Gospođe i gospodo zastupnici otvaram 22. sjednicu Hrvatskog sabora. Sve vas lijepo pozdravljam. Ovom sjednicom ujedno započinje i redovito zasjedanje Hrvatskoga sabora koje prema odredbama Ustava Republike Hrvatske i Poslovnika započinje 15. rujna i završava 15. prosinca. Pozdravljam predsjednika Vlade, gospodina Ivu Sanadera, potpredsjednice, potpredsjednika i nadležne članove Vlade Republike Hrvatske. Pozivam vas da na početku zasjedanja odamo počast domovini izvođenjem himne «Lijepa naša domovino». - Izvođenje himne «Lijepa naša domovino» - Gospođe i gospodo zastupnici pozivam vas da minutom šutnje odamo počast palim hrvatskim braniteljima i svim civilnim žrtvama rata u borbi za domovinu. - Minuta šutnje – I poštovanom kolegi, nedavno preminulom zastupniku Josipu Sudecu. - Minuta šutnje – Neka im je vječna slava i hvala. Primili ste zapisnik 21. sjednice Hrvatskog sabora. Ima li primjedbi na zapisnik? Nema. Utvrđujem da smo usvojili zapisnik. Gospođe i gospodo zastupnici prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podijeljen i konačni prijedlog dnevnog reda. U konačnom prijedlogu dnevnog reda izostavio sam jednu točku i to: Prijedlog zakona o Hrvatskoj matici iseljenika, predlagatelja zastupnika Petra Selema, Ivana Bagarića i zastupnice Zdenke Babić-Petričević. Navedenu točku predlagatelji su povukli iz procedure. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 5 novih točaka i to: Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva, Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prijevozu u cestovnom prometu, Odluka o izmjeni Odluke o redoslijedu i dinamici privatizaciji INA-industrija nafte, d.d., davanje suglasnosti, Prijedlog Nacionalne politike za promicanje ravnopravnosti spolova 2006. do 2010. i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona s Konačnim prijedlogom zakona, predlagatelj Klub zastupnika SDP-a, hitni postupak. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. U Konačnom prijedlogu dnevnog reda pod točkama 3. do 8. i pod točkama od 12. do 15. navedeni su zakoni za koje se predlaže donošenje po hitnom postupku. To su: 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Savezne Republike Njemačke o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja porezima na dohodak i na imovinu s Konačnim prijedlogom zakona. 2. Prijedlog zakona o potvrđivanju Međunarodne konvencije o građanskoj odgovornosti za štetu zbog onečišćenja pogonskim uljem iz 2001. godine s Konačnim prijedlogom zakona. 3. Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Europske unije o sigurnosnim postupcima za razmjenu tajnih podataka s Konačnim prijedlogom zakona. 4. Prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Hrvatske i Europske zajednice o sudjelovanju Hrvatske u višegodišnjem programu zajednice u području energije «Inteligentna energija u Europi 2003.-2006.» s Konačnim prijedlogom zakona. 5. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Kraljevine Švedske o suradnji u borbi protiv kriminala s Konačnim prijedlogom zakona. 6. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o izmjenama i dopunama okvirnog Ugovora o kreditu između Republike Hrvatske, Hrvatske banke za obnovu i razvitak i Razvojne banke Vijeća Europe za financiranje kreditnog programa malog i srednjeg poduzetništva s Konačnim prijedlogom zakona. 7. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Kaznenom postupku, hitni postupak, P.Z.E. broj 534. Osam, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otpadu, hitni postupak, P.Z. br. 535, Prijedlog zakona o ovlasti Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora, s Konačnim prijedlogom zakona, i Prijedlog zakona o lizingu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak i Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, Predlagatelj Klub zastupnika SDP-a. O primjeni hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkom 52. odlučili smo na prošloj sjednici. Napominjem da zakoni navedeni u konačnom prijedlogu dnevnog reda pod točkom 12. i 14. nose oznaku P.Z.E. pa o primjeni hitnog postupka sukladno članku 161. Poslovnika ne glasujemo, a to su: Jedan, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku i drugo, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otpadu, hitni postupak. Ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ostalih predloženih zakona? Poštovani zastupnik, Pero Kovačević.
Poštovani gospodine predsjedniče. U ime kluba Hrvatske stranke prava predlažem da se skine hitnost Prijedloga zakona o leasingu. Naime postoji više razloga zbog čega ne treba ovaj prijedlog zakona donositi u hitnom postupku, ja ću nabrojati par najvažnijih. Naime, svakako da hrvatskoj treba Zakon o leasingu, ali ne ovako kako je normiran i kako je upućen u čitanje, zbog toga što on razrađuje leasing prije svega kao kreditno zaduženje, a ne razrađuje leasing sa stajališta pravnog instituta kako je to razrađeno i u zemljama Europske unije i u svim drugima zemljama, a i sam tekst ovoga zakona ako bi ga razmatrali kao kreditno zaduženje i na Odboru je jučer bilo za zakonodavstvo, postoji ogroman broj amandmana i primjedbi, pa prema tome predlažem da Vlada povuče hitnost i da dobijemo zakon gdje ćemo uspjeti u Zakonu o leasingu uskladiti naša stajališta znači sa pravnim stečevinama Europske unije. Hvala lijepo.
Hvala. Drugi, poštovani zastupnik Emil Tomljanović.
Poštovani gospodine predsjedniče, ističem prigovor na uvrštavanje u dnevni red Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona, predlagatelja Kluba zastupnika SDP-a, dakle točka 13 po hitnom postupku. Protivimo se donošenju zakona po hitnom postupku. Naime ne postoji niti jedan poslovnički razlog predviđen člankom 159. Poslovnika da se predmetni zakon donese u hitnoj saborskoj proceduri, a isto tako temelj za hitnost u postupanju nije kako to predlagatelj navodi, članak 161. stavak 1. Poslovnika. Zaključno predlažem da se ovaj zakon ne raspravlja u hitnoj saborskoj proceduri.
Hvala. Poštovani zastupnik Florijan Boras, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice ističem prigovor na hitnost prijedloga zakona pod rednim brojem 16, to je Prijedlog zakona o leasingu. Naime, iako uistinu postoje opravdani državni razlozi, a posebno gospodarski da se ovaj zakon donese što prije u stručnim krugovima postoji još uvijek prijepor oko pojedinih … [[Ne razumije se.]] i stoga smatram da bi kroz dva čitanja i tim sudionicima omogućili da se uključe u raspravu.
Hvala lijepa. U pogledu dakle Zakona o leasingu, prihvaća se prijedlog Vlade da ide po ovom redovitom postupku. Idemo na glasovanje. Molim uključimo se. Molim kvorum. 82 zastupnika i zastupnica, dakle imamo valjani kvorum. Idemo na glasovanje o primjeni ili ne primjeni prijedloga zakona za uvrštavanje u dnevni red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Savezne Republike Njemačke o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja porezima na dohodak i na imovinu. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 87 glasova za i 2 suzdržana, u dnevni red po hitnom postupku uvršten je i ovaj konačni prijedlog zakona. Drugo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju međunarodne Konvencije o građanskog odgovornosti za štete zbog onečišćenja pogonskim uljem iz 2001. godine? Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 85 za, 2 suzdržana i jednim protiv i ovaj konačni prijedlog zakona je uvršten je u dnevni red po hitnom postupku. Treće, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Europske unije o sigurnosnim postupcima za razmjenu tajnih podataka? Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 84 za, 5 suzdržanih i jednim protiv i ovaj je zakon uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Hrvatske i Europske zajednice o sudjelovanju Hrvatske u višegodišnjem programu zajednice u području energije: "Inteligentna energija u Europi"? Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Jednoglasno, sa 85 glasova za i ovaj zakon je uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Kraljevine Švedske o suradnji u borbi protiv kriminala? Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 83 glasa za i 2 suzdržana i ovaj konačni prijedlog zakona uvršten je u dnevni red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka o donošenju Zakona o potvrđivanju Ugovora o izmjenama i dopunama Okvirnog ugovora o kreditu između Republike Hrvatske, Hrvatske banke za obnovu i razvitak i Razvojne banke Vijeća Europe za financiranje kreditnog programa malog i srednjeg poduzetništva? Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 82 glasa za i 2 suzdržana i ovaj konačni prijedlog zakona uvršten je u dnevni red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka o donošenju Zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona koji je predložio Klub zastupnika SDP-a? Molim uključimo se. Možete glasovati. Rezultat? Za 31, 3 suzdržana, 56 protiv. Kod uvrštavanja u dnevni red ovog prijedloga zakona postupit ćemo sukladno članku 203. stavak 2. Poslovnika. U dnevni red po hitnom postupku nije uvršten u ovaj prijedlog zakona. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o ovlasti Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora? Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? 61 za, 9 suzdržanih,19 protiv. Dakle, i ovaj prijedlog zakona uvršten je u dnevni red po hitnom postupku. Zakon o leasingu ide u drugo čitanje ide jer su prihvaćeni stajalište Vlade tako da i prigovor zastupnika Pere Kovačevića i Florijana Borasa je prihvaćen. Pisani prigovor na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu podnio je 22. rujna Klub zastupnika HSP-a. Prigovor nije opravdan. Klub zastupnika HSP-a 4. srpnja 2006. godine dostavio mi je Interpelaciju o radu Vlade i drugih mjerodavnih tijela Hrvatskog sabora o sankcioniranju utvrđenih nezakonitosti u pretvorbi, privatizaciji od 15. prosinca 2005. godine. Pismom od 14. srpnja obavijestio sam Klub zastupnika HSP-a da navedenom interpelacijom ne mogu uputiti u proceduru jer nije sačinjeno u skladu sa člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Zastupnik Pero Kovačević je stavio prigovor što interpelacija nije uvrštena u dnevni red i stavio svoje obrazloženje razloga zašto drži da je interpelaciju potrebno uvrstiti u dnevni red. Ja sam u toj korespondenciji iznio razloge zašto držim da nije u skladu sa Poslovnikom, a kolega Kovačević budući da se postoji prijepor oko toga ja ću to uputiti u skladu sa vašim prijedlogom da o tome odluči Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Zastupnik Slaven Letica dostavio mi je inicijativu i prijedlog da u dnevni red Hrvatskog sabora 18. rujna ove godine, da dopunim sa točkom zaključna rasprava o pravnim, gospodarskim i društveno masovno psihološkim posljedicama završetka procesa revizije, pretvorbe i privatizacije u Republici Hrvatskoj. To sam dostavio Vladi odmah, da dostavi odgovarajući materijal kako bi se po tome mogla provesti rasprava. A drugih pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo te se taj dnevni red sukladno članku 203. stavak 4. smatra usvojenim. Sukladno članku 203. stavak 5. Poslovnika prigovor se sada može dati samo na one točke koje nije sadržavao Prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv na sjednicu a to su - Izvješće mandatno-imunitetnog povjerenstva; - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prijevozu u cestovnom prometu, drugo čitanje; - Odluka o izmjeni Odluke o redoslijedu i dinamici privatizacije INA-Industrije nafte d.d. – davanje suglasnosti; - Prijedlog nacionalne politike za promicanje ravnopravnosti spolova 2006.-2010. godine. Ima li tko od zastupnika prigovora na uvrštavanje neke od ove četiri predložene točke u dnevni red? Nema. Sukladno članku 205. Poslovnika ja bi sad trebao objaviti utvrđeni dnevni red. Predlažem da ne čitam cijeli utvrđeni dnevni red, neg' samo da objavim da je utvrđen dnevni red onako kako smo ga izglasovali u konačnom prijedlogu dnevnog reda. Slažete se? Hvala. Gospođe i gospodo nastavljamo sa sjednicom. Molim utvrdimo kvorum. Molim uključite se. Ima preko 80 i nešta, a ovdje ne pokazuje. Rezultat? 77, dobro. Gospođe i gospode zastupnici sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 22. sjednice sljedećim točkama. 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju međunarodne konvencije o nadzoru štetnih sustava protiv obraštanja brodova iz 2001. godine, hitni postupak, 2. Prijedlog zakona o potvrđivanju memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice o sudjelovanje Republike Hrvatske u programu "Marko Polo", hitni postupak, 3. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za projekt usklađivanja poljoprivrednog zakonodavstva sa pravnom stečevinom Europske unije, hitni postupak, 4. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade RH i Europske organizacije za iskorištavanje meteoroloških satelita u pristupanju Republike Hrvatske Konvenciji o uspostavi Europske organizacije za iskorištavanje meteoroloških satelita te odgovarajućih uvjeta, hitni postupak, 5. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o zaštiti osobnih podatka, hitni postupak, 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, hitni postupak, 7. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o stažu osiguranja sa povećanim trajanjem, hitni postupak, 8. Prijedlog Zakon o financiranju političkih stranaka, prvo čitanje, 9. Prijedlog nacionalne populacijske politike, 10. Prijedlozi odluka o razrješenju dosadašnjih i o imenovanju novog člana Odbora za etiku i znanost u visokom obrazovanju, 11. Prijedlog odluke o imenovanju člana Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije, 12. Prijedlog odluke o razrješenju dijela članova Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o zaštiti osobnih podataka, s Konačnim prijedlogom zakona nosi oznaku P.Z. kao primjenu hitnog postupka, a sukladno članku 161. Poslovnika ne glasujemo. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja ostalih predloženih zakona? Nema. Idemo na glasovanje. Molim uključimo se. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Međunarodne konvencije o nadzoru štetnih sustava protiv obraštanja brodova iz 2001. godine? Molim tko je za? Rezultat? Jednoglasno sa 83 glasa za utvrđena je primjena hitnog postupka kod donošenja ovoga zakona. Drugo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice o sudjelovanju Republike Hrvatske u programu "Marko Polo"? Molim tko je, molim glasovati. Rezultat? Sa 81 glasom za, jednim suzdržanim utvrđena je i primjena hitnog postupka kod donošenja ovog zakona. Treće, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj sa projektom usklađivanja poljoprivrednog zakonodavstva sa pravnom stečevinom Europske unije? Molim glasovati. Rezultat? Sa 82 glasa za, jednim suzdržanim utvrđeno je i primjena hitnog postupka kod donošenja ovog zakona. Četvrto, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade RH i Europske organizacije za iskorištavanje meteoroloških satelita u pristupanju Republike Hrvatske Konvenciji o uspostavi Europske organizacije za iskorištavanje meteoroloških satelita te odgovarajućih uvjeta? Molim uključimo se. Rezultat? Jednoglasno sa 82 glasa za, utvrđena primjena hitnog postupka kod donošenja ovog zakona. Peto, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju? Molim uključimo se. Glasovati. Rezultat? Sa 83 glasa za i jednim suzdržanim, jednim glasom protiv, utvrđena je primjena hitnog postupka kod donošenja ovog zakona. Šesto, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju? Primjena hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopuni Zakona o stažu osiguranja s povećanim trajanjem. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 75 glasova za, 3 suzdržana i 4 protiv i ovaj prijedlog zakona uvršten je u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na uvrštenje u dnevni red ostalih predloženih točaka? Nema. Dopuna dnevnog reda je utvrđena.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pitanje postavljam ministru unutarnjih poslova gospodinu Kirinu. Predstavnik sam jedne nacionalne zajednice, one talijanske, koja je nakon II. svjetskog rata ostala uz Istru, Rijeku i Kvarnerskim otocima, poneki uz Dalmaciju i u zapadnoj Slavoniji. Bez obzira što to značilo nekima mi smatramo da na taj način odabravši znači regiju, grad, rodnu grudu, činili smo dobru odluku i unatoč tome, međutim i baš zbog toga vezano za nacionalni simbolima u nas je ostala kontinuirano jednako snažno, jednako snažna i zato primjećujemo danas sa velikom nelagodom da vrijeđanje talijanske zastave, službene zastave naše manjine i naša obilježja nastavlja se jednakim intenzitetom posebno u posljednje vrijeme. Skinuta je talijanska zastava dva puta u Splitu, u Zadru uništena ploča naše lokalne talijanske zajednice, tri zastave su nestale i zgažene ove godine u Poreču. Sličan pokušaj dogodio se pred počasnim talijanskim konzulatom u Puli, na sreću nije uspio, dok u Rovinju prilikom jedne službene posjete nestao je naš barjak koji je ponovno postavljen samo intervencijom istarskog župana i rovinjskog gradonačelnika. Gospodine ministre, ako se neće pronaći počinitelji, a do sada niti jedan nije pronađen, unatoč zalaganja istarske, samo istarske policije, pratio sam istragu i znam da su se zalagali, ako se neće ponavljam pronaći počinitelji, mi nećemo nikad saznati radi li se o vandalima, huliganima, o dirigiranim provokacijama ili ne daj Bože o ozbiljnijim akcijama usmjerenim ka rušenju ugleda Hrvatske. Naša zajednica je uvrijeđena i zabrinuta. Inozemni tisak stvara javno mnijenje koje Hrvatska ne zaslužuje. I zato od vas kao resornog ministra tražim ozbiljno i detaljno objašnjenje. Hvala.
Ministar Ivica Kirin, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani zastupniče gospodine Furio Radin. Htio bih samo reći nekoliko riječi. Gledajte, obično kod takvih slučajeva kao što je ovaj, ne samo ovaj nego i svi ostali koji se odnosi na napad na nacionalne manjine obično se čini u vrijeme kada se zna da nema blizu očevidaca i radi se na način da bude što manje materijalnih tragova. Ova vaša konstatacija da samo istarska policija radi, ja želim reći da je istarska policija hrvatska policija i da hrvatska policija na cijelom svom cjelokupnom teritoriju radi jednako svoj posao. Znači nema istarske policije nego ima istarska uprava koja kao i ostale sve uprave odgovorne su da upravo nađu počinitelje takvih kaznenih djela. Hrvatska se javno deklarirala kao multinacionalna, multikulturalna zemlja koja želi ući u Europsku uniju sa svim svojim vrednotama. Naše vrednote su i nacionalne manjine. I stav Ministarstva unutarnjih poslova i Vlade Republike Hrvatske je da moramo svi zajedno, a ne samo policija kao zadnji segment kada se nešto desi djelovati da spriječimo, da educiramo građane i da građani budu ti koji će dojaviti policijskim službenicima da budu očevici upravo kada se čine takva djela. Jer ta djela idu i na štetu hrvatskih građana i zato smo osobno svih hrvatskih građana na cjelokupnom teritoriju Republike Hrvatske i zato smo posebno zainteresirani da to riješimo. Ja kao ministar unutarnjih poslova mogu samo reći da smo upoznati i da su svi, sva navedena djela i dalje u obradi, ali još jedanput ćemo preko policijskih uprava zamoliti građane da nam dostave podatke, jer ti pojedinci očito u nedostatku i svoje osobne kulture čine takva djela. Nama kao Ministarstvu unutarnjih poslova uvijek je najteže raditi u onom momentu kada nemamo dovoljno tragova i kada nemamo dovoljno očevidaca. Zato pozivam nacionalnu manjinu talijansku i zajednicu Talijana u Hrvatskoj da nam budu pomoć da zajedničkim aktivnostima upravo pronađemo u njihovim sredinama eventualno one počinitelje kaznenih djela koji će danas napadati talijansku nacionalnu manjinu, sutra će bilo koju drugu, a neće se libiti vjerujte i ići na i državna obilježja Republike Hrvatske, kao što smo imali nekoliko slučajeva. Stoga vam mogu samo obećati kao ministar unutarnjih poslova da ću osobno inzistirati na tome da se ti slučajevi riješe, ali još jedanput molim pomoć građana jer to je zajednički posao građana i policije jer time pokazujemo i Europskoj zajednici, a i nama samima kakvi smo u biti. Hvala lijepo.
