ćemo videti da li postižemo balans ovim zakonskim prijedlogom, dakle između vjerovnika i dužnika i istovremeno hoćemo li uspjeti zaštititi i osigurati vladavinu prava. Zahvaljujem.
Molio bih vas samo da očistimo govornicu i nakon toga govorit će kao sedma poštovana kolegica Sandra Benčić u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedniče. Poštovani ministre, evo da možemo malo disati za ovom govornicom. Dakle, u situaciji ove gospodarske krize i značajnog pada BDP-a koje smo imali, ali i vrlo predvidivog zapravo i mogućeg vala otpuštanja posebice u onim gospodarskim granama koje su najugroženije ovom krizom ovaj potencijalni val blokada računa građana i egzistencijalne ugroženosti je svakako trebalo izbjeći i zaista je teško razumjeti zašto Vlada zašto većina koju imamo u parlamentu nije prihvatila našu molbu da se moratorij na ovrhe produži minimalno do donošenja izmjena i dopuna Ovršnog zakona. S druge strane moram reći da smo mi predlagali da se taj moratorij predloži do donošenja ovih izmjena i dopuna misleći da će te izmjene i dopune zaista se ticati onih krucijalnih problema s kojima se ovršenici tokom ovršnog postupka susreću. Međutim, slažem se sa kolegama koji su to isticali prije, za to sigurno nije bilo dovoljno ići u točkaste izmjene i dopune već je trebalo ići u potpunu novelu Ovršnog zakona. Kad smo kod toga istaknut ću ponovno čudno je i moramo se zapitati tko su ti koji su izvršili pritisak na Vladu i HDZ da je HDZ odustao od završenog, završenog prijedloga novog zakona koji je prošao e-savjetovanje, nego godinu dana kasnije idete izmišljati nove izmjene i dopune, točkaste, a imate u ladici gotov Ovršni zakon. Mislim evo ja moram reći kod mene to budi sumnju da su izvršeni određeni pritisci da taj zakon koji je zaista je rješavao neke od ovih problema s kojima se ovršenici susreću da to nekome nije bilo u interesu i da ste od toga zato odustali. I mislim da ćemo postavljati to pitanje i u obliku zastupničkih pitanja dokle god ne dobijemo konkretan odgovor zašto od toga odustalo. Ono što često čujemo kao neki mit koji se i špekulacije koje se vrlo često i s ove govornice čuju, a to je da je veliki dio ovršenih građana u tom položaju zbog nekakvih financijskih investicija, špekulacija itd., to jednostavno nije točno. Dakle, najveći broj dugotrajno blokiranih građana su ljudi koji su dužni za račune do 10.000 kuna znači za one svakodnevne zapravo životne troškove. Isto tako često čujemo da su ti dugovi za telefon i Internet, pa jesu da, to je značajan dio duga građana. A dajete vi meni sada recite kako da građani u današnje vrijeme ostvaruju osnovna prava i pristup informacijama bez telefona i interneta? Pa mi smo imali u ovoj godini situacije da djeca nisu mogla u školu bez interneta jer je bila online. Dakle, mi imamo situaciju pa evo sad ove izmjene i dopune zakona da nećete moći podnijeti zahtjev, da nećete moći prijedlog za ovrhu, ako on nije u strojno čitljivom obliku. Treba predvidjeti i predviđene su neke iznimke kako se to može napraviti i u onoj noveli iz 2019. je to bilo dobro predviđeno. Mislim, u redu naravno podržavamo digitalizaciju, ali moramo misliti na ljude koji nemaju svakodnevni pristup internetu. Šta je po nama ključno obuhvatiti Ovršnim zakonom i pratećim provedbenim propisima? Nije dovoljno Ovršni zakon, potrebno je zahvatiti i pitanja Zakona o kreditnim institucijama, potrebno je obuhvatiti i Zakon o provedbi ovrhe nad novčanim sredstvima tzv. FINA zakon. Jer šta je ključno šta je ljudima tegobno u ovome? Prvo, FINA bi trebala provoditi individualizirani pristup planu otplate dugova i reprograma dugova. Dakle, sama ova naša pojava dugotrajno blokiranih ide iz tog našeg instituta gdje se omogućuje da se za bilo koju vrstu dugovanja račun i svi računi zapravo na koja imate primanja blokiraju dok se taj dug ne otplati. Pazite, to je potpuno mi isključujemo 10% odrasle populacije ove zemlje iz financijskih tokova i iz ekonomije time. I nemojte mi govoriti o onim zaštićenim primanjima zato jer kada vam sjedne ako nemate otvoren zaštićen račun, papala maca. To možda vi i ne znate ovdje, ali neki drugi od nas to znaju kako to izgleda postupak otvaranja zaštićenog računa. Dakle, dugotrajne blokade smo trebali ograničiti na način da se kaže, ako se dug nije odmah naplati po prvom primanju, blokada nema smisla jer se evidentno ne može na taj način naplatiti i treba krenuti u reprogram dugovanja i omogućiti ljudima da u primjerenom roku sa onim ratama koje mogu plaćati otplate taj dug, bez blokada računa. Nadalje, važno je promijeniti cenzusne osnovice prihoda i ostalih prihodovno vezanih instituta koje podliježu ovrhama. Mi ćemo ovdje dati amandman da se od ovrha isključuju svi oni prihodi koji iznose jednako ili manje od 2.800 kuna koliko iznosi prag siromaštva po članu kućanstva u Hrvatskoj. Zašto? Kao što ne želimo ljude izbacivati iz njihovih domova i stvarati si problem beskućništva u Hrvatskoj, ne želimo ih niti gurati u materijalnu deprivaciju jer na kraju krajeva mi kao država ćemo snositi taj trošak, pro socijalna davanja kojima ćemo time morati nadoknadit. Dakle, samo pametnijom organizacijom postupka moći ćemo to izbjeći. Ključna stvar, ograničiti praksu prodaje dugovanja. Dakle ja sam u zadnjih mjesec dana dobila poziva, pisama i dokumentacije koja dokazuje da ono što smo govorili kada smo pričali o Zakonu o kreditnim institucijama jest točno. Dakle, mi nemamo nadzor nad agencijama za naplatu potraživanja, HNB ne vrši nadzor nad njima, to znate. Tko vrši nadzor nad njima? Koje tijelo u Hrvatskoj vrši nadzor nad financijskim poslovanjem tih agencija? Šta se događa? Ljudi ne znaju kome duguju jer banka je prodala dug agenciji za potraživanje A, agencija za potraživanje A ovoj B, C, D itd. vi više ne znate jer se vas ne obavještava, vi ne znate kome ste vi dužnik, a vaš dug raste. Dakle, to su situacije koja je ova većina dozvolila da se događaju građanima u Hrvatskoj. Pa kada jednu našu građanku nazove neko i predstavi se kao neka firma iz Luxembourga i kaže joj da ona njima duguje 10.000 kuna ili eura, kako da, mislim kako da se taj čovjek snađe, šta da taj čovjek kaže? Ja nikad nisam dugovao nikakvoj firmi iz Luxembourga i onda joj objasni, mi smo kupili vaš dug. Gdje? Na placu. Nije istina kada ministar kaže da ovaj prijedlog izmjena sadrži i rješenja iz novele Ovršnog zakona iz 2019., nekada, ali ona supstancijalna ne. Primjerice, niste oslobodili poslodavce od obveze provedbe ovrhe na plaći, mada su vas to svi tražili, mada vam je to i pučka pravobraniteljica govorila i jeste to predvidjeli u zakonu iz 2019. Isto tako, tamo je bilo puno jasnije da se ovrhe vraćaju na sud i da imaju sudsku kontrolu, ovdje je to samo na jednoj simboličnoj razini da bi mogli tvrditi da postoji sudska kontrola. Najvažnije isto što ste propustili regulirati. Dakle, rekli smo da je jedna od najvažnijih stvari da kada se provodi ovrha na temelju potrošačkog ugovora da tada mora postojati mogućnost da sud kontrolira zakonitost i nepoštenost tih odredbi na temelju kojih se ovrha provodi. Vrlo jednostavno, za sve koji ne razumiju slučaj Franak. Imate nepoštene ugovorne odredbe u ugovoru o kreditu, niste ga mogli plaćati, idu prema vama sa ovrhom, vi morate imati mogućnost da sud kaže ne, odbijam ovrhu za ovo zato što ugovor sadrži nepoštene odredbe. Ni sada ni ovim izmjenama zakona to neće biti moguće napraviti na način da se ovrha odgodi sve dok se ne utvrdi i ne okonča postupak oko nepoštenih odredbi ugovora, a Europski sud pravde je rekao prošle godine da ne predstavlja efikasno pravno sredstvo ništa što dopušta ovrhu dok god se nije utvrdilo da li se radi ili se ne radi o nepoštenim odredbama, to vi vjerojatno znate. Dakle, rekao je da ex post zaštita ne vrijedi, ne predstavlja efikasno pravno sredstvo. Mi u ovim izmjenama i dopunama ponovno imamo ex post zaštitu. Dakle, isto tako nismo prijedlogom regulirali iznose troškova, nismo zagarantirali da će im troškovi past i nismo im dali mogućnost [[Upadica predsjednik: Kolegice Benčić, hvala vam lijepa.]] da prvo otplaćuju glavnicu, a onda kamate … /Govornica isključena.
Hvala vam lijepo. Molim vas da očistite. Idemo sada na Klub zastupnika IDS-a, govorit će poštovana kolegica Katarina Nemet. Hvala vam. Izvolite.
… [[Govornik nije uključen]] kolege. Pred nama je prijedlog izmjena i dopuna Ovršnog zakona i prije svega moram reći da se radi o zakonu koji ima vrlo veliki utjecaj na svakodnevni život naših građana i zato na njega treba gledati s jednog šireg aspekta. Vjerujem da ćete se složiti da se radi o zakonu s ogromnim rasponom problema i tema. Broj ovršenih i blokiranih građana u našoj zemlji nažalost sve je veći i definitivno treba raditi na tome da se tim ljudima pomogne i da im se osigura bolji i dostojanstveniji život. Kada gledamo ove predložene izmjene možemo na prvu reći da se radi o novitetima koji bi trebali donijeti određene pozitivne pomake u ovršnim postupcima. No vidimo da sve te promjene da se odnose na budućnost i zato ja pitam je li se moglo više toga učiniti sada za ljude koji su trenutno u teškim problemima i opterećeni ovršnim postupcima i blokiranim računima? Mi u IDS-u uvijek pozdravljamo inicijative kojim se želi pomoći građanima koji su se našli u nezavidnoj situaciji, pogotovo sada u ovoj vrlo teškoj gospodarskoj krizi koji su ostali bez primanja i stoga više ne mogu ispunjavati svoje obaveze ili zbog nekog drugog razloga ne mogu podmiriti svoja dugovanja. Međutim, smatramo da izmjene ovog zakona nisu suštinske i da neće donijeti nikakva značajna poboljšanja za najpotrebitije građane. Dobro je što se ovim prijedlogom povećava broj primanja koja su izuzeta od ovrhe, no kao nedostatak vidimo to što se sve novine ne odnose na trenutno postojeće dužnike nego na one koji će to postati tek od 1. prosinca osim u dijelu koji se tiče slobodnog raspolaganja božićnicama i drugim socijalnim davanjima kao što su regres, uskrsnica, troškovi puta. Dakle, ako se želi pomoći svim građanima koji su se našli u teškoj situaciji zbog korona krize onda se trebalo naći neko drugo rješenje, rješenje kojim će se sva ta olakšanja odnositi na trenutno postojeće dužnike, što bi bilo logično, no nažalost to je izostalo. I zapravo onda možemo reći da je ta promjena više kozmetička nego suštinska. I to je glavni problem Ovršnog zakona i ovršnog postupka u Hrvatskoj već dugi niz godina. To da se uvijek nešto malo mijenja, uređuje, ušminkava, no nažalost uporno izostaje donošenje novog, novog prijeko potrebnog Ovršnog zakona, cjelovitog i održivog rješenja, donošenje niz mjera za rješavanje ovog kompleksnog problema, kao i puno veća razina političke odgovornosti i kompetentnosti jer zaista je već previše vremena potrošeno na rješenja koja nisu našim građanima omogućila značajnija poboljšanja, te bolju budućnost. Digitalizaciju u obliku e-obrasca koji će pojeftiniti postupak ovrhe, smanjenje troškova postupka zbog izostavljanja troškova izdavanja potvrde o pravomoćnosti i ovršnosti, uvođenje instituta prethodne obavijesti koju će dužniku upućivati bilježnici, kao i povećanje iznosa glavnice za koju se ovrha nad nekretninama ne može pokrenuti mi pozdravljamo. Pitanje je samo kako će to sve skupa u praksi izgledati i hoće li dužnici vidjeti poboljšanje ovog zakona kojeg vladajući najavljuju, a to bi trebalo biti najbitnije kao i cilj donošenja ovih izmjena i dopuna? Također pitanje je što donosi izmjena da se javne bilježnike naziva povjerenike suda, kome to odgovara i što će to sve skupa zapravo značiti? Ovako na prvu izgleda da će postupke voditi javni bilježnici kao povjerenici suda, a zapravo da će se svi ponašati kao da se postupci vode pred sudom. Ne znam koliko i kako to doprinosi poboljšanju i napretku ovršnog postupka? Ove promjene na prvu dobro izgledaju, no tek će vrijeme pokazati da li se radi o lijepo umotanom daru ili stvarno o promjenama koje će pozitivno utjecati na život blokiranih i najugroženijih građana. Na kraju moram izraziti žaljenje što se ovim izmjenama više nije učinilo kako bi se pomoglo trenutno blokiranim i ovršenim građanima. Mislim da je upravo to trebala biti intencija ovog prijedloga zakona sada u ovim vremenima korona krize. Hvala.
Sada će govoriti poštovani kolega Silvano Hrelja u ime Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a. Zahvaljujem.
Poštovani g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ovdje u prijedlogu zakona piše jedna tvrdnja, prijedlogom izmjena zakona štitimo dostojanstvo dužnika, održavamo ravnotežu između vjerovnika i dužnika, te štitimo vladavinu prava. Ali ja vas podsjećam da vlada, vladavina prava nije jedino ustavno načelo. Ustavno načelo je i država socijalne pravde i socijalna država. Prema tome, ova formulacija sjajno zvuči, ali postoji jedno veliko, veliko ali. U svakom slučaju uvodno bih citiro pučku pravobraniteljicu koja je stvarno dala slikovit prikaz problematike Ovršnog zakona i kaže, ona naglašava da donošenje ovog propisa osobito u posebnim okolnostima epidemije bolesti Covid-19 nužno trebaju pratiti dodatne ciljane mjere pomoći građanima, bilo da su već pod ovrhom, bilo da im ona prijeti, kojima će RH ispuniti svoju obvezu poštivanja i ostvarivanja, ostvarivanja i zaštite ljudskih prava s obzirom na njeno ustavno pravno određenje kao socijalne države i njezine obveze da do krajnjih mogućnosti svojih raspoloživih izvora poduzima mjere za postizanje punog ostvarenja prava koja priznaje svojim građanima što uključuje stvaranje uvjeta za postizanje najvećeg mogućeg životnog standarda i unaprjeđenje životnih uvjeta odnosno potpuno ostvarenje njihovih ekonomskih, socijalnih i kulturnih prava koja su mnogobrojnim ovršenicima i njihovim obiteljima ugrožena. Dakle, isto tako pučka pravobraniteljica ukazuje da nama nedostaje međuresorska suradnja kad idemo ovako rješavati socijalno vrlo osjetljive probleme naših građana. Nemojmo zaboraviti gotovo 10% naših građana je u ovim problemima. Naravno da i pučka pravobraniteljica i ja kao osoba koja je dugo u ovom domu pozdravljamo i uvijek ćemo pozdraviti i smanjenje troškova postupka jer su oni na kraju krajeva često uzrok višestrukom uvećanju, uvećanju osnovnog duga u kojem, na kojem ovrha nastaje. Ajmo sad malo secirati zakon. Promjene u samom zakonu su rekao bih kozmetičke naravi iz razloga što su moji prethodnici ovdje govorili jer smo 2019. imali u javnoj raspravi jedan cjelovitiji, cjelovitiji zakon naravno sa minimalnim smanjenjem troškova, ali pozdravljamo 27 izmjenu u nadi da će biti i 28 izmjena zakona koja će ispuniti neke najave od prije korone. Izvješće o provedenom savjetovanju s javnošću kombinacija je glasa struke i građana, ali odgovori na prijedloge i upite otkrivanju nezatvorenu ranu RH, a to je već sam rekao nepostojanje međuresorne suradnje. Svako ministarstvo radi za sebe, svaki zakon stoji kao pusti otok. Ako imate problem koji uključuje više od jednog ministarstva, nekakvu agenciju, a rješenje se traži u okviru više zakona zaboravite na to rješenje, zaboravite. Zaboravite jer nećete ga doživjeti ni vidjeti. Kao Dante na ulazu u pakao ostavite svu nadu vi koji ulazite u šumu hrvatskih propisa i zakona. Da se vratimo, tema je ovrha. Netko predloži da bi prvo trebalo otplaćivati glavnicu pa kamatu, odgovor je to se ne uređuje ovim zakonom. Netko se požali na maltretiranje agencija, odgovor je to nije u našoj nadležnosti. I tako u nedogled. Problemi koji nastaju zbog ovrha ne mogu, ne mogu se urediti samo Ovršnim zakonom jasno, ali se moraju uzeti u obzir u nekom trenutku, a najbolje, kada je najbolje, tijekom izrade prijedloga samoga zakona. Ne naknadna pamet poslije, tijekom izrade prijedloga. Teško mi je slušati preplašene starce i starice i ja sam skoro među njima ali ne u njihovoj situaciji koji me mole da nekome, bilo kome kažem da ih prestanu zvati iz tih agencija za naplatu. To što oni rade nisu podsjetnici, to je maltretiranje bez nadzora i bez odgovornosti. Čovjek redovito svaki mjesec uplaćuje neki iznos za otplatu duga 150 kuna, a oni ga zovu i kažu pa mogao bi ti 250 plaćati mjesečno da što prije otplatiš, otplatiš dug, a on nema perilicu za rublje već 5 godina jer nema za popravak. Da pojedinac radi to što rade agencije dobio bi zabranu približavanja, kontaktiranja, a vjerojatno i neku kaznu. Nemojmo poticati kriminalno ponašanje i produbljivanje jada naših građana. Da to vodi pojedinac bio bi kriminalac, a pod okriljem agencije nije već je to sve dopušteno. Nisam bio populist ni dok sam bio mlađi političar, sigurno neću početi to biti ni sada. Dugovi se ne mogu zaboraviti, ni izbrisati, ne krivim ljude koji to traže jer to traže u državi koja je otpisala milijune i milijune dugova puno odnosno malo većih faca onih koji su mogli platiti i oni koji su to radili sa kriminalnom namjerom. Podsjećam više od 80% dužnika duguje manje od 5.000 kuna. Odgovor na pitanje zašto se toga ne mogu riješiti, naši građani jel, ne može se tražiti samo u financijama i ekonomiji, niti u Zakonu o obveznim odnosima već u spoznaji jedino u spoznaji kako u stvari naši građani žive. Ono što želim i za što ću se uvijek zalagati je da se u Hrvatski sabor vrati praksa da se osjetljiva socijalna pitanja građana rješavaju paketima zakona sa cjelokupnim sagledavanjem i rješavanjem problema koje imaju hrvatski građani. Ne segment po segment pa nemamo cijelu sliku, nego paket da doživimo problem i da riješimo cijelu, cijelu sliku. Konkretno kod Ovršnog zakona bi to značilo jasna pravila igre za sve uključene i dužničko vjerovnički odnos. Da ne postoji sigurniji u dužničko-vjerovničkom odnosu odnosno i da je i vjerovnik izložen riziku kada dužnik nije u mogućnosti uredno vraćati svoje obveze, zbog bolesti, smrti, ostanak bez posla. Znate teško mi je kada čujem da je neki umirovljen bio jamac i da plaća ovrhu za nekoga tko je umro ili otišao iz zemlje, mi toga, mi toga imamo. Dakle, nije ustavno načelo, vraćam se na početak ove priče, samo vladavina prava već socijalna pravda i definicija Hrvatske kao socijalne države. Za to treba osmisliti borbu protiv siromaštva. Slažem se, ovdje je tko rekao, 2800 kn, može to bit i 2600, može bit 2700, može bit 2900, kako se dogovorimo ali prije toga se moramo dogovoriti. Moramo utvrditi razinu siromaštva a to ne radi nitko. to ne radi ama baš nitko u ovoj zemlji a postoje institucije koje to moraju radit, njih moramo zaštititi. Dakle, u borbi protiv siromaštva u ovom zakonu i u drugim zakonima, nema ni riječi, nema, nema i ne očekujem da će uskoro biti i ne očekujem da ćemo uskoro postati socijalna država i država socijalne pravde a možemo. Imamo sve preduvjete da to možemo biti, možemo samo pogledati što rade u našem susjedstvu i naučiti puno. Hvala vam lijepa.
Sada će govoriti u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta poštovana zastupnica Vesna Vučemilović. Hvala vam, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče državnog Sabora, poštovani ministre, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Što reći nakon kolege Hrelje osim da 400 000 naših umirovljenika ima primanja manja od 2000 kn a prag siromaštva je 2800. To je porazna slika hrvatske svakodnevnice. Domovinski pokret je već više puta ukazao na probleme koji su vezani uz važeći Ovršni zakon. Prevelik broj sudionika sukladno tome, previsoke naknade, najveći su problem vezano uz ovaj Ovršni zakon. Moratorij na ovrhe vezan za posebne okolnosti uzrokovane epidemijom uzrokovane epidemijom korona virusa nije probleme riješio već ih samo odgodio. U međuvremenu su pokrenuti novi ovršni prijedlozi i to pretežito vezano za plaćanje režija. Od početka epidemije i gospodarske krize koju je ta ista epidemija prouzročila, imamo novih 50 000 nezaposlenih. Pitanje je što nas čeka u narednim mjesecima. Do kraja ovog tjedna imat ćemo projekciju pada BDP-a za treći kvartal i izvjesno je da će brojka opet biti dvoznamenkasta nažalost. Nalazimo se u situaciji krajnje neizvjesnosti jer je kriza u gospodarstvu uvjetovana zdravstvenom krizom koju svijet već dugo nije vidio i stoga raditi opet kozmetičke promjene a tu se evo svi slažemo ovog Ovršnog zakona, koji u svojoj biti ne valja, uistinu nema previše smisla. Tim više što će se naknade vezano uz provođenje ovrha regulirati pravilnikom odnosno podzakonskim aktima a upravo su te naknade i njihova visina najveći problem. Svi smo mi odgovorni ljudi i svjesni smo da se dugovi moraju plaćati. Ključno je donijeti zakon koji će ljudima koji su ne svojom krivicom ostali bez posla i primanja a takvih nažalost ima i nažalost bit će ih. Ključno je pomoći takvim ljudima premostiti tu situaciju. Zakon koji mi imamo pogoduje određenim interesnim skupinama, budimo realni. Oni naplaćuju svoje usluge kroz provođenje ovrha i to tako da se osnovni dug uveća i to ne dvostruko nego daleko više. Ovim zakonom se ni u kom smislu ne regulira jedna stavka koja je iznimno visoka a to su odvjetnički troškovi. Ti troškovi su u izuzetno velikom nesrazmjeru u odnosu na osnovni dug. Pogotovo kada se radi o manjim iznosima osnovnog duga. Dio ovrhovoditelja sami sastavljaju prijedloge za ovrhu a jedan dio za taj posao angažira odvjetnika. Vezano za tarifu određivanja naknade troškova za sastavljanje prijedloga za ovrhu, zakonodavac bi trebao odrediti jedinstveni priznati trošak za sastavljanje prijedloga za ovrhu. Naravno, ostaje nejasno kako je moguće da u komunalnim tvrtkama, gradovima, javnim poduzećima nema nitko od pravne struke dovoljno kvalificiran sastaviti prijedlog za ovrhu. Ljutite se kad tvrdimo kako su upravo gradovi, javna poduzeća i općine poligon za uhljebljivanje podobnih kadrova. Uz dužno poštovanje svim onim ljudima koji pošteno, časno rade svoj posao, ova činjenica ipak potvrđuje praksu političkog kadroviranja preuzetu iz jugo-komunističkih vremena. To je mentalni sklop koji su određene stranke naslijedile, druge preuzele, dodatno usavršile. U prijedlogu koji je pred nama stoji kako će se ovršni postupak provoditi elektroničkim putem, brzo, efikasno uz što maje troškova i to u svakom slučaju svako normalan će prihvatiti i pohvaliti. Nema naznaka da će broj sudionika smanjiti osim što će javni bilježnici postati povjerenici suda, kolege su već dosta govorile o tome, neću se previše osvrtati na to jer izgleda da je puno važnije zadržati javne bilježnike u cijelom procesu nego smanjiti cijenu provođenja ovrha budući da EU ne priznaje ovršni postupak koji provode javni bilježnici. Ostaje posve nejasno zašto i dalje popravljamo zakon koji jednostavno ne valja. Nikakvi popravci i prepravci ga neće poboljšati. Umjesto da donesemo novi Ovrši zakon radimo nekakva parcijalna rješenja, vatrogasne mjere koje će ipak ostaviti opet niz nepravilnosti, a uopće ne znamo najvažniju stavku, a to je visina naknada. Članovi Domovinskog pokreta su pokrenuli postupak za ocjenu suglasnosti Ovršnog zakona s ustavom i zatražili od ustavnog suda njegovo ukidanje po hitnom postupku. Mišljenja smo da je 3 mjeseca više nego dovoljno za donošenje novog Ovršnog zakona koji će svima osigurati jednakost i socijalnu pravdu koja im je zajamčena Ustavom RH. Naši građani se nisu oporavili od prošle krize, a već smo u novoj krizi koja ponovno prijeti novim blokadama računa, otkazima i smanjenjem plaće. Trenutno je taj udar ublažen izdašnim mjerama iz državnom proračuna koje se oslanjaju na sredstva iz Shore programa, ali i ta sredstva imaju svoja ograničenja, nije ni to neograničen bazen iz kojeg možemo uzimati. Hrvatska nema fiskalni kapacitet koji imaju druge države jer kao što vidimo naš javni dug se rapidno povećava. Kroz ove promjene pokušava se unaprijediti zaštita dostojanstva ovršenika, smanjiti troškove postupka, unijeti određene pozitivne promjene i to toplo pozdravljamo. Pri tom moramo naglasiti kako zakon postaje sve složeniji, sve nepregledniji i to u konačnosti povećava razinu pravne nesigurnosti koja je u Hrvatskoj ionako prevelika. Mišljenja smo da ove promjene neće dovoljno dobro urediti pitanje provođenja ovrha, te i dalje smatramo kako je jedino rješenje donijeti novi Ovršni zakon. A koliko smo čuli od drugih kolega on je već napisan, pa ne znamo što se čeka? Domovinski pokret je nova stranka. Mi nismo sudjelovali do sada u donošenju nijednog zakona kojim se regulira postupak provođenja ovrha, te nećemo sudjelovati ni u ovim kozmetičkim korekcijama Ovršnog zakona. Hvala lijepa.