Zastupnik Furio Radin, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine ministre nažalost nisam dobio odgovor. Slažem se s vama jedino da je istarska policija hrvatska policija, tu smo suglasni. O ostalim stvarima nažalost nemamo informacije. Čekajmo u budućnosti da će ovi slučajevi biti razriješeni u nadi da se neće opet ponoviti, da se neće ponoviti jer kada se neidentificiraju, kad se ne nađu počinitelji, otvara se put drugima da rade iste stvari. Hvala.
Poštovani zastupnik Mario Zubović.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade. Ja bih postavio pitanje Draganu Primorcu, ministru. Gospodine ministre, vi ste najavili obvezno srednje obrazovanje i mene interesira na koji način ćete to provesti i veseli me to da je ta najava objavljena zato što jedan veliki broj djece koja završi osnovnu školu ne upisuje srednju školu. Mi ne znamo što se događa sa tom djecom, to su tisuće djece koja ne idu dalje u školovanje i nemaju priliku više nikad niti studirati niti se školovati. Dalje me interesira na koji način ćete osigurati sredstva za obvezno školstvo, na koji način ćete osigurati prostor za te škole. I još bi me interesiralo u kojim zemljama u Europi postoji tako nešto. Hvala lijepo.
Ministar Dragan Primorac, izvolite.
Gospodine predsjedniče, zastupnice i zastupnici, poštovani kolega Zubović. Ja ću nastojati ukratko odgovoriti na vaša pitanja. Točno je da po svakoj generaciji ovisno o županiji, između 15 i 25% djece nikada ne završi srednju školu. Prema preliminarnim podacima koje su radili nekoliko hrvatskih javnih znanstvenih instituta to znači da negdje oko 70.000 djece nikada neće dobiti ni srednjoškolsku diplomu u narednih osam godina, znači jedna cijela generacija. Međutim, ponavlja se još jedan iznimno veliki problem, a to je da od 10 do 12.000 djece neće imati nikakvu kvalifikaciju pored te djece, jer će imati završene tečajeve, neće imati završeno srednjoškolsko strukovno obrazovanje, bilo trogodišnje, četverogodišnje ili gimnazijsko. Hrvatska je nažalost uz samo jednu državu, Makedoniju, ima tako kratko obvezno obrazovanje, osmogodišnje. S druge strane, Hrvatska uvođenjem obveznog srednjoškolskog obrazovanja postaje jedna od tri države, koliko je meni poznato koji ima tako dugačak sustav obrazovanja, a rekao sam nedavno u Kyotu, i japanska vlada je pokazala veliki interes za hrvatski model jer je vrlo neuobičajen, jer obuhvaća ja bih rekao cijelu vertikalu obrazovanja, praktički osigurava svakom djetetu da upiše sveučilište. Kad postavljate pitanje kako to osigurati. U ovom periodu od prošle tri godine direktno iz državnog proračuna je odvojeno oko 340 milijuna ili direktno 109 školskih investicija. Iz decentraliziranih sredstava koja nakon 2001. godine idu i rastu, odvojeno je ukupno oko 720 milijuna što je financiralo izgradnju ili dogradnju oko 500 školskih objekata. Međutim, jedan projekt C5 koji je započet i prije mandata ove Vlade je nastavljen tijekom našeg mandata je rezultirao sa dogradnjom i izgradnjom 144 školska objekta. Znači, do današnjeg dana oko 300 školskih objekata je izgrađeno što Hrvatskoj daje jednu veliku predispoziciju da može napraviti taj iskorak. Pitate me glede zaposlenih. Do današnjeg dana je zaposleno u zadnje 3 godine 3 tisuće i 900 nastavnika u osnovnom, srednjem i visokom obrazovanju. Za vašu informaciju, samo oko 2 i po tisuće u osnovnom i srednješkolskom obrazovanju u zadnje 3 godine. Ključni problemi koji nas muče su prijevoz i učenički domovi. Međutim, danas učenički domovi za učenike srednjih škola imaju otprilike praznih kapaciteta oko 25%, tako da prvu generaciju od sljedeće godine 9. mjeseca možemo vrlo, ja bi rekao, snažno … [[Govornik se ne razumije.]] Investicija koja će obuhvatiti samo 4 mjeseca sljedeće godine za prijevoz učenika što je naša obveza prema njima je oko 25 milijuna kuna. Drugim riječima, cijenjeni zastupniče, u ovom trenutku Hrvatska ima sposobnosti i kadrovske i prostorne. Naravno u nekim područjima, a to sad radimo intenzivno, treba ih još doraditi, da Hrvatska može biti ponosna na jedinstveni model koji daje pravo Hrvatskoj da će 2010. godine biti ono što je naš cilj, a to je najkonkuretniji sustav obrazovanja u ovom dijelu Europe.
Zastupnik Mario Zubović.
Hvala lijepo. Gospodine ministre, ja sam vam postavio to pitanje zato što, ja mislim, prije 6 godine je izašao podatak da je samo 7 do 8% Hrvata visoko obrazovan. Jučer smo vidjeli na jednom istraživanju da najzadovoljniji ljudi u Hrvatskoj su visoko obrazovani i baš zato me veseli da će kroz ovaj projekt Hrvatska podići broj obrazovanih ljudi. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Jakša Marasović, izvolite.
Gospodine predsjedniče. Greškom postavljam pitanje gospođi ministrici, a imao sam namjeru postaviti premijeru jer gospođi ministrici je manje-više sve ovo jasno i previše puta je već odgovarala na ova pitanja koja ja mislim postaviti, a radi se o rušenju koje se posljednjih dana događa u općini Rogoznica, posljednjih tjedana, čega su posljedice srušavanja ljudi u bolnicu, štrajk glađu. Pa moguće da će biti i smrtnih slučajeva i čovjek se pita zapravo kome to treba? Naime, ja sam posve svjestan da je to nelegalna gradnja, ali čini mi se da je nelegalno rušenje. Iz prostog razloga što na tom području i za to područje ne postoji nikakve plansko-prostorne dokumentacije. Naime, ne postoji ni osnovni dokumenat koji je prostorni plan niti postoji ništa što je niže od tog dokumenta. Osim što postoje rješenja koje donosi Građevinska inspekcija o rušenju objekta. Moram upozoriti isto tako da je to 16% područja zahvaćeno s tom divljom izgradnjom ili nelegalnom izgradnjom i da se radi o nekoliko stotina objekata, a svjesni smo da ima par stotina tisuća objekata nelegalnih u Hrvatskoj. I moje je pitanje u prvom redu usmjereno na pravnu državu i jednakost građana. Ja pitam, obzirom da se sruši na Viru, da se ruši u Rogoznici, kad će se rušiti u Zagrebu, kad će se rušiti u Kaštelima, kad će se rušiti u Splitu, kad će se rušiti na cijelom području Hrvatske gdje su građani gradili nelegalne objekte? To je moje pitanje jer ja mislim da je u prvom redu bitno da imamo pravnu državu i da nemamo jednakije građane. A imamo čak i dole na tom terenu jednakijih građana. Hvala lijepo.
Hvala. Ministrica Marina Matulović-Dropulić.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo. Pa ja mislim da smo mi neprestano prisutni u novinama i posvakuda i po televiziji gdje smo govorili i govorimo i upozoravamo stalno oko bespravne izgradnje. Činjenica je da se bespravna izgradnja događala u Hrvatskoj u određenim ciklusima, a jedan od tih ciklusa je nažalost bio 2001. godine kad je bivša Vlada i predložila, a Sabor donio zakon da se svi bespravno sagrađeni objekti mogu priključiti na komunalnu infrastrukturu i donijela zakon koji je izbrisao rokove za izradu prostornih planova u Hrvatskoj. Pitanje se postavlja, šta to znači? Šta je to bilo nego poziv gradite bespravno i sve će vam biti legalizirano. A to se zapravo i sada iz vašeg pitanja i vidi, da bi trebalo sve legalizirati. Ja još jedanput ponavljam, vrijedi za Rogoznicu, vrijedi za cijelu Hrvatsku, nigdje nismo rušili na područjima koja imaju ili nemaju prostorni plan ako su u građevinskom području. Što se Rogoznice tiče, oni godinama nemaju prostorni plan, ali postoji zakon, postoji prostorni plan županije i izmjene i dopune prostornog plana županije koje točno kažu šta se u Rogoznici ili u ostalim dijelovima na području svake tako županije, gdje su građevinska područja, a gdje nisu građevinska područja. I bez obzira na to kakav bi plan željela donijeti, ona je općina Rogoznica ili bilo koja druga općina, ona ga ne može donijeti protivno prostornom planu županije, protivno zakonu i protivno uredbi o zaštiti obalnog pojasa. Prema tome, mi i Građevinska inspekcija ruši isključivo tamo gdje to nije moguće legalizirati. Znači, bez obzira kakav plan donijela općina Rogoznica neki dijelovi se ni u kom slučaju i zbog prostornog plana županije i zbog Uredbe o zaštiti obalnog područja ne mogu uvrstiti u plan, prema tome ne mogu legalizirati. A ima još jedna stvar, baš u Rogoznici. 2004. godine mi smo rušili u Rogoznici, ljudi su nastavili graditi. Bez obzira na rušenja i bez obzira na upozorenja, i bez obzira na sustavne dijelove inspekcije. Oni su lijepo nastavili, radili su … [[Govornik se ne razumije.]] nastavili su raditi i mi smo morali djelovati. Prema tome, svi su u istom položaju. Rušili smo i u Zagrebu, rušili smo i u Splitu, ima na svim, na više dijelova Hrvatske smo rušili, a rušit ćemo samo one objekte koji se ne mogu legalizirati. Sada kad su se prostorni planovi počeli ozbiljno raditi i od 1.1.2004. godine morate znati da je bilo u Hrvatskoj napravljeno 157 prostornih planova od 550. Danas ih je napravljeno ili smo pred donošenjem 466 planova. Svi smo upozoravali i molili da se donesu takvi planovi koji će moći legalizirati što veći broj objekata jer je nama svima u interesu da se što veći broj objekata legalizira ali ono što se ne može legalizirati jednostavno ne može. Hvala lijepo.
Zastupnik Jakša Marasović. Izvolite!
Čujem aplauze, baš bih volio vidjeti tko je aplaudirao. Naime, gospođo ministrice vi se stalno pozivate na 2001. i bivšu Vladu i greške bivše Vlade. Vaša Vlada je donijela zakon 1992. koji je vrijedio tri godine, dakle u najgore vrijeme rata je vrijedio taj zakon i svi su se objekti mogli legalizirati koji su bili do tog doba. I to što vi govorite, takvih objekata imate danas s građevinskom dozvolom na području općine Rogoznica. … [[Upadica se ne čuje.]] A za koga će ostati, na pašnjaku, na zelenoj površini će ostati takvi objekti? … [[Upadica se ne čuje.]] Molim? Za koga će ostati ti objekti? Dakle, vi vršite po leopardovoj koži to je istina, selektivno rušite to je istina i dole je narod uvjeren da … [[Govornik se ne razumije.]] vjerojatno ne biste te kuće rušili da su eventualno srpske ili romske, tako ljudi razmišljaju dolje.
Štovana zastupnica Marija Lugarić. Izvolite!
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, poštovani premijeru, članovi Vlade! Imam pitanje za ministra Primorca. Poštovani ministre, u siječnju 2004. godine, dakle u trenutku promjene vlasti prosječne plaće u obrazovanju su iznosile 4 tisuće 157 kuna odnosno bile su za 87 kuna veće od prosječne plaće tada u državi. Prema posljednjim podacima Zavoda za statistiku prosječne plaće u obrazovanju danas su za 105 kuna manje od prosječne plaće u državi. Temeljem ovog zaostajanja učiteljima i nastavnicima u osnovnim i srednjim školama tijekom ove tri godine su zapravo uskraćene dvije plaće. Na to upozoravaju i svi obrazovni sindikati po cijeloj vertikali koji najavljuju štrajk jer po meni posve opravdano ne prihvaćaju vaš prijedlog o povećanju, 5% povećanju plaća jer će to povećanje pojesti inflacija koja je tu negdje 4-5% i neće biti zapravo stvarnog povećanja plaća nastavnika. Ja vas pitam hoćete li i kada povećati plaće učiteljima i nastavnicima u osnovnim i srednjim školama ali to tako da predstavlja stvarno i realno povećanje plaća i da se konačno počne cijeniti ta struka bez koje niti jedne jedine promjene nema u obrazovanju i ako to ne učinite čini mi se da će sve ove vaše bajke o tome što se treba učiniti ostati ipak samo bajke i mislim da jedino povećanjem plaća možemo jamčiti bilo kakve promjene pa me zanima hoćete li i dalje smanjivati plaće prosvjetarima kao što ste to činili ove tri godine ili ćete konačno te plaće povećati?
Ministar Dragan Primorac. Izvolite!
Gospodine predsjedniče! Cijenjena zastupnice, hvala vam lijepo na vašem pitanju s kojim se ja slažem u mnogim segmentima da su nastavnici potplaćeni i jednostavno to je nažalost niz godina u Hrvatskoj, a dozvolite mi samo par vrlo konkretnih primjera što se događa glede sustava obrazovanja i zapravo što smo mi napravili. Jedan od ključnih segmenata pregovora sa socijalnim partnerima tijekom zadnje tri godine je zapravo i najveća energija odlazila u smjeru da napravimo jednu jedinstvenu zajedničku politiku plaća cijeloga javnog sektora i gospodin ministar Šuker bi vam mogao bolje reći što znači ova projekcija rasta plaća koja je predviđena za naredne tri godine koja je po prvi put u segmentu negdje ukupno oko 15 ili ide preko 20% ako se pogleda od tri godine. To je trogodišnje povećanje od 5% što je u ovom trenutku vrlo realno i potencijalno ali najveće možda u zadnjih desetak godina. Međutim, dozvolite mi jedan drugi segment reći koji vi jako dobro znate. Da ja nisam imao jedan problem ulaskom u moje ministarstvo a problem je bio iznimno velik a to je milijardu i 200 milijuna kuna duga koji ni kriv ni dužan nisam bio za regrese, smjenski rad i sve drugo neplaćeno mi bi mogli osigurati povećanje plaća blizu 40%, međutim mi smo se morali baviti sve ove godine vraćanjem dugova. Do današnjeg dana od milijardu 200 milijuna kuna smo spustili dug i on iznosi ukupno 156 milijuna kuna. Znači, uz sve ove napore, ja vas podržavam, trebamo razmišljati o rastu plaća ali objektivno u tri godine vrativši cijeli dug od milijardu 200 milijuna kuna, 35 tisuća tužbi, potpunu paralizu obrazovnog ja bih rekao i pravosudnog sustava dozvolite mi da smo učinili maksimalno. A kad nastavnike već spominjete nastavnici, ovo nisu bajke. Ukupno vam je oko tisuću i pol nastavnika izrađivalo HNOS, državnu maturu a svi sveučilišni nastavnici u provedbi bolonjskog procesa. Evo, hvala vam lijepa.
Poštovana zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani ministre, vi ste na vlasti tri godine. Nakon tri godine vlasti pozivati se na dugove bivše Vlade mislim da samo dokazuje teze o nesposobnosti. Da ste sposobni rješavati probleme, izboriti se za plaće kao što je to uspjelo kolegama koje se bave upravo … [[Govornik se ne razumije.]] onda se ne bi pozivali na dugove. Jer tako svaka Vlada ima ovakve ili onakve dugove od prethodne Vlade. Drugo, da ste učinili maksimalno kao što tvrdite da ste učinili maksimalno onda bi inzistirali kod donošenja proračuna na povećanju sredstava za plaće a ne bi dozvolili da po prvi puta u povijesti plaće hrvatskih učitelja su ispod prosječne plaće u Hrvatskoj. Do sada su uvijek zaostajale za javnim službama, za javnom upravom, policijom itd. Po prvi puta ministre u povijesti nakon tri godine vašeg mandata plaće su ispod prosječnih plaća u državi. Ja vas molim dopunski odgovor kojim ćete mi točno dati projekciju plaća u ono vrijeme koje možete planirati i ja vas stvarno molim da prestanete davati deklaracije i počnete činiti konkretne, imate priliku na ovom državnom proračunu. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Slaven Letica.
Poštovani gospodine predsjedniče, prije svega bih se ogradio od rasizma Jakše Marasovića koji ne dopusti u ovom Visokom domu. Moje pitanje ide vama gospodine predsjedniče Vlade. Prije svega, izuzetno mi je drago što ste navratili u ovaj naš skromni Visoki dom iako sam ja sa velikom pažnjom pratio vašu američku političku rapsodiju kao i rapsodiju kubansku našeg Predsjednika Republike i specijalnog dopisnika "Globusa" gospodina Stjepana Mesića. Njega je Budo Lončar odveo u svoju sretnu budućnost među vrsnike i sljedbenike ideja poznatih globalnih demokrata Mogutua, Hajlasevasija, druga Tita i Fidela Castra a vas je gospodine predsjedniče vaša dobra vila i bujna mašta odvela u hrvatsku svijetlu budućnost europsku. Međutim mi ovdje živimo u ovom Visokom domu u našoj tegobnoj sadašnjosti i ja sam vam najavio jedno pitanje vezano uz reviziju pretvorbe i privatizacije ali zahvaljujem se predsjedniku. On je poduzeo tu inicijativu pa bi on postavio jedno lakše pitanje. A puno važnije. Ono glasi: Dijelite li vi uvjerenje Predsjednika Republike da je embargo na uvoz oružja 1991. godine koristio Republici Hrvatskoj. Hvala vam lijepo.
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine zastupniče Letica. Prije svega hvala vam na velikom komplimentu koji ste iskazali meni i hrvatskom državnom izaslanstvu što ste pratili sve ono što smo radili u Sjedinjenim Državama na korist Hrvatske za učvršćivanje međunarodnog položaja Hrvatske i mogu vam reći da je vaš mladi sin koji je jedan od najperspektivnijih hrvatskih studenata kao što sam čuo na Yale-u bio na predavanju, sudjelovao vrlo aktivno i [[Upadice se ne razumiju.]] I rekao mi, i rekao mi da bi bilo dobro, i on i ostali studenti koji su bili tamo da iz Hrvatske dođe i više državnih dužnosnika, saborskih zastupnika da se obrate i na tim sveučilištima jer treba još puno raditi na ispravljanju istine o Hrvatskoj. A jedna od potreba u kojima se treba ispraviti istina je i ta. Prema tome Hrvatska je bila napadnuta, bila je žrtva velikosrpske agresije i mi smo se morali braniti. I ja mislim da je jedna od najvećih pogrešaka Međunarodne zajednice odnosno Ujedinjenih naroda što je tada kad se Hrvatska trebala obraniti uvela embargo na oružje. Mislim da sam time odgovorio na vaše pitanje.
Zastupnik Slaven Letica. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Vlade, ovoga puta 100 posto sam zadovoljan vašim odgovorom, a ova ljubomora ljudi koji ne cijene, ne zbog toga što se radi o mome sinu, nego o jednoj plejadi od možda 100-tinjak ili 200 mladih ljudi koji su završili najbolja sveučilišta u Americi, koji rade na Wall Streetu, koji su predavači i istraživači na vodećim sveučilištima vi se među njima pojavljujete kao jedan od ljudi koji to razumiju, a ima ljudi koji misle kad netko odlazi na operu da ide tamo da smatra mutne poslove. Ali to je stara komunistička teza, ne treba ići u kazalište. [[Pljesak.]]