Molim vas da obrišemo govornicu. Imamo još dva kluba i onda ćemo nakon toga napraviti 10-minutnu stanku kako bi prozračili prostoriju, znači još otprilike 20-tak minuta, 10-minutna stanka i onda kreću pojedinačne rasprave. Sada je na redu Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Dražen Bošnjaković, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče, kolegice i kolege, poštovani ministre, državni tajniče. Pred nama su izmjene i dopune Ovršnog zakona i ovršni postupak je doista jedan složeni postupak koji zapravo možemo reć da je problem ovrhe i ovršenih građana u fokusu i ove vlade i ranije vlade i mislim da nijedan premijer kao što je Andrej Plenković do sada nije posvetio tome toliko zapravo vremena i iznio toliko rješenja, ali i dalje smo suočeni sa cijelim nizom problema gdje zapravo te stvari treba pokušat rješavat. Nije to isključivo crno bijela priča, tužne su priče i onih ovršenika koji su ostali bez posla, pa ne mogu radi toga vraćat svoje dugove, tužne su priče i onih koji su se razbolili, pa radi toga ne mogu vraćat. Međutim, tužne su priče i onih vjerovnika i ovrhovoditelja, malih primjerice OPG-ova kojima neko nije platio neke obveze, pa radi toga oni nemaju novca i nemaju sredstava da mogu isplatit plaće svojim ljudima. Tužne su priče i one maloljetne djece kojima roditelji ne plaćaju alimentaciju, pa su oni prisiljeni ulazit u ovrhe. Dakle, ta priča ima zaista svoje vrlo različite dimenzije i stoga Ovršni zakon je zakon koji u svim zemljama svijeta rješava pitanje ovrhe, dakle prisilne, prisilnog ispunjavanja činidbi bilo onih nenovčanih ili novčanih kada te ovaj ispunjavanje ne ide onim dobrovoljnim putem. Ja bih rekao ove izmjene i dopune zakona su dobre, one su na dobrom tragu i točno je da mi imamo već izrađen zakon i da taj zakon je ovdje u ovom saboru u prošlom zapravo sazivu imao dva čitanja i mnoga rješenja sa dva čitanja u tom zakonu su podržana. Ove izmjene Ovršnog zakona, koliko vidim, su zapravo na tragu i temeljima toga, ono što je bilo afirmativno iz tog zakona iznijeto je i ovdje u ovim izmjenama zakona je zapravo i stavljeno. Svi koji kažu da su ovo kozmetičke primjene, promjene, ne mogu se s tim složiti iz čistog razloga što ovaj zakon predviđa elektroničku, dakle ovrhu, predviđa digitalizaciju, to mislim da je već samo po sebi jedan ogroman, ogroman iskorak i način rada bilježnika, sudova i svih sudionika da to bude elektroničko popunjavanje obrazaca i daljnje distribucije između njih, to zaista stvara jednu brzinu i to je zaista jedan potpuno novi postupak. Također ono što želim posebno isto apostrofirat iz ovog zakona je jedna bolja obaviještenost dužnika odnosno ovršenika jer prije donošenja rješenja o ovrsi ovdje je obveza da se ovršenika obavijesti jel. Puno je bilo prigovora u javnosti da su ljudima zapljenjeni računi, da oni ne znaju u principu da su ikome dužni i sada se ovim zakonom otklanja upravo to i ovaj zakon propisuje da je potrebno dužnika obavijestiti, a i onda kada se donese samo rješenje o ovrsi tada postoji onaj rok od 15 dana gdje se može uložiti prigovor i kada se uloži prigovor tada stvar zapravo ide pred sud i nema automatske blokade i nema ovaj ovrhe u smislu kako, kako zapravo ovrha to zahtjeva. Također ono što je jako bitno proširuje se krug onih neovršivih primanja koja u ovrsi ne mogu bit. Kao što znamo i u zadnjim izmjenama zakona iz 2017. povećan je taj prag sa, sa 2/3 plaće, mirovine i ostalih primanja na ¾, e sada se zapravo još širi taj krug da se ne može ovršiti niti božičnica, niti uskrsnica i cijeli još jedan niz primanja terenskih dodatak, dnevnice i sl. primanja što je zapravo mislim sasvim dobar korak. Ministar je ovdje vrlo jasno govorio vezano za troškove koji će se regulirati pravilnikom, ali ono što je važno primjerice troškovi će se zaista smanjiti kada već u strukturi tih troškova primjerice nema one velike početne stavke sastav prijedloga za ovrhu koja je ovisila o vrijednosti same ovrhe i znala se često popeti čak i na nekoliko tisuća kuna, sada je to zapravo popunjavanje obrasca i s te strane takvog troška nema. Također se računao trošak pribave pravomoćnosti odluke, sada obzirom na digitalizaciju neće biti niti ni toga. Tako da i u tom dijelu je napravljen veliki iskorak i dana je čak i komparacija kako je to u nekim, nekim drugim zemljama. Mislim da je dobra i ova odredba da bilježnik u cijelom postupku postaje povjerenik suda jer mi takvo rješenje imamo i u ostavinskom postupku, dakle bilježnik kao povjerenik suda donosi odluke i donosi rješenja u ime suda i s te strane mislim da ne bismo trebali imati više problem kod ocjene ovog našeg sustava pred sudom EU jer Sud EU upravo je i to tražio i rekao je da ne može bilježnike na ovakav način kako je to danas prihvatiti kao, kao pravosudno tijelo. I drugo ono što je Sud EU tražio to je zapravo kontradiktornost postupka do, do donošenja rješenja. Mi kroz mogućnost dakle obavješćivana i kroz obvezu obavješćivanja dužnika imamo zapravo sada i taj segment, dakle može se itekako ovaj itekako reagirati. Ja bih rekao da je ovo jedan kontinuitet napora koje Vlade Andreja Plenkovića rade kako bi se ovo pitanje što je moguće bolje reguliralo jer prisjetimo se tamo 2016., '17. bilo je po 350.000 blokiranih ljudi danas je to negdje oko 230, 240.000 dakle stotinjak tisuća manje. Da bi se do toga došlo 2017. sjetimo se isto bile su vrlo snažne izmjene Ovršnog zakona, ali bila su i 3 nova zakona, dakle izmjena je bila Zakona o stečaju potrošača gdje je uveden jedan jednostavni, brzi postupak stečaja potrošača ili osobnog bankrota gdje su se pojedinci koji su bili dulje od 3 godine ili dulje od 3 godine blokirani mogli kroz taj postupak zapravo izaći relativno brzo van. Također sjetimo se Vlada je otpisala zapravo potraživanja koja su bila temeljem poreznih i nekakvih drugih odluka, otpisala je do 10.000 kuna, a taj su primjer slijedile i jedinice lokalne samouprave i mnoga javna trgovačka društva. Dakle, cijeli niz mjera je poduzet kako bi se olakšalo i relaksirala ta situacija vezana uz ovrhu, pa i ovaj Zakon o moratoriju ovrha koji je istina trajao 3 mjeseca, pa još 3, neki se zalažu da to bude i dalje, međutim u ovih 6 mjeseci vidimo da puno radnih mjesta nije izgubljeno, vidimo da je Vlada puno dala zapravo za plaće i za oporavak gospodarstva i da je tu Hrvatska postigla dobre rezultate. I također vidimo da u tih 6 mjeseci nije bilo tijeka zakonski zateznih kamata. Slažem se sa ovim zakonom da je to prvi korak ka jednom cjelovitom zakonu i da je iz prijedloga koji je već ovdje bio da su uzete one dobre i povoljne stvari, ali uvijek moramo voditi računa da je ovrha jedna postupak u kojem imamo 2 relevantna prava. Jedno je pravo ovrhovoditelja da namiri svoje potraživanje potpuno legitimno pravo i drugo je pravo ovršenika da to bude u jednom postupku koji jamči njegovo dostojanstvo, a to dostojanstvo znači da ovršni postupak bude proveden za ovršenika na njemu najprihvatljiviji i najmanje škodljiv način. Ja mislim da upravo svim ovim elementima i svim ovim instrumentima koji se u ovoj izmjeni zakona nude da smo mi postigli jedan, jedan ovaj upravo takav balans. Svakako je da što se tiče bilo je riječi i o dugotrajnoj blokadi, ovaj ima i ovdje jednu odredbu koja kaže da ukoliko u godinu dana temeljem ovaj blokade se nije ništa naplatilo ili ništa se nije dogodilo da dolazi do obustave ovrhe jer se tu traži jedan proaktivniji postupak samog ovrhovoditelja što mislimo da je u redu jer cijeli niz ovrha u ovim stotinama tisuća jeste upravo bio posljedica neaktivnosti. A u ovim prijašnjim zakonima, zakon primjerice o izmjeni Zakona o ovrsi na novčanim sredstvima sjetimo se one mjere koja je rekla da sve ono što je blokirano 3 i dulje od 3 godine, a nije se ništa dogodilo automatski je došlo do deblokade. Mislim da treba napraviti jednu raščlambu da vidimo ovrhe u ovom trenutku i blokade gdje su najčešće, koji su uzroci i da se tada priđe zapravo jednoj cjelovitoj izmjeni i ovaj da se donese ovaj jedan cjeloviti novi zakon pa čak i na tragu onoga, onoga šta je i bilo, ali u svakom slučaju jako je dobro da digitalna ovrha, da elektronička ovrha i temeljem ovog zakona počne živjeti i da sve ove zapravo vrijednosti koje su unutra stavljene, koje štite dignitet dostojanstvo ovršenika da to bude do tada u primjeni jer tako ćemo zapravo na jedan najbezbolniji način doći do jednog boljeg sustava ovrhe.
I idemo na zadnju raspravu kluba, Klub zastupnika Centra i GLAS-a, poštovana kolegica Dalija Orešković. Hvala vam.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, predstavnicima predlagatelja, Vladi i vladajućoj većini prije svega želim poručiti da ste u svojim politikama vjerodostojni koliko su vjerodostojne sve korupcijske afere, svo isisavanje i krađa javnog novca s kojim ste jednu zemlju punu potencijala pretvorili u porobljenu koloniju, a njezine građane stanovnicima nižeg reda. Do početka korone bilo je oko 250.000 ovršenih i blokiranih u Hrvatskoj. Ne znam kako uopće i od čega preživljavaju, ali znam da ih vaša vlast tretira manje vrijednima od stoke sitnog zuba. Sram vas može biti zbog svog licemjerja, zbog lijepih riječi kojima kitite svoje slogane i programe, riječi koje potom ogadite svaku drugu uporabu nama ostalima kao što je to npr. riječ „sigurnost“. Nikakve osim lažne i prividne sigurnosti u ovoj državi nema kao što je lažna i prividno sve s čime se vi u javnosti predstavljate. Takav je i ovaj zakon. Prividna i lažna pomoć za sve one koji su očekivali da će Vlada koja se dići i hvali svojim programom nazvanim „sigurnost“, čuti vapaje onih koji su u okovima ovrha i blokada a često ne svojom krivnjom i koji iz dana u dan imaju sve manje nade da će se za njih pronaći kakvo takvo rješenje i izlaz iz limba i ovršnog pakla. Uvaženi ministre pravosuđa i uprave, time što ste s ovakvim prijedlogom zakona uopće došli pred Sabor, u državi koja je kažem i prije korone imala 250 000 ovršenih i blokiranih, pokazuje da nemate niti znanja, niti hrabrosti niti časti. Podnesite ostavku ako niste u stanju rješavati probleme za koje je zadužen vaš resor jer im niste dorasli. A ništa bolje mišljenje nemam niti o vašim kolegama, o drugim ministrima. Primjerice, ministar financija Zdravko Marić nedavno je u jednom intervju izjavio da problem ovršenih i blokiranih nije nastao preko noći. To je točno. Namotavalo se to klupko najmanje kroz proteklih 10-ak godina ako ne i duže. Problem nije nastao niti samo zbog loših rješenja u Ovršnom zakonu pa stoga same po sebi izmjene i dopune Ovršnog zakona taj problem niti ne mogu riješiti. Problem je nastao urušavanjem ekonomije, nestankom radnih mjesta, probijanjem korupcije klijentelizma i nepotizma u sve pore države i društva, nebrigom države i nepostojanjem institucionalnih kontrolnih mehanizama nad radom financijskih i kreditnih institucija te čitavim nizom drugih razloga za koje je sve redom pretežito kriv i odgovoran HDZ. S obzirom da ispravljanje tih problema traži promjenu vlasti, ovršenima i blokiranima su izmjene upravo ovog zakona nažalost ostale nešto čemu su se nadali kao zadnjoj slamki spasa no čak i u tome ste ih brutalno iznevjerili. Dakle prema podacima FINA-e, u 6 mj. dok je moratorij bio na snazi, na provedbu je zaprimljeno oko daljnjih 210 000 ovrha a u javnobilježničkim uredima njih još 170 000. I što znači zakon o kojem ćemo danas raspravljati za sve protiv kojih su ovršni postupci već pokrenuti? Apsolutno ništa. Pokrenuti postupci dovršit će se prema odredbama starog Ovršnog zakona, to lijepo piše u čl. 20. stavku 1. u prijelaznim i završnim odredbama. Pa dobro, što ste onda poduzeli za sve one koji su i prije krize uzrokovane širenjem pandemije korona virusa, došli u situaciju u kojoj nisu u mogućnosti podmirivati svoje obaveze ali ujedno i indirektno nisu niti u mogućnosti sudjelovati na tržištu rada i doprinositi gospodarskom razvoju zemlje? Okretanjem leđa ovoj skupini, država se odrekla ne samo svog ustavnog obilježja socijalne države, već se odrekla i svojih radnih i kreativnih potencijala. Na stranu i to što je Vlada licemjerna, bezidejna, neodgovorna, hladna, na stranu i to što nema sluha za one o kojima bi trebala voditi brigu, ova Vlada je pokazala da nema sluha niti za prijedloge oporbe i to kako one prijedloge koji su dolazili s desne, tako i one koko su dolazili s lijeve političkog spektra. A ta oporba je tražila produžavanje moratorija upozoravajući na činjenicu da se krećemo prema vrhuncu pandemije korona virusa u kojoj će se dodatno povećati broj onih koji su ostali bez posla, bez prihoda, bez perspektive i bez mogućnosti podmirivanja svojih obaveza. Jednako tako, Vlada je ignorirala i institucije poput pučke pravobraniteljice, ignorirala je struku poput Hrvatske odvjetničke komore. Posebno ću naglasiti koliko je zapravo porazno to što ste uz ovaj zakon podnijeli i prijedlog da se on donese po hitnom postupku. Dakle potrebu za hitnim postupkom obrazložili ste posljedicama koje nastaju zbog širenja epidemije korona virusa u materijalno-pravnim i procesno-pravnim odnosima u tijeku i u povodu ovršnih postupaka i postupaka osiguranja pa se predloženim izmjenama predlažu mjere pojačane zaštite dostojanstva dužnika odnosno ovršenika i mjere koje će osigurati da se ovršni postupak i postupak osiguranja provodi elektroničkim putem brzo i efikasno uz što manje troškova. E pa sad, kad je sam uvod obrazloženja čista laž, dalje ne treba niti čitati. O poboljšanju materijalno-pravnog i procesno-pravnog položaja ovršenika koji se već nalaze u ovršnim postupcima, u ovom zakonu nema ničega. On se odnosi na ovršenika koji će to tek postati kao što sam već rekla, nakon što ovaj zakon stupi na snagu, do 1.12.2020. kao što se to nada ministar. Postavit ću vam jedno retoričko pitanje. jeste li vi HDZ-ovci u stanju osmisliti jedan jedini zakon, jednu jedinu mjeru a da ona nije generator novih nejednakosti u društvu? Očito ne, no ovaj je zakon jedan od bizarnijih primjera, po njemu nam se i ovršenici dijele u dvije kategorije, na skupinu u kojoj posljedice korona virusa stvaraju novi navodno bolji materijalno i procesno-pravni položaj i na one stare koje je država očito odavno otpisala pa još jedno zlo poput korone manje-više njima ne mijenja situaciju, bitno niti na gore, niti na bolje u odnosu na onu situaciju u kojoj su se nalazili i prije. Za mene je to sramota. A najveće licemjerje ogleda se u načinu na koji se ovim zakonom navodno uvažava presuda suda EU-a od 26. lipnja 2019. u predmetu Kuhar protiv Adikko banke. Dakle, tom je presudom osporeno to što naši sudovi i kada odlučuju o prijedlogu za ovrhu na temelju ugovora o hipotekarnom kreditu koji je sklopljen u obliku neposredno izvršivog javnobilježničkog akta, nemaju mogućnosti ispitati jesu li odredbe u tom ugovoru nepoštene pa da na prijedlog ovršenika ili po službenoj dužnosti, odgode ovrhu. I što se onda događa u ovom novom zakonu? U ovom zakonu dodana je odredba po kojoj će se ovrha moći odgoditi do podnošenja tužbe za stavljanje izvan snage nagodbu ili javnobilježničke isprave na temelju koje je pokrenuta ovrha ali najdulja do 30 dana. A i to samo tada kada ovisno o raspoloživim dokazima postoji vjerojatna ništetnost jedne ili više odredbi. E pa sad taj pojam „vjerojatne ništetnosti“ tumačit će se u našoj praksi kao što se i svi drugi pravni standardi tumače, a to znači od slučaja do slučaja, kako kad, i kako za koga a onda će se potom kad tih 30 dana istekne, nove mjere donositi u nekom novom postupku po nekim novim kriterijima i toliko o pravnoj ujednačenosti i razlozima za povjerenje u pravosuđe. Dakle čak i kada nadležna tijela EU-a ukazuju da nešto sa našim pravosudnim sustavom i pravosuđem nije u redu, to vladajućima ne znači ništa. I što je onda ovaj zakon sve u svemu? Velika šarena laž. Hrvatska već dugo vaši za cjelovitim rješenjem, Hrvatska vapi za iskorakom za kakav nažalost niti SDP-ova vlast nije bila spremna, a ova HDZ-ova očito nije zainteresirana. Pa kada se nema ideje što bi drugo HDZ mogao reći ili što bi trebalo napraviti onda krene nabrajanje i nizanje floskula, jedan, dva, tri, četiri kako ono, digitalizacija. E da, elektronski obrazac to je očito najveća novina ovog zakona koji će navodno pojednostaviti sustav ovrhe. Na moje pitanje s obzirom da je ministar rekao da želi da ovaj zakon stupi na snagu 1.12. je li taj sustav i aplikacija razvijen? Nije. Kada će biti? Pa lako ćemo to riješiti, pravilnikom, smislit ćemo kako. Da ponovno podsjetim što je rekao ministar Marić, da problem ovršenih nije nastao preko noći. Pa i nije, ali što ste onda čekali do sada? Zašto već niste takav informatički sustav osmislili? O digitalizaciji pričate još od Karamarka, no mene više brine znate li uopće što ta digitalizacija znači, što znači propisivanje elektronskog obrasca i na koji način to možemo dovesti u svezu sa čl. 4. izmjena i dopuna odnosno to bi sada trebao biti čl. 39. Ovršnog zakona. Dakle, tu se govori o propisanim obrascima, to je kontradiktorno sa onom odredbom koja govori o tome što bi jedan prijedlog za ovrhu trebao sadržavati. To onda govori u prilog tome da vi zapravo niste osmislili ovaj sustav elektronskih obrazaca kao nešto što se automatizmom popunjava pa onda bilo čija i bilo kakva pomoć nije niti potrebna, pa bi onda sama ta unifikacija procesa doista dovela do ubrzavanja i do nepotrebnosti svih onih posrednika kao što su to javni bilježnici, to je zapravo prava dubina laži koja ispod svega ovoga stoji. A kada govorimo o smanjivanju troškova, dakle nekoliko puta ste se danas pohvalili da će ti troškovi biti smanjeni utoliko što se više neće naplaćivati potvrda o pravomoćnosti i ovršnosti. Pa svatko tko je ikada imao bilo kakav ovršni postupak zna da to nije glavni razlog i glavni uzrok nastanka visokih troškova. On nastaje iz krivog redoslijeda naplate potraživanja. Hrvatska odvjetnička komora je još 2018. gospodinu Bošnjakoviću predložila [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] da se prvo plaća … /Govornica isključena./ …
Kolegice Orešković, hvala vam lijepa vrijeme je isteklo. … [[Upadica se ne razumije.]] Imamo povredu Poslovnika kolega Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Povrijeđen je čl. 238. Poslovnika kolegica Orešković vrijeđa zastupnike u HS-u i ministra. A ja bi njoj poručio gospođo Orešković, politički gledano još ste u jaslicama da ne kažem u pelenama, a uspjeli ste iznerediti cijeli politički prostor Hrvatske. U tri dana ste promijenili četiri stranke, više nitko ne zna u kojoj ste stranci, da ne kažem da formirate stranke bez dovoljnog broja članova, mimo javnosti, promijenili ste sedam, osam stranaka [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa kolega BAčić.]] /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Kolega Bačić hvala vam lijepa. Dakle, moja procjena je da nije došlo do povrede Poslovnika, kolegica je bila vrlo rubno kada se obraćala ministru i smatram da je … [[Upadica se ne razumije.]] tako je da, reći. Samo malo sjednice kolegice Orešković, što je vama?
Oprostite, neću ništa reći. Samo da kažem još jedna crtica … /Govornica isključena./ …
Kolegice Orešković, kako se to ponašate? Izvolite si sjesti. … [[Upadica se ne razumije.]] ma neću vam davati ni opomenu, nepristojno se ponašate, izvolite sjesti. Dakle, reći nekome da nema časti za to treba imati i argumente. Nisam čuo nikakve argumente, dakle bila je to uvreda. Ali čujemo uvrede različite pa ne dajem opomene. A u drugom dijelu ste više replicirali tako da mislim da to isto tako nije bilo u redu. Javila se i kolegica Krišto Vidović za povredu Poslovnika. Izvolite.
Povreda Poslovnika čl. 238. kolega je omalovažavao kolegicu Orešković govoreći joj da je ona još u jaslicama što se tiče političke obrazovanosti ili što ste već rekli, to je čisto omalovažavanje. Ako se ne možete obraniti od toga da ne znate obrazložiti zašto i što ste radili sa crnim novcem Ive Sanadera godinu dana u ladicama, neće vas spasiti ni nikakvo napadanje ženskih kolegica u Saboru.
Kolegice Krišto ista stvar kao i kod kolege Bačića, bila je više replika nego što je bila povreda Poslovnika. Javila se kolegica Peović ako se ne varam. Izvolite.
Da, nema veze s ovim što je aktualno sada i što ste se krenuli raspravljati, ali povreda Poslovnika čl. 236. zbog neuvrštavanja amandmana. Dakle dobili smo od Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav kao klub zeleno-lijevog bloka odgovor da odbor nije nadležan za našu molbu o procjeni neuvrštavanja naših amandmana vezanih uz proračun Ono što nas zanima koja je procedura s obzirom da bi prema Poslovniku bi trebali uvrstiti u dnevni red njihovo mišljenje, a oni su se izuzeli.
Hvala vam lijepa. To nije povreda Poslovnika. Dakle, postoje drugi instrumenti kojima ćete to mi dati do znanja, dakle molim vas pisano da se obratite Uredu predsjednika Sabora i vidjet ću kako vam mogu pomoći.
Zašto sam digla povredu Poslovnika? Zato što bi se trebalo uvrstiti u sjednicu.
Ja vas molim kolegice, vi koje ste nove u ovoj sazivu, vi kršite ponašanje kakvo je ovdje uobičajeno, a to je da uzimate si riječ onda kada vi odlučite. Postoji procedura, zatražite riječ ja vam ju dam. Ja se ne mogu s vama razgovarati jer ovdje je jako puno zastupnika i kada bi to postao običaj nastao bi kaos, tako da vas molim da ne činite nešto što narušava jednu pristojnu i korektnu raspravu koju ovdje u HS-u imamo. Kolega Bačić izvolite još jedna povreda Poslovnika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegica Vidović Krišto je povrijedila čl. 238. Poslovnika opet vrijeđajući mene osobno. Ja sam gospođo Vidović Krišto jako dobro znao kako trebam po zakonu postupit i u slučaju o kome govorite, vi to jako dobro znate, ali namjerno insinuirate. Bilo bi dobro kada govorite o tom novcu da malo propitkivate vaše članove kluba tko je i u kojoj mjeri te novce koristio onda bite možda drugačije ovdje nastupali u ovoj sabornici.