Zastupnik, poštovani Miroslav Čačija, izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče Vlade sa članovima Vlade, kolegice i kolege. Pitanje postavljam premijeru. Jedna od točaka sporazuma HDZ-a i HSU-a je dogovor da se prosječne mirovine već sa 1. siječnjom 2005. godine usklade na razini od 50% prosječne neto plaće. Prema službenim podacima za kolovoz udio prosječne mirovine od 1914 kuna u prosječnoj neto plaći iznosi 42%. Iako je možda interesantniji i realniji podatak o 39,7% koji se spominje u medijima. Da bi se ispravile nepravde prema 320 tisuća novih umirovljenika koji su umirovljeni poslije 1999. godine s prosječnom mirovinom od 1200 kuna što je daleko ispod 30% od prosječne plaće Klub zastupnika HSS-a uputio je 1. lipnja 2006. godine u proceduru prijedloge zakona za usklađivanje mirovina novih i stranih umirovljenika. Vlada Republike Hrvatske nažalost dala je negativno mišljenje o oba prijedloga s obrazloženjem da se prijedlozima zakona Kluba HSS-a, citiram: «narušavaju odnosi među mirovinama ostvarenih u različitim razdobljima». To se može protumačiti kako Vlada ima podatke koji pokazuju da nema razlika u mirovinama između novih i starih umirovljenika. Ali unatoč negativnom mišljenju Vlade na prijedloge HSS-a vi ste gospodine premijeru najavili rješavanje tog problema u sljedećoj godini. A time ujedno i priznali da problem postoji i da postoji potreba rješavanja tog problema. Gospodine premijeru zašto odgađate rješavanje problema za sljedeću izbornu godinu kada novi umirovljenici trebaju veće i zaslužene mirovine već danas? Hvala.
Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Poštovani gospodine zastupniče Čačija, vi ste vaše pitanje pročitali što meni sugerira i onima koji vas gledaju da ne znate puno o čemu govorite i da ne možete govoriti napamet o tome. Ja za razliku od vas ću vam reći da je Vlada puno prije nego što je HSS u lipnju uputio prijedlog, gospodine Kolar prije nego što ste uputili prijedlog, formirala jednu radnu skupinu, da, formirala jednu radnu skupinu koja radi na rješavanju problema novih umirovljenika. Prema tome ne treba čitati, ako se znaju svi podaci onda znate da radimo na tome i da ćemo nastaviti raditi na tome. Prema tome ako je jedna Vlada učinila bilo što za hrvatske umirovljenike to je onda učinila ova Vlada i za stare a učinit ćemo i za nove. I u tom smislu ukoliko želite sudjelovati u radnoj skupini koja je počela raditi puno prije vašeg prijedloga ja vas pozivam da sudjelujete u radnoj skupini jer želimo zaista na jedan način koji odgovara mogućnostima Hrvatske riješiti problem novih umirovljenika. Bez politikanstva, bez citiranja kad ste vi poslali pismo jer vam mogu reći da smo na Gospodarsko-socijalnom vijeću i sa socijalnim partnerima i sa Strankom umirovljenika dogovorili radnu skupinu koja na tome radi. I dali smo sebi u zadaću riješiti to pitanje u 2007. godini. Zato ukoliko ste zaista zainteresirani za rješavanje problema novih umirovljenika pozivam vas da HSS dade jednog predstavnika u radnu skupinu koja na tome već radi.
Poštovani zastupnik samo odgovor zastupnik Ivan Čačija. Dobit ćete, … [[Govornik se ne razumije zbog najave.]] odgovorite samo prvo.
Gospodine premijeru nažalost šta mogu drugo reći nego da ste me uvrijedili ali niste mi odgovorili ipak na pitanje. Ja mogu samo reć' sljedeće. Ovih nekoliko mjeseci itekako dobro smo upoznati i ovih 320 tisuća ljudi je upoznato sa problemom o kojem smo vam ovdje rekli, odnosno izrekli. Ja sam istina i Bog pročitao ovo zato što moram sažeto u dvije minute. Ja na to pazim. Prema tome, nažalost nisam zadovoljan, ljudi žive na granici zaista siromaštva i nakon dugo godina što uplaćuju u mirovinski fond sve manje dobivaju a danas vi jednostavno prebacujete taj problem ne znam, vjerojatno za izbornu sljedeću godinu. Nisam zadovoljan.
Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Željko Pecek.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče, ja vas molim da premijera upozorite na način kako se obraća prema zastupniku i gospodine premijeru nije prigodno da u Hrvatskom saboru vrijeđate zastupnika zato što je napisao pitanje. Zastupnik želi biti koncizan, želi biti precizan, međutim vi niste bili precizni, pa vas ja molim da i vi ubuduće pokušate barem skicu napraviti pismeno jer ta vaša komisija u koju nas pozivate se našla samo jedanput i nakon toga nikad više, a problemi umirovljenika postoje već duže vrijeme. Komisija se sastala prošle godine i nema rezultata. Međutim, vi bi htjeli upravo putem ovoga zakona potaknuti rad komisije i riješiti problem umirovljenika koji je evidentan. 320 tisuća ljudi čeka rješenje a vi vrijeđate zastupnike.
Niste naveli koji bi bio članak Poslovnika povrijeđen što ste bili dužni pa ne mogu to komentirati. Zastupnik Lončar, izvolite.
Gospodine predsjedniče, vi ste prekršili članak 214. Je, dobro je da ste upozorili zastupnika da on nije rekao koji članak. Ja vas molim zato što je intervenirao sa pločicom povreda Poslovnika nije rekao na koji se članak poziva da dadete njemu opomenu i sebi. Hvala lijepa.
Neću dati opomenu čak ni vama iako bi trebao. Da ste me slušali onda biste čuli da sam rekao da zastupnik nije naveo koji članak Poslovnika drži da je povrijeđen. Prema tome nikakve opomene, zastupniče Lončar neću dijeliti. … [[Upadica se ne čuje.]] E to je moje pravo i to ću ja pravo i konzumirati. Poštovani zastupnik Marko Širac.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, uvaženi članovi hrvatske Vlade. Metalna industrija važna je grana hrvatskog gospodarstva. Željezaru "Sisak" kao jedan veliki metalni kompleks bivša Vlada je privatizirala 2002. godine, na način da ju je prodala strateškom partneru "Mečiar" iz Rusije. Ta firma "Mečiar" je ušla u željezaru "Sisak", otpustila većinu djelatnika, izrezala najveći dio onih pogona, prodala na tržištu zalihe a djelatnost je nastavila samo u valjaonici cijevi koja proizvodi bešavne cijevi u Sisku. 2003. godine ta firma je napustila Sisak i valjaonicu cijevi vratila Republici Hrvatskoj. Pitanje je za ministra gospodarstva sljedeće. Gospodine ministre u kojoj fazi je postupak privatizacije valjaonice cijevi Sisak d.o.o. iz Siska?
Ministar Branko Vukelić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane gospođe i gospodo saborski zastupnici. Poštovani gospodine Širac, ovo je jedno pitanje koje je vrlo kratko i moglo bi se vrlo kratko odgovoriti u kojoj je fazi. Mislim da je svima poznato da je Vlada 1. rujna ove godine donijela odluku da se pokrene privatizacija željezare "Sisak" odnosno valjaonice cijevi "Sisak" i dakle mi očekujemo ovim narednim mjesecima da se taj proces i završi. Međutim puno je posla određeno do tog 1. rujna i to je važno ovdje reći. Vi ste spomenuli i prošlost. Ona zaista je takova da je prošla Vlada imala neuspješna ali dva pokušaja privatizacije željezare "Sisak". Željezara Sisak je 2001. otišla u stečaj, 2002. pokušaj privatizacije sa "Trgoimpexom", međutim neuspjeh već te godine, 2003. godine "Mečerstil" je ušao u vlasništvo željezare i međutim nas i moje ministarstvo kada smo 2004. godine preuzeli odgovornost za svoje resore je nažalost dočekala situacija da je "Mečerstil" odlazio, ustvari da je napuštao taj projekat i da nije ispunio ono što je trebao ispuniti. Prema tome od tada, praktično od rujna 2004. godine intenzivno se radi na prije svega očuvanju i nastavku proizvodnje u željezari "Sisak" odnosno u valjaonici cijevi "Sisak", jer to je tvrtka koja važna i za Sisak. Rekli ste za metalce a to je područje i Sisak po toj metalnoj industriji, dakako tradicionalno značajan zbog 1700 ljudi koji radi i radilo je u toj željezari, zbog crne metalurgije i proizvodnje čelika u Hrvatskoj koje se Hrvatska, ova hrvatska Vlada nije željela i ne želi odreći kao strateški važne gospodarske grane. Dakle, od rujna 2004. godine valjaonica cijevi "Sisak" preuzela je sve radnike, Vlada je stala sa jamstvima iza te kompanije i ona je praktično sredinom 2005. nastavila svoju proizvodnju, a istovremeno se pripremao i program restrukturiranja crne metalurgije i pripremali su se tenderi, dakle natječaj, dokumentacija za privatizaciju željezare. I ono što je važno za istaknuti. Ova privatizacija koja je počela neće zaista biti neuspješna kao one prethodne dvije jer je rađena vrlo temeljito u skladu sa našim programom restrukturiranja usklađujući ga i sa svim propisima i pravilima i Europske unije i Europske komisije, usklađujući ga sa potrebama i stanjem kada je u pitanju tržište čelika u svijetu i Europi, i oni uvjeti koji su sada u natječaju definirani mislim da su izuzetno dobri. Ti uvjeti su definirani zajedno sa našim partnerima a to su sindikati. Ti uvjeti definiraju da treba onaj tko želi kupiti željezaru, odnosno valjaonicu cijevi "Sisak", preuzeti 1209 radnika da taj treba preuzeti i obvezu najmanje minimalno dvije godine zadržati te radnike, da treba predložiti poslovni plan za narednih 5 godina poslovanja željezare, da treba minimalno 100 milijuna kuna uložiti i investirati u željezaru. Dakle, svi ti elementi govore ono što je naša nakana. A nakana je imati takovog strateškog partnera koji neće kao prethodni pokušati napraviti samo privremenu dobit za sebe nego koji će doći uložiti u željezaru, nastaviti proizvodnju, zadržati što je više moguće broj radnika i ono što je posebno važno, mi smo prije ovog natječaja napravili dvije važne stvari: remont caprag sa 200 ljudi pripojili smo valjaonici da i oni budu dio cjeline koja se privatizira, to je mislim vrlo važno za sve nas i za sindikate pogotovo i isto tako 800 tisuća kvadratnih metara zemljišta koje nije u funkciji poslovanja valjaonice cijevi Sisak, dakle bivše željezare, smo izdvojili i to je područje koje je itekako atraktivno za novu poduzetničku zonu u Sisku i za razvoj poduzetništva u tom gradu koji kao i mnogi još drugi gradovi imaju itekako potencijala za gospodarski razvoj. Prema tome to je jedna složena akcija bila, aktivnost koja je trajala preko godinu dana, ali sve pripreme su napravljene vrlo temeljito i ja sam siguran da će ova privatizacija za razliku od onih prethodnih biti vrlo uspješna.
Zastupnik Marko Širac, izvolite.
Gospodine ministre drago mi je da ministarstvo i Vlada poduzimaju takove mjere da se stabilizira stanje u valjaonici cijevi u Sisku, jer ta valjaonica ima zaistinu kvalitetan proizvod koji ima tržište i u Republici Hrvatskoj, ali ima ga i u svijetu. Radi se o proizvodu iza kojeg stoji ime, stoji kvaliteta a evo sami ste tu naveli da ta valjaonica zapošljava tisuću 209 djelatnika i mjere koje je poduzela Vlada i koje poduzima ministarstvo da se izvrši privatizacija na jedan drugi način od ona protekla dva načina koja nisu uspjeli, daju jedan osjećaj sigurnosti da će ta tvrtka naći svoje mjesto i u Hrvatskoj i na svjetskom tržištu. Ja sam zadovoljan sa vašim odgovorom i hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Nikola Ivaniš, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, uvaženi članovi Vlade, kolegice i kolege. Pitanje za premijera odnosi se na financiranje hrvatskog zdravstvenog sustava. Naime, poznato je da zdravstveni sustav u Hrvatskoj ima ogromne probleme ili mogli bismo reći da grca u problemima i isto tako poznato je da je negdje sredinom ove godine ukupni dug hrvatskog zdravstva iznosio oko 5 milijardi kuna. Nakon toga smo donijeli paket zdravstvenih zakona to je činjenica, ali tim zakonima nismo uklonili uzroke koji generiraju stalnu krizu u hrvatskom zdravstvu. Naime mi i dalje imamo izrazito veliki manjak srednjeg medicinskog kadra u odnosu na broj stanovnika, imamo danas već evidentan manjak liječnika, izrazito je visoka doba specijalista, prosječna dob specijalista i sve hrvatske bolnice su u gubicima ali većina je takvog statusa da bi te dugove trebale rješavati županije koje za to nemaju novaca, u to mislim da ne trebam nikoga uvjeravati. Mi izdvajamo 9% bruto društvenog proizvoda na naš BDP dok paralelno sa time Njemačka, Francuska ili Irska izdvajaju 10 do 11% na svoj bruto društveni proizvod od 25 tisuća eura. Temeljem toga stvara se podatak, mi izdvajamo između 400 i 450 eura po glavi stanovnika dok oni izdvajaju oko 2,5 tisuće eura godišnje naravno po glavi stanovnika. To pokazuje da mi moramo ozbiljno otvoriti pitanje povećanja izdvajanja sredstava za zdravstvo u ovom društvu neovisno o tome što će biti izvor i stoga vas pitam jer ste i vi krajem ljeta o tome davali izjave. Da li Vlada ima pripremljene mjere za povećanje izdvajanja sredstava za zdravstvo, a ukoliko ima na čemu se temelje, da li intervencijama u probleme stope za zdravstvo ili iz državnog proračuna? Hvala lijepo.
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine zastupniče. Najprije bih se želio ispričati gospodinu zastupniku Čačiji. Pretjerano sam reagirao, logično je da ako se želi koncizno postaviti pitanje da se može i pročitat, ispričavam se. Što se tiče zdravstvenog osiguranja, dakle mi smo već u 2006. godini povećali u odnosu na 2005. za nekih milijardu kuna izdvajanja za zdravstvenu zaštitu. U ovoj godini planiramo daljnjih 700 milijuna kuna, znači daljnje povećanje, a isto tako povećanje za skupe lijekove negdje oko 200 milijuna kuna. Ono što me posebno veseli je također, a mislim da će i vas veseliti, otvaranje i početak rada kardiokirurgije u Osijeku, u Splitu i završetak idejnog projekta za KBC Rijeku. Prema tome, Vlada će naći i ako me pitate iz kojih sredstava, naprosto iz povećanih prihoda. Prema tome povećavamo svake godine koliko možemo i onoliko koliko smatramo da možemo pokriti. Znači za iduću godinu povećanje od pola milijarde do 700 milijuna plus 200 milijuna za skupe lijekove i završetak ovih velikih projekata.
Zastupnik Nikola Ivaniš, izvolite.
Hvala lijepo na odgovoru. Međutim odgovor nije ono što sam očekivao, pa niti u pravom smislu riječi ono što sam pitao. Naime mi imamo za redovno poslovanje sustava mjesečni minus otprilike po procjenama od 190 milijuna kuna, godišnji negdje od 2,2 do 2,4 milijarde kuna. I s obzirom na to transferi iz proračuna intervencije u pojedine projekte su apsolutno za cijenit, to je ovo o čemu ste vi govorili. Međutim, neovisno o tome činili vi to u 2007. nama će ovaj osnovni problem dnevnog, mjesečnog i godišnjeg generiranja dugova ostati. Mi moramo sustavno povećati izdvajanja za osnovno financiranje zdravstvenog sustava inače će se i dalje urušavati prava, a ona su trenutno urušena jer je naravno bitno oštećen hrvatski zdravstveni osiguranik temeljem prava na lijekove, to ne trebam valjda specijalno govoriti jer je to činjenica.
Poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Svoje pitanje upućujem predsjedniku hrvatske Vlade, gospodinu dr. Sanaderu. Gospodine predsjedniče na jednom od najljepših otoka u Hrvatskoj i ne samo u Hrvatskoj nego i na Mediteranu i svijetu, na otoku Mljetu, dogodila se nezakonita prodaja državnog zemljišta. Prema do sada dostupnim podacima i činjenicama, na otoku Mljetu je prodano preko milijun metara četvornih državnog zemljišta. Zabrinjavajuće je da je u procesu natječaja načelnik općine Nikola Hajdić, inače iz redova SDP-a, bio upozoren od strane Državnog odvjetništva da te čestice zemlje ne može i ne smije prodavati jer su one po zakonu državno vlasništvo i da jedino država može raspolagati sa tim česticama. Da stvar bude gora, taj isti načelnik je te parcele prodavao kao građevinsko zemljište i obmanuo sve one koji su se javili na natječaj, jer je svega nekoliko mjeseci prije te nelegalne prodaje, donesen prostorni plan Županije dubrovačko-neretvanske u kojoj su te čestice zemlje bile zelene površine, odnosno ostale su šumi i šumsko zemljište i nisu bile uvrštene u građevinsko područje. Svi znaju da planovi višeg reda se moraju poštivati i da se s njim moraju uskladiti svi planovi nižeg reda pa tako i općine Mljet. U drugi plan ćemo danas staviti sramotnu nisku cijenu koja je postignuta u ovoj prodaji u režiji SDP-a za metar četvorni od 12 kuna do 12,5 EUR-a. Moje pitanje vama je koji je vaš stav, kao predsjednika hrvatske Vlade obzirom da je riječ o prodaji nelegalnoj, državnog zemljišta?
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader, izvolite.
Gospodine zastupniče, gospodine predsjedniče Sabora. Moj stav je kao i svih drugih hrvatskih građana. Mi smo u Hrvatskoj u fazi približavanja Europskoj uniji. I jedno od najvažnijih tema je pitanje hoćemo li ili ne rasprodati ono što zovemo nacionalnim bogatstvom, a svi koji poznaju hrvatske otoke, posebno otok Mljet, znaju da je riječ o jednom od najljepših ne samo hrvatskih nego uopće mediteranskih pa i svjetskih otoka. Mljet je naš možemo ga, on je još iz starih davnina poznat i u literaturi kao raj na zemlji. Prema tome, smatram i ovdje nije uopće bitno koje je političke opcije bilo tko, jer mislim da mi u Hrvatskoj moramo voditi žestok obračun protiv bilo kakvog kriminala, mita, korupcije, posebno nelegalne prodaje državnog zemljišta bez obzira o kome je riječ i bez obzira o kome se radi. Zato apeliram samo kao predsjednik izvršne vlasti, mogu apelirati i očekivati brzu istragu o tome, završetak te istrage i sankcioniranje ukoliko se potvrde navodi da je zemljište državno, da je nelegalno prodano, da je prodano suprotno planu Dubrovačko-neretvanske županije, prostornom planu koji je napravljen. Ali, apeliram i na hrvatsku javnost, da nastavimo i dalje javno prozivati sve one koji tobože, na jedan farizejski način govore o zaštiti nacionalnih interesa, a istodobno prodaju preko milijun kvadrata vrijednog zemljišta jednog od najljepših hrvatskih otoka. Mi smo, kao što znate, Vlada je išla s prijedlogom da zaštitimo upravo prodaju hrvatskih otoka pa i od onih privatnika koji posjeduju čitave otoke pravom prvokupa države. Ukoliko država ne pokaže interes, a pokazat će ga i naći će sredstva, onda to treba učiniti županija ili grad. Prema tome, institutom prvokupa zaštitili smo one otoke koji su u vlasništvu privatnih osoba. Ovakve slučajeve, ja mislim da trebaju naprosto mjerodavne institucije do kraja istražiti, riječ je dakle prije svega o tome da Državno odvjetništvo i da očekujemo uskoro završetak istrage i sankcioniranje ukoliko se pokaže da je to točno, a to bi značilo ujedno i da se ta zemlja vrati jer ona nije legalno prodana i mi tražimo da se Mljetu vrati ono što je hrvatsko.