Dobro, i ovo je bilo više replika, ali imali ste pravo obraniti svoju čast tako da neću davati opomene nitko nije sada dobio opomenu, pa nemojte se smijati, nisam ni vama dao opomenu, kao što nisam ni kolegi Boriću. ... [[Upadica se ne čuje.]] Pa možete, ali to je isto tako nešto što nije posebno pristojno, ali to prepuštam vama i vašem odgoju koji imate. Sad ćemo napraviti stanku od 10 minuta i nastavit ćemo u 17 sati i 10 minuta. STANKA U 16,58 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 17,00 SATI]] Dobro. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Na redu je gđa. Ružica Vukovac.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, kolegice i kolege zastupnici. Pozdravljam izmjene zakona kojim se nastoji smanjiti administracija i smanjiti trošak ovršnog postupka, kako to predlagatelj tvrdi, no hoće li se to doista dogoditi u ovim izmjenama ili su one opet samo kozmetička izmjena s naglaskom na političko prikupljanje bodova. Pa krenimo redom, dakle, tijekom ranijih rasprava, o izmjenama odnosno izradi novog Ovršnog zakona bilo je prijedloga da se prilikom provedbe ovrhe utvrdi obveza ovršeniku da najprije plaća glavnicu pa potom kamate. Kada bi funkcionirala međuresorna suradnja između ministarstava u Hrvatskoj, tada bi se paralelnom izmjenom Zakona o obveznim odnosima omogućila izmjena odredbi i tog zakona koja bi dopuštala otplatu glavnice pa tek onda kamata. Statistika kaže kako je 60% svih mirovina u Hrvatskoj u rangu siromaštva, umirovljenika je sa mirovinom manjom od 2800 kuna preko 100 tisuća i to većinom samaca. To su podaci, službeni podaci HZMO-a iz rujna 2020., a nad kojima se provode ovrhe u visini od 1/4 primanja nakon čega im za život preostaje manje od 1900 kuna, a što je daleko ispod propisane granice siromaštva za samce. Povećanje zaštićenog dijela primanja omogućilo bi da umirovljenici ipak imaju koliko toliko dostojnu starost. Radi zaštite ovršenika potrebno je promijeniti i čl. 18 zakona, a sve u smislu da će se ovršni postupci pokrenuti prije stupanja na snagu novog zakona dovršiti prema odredbama zakona koji je bio na snazi u vrijeme pokretanja ovrhe. Članak je potrebno izmijeniti na način da se ranije ovršni postupci nastavljaju voditi po novom, dakle nešto blažem Ovršnom zakonu. Tako bismo spriječili da veliki broj ovršenika ostane bez jedine nekretnine odnosno krova nad glavom. Vjerujem kako je javnost upoznata s prodajom duga za nenamjenske kredite tvrtkama koje su kasnije maltretirale obitelji, pa i maloljetnu djecu, vršeći pritisak na bezbroj načina. Svi znaju za kolike iznose agencije otkupljuju kredite, a onda zahtijevaju naplatu cjelokupnog iznosa kredita bez obzira koliki je iznos dužnik već ranije otplatio banci. Postoje slučajevi gdje su sudu prikazivali glavnicu veću nego li je bila prilikom podizanja kredita. Za mene ovo graniči sa kaznenih djelom. Sjetimo se predmeta gdje je za vrijeme Covid mjera pokrenuta ovrha na jedinoj nekretnini 5-člane obitelji dragovoljca, invalida Domovinskoga rata. U srpnju je bila i procjena vrijednosti nekretnine od strane suda i procjenitelja. Budući da će se prijašnji ovršni postupci dovršavati po starom Ovršnom zakonu, 5-člana obitelj iz ovog slučaja nažalost ipak će ostati bez krova nad glavom. Ukoliko je cilj dobiti pravedniji Ovršni zakon, predlagatelj je trebao uvesti institut zaštite sudužnika i jamaca. Česte su situacije u kojima se prilikom utjerivanja dugova korisniku kredita koji ga je iskoristio, da se još nekoliko obitelji sudužnika i jamaca ovršuje i blokira iako je korisnik kredita stavio hipoteku na svoju nekretninu kao osiguranje. Ovršeniku se mora omogućiti da ranije sazna da je protiv njega pokrenut ovršni postupak. Iz različitih razloga koji se događaju u praksi, ovršenik uopće ne zna za postupak jer nije primio nikakvo pismeno i tu je svakako upitna pravna sigurnost. Odredba o postavljanju odluke na oglasne ploče suda je potpuno izigravanje prava ovršenika. Jedan od kvalitetnih prijedloga svakako da se zastara ovrhe prati po službenoj dužnosti i tako smanji broj ovrha jer bi se spriječilo naplaćivanje nezakonitog troška koji je u zastari, a veliki broj ovršenika, odnosno građana RH ne zna da se sami moraju pozvati na zastaru. U ovim izmjenama svakako je trebalo zaštiti i obrtnika i pri tome osigurati mu osnovna sredstva potrebna na nastavak poslovanja i nakon blokade računa. Znamo da je kod poslovanja obrtnika, privatno i poslovno objedinjeno OIB-om vlasnika obrta. Tako se često događa da se prilikom ovrhe blokiraju svi računi obrtnika, pa tako i poslovni žiro račun u cijelosti. Na taj se način oduzima mogućnost obrtniku za nastavak poslovanja odnosno izlazak iz blokade. Dakle blokirani obrtnik nema zaštićeni poslovni račun sa osiguranim osnovnim sredstvima za nastavak poslovanja. Obzirom na i dalje zabrinjavajuće pokazatelje siromaštva građana, a osobito u okolnostima krize uzrokovane posljedicama epidemije bolesti Covida-19, opravdano je razmotriti prijedlog za usvajanje rješenje kojima bi se u svrhu stvaranja uvjeta za ostvarivanje prava na dostojan život, propisala snažnija zaštita, odnosno izuzeće od ovrhe za ona primanja koja osiguravaju dostojanstven život naših građana. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imate jednu repliku, možete čekati, g. Miletić.
Poštovana, evo ga, poštovani ministre Malenica. Želim vrlo jasno reći da ću ja osobno uputiti amandman za hrvatske učitelje, za Maticu hrvatskih sindikata, želimo informirati cijelu javnost o potrebi i važnosti izuzimanja sindikalnih socijalnih pomoći, ministre Malenica, od ovrhe te ovim putem molimo vas i sve ovdje političke opcije u sabornici da taj prijedlog iznesete, da ga podržite, oprostite. Sindikalne socijalne pomoći jedna su vrsta socijalne potpore, a Ovršni zakon, ako sam dobro primijetio, izrijekom ih ne prepoznaje kao primanje izuzeto od ovrhe. Učitelji su me molili da progovorim. Sindikati su me zamolili da u ovom časnom domu progovorim i ministre Malenice molim vas u ime svih tih ljudi učinite to. Hvala vam.
Izvolite odgovor.
Hvala poštovani kolega Miletić na ovoj replici. Dakle složit ću se s vama, danas će u ovoj raspravi biti iznešeno jako veliki broj tih tako jasno i nedvojbeno detektiranih građana koji dolaze u nezavidnu situaciju. Ja osobno smatram da Hrvatska zapravo treba jedan novi, cjeloviti, pravedan zakon dakle o ovrhama koji će prije svega biti usklađen sa odredbama Ustava RH, nažalost ovaj dokument to nije, dakle nije socijalno osjetljiv. Hvala.
Hvala lijepa, nemate više replika. Sada je na redu gospodin Brumnić. Trenutak samo da osvježimo govornicu, da je osvježimo malo, evo sad je osvježena pa možete, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege, sa ove govornice bi u stvari trebalo progovoriti o ovom Ovršnom zakonu koji je pred nama, a kad pogledate od stajališta Kluba HDZ-a pa nadalje nameće se samo jedan odgovor. Ovaj zakon ne valja, trebamo donijeti novi zakon i taj novi zakon treba biti kvalitetniji od ovoga. Ja sam ministru postavio pitanje u replici da mi objasni zašto nekome treba 27 puta mijenjati nešto što je suštinski krivo postavljeno. Uopće nije bitno tko, kada je pogriješio, danas imamo to što imamo i danas radimo ono što mislimo da je najbolje. I zato me žalosti svaki puta kada ministar iziđe za ovu govornicu i onda govori što je netko trebao napraviti prije 10, 20, 30 godina, a da on to danas ne ispravlja nego on danas vozi istim putem. Ovaj zakon koji je pred nama vam liči po prilici na ono auto kojem je riknuo motor, ali vam onda ministar kaže ali gledajte stavit će vam nova halogena svjetla na njega pa će biti bolji. E sada, što smo mi u stvari trebali napraviti. Imali smo moratorij na ovrhe i taj moratorij na ovrhe smo imali iz razloga koji je i danas pred nama to je korona kriza i to je situacija u kojoj se nalaze čovjek bi rekao svi hrvatski građani, a neki ponaosob u teškoj poziciji. Za vrijem te krize odnosno za vrijeme tog moratorija koji je bilo logično da ga je netko produžio odnosno donio do trajanja korona krize, završetka korona krize smo trebali iznjedriti taj novi zakon koji je napravljen onako kako bi trebao biti napravljen. Jer što se dešava ovim zakonom? Ovim zakonom niti su dobili oni kojima netko duguje novce jer do tih svojih novaca izrazito teško dolaze odnosno oni koji postanu jedanput ovršeni i odu u blokadu iz te blokade više ne izlaze, niti imaju koristi ljudi koji su ovršeni jer ti ljudi postaju građani drugog reda u ovoj zemlji. I to građani drugog reda u svakom smislu funkcioniranja. To što ćemo im na ovaj način jedan dio socijalnih primanja maknuti iz ovrhe njima neće u stvari puno pomoći, oni će samo uz kilu kruha moći kupiti i 5 deka parizera više. I zato govorit tu ovdje o svakoj pojedinoj točci ovog zakona mislim da je potpuno besmisleno. Jedino smisleno bi bilo da ova Vlada donese ponovo moratorij na ovrhe i da u vrijeme tog moratorija pripremi odnosno ima pripremljen novi zakon, pošalje taj novi zakon na raspravu u sabor i da se donese potpuno novi zakon koji neće uvoditi treći entitet u ovu igru, a pod tim trećim entitetom mislim javne bilježnike, odvjetnike i agencije koje kupuju dugove, nego će odnos između dužnika i vjerovnika rješavati država što je njen ključni zadatak. Evo, neću više dužit, kažem meni djeluje jednostavno, svi su ovdje rekli praktički istu stvar, treba novi zakon, svi smo svjedoci da slovenski model je relativno jednostavan, a iz te jednostavnosti u pravilu proizlazi ono što je na neki način pravedeno. Evo, hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospodin Bartulica je na redu. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, u pripremi za ovu temu sam se kod više ljudi raspitao i svi su mi rekli da zapravo imamo ovakav zakon, ovakav Ovršni zakon jer sudovi su prespori i neučinkoviti. I zato trebalo se pronaći drugačiji model da ne idu sve ovrhe putem sudova jer građani jednostavno i ovi vjerovnici bi predugo čekali i sl., da jednostavno nema, nemamo povjerenje u učinkovitost naših sudova. To su mi mnogi, mnogi ponovili i istaknuli. To govorim na početku jer izvješće o radu sudstva i dalje čekamo da dođe na dnevni red, to već se odgađa ne znam koliko puta, već mjesecima je zapravo to najavljena točka dnevnog reda, a nikako da ne dođe ovdje da u ovom domu raspravimo o tome i o Državnom odvjetništvu. Međutim, ne bi ponavljao ono što je već rečeno od mnogih, nego bi nešto rekao o uzrocima ovog stanja. Dakle, naši građani Hrvati koji napuštaju ili već su otišli iz Hrvatske često navode kao razlog, jedan od razloga, što su im jednostavno računi blokirani, što su blokirani. Nemaju drugog izlaza jer su radna mjesta izvan Hrvatske nažalost nova radna mjesta i tako odlaze. Međutim, činjenica jest da isti ti ljudi, naši građani koji žive u Njemačkoj, u Irskoj, u Švicarskoj, Austriji do, do Kanade, Amerike i slično rijetko se nalaze u ovoj situaciji, rijetko su blokirani, vrlo rijetko sam čuo čak od drugih da su Hrvati socijalni slučajevi u tim zemljama i slično. Jednostavno se snađu, rade i ne nalaze se pred ovrhama. Međutim, ovdje je situacija drugačija nažalost. Zašto je to tako? Mislim da je jedan od glavnih razloga i to ću stalno ponavljati što javna uprava, dakle ukupna država generira siromaštvo. Preveliki udjel u Hrvatskoj ima država, javna uprava previše troši na nerazborit način. Ponovit ću, imali smo jučer i danas raspravu o državnom proračunu, on se sastoji od više od 28.000 stavki i sigurno postoji veliki prostor da se to poboljša i žao mi je da nije više amandmana prihvaćeno. Međutim, i dalje ću to podcrtati da država ne samo da generira siromaštvo tako da su neki krajevi već poluprazni ili prazni nego ne daje dobar primjer građanima. Dakle, očekuje se i treba dugove vraćati, slažemo se da treba plaćati račune, nije to sporno, to je suvišno o tome zapravo govoriti, ali država treba također podmirivati svoje obveze. Vidimo stanje u zdravstvu, koliko dugova se nagomilava godinama i godinama jer se ne provode reforme. Neke sudske odluke se ne provode npr. za naknadu prekovremenih satova medicinskim sestrama i liječnicima, postoje sudske odluke, ne provode se, a od građana s druge strane se očekuju, očekuje da podmiruje, a nažalost mnogi ovi računi se odnose na tekuće režije, na struju, plin i slično. Tako da u odnosu na ostatak EU gdje isto naši ljudi žive i borave i stvaraju, ponovit ću postavlja se pitanje zašto je to tako teško stanje baš kod nas, baš kod nas jer nemaju ove slične probleme tamo gdje dođu i počinju od početka? Dakle, ponovit ću, smatram da trebamo manju javnu upravu, manju državnu ulogu u našim životima i to je početak izlaska iz ove nesretne situacije. Hvala.
Fala i vama. gđa. Karolina Vidović Krišto je slijedeća koja će imati svoju raspravu. Izvolite.
Dame i gospodo, ovakav Ovršni zakon kojega Hrvatska ima 2020.g. uključujući i ove izmjene bit će zasigurno predmet znanstvenog istraživanja europskih sveučilišta pod nazivom „Kako zakonski i efikasno natjerati stanovništvo jedne države da napusti svoje domove i prisili ga na iseljavanje.“. Taj Ovršni zakon omogućio je da putem jednog čudnog kljunaša koji se zove FINA moćne strukture provode teror nad građanima. Navedite mi još jednu državu EU koja ima instituciju kao što je FINA. FINA je Financijska agencija koja je nasljednica nekadašnje iz vremena komunizma službe društvenog knjigovodstva. SDK kako mu je bila skraćenica bila je alat Udbe kojim je komunistička partija kontrolirala kontrolore financijskih službi jer kao što znamo komunizam kao dekadentno društveno uređenje je funkcionirao po principu da svatko svakog kontrolira i denuncira kako bi manjina tj. komunistička nomenklatura mogla vladati. Kao što znamo uobičajene institucije u Europi, ali i u velikom dijelu svijeta poznaju narodne banke, porezne uprave, različite inspekcije, u međuvremenu su zbog promjena uvjeta na tržištu stvorene i nove institucije kao što je HANFA. Međutim, uloga FINA-e je izvan svake norme europskog zakonodavstva, a očito je da služi uhljebljivanju djece i rodbine moćnika i naravno maltretiranju građana. Ovaj zakon kao i njegove predložene izmjene je nepravedan, ali i protivan Europskoj direktivi o nedopuštenim poslovnim praksama. Naime, odabrani javni bilježnici koji npr. rade za Zagrebački holding, HEP i slične tvrtke donose rješenje o ovrsi, dostave ga FINA-i na provedbu, a FINA bez utvrđivanja činjenica i obavijesti fizičke ili pravne osobe nad kojim se vrši ovrha provodi to rješenje. Danas smo tako iz jednog medija saznali da javni bilježnik Mladen Ježek čija je supruga donijela presudu u korist zagrebačkog gradonačelnika Milana Bandića navodno vrši masovno ovrhe u ime Holdinga i Grada Zagreba. To je naravno u svakom uređenom društvu skandal neviđenih razmjera i nije samo sukob interesa nego i kazneno djelo. Taj isti javni bilježnik Ježek radi i za državne tvrtke, a navodno je u uskim prijateljskim odnosima s predsjednikom HS Gordanom Jandrokovićem. Na ovom primjeru vidimo bešćutnost i gramzljivost vladajućih struktura u Hrvatskoj koji iz razloga svojih nečasnih namjera ne dopuštaju da Ovršni zakon bude usklađen sa europskom direktivom. Taj zakon bi morao davati adekvatnu zaštitu ovršeniku kako vremensku tako i obavijesnu na način da ovršenik bude uistinu informiran da će mu biti izvršena prisilna naplata. Međutim, ovdje treba isto tako naglasiti da su troškovi ovrhe koje zaračunavaju odvjetnici i bilježnici izvan svake pameti, nepravedni i uvredljivi za zdrav razum. Pa kako je moguće da trošak ovrhe bude veći i to ponekad i do 300% od samoga duga? Ali pogledajmo jednu drugu europsku državu, npr. Njemačku gdje je njemački Vrhovni sud u jednom slučaju bankarskog kredita presudio da kreditor mora voditi brigu da svojim postupcima ne ugrozi financijsku sposobnost korisnika kredita ili na bilokoji drugi način štetno djeluje protiv korisnika kredita. Naravno da je ta odluka tamošnjeg Vrhovnog suda automatski i sudska praksa koje su se dužne držati sva pravosudna tijela te sve financijske institucije u Njemačkoj ali u Hrvatskoj šeksovsko, HDZ-ovsko, SDP-ovsko pravosuđe ne poznaje sudsku praksu jer da je poznaje, ne bi bile moguće presude u kojima zakoni vrijede za sirotinju kao u slučaju lockdowna i poljoprivrednika iz Varaždina dok za moćnike iz Janaf-ovog kluba zakoni naprosto ne vrijede. Pogledajte na koji način financijske institucije, u ovom slučaju banke posredstvom FINA-e nanose štetu svojim klijentima jer kao što smo rekli, banke ne smiju nanijeti štetu ni ugledu klijenta. Evo jednog primjera Adikko banke koja je nasljednica skandalozne Hypo Alpe Adria banke. Ako je njihov klijent u zaostatku otplate rate kredita duže od 10 dana, banka mu šalje opomenu koju naravno naplaćuje, ali ne šalje samo klijentu nego i sudužniku i jamcu. Nadalje, ako je zakasnina 20 dana, banka automatski šalje ovrhu i to ponovno na klijenta, sudužnika i jamca i onda se događa da banka mrtvo-hladno ovrši zaostalu ratu tri puta. Uz to treba nadodati da je način obračuna kredita u potpunosti protivan europskom zakonodavstvu jer lihvarski ali čudni kljunaš FINA sve to fino provodi a HNB ne reagira iako je ponovit ću, europska direktiva o nepoštenim poslovnim praksama u Hrvatskoj zakon i mora se primjenjivati. Uvod obrazloženja ovih izmjena navodi se presuda suda EU u korist jednog hrvatskog državljanina a protiv Adikko banke. Postavljam ovdje pitanje, je li HNB reagirao prema Adikko banci? Je li ta banka zbog kršenja zakona kažnjena? I je li nadležnom članu upravu licenca za rad? Jesu li hrvatske institucije od Vlade, HNB-a, DORH-a itd. svjesne da su dužne štitit hrvatske građane i provoditi zakone? Apsolutno sam protiv ovih izmjena jer su nedovoljne, jer su neempatične i protivne su interesima hrvatskih građana i protivne su europskom zakonodavstvu.
Hvala, hvala lijepa. Imamo jednu povredu Poslovnika. Izvolite, gđo. Lukačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolegica Krišto je povrijedila čl. 238. jer imenom kojim naziva pravosuđe, to je pogrdan način, vrijeđa time i nas zastupnike i ovdje nazočnog ministra i moje je mišljenje da je to povreda.
Dobro. Mislim da nije bila povreda Poslovnika, bila je replika ali dobro, idemo dalje. Gđa. Rada Borić će imat sad svoju raspravu, izvolite.
G. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ova Vlada po potrebi voli se koristiti jednom moćnom sintagmom a to je dignitet i dostojanstvo. Pa eto pa su ju zaslužili i ovršenici, stoji da će jamčiti dignitet i dostojanstvo ovršenika. Jako je zanimljivo kako to da sve dosadašnje vlade nisu se pobrinule da štite dignitet i dostojanstvo građana koji su postali ovršenicima jer da su bolje uredili zakone, a i kolege su ovdje govorile, ovdje se ne radi samo o Ovršnome zakonu, onda ne bismo doveli 250 000 i vjerovatno i više ljudi, u poziciju da su danas ovršenici čije dostojanstvo i dignitet trebamo braniti. Nekoliko riječi rekla bih o tom branjenju digniteta i to na način kako je nereguliran rad agencija za naplatu potraživanja i kako se moglo dogoditi da naši sugrađani čak i kad otplate dug agenciji za tu naplatu, ujedno ne znaju jer agencija nije ili jeste obavijestila FINA-u, pa i dalje im ostane račun blokiran. Često više i ne znaju kome duguju jer se dugovanja dosita predaju bez kontrole, bez obavještavanja dužnika, o čemu smo svima danas govorili tako da ih ponekad zove i po nekoliko agencija nudeći svoje usluge, ne samo da nude svoje usluge, već rade nešto što je doista protuzakonito, dakle kao što su i kolege govorili ranije, gotovo ih nagovaraju da otplate jednu lipu, 10 kn, a tako da kad onda oni to naprave, onda su na taj način i priznali dakako da su dužnici, uopće im ne objašnjavaju koja je njihova pozicija jer dakako računaju i na svoju zaradu. Ono što je apsolutno nedopustivo je da se prodanom dugovanju moramo ograničiti ono što je dobit tih prodanih dugovanja, znamo da eto, svatko treba ponešto zaraditi, kako je moguće da dakle ako je dug plaćen od npr. 30% vrijednosti, ne može se onda dužniku naplaćivati i 100% jer taj dio se stvarno smatrati i ekstra profitom. Ono što je najvažnije, treba regulirati položaj agencija o kojima ne trebamo govoriti jer smo zajedničko tržište da čak i taj profit izlazi najviše iz same Hrvatske. Trebamo napraviti, urediti tako da se ima obaveza za skidanja blokade onog trenutka kad se dug počne otplaćivati, kad se zatvore dugovanja, FINA mora obavještavati a ne znamo zašto HNB ne postane ona instanca koja bi i kontrolirala agencije za naplatu potraživanja. Previše u ovome što su doista samo kozmetičke promjene, previše je toga da bismo mogli govoriti da se netko brine o dignitetu i dostojanstvu ovršenika kad pritom će svi zaraditi na tom is tom ovršeniku, i ovdje smo čuli da doista od dugovanja ljudi, od 10 kn o kojem dugovanju nisu bili ni obavješteni, da sa različitim nametima, bilježničkim i ne bilježničkim, dugovi prelaze 1000 kuna. Dakle ovdje ne govorimo i svi smo to ponovili da nitko ne govori o tome da dugove svoje ne trebamo platiti. Ali znamo u kojoj su situaciji bili naši građani i ukoliko je ova Vlada pokazala da ima sluha, eto, bar za dostojanstvo ljudi da prežive za vrijeme korone, ne vidimo zašto se moratorij koji je sama uvela, nije odgodio još jedanput dok se ne donese zakon o ovrsi koji bi doista štitio dignitet i dostojanstvo građana koji više ne bi bili ovršenici.
Hvala. možete ostati jer g. Hrelja je tražio repliku.
Poštovana kolegice, u pravu ste kad kažete da treba urediti poslovanje Agencije za naplatu potraživanja. Dakle, nedopustivo je reketarenje, nagovaranje, nije to tržnica, nije to tko će koga prevariti, mi moramo biti uređena država. Drugo, vrlo jednostavno rješenje što treba napraviti. Ne smije se prodavati dug pod zastarom. Ako je dug zastario, nema više trgovanja s njim, nema više nagovaranja da netko plati 20 kuna ili 50 kuna, da bi se on aktivirao, dakle to treba zakonom zabraniti. Dakle, nema nikakvog smisla za jedno zdravo društvo dozvoliti takve vrste poslovanja. I zadnje, moratorij ima samo smisla ako se vrijeme moratorija želi iskoristiti za donošenje potrebnih [[Upadica: Paketa.]] socijalnih zakona za zaštitu građana.
Izvolite [[Upadica: Tako je, slažem se s vama.]] Izvolite odgovor gđa. Borić.
Vidjeli smo da govorimo o sinergiji svih ../nerazumljivo/... da nam se ne bi dogodilo ovo što se dešava. Nama se čini da s jedne strane nešto krpamo, s druge strane nam počinje curjeti, tako da ćemo vidjeti što će biti sljedeće, a to da doista, upotrijebili ste riječ reketarenje, bit će da je i u ovom Ovršnom zakonu, čak i oni koji bi zakonski trebali djelovati, naučili su da u ovoj zemlji vrijedi jedino reketarenje.
Sada je na redu gđa. Benčić.
Zahvaljujem se g. potpredsjedniče. Poštovani ministre, kolegice i kolege, sad ću probati, mada se ne slažem uopće s ovim konceptom da se ide s izmjenama i dopunama već smo za to da se ide sa novelom čitavom ovršnog postupka i Ovršnog zakona. Dat ćemo, odnosno predali smo već 9 amandmana kojima pokušavamo koliko toliko popraviti stvari s time da želim iskoristiti ovaj moment da javnost izvijestim da u ovom trenutku mi ne možemo dati one, sve one prijedloge koji se tiču ključnih stvari u ovršnom zakonu koji vas muče jer nisu obuhvaćeni izmjenama i dopunama zakona pa bi nam ti amandmani bili odbačeni. Što se tiče ovog prijedloga, kao prvo, tražimo da se kod određivanja troškova postupka, osim što će se oni sada ograničiti pravilnikom, tražimo i da sud može odbiti one troškove koje smatra nesvrsishodnima ili previsokima s obzirom na vrstu troška, dakle da sud može procjenjivati svrsishodnost troška kako se oni ne bi nabijali i time povećavali ukupni troškovi postupka, a da ministar mora donijeti Pravilnik o troškovima u roku od 30 dana jer propisano je da ga mora donijeti. Tražimo da se donese u roku od 30 dana i da on mora pri tome, kada određuje troškove, visinu troškova uzimati u obzir i načelo razmjernosti troška i vrijednosti tražbine te načelo pravičnosti. Tražimo i da sud pokreće postupak, ne samo u slučaju ovršne, već i u slučaju vjerodostojne isprave. Dakle da se u potpunosti ovršni postupak vrati na sud barem u dijelu pokretanja ovršnog postupka i u tom smjeru smo davali i amandmane. Također, tražimo da sud mora, ne da može, nego da mora po službenoj dužnosti ispitati zakonitost ugovornih odredbi na temelju kojih se pokreće ovršni postupak. Posebno kada se radi o potrošačkim ugovorima te u slučaju da utvrdi vjerojatnost postojanja nepoštenih ugovornih odredbi, mora moći odgoditi provedbu ovrhe sve do konačne sudske odluke, a ne na neki rok od 30 dana. Iz razloga što će samo to biti u skladu sa odlukom Europskog suda pravde koji je rekao da kada sud nadležan za ovrhu ugovora o hipotekarnom kreditu, sklopljenog u obliku neposredno izvršenog javnobilježničkog akta, ako sud ne može tu ovrhu odbiti zbog postojanja nepoštene ugovorne odredbe jer mora slijediti sadržaj ovršne isprave, da se tada to ne smatra sudskom kontrolom zakonitosti postupka i da se to ne smatra efikasnim pravnim lijekom za građane koji su pod takvom vrstom ovrhe. Dakle, to je jasno stoji u odluci suda od prošle godine u vezi hipotekarnih kredita u Španjolskoj. Isto tako tražimo da sud prijedlog za ovrhu na nekretnini može odbiti ako glavnica tražbine radi čijeg se namirenja ovrha traži je nesrazmjerno manja od tržišne vrijednosti nekretnine. Dakle, što mi tražimo? Mi tražimo da ne postoji samo ovaj kriterij 40 tisuća kuna, jer kao puno, prepisivati apsolutne iznose u zakonu je po meni loše, iz jednostavnog razloga što ono što je tu u pitanju, u pitanju je odnos vrijednosti tražbine i vrijednosti nekretnine. Možete imati nekretninu koja je vrijedna ono, 5 tisuća eura, je li tako? Može biti neka garaža, pa nije problem. Ali može biti stan u vrijednosti od 100 tisuća eura u kojem ljudi žive pa onda niti taj prag od 40 tisuća kuna nije razmjeran, razumijete? Pa ajmo provesti dosljedno načelo razmjernosti i reći da sud mora po službenoj dužnosti utvrđivati razmjernost, da na temelju toga može odbiti ovrhu, a da uvijek, u svakom slučaju to mora biti tako da, da, znam ja na šta vi mislite, ali vi imate st. 2 koji kaže da to sud može. Dakle, on može na zahtjev, mi tražimo da je to u st. 1 i da to sud mora po službenoj dužnosti. To je razlika između našeg i vašeg prijedloga i onda tražimo da je ta donja granica ispod koje nikako ne može ići u ovrhe na nekretnine 75.000 kuna jer smatramo to vrijednost od 10.000 eura nekakvom racionalnom vrijednošću. Također dodali smo primitke izuzete od ovrhe, tu smo stavili terenske dodatke i pomorske dodatke, sindikalne socijalne pomoći, ali najvažnije što smo stavili, da prvi puta uvodimo cenzus koji se temelji na granici siromaštva i tražimo i u tom smislu je amandman napisan, da raspoloživi dohodak koji je jednak ili manji od iznosa dohotka granice siromaštva prema podacima DZS-a za godinu koja prethodi godini ovrhe jer se taj iznos može mijenjati od godine do godine. Ja se nadam da ćete barem neke od ovih amandmana u dobroj vjeri usvojiti. Hvala vam.
Hvala. Gospođa Barbara Antolić Vupora je sada na redu. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici. Dakle, o izmjenama Ovršnog zakona nije moguće raspravljati, a da prvo ne spomenemo moratorij na ovrhe zbog pandemije izazvane korona virusom. Prije pet tjedana istekao je taj moratorij i naši građani su opet pod udarom ovrha i nove izmjene Ovršnog zakona vrlo malo će utjecati na poboljšanje njihove financijske situacije. Stoga se ponovno zalažemo za produljenje moratorija na ovrhe. Neka se Vlada ugleda na slovensku vladu koja je donijela dulji moratorij kako bi olakšala život građanima u doba krize. A sada bi nešto spomenula isto vezano za troškove ovrha. Ja sam o tome govorila 10. rujna kada sam pozivala Vladu da ponovno razmisli o produljenju moratorija tromjesečnog tada i tada sam navela troškove javnobilježničkih pristojba koje su iznosile na iznos od 1.000 kuna tek 30,00 kuna, na iznos od 2.500 kuna tek 50,00 i na iznos od 25.000 tek 90,00 kuna. To su iznosi javnobilježničkih naknada koje su uvelike manji dio ukupnih troškova prevelikih iznosa ovrha. Dakle, tamo gdje treba tražiti smanjenje troškova su naravno odvjetničke usluge i tu se nalazi jedna zamka jer ćemo u pravilniku o odvjetničkim tarifama koje ima biti tek donesen odnosno predložen od Odvjetničke komore ministru kojega donosi, tek uvrštene možda novi i viši iznosi tih istih odvjetničkih tarifa pa ćemo se tek onda pitati koliki će biti trošak novih ovrha. Isto tako tu su spomenuti i nekoliko puta kritizirani troškovi FINA-e i na to sve skupa lijepo fino napakiramo PDV i zarađujemo na građanima. Dakle, drugo što bi posebno spomenula je da je potrebno uz cijeli taj sustav rješavanja problema građana voditi računa da predložimo i Zakon o obveznim odnosima koje će u svojoj promjeni imati izmijenjen redoslijed naplate potraživanja. Dakle, znamo da su komunalne usluge one koje se najprije naplaćuju, ali gdje su poduzetnici koji su platili svoje radnike i koji često u tom niz ostanu bez naplate svojih potraživanja i često jednostavno čak ni ne idu u to i nekad i propadnu i sve to skupa zajedno pridonosi antipoduzetničkoj klimi i pridonosi tome da je pravna nesigurnost u našoj zemlji puno veća nego što bi trebalo biti da smo to pitanje bolje uredili. I na kraju stalno ću ponavljati da se dugovi i neplaćanje računa nikad nisu i neće riješiti bilo kojim zakonom, već povećanjem standarda plaća odnosno standarda građanima plaća i to onih najnižih jer naši građani ističu da im svaki mjesec nedostaje upravo nekoliko stotina kuna, ne tisuću, nekoliko stotina kuna kako bi mogli uredno plaćati svoje obaveze. Tako da samom promjenom porezne politike Vlada bi mogla uvelike smanjiti broj onih pred kojima se nalazi ovrha. Isto tako bi posebno htjela istaknuti problem koji nije rješavan, možda se tiče i građanskog odgoja, a to je sustavno educiranje građana kako bi bolje gospodarili kućnim budžetima. Nekome se to čini smiješno, međutim potrošačka prava i način upravljanja financija je nešto što se mora početi učiti u školama i to je način kako da preventivno i dobro djelujemo na svoje društvo. Hvala vam puno.
Hvala i vama. Replika, gospodin Hrelja.
Poštovana kolegice. Koristim priliku da vašu tvrdnju još dodatno argumentiram na način da su javni bilježnici dobili ovaj posao ovrha 2013. godine kada su sudovi bili zatrpani sa gotovo milijun i pol ovršnih predmeta i stvari se nisu micale sa mjesta. Da bi mi ispregovarali uvjete iz poglavalja za ulazak u EU povjerili smo taj posao javnim bilježnicima i oni su za ne tako velike troškove postali najpropulzivniji dio provođenja ovrha. Prema tome, točno ste dijagnosticirali da oni nisu generalizirali veće troškove, pogotovo ne malih ovrha, a njih je preko 85% ispod 5000, 5000 kuna. Za ove druge ne govorim, one su i tako redovno završavale na sudu, imali su troškove, troškove odvjetnika i sudske troškove naravno uključujući i troškove države PDV.
Fala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Dakle, čuli smo i zbog čega se javni bilježnici toliko često i spominju. Dakle, onih nekolicina koji su kukol u žitu, oni koji su pošteno i primjereno odrađivali svoj posao ne smiju biti loš primjer i vodilja kako riješiti to područje. Hvala vam.
Hvala. Nemate više replika, sada je na redu g. Grmoja, nemate više replika, u redu je, g. Grmoja je na redu. Izvolite.
Hvala. Dakle, ovo je jedan od težih zakona koji jedna vlada donosi. Ono što je problem da mi konstantno imamo nekakve izmjene koje ne mijenjaju u cjelovitosti taj Ovršni zakon. Bio je obećan novi Ovršni zakon, to ste obećali vi ministre i vladajuća većina, ne znam zašto ste od toga odustali. I ono što mi ovdje, rekla je kolegica, kao pozicija ne možemo zapravo ni dati amandmane jer se mijenjaju samo pojedine stavke oko Ovršnog zakona i ne možemo dati amandmane i sve one prijedloge koje bismo željeli dati. Kada su bile ovdje izmjene Ovršnog zakona dok je MOST bio dio vladajuće većine ni tada niste željeli prihvatiti sve amandmane koje smo dali, a koje je tada tadašnja predsjednica Kolinda Grabar Kitarović uputila jedno otvoreno pismo u kojem je tražila upravo ove izmjene koje smo mi kao dio tada vladajuće većine zahtijevali, al nažalost ni to nije pomoglo. A ono što možemo reći ne slažem se ovdje s onima koji tvrde da sudjelovanje javnih bilježnika nije dovelo do povećanja troškova, ja mislim da jest, mislim da bi troškovi mogli biti puno manji ako bi taj proces se obavljao putem sudova, znači za to je dovoljno nekoliko sudaca i službenika da obavljaju taj posao za cijelu Hrvatsku. Vi kada govorite o tome koliko to košta u Sloveniji i druge stvari su u Sloveniji skuplje, bit će skuplje i u nas jer ste očito krenuli u smjeru uvođenje EUR-a u trenutku kada mi mislimo da hrvatsko gospodarstvo za to nije spremno, da kupovna moć hrvatskih građana i stanje u kojem se nalazi i naše gospodarstvo još uvijek nije spremno za EUR-o, što ne znači da možda u perspektivi neće biti, ali jednostavno vi sad lomite stvari preko koljena i želite bez da pitate hrvatske građane uvesti EUR-o. Ono što smo ovdje predložili to je jasno, izbaciti javne bilježnike iz sustava ovrha, vratiti ovrhe na sudove, to bi bila prava, prava reforma. Vi ovdje povećavate iznos, taj iznos se nekoliko puta povećavao. To je isto kao što nam Marić nudi poreznu reformu u nekoliko krugova, onda daje mrvice, baci, pa valjda da ljudi, ljudi budu zadovoljni, ali to nije ono što mi želimo. I dobro je ovdje netko prije mene rekao da neće bilo kakav Ovršni zakon riješiti problem toga da ljudi ne mogu vraćati dugove. Ima tu i toga da ljudi žive preko svojih mogućnosti. Bio sam u jednoj emisiji u „Otvorenom“ da je onda ispalo kao da svi koji su u problemima s vraćanjem dugova su, ne znam, kupili bolji mobitel nego što si mogu priuštiti ili bolji automobil. Nije tako, da je situacija baš tako jednostavna onda ne bismo imali ovakav, ovakav problem, problem je puno dublji, ljudi jednostavno jedva spajaju kraj s krajem, plaće su niske, naše gospodarstvo je u problemu, ne rasterećujete dovoljno naše poduzetnike i obrtnike. Imali smo i nedavno smo zapravo uputili Zakon o ukidanju članarina za HOK i HGK, vlada je i to odbila, evo vidjet ćemo kad će to doći ovdje na raspravu, puno toga što opterećuje naše poduzetnike, naše obrtnike, jednostavno državna administracija i država je preskupa. Da biste servisirali sve one koje ste uhljebili, koje ste zaposlili onda mora to netko i platiti. Nažalost, plaćaju naši građani, plaćaju obrtnici, plaćaju poduzetnici i onda kad se dogodi ovakva nekakva kriza, svjedočili smo mnogim krizama, ljudi upadnu u probleme. Nadajmo se da će ovo sada oko korona virusa trajati što kraće da što manje ljudi upadne u probleme jer jednostavno evo imali ste taj moratorij na ovrhe, njega ste ukinuli, tada smo vas upozoravati da je trebalo to zakonski odrediti da bude u 3 vala, odjednom je sve sjelo ljudima na vrat, niste željeli, niste željeli slušati, sad vas molimo idite u daljnja rasterećenja naših građana, idite u daljnja rasterećenja naših poduzetnika i obrtnika, to je jedini način kako uopće možemo ne sada pokrenuti gospodarstvo nego zadržati u ovom trenutku nešto od našeg gospodarstva, onda možda u perspektivi krenuti prema, prema boljoj situaciji i u gospodarstvu, a onda i u društvu, a onda će biti i manje ovrha. Hvala.
Hvala i vama. Ostanite, imate nekoliko replika, prvu repliku gđa. Antolić Vupora.
Poštovani g. Grmoja, vi ste rekli u svom izlaganju da su naknade koje je neko navodio iz javnobilježničke iz Slovenije, pa bih vas htjela pitati da li ste mislili na neke određene iznose ili na neka izlaganja koja su danas bila?
Dakle, mislio sam i stav je vrlo jednostavan.
g. Grmoja izvolite odgovoriti.
Stav je vrlo jednostavan. Cjelokupan taj postupak bi bio puno jeftiniji kada bi ga obavljali znači par sudaca i par službenika, puno jeftiniji za naše građane, ne bi se gomilali troškovi. Imamo situacije da od znači 100-tinjak, 200-tinjak kuna dug dođe na preko tisuću i nešto, a onda znači situacija se može i dodatno zakomplicirati. Ovdje je problem da mi imamo stalnu tu jednu ovršnu spiralu iz koje građani ne mogu izaći, postoje situacije kad se vidi da je dug zapravo nenaplativ i ne može vječno to trajati, dakle tu situaciju nekako moramo okončati i razriješiti. Dakle, moj stav je jasan, ja znam ovdje kad smo mi davali amandmane, onda je bilo poziva javnih bilježnika, odvjetnika čak je SDP na početku podržavao a onda na kraju su se oni povukli, povukli su ručnu. Tako da ja razumijem vašu repliku ali stvari se mogu bolje urediti.
Hvala. G. Hrelja.
Poštovani kolega Grmoja, mi moramo jako dobro trančirati sustav da bi o njemu mogli govoriti. Ja se i s jednim djelom s vama slažem, da ovaj Ovršni zakon neće donijeti boljitak onima koji su socijalno ugroženi da moratorij bi imao smisla kad bi za njih nešto napravili oni koji su već u raljama ovrhe. Ali ne slažem s vama da to treba vratiti na sud, treba biti precizan i reć, da, može ali kad se oformi specijalni sud. Vama će javni bilježnici čestitat da im to uzmete, da taj dio posla njima nije rentabilan sa ovim provizijama i oni će vam odmah prihvatit, podržat će vas. samo, treba isto imat jednu dimenziju ovdje, bez argumenata napadamo javne bilježnike, ali morate znati jednu stvar. Ako on udari pješaka na pješačkom prelazu, ovaj ministar ovdje, pod uvjetom kaznen prijave će mu dati suspenziju i ostat će bez sredstava za život, nijedan drugi subjekt u ovom društvu nemate takve rigidne mjere.
Izvolite, odgovor.
Dakle vrlo jasno, kada govorimo o javnim bilježnicima, ne možemo generalizirati i ne možemo optužiti cjelokupnu jednu struku i ne mislim da su se svi okoristili na ovome, znamo koji su se okoristili. Dakle, to isto tako treba jasno reći, dakle nemam nikakvu namjeru ovdje provoditi lov na vještice i prozivati sve javne bilježnike u Hrvatskoj, ja govorim načelno o tome da bi se sustav, i slažem se da bi to trebao biti specijalni sud, znači i to sam i rekao, nekoliko sudaca, službenika koji bi to mogli rješavati. Dakle, ne želim nikakvu harangu ovdje voditi protiv javnih bilježnika s ovog mjesta.
Gđa. Peović.
Pa velikim djelom se slažem što se tiče znači kritike javnih bilježnika, čak bi dodala znači u vašu korist argument da se kod javnih bilježnika za jedan dokument koji će popečatirati, koji neće praktički ni pogledat, plaćat 50 kn, a za kupovinu stana i do 5 000 kn, i podsjetiti da se to prije 90-ih obavljalo na šalteru gdje bi tete ili neki striček vam puknuli pečat za puno manje novce, znači uopće se ne slažem s time da bi nekakva javnobilježnička komora pozdravila ukidanje njihovih usluga, dapače, osobno sam bila pod progon javnobilježničke udruge gdje su nas prozvali da ih kritiziramo a i rekli da se samo u nacizmu nije moglo baviti javnobilježničkom strukom, što je stvarno bila pretjerana izjava, ali sam vam htjela samo reć da ovo nemojte govoriti da se previše ljudi žive iznad svojih mogućnosti jer to je stvarno opasna poštapalica, više, znači od 170 000 novih ovršenih, većina njih imaju dugove za struju, vodu i plin.
Hvala lijepa. Izvolite, odgovor.
Niste me slušali kolegice Peović, rekao sam da sam bio u jednoj emisiji gdje je bio argument ovih iz Vlade da je većina ljudi dakle upala u probleme zbog kupnje mobitela i to, ja sam rekao da je to tako u Hrvatskoj, onda mi ne bismo imali problema i ne bismo o tome raspravljali, ja mislim da su problemi puno dublji i to sam jasno obrazložio. Ali kad govorite o tome kako je bilo u Jugoslaviji, da su tete šalteruše nešto radile i tete šalteruše netko treba platiti, plaćaju ih hrvatski građani. Znači svu tu državnu administraciju, hrvatski građani plaćaju i nije a priori, ja znam da je to vaš stav, ali nije a priori da je nešto državno, da je i samim time i jeftinije. Mi imamo i sada puno toga u državnom vlasništvu a to skupo plaćamo, nama treba efikasan sustav, državni sustav može biti skup ako služi da se tamo uhljebe stranački kadrovi vladajuće stranke dakle a može i privatni ako se uredi biti za hrvatske građane jako dobar. Naravno, tu se nećemo nikad složiti ali imate pravo na svoj stav.
Hvala. G. Bulj je sad na redu.
Hvala lijepo. Kolega Grmoja, ministar je u nekoliko navrata, i vi ste u svojoj raspravi spomenuli, vi ste spomenuli slovenski sustav Ovršnoga zakona, ministar je rekao da je tamo skuplji, vi ste spomenuli da će u Hrvatskoj, dobro ... [[Govornik se ne razumije.]] nametnuta euroizacija i euro bez referenduma i bez javne rasprave, dovesti do poskupljenja ne samo ovršnih postupaka nego do poskupljenja od hrane, robe i svih potrepština čime se trguje, što se plaća. Znači u RH vi nasilno kao Vlada u biti namećete euroizaciju i pozivate se kako je u Sloveniji skuplje, ne govorite da je u Sloveniji skuplje zbog eura sve, ne samo ovršni postupak. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Pa u Sloveniji su puno veće i plaće, primanja, dakle to ministar nije rekao nego hrvatskim građanima, tako da mislim uspoređivati to, gledati iznos koliki je a ne gledati koliko bi to možda u Sloveniji bilo skuplje da su svi ovi uključeni u tom lancu, to je jako neozbiljno, znači iznenadio me ministar s takvom izjavom, mislio sam da je on nešto ozbiljni političar i odgovorniji, dakle tu sam iznenađen, a što se tiče eura, euro sigurno ima i pozitivnih strana i negativnih što se tiče hrvatskog gospodarstva, ali ono što je ključ kolega Bulj, jesmo li mi u ovom trenutku, u ovoj situaciji, u ovoj krizi spremni za euro? Ja mislim da nismo a ono što nam je svakako potrebno, to je jedna široka javna rasprava i naravno, referendum o tom pitanju.
Hvala lijepa, nemate više replika. Sada je na redu g. Bulj.
Hvala lijepo. Ministre sa svojim suradnikom, poštovani građani, kolegice i kolege. Ovaj sabor je donio ne znam koliko, ne ovaj saziv nego ukupno kolko puta izmjene, više desetaka puta je se mijenjao ovaj zakon, Ovršni zakon. Ovaj sabor je donio i zakone čak i jednoglasno što se tiče, on je u biti vezan s ovim, to je Zakon o ništetnosti kredita sa međunarodnim obilježjima u RH sa neovlaštenim vjerovnicima i jednoglasno ga je donio ovdje u sabor tada sa tj. lex Škibola tzv. kada smo svi jednoglasno prihvatili taj zakon da se od RBA štedno-kreditnih zadruga zaštite naši ljudi od tog kamatarenja koje je zabranjeno u Austriji odakle dolaze i u Mađarskoj su jednostavno potrani, da im nogu u tur Orban, u Austriji ih se progoni, a u nas se ti ljudi i dalje pljačkaju, kamatare bez obzira šta se ne poštiva, bez obzira šta smo mi jednoglasno donijeli ovaj zakon i pozivamo se mi na ustavni sud, na suce, na sutkinje, međutim tim ljudima vise ne samo ovrhe koje su preplatili, platili, nekontrolirano im se uzima nego im se sada prijeti ovrhama izbacivanje iz njihovih jedinih nekretnina. Ljudi me učestalo zovu ja ću uputiti još jedan zakon, nadam se da će mi kolegice i kolege potpisat da iđe u hitnu proceduru, da se zaustavi ta pljačka onoga što smo mi glasali da se, da je nevažeći taj tj. ništetnost. I postavljam pitanje ministru, ministre kako zaštititi ljude vi kao izvršna vlast kad ne poštivate vi jednoglasnu odluku više, sa više glasova nego što je donesen hrvatski ustav, jednoglasno, da bi se tada skupila nekakva većina, kako je danas rekao bivši ministar Pavić sada saborski zastupnik, da bi se prikupilo određeni broj glasova tada ste to izglasali. Zbog čega se ne poštivaju ti zakoni, to je ključno pitanje? Što se tiče samog spomena Slovenije, ja ću opet vratit se na taj dio da je u Sloveniji postoji model koji vi kažete da se mi približavamo ovim zakonom, al je činjenica da je uveden u EUR-o, ovdje ga nasilno uvodite u Sloveniji, znači bez da ste razgovarali sa stručnom javnosti druge države, brojne europske unije ne prihvaćaju EUR-o baš zbog toga da ne bi poskupili između ostaloga i ovi postupci i naravno da je ključno pitanje diskriminacija hrvatskih građana nad stranim građanima tj. pravnim i fizičkim osobama jel ovdje imamo posrednika javnog bilježnika, a kod stranih osoba znači imamo mogućnost jedino to se rješaje na sudovima, što je diskriminacija i taj problem moramo riješiti. A u biti već dugo govorite vremena o, ministre, o tome da, da ćete donijeti novi zakon, a toga zakona u proceduri nema, iđemo uvijek sa izmjenama. Što se tiče građana RH poglavito je to korona kriza pokazala da jednostavno oni nemaju dovoljno sredstava da prežive, gospodarska situacija je teška, energetiku ste dali u tuđe ruke stranim investitorima, šta ljudi skuplje plaćaju energiju, nećete da proglasite IGP, pa bi mogli zaštitit te ljude, naše ribare koji također teško žive nismo zaštitili, niste punili proračun, a možete i od ratne štete od Srbije tako da bi naši gospodarski resursi koje imamo ne koristimo da bi ljudi imali adekvatnu plaću. Pa zamislite, mi za vjetroelektrane plaćamo godišnje, naši građani milijardu i po kuna godišnje skuplju struju, milijardu i po kuna godišnje. I to se, jedan dio se podili u Klubu u Slavonskoj i u ostalim klubovima sa ministrima, tu bude naravno i ministar ugroze okoliša, bivše energetike i tako i oni to lipo isharače, e a ovdje smo napravili diskriminaciju prema stranim i domaćim pravnim i fizičkim osobama tako da je hrvatski čovik diskriminiran u svojoj državi. Kakvo je to načelo, jel to načelo pravičnosti i jednakosti, jel to ta EU da hrvatski čovik umjesto da opstane na ovome području da radi na svojim resursima, da se koriste, on mora odlaziti vani, to je ključno pitanje ministre, zašto diskriminirate hrvatskoga čovika u hrvatskoj državi u odnosu na strane fizičke i pravne osobe?
Hvala, vrijeme. I g. Miletić tražio repliku.
Poštovani potpredsjedniče HS g. Radin, ministre dragi Malenica, kolega još draži Bulj. Bila mi je čast osobno voditi Nezavisni sindikat zaposlenih u srednjim školama kao povjerenik u najvećoj gimnaziji u regiji u Sušačkoj gimnaziji i boriti se za prava učitelja. I zato i ovom prilikom i koliko god budem imao danas prilika želim javno progovoriti o važnosti izuzimanja sindikalnih socijalnih pomoći od ovrhe i nadam se da će ovaj moj pritisak imati učinka. I evo, nadam se da ministar čuje i da će to biti sve u redu.
Izvolite odgovor.
Pa ja ne vidim niti jedan razlog da ministar to neće prihvatiti, ja mislim da će se čak i očitovati jel vaš prijedlog je isključivo kao vašega, kao vi kao sindikalni aktivist ste upoznati sa problemima učitelja, obezvrijeđene znači grane koja, jednostavno ljudi koji rade svoj posao i obrazuju našu djecu, a teško preživljavaju i upadaju često u teške socijalne situacije i treba im pomoći, a vi to najbolje znate. Stoga ne vidim da ministar neće tu, za tu kategoriju ljudi naših učitelja, obrazovnih djelatnika, zaštititi i očekujem da će ministar izać za ovu govornicu i javno kazati da podrži naše obrazovne djelatnike, u ovome slučaju učitelje i sve šta je u obrazovanju. Ne vidim niti jedan razlog da itko razuman u ovome Saboru ne podržati taj vaš prijedlog da se zaštite naši učitelji, naši obrazovni djelatnici koji su potplaćeni a vode brigu i obrazuju našu djecu.
Hvala. Gđa. Peović.