Zastupnik Frano Matušić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja sam zadovoljan sa vašim odgovorom. Siguran sam da će biti zadovoljni i Mljećani koji me svakodnevno zovu u vezi ovog problema, ali isto tako iz ovoga se da iščitati i praksa određene stranke, ja u tom pogledu se ne mogu složiti s vama kad ste spomenuli SDP, zato što ovo nije usamljen slučaj. Ja ću samo podsjetiti hrvatsku javnost na Savudrijsku valu i odnos SDP-a po tom pitanju, ali isto tako u ovom trenutku koristim priliku da podsjetim na pitanje razgraničenja u Bokokotorskom zaljevu gdje Hrvatska još uvijek ne kontrolira dio svog morskog teritorija što je također napravljeno u vrijeme mandata bivše vlasti. I jedna opaska za kraj. Ne slažem se sa onima koji negoduju u vezi vaše primjedbe zastupniku Čačiji jer se sjećam iz povijesti ovog Visokog doma, iz Hrvatskog sabora, u 19. stoljeću je bilo zabranjeno, odnosno nije bilo dopušteno čitati govore u ovom Domu.
Poštovani zastupnik Ivica Klem.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade Republike Hrvatske i članovi Vlade. Pitanje upućujem potpredsjednici Vlade i ministrici obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti. Iz medija smo dobili saznanje o uvođenju projekta osobnog asistenta za osobe sa invaliditetom. Mene, a vjerujem i širu hrvatsku javnost interesira koliko je osoba do sada obuhvaćeno ovim projektom vašeg ministarstva i koliko je sredstava utrošeno. Hvala lijepa.
Potpredsjednica Vlade, ministrica Jadranka Kosor, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani gospodine zastupniče, hvala vam na pitanju, jer mislim da se o ovom projektu, sasvim novom, još uvijek u pilot fazi vrlo malo zna. To je odličan projekt. Od svibnja ove godine na temelju javnoga poziva. Dakle, projekt kojim želimo dobiti saznanja i iskustva kako bismo ta iskustva mogli pretočiti i u zakon i naravno projekt proširiti na sve osobe kojima je osobni asistent potreban. Dakle, u ovoj fazi do danas od svibnja taj projekt se odnosi na 78 osoba sa najtežim invaliditetom u Hrvatskoj, dakle osobe s paraplegijom, tetraplegijom, mišićnom distrofijom, multiplom sklerozom i različitim drugim bolestima, odnosno oboljenjima, dakle motoričkim poteškoćama. Uglavnom su to nepokretne osobe kojima je pomoć drugih neophodna da bi živjeli dostojno i dostojanstveno. Ovaj projekt daje sjajne rezultate, dakle 78 osoba sa najtežim oštećenjima, dakle osoba koje su nepokretne, dobile su svoje osobne asistente koji se o njima brinu u obavljanju svih najnužnijih poslova, dakle od osobne higijene, od pranja, kupanja, češljanja, rezanja noktiju, odlaska liječniku, obavljanja kućanskih poslova i svega onoga što zapravo svakodnevni život donosi za sve nas, a te osobe ne mogu same obaviti. Na taj način smo odteretili naravno članove obitelji, zapravo donijeli jednu novu, potpuno novu kvalitetu života u te obitelji gdje žive osobe s najtežim invaliditetom. Cijeli taj projekt je išao, dakle preko javnoga poziva. Udruge u kojoj su učlanjene osobe sa najtežim invaliditetom su obavile glavninu posla i moram reći da je odjek sjajan, dakle svakodnevno dolaze pisma osoba na koje se taj projekt odnosi, koje govore o tome da je to naprosto jedna nova stranica u njihovim životima. Mi s tim projektom nastavljamo i sljedeće godine, naravno. Do sada je u projekt utrošeno više od 3 milijuna i 200 tisuća kuna i ponavljam da će sva dobra iskustva koja smo stekli na temelju ovog pilot projekta biti pretočena u zakon i ja vjerujem da će se uskoro na temelju zakona pravom na osobnog asistenta koristiti sve osobe u Hrvatskoj kojima je to potrebno. Mi smo krenuli u ministarstvu kojem sam na čelu i u neke druge projekte kao što su projekti prilagodbi i za osobe s invaliditetom u suradnji sa gradovima, općinama i županijama. Isto tako učinili smo jedan, rekla bih, veliki iskorak za djecu, odnosno učenike osnovnih i srednjih škola koja su slabovidna, odnosno slijepa. Mi smo preveli udžbenike za tu djecu i mislim da je to, evo, za učenike koji imaju poteškoća s vidom, koji su slijepi, isto tako nova stranica u životu jer su željni školovanja, željni znanja, željni obrazovanja. Ponavljam, osobni asistent je nešto novo, ali nešto što daje sjajne rezultate i vjerujem da ćete i vi, ali i drugi zastupnici s pozornošću pratiti nastavak u sljedećoj 2007. godini za što će biti u proračunu osigurana sredstva. Hvala.
Hvala. Zastupnik Ivica Klem, izvolite.
Upravo iz tog razloga sam i uputio ovo zastupničko pitanje jer sam upoznat sa Udrugom "Bubamara", znači osoba sa teškom tjelesnom invalidnošću iz Vinkovaca i znam kakve je napore činila pokojna predsjednica te udruge, Kristinka Matešić. Želja mi je naravno da svim osobama koje su teški invalidi što više pomognemo kroz institucije, znači, i kroz zakon i držim da je upravo primjerena ovakva jedna institucija koja treba biti i uokvirena uz zakon. Znači da svaka osoba sa teškim tjelesnim oštećenjem ima pravo na osobnog asistenta jer ćemo na taj način olakšati i obiteljima, ali i osobama sa teškim tjelesnim oštećenjima i omogućit ćemo im da što normalnije žive i uklope se sa ostalim ljudima u određenim sredinama. Hvala vam lijepa na aktivnošću.
Poštovani zastupnik Željko Ledinski. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine predsjedniče Vlade sa članovima, kolegice i kolege. Pitanje postavljam predsjedniku Vlade. S obzirom da se ne sjećam kako je to bilo u 19. stoljeću, a držim samo da je bolje pisati jer pametni piše, ja ću svome pitanje isto pročitati. Očito je da nam je zaustavljen brzi ulazak u Europsku uniju i da smo bliže i sve bliže novoj CEFTA-i ili zoni slobodne trgovine zapadnog Balkana. A dosadašnja liberalizacija domaćeg tržišta dovela je do velikog povećanja uvoza poljoprivrednih prehrambenih proizvoda. Samo u prvih 7 mjeseci ove godine uvezeno je preko milijardu dolara, a očito je da do kraja godine će to biti oko 2 milijarde američkih dolara. Kada to izračunamo po stanovniku to je nekakvih 450 dolara po stanovniku čime smo došli do pozicije da smo jedna od zemalja koja najviše uvozi u Europi, a time i svijetu i to posebno onih proizvoda koje bi trebali proizvoditi kod nas. A to su primarni poljoprivredni proizvodi, stoka, meso, mlijeko, mliječni proizvodi, voće, povrće, vino. Taj uvoz je ekvivalent više od 21 tisuću radnih mjesta u seoskom prostoru. To stanje nama u HSS-u je izuzetno alarmantno i zanima nas hoće li Vlada pristati na snižavanje carina na uvoz poljoprivrednih proizvoda u okviru pregovora u novoj CEFTA-i? Ako da, je li Vlada napravila procjenu koliko dohotka će izgubiti mala i srednja seljačka obiteljska gospodarstva zbog liberalizacije trgovine u okviru nove CEFTA-e i koje su to mjere poljoprivredne politike kojima će se nadoknaditi gubitak dohotka u poljoprivredi zbog povećanog uvoza. I moje pitanje je hoće li nova CEFTA uništiti i ono malo preostale sirotinje na hrvatskom selu kako bi stranci lakše mogli kupiti hrvatsku zemlju? Hvala.
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader, izvolite.
Gospodine zastupniče Ledinski, prije svega ja mislim da je CEFTA za razliku od zone slobodne trgovine zapadnog Balkana jedan sasvim drugačiji i kvalitetno bolji projekt za Hrvatsku nego što nam je bilo predlagano od Europske komisije. A prisjetite se početkom godine da je Europska komisija bila predložila čak i pakt o stabilnosti i zonu slobodne trgovine zapadnog Balkana. Mi smo tada izašli, ja osobno, sa konkretnim prijedlogom proširenja postojeće CEFTA-e. E sada, da bismo i hrvatskoj javnosti koja je zainteresirana za ovo pitanje, da bismo prisjetili se svi skupa kad je CEFTA počela i tko je sve bio u CEFTA-i. CEFTA je počela početkom 90-ih godina. Mi nažalost tada nismo ušli u CEFTA-u iz objektivnih i subjektivnih razloga, a trebali smo ući. Sve zemlje koje su kasnije, koje su bila u CEFTA-i ušle su u Europsku uniju. I CEFTA je bila praktički jedan trening za Europsku uniju, za članstvo u Europskoj uniji. Čak štoviše, te zemlje su i u gospodarskom smislu iskoristile CEFTA-u. Na kraju, Hrvatska je uspjela ući u CEFTA-u prije nekoliko godina i danas je zajedno sa Rumunjskom i Bugarskom bila praktički jedina od novih zemalja koje su ušle, a sve ostale su napustile CEFTA-u jer onog trenutka kada se uđe u Europsku uniju ne može se biti i u CEFTA-i. Prema tome, mi smo se našli pred dilemom. Što učiniti? Zatvoriti CEFTA-u ili je proširiti, zatvoriti CEFTA-u i prihvatiti slobodnu zonu zapadnog Balkana što za nas nikada nije došlo u obzir. Prema tome, predložili smo proširenje CEFTA-e na zemlje jugoistočne Europe plus Moldaviju, a moj prijedlog je i ja se nadam da će biti i u Europskoj komisiji ozbiljno razmotren da se proširi i na Ukrajinu. Što znači CEFTA? CEFTA znači zona slobodne trgovine, a mi sa svim tim zemljama i sad ja vidim možda, dopustite mi i jednu vrstu nerazumijevanja cijelog problema. Jer mi sa svima imamo bilateralni ugovor o slobodnoj trgovini, sa svim tim zemljama. E sada ti bilateralni ugovori trebaju prijeći u jedan ugovor zajednički o zoni slobodne trgovine srednje Europe, srednje i jugoistočne Europe. Ponavljam, naš je prijedlog da u tu CEFTA-u uđe i Ukrajina. E sada, na nama je na Hrvatskom agraru, na hrvatskoj Vladi, na Hrvatskom saboru, na svima koji vodimo računa i želimo dobro hrvatskoj poljoprivredi, da budemo konkurentni ali ne samo u poljoprivredi nego i svim drugim granama. Jer je to zona slobodne trgovine za sve grane. E sada, da bih i ja pridonio vašem, ne slažem se sa zastupnikom Matušićem, da bi ja pridonio kulturi čitanja jer je riječ o postotcima, pročitat ću postotke. U ovoj godini izvoz u prvih 7 mjeseci poljoprivrednih proizvoda, jer ipak je vaš naglasak bio na poljoprivredi, je porastao za 25% u odnosu na prošlu godinu. Izvoz za 25%, a uvoz za 10%. Pa ako to nije pozitivan trend onda što je? Dalje, mi smo deficit u odnosu na, prvi kvartal ove godine u odnosu na prvi kvartal prošle godine, te podatke imamo, smanjili za 57 milijuna US dolara, američkih dolara. Sve govorim o poljoprivredi. Dakle, govorimo a u ožujku je, i to je jedan važan podatak i dobar podatak, po prvi put izvoz poljoprivrednih proizvoda premašio 100 milijuna dolara u jednom mjesecu. Evo, to su podaci koji su ohrabrujući ali stoji činjenica da i dalje uvozimo previše i ja sam otvoren i mi u Vladi, pokušavamo riješiti na svaki način, ako imate koje prijedloge dobro su došli, kako zaštititi naše poljoprivrednike od ofrlj robe i od onoga što se uvozi pa i na način koji je ilegalan, znači na nekakvim granicama koje se ne kontroliraju, nekakvim tobožnjim graničnim prijelazima. Tu su već dobili zadaću i Ministarstvo unutarnjih poslova i Ministarstvo financija odnosno Ravnateljstvo carine da se svi oni tzv. zeleni prijelazi, ilegalni prijelazi zabrane i fizički da se zapriječe. Prema tome, nastojat ćemo na svaki način smanjiti to. Ali ponavljam, ohrabruju podaci izvoza poljoprivrednih proizvoda iz Hrvatske u inozemstvo. Oni su ove godine dva i pol puta više rasli i brže rasli nego što je rastao uvoz.
Zastupnik Željko Ledinski. Izvolite!
Hvala, gospodine predsjedniče! Poštovani gospodine predsjedniče Vlade, ja se slažem sa vašim podacima koje ste vi iznijeli po pitanju izvoza postotaka i ostalo, ali znate ja sam šumar po zanimanju i mene su uvijek zanimali kubici a ne postoci, tako da lijepo je čuti da je nešto 10% veće ali bi bilo ljepše da smo rekli koliko je to u milijardama dolara, milijunima i ostalo. I očito da vi u svom odgovoru ste rekli sve što stoji ali niste odgovorili na moje pitanje što će biti kada dođe do te nove … [[Govornik se ne razumije.]] , da li će i kako će proći naš srednji i mali seljak. Zato molim pisani odgovor na ovo pitanje.
Hvala. Zastupnica Marija Bajt. Izvolite!
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, gospođe i gospodo! Pitanje postavljam gospodinu ministru financija Ivanu Šukeru. Stanje u Požeškoj županiji je izuzetno teško posebno za 64 zaposlenika Požeške županije koji su već petnaest dana u štrajku a gotovo šest mjeseci nisu dobili plaću zbog blokade računa. Zaposlenici su na rubu egzistencija a u formalno-pravnom smislu su nezaštićeni. Gospodine ministre, kako vidite mogućnost normalnog funkcioniranja Požeške županije odnosno da li je do blokade računa uopće trebalo doći? Hvala.
Ministar financija gospodin Ivan Šuker. Izvolite!
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici! Prvo, da ovo pitanje pokušamo sa politikantskih voda svesti u zakonske okvire i okvire struke. I kad pogledamo Ovršni zakon članak 204. stavak 2. onda ćete vidjeti da tamo eksplicite piše da se državni proračun, proračun jedinica lokalne samouprave, ne može se na njima izvršiti ovrha ako ta sredstva služe za nužno obavljanje posla u tim jedinicama. Dakle, da je čelništvo županije napravilo ono samo što mu nudi Ovršni zakon do blokade računa Požeške županije ne bi došlo. Druga stvar, u nalazu Državne revizije koji je toliko krivo interpretiran u hrvatskoj javnosti jasno stoji da je mišljenje Državne revizije da je čelništvo županije trebalo poduzeti dogovore i razgovore sa poslovnim bankama da zbog jednog … [[Govornik se ne razumije.]] od 480 tisuća kuna ne dođe do blokade županije. Dakle, to su dvije elementarne stvari. Međutim, što se željelo napraviti? Doveli su se zaposlenici Požeške županije kao taoci prikazujući, ne vodeći brigu o njima i njihovim obiteljima, njihovim egzistencijama. Ista stvar se pokušala napraviti i sa osnovnim, srednjim školama, centrima za socijalnu skrb i bolnicama. Međutim, Vlada da bi spriječila tu jednu namjeru manipulacije sa sudbinama đaka i uposlenika je uredbom donijela odluku da svi troškovi osnovnih škola, srednjih škola, centara za socijalnu skrb, bolnice se podmiruju direktno izvršiocima usluga. Da li je u proteklih pet mjeseci pojavio se ikakav problem u funkcioniranju osnovnih, srednjih škola, centra za socijalnu skrb i bolnica u Požeško-slavonskoj županiji? Nije. Međutim, namjera je bila da se blokira račun, da 13 milijuna kuna decentraliziranih sredstava koja su zakonom propisana za što ide se iskoriste za otplatu nekakvih kredita. Međutim, postavlja se jedno drugo pitanje. Kome je u interesu da ne podnese zahtjev da se ne blokira račun ako dospijeće kredita je u slijedećih petnaest godina, kome je u interesu da se to naplati odjedanput. Druga stvar, kad govorimo o tome kad su nastale obveze i tko je omogućio jedinicama lokalne samouprave da izdaju jamstva bez suglasnosti Vlade, bez suglasnosti Ministarstva financija. Gospodo, pogledajte si koje ste zakone donosili 2000. i 2001. Kad je najveći dio ovih obveza koje nisu dospjele, koje tek trebaju dospjeti odobren Požeško-slavonskoj županiji" 2002. i 2003. godine. I mislim da ovo što s obzirom da je u javnosti rečeno da smo se kolega Jurčić i ja našli. Mi smo se stručni složili, problem, odgovorno to tvrdim kao ministar financija, kao čovjek od struke da se problem Požeško-slavonske županije ako gospodin Ronko napravi ono što treba napraviti može riješiti u nekoliko dana, Požeško-slavonska županija može funkcionirati bez problema, radnici će dobivati svoju plaću, svi će troškovi biti plaćeni a sa kreditorima imate na web stranicama sindikata što je direktor najvećeg vjerovnika poslovne banke odgovorio, dakle spreman je za razgovor i … [[Govornik se ne razumije.]] kredita. Sve poslovne banke su spremne za razgovore. I problem Požeško-slavonske županije se može riješiti bez ikakvih većih problema i sredstava, i riješit ćemo ga. A ono što je vrlo bitno radi hrvatske javnosti, u nalazu Državne revizije ako poštuje instituciju koju smo mi osnovali stoji točno kolike su obaveze Požeško-slavonske županije. Pri dnu stranice 50 se govori o 57 milijuna obveza, ali ne dospjelih obveza nego obveza. A istovremeno mi govorimo, ne mi nego oni kojima je u interesu prikazati nešto drugo, govore o obvezama od 270 milijuna i to prikazuju kao nalaz Državne revizije. E sada, dame i gospodo zastupnici, ja si postavljam pitanje kao čovjek iz izvršne vlasti tko je dao pravo i nama u izvršnoj vlasti i izvršnoj vlasti jedinicama lokalne samouprave da ne prezentiramo podatak koji smo dobili od tijela koje je imenovao ovaj Visoki dom. Na kraju krajeva, to izvješće će se naći na ovom Visokom domu i tih 57 milijuna će se pojaviti kao relevantan podatak i mi njega ne možemo izmisliti. Onda, od kuda se pojavilo 270 milijuna. Ali kad zbrajate kruške i jabuke, kad vam sanacijski plan rade ljudi koji su stvorili ove probleme i potpišu se na taj sanacijski plan onda je jasno zašto se to tako događa. Međutim, poruka svim stanovnicima Požeško-slavonske županije, djelatnicima u Požeško-slavonskoj županiji Vlada ima model, gospodin Ronko samo treba napraviti ono što su njegove zakonske i ustavne ovlasti kao župana i Požeško-slavonska županija može u potpunosti funkcionirati. A što se tiče obveza, tri jamstva za tri osnovne škole dva jamstva još nisu iskorištena i normalna je stvar da u budućnosti kako kolega Primorac ima program razvoja osnovnog školstva i razvoj jednosmjenske nastave da će se iz Ministarstva prosvjete pomoći Požeško-slavonskoj županiji da isfinancira ta tri projekta gdje novci još nisu utrošeni. Ponavljam, novci za Pleternicu, novci za … [[Govornik se ne razumije.]] nisu utrošeni a novci za osnovnu školu u Jakšiću su utrošeni, međutim kažem uz malu pomoć ministarstva u narednih nekoliko godina se to može bez problema riješiti. Međutim i taj problem [[Upadica: Hvala lijepa.]] treba rješavati struka a ne politika.
Hvala lijepa. Zastupnica Marija Bajt. Izvolite.
Meni je prihvatljivo svako rješenje koje ide u smislu funkcioniranja Požeško-Slavonske županije i teškog stanja zaposlenika, ali nastavi li se ova agonija Požeško-Slavonska županija će ostati bez stručnog osposobljenog kadra što će se u budućnosti također pokazati vrlo loše. Hvala.
Poštovani zastupnik Miroslav Rožić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Zbog dugih odgovora ja ću postaviti kratko pitanje. Gospodine predsjedniče Vlade vi ste ministru financija, gospodinu Šukeru objasnili taj problem ali budite ljubazni objasnite ga i nama još jedanput, a pitanje glasi po kojem zakonu i zašto Hrvatska radio televizija ne plaća PDV u ovoj državi?
Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader.
Pa odakle vam to da sam ja to objasnio ministru Šukeru? … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Da sam ja njemu objasnio to. Ministru Šukeru ne treba objašnjavati. On vrlo dobro zna svoj posao. Pitanje PDV-a Hrvatske radio-televizije mislim da treba razmotriti u Hrvatskom saboru, ne na hrvatskoj Vladi. Prema tome ukoliko vi smatrate da treba potaknuti jednu takvu inicijativu ja nemam ništa protiv. Hvala.
Zastupnik Miroslav Rožić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Vlade prije svega na kratkom odgovoru. Dakle gospodin ministar je bio ispostavio račun HTV-u pa je onda nakon toga to bilo povučeno pa sam ja logički zaključio da ste mu vi to objasnili. No u svakom slučaju hvala vam lijepo na odgovoru i budite sigurni mi ćemo potaknuti to pitanje jer doista nema potrebe da Hrvatska radio-televizija bude država u državi, da ne plaća PDV na svoje ukupno poslovanje bez obzira na priču o pretplati. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Petar Mlinarić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, gospodo potpredsjednici, štovani ministri, kolegice i kolege. Moje pitanje upućujem ministrici pravosuđa gospođi Ani Lovrin. Odnosi se na smanjenje broja ovršnih predmeta. Što Ministarstvo pravosuđa poduzima kako bi se smanjio broj ovršnih predmeta? Hvala.
Ministrica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo zastupnici, gospodine zastupniče. U sklopu pravosudne reforme, reforme pravosudnog sustava posebna je pozornost posvećena smanjenju broja zaostataka u, ovršnih predmeta. Ministarstvo pravosuđa u listopadu 2005. donijelo je projekt smanjenja broja predmeta, ovršnih predmeta i evo ja mogu reći da je taj projekt sada nakon 9 mjeseci primjene dao izvanredne rezultate. Ministarstvo pravosuđa nakon snimanja stanja zaostataka u ovrsi opremilo je sudove informatičkom opremom, uvelo je prekovremeni rad, zaposlilo je na određeno vrijeme dovoljan broj izvršitelja i nakon 9 mjeseci primjene bilježimo i pred općinskim sudovima da su zaostaci smanjeni za 50% posebno u Općinskom sudu u Zagrebu gdje je broj zaostataka zapravo se odnosio na 50% ukupnog broja zaostataka. U Općinskom sudu u Zagrebu broj tih zaostataka smanjen je za 60%. Nastavkom ovih mjera i ovakvim tempom ja očekujem da negdje do druge polovice sljedeće godine broj zaostataka će biti sveden na nulu i u ovršnim predmetima postizat će se potpuna ažurnost. Poglavito bih rekla da je u trgovačkim predmetima broj zaostataka u ovrsi smanjen za 80% u odnosu na prethodnu godinu. Ono što je još važno za reći da su izmjene Ovršnog zakona iz 2005. kojim su ovrhe na temelju vjerodostojne isprave prebačene na javne bilježnike usprkos početnim skepsama da će se ti predmeti vraćati ponovo na sudove dao izvrsne rezultate pa tako od siječnja od 135 tisuća predmeta samo 4 tisuće se po prigovoru vratilo na sudove čime se oslobodio velik broj sudaca da se može posvetiti rješavanju složenijih sudskih predmeta što će također pridonijeti smanjenju broja zaostataka u cjelokupnom sudskom sustavu. Ponavljam ovim tempom sljedeće godine ćemo vjerojatno u cijelosti riješiti broj zaostataka u ovršnim predmetima a primjena novela Ovršnog zakona dala je izvrsne rezultate. Hvala.
Hvala. Zastupnik Petar Mlinarić.
Zahvaljujem gospođi ministrici. Ja sam vrlo zadovoljan i zahvaljujem na suradnji i na ažuriranju nekih predmeta koje sam potakao u ime Vukovara. Hvala.
Hvala. Zastupnica poštovana Ivanka Roksandić.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade i članovima Vlade. Svoje pitanje uputit ću gospodinu ministru doktoru Draganu Primorcu, ministru znanosti, obrazovanja i športa. Pa početak školske godine gospodine ministre uveo je u škole mnoge promjene. Nakon jednogodišnjeg projekta Knosa u 49 osnovnih škola od ove godine po novom programu rade sve osnovne škole što je dobro prihvaćeno. Ali nažalost početak školske godine nije prošao bez nekih neprimjerenih događanja koja su bila vezana uz pojavu slikovnice «Crveni medo» koja je u Sisku umjesto radosti o početku školske godine i pozitivnog ozračja izazvao gorčinu i ljutnju roditelja, učenika prvačića i prosvjetnih djelatnika, a koji je visoko pozicionirani član SDP-a predsjednik Gradskog odbora svojim nepromišljenim aktivnostima izazvao. Gospodine ministre želeći zaštititi škole, školsku djecu od ovakvih događanja postavljam vam pitanje koje mjere misli uvesti Ministarstvo kako bi spriječilo politizaciju škola i školske djece?
Ministar Dragan Primorac, izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovane zastupnice, kolegice zastupnice odgovor na vaše pitanje po novom Zakonu. Rad škola je u cijelosti u ingerenciji ravnatelja. Ravnatelj odgovara školskom odboru a školski odbor s druge strane ima u kontrolu svom radu u jedinicama lokalne samouprave. Ono što je bila intencija ministarstva sve ove godine je dati autonomiju koliko je potrebna i sveučilište tako u jednu ruku dati autonomiju i kreativnost i školama koje ne bi trebali biti pod nekim stegovnim prismotrama jer to je jedan od ključnih problema koji je mučio hrvatskog nastavnika sve ove godine. Međutim to je pitanje i odgovornost. U škole se ne mogu unositi nikaki materijali koji su politički programi, ne mogu se unositi ni protiv ljudi, protiv osoba, oni koji govore o nacionalnoj netrpeljivosti, homofobični, bilo koji drugi programi. Nit je njima mjesto u školama, nit im je potreba. Ravnatelj u svojoj ingerenciji ima u cijelosti provođenje i nadzor bilo kojeg programa ili materijala koji treba ući u školu. Ravnatelj ako ne postupi u skladu sa zakonom, a to utvrdi školski odbor, on ima mehanizme i može postupiti bez ministra i ministar zapravo u toj priči uopće nije nužan. Al' ono što je važno reći da u svakom slučaju bez obzira o kojoj se politici radilo, mjesto politici u školama definitivno nije, mjesto učenicima je da pohađaju školu, a ne da se uče političkim zahvatima ili bilo kakvim političkim manipulacijama. U konkretnim slučajevima ja mogu reći da je školski odbor jako dobro reagirao, i Bogu hvala ja ono što mogu napraviti kao ministar, prosvjetna inspekcija će uvijek izaći na teren kad se pokaže takav konkretan slučaj i ministarstvo ima ingerencije samo reagirati ako se krši zakon odnosno odredbe zakona. Iz ovoga je vidljivo da je zapravo potpuna ingerencija na vodstvu škole i na ravnatelju koji u svakom slučaju mora snosit odgovornost ali i pohvalu za ono što dobro čini kao i odgovornost za ono što loše čini. I ja se nadam da zapravo oni ljudi koji su odgovorni, i glede politike, da će jednostavno zaobići škole. Imate materijale koje mogu dijeliti i izvan škole, u niz drugih aktivnosti, ja ponavljam, bez obzira o kojoj političkoj opciji se radilo, to jednostavno nije prihvatljivo. Hvala vam lijepo.
Zastupnica Ivanka Roksandić.
Hvala gospodine ministre. Ma zašto sam postavila ovo pitanje? Radi se nažalost i o našem kolegi koji je predsjednik Odbora za obitelj, mladež i šport. Dakle, u onom trenutku kada takve osobe dođu u školu a imate čitav niz pokušaja i prisile na ravnatelje, na prosvjetne djelatnike oko dijeljenja bilo kakvih materijala, nadam se da će ministarstvo svojim inspekcijama utvrditi sve takve radnje i nadam se da će ih otkloniti upravo inspekcijskim nalazima. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Marin Jurjević, izvolite.
Pitanje za premijera. Predsjedniče hrvatske Vlade, Hrvatska je umorna od laži, Hrvatska je umorna od korumpiranih mangupa koji je čerupaju i pljačkaju nesmetano, Hrvatska je umorna od onih koji štite te mangupe. Zadnjih mjeseci Hrvatsku trese afera "Brodosplita" i nestalih 6 milijuna dolara. Koliko puta u Saboru sam pitao o tome vas, odgovorili ste kako ste odgovorili. Rekao bi doprinijeli ste tome da na hrvatskoj političkoj sceni i u javnosti izazovete još više nedoumica. Neću o tonu vašeg odgovora, neka o tome sudi javnost i sudit će i presudit će. Ja vas ipak pitam s obzirom na vaše odgovore koje ste meni dali. Prvi, ne ustvari zadnji odgovor krenimo od njega. 27. lipnja ove godine rekli ste da prema vašim informacijama ti ugovori nisu štetni. Isti dan primio sam 15 minuta prije početka sjednice ovdje na klupu odgovor Vlade, potpisala gospođa vaša zamjenica Kosor, u kojem piše da se citiram: "… upitnih 6 milijuna dolara nikako ne mogu smatrati nestalim". Pozivam se na taj pisani odgovor Vlade i pitam vas, ukoliko Vlada smatra da se 6 milijuna dolara ni u kojem slučaju ne mogu smatrati nestalim pitam vas zna li Vlada onda gdje su tih 6 milijuna dolara ako već po njoj nisu nestali?
Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader.
Gospodine zastupniče Jurjeviću, vi već treći put na aktualnom satu pitate Vladu, predsjednika Vlade i izvršnu vlast nešto što biste trebali pitati mjerodavne institucije ove zemlje. Jer niti Vlada može znati gdje je eventualno, tih vaših 6 milijuna dolara, niti može to znati predsjednik Vlade, niti to može znati potpredsjednica Vlade. Ja vas zaista, želim i ja smanjiti tenzije, neću spominjati nikoga iz vaše obitelji, želim pridonijeti jednoj normalnoj raspravi i želim reći nešto, da je eventualni kriminal, jel' složit ćete se sa mnom da treba sačekati rezultate istrage, a ne unaprijed osuđivati, da eventualni kriminal nema političkog predznaka. Prema tome nemojte se postavljati mi i oni i bilo bi mi vrlo drago kada bi nas dvojica zajedno osudili ukoliko se to pokaže u istrazi da je bilo kriminalnih djela, da je bilo nečasnih djela, da je bilo nekakvih kršenja zakona, da mi to zajednički osudimo a ne da prozivate Vladu za nešto što treba napraviti Državno odvjetništvo i mjerodavne institucije, i to ne samo u ovom slučaju, nego u svakom slučaju. Pa i danas čujemo da se vodi istraga i protiv bivše uprave "Brodosplita". Prema tome nama je u interesu da spasimo hrvatsku brodogradnju, da spasimo splitski škver što je posebno vama i meni na srcu, ali i svi drugi škverovi u Hrvatskoj jer je brodogradnja bila i jest i mora ostati jedna od naših najjačih industrijskih grana. Prema tome, istraga neka završi. Ne možemo davati nikakve kvalifikacije posebno ne presude i osude iz saborskih klupa ili iz klupa izvršne vlasti. Mi smo se opredijelili za trodiobu vlasti i mi se u sudbenu vlast i u istražne organe ne smijemo dirati. Prema tome, ja tražim i dao sam intervju prije nekoliko dana i inicirao sastanak i državnog vrha na kojemu smo tražili da se sve istrage odnosno očekivali, ne možemo ni tražiti jer je riječ o nezavisnim institucijama, da se sve istrage što prije završe o ovom aktualnom slučaju, o prethodnim slučajevima i "Brodosplita" i svih ostalih brodogradilišta, jer nam je brodogradilište jedna iznimno važna grana koja mora tako ostati. Prema tome, ponovno odbacujem vaše insinuacije koje upućujete prema Vladi. Dokazali ste da niste spremni prihvatiti pravila jedne demokratske države u kojoj postoji vladavina prava. Vladavina prava znači da treba sačekati tijek i proces istrage, rezultat istrage, a onda nećemo ni vi ni ja presuditi nego će to učiniti sudbena vlast koja je neovisna i o Saboru i Vladi i zato se ja zauzimam i uvijek ću biti protiv toga da donosite presudu i zato sam spominjao jednu jako prekrasnu osobu iz vaše obitelji.
Zastupnik Marin Jurjević.
Pa gospodine premijeru, ovo gospodine shvatite uvjetno. Gospodine premijeru kažem, ovo gospodine sad je uvjetno i vi kad prikrivate istinu, a i danas je prikrivate, vi onda vrijeđate, to je vaš krajnji domet. A to da Vlada nije ništa radila, nije rekao Marin Jurjević nego Europska komisija na prvoj stranici izvješća i vi ste dužni kao premijer raditi na razotkrivanju korupcije u Hrvatskoj a ne je prikrivati. Ja vašu obitelj opet neću spominjati jer sam pristojan čovjek za razliku od vas. I naučite se ponašati u Hrvatskom saboru pristojno. Ja sam zastupnik kojeg je izabrao narod, a vi odgovarate. Vi odgovarate ovom Saboru jer smo vas mi izabrali. Naučite se abecedi demokracije. Gospodine premijeru od prvog dana … … [[Upadica se ne čuje.]] Domet te demokracije da vas vaši partijski kolege mene isključuju. Gospodine premijeru od vas se očekuje da budete na razini institucije i funkcije koju obnašate, a vaš kućni odgoj pokušajte nekako prevladati, zaštite funkciju koju obnašate.
Poštovana zastupnica Dragica Zgrebec, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pitanje upućujem predsjedniku Vlade. Prije kratkog vremena iznosili ste vrlo optimističke podatke o gospodarskom kretanju u Republici Hrvatskoj, ali prema spoznajama iz stručnih krugova Državni zavod za statistiku je izračunao rast bruto društvenog proizvoda za prvo polugodište 2006. godine, ali je podatak za vas i Vladu porazan. Naime, rast društvenog bruto proizvoda je skromnih 3,5%, industrijske proizvodnje 3%, inflacija se i dalje kreće na razini od oko 4%, trend deficita robne razmjene je negdje još negativniji nego što je bio u 2005. godini. Tome, takav trend kad je iznosio rekordnih preko 9 milijardi dolara, takav trend prati i vanjski dug. Uz visoku inflaciju plaće stagniraju, a mirovine realno padaju. Pitam vas jesu li navedeni podaci Državnog zavoda za statistiku razlog njihovog neobjavljivanja jer bi i tako Državni zavod za statistiku postao vlasnik loših vijesti za našeg vrlo optimističnog predsjednika Vlade.
Predsjednik Vlade, dr. Ivo Sanader, izvolite.
Poštovana gospođo zastupnice ja zaista neznam odakle vam ovi podaci, jer ja mislim da mi možemo jedino crpiti podatke iz onih institucija koje su relevantne za makroekonomske pokazatelje, za statistiku itd. Mi možemo izmišljati što god hoćemo, mi možemo presuđivati unaprijed, mi možemo osuđivati, ali ja se pozivam na pravnu državu, pozivam se na završetak istrage, a ovdje se pozivam na statistiku, jer mi možemo biti politički rivali ali moramo poštovati ono što je istina. Najnovije, a danas će biti objavljeno, u jedan sat je sazvana konferencija za tisak Vijeća za konkurentnost Hrvatske koje će prenijeti informaciju iz sjedišta Svjetskog gospodarskog foruma u Ženevi, u kojemu je globalno izvješće o konkurentnosti za 2006.-2007. godinu Republika Hrvatska napravila skok od 13 mjesta te je zauzela 51. mjesto, bit će obznanjeno u jedan sat. Što je najbolje, između zemalja jugoistočne Europe, a u odnosu na prošlu godinu pretekla je Bugarsku, ali i Kinu i Rusiju i podaci Svjetskog gospodarskog foruma iz Ženeve. Dakle kada vi govorite o nekim podacima koji nisu točni navodno, ja ću vam reći samo jedan koji je nama najvažniji, a to je da smo u odnosu na prošlu godinu smanjili nezaposlenost za 20 tisuća ljudi, to je 20 tisuća novih radnih mjesta koji su smanjeni u odnosu na prošlu godinu. Da nismo i mi zadovoljni sa brzinom rasta GDP-a, pa naravno da nismo, bio bih sretan kada bi on mogao biti 7%, 8%, ali na tome radimo i siguran sam da će u idućih godina taj rast bruto domaćeg proizvoda biti i veći nego danas.
Zastupnica Dragica Zgrebec, izvolite.
Kada već govorimo o tome tko je mjerodavan da daje određene podatke, onda je to sigurno najmjerodavniji Državni zavod za statistiku, jedina ustanova koja može davati mjerodavne podatke za Republiku Hrvatsku. Što se tiče broja nezaposlenih treba to mjeriti i sa brojem zaposlenih koji su u padu. Međutim, postavlja se pitanje zašto i tri mjeseca nakon toga, nakon isteka razdoblja Državni zavod za statistiku ne objavljuje podatak koji je izračunat. Mi pouzdano znamo da je on izračunat i da iznosi 3,5%. To je manje nego što je postignuto u prošloj godini, a daleko manje nego što je to bilo 2002. i 2003. godine. Vaša efikasna gospodarska politika je dovela do toga da je padom rasta društvenog proizvoda u ove tri godine izgubljeno najmanje 7 milijardi kuna društvenog bruto proizvoda.
Poštovana zastupnica Željka Antunović, izvolite.
Pitanje postavljam predsjedniku Vlade. Radnici PIK-a "Neretva" iz Opuzena 40 su godina stvarali veliku tvrtku. Močvaru i more pretvorili su u 4 tisuće hektara plodnog zemljišta. U razdoblju od 1992. do 94. neki su drugi, zna se već odavno, pretvorili PIK "Neretvu" na način da imovinu, a to znači zemljište, vodoprivredne, hidromeriolarcijske i energetske objekte prigrabila država, a radnicima je ostala nezaposlenost i siromaštvo. Zemljište sa trajnim nasadima voća, vinograda i maslina uz blagoslov tadašnje Vlade, podijeljen je 96. godine bez kriterija tako da su se zemljišta osim potrebitih branitelja domogli i razno-raznih dobro situirani općinski načelnici i neki drugi kojima egzistencija nije bila ugrožena, a radnici su još jedanput ostali ne samo bez imovine, već i bez posla a onda i bez plaće. PIK "Neretva" završio je u stečaju. U siječnju 2005. godine, prošle godine, radnici kojima je u stečaju priznato pravo na otpremninu, uputili su Vladi i vama osobno gospodine predsjedniče zahtjev za odricanje države od potraživanja u stečaju u korist radničkih otpremnina. Identičan zahtjev uputio je Vladi i stečajni upravitelj. Na ovaj pravedni zahtjev radnika do danas niste pozitivno odgovorili. Odgovorite danas, ja vas molim, gospodine predsjedniče, zašto bivšim radnicima PIK-a Neretve do danas niste omogućili isplatu priznatih otpremnina i hoćete li nakon ovog mog postavljenog pitanja promijeniti svoje dosadašnje stavove?
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader.
Gospođo zastupnice Antunović, nije mi poznat u detaljima taj slučaj, pa vas molim da mi date sve te podatke koje imate. Ali reći ću vam, ako je tako i ako je stiglo pismo za koje ja ne znam, onda ćemo to ispitati i sigurno ćemo, kao i u svakom drugom slučaju riješiti u korist radnika. Ali ako se dogodilo to što se dogodilo '92., pa '95. što ste sad citirali, onda moje logično pitanje: zašto spominjete 2005., zar smo prespavali 2000. do 2004? Zašto vi to niste ispravili? Ali ja sam spreman, ako je to tako kao što vi kažete da sad zajedno to pogledamo i da to ispravimo.