Pa evo, s obzirom da ste iz istog kluba pa ću iskoristiti da vašem kolegi Grmoji kažem nešto ali prijedlog je i vaš, znači imate za rad javnog bilježnika u vezi za primanja prijedloga za ovrhu pravilnik pa ću vam pročitat koliko to košta. Znači za naknade od recimo 12 000 kn, imate 400 znači javnog bilježnika, nije to baš malo, jel. To su cifre koje recimo 12 do 15 000, 400 kn od 9000 do 12 000 kn, 300 kn [[Upadica Bulj: Možete malo jače.]] kažem, od 12 000 do 15 000 kn ako je riječ o ovrsi. Onda imate 400 kn cijenu javnog bilježnika, znači nije malo, jel. A što se tiče toga da je u socijalizmu bilo puno zaposlenih tih teta koje su jel, radile na kasi pa mislim da je puna zaposlenost cilj valjda onih koji brinu za tu društvenu većinu. Da li su oni zaposleni znači, da li imamo manje zaposlenih ili više zaposlenih, pa valjda nam je cilj da imamo više zaposlenih [[Upadica Radin: Hvala, vrijeme.]] i da oni žive od svojeg rada, jel a ne da se naplaćuju [[Upadica Radin: G. Bulj izvolite odgovoriti, hvala.]] javnobilježničke usluge tako skupo i da zapravo dižemo cijenu ovrhe.
G. Bulj.
Pa naravno da je nepravda prema, ovdje ću reć još jednom, ... [[Govornik se ne razumije.]] diskriminaciju prema hrvatskome čovjeku, prema hrvatskome narodu jer je stranci su izuzeti iz znači javnog bilježnika, naravno da ovo nije udar na javne bilježnike, i brojne druge djelatnosti imaju javne ovlasti, djelovanja čak imaju i monopol kao neki kao što je npr. dodjela atesta za plin u ugostiteljskim objektima, tako da su dobar ... [[Govornik se ne razumije.]] imamo za vozila, centar za vozila koji ima javnu ovlast, ne mora se nigdje registrirati, tehnički napraviti, tako da ima tu dosta problema u RH sa javnim ovlastima, di nema konkurencije i naravno da tu se dobro tezgari, dobro zarađuje i dobro se financiraju naravno političke stranke u kampanjama od tih istih koji su unutar toga i smatram da je prevelik hranidbeni lanac kod ovrha prema najugroženijim našim građanima i mislim da javni bilježnici ne bi imali ništa protiv toga da su izbačeni iz ovoga sustava, hvala.
Hvala lijepa. G. Grmoja.
Mogu ja odavde? [[Upadica Radin: Da.]] Hvala. Poštovani kolega Bulj, evo tu je malo kolegica Peović uletjela, ja nemam priliku odgovoriti pa ću joj odgovoriti, ja nisam rekao da dugovi, upravo se mi zalažemo da se makne javne bilježnike iz postupka ovrha i da ti troškovi nisu veliki a još su posebno veliki troškovi kamata ali kolegice Peović, ja vjerujem da ste vi dobronamjerni, ali kada govorite o punoj zaposlenosti, što bi to značilo, da država zaposli sve svoje stanovnike i šta, to je cilj, puna zaposlenost? Pa otvorite vi firmu i sve zaposlite u Hrvatskoj, imat ćemo punu zaposlenost samo tko će to financirati. Dakle, država mora biti efikasna, znači u državi ne može biti ljudi koji ne rade svoj posao jer netko to mora plaćati, to plaćaju građani. Ne pada novac s neba, niti raste na stablu. To su osnove ekonomije. Oprostite kolega Bulj, ništa vam nisam replicirao.
Hvala, odgovor.
Ali samo ću kratko kazati kolega Grmoja, da ova Vlada teži punoj zaposlenosti po županijama, upravama, agencijama, tako da se ide prema punoj zaposlenosti ali isključivo s onima koji imaju stranačku iskaznicu, ovi ostali mogu ići u treće zemlje, poglavito mlađi ljudi, tako da ova Vlada ide smjerom i putokazom i ministar to odlično radi da se zapošljava po županijama, uredima, upravama, agencijama, da se svi zaposle koji imaju stranačku iskaznicu, a ovi ostali mogu ići put Irske, Njemačke ili ne znam gdje, čak su i [[Upadica Grmoja: rade na punoj zaposlenosti.]] [[Govornik se ne razumije.]] isprazniti. Hvala lijepo.
Izvolite, g. Totgergeli, tražili ste povredu Poslovnika ali znate, jel da?
Hvala, potpredsjedniče. Kolega Bulj povrijedio je 238., vrijeđajući Vladu da zapošljava po županijama a pritom zanemaruje da recimo u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji jedino koga je župan Bajs bili su upravo vaši kolege iz Mosta koji su mu trebali tamo dizat ruke da bi imao većinu u županijskoj skupštini i onda ih je zaposlio u razvojnoj agenciji.
Hvala lijepa. Znate i sami da imate opomenu, jel da? To je bila replika. G. Dretar je tražio repliku.
Hvala vam lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovani zastupniče Bulj, jako mi se svidjela ova vaša ideja o ekonomskom prosperitetu ne samo Hrvatske nego i nas saborskih zastupnika ovdje pa vas molim da mi još jednom i svima nama ovdje objasnite plan kako da nas dvojica postanemo javni bilježnici jer tu očigledno možemo zaraditi dobar novac, bolji nego saborsku plaću.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Najprije ću evo jednom je ponudila kolegica Orešković da joj budem asistent je li, u slučaju, možda da sam bio u slučaju Janaf, možda bi davno otkrili ovaj problem u vašemu poslu a vama kolega Dretar, probat ćemo dobiti tu javnu ovlast jer recimo kolega Milošević vam može objasniti iz HDZ-a po pitanju ovih dozvola za funkcioniranje atesta aparata za gašenje ili ne znam slično, to je isto javna ovlast, mogu vam u centru za vozila, mogu ih nabrojati, tako da bi sigurno i vaša politička opcija imala dosta dobre sponzore a kolegi kažem vamo da je se baš našao ko će kazati da se je netko iz Mosta, iz mene, od moje obitelji, nitko ne radi na političkim funkcijama, ni moja žena ni moja dica, prema tome u državnoj upravi i prema tome, ja nemam s tim nikakav problem, a ti ljudi ako su to napravili, zasigurno nisu više u Most-u, zasigurno nisu više ili neće bit.
Hvala lijepa. Nemate više replika, zamolio bi vas, ili vi ili g. Grmoja da se malo odvojite od sabornice jer vas ima troje sada. Tako je. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ne možete sami sebi ... [[Govornik se ne razumije.]] Izvolite, g. Bulj, meni povreda Poslovnika.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče HS-a. Kad kažete vi da se malo odmorimo, šta kazati za vas koji ste od devedesete u HS-u, a uvijek bliski s vlasti. Pa molio bih i vas da se malo odmorite ipak ste 30 i kusur godina u HS-u.
Bili ste vrlo jasni i dobili ste opomenu jer se niste pozvali na članak. Izvolite možete i ostati, možete i otići šta god želite. Gospodin Dretar je sada na redu. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovani gospodine ministre, državni tajniče. Drage kolegice, drage kolege. Ja sam domaći čovjek pa ću vas počastiti jednom domaćom pričom o mojoj susjedi Dragici koja je učila raditi bučnicu, a to je jedan stari zagorski kolač. Pokušavala je i pokušavala i nakon petog nažalost neuspješnog pokušaja suprug joj je rekao, Dragica ti smo rastepaš materijal. A mi evo, mi ovdje isti zakon pokušavamo ispeći već 28 puta, čini mi se da smo odavno trebali odustati. Ono što vam ja želim reći da je hrvatski porezni obveznik jedno dobro, krotko i mirno biše, sluša sve što mu kaže vlast, ne buni se on previše. I da vas podsjetim na jedan stari narodni običaj, kada u kuću stigne plaća taj se običaj naime događa jednom mjesečno. Dođe plaća ili po starinski pošta donese mirovinu obitelj sjedne za stol i idemo razdijeliti novac gdje ćemo s njim. Najčešće to radi majka, ipak smo mi matrijarhalno društvo mudrošću koja nadilazi sve svjetske ministre financija majka to nekako rasteže i nateže da bude za plaćicu, da bude za hranu, za knjige, ne znam ni ja, za registraciju auta, za kobase, za pajceka, za ajvar, ali ima nešto što je apsolutni prioritet to su režije. Stari hrvatski način života je da se prvo plate režije, a onda bumo vidli jel ima za jesti. Pa zamislite onda kako je našem čovjeku kada ne dobije plaću, 2,3,5,6, mjeseci, godinu dana, kada dobije otkaz, a novoga posla nigdje na vidiku, kada mu oduzmemo plaću, a time i osnovni temelj ljudskog dostojanstva. Govorim o tome da je 80% ovrha na temelju neplaćenih režija za osnovne životne potrebe, struja, voda, plin, telefon. Pogledate ljudi malo oko sebe, maknimo se na tren od politike, izađimo na cestu, prošećimo bilo kojim gradom u Hrvatskoj i najmanjim selom u Hrvatskoj i recite mi molim vas, 30 godina se bavim komedijom, 30 godina radim na tome da nasmijem ljude. U Hrvatskoj više nikome nije do smijeha. Našim cestama prolaze sivi ljudi, duboko egzistencijalno zabrinuti ljudi i zbog toga svi mi moramo biti tužni. Vjerujte mi, a i siguran sam da i vi razgovarate sa ljudima, čujete gotovo pa očaj. Ljudi su u teškoj depresiji, nije lako. Ovršni zakon još je naravno jedan čekić koji će se spustiti na gotovo 300.000 njih, spustit će se ne na ljude koji su kako je uvaženi zastupnik Miletić sjajno rekao, kupovali jahte pa ne plaćali rate ili skupocjene vikendice, skupit će se i spustit će se na ljude koji sutra ne znaju kako će svojoj djeci kupiti sendvič za školu. I to je duboka i teška tragedija. Bio sam nedavno u FINA-i predati neke papire, red je 30m, pitam zašto, ljudi otvaraju zaštićene račune. To nije red za kupnju novoga automobila, za uplatu ljetovanja na Karibima ili za narudžbu novog playstation to je red u kojem se ljudi bore za golu egzistenciju. Nikome naravno više ovdje do smijeha nije. Ovršni zakon ovakav kakva je 28. puta pokušavamo donijeti, a on i dalje i dalje stvarno ubija ljude. Nitko od nas ne bježi od činjenice da svoje obaveze treba platiti, ali je činjenica vrlo jasna i kristalno ovdje cijelo vrijeme lebdi tu negdje iznad nas, a mi pričamo i ne vidimo ju. Dajte ljudima poštenu plaću i 80% ovrha će nestati, dajte umirovljenicima poštenu i čovjeka dostojnu mirovini i problema će nestati. Da vas podsjetim na izjavu jednog od prvaka ovršnog biznisa tamo negdje iz 2010. godine, koji je rekao, plaćajte svoje obaveze na vrijeme pa ovrha neće biti u stilu Marije Antoanete. Nemate kruha, jedite kolače. Zato dragi moj hrvatski narode kažem vam, nikad nas oni razumjeti neće. Sve vas blokirane i ovršene, sve vas koji ste blizu toga kao i sve nas ovdje zastupnike isti tih ljudi pozivam koriste sve zakonom dopuštene metode i postupke da do ušiju ljudi koji vode ovu državu konačno dopre istina. Ovo nije dobro. Ovo nije dobro.
Hvala. Ostanite. Gospodin Goran Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Gospodine Dretar, rekli ste da se ljudi u Hrvatskoj više ne smiju. Slažem se s vama, ali ne smiju se zato što pojedinci, pa evo i vaš lider nakon svega onoga što je baštinio u jednoj političkoj stranci onda dođe pred narod i hladno kaže, ja se ispričavam, ja nemam problema s tim da se ispričam što sam bio blizu crne torbe, što sam možda iz nje vadio i to uopće nije smiješno. Kao i vi, vi ste ovdje lider ljudi koji su jednostavno prošli sve, bili sa svakim, a danas ovdje o svemu imate mišljenje kao najveći pravednik među cijelim hrvatskim narodom. To ustvari nije uopće smiješno.
Izvolite odgovorit gospodin DRetar.
Poštovani gospodine Ivanoviću hvala vam na vašoj reakciji, doduše moram priznati poprilično očekivanoj. Sve što sam u životu radio, radio sam kao zaposlenik, niti jednog trenutka ne zastupajući niti jednu političku opciju, radeći kao voditelj, kao najavljivač ili izvođač bilo kakve vrste programa. Moj, moja prednost pred vama je u činjenici što sam sve to radio kao profesionalac i za mnoge ljude uvijek radio svoj program i bio svoj čovjek. Vi g. Ivanoviću, pušete u istu sviralu već jako, jako, jako dugo godina, ali bojim se da vam ta svirala svira sve lošije i poštenom narodu zvuke koji nisu slušljivi. Hvala lijepo.
Sada je na redu gđa. Katarina Peović. Izvolite gđo. Peović.
Evo, kao što su mnogi rekli hitnost postupka nije opravdana samim izmjenama koje su zanemarive. Smiješno je čitati najave vlade da će se provođenjem ovršnog postupka elektroničkim putem riješiti problemi koji su doveli do brojke 238.125 ovršenika. Slažem se sa svima što je rečeno, sa svim što je rečeno da mjere nisu dovoljno radikalne, da su kozmetičke. Osim nekoliko odredbi u ovom prijedlogu izmjena ne postoji ništa što bi davalo nadu da za godinu ili dvije nećemo opet donositi ovakve hitne izmjene. No ono što ipak mislim istaknuti je činjenica da bi mnogi koji su sada u ugodnijoj poziciji opozicije i kritiziraju vladu radili ama baš sve isto kao i vladajući danas odnosno malo ili ništa. I to zašto? Zato što jedni svode pitanje siromaštva i ovrha na moralno pitanje, a drugi na tehničko. Jedni histerično optužuju vladajuće za, zbog ovrha kao da je to moralno pitanje, a ne polit-ekonomsko i kao da je siromaštvo većine posljedica nekih zlih ljudi koji su zavladali. Takvi bi sutra valda, valjda pretpostavljam i vjerujem molili Boga za spas najsiromašnijih kako bi riješili probleme. Drugi pak ne vide dalje od elektroničke provedbe ovrha kao da je pitanje preko 200.000 ovršenih ljudi pitanje digitalne naplate računa. Ukratko, dok bi se jedni molili dragom Bogu da nam pomogne, drugi bi još poboljšali učinkovitost represije nad najsiromašnijima digitalnim alatima. Istina da pitanje ovršenih nije jednostavno, no ako govorimo o iznimnim i izvanrednim okolnostima moramo biti spremni na izvanredna rješenja koja su nužna ako ne želimo kontinuirano imati 5 do 10% stanovništva u blokadi. Nekoliko takvih rješenja su, prvo ovrha mora bit, prestati biti sama sebi svrhom u kojoj se vidi prilika za dodatnu zaradu i parazitiranje brojnih bilježnika, odvjetnika i Agencija za naplatu duga. Zatezne kamate moraju biti naknada vjerovnika za period u kojem se ne mogu koristiti svojom imovinom, no ne smiju biti instrument za stvaranje doživotnog dužničkog ropstva. Dužniku se mora omogućiti izravno otplaćivanje glavnice duga, a ne da godinama otplaćuje zatezne kamate bez da takne glavnicu, znači prva stvar je prvo plaćanje glavnice, a onda zateznih kamata. Drugo, u Radničkoj fronti smatramo da ni u kojim okolnostima ukupan iznos zateznih kamata ne bi smio rasti iznad iznosa glavnice. Znači drugo je ograničenje rasta zateznih kamata na maksimalan iznos glavnice, što se naravno ne može riješiti ovim izmjenama i dopunama Zakona o Ovršnom zakonu. Istovremeno država ako već ističe hitnost da se pobrine za dobrobit svih mora biti spremna otpisati zatezne kamate na ovrhe vezane uz komunalne račune, dakle vodu, struju, plin. Brisanje, dakle zateznih kamate je potrebno za ove komunalne račune. Četiri, nužno je redefinirati zaštićeni minimum, on ne može biti arbitrarno određen ovom ili onom, u ovom ili onom postotku već mora biti vezan uz minimalne troškove života. Znači minimalni troškovi života što stalno podsjećam koji nikako da se u Hrvatskoj počnu računati. Znači, oni su potrebni kako bi oni mogli pokrivati barem svoje osnovne životne potrebe dužnika. Zaštićeni minimum znači u skladu s minimalnim troškovima života. I pet, poseban problem koji se pojavio su Agencije za naplatu potraživanja koje svim sredstvima utjeruju loša potraživanja koja su otkupile od banaka, način prodaje potraživanja, prava agencija, postupanje s podacima dužnika, sve to mora biti predmet stroge regulative kako bi se izbjeglo zlouporabe koje se događaju. Dakle, peto je uređivanje i prodaja duga Agencijama za naplatu potraživanja posebnim zakonom kako bi se takvo trgovanje ograničilo. Recimo u prvoj polovici 2019. banke su prodale 4,2 milijarde kuna potraživanja. Konačno, ovdje ću još jedno istaknuti problem javnih bilježnika, Radnička fronta je već više puta isticala da institut javnog bilježništva je potrebno ukinuti, a zbog čega nas je predsjednica javnobilježničke komore usporedila ni manje ni više nego s nacistima. Javni bilježnici su oni koji su najviše profitirali od postojećeg stanja i dok god će ovrhe služiti nabijanju njihovih troškova rješenja ovog problema neće biti, a ovrha će tome služiti do onog trenutka dok ne bude u potpunosti oduzeta iz nadležnosti javnih bilježnika i vraćena na sudove. Ako nam vlada u ovom prijedlogu izbacivanja jednog koraka u ovršnom postupku pred javnim bilježnicima predstavlja kao veliku uštedu zamislite koliko bi uštedjeli da je ukinemo u potpunosti.
Fala lijepa. Imate jednu repliku g. Grmoje.
Hvala. Poštovana kolegice Peović, iskoristit ću ovu repliku vama, znači nisam uspio reagirati na ovu skandaloznu izjavu g. Ivanovića iz redova HDZ-a koji je optužio zastupnika Domovinskog pokreta da je njegov lider Miroslav Škoro bio blizu crnih torbi dok je bio u HDZ-u zapravo je priznao da ako je jedan zastupnik Škoro bio blizu crnih torbi, gdje su onda bili Jandroković koji je bio na čelu Ministarstva vanjskih poslova koje je poslovalo s Fimi medijom, gdje je bio Branko Bačić predsjednik kluba koji je bio na čelu ministarstva koje je poslovalo s Fimi medijom, gdje je bio zastupnik Borić koji je bio u ministarstvu koje je poslovalo s Fimi medijom, gdje je bio Kalmeta i ostali ako je jedan zastupnik bio, HDZ-a bio blizu crnih torbi? Ovo je jedna skandalozna izjava, priznanje kriminala u HDZ-u na koju se moralo ovdje sa [[Upadica: Fala]] ovoga mjesta reagirati.
Hvala. Hvala. Prije nego što dajem .../nerazumljivo/..., riječ gđi. Peović, moram dati riječ g. Boriću koji je tražio povredu Poslovnika.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Kolega Grmoja povrijedio je Poslovnik čl. 238., ponovno se ne zna ponašati u sabornici i proziva ljude koji s njime u biti nemaju ništa u svom životu, ali to je njegova nekakva politička agenda, neosnovano optužuje, nitko nije spominjao nikakvog Miroslava Škoru ni Davora Dretara, nego je on to izmislio tj. možda je on to pronašao sam u sebi jer on, poznato je da je on gospodin kojega je gospodin Jambo izmislio i prebacio iz jedne škole u drugu na zahtjev njegovog nekog bližeg roda i danas nam ovdje dijeli [[Upadica: Hvala lijepa.]] lekcije ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Digli ste, digli ste nakon ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] g. Borić, g. Borić [[Upadica: povrjeđuje Poslovnik.]] molim vas. Molim vas, g. Borić. G. Grmoja se pitao gdje su bili razni zastupnici, ja ne vidim ovdje nikakvu povredu Poslovnika nažalost, vidim repliku. On je replicirao pa mu ne mogu ništa reći jer je replicirao, a vama nažalost g. Borić, vi to znate, moram dati opomenu. I molim vas, molim vas, pa to je iživljavanje sada, dobio je opomenu. G. Borić je dobio opomenu. ... [[Upadica se ne čuje.]] dobro, ajde idemo sada vidjeti kako ćete vi dobiti opomenu. Izvolite.
Dakle, g. Borić, ja sam u politici, povreda čl. 238., od 2013. g. Sve što mi imate predbaciti, lažnu optužbu jednog ratnog profitera, jedini sam se prijavio na natječaj u svojoj školi i koga je to ravnateljica mogla primiti nego mene i onda da taj ratni profiter kojeg ste vi izmislili, to meni predbacuje, to je, to je ispod svake razine, a vi odgovorite jeste li bili [[Upadica: Hvala lijepa.]] blizu crnih torbi g. Borić.
Hvala lijepa, bila, hvala lijepa, bila je replika i naravno to je opomena. Bila je replika i to je opomena. Nadam se da nema više povrede Poslovnika, je l' da? Dobro, hvala. Idemo dalje. Izvolite odgovoriti na pitanje gđa Peović.
Evo ja ću iskoristiti [[Upadica: Na repliku.]] onda g. Grmoja, ja ću iskoristiti [[Upadica: Izvolite.]] ovu priliku koju ste vi iskoristili za ovu repliku da vam odgovorim kako ovo što ste sad imali prilike vidjeti samo ilustrira ono što sam rekla na početku. Znači ili moralno optužujemo ili tvrdimo da je riječ o nekakvom nedostatku ekspertize. Ja se s vama slažem da tamo postoji na onoj strani jako puno problema, rekla bi da i tu postoji jako puno problema, tako da se slažem i s onom stranom, ali osim te moralne korupcije koju mi stalno optužujemo jedna strana drugu, postoji i sistemska korupcija. I ta sistemska korupcija omogućuje g. Škori da lukrativne ugovore potpisuje svake godine iznova, a da za to nema apsolutno nikakve kriminalne ljage iza toga, sve je legalno. Tako da eto, jedno i drugo je točno.
Nemate više replika. Sada je na redu g., gđa. pardon, Sabina Glasovac, potpredsjednica ovoga Sabora. Izvolite. Izvolite gđa. Glasovac, izvolite.
... [[Govornik se ne čuje.]] spol. Hvala g. predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege. Poštovani ministre s državnim tajničem. Kao što je rekao već i kolega Grbin u ime Kluba SDP-a, uvjet za podržavanje ovog prijedloga zakona je ozbiljno razmatranje, odnosno uvažavanje nekih od naših amandmana. On je govorio o dva, ja ću danas posvetiti neko vrijeme kako bih obrazložila 3., ali prije svega, žao mi je što niste prihvatili prijedlog zeleno-lijevog bloka i SDP-a da se zbog novonastalih posebnih okolnosti koje još uvijek traju i na neki način su produžene, ne našom voljom, niste udovoljili našem zahtjevu i prijedlogu zakona, da se produži moratorij na ovrhe. Šteta, jednako tako, žao nam je što ste odustali od novele novog Zakona o ovrhama, vidimo, imate ga u ladici, ne želite ga izvaditi. Opredijelili ste se za ovaj put. No, tu smo gdje smo. Činjenica jest da ste prijedlogom ovog zakona na neki način težili ka ubrzanje postupka, odnosno provedbi postupaka ovrha uz što manje troškova, iako jest, točno je, nije jasno hoće li do toga zaista i doći jer koliki je zapravo udio i utjecaj Vlade na formiranje odvjetničkih cijena i usluga i kako će zapravo biti podzakonskim aktom odnosno pravilnikom definirane isto tako, cijene javnobilježničkih usluga, to u ovom trenutku ne možemo znati. Moramo imati u vas povjerenja da je ovo točno što tvrdite. Jednako tako, korektno je i to što ovim zakonom pokušavate unaprijediti bolje informiranje ovršenika, isto tako i uvođenje 4-mjesečnog moratorija na deložacije je nešto što, pozdravljamo. Ovdje ste dobar dio prijedloga zakona posvetili proširenju baze izuzeća od ovrha na određene kategorije, pa tu posebno naglašavate korištenje prava nacionalnih manjina koje proizlaze iz Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina, proširili ste izuzeće od ovrhe na božićnice, regres, jubilarne nagrade, itd., itd., i na novčane naknade vezano uz žrtve kaznenih djela. Ono što vas mi tražimo našim amandmanom je da proširite izuzeće na još jednu kategoriju, a to je tražimo da se od ovrhe izuzmu i prihodi osoba s invaliditetom koji su primatelji osobne invalidnine ili doplatka za pomoć i njegu te prihodi roditelja ili obveznika uzdržavanja osoba s invaliditetom ili djece s teškoćama u razvoju koji su primatelji osobne invalidnine ili doplatka za pomoć i njegu, sve do donošenja zakona koji će regulirati uvođenje inkluzivnog dodatka i zakona koji će regulirati osobnu asistenciju. I ne želim da se u ovoj raspravi kao replika čuje da je vaša Vlada povećala doplatak za pomoć i njegu na 600 kuna, niti osobnu invalidninu na 1500 kuna niti status roditelja njegovatelja na 4 tisuće kuna. Činjenica je da ako izuzmemo ove kategorije posebnih pomoći da su osobe s invaliditetom, djeca s teškoćama u razvoju, te njihove obitelji najizloženiji riziku od siromaštva. I jednako tako činjenica je da su osobe s invaliditetom u 70% slučajeva nezaposlene, a ukoliko i jesu u tržištu rada onda rade nažalost nisko plaćene poslove zbog toga jer su osuđeni na strukovna ili pomoćna zanimanja, a mirovine ako ih i primaju većinom se radi o invalidnim mirovinama i to su vrlo niska primanja. Ono što ne smijemo zanemariti je da zaista ukoliko se ovrši četvrtina ne samo ovih primitaka nego i njihovih prihoda koje imaju da su te osobe u većini slučajeva će biti dovedene na rub egzistencije. Zašto? Jer su one zapravo primorane izdvajati visoke iznose za potrebe rehabilitacije zbog nerazvijenog sustava pružanja socijalnih usluga, zbog ograničenja pristupu ortopedskim i drugim pomagalima i potrebama rehabilitacije, a nerijetko su primorani dizati kredite za nabavku najosnovnijih ortopedskih pomagala poput kolica ili artroza. Da ne govorim da su onemogućeni jednako tako u svom pravu na asistenciju, osobnu asistenciju jer su prvog, 1. studenog su izašli natječaji odnosno završeni su, ugovorene obveze iz natječaja, novi nisu raspisani i vrlo često su te osobe primorane angažirati osobne asistente o svom trošku, a nerijetko ti troškovi iznose i do 7.000 kuna. Ja vas molim da budete socijalno osjetljivi i da uvažite ovaj naš amandman.