Zastupnica Željka Antunović.
Kao i obično nažalost gospodine predsjedniče, nisam zadovoljna vašim odgovorom. Naime, nakon godinu i po uzastopnih ponovljenih upućenih zahtjeva vama osobno, vi još uvijek niste upućeni, al' zato ste jako dobro upućeni što ste danas potvrdili i bez ikakvih restrikcija optužujete na primjer načelnika Mljeta da je nezakonito prodao zemljište, a ignorirate pravomoćnu sudsku presudu. Tu ste jako dobro upućeni, prozivate već desetak dana nevinog čovjeka, a nažalost niste upućeni o službenim ponovljenim… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]] upućenim vama osobno i hrvatskoj Vladi. Zbog toga gospodine predsjedniče djelujete neuvjerljivo, a ja ću vam ipak dostaviti još jedanput sve ove informacije i očekujem od vas, ne nadajući se puno osim kad je u pitanju demagogija, pozitivnom rješenju za ove radnike.
Poštovani zastupnik Dragutin Pukleš, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pitanje bih uputio premijeru, gospodinu Ivi Sanaderu. Poštovani gospodine predsjedniče Republike Hrvatske, molim vas da nam kažete kada će djelotvorno početi sa radom radna skupina osnovane 27. ožujka 2006. godine i to Skupina za obeštećenje korisnika obiteljskih mirovina i najviših mirovina i Radna skupina za otklanjanje nedostataka u mirovinskom sustavu koji su nastali uvođenjem novog načina utvrđivanja mirovinske osnovice od 1.1.1999. godine, a poznatije pod nazivom "Problematika novih umirovljenika".
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader.
Poštovani gospodine zastupniče, ja sam već rekao u prethodnom pitanju jednom da ćemo riješiti problem novih umirovljenika. Mi smo se uhvatili u koštac kada to nitko nije niti očekivao niti se nadao, mnogi umirovljenici su rekli, a neće biti ništa od toga, govorim o povratu duga umirovljenicima. Pokazali smo da mislimo o našim umirovljenicima, da su to časni ljudi koji su zaslužili svoj umirovljenički status radeći za svoje obitelji, radeći u svojoj domovini. Prema tome, riješit ćemo i taj problem, ali sukladno materijalnim mogućnostima Vlade. Ja sam najavio na jednom skupu da ćemo to pitanje riješiti u 2007. godini. Mi u Vladi imamo jednu radnu skupinu koja priprema za ovu našu zajedničku materijale i budite sigurni da ćemo tijekom 2007. naći zakonsko rješenje na koji način, al' to znači i novu mirovinsku reformu. Mi moramo biti svjesni da to nije samo jedan običan zahvat, nego da je to nova mirovinska reforma, kao što je bila ona iz '99. po kojoj se dogodilo onda ovo da ovi novi umirovljenici su u lošijem položaju od starih umirovljenika. Prema tome, riječ je o jednom sveobuhvatnom zahvatu i mi ne možemo potezom pera, jednim sastankom riješiti problem novih umirovljenika. Riječ je, ponavljam o novoj mirovinskoj reformi, a to je veliki zahvat za cijelu Hrvatsku i zato sam pozvao malo prije i uvaženog zastupnika ako se želi, tko god želi pridonijeti, dakle ostavljajući politiku po strani, iz istinske potrebe da pomognemo tim našim novim umirovljenicima, ali sukladno mogućnostima države. Znači u 2007. želimo, imamo dovoljno vremena napraviti tu novu reformu, koja, jer bez nje neće ići i riješiti problem novih umirovljenika. Ja laka rješenja ne mogu obećati. Smatram da bi to bilo neodgovorno, smatram da bi to bilo demagoški kao što je rekla malo prije gospođa Antunović, prema tome mi laka rješenja ne obećavamo. Mi obećavamo ono što možemo ostvariti. Prema tome, kad smo se uhvatili u koštac sa dugom umirovljenika, s kojim se nijedna Vlada prije nas nije mogla i bježala je od toga, uhvatiti u koštac, znali smo da će biti teško ali smo ga riješili i danas kažem da će umirovljenici dobiti svoj dug i u prosincu i još dvije rate iduće godine.
Poštovani zastupnik Drago Pukleš, izvolite. Poštovani zastupnik Damir Kajin, izvolite.
Poštovani predsjedniče, ja se isto kao i gospodin Letica najprije želim ograditi od jedne neprimjerene konstrukcije koju smo čuli tijekom jutra. Ali da prijeđem na pitanje, želim ga postaviti ili premijeru ili ministru gospodarstva, gospodinu Vukeliću. Ja mislim da se svi mi možemo složiti da u ovom času više problema od hrvatske brodogradnje, ne znam, nema više nitko, možda hrvatske željezare. Treba spasiti jasno jedne i druge, koliko košta da košta. I hvala Bogu da Uljanik iz Pule nije u ovom času u problemima. Navodno je Vijeće za zaštitu tržnog natjecanja krajem tjedna odobrilo državne potpore od čak 4,2 milijarde kuna i to za Brodosplit milijardu i 700, 3. Maj cca milijardu i 700, BrodoTrogir 624, Kraljevicu 220 milijuna kuna. To je puno novaca, nema drugog rješenja. I neće biti zadnja potpora, bez obzira što pričaju da nakon šest mjeseci više neće uslijediti. Međutim, mene brine gospodine premijeru, gospodine ministre, Vlado, zašto, mislim na Vladu a ne na predsjednika Sabora, zašto Vlada traži da se jedino uspješno hrvatsko brodogradilište ono iz Pule Uljanik privatizira odnosno kakav je to plan restrukturiranja od strane HVB Global Shippinga koji nudi čak bravu, ključ u bravu za Kraljevicu, odnosno BrodoTrogir. Ja razumijem problem. Država je do sada brodogradnji dala skoro 3 milijarde dolara državnih jamstva. Vladin trošak kreditne pomoći od '92. do 2006. iznosi skoro 9 milijardi kuna. Konačno, hrvatska brodogradnja u obrtnom kapitalu bilježi gubitak od preko milijardu 150 milijuna dolara. Njihov prihod je svega 750 milijuna dolara godišnje pa da bi došli na pozitivnu nulu trebali bi povećati proizvodnju od 45%. Konačno, danas "Škver" u 4 godine čak milijardu 800 milijuna kuna gubitaka, govorim o onome u Splitu. No mene konkretno zanima hoće li se staviti ključ u bravu nakon 6 ili 7 mjeseci "Kraljevici" i … [[Govornik se ne razumije.]] , odnosno ostalima. Tj., zašto hoćete privatizirati "Uljanik", a s druge strane čitav taj konzalting "HVB global shippinga" preferira tvrdim Split na račun Pule i Rijeke.
Ministar gospodarstva Branko Vukelić.
Hvala, poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani saborski zastupniče, gospođe i gospodo. Prije svega, odmah ću reći, nema nikakvog preferiranja s ničije strane nijednog, prema jednom brodogradilištu u odnosu na drugo. I ja ću podsjetiti na stav koji sam ja često isticao, to je stav i mog ministarstva … [[Govornik isključen, ne čuje se.]]
Uključite se, uključite se.
… da su sva brodogradilišta, dakle, jednako važna za nas. Projekt i program restrukturiranja koji je krenuo praktično sa prijedlogom od samih brodogradilišta, koji je u okviru hrvatske brodogradnje kao krovne kuće izrađen i u okviru, jasno, ministarstva i kao takav radni materijal proslijeđen i na njemu rade i konzultanti ovi o kojima ste vi govorili. Dakle, krenut od pretpostavke, pokušati zadržati sva brodogradilišta u Hrvatskoj, ali na način da ih restrukturiramo kako bi oni bili pozitivni, kako bi poslovali pozitivno, kako ne bi stvarali gubitke. Prema tome, jednak je odnos prema svima. Mi hvala Bogu imamo situaciju da "Uljanik" jedino brodogradilište koje je svoju sanaciju u restrukturiranju prošlo još 90-ih godina, koje posluje bez gubitaka i kao takovo ušlo je u programu i privatizacije naših brodogradilišta kao prvo brodogradilište moguće za tu privatizaciju. Ali i radna skupina na čelu je potpredsjednik, gospodin Polančec, koje treba pripremiti i prijedloge zakona izmjene Zakona o privatizaciji. Razriješiti probleme pomorskog dobra, što je u slučaju "Uljanika", dakle je prethodni posao koji treba napraviti da se u dogovoru i sa sindikatima krene u model privatizacije i tog brodogradilišta kao drugim fazama i drugih na, rekao bih, zadovoljstvo svih strana, a ne na štetu bilo koga. Ova informacija koja je izašla u javnost, to isto želim reći, je netočna. Dakle, da informacija o eventualnom zatvaranju "Kraljevice" i "Brodotrogira" ne stoji niti je itko na ikakvom sastanku i radnoj skupini koja priprema taj program govorio o toj opciji. Prema tome, konzultant koji je radio materijale radio je različite opcije, prijedloge obrađivao, ali nikakva priča o zatvaranju brodogradilišta bilo kojega nije nikada spomenuta. Spomenuli ste ovdje brodogradilište u Splitu kao jedno od najvećih i stvarno najveće brodogradilište u Hrvatskoj, o gubicima koje stvaraju. Ja samo moram reći jer je to nešto što ste spomenuli, danas je jedan medij to i objavio o tome kako ministar priča o poslovanju bez gubitka, a gubitak … [[Govornik se ne razumije.]] milijardu 800 tisuća kuna. Samo izvješća revizijska koja jasno govore, dakle, dalje za to brodogradilište milijardu i 600 tisuća kuna prošla Vlada dala 2002. godine za saniranje stanja. Da je to brodogradilište sa ovom bivšom upravom uspjelo stvoriti sa koncem 2004. godine ponovo milijardu i 600 milijuna gubitka. Da je 2005. taj gubitak bio novih 200 milijuna. To je sada milijardu 800. Da je financijsko izvješće za prvu polovicu ove godine bez gubitaka. To su činjenice i to su rezultati. I ono što se želi napraviti i što se mora napraviti to je da se osiguraju jamstva i to je ovo što spominjete, također, Agencija odobrila, za sva brodogradilišta da dok traje izrada programa restrukturiranja ne dođe do kriznih situacija, obustava rada, nemogućnosti poslovanja. Jer ako želimo sačuvati brodogradilišta moraju imati dovoljna sredstva da funkcioniraju normalno do konačno usvajanja programa restrukturiranja. Prema tome, i ovi iznosi koje ste spominjali, što je također preko Agencije došlo odobrenje, su iznosi dakle potreba za i nove poslove, nove brodove svih brodogradilišta i za likvidna sredstva. I za likvidnost osiguranja njihova to nije iznos koji će ići prema Vladi, neki koji će predložiti Ministarstvo gospodarstva. Mi želimo dati samo onaj iznos sredstava koji će omogućiti normalno poslovanje do donošenja konačnog programa restrukturiranja. Odnos prema svim brodogradilištima je jednak i posebno cijenimo i ovo što ste spominjali "Uljanik" kao jedino brodogradilište koje je svoj, dakle, projekat restrukturiranja završilo i koje ustvari je najspremnije za sljedeće korak, a prije svega tu je i korak privatizacije. Hvala lijepa.
Zastupnik Damir Kajin.
Da, i zadovoljan i nezadovoljan. Konačno, što bi za ovaj, Riječku ili Splitsku regiju značilo zatvaranje "Kraljevice" i "Brodotrogira" useljenje, ovih proizvodnih brodskih motora iz Rijeke u Split, iz Pule u Split, u stečaj "Viktora Lenca" iako se ta tvrtka može spasiti, jednostavno o tome ne želim razmišljati. To je jednostavno ne smije dogoditi. Ne smije stati hrvatska brodogradnja. Kao što se ne smije dogoditi ni da se privatizira "Uljanik" jer to poduzeće danas, gospodo, nije u problemima, a sutra bi upravo zbog privatizacije moglo biti u ogromnim problemima. I konačno, neka barem u nekom poduzeću država zadrži neki kakav takav utjecaj i kontrolni paket.
Poštovani zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Svoje pitanje upućujem predsjedniku Vlade. Klub SDP-a već duže vremena u Saboru traži odgovore od Vlade što su uzroci sve veće nelikvidnosti u gospodarstvu. I ističemo da, smatramo da je jedan od najvećih uzročnika neplaćanje korisnika državnog proračuna. I ističemo da su u zdravstvu povremeno neplaćanje i preko 400 dana. U Hrvatskim željeznicama i 300 dana. Ističemo da su i neplaćanja građevinara po nekoliko mjeseci. Također smo isticali da se poticaji gospodarstvenicima za novozaposlene ne isplaćuju po godinu dana. A sada imamo i najnovije. To je ne plaćaju se računi u brodogradnji i čak se pomiču rokovi isplate redovitih plaća radnika. Osnovni razlog za novu nelikvidnost, nove probleme, pogotovo probleme koji će se pojaviti za kojih mjesec dana je i neizrađeni planovi restrukturiranja brodogradilišta. Pitam vrlo jasno gospodina predsjednika Vlade s obzirom da je na istijeku treća godina Vlade tko je odgovoran da nije izradio program restrukturiranja brodogradnje i tko je odgovoran da se i na taj način produbljuje problem likvidnosti?
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader, izvolite.
Gospodine zastupniče, prije svega nije točno ovo što ste rekli. Vi već zaista nekoliko puta u ime Kluba SDP-a iznosite tvrdnje koje ničim niste dokazali niti argumentirali. Vi niste nijedanput donijeli nijedan konkretan primjer i ja vas molim ako ih imate da mi ih dostavite jer to naprosto nije točno što ste iznijeli. To naprosto nije točno što ste rekli. To je nažalost obmanjivanje javnosti. To je odgovara istini. Prema tome, ja vas uvjeravam da sve ide prema planu a restrukturiranje brodogradnje će biti gotovo jer smo kao što ćete i sami znati u restrukturiranje brodogradnje uključili i europske stručnjake jer ne želimo napraviti restrukturiranje brodogradnje suprotno europskoj praksi, idemo prema Europskoj uniji i zaista smo trebali prije nekoliko mjeseci završiti ali mogu reći da smo na uštrb kvalitete nismo htjeli žuriti. Prema tome, htjeli smo napraviti jedno restrukturiranje brodogradnje koje neće biti vrijedno i važiti samo za godinu dana, samo za dvije godine nego koje će važiti za idućih deset godina i u kojemu ćemo zaista restrukturirati brodogradnju, učiniti je konkurentnom na svjetskom tržištu bez vertikalnih državnih subvencija. Vi znate dobro kao i ja da je to ono što moramo učiniti, da je to ono što su sve europske zemlje učinile od Poljske koja je imala vrlo bolno restrukturiranje brodogradnje do ostalih zemalja. Prema tome, na tome radimo. Bit će gotovo idućih tjedana, upoznat ćemo i vas i hrvatsku javnost sa planom restrukturiranja brodogradnje a ono oko nelikvidnosti naprosto nije točno.
Zastupnik Slavko Linić. Izvolite!
Sve podatke koje sam iznosio možete pronaći u izvješćima Gospodarske komore o gospodarskim kretanjima, možete provjeriti u stanju ako provjerite knjige Hrvatskih željeznica, Hrvatskih auto-cesta, Hrvatskih cesta i da ne nabrajam sve ostale. Možete samo pogledati u novine da neisplata plaća brodograđevinskim radnicima također je stvarnost i istina. Ali vaše pravo da ne želite vidjeti podatke gdje i kako radi hrvatsko gospodarstvo, to je zaista vaše pravo. Ali isto tako, moramo naznačiti da je neprihvatljiv vaš odgovor vezano za odgovornost osobe i osoba i ministarstva oko neizrade programa restrukturiranja, pa bih vas zato molio da mi dostavite zaista pisane odgovore da bi mogli imati poruku radnicima u brodogradnji jer iduća godina je izborna godina, restrukturiranje brodogradnje u idućoj godini sigurno hrvatska Vlada pod vašim vodstvom neće započeti jer nije prihvatljivo sa rezovima u brodogradnji ići u 2007. To je vrlo jasno politički, a to znači da će radnici imati problema sa plaćama i zato me vaš pisani odgovor itekako zanima.
Poštovana zastupnica Milanka Opačić. Izvolite!
Pa evo, nekima pišu pitanja, nekima doktorate. Budući da su meni napisali pitanje ja ću ga morati pročitati. Jasno je da ste upravo vi gospodine premijeru dali nalog za uručenje Vlade Zeca budući je poznato da je policija kaznenu prijavu protiv njega podnijela još prije nekoliko mjeseci, no ta se prijava grijala mjesecima u ladici. Zanima me jeste li barem sada kada je iz Bruxellesa pristiglo vrlo neugodno izvješće o neefikasnoj borbi protiv korupcije dali nalog da se u sklopu obrade ispita i sumnja u vašu moguću zlouporabu položaja budući je iz svojedobno objavljenih transkripata sa zatvorene sjednice Vlade kojom ste predsjedali vi vidljivo da ste usprkos upozorenjima ministrice Dropulić tražili da se Kamen Ingradu oprosti dug od 36 milijuna kuna koji ne pripadaju vama nego poreznim obveznicima. Također me zanima i zašto kada je svima jasno da je Vlado Zec do prije nešto više od pola godine bio dožupan vašeg župana Bagarića gospodin Bagarić barem za sada potpuno amnestiran za sudjelovanje u nezapamćenoj krađi u toj županiji koja je dovela do njezinog bankrota a o čemu svjedoče i nalazi državne revizije. Bojite li se gospodine premijeru da bi možda gospodin Bagarić mogao progovoriti?
Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader.
Gospođo zastupnice, radi digniteta predsjednika Vlade ne bih vam trebao odgovoriti i zaštite institucije predsjednika Vlade ne bih vam trebao odgovoriti na ove besramne insinuacije koje ste rekli prije svega da sam ja dao nalog da se uhiti bilo tko. To kao što znate je moglo biti u vrijeme vaše bivše komunističke vlasti, u demokratskoj Hrvatskoj to nije moguće. To nije moguće. I ja molim Visoki dom da zaštiti instituciju predsjednika Vlade od insinuacije zastupnice koja je rekla da je predsjednik Vlade dao nalog da se uhiti Vlado Zec. To molim Visoki dom. To je jedno. Drugo, ništa mi nismo oprostili Kamen Ingradu. Vi ste Kamen Ingradu 2002. godine vaša Vlada pod vodstvom premijera oprostila 35 milijuna kuna, broj jedan. Broj dva, mi nismo ništa oprostili nego smo kamenolom Kamen Ingrada i još dvadesetak drugih priznali troškove koji do tada nisu bili priznati i za toliko umanjili dug u suglasnosti s Državnim odvjetništvom. Nismo mi taj posao radili, taj posao je radilo Državno odvjetništvo. Dakle, Vlada premijera Ive Sanadera nije oprostila dug Kamen Ingradu, Vlada premijera Ivice Račana je oprostila 35 milijuna a mi smo za sve kamenolome, ne za Kamen Ingrad nego za dvadeset drugih u Hrvatskoj, za sve uračunali troškove koji do tada nisu bili uračunati uz suglasnost Državnog odvjetništva. I to je puna istina i molim da se držite te istine a ne da iz politikantskih razloga i iz približavanja izbora kao što je rekao maloprije gospodin Linić nas to ne zanima. Mi radimo na dobrobit hrvatskih građana a ne mislimo na izbore kao vi. A vi možete misliti koliko god hoćete opet ćete proći jednako.
Zastupnica Milanka Opačić.
Pa ja moram priznati što mi je žao što imam premijera koji ne govori istinu. Naime, gospodine Sanader ja sam u posjedu zapisnika sa zatvorene sjednice Vlade u kojem vrlo uredno piše o tome kako ste vi upravo inzistirali na tome da se izvrši nagodba sa Kamen Ingradom i oprostili ste 36 milijuna kuna novca poreznih obveznika. Prema tome, to je činjenica i nije nikakva laž i nije nikakva moja insinuacija. To što to vama teško pada to doista nije moj problem. I na kraju … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]] pa to je zapisnik koji je objavljen u hrvatskoj javnosti a zbog kojeg je … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]] poslao po prvi ja mislim u šesnaest godina demokratske države da su tajne službe pretresale ovdje u Saboru tajnice i u Vladi, tko je dao takav jedan zapisnik hrvatskoj javnosti. Toliko o tome koliko je taj zapisnik svjedočio o nečemu što nije bilo moralan porez. A kad je u pitanju briga za radnike, gospodine Sanader zahvaljujući potezima Vlade Zeca mnogi radnici su danas možda i pred tim da ostanu bez vlastitih kuća.
Hvala. Nastavit ćemo u 12,30 sati. Gospođe i gospodo zastupnici nastavljamo sa sjednicom i postavljanjem pitanjem Vladi u «aktualnom prijepodnevu». Poštovana zastupnica Karmela Caparin, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Svoje pitanje uputila bih gospođi ministrici Kolindi Grabar-Kitarović, dakle ministrici vanjskih poslova i europskih integracija. Prošlog tjedna Hrvatska je izabrana u Vijeće guvernera agencije, Međunarodne agencije za atomsku energiju. Ja vas molim da nam nešto kažete o toj agenciji i uopće o radu između Hrvatske Republike i te agencije.
Ministrica Kolinda Grabar-Kitarović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora. Poštovana gospođo zastupnice, Međunarodna agencija za atomsku energiju je središnje međunarodno tijelo, međuvladino tijelo za nadzor miroljubive uporabe nuklearne energije. Inače agencija i njezin glavni direktor El Baradey 2005. godine dobili su Nobelovu nagradu za mir. Agencija je neovisna, ali ima posebni, u posebnim je ugovorima u odnosima s Ujedinjenim narodima tako da podnosi izvješće i Vijeću sigurnosti i Općoj skupštini. Inače ima 143 članice, a Hrvatska je eto prošloga tjedna po prvi puta izabrana u Vijeće guvernera koje čini 35 članova i to je središnje upravljačko tijelo te agencije na dvogodišnje razdoblje, na dvogodišnji mandat. Agencija se primarno bavi 3 područja djelovanja. Prvo je dakle osiguranje, povećanje sigurnosti nuklearnog materijala i postrojenja. Drugo je korištenje radijacije u medicinske, znanstvene svrhe u poljoprivredi, u destalinizaciji, zaštiti okoliša i slično. I treće je nadzor i verifikacija da se nuklearno postrojenje i nuklearna energija ne bi zloupotrebljavali za izradu nuklearnog oružja odnosno nadzor i verifikacija provedbe Ugovora o neširenju nuklearnog oružja. Hrvatska je članica te agencije od 1993. godine i iznimno dobro surađuje s agencijom i moram kazati doista da smo do sada bili iznimno spretni i da smo iznimno dobro iskorištavali svaku tehničku pomoć agencije koja se primjenjuje u izgradnji laboratorija za nuklearne znanosti u medicinske svrhe, u istraživanju podzemnih voda, u zaštiti kulturne baštine i slično. Međutim osim toga Hrvatska je svakako i davateljica isto tako pomoći i ekspertize pa je ta suradnja s Agencijom vrlo, iznimno aktivna. Isto tako Agencija se sve više profilira i u području međunarodne politike obzirom da vodi kontrolu svakako kad je riječ o razvoju nuklearnih programa da oni budu u mirnodopske svrhe pa se tako posebno inzistira, poziva se primjerice Iran na poštivanje Rezolucije Vijeća sigurnosti 1696, a isto tako i pozorno se prate nuklearni programi i nekih drugih zemalja. Članstvom u ovoj Agenciji svakako Hrvatska će pridonijeti jačanju svoje uloge na međunarodnom planu. Jačanjem uloge na multilateralnom planu i uz činjenicu da smo ove godine postali i članicom Komisije za izgradnju mira držim da je to svakako i da će dati i veliki prilog našem lobiranju za članstvo Hrvatske u Vijeću sigurnosti 2008., 2009. godine. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Zahvaljujem. Hrvatskoj javnosti zaista nije bio do sada poznat rad ove Agencije. Suradnja je zaista bitna i u rješavanju nuklearnog otpada, a ono što je mislim isto jako važno da ćemo moći dobiti određenu pomoć u rješavanju hrvatskih projekata na temelju tehnoloških programa ili pogotovo i programa u medicini. Hvala vam.
Poštovani zastupnik Jure Bitunjac. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, kolegice i kolege. Obraćam se ministru, gospodinu Božidaru Kalmeti, ministru mora, turizma, prometa i razvitka. Državna cesta Drniš-Muć-Sinj D-56 na predjelu Sutine u dužini od cirka 3 kilometra još nije uređena. Iz Hrvatskih cesta mogu reći da već niz godina dolaze obećanja sa rekonstrukcijom odnosno uređenjem tog dijela prometnice, ali do dana današnjega ništa se nije poduzelo, ništa se nije napravilo na tom dijelu. Moje pitanje gospodine ministre glasi kada će konačno Hrvatske ceste urediti državne ceste D-56 na tom dijelu kako bi prometna povezanost naselja koja se oslanja na samu cestu bila odgovarajuća?
Ministar Božidar Kalmeta.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče, gospođe i gospodo zastupnici. Evo činjenica je da je ta cesta na dionici Muć-Sinj-Bijela cesta a kategorizirana je kao državna cesta, takvih cesta ima u Hrvatskoj oko 100 kilometara dakle nije puno, ali ih ima. I uređenje svih tih cesta obuhvaćeno je jednim posebnim programom uređenja takvih cesta, državnih cesta ako nisu asfaltirane, a ima ih 100 kilometara rekao sam, u sklopu programa građenja i održavanja javnih cesta peta, osma. Kad je u pitanju ova dionica između Muća i Sinja kod Sutivana koja je duga negdje oko čini mi se 3 kilometara, ja vam mogu kazati da je, da se ovog časa provodi i radi se izrada projektne dokumentacije. Čim ta projektna dokumentacija bude gotova krenut će se i u realizaciju te ceste i za očekivati je da će početak realizacije i završetak biti sljedeće godine dakle 2007.
Poštovani zastupnik Jure Bitunjac.
Zahvaljujem na odgovoru. Osobno sam zadovoljan, ali nadam se i ljudi koji žive na tim prostorima, u tom dijelu Dalmatinske Zagore. I ono što je bitno za nas, za sve jedinice lokalne samouprave s područja Dalmatinske Zagore jest ne samo dobra i kvalitetna povezanost sa županijskim centrima i s auto-cestom nego i dobra međusobna povezanost jer to ima svoj i gospodarski i društveni aspekt. Hvala najljepše i čestitam da konačno će stanovnici s ovog područja dobiti jednu kvalitetnu prometnicu. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Ingrid Antičević Marinović, izvolite.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine premijeru, jeste li dali nalog, budući da vi to volite činiti, da nadležna tijela konačno sada kada ih Bruxelles pritišće, kada ekspertni tim Europske komisije doslovno navodi u svom izvješću, kako Hrvatska ništa nije učinila po pitanju suzbijanja političke korupcije, ispitaju slučajevi HDZ-ove kupovine vijećnika prije svega u Sisku, Podravskoj Slatini, naravno u Splitu, a prije svega i u Karlovcu gdje je ministar Vukelić s odlikom položio uvod u teoriju i praksu hrvatske korupcije, kada je zaključio prvi pisani trgovački ugovor u kupovini vijećnika, ako niste, zašto tu niste dali naloge. Odnosno da budem vrlo konkretna što se konkretno radi po pitanju suzbijanja političke korupcije, po pitanju dakle da se udari u glavu a ne samo da se odreže tu i tamo koji pipak hobotnice. Hvala lijepo.
Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader.
Gospođo zastupnice, prije svega mi svi u Hrvatskoj, sve političke stranke moraju učinit svako u svojoj stranci to da do takvih pojava ne dolazi. Vi ste nabrojili neke eventualne slučajeve za koje ja čujem ovdje iz redova evo gospođe zastupnice iz Siska, da to naprosto nije točno što vi kažete. Prema tome, bilo bi lijepo da mi ovdje u Hrvatskom saboru prepustimo političku borbu kad je vrijeme predizborne kampanje. Nemojmo zamarati hrvatsku javnost stalnim prepucavanjima, svađama, optuživanjima jednih i drugih, ajmo mi zajedno se protiv ovakvih slučajeva boriti. Pa bit će vam sigurno poznato, bili ste ministrica u prošloj Vladi da je u jednoj stranci, neću reći kojoj vaše koalicije jedan gradski vijećnik u gradu Zagrebu, javno kazao da je morao platiti da bude vijećnik. To su žalosne, ako je tako bilo, to su žalosne situacije. Pitam ja vas što ste vi tada kao ministrica pravosuđa napravili kad ste čuli za taj slučaj? Ali povlačim to pitanje istog časa jer želim da se zajedno borimo protiv svih takvih pojava jer to nema politički predznak, to nema veze sa SDP-om, to nema veze sa HDZ-om, sa HNS-om, HSS-om, HSP-om ili da ne bi ispustio neku drugu stranku, sa IDS-om. To ima veze sa političkom kulturom. Ajmo svi u Hrvatskoj napraviti svako na svom planu a ne se međusobno optuživati. Dobro je netko ovdje jutros rekao, Hrvatska je umorna od tih optuživanja a ništa se ne događa. Mi stvari rješavamo i ova Vlada ima odlučnosti uhvatiti se sa svim teškim problemima hrvatskog društva u koštac i riješiti ih na dobrobit hrvatskih građana. Pozivam i vas da se ostavite politikanstva i da nam u tome pomognete.
Zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Poštovani gospodine predsjedniče, vi ste na vlasti. Vi ste najodgovorniji po pitanju ovih pitanja koja nisu samo pitanja kulture, nego pitanja su suzbijanja najopasnije vrste kriminaliteta. I ne možemo se boriti protiv korupcije, one tzv. ulične ukoliko se ne udari po političkoj korupciji. A vi o tome niste rekli ni jedne jedine riječi, nego meni postavljate pitanje, a vi ste predsjednik Vlade. U biti time ste i odgovorili. Nažalost, kao što vidimo tijela progona ekspresna su u pojedinim slučajevima. Primjerice, za svaku pohvalu je što je prije nekoliko tjedana trebalo samo riječkoj policiji da prijavi liječnika za primanje mita. U Osijeku je određen pritvor za liječnika koji je primio mito za nešto manje od 2 tisuće kuna, ali zašto kada je u pitanju politička korupcija obrade se provode, ako se uopće i provode, a uglavnom se ne provode, traju dugo i dugo. U biti s ovim šaljete nedvojbenu poruku građanima. Građani, ljudi, nemojte se baviti korupcijom. Država ne voli konkurenciju.
Poštovani zastupnik Nikola Vuljanić.
Hvala gospodine predsjedniče. Moje pitanje upućeno je premijeru, gospodinu Ivi Sanaderu. Korupcija je očito top tema u javnosti ovih dana, u novinama, na televiziji, ovdje u Saboru, svi samo pričaju o korupciji s velikim, malim "K". Policija hapsi, državni odvjetnik goni one koji su uhvaćeni in flagranti. Pohvalno je da korupcija više nije tabu tema, da se o tome u Hrvatskoj razgovara jer to je nešto što nas pritišće već desetljeće i pol, a i prije nas je pritiskalo par desetljeća. U tom zasluge prvenstveno imaju naši mediji koje treba pohvaliti za javno otvoreno izvještavanje o svima, bez ograda ali i međunarodna zajednica koja nas pritišće. Oko toga to je isto jasno, svi to jako dobro znamo. Ipak uvjeren sam da korupciji neće doći glave niti policija niti Državno odvjetništvo. Oni se po definiciji bave pojedinačnim slučajevima, aferama, onda kad se nekog uhvati na djelu. Ključ je u tome da zlo treba spriječiti, pa neće onda apriorno svi biti krivi i neće se čitava javnost tjednima pitati što to znači da jedan tjedan se priča "Pliva" se neće prodati, drugi tjedan se prodaje, što je to bilo u Veroni, kako ste vi to išli u Veronu, službenim zrakoplovom, sami plaćali hotelske račune i tome slično. To sve skupa je zapravo nepotrebno. Moje se pitanje tiče funkcioniranja porezne uprave, jer sam uvjeren da je upravo ona taj organ, instrumenat kojim se najefikasnije može nagaziti korupciju. Svugdje u svijetu se novac može zaraditi na crno. U uređenim zemljama problem ga je potrošiti na crno. Ako ujutro kupite auto koji je izvan vaših mogućnosti, popodne dolazi poreznik i pita vas, gospodine od kuda vama novac za to? Tamo se kriminalci, veliki kriminalci više boje poreznika nego policajca. Moje pitanje glasi, što ćete gospodine premijeru u normativnom i organizacijskom smislu poduzeti da porezna uprava kao jedan od svojih temeljnih zadaća dobije utvrđivanje činjenice da je nekom vrijednost imovine porasla značajna iznad toga što je platio poreza u prošlom, nekakvom razdoblju, a ne da se porezna uprava uglavnom bavi evidencijom onog što su pošteni građani platili, jer znaju da moraju platiti poreze?
Hvala. Odgovor, predsjednik Vlade Ivo Sanader, izvolite.
Pa, gospodine zastupniče prije svega treba reći da je porezna uprava Ministarstva financija u proteklih 3 godine ove Vlade svake godine povećavale porezne prihode za nekih 12-15%. To je činjenica. E sada, šta znači povećanje poreznih prihoda od 12-15%? To znači da smo ulovili one koji ne plaću porez o kojima vi govorite. Da se borimo protiv sive ekonomije koja je zlo suvremenog svijeta pa i u Hrvatskoj. Koja po procjenama hrvatskih sindikata zapošljava negdje oko 400 tisuća radnika u Hrvatskoj. To su procjene sindikata. Prema tome, mi smo učinili to, da smo učinili poreznu upravu efikasnijom, koja iz godine u godinu povećava porezne prihode. To je jedno. Drugo, postoji Zakon o pravu oduzimanja imovine stečene kaznenim djelima koji smo donijeli. Prema tome, u kombinaciji porezne uprave, carina i svih drugih mjerodavnih institucija u Hrvatskoj treba se poštovati taj zakon, a budite uvjereni da će ova Vlada još jače inzistirati na punom i transparentnom procesu i prijave poreza i svega ostaloga što uz to ide.
Zastupnik Nikola Vuljanić.
Hvala gospodine premijeru. Na žalost moram konstatirati da nisam čuo niti za jedan primjer velike porezne prevare koja je sankcionirana. Ovaj porast prihoda očito je prikupljen na sitnoj buranji. Inače kako bi bilo moguće da netko tko je u onom crnom sustavu bio referent običan, danas sufinancira tvrtku sa 22 milijuna eura, a čitavo vrijeme u slobodnoj Hrvatskoj je bio državni službenik ili dužnosnik. Kako je moguće da netko tko je u onom crnom sustavu bio docent, je danas jedan od ljudi sa najvećim brojem skupih nekretnina u Hrvatskoj i u inozemstvu. Kako je moguće da ljudi koji su na socijalnoj pomoći, a znamo i svi takve, voze porshee? Bojim se da se u velike primjere ove vrste prevare nije ni pokušalo ući. Hvala.
Poštovana zastupnica Jagoda Majska Martinčević, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine predsjedniče Vlade, gospođe i gospodo ministri, kolegice i kolege. Moje pitanje je za ministra kulture, magistra Božu Biškupića. Upravo u vrijeme u ovom vremenu kada smo svijetu predstavili senzaciju apoksiomena i mislim da je to jedan od najvećih i najznačajnijih nalaza u Hrvatskoj, u medijima se inicijativom župana Primorsko-goranske županije postavlja pitanje njegovog stalnog smještaja. Naime župan Zlatko Komadina poziva se na odluke iz vremena mandata bivšeg ministra kulture, gospodina Vujića, pa vas lijepo molim da objasnite javnosti što se zapravo tada odlučilo, kakve su to odluke i tko će odlučivati o konačnom smještaju toga kipa? Hvala.
Ministar Božo Biškupić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospođo zastupnice, apoksiomen ili kako su ga stručnjaci nazvali hrvatski apoksiomen jer je pronađen u hrvatskom akvatoriju u blizini Lošinja pokraj otočića Orjule, zaista jedan od onih svjetskih spomenika kulture može se naći u svakoj i trebao bi se naći u svakoj antologiji svjetske skulpture jer je vrlo važan i značajan, star je više od 2 tisuće godina. Mi smo već nekoliko puta i preko medija i televizije i novina pokušali objasniti svoj stav kada je riječ o ovom spomeniku. Ja imam puno razumijevanje i za građane Lošinja i gradonačelnika koji je bio kod mene na razgovoru, da se bori da se takav spomenik smjesti naravno na Lošinju jer je on i pronađen i takva tendencija ustvari negdje u svijetu i postoji da se po mogućnosti više nese spomenici u centre nego da se lociraju ako postoji takva mogućnost, naravno u onim mjestima gdje su pronađeni, odnosno blizu tih mjesta jer je ovdje riječ o nalazu koji je ustvari nađen u moru. I taj problem koji se javlja cijelo vrijeme, kažem to stalno na neki način poteže se i kroz tisak, činjenica je da sam ja mogao i u prvom mandatu da sam mislio da je to ispravno donijeti takvu odluku i kao ministar odrediti gdje će taj spomenik biti. Međutim smatram da struka treba o tome odlučiti. O tome će odluku donijeti muzejsko vijeće i vijeće za kulturna dobra, ali će prije toga biti postavljeni uvjeti da bi se takav spomenik kulture mogao sačuvati i postaviti, moraju se ispuniti određeni uvjeti za njegov smještaj. I to smo naime javno rekli. Mi smo županu Primorsko-goranske županije i napisali svojevremeno jedno pismo i objasnili smo mu da u prvom redu da su svi nalazi, arheološki nalazi vlasništvo Republike Hrvatske, bili oni nađeni na kopnu, u moru ili u vodi, odnosno u Rijeci ili u Jezeru i na taj način htjeli smo mu zapravo dati do znanja da će država o tome i odlučiti, ali bolje reći naravno stručna tijela. Ja mogu jedino reći i dalje da mi se čini da razumijem sve ove težnje ljudi da se tamo smjesti, ja ne razumijem i dalje nakon tog pisma, ne razumijem njegove pritiske koje čini preko tiska, to mislim da je to neka vrst politikanskog odnosa i prema spomeniku jer nije briga ospomeniku nego naprosto neznam u javnosti izazivanje velike brige i velike skrbi o nečemu što će i tako struka odlučiti.
Zastupnica Jagoda Majska Martinčević.
Hvala lijepa. Možda će sada biti malo jasnije, no ja bih samo još pripomenula da je u svijetu ima primjera kada su, u kojima su spomenici takve vrijednosti, a uvjeti se nisu bili mogli možda osigurati, da postoje i replike koje se smještaju na mjesto nalazišta, a originali se čuvaju doista u optimalnim uvjetima. Hvala.
Poštovani zastupnik Zdravko Sočković, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, kolegice i kolege. Svoje pitanje postavio bih gospodinu ministru gospodarstva, rada i poduzetništva, gospodinu Branku Vukeliću. Poštovani gospodine ministre svjedoci smo laganog ali sigurnog oporavka malog i srednjeg poduzetništva koje svakim danom postaje sve konkurentnije. Ali da bi se taj trend održao i ubrzao, morali bi imati bolje uvjete financiranja približno sličnim našoj konkurenciji. Moje pitanje prema vama glasi: Što Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva čini za male i srednje poduzetnike kako bi im olakšali pristup povoljnim izvorima financiranja?