Fala. Ostanite ovdje, gđa. Lukačić je tražila repliku.
Hvala lijepa. Kolegice Glasovac, ja sam iznenađena ovolikom količinom neistina koje ste vi sada izrekli. Naprosto, i čudi me što vi ne znate da su ove naknade koje ste vi spomenuli zapravo izuzete od ovrhe. To je zastrašujuće da vi to ne znate, a o onim drugim naknadama ili ajmo reć primanjima, plaćama roditelja, skrbnika, o tom potom, o tom potom, znate. Ako ne znate problematiku osoba s invaliditetom nemojte se u to miješati, nemojte se u to miješati. Davno je vlada izuzela od ovrhe i to vam lijepo piše u čl. 172. st. 1. toč. 3., sve naknade iz sustava socijalne skrbi, pročitajte. Hvala lijepa.
Fala. Izvolite odgovor.
Poštovana gđo. Lukačić, ja sam iznenađena vašom nemogućnošću slušanja, a isto tako uvijek pokušajem da omalovažite bilo koga ko za ovu govornicu dođe i upozori na bilo koji problem vezan uz asistente djece s teškoćama i osobe s invaliditetom. Nebrojeni broj puta za ovom govornicom upozoravala sam da se ne isplaćuju naknade asistentima za djecu s teškoćama, napadali ste me ovdje da bi popodne ministarstvo isplaćivalo ono što im je dugovalo. Tako da nemojte to radit. Ja vrlo dobro znam o čemu govorim. Rekla sam i u svom izlaganju da ne govorim o naknadama, nego govorim o ukupnim prihodima, ne samo osoba s invaliditetom nego i njihovih skrbnika, isto tako i o roditeljima njegovateljima, a vama bi bilo bolje, to je moj apel vama, da ispunite obećanje i da napravite sve što možete, izvršite pritisak na vašu vladu da donesete Zakon o inkluzivnom dodatku i osobnoj asistenciji, obećali ste ga 2018.g., sad smo u 2020., od toga ništa. Stoga usmjerite svoju energiju [[Upadica: Fala, vrijeme]] na vaše da ne varate više te ljude.
Fala, vrijeme, vrijeme, nemate više, ovaj, … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] ne možete imat replike sada više. Replike se mogu imati samo dok je govor. g. Tomislav Tomašević je sada na redu, izvolite.
Zahvaljujem. Mi kolegice i kolege danas ne raspravljamo cijeli dan, a evo kolko je, skoro 19 sati, o Ovršnom zakonu, mi zapravo raspravljamo o površnom zakonu budući da su ove izmjene kao što su mnogobrojni zastupnici prije mene to rekli doista kozmetički. Da doista hoćemo promijeniti cijeli sustav ovrha u ovoj zemlji onda bi išli na novi Ovršni zakon i valjda, valjda 26 pokušaja da se nešto unaprijedi i popravi i to onda bude neuspjelo do te mjere da se ide u 27. ili 28. pokušaj, valjda je to dovoljan signal da se ne može to više popravljati nego da nam treba potpuno novi sustav. Jako puno zastupnika je danas govorilo, puno stvari s kojima se gotovo svi slažemo, tako da je očito da postoji konsenzus, da je više, više-manje konsenzus, da je više-manje jasno svima šta je problem, da je više-manje jasno svima koja su rješenja, ali svejedno očito zbog nečijih interesa se to dosada nije implementiralo. Ono, ako pitate čisto na razini neke bazičnog osjećaja pravednosti bilo kojeg građanina na ulici da li je pravedno da je trošak ovrhe veći od duga zbog kojeg je ta ovrha nastala, svi će vam reći da nije. Znači bilo koje političke ideologije, bilo koje, ne znam, klase, stupnja obrazovanja, ako pitate građane ljudi će reć u bazičnom osjećaju pravednosti da to nije pravedno. Isto tako ako pitate da li je u redu da su često dužnici ni ne znaju da su ovršeni, da li je to u redu? Da li je adekvatan sustav informiranja uopće dužnika o tome da je pokrenut postupak ovrhe ili da je već rješenje doneseno? Nije. Da li je pravedno da ljudi ne znaju da su njihovi dugovi prodani Agencijama za naplatu potraživanja? Svi će vam reći jednostavno da to nije pravedno, da ono bilo koga da to pitate u svom nekom osjećaju će reć da to nije pravedno. I onda me zanima budući da ste vi kao vlada kontinuiteta i vi kao HDZ imali već 2019.g. gotovo novi Ovršni zakon, predstavili ga javnosti, bio je puno bolji od ovih izmjena nije bio savršen, ali puno bolji je bio od ovih izmjena, išao je puno dalje i dublje i onda ste iz nekog razloga odustali. Mene bi zanimalo i mislim da zanima hrvatsku javnost zašto ste odustali? Jesu to bili pritisci nekih lobija, da li su to bili pritisci nekih teleoperatera ili nekih odvjetnika ili nekih javnih bilježnika ili nekih agencija za naplatu potraživanja ne znam, ali iz nekog razloga ste vi od toga odustali. Javni bilježnici su sami rekli za vrijeme ovog moratorija, a ja ću vas podsjetiti još jednom mi smo kao klub zastupnika zeleno-lijevog bloka zajedno sa kolegama iz SDP-a tražili da se produži moratorij sve dok ne dobijemo novi Ovršni zakon. Imali ste šest mjeseci nakon što ste uveli moratorij na ovrhe da napravite novi dobar, pravedan, efikasan i ajmo reći jeftiniji sustav ovrha, niste to učinili. Sada vidim ipak da vas nešto i peče savjest ili u najmanju ruku da su reakcije u javnosti loše pa se dešavaju situacije da HDZ-ov klub u Saboru ide sa amandmanima koji nisu baš nebitni, znači očito da imate neku naknadnu pamet i da idete i da sami uviđate da ste pogriješili sa ovim izmjenama i da one ne idu dovoljno duboko niti dovoljno daleko. Ono što mene najviše muči govorit ću još kasnije u završnom izlaganju su agencije za naplatu potraživanja, kako to zvuči neutralno, kako to zvuči eufemistički agencije za naplatu potraživanja, a zapravo gulikože i utjerivači dugova. Oni mislim ne lome noge kao oni utjerivači dugova u mafijaškim filmovima, ali bome psihički maltretiraju ljude, to vam mogu reći iz puno osobnih isto tako primjera. Zovu ljude doma ujutro, navečer, praznicima, zovu im susjede, zovu im rodbinu da kao ne mobu s njima stupiti u kontakt pa im kažu da su dužni tako da onda svi znaju da su dužni. Podsjetit ću vas, javni bilježnicu su sami rekli od početka ovog moratorija da je najveći dio prijedloga za ovrhu zbog neplaćanja komunalnih režija. Tko ne plaća komunalne režije? Pa samo oni koji si to ne mogu priuštiti. Tako da imati neregulirane agencije za vrijeme ove najveće socijalne krize koju mogu raditi doslovce što hoće i još im dati milijun kuna pomoći u covid krizi, a imaju više milijunske profite je duboko nemoralno.
Hvala vam g. Tomašević. Nemate replike. Na redu je gospođa Marija Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre sa državnim tajnikom, poštovane kolegice i kolege. Evo već cijelo popodne raspravljamo o prijedlogu izmjena i dopuna Ovršnog zakona. Ovršni zakon je zaista jedan kompleksan zakon, prije svega zato što je ponekad različito svjetlo ako ga gledate iz kuta vjerovnika, ponekad drugačije ako ga gledate iz kuta ovršenika. Ja bih htjela naglasiti da je ovdje cijelo popodne slušamo prije svega o tome kako ove izmjene i dopune nisu dobre, kako treba ići na novi cjeloviti zakon, dakle nitko ne kaže da, a i sam ministar je o tome govorio da nije u planu donošenje novog Ovršnog zakona jer sigurno je da nam to treba nakon ovoliko izmjena propisa. Međutim, postoje razlozi zbog kojih u ovom trenutku je opravdano ići upravo na izmjene i dopune zakona kako je to ovdje predloženo. Naime, imala sam prije nekoliko dana upit od jedne naše sugrađanke koja pita, da li ćemo mi ovršeni dobiti ove godine božićnice. Ja sam rekla nadam se i vjerujem da hoćete, vjerujem da će izmjene i dopune zakona do tada stupiti na snagu i da ćete ih moći dobiti. Upravo iz tog razloga jer je našim ovršenima bitna svaka kuna koju mogu dobiti, a upravo ove izmjene i dopune zakona predviđaju između ostalih izuzeća od ovrhe ostalih naknada i primanja i božićnicu, upravo je zato bitno da u ovom trenutku idemo u ovakvoj hitnoj proceduri na donošenje ovih izmjena i dopuna Ovršnog zakona. Ja bih željela istaknuti da sve one aktivnosti koje su se poduzimale i u prošlom mandatu Vlade, a to je bilo prije svega izmjena Zakona o otpisu dugova fizičkim osobama, Zakon o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima i Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o stečaju potrošača cilj bio upravo rješavanje problema ovršenih i blokiranih. Ovim prijedlogom zakona upravo se i dalje ide u cilju stvaranje bolje pozicije ovršenika, a isto tako stvaranje efikasnijeg okvira ovršenog postupka i pojednostavljenje tog postupka. Ono što je vrlo važno, ne treba uvijek težiti prepisivanju. Ovdje se jako puno i često čuje zašto ne idemo na slovenski model. Svaka država je specifikum za sebe i treba sagledati sve okolnosti i nije uvijek dobro misliti da je nešto drugo efikasno i kod nas. Dakle, ono što je i ministar isticao u slovenskom modelu ima dobrih stvari, prije svega je to elektronički tj. model kojim se taj sustav ovrha brzo provodi upravo zbog tog elektroničkog sustava kojeg i mi sada predlažemo, ali on nije jeftiniji od ovog što mi sad predlažemo. Ono što je isto tako bitno, da ono što je bio prigovor do sada i s čime se slažem da je bilo loše da su puno puta građani kada gurnu karticu u bankomat shvatili da ne mogu dignuti novce jer da su ovršeni, da to ubuduće neće biti moguće iz razloga što sada postupak prethodne obavijesti svakog ovršenika odnosno dužnika omogućava da se on s vjerovnikom u roku od 15 dana dogovori oko tog duga, a tek onda ako do toga ne dođe slijedi donošenje rješenja. Znači ta prethodna obaviještenost dužnika je značajan korak u Ono što je također jako važno, da se povećava granica sa 20 na 40 000 kn gdje se neće moć ovrha na nekretnini pokrenuti ako je dug ispod tog iznosa. Znači osim božićnice, izuzimaju se i još neka primanja a to su uskrsnica, regres, naknada za prehranu radnika, nagrade radnika, naknada žrtvama kaznenih djela, sredstva u svrhu provedbe projekata koji se financiraju iz nacionalnog proračuna ili iz EU sredstava. Također se ovim prijedlogom poboljšavaju odredbe o dostavi na način da se nakon dvije bezuspješne dostave, dostava vrši putem oglasne ploče ali uz obavezno slanje obavijesti ovršeniku u njegov poštanski sandučić ili u pretinac E-građani. Ono što želim reći da je isto tako važno, da će ovrha se obustavljat po službenoj dužnosti ako ovrhovoditelj u roku od jedne godine nije poduzeo niti jednu radnju. Time se potiče efikasnost postupka a isto tako [[Upadica Radin Hvala lijepa.]] će se smanjiti dug jer kamate neće dalje teći. Hvala.
Hvala. Ostanite, ostanite, ostanite. Gđa. Orešković je tražila repliku.
Pa hvala vam gđo. Jelkovac što ste napokon rekli u čemu je prava poanta ovih izmjena i dopuna. U božićnicama, u tome što ćete vi moć kasnije reklamirati kako ste napravili veliku stvar za naše ovršenike time što će si oko Božića moć napuniti one plastične vrećice u lokalnoj trgovini prehrambenih proizvoda. Pa niste im time spasili život a pri tome uopće ne znate što radite sa ovim zakonom. Ovaj sustav E-ovrha i kružnog toka cirkuliranja dodjele predmeta između različitih javnobilježničkih ureda. Imate li ikakvu ideju kako će se to u provedbenim propisima realizirati? Nemate. U praksi će doći do toga da jedan ovršni predmet koji se pokrene u Zagrebu, završi negdje u Dubrovniku. Na koji način će to doprinijeti efikasnosti, učinkovitosti, jednostavnosti hrvatskog pravosuđa? Radite ono što radite kod svakog zakona, ne znate što u njega treba staviti i kažete za sve riješit ćemo to kasnije pravilnicima. Toliko o transparentnosti.
Hvala. Izvolite, gđo. Jelkovac, odgovor.
Kolegice ili niste dovoljno sagledali cijeli prijedlog, ne znam od kud ove tvrdnje dakle o svakom predmetu ovrhe, on će se dodjeljivati abecednim redom, prema sjedištu suda, isto kao što je slučaj sa ostavinama. Dakle, neće to ići na ovaj način kako ste vi sada rekli. A što se tiče da je stoga da je nama cilj samo to da potkupimo valjda građane dodjelom božićnica, to nije zaista opravdano od vas da tako govorite, vi koji cijelo popodne populistički ovdje govorite o prijedlogu ovog zakona iz razloga što mi sagledavamo cjelokupnu problematiku, i zaista vi kad bi ste bili u poziciji da morate odgovorno donosit odluke, sigurno ne biste ovako govorili jer morate u cijelom ovom postupku štititi i poziciju vjerovnika i poziciju dužnika, vi to kao pravnica jako dobro znate. Lako je dok ste u opoziciji govoriti populistički ali treba biti odgovoran.
Hvala. Izvolite, povreda Poslovnika.
Povreda Poslovnika, 238., vaše izlaganje je na neki način uvreda na osobnoj razini ali ne samo mene nego i kompletne oporbe. Dakle doista mi nije jasno kako ne čujete da vam je kompletna oporba tijekom čitavog dana ukazivala na činjenicu da se predloženim izmjenama i dopunama ne rješava ništa, tražili smo cjelovito rješenje, tražili smo izmjenu sustava ovrha, ni na jednu od naših primjedbi bilo iz mog kluba ili bilokojeg drugog niste imali niti jedan jedini odgovor a kamo niti argumentaciju.
Znate da vam moram dati opomenu, jel da? To je bila replika. To znate i sami. Sada je na redu replika g. Bačića. G. Borića, pardon.
Hvala, potpredsjedniče. Kolegice Jelkovac, čuli smo ove koji sve znaju, kolegicu Orešković, Miru Bulja itd., Grmoju, ljudi koji nikad nisu donosili nikakve veće odluke koje su se ticale više od jedne osobe tako da znamo o čemu govorimo, kad smo došli na vlast 2016. g. naslijedili smo preko 300 000 blokiranih građana i u dva mandata pokušavamo tim ljudima pomoći, opet ... [[Govornik se ne razumije.]] ono o čemu govorite, i poziciju vjerovnika i poziciju dužnika, da bude lakše i da ti ljudi mogu normalno funkcionirati i ovo što danas nudimo ili rješava ovaj zakon, nije za podcjenjivanje i nije za ovakve rasprave kakve slušamo s druge strane da nikad ništa ne valja. Mi mislimo da ovo pomaže i da će ljudi moći jeftinije na neki način rješavati neke probleme koje su imali do sada. Svatko tko je u poziciji da radi ovrhe, pa i mi koji smo lokalni čelnici itd., sigurno da to nije ni fin ni lijep posao, ali jednostavno pozicija posla nas tjera da nekada neke stvari morate odraditi i jednostavno moramo učiniti da građanima pomažemo i [[Upadica Radin: G. Borić, hvala.]] ovakvim prijedlozima zakona, a ovi koji sve znaju, neka znaju.
Gđa. Jelkovac, odgovor.
Hvala. Poštovani kolega, pa točno je to što ste rekli, dakle danas imamo 100 000 manje blokiranih u odnosu na 2019. g., mislim da brojke vrlo jasno govore o trendovima. Ako gledamo stanje 31. 10., broj blokiranih je bio 247 000 a 17. 11. 233 000. Dakle, vidimo trend pada blokiranih, i mislim da to vrlo jasno govori da ima učinka sve ono što smo i do sada činili za tu grupaciju ljudi. Ono što želim reći, dakle ako danas raspravljamo o ovom prijedlogu onda moramo istaknuti ono što je dobro, što vide i sami blokirani i ovršeni a to je smanjenje troškova postupka, izuzeće od ovrhe onih naknada koje su dosada bile ovršivane. Od božićnica, regresa do naknade za prehranu i bilokojih drugih naknada koje će sada biti izuzete što je njima vrlo značajno, tako da da ne govorimo o ostalim benefitima koje će donesti ove izmjene prijedloga zakona.
Hvala vam. G. Bačić sada.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Jelkovac, apsolutno ste u pravu kada govorite da je potrebno voditi računa o balansu između prava vjerovnika i prava dužnika. S jedne strane sigurnost vjerovnika da će naplatiti svoja potraživanja a s druge strane da se vodi računa o socijalnom položaju i situaciji svakog pojedinog dužnika. U tom smislu smo itekako i u ovim izmjenama zakona pokazali da o tome vodimo, vodimo računa, ali kao što ste maloprije i sami rekli u međuvremenu je u godinu dana je za 120.000 smanjen broj dužnika i ovršenih naših sugrađana i tim, i tim se, i tim se putem nastavlja. I još ono što bih dodao da u ovom zakonu je i ono što FINA sada provodi, to je činjenica da ukoliko se plati u roku 15 dana po prethodnoj obavijesti onda nema nikakvog troška ovršnog postupka. Prema tome, ja mislim da se ovdje itekako vodilo računa o pravima dužnika kad je u pitanju njihova socijalna situacija. Hvala lijepo.
gđo. Jelkovac, odgovor.
Hvala. Pa sigurno je da se ovim izmjenama i dopunama poboljšava pozicija ovršenika i nije točno kada se tvrdi da je od ukupno blokiranih najviše i ovršenih najviše duga vezano na dug prema komunalnim naknadama odnosno energiji. Dakle, kad se vide podaci ukupni onda to baš i ne izgleda tako. Ovaj, ja bi samo rekla da od ukupnog duga jedan veliki isto tako udio je udio gdje su građani jedni drugi vjerovnici u odnosu vjerovnika i ovršenika, što također govori da nije samo riječ o komunalnim režijama. Ono što je značajno da svim ovim radnjama će se zaista popraviti pozicija ovršenika, a i dužnika, ali isto tako moramo imat na umu da među vjerovnicima ima recimo samohranih majki koje kroz postupak moraju naplatit alimentaciju. To je samo jedan primjer [[Upadica: Fala]] koji govori da moramo štititi i poziciju vjerovnika.
Fala lijepa. gđa. Benčić replika.
Evo ja ću se prvo složit u jednom dijelu s vama, a to je da zakon mora biti takav da štiti i poziciju dužnika, posebno onih dužnika koji jesu u nemogućnosti plaćanja duga zbog ekonomsko-socijalne situacije, ali s druge strane biti efikasan da bi se mogli naplatiti dugovi, posebno za one koji su zapravo slabija strana u tom postupku jer vrlo često i vjerovnik može biti zapravo ekonomski slabija strana i tu se slažem. Međutim, kada govorite o cjelovitosti ovoga zakona i sada ste ga nahvalili. Mene zanima evo konkretno kako ćete, da li će ovaj zakon i u kojim odredbama spriječiti da se na temelju Ugovora koje sadrže nepoštene prakse i nepoštene odredbe ovrši nekome primjerice stan? Zamislite Ugovor o kreditu u švicarskim francima, kako ćete vi ovime spriječiti da se izvrši ovrha na nekretnini, da li ste to predvidjeli na temelju takvih ugovora?
Fala, odgovor.
Dakle, Ovršni zakon ne rješava to pitanje kolegice. Dakle, … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] ne, ne, dakle ovdje govorimo o provođenju ovrhe na temelju vjerodostojne isprave, u većini slučajeva sve što je ovdje ovim izmjenama i dopunama predloženo. A meni je žao što danas se ne skoncentriramo upravo na ono što je ovim izmjenama i dopunama predloženo. A ja nisam čula niti od nikog od vas konkretno što je to loše i gore za poziciju ovršenika ili slučajno vjerovnika predloženo ovim izmjenama i dopunama? Dakle, vi se svi slažete da je ovim izmjenama i dopunama predviđena bolja pozicija ovršenika i zbog smanjenja troškova postupka i zbog izuzeća određenih primanja, ali smatrate da je najveći grijeh ne donošenje novog Ovršnog zakona.
Dobro. … [[Govornik se ne razumije]] i vrijeme ide.
Sam ministar je rekao da će novi Ovršni zakon koji treba biti sustavan i koji zahtjeva dužu [[Upadica: Fala]] proceduru biti donesen.
Fala lijepa. Sada g. Habijan [[Upadica: Povreda Poslovnika]] Kod koga? [[Upadica: Benčić]] gđa Benčić, imate povredu Poslovnika gđo Benčić? gđa. Benčić?
Evo, riskiram opomenu naravno i znam da ću je dobit, ali moram odgovorit jer ako vi zaista tijekom cijele ove rasprave gdje smo zbilja davali konkretne prijedloge poboljšanja ovih odredbi i generalno šta bi trebalo biti uvršteno u zakon … [[Govornik se ne razumije]] novela, nište čuli šta je to točno krivo i šta su to nedostaci onda ja moram zaključit da onda niste slušali nas iz oporbe ili nas niste željeli čuti. Ja bi još jednom ponovila i apeliram, nije dovoljno zamaskirati da se nešto napravilo jer time ćemo zapravo [[Upadica: Fala lijepo]] izgubiti na efikasnosti [[Upadica: Fala]] a nećemo dobiti na zaštititi dužnika. To je ono što ćemo dobiti.
Fala, ni, niste, fala, niste…
Osnovna primjedba je ne donošenje cjelovitog zakona.
…molim vas nemojte odgovoriti, to nije bila replika.
Oprostite predsjedavajući.
Nemoj, niste riskirali opomenu, znali ste da ćete je dobiti, to je, apsolutno ste znali jel da? Molim vas lijepa, to je bila replika. Idemo dalje, [[Upadica iz klupe: Idemo]] nekom, oprostite, nisam, dobro, fala. Sada je g. Habijan na redu.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, ja bi se složio s ovim vašim dijelom gdje ste spomenuli, a gdje zapravo opetovano zapravo oporba ukazuje na neki način da ova vlada nije osjetljiva socijalno prema našim građanima, a pri tom zaboravlja primjerice da je već i u prethodnom, dakle mandatu donijela određeni set zakonskih prijedloga čime je zapravo recimo ukupni dug građana s 44 milijarde kuna smanjen na 17 milijardi, sa 327.000 blokiranih na, sada čujemo, 233.000 blokiranih. Iskoristit ću ovu priliku obzirom da se stalno spominju neki prijedlozi, dakle konstruktivni prijedlozi. Ovo što je bilo ovdje rečeno od strane gđe. primjerice Benčić, ovi instituti koje predlaže već postoje primjerice u ZPP-u, dakle postoji prekid postupka gdje možemo iskoristit u slučaju kada spominjete dakle ovi … [[Govornik se ne razumije]] i potrošačke kredite, dakle neki instrumenti već jesu implementirani u hrvatsko zakonodavstvo samo ih treba iskoristiti i znati iskoristiti.
Fala, odgovor.
Hvala poštovani kolega. Da, točno je dakle da je sve, to sam i napomenula u raspravi, sve što je do sada činjeno, a i u prethodnom mandatu, težilo i imalo za cilj poboljšanje pravne pozicije ovršenika i njihovog položaja u cijeloj toj situaciji. Pa mi znamo da je i u mandatu prošle vlade isto tako jedan veliki dio duga oprošten dužnicima, isto tako ne samo od strane državnih poduzeća i države nego i od JLS-ova. Dakle, isto tako je onemogućeno deložacija fizičkih osoba za vrijeme zimskih mjeseci, a sada vidimo da se to čini i dalje. Ono što je isto tako bitno, povećava se iznos ispod kojeg nije moguće voditi ovršni postupak na nekretninama. Dakle, ono što želim reći u svakoj od poduzetih mjera do sada uvijek se nastojao naći balans između onog što je moguće napraviti da se popravi pozicija ovršenika, a oni su ozbiljno zainteresirani za sve ovo što se sada čini.
Hvala. Gospođa Perić.
Poštovana kolegice. Pa cijeli dan oporaba govori kako nisu dobre izmjene i dopune Ovršnog zakona nego treba ići na novi. A da li bi novi Ovršni zakon u primjeni koji bi bio riješio probleme ovih starih? Ne bi. Dakle, ovim se popravlja stanje koje je i pokušava napraviti sve ono što ima nedostatak koji su uočeni do sada. Prema tome, jedna od većih olakšica na jedan način je upravo i ovaj da se u roku od 15 dana može pregovarati i može stranka na taj način rješavati problem, a da se ne ide odmah u ovrhu, a osim toga vrlo je značajno i da ove nagrade i naknade i sve ostalo poboljšavaju život naših stanovnika, a i ovršenika koji na ovaj način traže način kako izići iz takvih situacija.
Odgovor, izvolite.
Hvala. Sigurno je da naši ovršenici puno puta im se čini da su u bezizlaznoj situaciji i sigurno je da svako poboljšanje koje se kroz zakon uvede da im se olakša cijeli postupak i da im se prije svega i smanje troškovi postupka, a isto tako da se taj postupak ubrza, da im se poboljša pozicija u tom smislu u tom smislu da budu prethodno obaviješteni doprinosi tome da se oni osjećaju sigurnije, da se osjećaju pravno zaštićenije. Sigurno je da je nemoguće donijeti Ovršni zakon koji bi riješio stvari na način da se dugovi uopće ne moraju prisilno naplaćivati jer svrha sama tog zakona je prisilna naplata tražbine. Dakle nemoguće je napraviti zakon na način eto dugovi postoje, oni će se oprostiti. Dakle mi smo stvarali uvjete da se dugovi oproste tamo gdje je to nužno i kroz Zakon o osobnom stečaju, ali mora postojati određena procedura.
Gospodin Sanader.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena kolegice. Evo jedan vrlo ozbiljan zakon i sigurno da je važna svaka ova izmjena zakona koja pomaže. Mi smo danas doduše mogli čut puno od oporbe od toga što donosi dobro ovaj zakon i o ovome što ste vi govorili smanjenje troškova ovrhe i skraćenja rokova i sve dobro kao i ovo 12.000 ovršenika manje. A samo sam želio napomenuti ovdje da ste svjesni i činjenice koliko su jedinice lokalne samouprave smanjile svoje ovrhe, koliko je onaj moratorij pretvoren i oprošten i da to isto tako treba ovdje čuti javnost i svi. a niko normalan nije ko ne želi pomoći onima koji su u potrebi, samo isto tako treba razmišljati i onima kod kojih su se uzela sredstva, tako da treba imati razumijevanja. A populistički ovdje govoriti da će svi raditi, da će svi imati plaće koliko hoće, to je eksperiment koji smo imali 100 godina praktično zadnjih gdje se pokazao taj komunizam i socijalizam jedna utopija. Znači trebamo biti realni prema ovom, ali naglasiti one koji su pomogli. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala. Da poštovani kolega, kao što sam već spomenula, a znam to i moja jedinica lokalne samouprave je išla prema tom obrascu i oprošteni su dugovi i od strane komunalnog poduzeća i brojnim građanima je to zaista pomoglo. Međutim, ono što svi moramo biti svjesni, a i sami ovršenici kada sam s njima razgovarala nekad su znali reći neki od njih, sam sam se doveo nepotrebno u tu situaciju. Znači nema univerzalnog slučaja. Neki su se doveli u tu situaciju, možda zato što nisu neke stvari dobro procijenili u određenom trenutku, neki zbog određenih životnih okolnosti na koje nisu mogli utjecati. Dakle i mi svi zajedno imamo sluha za to i za teškoću u kojoj se oni nalaze, ali zato moramo racionalno tražiti kako im pomoći, a ne govoriti da se sve može riješiti preko noći, eto oprostom duga ili ne znam na koji način. Niti novi Ovršni zakon kad bude neće riješiti sve idealno.
Hvala. Posljednja replika gđa. Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolegice Jelkovac govorili ste o tome koja sve primanja će biti izuzeta od ovrhe. Treba se prisjetiti kako je to bilo do srpnja, kolovoza 2018. kada je preko 6.000 naših sugrađana imalo dugovanja manja od 10.000 kuna, kada su brojni računi na kojima tri i više godina nije bilo nikakvih promjena sa promjenom zakona prestali više biti blokirani i time smo smanjili broj blokiranih za 90.000. Iznos blokiranih sredstava sa 43 milijarde na 16 milijardi kuna, što znači da smo od 2017. broj blokiranih je sa 340.000 smanjen evo sad smo vidjeli na 247.
Izvolite odgovor.
Da, sigurno je da kao što smo to već do sada tvrdili da su svi ti postupci koje smo do sada činili sve te aktivnosti bile učinkovite. Naravno da nismo riješili problem, da smo ga sveli na nulu i to nikada neće niti bit situacija. Dakle uvijek će u društvu biti i ovršenika i vjerovnika. Ali ono što je bitno stvoriti uvjete da taj postupak bude brz, učinkovit i pravedan do one mjere do koje je to moguće. Dakle, moramo kad stvaramo ovdje pravni okvir prije svega voditi računa da taj postupak bude na korist i vjerovnika, ali isto tako na korist ovršenika da se oni u tom postupku ne osjećaju da su u nepravednoj poziciji. Ono što moram reći i sada smo ovim izmjenama propisali da ako se u roku od godine dana ne poduzimaju nikakve pravne radnje od ovrhovoditelja također dolazi do obustave postupka.
Hvala. Nemate više replika, hvala lijepa. Sada je na redu g. Krunoslav Katičić. Izvolite.
Evo, poštovani potpredsjedniče i predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici. Evo počet ćemo ovako, gospodo ministre i državni tajniče. Pa evo, gledajući i slušajući ovu cijelu raspravu koju smo imali ovo cijelo popodne, idu u smjeru isticanja da se radi o nekakvim kozmetičkim izmjenama tako da ću dat potpunu potporu kolegici Jelkovac koja je sada navela dobre strane ovog zakona a mislim i uzimam si za pravo da mogu nakon 20—godišnje karijere odnosno biti dionika jednog postupka u svakodnevnom gotovo životu, kazati da su ove izmjene koje idu sada jedne od onih izmjena koje će napravit ajmo reći, usuđujem se reć, tektonske poremećaje u provedbi i načinu provedbe ovršnih radnji i ovršnih predmeta ovrhe koje se dešavaju u ovim postupcima. Naime, sudionik sam toga znači od onih prvih početaka '96., kad su se počele raditi uopće Ovršni zakon pa ću vam samo ukratko reći, opet ponoviti da i javnost i svi shvatimo da se radi o vrlo bitno Ovršnom zakonu i izmjenama koje će stvarno napraviti dosta velike promjene. Do sada je uvijek bio problem da su ljudi i građani naši imali problem sa dolaskom na bankomat i onda vide da nema, da im je blokiran račun, a da ne znaju o tome. To je jedna izmjena koja bi išla u jednom ajmo reći periodu koji se desio, a koji je iza nas, sada opet se stvarno dolazi do toga da imate obavijest prethodnu koja je vrlo dobra, kao jedan institut, nakon toga javni bilježnik poziva, daje opet priliku da se na neki način dospjeli dug ispuni i tek nakon toga ide rješenje o ovrsi na koje se može ulagati redovni pravni lijek u vid toga. Zatim ovaj dio što se poveća zabrana ovršnih radnji na iznos od 40 000 kn jamči da se transparentnost javnosti, da se ona većina problema koju imamo možemo rješavati i na taj način se raditi o efikasnom postupku koji će donijeti znači dobrobit i onih vjerovnika a i dužnika. Naravno, proširuje se znatni broj izuzetaka od ovrhe, ne samo od božićnice, ima tu mnogo toga i treba detaljnije utvrditi o čemu se radi, svako dobronamjeran će to pohvaliti i podržati takav prijedlog. Isto tako, zabrana ovrhe u ovom periodu u kojem ide je od krucijalnog značenja, znači od 1. studenog do 1. travnja jasno pokazuje da se radi o transparentnosti i brizi za građane i za nepovredivost doma kojeg imamo. Da ... [[Govornik se ne razumije.]] imamo, uvodimo pravilo o pokretanju postupka, pokretanju ovrhe koje imamo u tome djelu, da se uvodi poboljšana elektronska komunikacija koja je falila u ovom djelu koji smo imali do sada unošenja dodatnih uvjeta na sud i tako u tom djelu. Za kraj, držim da je namjera ovim rješenjem ujednačiti, uravnotežiti postojeći sustav ovrhe, da ćemo uvažiti uvažavajući, sve ove izmjene ćemo stvarno pojačati onu pravnost države koju imamo a ovo što sam čuo ovdje, stvarno se mogu samo potvrditi da se radi o nekakvom populističkom aktivizmu koji daje nekakve ideje ne nudeći nikakvo rješenje a odgovornost uvijek stoji na onima koji donose zakone. Hvala.
Hvala i vama, ostanite ovdje, imate jednu repliku g. Borića.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. G. Katičić, jasno ste naveli koliko ove izmjene i dopune Ovršnog zakona donose promjena u ovom djelu sada, i naravno da smo cijeli dan slušali od ovih s druge strane da to ništa ne valja, da je to sve njima bezveze jer da oni imaju neka cjelovita rješenja koja nikada nitko nije probao. Još jedan ponavljam, krenuli smo sa 300 000 blokiranih, danas je to podosta manje, krenuli smo sa preko 40 milijardi kuna blokiranih, danas je to na 24 i zasigurno da će i ovaj zakon koji valjda svi bi trebali podržati, ako se baš hoćemo brinuti o tim ljudima o kojima ovdje dnevno ovako svako na svoj način govori, to su oni koji ne mogu, koji su siromašni ili koji se nisu se snašli ili koji ne mogu naći dovoljno sredstava da mogu normalno funkcionirati i onda imate reakciju na glasovanju, svi su protiv ovakvih stvari koje pomažu, to je ono što nas ovdje muči, ali i odgovornost onog kako ste i sami rekli, sve je na nama da sami to riješimo i rješavat ćemo bez njih a oni nek pričaju kome svoje priče.
Hvala kolega Borić. Dosta dobro, međutim, evo, ova će stvarna rješenja i načela na kojima moramo poštovati ovime da riješimo naslijeđenu situaciju, puno ima problema u ovome, međutim moramo imati na umu da ovim ćemo smanjiti postupno broj blokiranih, navesti na razumnu mjeru i svesti ga na što manji broj. Ova rješenja moraju biti donesena i naplata podmirenih dugova u razumnom roku i da cijena tog postupka bude što je minimalnija i prihvatljivija za najobičnijeg građanina kad ima najobičniji dug. To će ovim sada postojećem rješenjima ostvariti i omogućiti.
Hvala lijepa. Nemate više replika. Sada je na redu gđa. Branka Juričev Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, državni tajniče, kolegice i kolege. Pa ovaj prijedlog izmjena i dopuna Ovršnog zakona kao što smo već mogli čuti, propisuje smanjenje troškova postupka, ujedno se povećava iznos glavnice za koju se ovrha na nekretnini ne može pokrenuti sa 20 000 na 40, zakonom se povećava i broj primanja koja su izuzeta od ovrha, kao što smo već čuli, prigodne božićnice, nagrade, uskrsnice, regres i sl. itd., i mislim da zaista ovaj zakon treba podržati. Istovremeno treba reći da nas sigurno sve žalosti činjenica da preko 247.000 naših sugrađana nisu podmirili dospjele ni izvršene osnove za plaćanje i da je na svima nama tu zadatak da im pomognemo posebno onima koji su korektno radili i trudili se ali iz bilo kojih subjektivnih, a možda i objektivnih razloga nisu bili u mogućnosti u datom trenutku podmiriti sve svoje obveze. Vlada kao što smo čuli čini već i 2018. i svakom promjenom zakona izlazi u susret koliko god netko to smatrao malim iskorakom, ali sigurno da svaki puta je nova grupa naših sugrađana na ovakav način u povoljnijem položaju. Vrijeme u kojem živimo je zaista zahvaćano i zdravstvenom i ekonomskom krizom i ne znamo što nas sve očekuje u narednom periodu, zato moramo dodatno promišljati kako i ovim našim sugrađanima izaći u susret. Postoje poduzetnici koji su krenuli obavljati samostalnu djelatnost, pa ona su iz različitih razloga kao što sam rekla došli u probleme i stvorili dugove, pa onda su i postali ovaj blokirani, pa onda su otvorili novi obrt na jednog od supružnika, pa kad su i tu stvorili velika dugovanja onda su nakon toga otvorili na jedno od djeteta i sl. Međutim, postoje i naši poduzetnici koji su 20 i više godina uredno podmirivali svoje obveze i opet su u određenom trenutku došli u probleme, stvorili dug koji se jako brzo bio veličine više desetaka pa i stotina tisuća kuna. Znamo da je godinama ta kamata bila iznimno visoka, tako da je taj broj postao, taj iznos bio višestruko veći nego sama glavnica i kada su ljudi i mogli doći i podmiriti te svoje obveze nije bilo moguće podmiriti samo glavnicu nego je, nego su istovremeno trebali podmiriti i kamate. Sada evo na sreću, ovu godinu otpisane su sve te kamate od strane Porezne uprave, međutim ponuđeni su ugovori kojim treba u roku 24 mjeseca podmiriti svu glavnicu i naravno ako je osoba u međuvremenu odustala od samostalnog obavljanja djelatnosti, zaposlila se, ima neku prosječnu plaću jedan od supružnika ili čak dvoje sa manjim primanjima ili jedan ima primanja drugi ima mirovinu i sl. i njihova primanja ne premašuju više od 7, 8 tisuća kuna mjesečno onda npr. glavnica i dug koji imaju prema Poreznoj upravi od npr. 300.000 kuna iznosi 12.000 kuna mjesečno što za njih nije prihvatljivo i ponovno ih dovodi u nove probleme i ponovno ne mogu potpisati jedan takav ugovor bez obzira i što je i zakon omogućio i Porezna uprava i da im se kamata otpiše i da im se izađe na nekakav način u susret. Mislim da svi imaju pravo na drugu šansu i evo tu apeliram i na ministra, ministarstvo i Vladu da iznađe načina da im se, da se takvim slučajevima ponude novi ugovori sa realnim iznosima koji bi mogli normalno i otplaćivati. Hvala.
Hvala lijepa, ostanite ovdje jer imate nekoliko replika, prvu repliku je tražio gospodin potpredsjednik Sanader.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena kolegice lijepo ste govorili o tome da …/nerazumljivo/… treba napraviti sve što je u našoj moći i kroz zakonsku regulativu da se pomogne onima koji su u potrebu. Naveli ste i niz primjera tu iz realnosti života. Evo jutros sam čuo jednu priču kako je jedna samohrana majka ostala bez posla, nije mogla plaćati kredit, jasno i došla je u poziciju da je ovrše i u velikim je problemima. Čuli smo i kroz zakon ovdje od govornika, ministra i nekih govornika koje su sve prednosti ovog zakona, ali je vrlo intresantno evo kad bi slušali, slušajući naše kolege iz oporbe niti jednu pozitivnost ovog zakona nisam čuo da su rekli da je pozitivan ni ovo smanjenje roka, ni smanjenje davanja ništa se nije čulo nešto pozitivno šta je u ovom prijedlogu izmjena i dopuna. Kako to tumačite?
Hvala. Izvolite odgovor.
Pa oporba je tu da proziva, mislim da bi bilo puno bolje da daje konstruktivne prijedloge, bilo je ne može se reći da za ovom govornicom nismo čuli nekakve prijedloge, ali kao što je rekla kolegica Jelkovac, pitanje je kad bi bili u našoj poziciji kada bi trebali sagledati kompletno situaciju i znati i mišljenje i vjerovnika i dužnika i njihova stanja jer moguće da i taj vjerovnik je zbog te situacije što mu dužnik nije podmirio sve obveze nekome drugome dužan i tako smo u jednom začaranom krugu iz kojeg je jako teško izaći.
Samo trenutak. Hvala lijepa, gospođa Grozdana Perić ima sada repliku.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice govorili ste upravo o tome kako komunalna poduzeća HEP, jedinice lokalne samouprave su isto tako radili opise i netko je iz oporbe govorio kako to treba država. Država je napravila za onaj dio koji je bila nadležna Porezna uprava, a kamate su otpisivali temeljem opet tog zakona te navedene jedinice i na taj način olakšavale otplatu dugova. Jako važno je spomenuti u onom prethodnom razdoblju upravo i ovo formiranje upravnih ugovora kojima se omogućilo da se obročno otplaćuju dugovi i to je, ovo je samo dalje nastavak svega onoga što se u prethodnom periodu puno toga napravilo. Sigurno da ima još puno onih koji imaju velike obveze ih tog razdoblja.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo, pa kolegice Perić u pravu ste, Porezna uprava kao što sam rekla iz ovog slučaja je otpisala u cijelosti kamate i ponudila ugovor kojim bi se išlo na obročno plaćanje. Međutim, što će napraviti HEP, što će napraviti Telecom, što će napraviti određeni grad ili općina to nije sve na zakonodavstvu niti se može sa tim upravljati sa ove govornice ostaju neki segmenti koje mogu napraviti isključivo i samo oni koji su u biti vlasnici tog trgovačkog društva, firme ili jedinice lokalne ili područne samo uprave.
Hvala. Gospodin Borić.
Hvala lijepo kolegice Juričev, podržavam vas o svemu što ste govorili. Još jedanput ponavljamo, znači ovaj zakon nudi poboljšanja upravo prema blokiranima i ovršenima. I ono što smo danas čuli oporba je protiv toga da se tim ljudima pomogne dodatno jer da to nedovoljno pomaže njima, dodatno digitaliziranje, dodatno podizanje cenzusa, dodatne procedure u kojima se izbacuje suvišno ono što je bilo možda do sada itd., kažu ne valja jer zašto je 20 zašto nije 100, zašto je 30 zašto nije 500 itd., uvijek traže detalj zašto nešto ne valja. Na nama je da ustrajemo i da ovo donesemo uz sve ono što nas čeka u daljoj budućnosti. A što se tiče lokalne samouprave, ne činimo te ovrhe ili ih ne poduzimamo kao čelnici zato što nam se to radi, jednostavno smo prisiljeni radi drugih tijela državne, ajmo tako reći, vlasti koji nas pitaju zašto po tome nešto radite i ne radite. I nije samo tako lako otpisati neke dugove bez obzira na dobru volju da to napravimo. Opet morate proć određene procedure i utvrditi da je nešto [[Upadica: Fala]] sa strane otpisano, a da nije ili da nije moguće naplativo [[Upadica: Fala lijepa]] tako da jednostavnost o kojoj danas slušamo i svih ovih dana jednostavno ne postoji osim kod pojedinaca političara.
Fala, odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Borić, upravo sam i rekla u svom izlaganju i svi mi sa ove strane govornice, sa ove strane sabornice, govorili smo o tome da je ovo zakon koji treba podržati. Da li ima prostora za još bolje i kvalitetnije rješenje i razmišljanja sigurno da da i sam ministar je u svom uvodnom izlaganju rekao da je u pripremi zakon, Ovršni zakon koji će sveobuhvatno gledati i na sve ostale segmente tog zakona koji sad nisu ovim izmjenama obuhvaćene.
I na kraju posljednja replika g. Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Juričev-Martinčev, vi ste odmah uvodno u početku nabrojali sve dobre strane ovoga zakona. Ono u čime se s vama, u čime se slažem s vama, a to je da nema tog Ovršnog zakona koji može podmiriti dug umjesto dužnika. Dakle, što god mi napravili dug ostaje. Ono što je obveza zakonodavca, a to je da taj dug ne optereti naknadama koji bi predstavljali prekomijerni teret dužniku. Ako se pak država odluči na to da dio dugova nije potrebno platit onda mora osigurati protustavku u proračunu kako bi namirila vjerovniku njegovo potraživanje. Inače dolazimo u situaciju banana države. Prema tome, ta sigurnost mora, mora postojati, ali država s ovakvim zakonom i onoga, onime koji ga je najavio ministar na proljeće, mora učiniti sve da te naknade budu što više. Inače prava borba protiv, protiv, protiv, protiv ovakvih mogućnosti da ljudi budu blokirani je povećanje plaća, mirovina, minimalnih plaća, zapošljavanje itd., to je prava borba protiv, protiv ovakve situacije koja se događa.
Hvala lijepo. Pa kolega Bačić, upravo i ove izmjene i dopune Ovršnog zakona propisuje smanjenje troškova i je, na nama je zadatak da te naknade budu što manje. Evo, kao što smo i ranije spominjali, kamate su u cijelosti otpisane, a Vlada RH već dosta čini i učinila je puno više nego što su dvije i tri prethodne vlade i po pitanju povećanja prosječne mirovine, minimalne mirovine, minimalne plaće, prosječne plaće itd. i sigurna sam da će to nastaviti i u ovom mandatu.
Hvala lijepa. Nemate više replika. I neka se spremi g. Marin Miletić koji će biti prvi koji će govoriti završno u ime kluba zastupnika u ovom slučaju Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala vam g. Fjurio Radin, potpredsjedniče HS, g. Bukarica, g. ministre Malenica. Državu imamo 30.g., a ovo je 27. promjena Ovršnog zakona. Narodna poslovica bi rekla „pa i ćorava kokoš nešto ubode.“. Sada čujem najavljen je ovaj režim, pa se kaže da će se polako mijenjati i ovaj novi zakon, a do tada će nažalost mnogi ljudi propasti. Situacija je jako teška i kako stoje stvari bit će zahtjevno živjeti naredne mjesece i mjesece u našoj Hrvatskoj. Ne mogu se složiti sa podatkom i konstatacijom kako imamo samo 250.000 blokiranih. Oni su, u stvari brojka je puno veća. Zašto? Zato što je ovo statistika FINA-e, to su novčana sredstva i ne provode se sve ovrhe samo preko FINA-e, mi to dobro znamo i neka to zna hrvatska javnost. Mi danas ne govorimo trebamo li plaćati dugove ili ne, jasno je da se mora vratiti dug, ali kolega Hrelja ako se ne varam je ovdje govorio u ovom časnom domu kako imamo više od 10% populacije blokirano. Oni su u velikim problemima. To je socijalni problem dragi zastupnici, ti ljudi se ne mogu nigdje zaposliti, 10% populacije, to je užasan i velik problem. Nama je jasno da Ovršni zakon ne može sve riješiti i zato držim da se moramo svi, svatko od nas puno više potruditi da ljudi mogu živjeti od svoga znanja, da mogu živjeti od svoga rada, skoro bih mogao reći pa to je najbolji recept, omogućiš ljudima da žive od svoga rada, da žive od svoga znanja, da imaju dobre plaće i ti riješiš problem nekih mogućih ovrha, ali svejedno ovaj zakon mora biti pravedan, a dopustio bih si reći da mi se čini da nije pravedan i da može biti puno, puno bolji ministre. Slušajući ovdje npr. evo u sabornici, a ovdje sam od 8 i 30 ujutro, rasprava je počela kasnije, mislim u 14 i 30 kada su svi kolege evo ovdje došli. Dobio sam informaciju od sindikata koji su me molili da reagiram, matica sindikata poslala je svim klubovima u saboru o potrebi i važnosti izuzimanja sindikalnih socijalnih pomoći od ovrhe te sam zamolio da se amandman ovaj usvoji. Naime, iako su sindikalne socijalne pomoći jedna vrsta socijalne potpore, Ovršni zakon ih izrijekom ne prepoznaje kao primanje izuzeto od ovrhe. Obzirom na svrhu sindikalne socijalne pomoći smatram da bi i za tu vrstu primanja trebala biti omogućena isplata na zaštićeni račun. Hvala. Ponovit ću još jednom, našu Hrvatsku, predivnu našu Hrvatsku imamo 30 godina, u ovih 30 godina 27 puta je mijenjan Ovršni zakon, dao Bog dragi da idući bude zadnji i da bude toliko dobar da uistinu bude zadnji. Bit će teško ali ja vjerujem u hrvatski narod, ima vas ovdje nekoliko branitelja sada, tvrde smo mi šije narod, kad je Marko Babić u starkama i trapericama stao na Trpinjsku cestu ispred 40 tonske grdosije nije se plašio, nikoga se nije plašio i svi vi naši heroji bez obzira kojoj političkoj opciji pripadali. I ja duboko vjerujem, duboko vjerujem proći će ova pandemija stati ćemo mi opet na naše noge i izaći ćemo mi na kraju ipak kao pobjednici. Hvala.
Gospođa Dalija Orešković govorit će završno u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a. Izvolite.
Kolega Bačiću hoćete odmah podignuti povredu Poslovnika ili ćete pričekati da nešto i kažem? Ne znam kako van nije sve skupa neugodno prozivati oporbu za populizam, na vlasti ste od 2015., niste apsolutno ništa poduzeli niti za građane, niti za sustav u cjelini. U svakom normalnom demokratskom pravnom poretku Ovršni zakon je jedan od najvažnijih zakona i to ne samo zato što se njime uređuje postupak prisilne naplate potraživanja kao što to netočno ministre ističite svakom prilikom u svojim javnim govorima, a ništa bolji ni državni tajnik gospodin Salapić. Dakle, Ovršni zakon između ostalog jamči i omogućava provedbu sudskih odluka, pravda mora biti izvršiva da bi nešto vrijedila, to je prava bit i prava srž Ovršnog zakona. To često zaboravljamo, a zaboravljamo zato što za naše specifične hrvatske prilike ovaj zakon je posebno osjetljiv zbog zastrašujućeg broja naših sugrađana koji se nalaze u situacije društvene, ekonomske i socijalne isključenosti. Stoga doista iritira, doista uzrujava ta indiferentnost s kojom ste pristupili pripremi izmjena i dopuna ovog zakona. Ovo ne samo da je loš zakon, ovo je loš prijedlog ali je ujedno i ogledni primjer kako nastaju i gdje nastaju svi problemi u hrvatskom pravosuđu. U izmjenama i dopunama zakona koji se donose kao na traci, koje izglasava parlamentarna većina kao da je autopilotu, koja apsolutno ništa ne čuje šta ima za reći druga strana sabornice, ali isto tako niti struka, niti druge nadležne državne institucije. Čemu služe ove rasprave, ako se uistinu ne možemo uvažavati i tražiti najbolja rješenja za naše građane? A to da ništa ne slušate pokazala je ne samo današnja rasprava nego i jučerašnji amandmani na proračun kao i čitav niz zakona o kojima smo raspravljali od početka mandata. Da ste nešto slušali, da ste imali iole dobre namjere mogli biste barem razmotriti ono na što vam je ukazala Hrvatska odvjetnička komora još 2018. godine vašem prethodniku gospodinu Bošnjakoviću. Značajnije bi pomogli našim ovršenicima kada bismo izmijenili redoslijed naplate potraživanja. Možda to je možda nije najbolje rješenje, ali je svakako jedan prijedlog o kojem bi ovaj Hrvatski sabor napokon trebao početi raspravljati. Vi danas niste pokazali da ste za to uopće zainteresirani da razmotrite, a kamoli usvojite. Nadalje, krajnje je vrijeme da razmislimo na koji način ćemo izbaciti nepotrebne posrednike, je li to FINA kao što mi to primjerice smatramo ili su to možda javni bilježnici, ne znam odnosno i da znam ne bi ovog trena o tome raspravljala jer to nije predmet ovog zakona i na kraju krajeva htjela bi da o tome raspravljamo onog trena kada ćemo imati konkretne stručne analize, konkretne brojeve, tako bi se zakoni trebali donositi, a ne ovako naprečac, populistički. Vi ste ti koji su populisti, zbog božičnice, zbog 2,3 vrećice koje će se napuniti u nekakvoj trgovinu u kvartu, time se položaj ovršenika značajnije ne mijenja. No, mi smo daleko od nekakvih sustavnih promišljanje, analiza i donošenja pravih zakona na temelju konkretnih ideja kako mijenjati ovu Hrvatsku na bolje, mi smo zapeli na digitalizaciji na tome što taj pojam uopće znači. I uvodimo jednu lošu praksu, a to je da sve što ne znamo riješiti kažemo da se naknadno definirati u nekom pravilniku, dakle stvari koje bi se trebale definirati u zakonu, definiraju se negdje po sudskim hodnicima tko zna kako, tko zna u čijem interesu. To je ono što je loše, tu pada vladavina prava, a pada evo konkretno i na ovim izmjenama i dopunama koje ste sada predložili. I samo da se osvrnem na nešto što je rekla kolegica Jelovac. Evo kako ja čitam odredbu budućeg Članka 39a. stavak 4. prijedlozi za ovrhu na temelju vjerodostojne isprave automatski se povjeravaju u rad javnim bilježnicima kao povjerenicima suda ravnomjerno po abecednom redu njihovih prezimena, ja tu ne vidim gdje piše da će se to definirati po nekoj teritorijalnoj nadležnosti, ali to je sad, nastranu. Veći je problem što mi ne znamo što će u tom elektronskom obrascu biti, kako će se kontrolirati rotacija sustava automatske dodjele predmeta i hoće li to uistinu ubrzati i olakšati ovršni postupak, a ja tvrdim da neće. Ne samo da neće nego ne znamo niti kada će se takav sustav upogoniti jer kao što vidimo iako su najave o ovoj digitalizaciji puštene u javnu priču još prije nekoliko godina o provedbi, o realizaciji, o pripremi ni traga ni glasa. I također želim reći da ministar ne bi trebao propisivati cijenu niti javnobilježničkih usluga, niti odvjetničkih usluga, to je nešto što definiraju komore, a trebaju li i komore [[Upadica: Fala]] to je tek predmet za neku buduću raspravu. Nadam se i da će i za to [[Upadica: Fala]] jednog dana doći red.
Fala lijepa. g. Tomislav Tomašević … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Čekajte samo, da, samo trenutak jer je povreda Poslovnika, izvolite.
Hvala poštovani predsjedavajući. Poštovana kolegica povrijedila je čl. 238. Poštovana kolegice, rotacija dodjele predmeta po ovom zakonu kako je predviđeno bit će sigurno efikasnija i bolja nego što je bio obrazac GDPR-a za Janaf koji ste radili.
Gospođa je dobila opomenu, nije povreda Poslovnika, nije povreda Poslovnika.
Itekako je, 238. imam ju pravo obrazložiti.
Ne, nemate pravo obrazložiti, imate pravo reć da je bila neka povreda Poslovnika, moja u ovom slučaju.
Reći ću joj na kavi.
Dobro, prihvaćam. Ovaj, na kavi sa gospođom?
Mislim mogu ja i na kavu s vama ako ste za?
Ja prihvaćam svakako. Ajmo dalje ozbiljno sad molim vas. g. Tomislav Tomašević, izvolite.
Evo, drago mi je da će kolega Bačić završno popeglati sve ovo iza nas. No dobro, znači pred nama kao što sam već rekao nije Ovršni zakon nego površni zakon za što, znači ove izmjene su nedovoljne, kozmetičke, bilo je vremena da se napravi novi zakon, 6 mjeseci je trajao moratorij, mi smo stavili zaključak prije 6 tjedana ovdje da se produži moratorij dok ne dođe novi Ovršni zakon, niste ni stavili taj prijedlog na plenarnu raspravu, 6 tjedana je prošlo, 6 mjeseci ste imali da napravite novi Ovršni zakon. Napravili ste ga 2019.g., zaboravili ste na njega i stavili ste ga u ladicu jer očito nekome nije odgovarao. Vjerujem da su vas pritiskali, vjerujem da jesu, a očito ste popustili tim pritiscima i sada najavljujete ponovo novi Ovršni zakon kako bi opravdali ove kozmetičke izmjene. Znači, imali ste socijalno osjetljiviji, tvrdim, socijalno osjetljivi zakon 2019.g. nego ove godine kada je socijalna kriza najveća u ovom desetljeću, koji je to apsurd. Unatoč tome, konstruktivni smo, dali smo vam 9 amandmana u opsegu ovih minimalnih izmjena Ovršnog zakona koji radite jel da radite novi Ovršni zakon onda bi i mi mogli dat amandmane na cijeli sustav ovrha kako bi mogao bolje funkcionirati, tako da nemojte reć da nismo ništa predlagali. I u okviru ovih minimalnih izmjena stavili smo vam 9 amandmana, pa molim proučite ih. A vidim i da je Klub HDZ-a bio dosta široke ruke, što je dosta neobično da toliko amandmana dolazi iz Kluba HDZ-a na vladin prijedlog, tako da očito ni vi niste zadovoljni sa ovim prijedlogom izmjena zakona. Spomenut ću još jedan apsurd, 4 zelenaške tvrtke Agencije za, za, za naplatu potraživanja tzv., milijun kuna dobe u korona krizi kao pomoć za očuvanje radnih mjesta u tim agencijama. Šta nisu mogli telefonom zvati od doma, raditi od doma i telefonom maltretirat građane i budući da njihov rad nije reguliran ovim Ovršnim zakonom. Znači dobili su milijun kuna pomoći od države da maltretiraju građane, a imaju višemilijunske, neke čak stotine milijuna kuna dobiti, njihov povrat je oko 25%, 25%, to su zelenaške kamate. To je potpuno neregulirano, nije samo u Hrvatskoj, al neke zemlje su to riješile. Na razini EU nažalost nije regulirano. Neke zemlje su to riješile, Hrvatska još uvijek nije. Znači zadnji tren je da se to napravi. Imate u cilju zakona mjere pojačane zaštite dostojanstva dužnika. Ako hoćete stvarno zaštit dostojanstvo dužnika regulirajte rad Agencija za naplatu potraživanja jer ovo je neizdrživo. Mene svakodnevno građani zovu i opisuju mi kakve priče prolaze sa njima. Nemoguća je ovakva situacija. Povećali ste iznos glavnice za koju se ne može napraviti ovrha na nekretnini, stavili ste to za vrijeme zime. To mi je pomalo cinično. … [[Upadica iz klupe se ne čuje]] Znači, nije zbog zime? Okej, znači to je zato što je to prvih 6 mjeseci, zato što je … [[Govornik se ne razumije]] zato što je covid jel tako? … [[Upadica iz klupe se ne čuje]] Dobro, onda ćete objasniti jednom drugom prilikom. Međutim, ponavljam, treba biti razmjerno dugu i namjeni nekretnine i to treba zakonski naložiti. Znači, nije dovoljno apsolutno samo povećati na 40.000 kuna jer šta to vrijedi ako možete ovršiti nekoga za dug, znači nekretninu koja 20 puta više vrijedi od duga, a čovjek živi u toj nekretnini jer u određenim okolnostima ne pokriva ga ono da ne može bit ovršeno u nekretnini u kojoj živi ukoliko je stavio to kao koleteral kada je išao u sam posao koji je sklapao, u čl. 75. ako se ne varam. Znači, treba, treba slažem se i paziti na poziciju vjerovnika, posebice ako je slabiji od dužnika i to se isto tako slažem. Međutim, treba nam novi zakon. Mi smo čekali 6 mjeseci vas da ga napravite, pa sad više nećemo čekat, mi ćemo novi zakon predložiti koji će regulirati pitanje blokade računa, vremenski ih ograničiti, koji će vratiti ovrhe na sudove, u na specijalne odjele sudova vezano za pokretanje ovršnog postupka, sudsku kontrolu ovršnog postupka, koji će proširiti primitke koji su izuzeti od ovrha, te uvesti cenzus koji ovisi o službenoj granici siromaštva za neovršivi dio prihoda, koji će omogućiti individualni pristup restrukturiranju i otplati duga, koji će ograničiti praksu prodaje dugovanja i rad Agencije za naplatu potraživanja i urediti pitanja ograničenja prodaje nekretnina jer ovo što ste vi napravili je nedovoljno dobro. Ovršni zakon nije, slažem se, mehanizam za smanjenje siromaštva i socijalne ugroženosti, ali on ne može ni bit mehanizam da se povećava siromaštvo i ova spirala dužničkog ropstva, a to nažalost nije, je bio i 26 pokušaja da ga se izmijeni, neuspjelih pokušaja da ga se izmjeni, pa je zato potreban i 27. je najbolji dokaz tome. Mi možemo imati pravednije, efikasnije i jeftiniji sustav ovrha. On to nije u ovom zakonu i zato ćemo ga mi predložiti.
Vrijeme kolega Tomašević. Hvala lijepa. Gospodin Branko Bačić također završno u ime HDZ-a. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre, poštovani gospodine državni tajniče. Uvodno je u ime Kluba zastupnika naše stajalište o ovom zakonu raspravio, iznio zastupnik Bošnjaković i mislim da je time definiran stav Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice. I mi smo u Klubu zastupnika Hrvatske demokratske zajednice apsolutno na stajalištu i to već govorimo i očekujemo da Vlada u proljetnom zasjedanju dođe u Sabor sa novim Ovršnim zakonom tim više što smo vrlo, vrlo blizu bili donošenju Ovršnog zakona u prošlom mandatu. Imali smo, proveli smo dva čitanja i ja mislim da je to bio jako dobar zakon. Da je u drugom čitanju s obzirom na broj amandmana, s obzirom na još nove primjedbe koje bi bile išle za poboljšanje tog teksta zakona zakon upućen u treće čitanje, a u međuvremenu jasno je onda smo krenuli u izbore, u izbornu kampanju i taj zakon nije donesen što mi je jako žao da taj zakon nismo donijeli, jer mislim da je on odlična podloga da definira, odgovori na ova pitanja koja su danas proistekla iz same rasprave. Ali do tada čujemo s pravom od svih dionika u hrvatskom društvu kako je potrebno reagirati s obzirom na činjenicu pada gospodarskih aktivnosti, pada prihoda hrvatskih poduzetnika, pada prihoda hrvatskih građana s obzirom na kao posljedice ove pandemije onda je po meni dobro i po nama u klubu da je Vlada reagirala interventno sa ovim zakonom, ovim izmjenama zakona i to je dobro. I time mi u klubu ne tvrdimo da je ovime zatvorena priča o Ovršnom zakonu. Ne, ovo smo intervenirali. Smanjujemo troškove ovršnog postupka. Njega pojednostavljujemo. Povećavamo iznos za koji ne može doći do ovrhe na nekretnini. I ono što je važno izuzimamo i dalje određena primanja hrvatskih građana na koja se ne može ovršiti. To što je sada Božić, da je bilo možda prije bio bi Uskrs. Da je bilo možda u nekom drugom razdoblju bio bi neki drugi blagdan. Bilo bi Tijelovo. Ne znam što bi trebalo onda, kada bi se pojedini zakoni trebali donositi da bi oporba bila zadovoljna jer onda ne bi mogao reći da je to populistički pristup. Jer ovaj zakon nakon što stupi na snagu proći će Božić kolega Tomaševiću, ali će ostati druga primanja. Ostat će druga primanja koja se neće moći ovršiti zato što ćemo mi donijeti u petak ovaj zakon. Prema tome, brinemo mi itekako o pravima naših građana. Brinemo i o položaju blokiranih i ovršenika. I nizom aktivnosti ove Vlade radimo na tome. Slažem se s vama Ovršni zakon … mehanizam za smanjivanje siromaštva, nego su niz drugih mjera koje provodimo i temeljem kojih smo pokazali u proteklih 4 i pol godine kako znamo upravljati državom da se smanjuje i broj siromašnih, da se povećava standard naših građana, da se povećavaju primanja i u sustavu zaposlenika u državnom i javnom sektoru, ali i u javnom sektoru i tu socijalnu osjetljivost ne trebate vi nama govoriti. Mi smo Vlada, vladajuća većina pa ako hoćete i HDZ-e u čije ime sada govorim u trenutku kada smo ocijenili da bi pandemija korona virusa mogla drastično ugroziti poziciju hrvatskih poslodavaca, gospodarstvenika, a onda jasno njihovih zaposlenika intervenirali sa 8 milijardi kuna kako bismo spasili i poduzetnike, i radna mjesta i očuvali njihovu likvidnost i poslovne aktivnosti. Prema tome, nije Ovršni zakon, a Ovršni zakon je tek jedan dio zakona u mozaiku kojim se provodi pa ako hoćete i socijalna politika, i gospodarska politika i jasno da je smo svjesni kako ćemo ovim zakonom trenutno interventno malo pripomoći, ali da će on biti u funkciji onoga što bi slijedilo nakon ovoga. A vama gospođo Orešković neće klub zastupnika dizati nikada pločice sa povredom Poslovnika kada vi budete načelno govorili o radu ili neradu Vlade. Kada vi ministru na ovdje javnoj sceni za govornicom možete reći ne samo da je nestručan, nego da nema časti sjediti ovdje za ovome onda zaslužujete odgovor kakav ćete zauvijek dobiti kada se tako budete ponašali.
Hvala. I sada na kraju ministar pravosuđa i uprave gospodin Ivan Malenica govorit će završno.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažene kolegice i kolege zastupnici. Evo mogu reći da nakon cijelog popodneva da je dio odnosno da je rasprava prošla u jednom konstruktivnom tonu. Žalosti me jedan dio oporbenih zastupnika što zapravo nije prepoznao ove odredbe Zakona o izmjenama i dopunama Ovršnoga zakona, a prepoznao ih je, prepoznala ih je Udruga blokiranih. Naime, jutros je gospodin Sarajko Baksa u emisiji Hrvatskog radija podržao, pohvalio ove promjene Ovršnoga zakona. Na žalost evo vi niste na tom tragu. Valjda vi onda ne razmišljate kao on koji predstavlja dakle građane koji se nalaze u jednoj problematičnoj situaciji. Ja bih istaknuo da je Vlada Republike Hrvatske u prošlom mandatu ali i u ovome sada dakle, u ovome sada nastavlja brigu za ovršene građane, nastavlja brigu za blokirane građane. Dakle to smo u prošlom mandatu pokazali kad smo se uhvatili u koštac sa velikim brojem ovršenih i blokiranih građana, dakle 2016. godine bilo ih je 370.000, dug je bio 43 milijarde kuna sa izmjenom triju zakona dakle taj dug se smanjio na 17 milijuna, 17 milijardi kuna, a broj blokiranih građana se smanjio dakle na današnji dan na 230.000 njih. Istaknuo bih još da u ovih proteklih 6 odnosno 7 mjeseci koliko je prošlo od uvođenja moratorija, dakle broj blokiranih građana se smanjio, dakle imali smo ih u travnju, početkom travnja 247.000, a danas ih imamo oko 233.000 i vjerujem da će kroz usvajanjem ovih izmjena i dopuna dakle da će se taj broj dodatno smanjiti jer kada pogledamo da će jedan dio, jedan dio dužnika, jedan dio građana koji zaprimi obavijest o postojanju duga reagirati na tu obavijest i platiti taj dug, dakle tada se ovršni postupak neće pokrenuti, a isto tako smanjit će i broj ovršenih i blokiranih građana i broj ovrha će se smanjiti i kroz ovu činjenicu da će se obustaviti svi ovršni postupci ukoliko u roku od godine dana nije ovrhovoditelj poduzeo niti jednu aktivnost. Dakle, to pokazuje, dakle ove izmjene i dopune, ali i one izmjene iz 2017. godine i ono što najavljujemo, a to je donošenje novoga Ovršnoga zakona cjelovitoga Ovršnoga zakona da sustavno vodimo brigu o određenoj kategoriji naših građana koji su silom prilika ili zbog nekih drugih razloga ušli u određene, ušli u određene probleme. Dakle, kroz ove izmjene i dopune Ovršnoga zakona, dakle postižemo to da će čitav postupak biti jeftiniji, dakle to sam u nekoliko navrata pokazao dakle brojčano da ćemo kroz pravilnik utjecati i na iznos koji javni bilježnik može naplatiti za provođenje ovršnog postupka, isto tako dakle i kroz sam trošak FINE. Oni koji su ovdje danas popodne osporavali odnosno uspoređivali dakle trošak u nekim drugim državama ja mogu samo reći evo da ne branim FINU, ali financijsku agenciju, dakle trošak ovrhe na novčanim sredstvima u Sloveniji provode banke i on je puno veći nego što je trošak FINE u RH. Dakle, ne mogu se složiti da se radi o kozmetičkim izmjenama. Dakle uvođenje e-ovrhe i elektroničke komunikacije u ovršni postupak svakako nije kozmetička izmjena bez obzira dakle što će to stupiti na snagu za 6 mjeseci jer zapravo i ne može drugačije stupiti na snagu, ne možemo mi raspisati natječaj za aplikaciju, raditi aplikaciju, a da nemamo zakonodavni okvir koji će regulirati tu aplikaciju koji će biti nekakav pravni temelj aplikaciji. Dakle, ja sam u svom uvodnom izlaganju odnosno odgovoru na izlaganje gospodina Grbina rekao dakle od 6 do 8 mjeseci je taj rok koji smo si mi zadali da tu aplikaciju završimo i da zapravo taj postupak učinimo bržim ali i transparentnijim dakle kroz tu, kroz taj sustav e-ovrha. Također bilo je tu nekakvih kritika da u Sloveniji to radi par sudaca i par službenika, dakle u Sloveniji to radi 6 sudaca i 60 službenika, tako da ja vjerujem da ćemo već do kraja godine započeti s radom u radnoj skupini, da ćemo zajedno, prvenstveno sa predstavnicima vjerovnika, ali i predstavnicima blokiranih građana, da ćemo pripremiti jedan kvalitetan zakonski prijedloga. Mi ne želimo štititi nikoga osim dakle predstavnike odnosno osim vjerovnika i dužnika. Dakle to su dvije kategorije odnosno dva sudionika u ovršnom postupku dakle o kojima vodimo brigu. Dakle, vjerovnik da što brže može naplatiti, da postupak bude jeftiniji, a isto tako da taj postupak bude i za dužnika brži jer onda neće ići kamate i sve ono što ide na to, a isto tako da mu osiguraju, osiguramo i efikasnu, efikasnu sudsku zaštitu. Također, složio bi se sa konstatacijom ovdje da treba, treba vidjeti zapravo što je uzrok dugovanja određene kategorije građana, trebamo se sustavno i time baviti. Vlada RH mislim da je uložila enormne napore da se sačuvaju radna mjesta što se vidi i na broju nezaposlenih građana u ovome trenutku u usporedbi sa situacijom prije pojave epidemije Covida-19 i Vlada će i dalje sustavno raditi na tome da osigura našim građanima dostojanstvena primanja, sigurna radna mjesta jer to je dakle najbolji put da svi građani koji imaju određene, određena dugovanja da mogu ta dugovanja i podmiriti. Tako da evo vjerujem da ćemo kroz ove izmjene i dopune koje je kolega Bačić nazvao interventnim dakle riješiti i ubrzati postupak, riješiti određene problematične točke u ovršnome sustavu, a da ćemo evo do kraja godine ovdje pred vama obećati da ćemo započeti sa radom kroz radnu skupinu na cjelovitoj izmjeni Ovršnoga zakona gdje ćemo u svakom slučaju voditi najviše računa o dvije kategorije, dakle o vjerovnicima i dužnicima. Evo, hvala vam lijepa.
Hvala i vama, ostanite jer imate 3 replike. Prvu repliku je tražio gospodin Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, složio bih se s vama da nisu ovo kozmetičke promjene, nije ovo površan zakon, kad se površno radi zaboravi se puno toga, vi ovdje niste zaboravili kako pojednostavniti postupak, kako smanjiti trošak tog postupka, a s druge strane ono što je važno i vama kao ministru pravosuđa, a to je da ovim zakonom i dalje jasno stojimo na pozicije zaštite vladavine prava u RH. I to ne smije nikada doći u pitanje jer ako tu popustimo onda praktično sve ovo što se kasnije nakon toga radi praktično dovodi do kaosa. I u tom smislu ste to posebno akcentirali i to kao ministar pravosuđa čini mi se da morate svaki puta za ovom govornicom. I druga stvar koju je važno za spomenuti, činjenica je da u krizi kroz koju prolazimo se smanjuje, se smanjio broj blokiranih, da ništa drugo vi danas ne obrazlažete kroz ovaj Ovršni zakon taj podatak govori da se već sada kroz postupak i preporuku koju sam zaboravio reći kada sam govorio u ime kluba, preporuku javnim bilježnicima da se na određeni način ovrhe rade u određenim valovima postiglo da se smanjuje broj ovršenika.
Hvala lijepa gospodine Bačić. Hvala lijepa. Gospodin Malenica.
Hvala lijepa zastupniče Bačić. Pa evo, neki zastupnici su predviđali katastrofičan scenarij 19. listopada. Dakle, mi smo tada u dogovoru sa javnim bilježnicima rasporedili ukupan broj ovrha na tri vala. I mogu reći evo da taj prvi val u koji je bilo uključeno 80, otprilike 87 tisuća ovršnih prijedloga, ovršnih postupaka dakle, dobili smo podatak od Javnobilježničke komore da ih je samo 50, da ih je 50 tisuća pokrenuto. Tako da vjerujem da je u tom razdoblju i postojao neki dogovor između vjerovnika i dužnika. Dakle, mi uvijek pokušavamo usmjeriti dužnika na vjerovnika da se međusobno dogovore o postojanju određenog, o određenome potraživanju, određenoj naplati određenog potraživanja. Tako da evo, ovo nisu kozmetičke izmjene. Dakle, oni će ubrzati postupak, modernizirati postupak, a isto nama stvoriti dobar temelj za jedno cjelovito rješenje ovršnog postupka. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Tomislav Tomašević replika.
Zahvaljujem. Kad već citirate gospodina Baksu iz Udruge blokiranih možda da kažete što je doista rekao, rekao je: „Pozdravljamo 27. izmjenu Ovršnog zakona zato što će to donijeti privremeni boljitak dok se ne iznađe konačno rješenje.“ I ono što je isto tako rekao u tom istom intervjuu koji ste citirali: „Do sada se Ovršni zakon pokazao korisnim samo za one koji se bave naplatom potraživanja, a sam zakon je prepun mana koje idu u korist segmentima koji se nalaze između vjerovnika i dužnika.“ To je ono o čemu ja pričam. I sam kolega Bačić je mrtav-hladan rekao da su 2019. godine napravili dobar zakon i da ga niste usvojili jer je krenula predizborna kampanja. … [[Upadica se ne razumije, govornik govori iz klupe.]] Znači da je išao u treće čitanje, pa onda došli su izbori i niste stigli. I vi sada isto kažete treba još 6 mjeseci za aplikaciju. Ali ova socijalna kriza nikoga ne čeka. Znači, ono što smo mi htjeli od početka da se što prije napravi novi zakon. Ovo su interventne mjere na razini božićnica i na razini ovog povećanja glasnice. Ali kada govorim, vaš državni tajnik kaže: „Sada će biti trošak ne 8 puta veći od glavnice duga, nego 3 i pol puta veći.“ [[Upadica Radin: Gospodine ministre. Hvala lijepa gospodin Tomašević. Hvala, hvala, hvala.]] Pa i dalje 3 i pol puta veći.
Hvala. Gospodine ministre izvolite.
Dakle mi smo minimizirali trošak u ovršnom postupku. Dakle, trošak javnih bilježnika, dakle izbacili smo predvidivi trošak, trošak potvrde ovršnosti potvrde pravomoćnosti. Dakle, imamo minimalni trošak. Ono što ćemo svakako prilikom izrade novoga Ovršnoga zakona svakako ćemo revidirati i ukupan broj sudionika u ovršnom postupku. Ja sada ne želim govoriti o tome da li će biti u tom ovršnom postupku novom ovršnom postupku dakle i javni bilježnici, i odvjetnici i ostali sudionici koje sada imamo. Ali zasigurno će se smanjiti broj sudionika u ovršnom postupku, a sukladno tome smanjit će se i trošak. I da se referiram i na agencije za naplatu potraživanja. To je također nešto što je potrebno urediti i vjerujem da ćemo zajedno sa Ministarstvom financija mi urediti i to pitanje.
Posljednja replika gospodin Begonja.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre, mene zanima neovisno o tomu jesu li ovo fundamentalne izmjene zakona, interventne ili kozmetičke što govore kolege s lijeve strane vaše, a s čim se ja ne slažem. Da li ovim mjerama se ovršenim osobama odnosno izmjenom zakona pomaže, da li se proces ubrzava, da li se proces modernizira i da li u ukupnosti Vlada Andreja Plenkovića do sada je išta napravila za ovršene i blokirane osobe? Hvala.
Izvolite gospodine ministre.
Hvala lijepa. Dakle radi se o interventnim promjenama koje će u bitnome modernizirati i ubrzati ovršni postupak. Vlada Andreja Plenkovića je u proteklom mandatu, ali i u ovom će nastaviti sustavnu brigu za probleme ovršenih građana kroz izmjene odnosno kroz ove izmjene, a kroz pripremu za donošenje odnosno izradu cjelovitoga zakona. Tako da evo vjerujem da ove odredbe u zakonu će sigurno olakšati položaj ovršenih odnosno dužnih građana. Ali isto tako da ćemo kroz novi zakon još sustavnije i detaljnije regulirati ovršni postupak. Hvala.
Hvala lijepa gospodine ministre. Za danas je vaš posao u Saboru gotov. Zahvaljujem se i svima koji su sudjelovali u raspravi. I obavijest. Sutra, srijeda 25. studenoga 2020. u 10.00 sati glasovanje. Hvala lijepa i doista kao što sam rekao i prošli puta, odmorite se jer sutra ćemo puno dizati ruku. SJEDNICA ZAVRŠILA U 20.10 SATI