Ministar Branko Vukelić.
Hvala poštovani saborski zastupniče. Na ovoj konstataciji koju dijelom mnogi i poduzetnici dijele, a to je da još uvijek postoje određeni problemi u pristupu financijskim sredstvima iako je ovo ministarstvo, Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva a temeljem programa hrvatske Vlade zaista učinilo jako putno u ove tri godine za razvoj poduzetništva u cjelini. Ja ću ovdje samo spomenuti nekoliko činjenica koje su evidentne, da smo mi kada gledamo onaj faktor, TA faktor, a to je broj novih poduzetnika u Hrvatskoj, sa 2003. kada je on bio 3,6 došli na skoro 7 taj indeks. Dakle dvostruko veći broj poduzetnika u Hrvatskoj danas novih se pojavljuje. Ako gledamo zone poduzetničke koje su pretpostavka za razvoj poduzetništva, onda smo sa 50-ak zona koje su se gradile i sufinancirale 2003. danas na 290 zona. Kada gledamo i sredstva koja je uložila hrvatska Vlada za izgradnju tih zona, onda mi danas izdvajamo godišnje onoliko koliko je prethodna Vlada u četiri godine i ja zahvaljujem i županijama i gradovima i općinama koje zaista prate te programe i projekte i daju punu potporu i sami sudjeluju da se stvore pretpostavke za razvoj poduzetništva. Ono što je važno, važno je jasno kreditiranje poduzetništva i želim spomenuti da se provodi već više od dvije godine projekat kreditiranja koji subvencioniranjem kamata što županija što ministarstva, dakle Vlade, da bi konačna kamata za poduzetnika bila maksimalno između 2 i 4%, da smo polučili odlične rezultate. Bilo je skeptičnosti od nekih u početku, ali moram ovdje i neke konkretne podatke i pokazatelje spomenuti, a to je da je zahtjeva od poduzetnika bilo u ove dvije i po godine skoro 6 milijardi kuna, zahtjeva za kreditima. Da je od toga, da su banke odobrile oko 3 i pol milijarde kuna kredita, od toga samo obrtništvo je uzelo oko milijardu kuna kredita. Dakle, veliki odaziv i očigledno je bila potreba za tim povoljnijim kreditnim sredstvima. Ono što je posebno važno kada govorimo o dostupnosti financijskih sredstava dakle kredita, važno je i jamstvo, često poduzetnik nema to jamstvo, sjećamo se priče Hrvatske agencije za malo gospodarstvo i HAMAK i jamstava koje su davali, dakle 2004. godine svega 10 jamstava. Promjenama načina rada pa i vodstva mi smo došli 2005. godine na 80-ak jamstava, a za prvih osam mjeseci ove godine 119 jamstava izdala je Hrvatska agencija za malo gospodarstvo. Dakle, to su sve snažni pomaci koje su u svim sektorima pa tako i u financiranju prema poduzetništvu dali i rezultate koje imamo, i u cijelom gospodarstvu, a tako i u poduzetništvu. E sad ovo što sam i u početku rekao na što vi ciljate, određene primjedbe postoje prije svega kod malih kredita i to sa poduzetnicima i razgovor s njima je se ispostavilo kao problem. Do 25.000 EUR-a krediti koji su potrebni za malog poduzetnika, za onoga koji kreće u posao, koji ima nekakav obiteljski biznis, koji bi mogao realizirati, često u banci dugo, teško, sporo ili nekada i nikada ne uspije dobiti, jer je to beznačajan iznos za tu banku, često su banke sklonije ići potrošačkim kreditima, automobilima i sl. Zbog toga je u pripremi i iduće godine taj projekat će biti u realizaciji. Mikrokreditiranje, novi oblik kreditiranja i praćenja malog i srednjeg poduzetništva, a to znači da putem i lokalnih jamstvenih fondova pri svakoj županiji se definira jedan dakle rekao bih financijski budžet koji će pokrivati takova kreditna sredstva do 25.000 EUR-a za malog poduzetnika, gdje će on to moći dobiti brzo, ukoliko nema svog jamstva jamčiti će dakle jamstveni garantni fond na razini županije i gdje će se ustvari moći ja bih rekao u tjedan, dva maksimalno dobiti takova mala kreditna sredstva, ali neki puta vrlo važna da čovjek zaposli sebe ili svoju obitelj. Prema tome, cijelu paletu tih poticaja i oblika financiranja imamo razrađenu, preko 20 programa koji su u okviru poticanja malog i srednjeg poduzetništva i to ono što ova Vlada je sasvim ozbiljno govoreći stavila u prioritete gospodarske politike, a to je razvoj malog i srednjeg poduzetništva, ali i vrlo konkretnim mjerama sve ove tri godine pratila poduzetnike i svake godine dograđujemo taj sustav mjera onako kako to i sami poduzetnici očekuju i kakove potrebe iskazuju. Hvala.
Zastupnik Zdravko Sočković.
Hvala lijepo gospodine ministre. Zadovoljan sam odgovorom.
Poštovani zastupnik Vladimir Štengl.
Hvala. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine premijeru sa članovima Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Pitanje upućujem ministrici, gospođi Matulović- Dropulić. U području gospodarenja otpadom dodijeljene su koncesije za sakupljanje, recikliranje i uporabu otpada. Molim vas koliko je koncesija dodijeljeno, za koja područja i za koje poslove?
Ministrica Marina Matulović-Dropulić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodo i gospođe zastupnici, Zakon o otpadu je točno propisao tko može i za što raspisati koncesije. Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva raspisuje koncesije, znači natječaje za koncesije, oporabe ambalažnog otpada i za to je dodijeljeno 15 koncesija. Zatim raspisuje natječaj za skupljanje ambalažnog otpada naročito papira i kartonske višeslojne ambalaže ukoliko se radi o dvije ili više županija ili ako se radi na području cijele Hrvatske. Ministarstvo je raspisalo takav natječaj i dodijelilo 10 pravnih subjekata taj koncesije za obavljanje te djelatnosti. Djelatnost skupljanja otpadnih guma isto tako je utvrđena da raspisuje natječaj ministarstvo. Mi smo raspisali natječaj i dodijelili koncesije 21 subjektu za taj posao. Što se tiče oporabe otpadnih guma, znači recikliranje … [[Govornik se ne razumije]] i slično, isto tako ministarstvo raspisuje natječaj. Raspisali smo natječaj i dodijelili četvorici pravnih subjekata za taj posao. Što se tiče županija, županije raspisuju natječaj za dodjelu koncesije za ambalažni otpad na svojem području i moram reći da nažalost sve županije nisu završile posao. Tako od 20 županija i Grada Zagreba ovog časa još nije dodijeljene koncesije na području Grada Zagreba, na području Karlovačke županije, Osječko-baranjske županije, Primorsko-goranske, Splitsko-dalmatinske i Zagrebačke županije. Za to su postupci u tijeku i nadamo se da će vrlo brzo i na tim županijama biti dodijeljene koncesije za prikupljanje ambalažnog otpada. Hvala lijepa.
Zastupnik Vladimir Štengl, izvolite.
Ovo je djelatnost koja je godinama bila totalno zapostavljena. Ako se kaže da je bila na marginama, mislim da je i to previše. Ovakvim sustavnim načinom pristupa tome to se iz osnova mijenja, to će dati, u krajnjoj liniji već je i dalo određene rezultate. Pa čak mislim da će i promijeniti mišljenje i odnos prema ljudima koji se tim poslovima bave. Hvala.
Poštovani zastupnik Ivan Bagarić.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, kolegice i kolege. Svoj upit upućujem gospođi potpredsjednici Vlade i ministrici nadležnoj za branitelje, gospođi Jadranki Kosor. Uz zapošljavanje hrvatskih branitelja, pitanje stambenog zbrinjavanja stradalnika Domovinskog rata je od prioritetne važnosti. Nažalost zbog agresije na Hrvatsku i gospodarske mogućnosti zemlje, ni nakon deset godina nisu zbrinuti svi stradalnici. Gospođo potpredsjednice, kako teče njihovo zbrinjavanje i što je sa zbrinjavanjem stopostotnih invalida, hrvatskih ratnih vojnih invalida 1. kategorije? Hvala.
Potpredsjednica Vlade, ministrica Jadranka Kosor, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine zastupniče. Evo, možda je potrebno na početku reći činjenicu koja je možda nedovoljno poznata hrvatskoj javnosti, svakako vama zastupnicama i zastupnicima je. Naime, da prema zakonu i ovom Zakonu o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskoga rata i članovima njihovih obitelji i svim prijašnjim zakonima obveza Vlade na zbrinjavanje vezana je uz hrvatske ratne vojne invalide i obitelji poginulih, zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja. U ovom trenutku mislim da mogu reći da smo uistinu mnoge stvari pokrenuli. U tom smislu da smo, evo, u ovoj godini 2006. do danas predali ključeve 336 stanova hrvatskim ratnim vojnim invalidima, odnosno obiteljima poginulih, zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja. Isto tako 251 stan je u izgradnji, dakako govorim o projektima Vlade, ne samo moga ministarstva nego i Ministarstva graditeljstva, dakle, programu Vlade, zbrinjavanja, stambenog zbrinjavanja invalida, odnosno obitelji. Dakle, 251 stan je u izgradnji i priprema se izgradnja 495 stanova. Spomenut ću i lokacije jer mislim da je to zanimljivo hrvatskoj javnosti. Stanovi u izgradnji su u Klanjcu, Metkoviću, Netretiću, Slavonskom Brodu, Vukovaru, u Benkovcu, u Rijeci, Solinu, Valpovu i Virovitici, a stanovi koji se pripremaju graditi u Drnišu, Kninu, Trogiru, Vukovaru, zatim Kaštel Novom, Makarskoj, Imotskom, Dugopolju, Podstreni, Dubrovniku, Cetingradu, Slunju i Pločama. Istovremeno naravno ide i program dodjeljivanja stambenih kredita, jer kao što se zna, stambeno zbrinjavanje ide kroz gradnju kuća, odnosno stanova, kuća za stopostotne invalide i dodjelom kredita. Budući da ste pitali za zbrinjavanje stopostotnih invalida 1. skupine tu skupinu naravno zbrinjavamo izgradnjom kuća i nešto rjeđe posebno prilagođenim stanovima. Moram sa zadovoljstvom reći da je taj program pri samome kraju. Eto, upravo su dovršene 2 kuće za stopostotne invalide u Splitu. Očekujemo uskoro predaju ključeva, odnosno darovnica jer se radi o kućama, odnosno stanovima koje država, Republika Hrvatska, odnosno Vlada daruje stopostotnim invalidima 1. skupine. Zanimljivo bi vjerojatno bilo pogledati i evo podatke od početka mandata ove Vlade do danas. Predano je tisuću 658 stanova i tisuću 298 kredita. Evo, i još jedan podatak za vas, od 98. do ove godine, dakle otkako je utemeljeno Ministarstvo hrvatskih branitelja zbrinuto je dodjelom stana 4 tisuće 798 invalida, odnosno članova obitelji, a dodjelom stambenog kredita 6 tisuća 307 stradalnika, dakle hrvatskih ratnih vojnih invalida i obitelji. Što se tiče evo ovog razdoblja od početka 2004. do danas, dakle, stanovi koje sam spomenula tisuću 658 i krediti koje sam također spomenula, moram reći da je ukupna vrijednost tih stanova veća od 503 milijuna. A ukupno od 98. evo do danas na zbrinjavanje gotovo milijarda kuna, odnosno na stambeno zbrinjavanje. Ono što je također poteškoća s kojom se Vlada, odnosno ova dva ministarstva suočavaju jest nemogućnost nekih jedinica lokalne, odnosno područje, odnosno gradova i županija dodjeljivati prostor, odnosno zemljište što je obveza prema zakonu, ali i te probleme pokušavamo riješiti. I drugi problem s kojim smo se suočili jest popraviti one stanove koji su se primjerice počeli graditi još davne 98. Nisu dovršeni i onda ih je dovršavala upravo naša Vlada. Reći ću vam za primjer, ovog ljeta sam predala ključeve za 92 stana u Zagrebu u zgradi koja se počela graditi 98. godine. Nije završena svih tih godina i mi smo uložili goleme napore, naravno i puno novaca, da bismo uklonili nedostatke. Što da vam kažem? Morali smo promijeniti recimo na ta 92 stana kompletne prozore, vrata, dakle kompletnu stolariju, popraviti parkete, cijevi koje su bile loše spojene, itd., itd. Ne znam zašto je to nekim zastupnicima smiješno. Ja vas uvjeravam da je to tragično jer treba učiniti puno napora da bi se popravilo ono što je loše građeno i naravno da oni koji su odgovorni za tu lošu, katastrofalnu gradnju za stradalnike Domovinskog rata, za invalide i članove njihovih obitelji morali bi odgovarati. Ja se nadam da će se to i dogoditi. Evo, gospodine zastupniče, nadam se da ste zadovoljni. Hvala.
Hvala. Zastupnik Ivan Bagarić.
Zahvaljujem na ovom iscrpnom odgovoru i raduje me da ova Vlada otklanja, učinkovito otklanja posljedice agresije i vjerujemo da će taj posao obaviti do kraja. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Nenad Stazić, izvolite.
Hvala vam lijepa. Pitanje postavljam predsjedniku Vlade. Gospodine Sanader, najveći državni blagdan obilježili ste ove godine na poseban način, odlaskom u grad koji je bez sumnje simbol hrvatskog ratnog stradanja, simbol hrvatske državnosti, u Veroni. Detalji vašeg boravka tamo još nisu do kraja rasvijetljeni. Najprije je glasnogovornik Vlade energično demantirao da ste uopće tamo išli, a onda je nakon nekoliko dana jednako tako energično to potvrdio. Javnost se s pravom pita čemu to nesnalaženje. Zašto tajnovitost? Zbog čega komedija? Shakespeare je jednu od svojih komedija nazvao "Dva plemića iz Verone". Ova vaša mogla bi se nazvati "Tri trgovca iz Verone". Koji su glavni elementi te komedije zabuna? Ne zna se jeste li putovali službeno ili privatno? Ako ste išli privatno čemu Vladinim zrakoplovom? Ako ste pak išli službeno, zašto ste sami plaćali račune kako tvrdite da jeste. A jeste li? Javnost traži da priložite te račune, da se vidi i tko vas je pozvao, ako vas je uopće netko i pozvao, i zašto ste išli i što ste tamo zapravo radili i tko je platio taj vaš boravak u prekrasnoj Veroni? A vi nikako da to učinite. Zato vas pitam, jeste li u Veronu za Dan državnosti putovali privatno ili službeno? Tko je platio tamošnji boravak i kad mislite, ako uopće mislite, predočiti račune? Hvala.
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader, izvolite.
Baš vam hvala, gospodine zastupniče, na ovako lijepo literalno sročenom pitanju koje u sebi ne samo da nosi odgovor nego u sebi nosi vrlo znakovito nepoznavanje stvari. Prvo nepoznavanje stvari koje neka vam bude na ponos ili na sramotu. Neka procijene gledatelji Hrvatske televizije. Središnji državni blagdan Dana državnosti proslavljen nije kao što vi sugerirate u Vukovaru 25. lipnja nego je proslavljen i obilježen 23. lipnja u petak ovdje u ovoj Crkvi Svetoga Marka na Gornjem gradu na kojoj misi vi niste bili. Isto tako, taj središnji hrvatski državni blagdan koji vi tako uznosito spominjete proslavljen je i na način da je državno vodstvo i Predsjednik Republike i predsjednik Sabora i predsjednik Vlade i izaslanstva Ministarstva obrane, unutarnjih poslova i branitelja otišlo položiti vijence na grob hrvatskim braniteljima, prvom hrvatskom predsjedniku doktoru Franji Tuđmanu. Ni tamo vas nisam vidio. Drugo, taj isti državni blagdan 25. lipnja ako se dobro sjećate se odnosi na 25. lipnja 1991. kada je ovaj Visoki dom Hrvatskoga sabora proglasio samostalnost i nezavisnost Hrvatske, kada ste vi gospodine Stazić odnosno vaši kolege drugovi zastupnici iz SDP-a nažalost umjesto da dignete ruku za Hrvatsku napustili dvoranu kod glasovanja. I niste ni toliko napora htjeli uložiti da dignete ruku za hrvatsku nezavisnost. I danas vi meni kažete gdje sam bio 25. umjesto što sam trebao biti u Vukovaru ja sam bio u Veroni. Sad ću vam reći i oko toga. U Vukovaru nije bila središnja proslava Dana državnosti. U Vukovaru je bilo postrojavanje i prisega časnika i dočasnika koji su završili školovanje i koji svake godine na taj dan se postrojavaju i pridaju prijavak vrhovnom zapovjedniku Predsjedniku Republike. To je jedan od događaja diljem Hrvatske kojim se obilježava Dan državnosti ali nikako središnja proslava Dana državnosti. Središnja proslava je bila u petak ovdje u Zagrebu na Mirogoju i u Crkvi Svetoga Marka gdje vas nije bilo i nisam vidio nikoga od zastupnika iz SDP-a. A ni u Vukovaru niste bili gdje tražite da ja budem. Drugo, u Hrvatskoj za vašu informaciju gospodine zastupniče postoji državni odbor koji odlučuje o tome gdje i kada i na koji način i u kojem scenariju i tko će sudjelovati u obilježavanju državnih blagdana i taj državni odbor je odlučio da u petak 23. budemo svi tri od predsjednika a u nedjelju na postrojavanju u Vukovaru s obzirom da to nije središnja proslava Dana državnosti da budu predsjednik Sabora i predsjednik Republike. To je toliko. A sada oko Verone. Idem u Veronu već treći ili četvrti put na Dubrovačke ljetne igre koje su hrvatski sinonim Verone možda deseti put, na Festival "Histriu" tri, četiri puta u Pulu, na Splitsko ljeto, Đakovačke vezove nisam bio nego možda jedanput ali i to ću nastojati popraviti. I svaki put na to i ja i vaš predsjednik stranke u vrijeme dok je bio premijer i predsjednik Sabora i predsjednik države idu službenim prijevoznim sredstvima, ili avionom ili automobilom ako je riječ o Đakovačkim vezovima, ili nekim drugim. Išao sam i ja na poziv organizatora. Pa ne mislite valjda da ću kao premijer ići šta, biciklom kao što ste vi 2003. siječnja prodavali demagogiju, došli ste kolima do donjega grada onda ste kao biciklom gore. Mi tu demagogiju prodavati nećemo. Prema tome, gospodine Staziću, ovim vašim pitanjem postavljate pitanje svima. Kako ćemo ići na Dubrovačke ljetne igre, kako ćemo ići na Splitsko ljeto, kako ćemo ići na "Histria" festival, kako ćemo ili u Bairoit gdje sam također bio kao predsjednik Vlade pretprošle godine ili u Salzburg ove godine također na premijeru jedne od opera. Ići ću jer kad god dobijem poziv iskoristim naravno i za posjet operi ali i za razgovore ne ove koje vi insinuirate jer prodaja Plive se ne dogovara ni u Zagrebu ni u Veroni ali Boga mi neće ni na Iblerovom trgu u Medisonu. Prodaja Plive će se događati transparentno na način da će HANFA koju smo mi ustanovili a vi niste i koja prati sve ponude jer su ponude javne iako ACTAVIS za koga vi navijate, ako ACTAVIS da bolju ponudu onda će dobiti ACTAVIS ovih 18%, ako da BAR bolju ponudu dobit će BAR. Ali, tko će dati bolju ponudu presudit će hrvatska javnost transparentno i HANFA a ne vi.
Zastupnik Nenad Stazić. Izvolite!
Gospodine predsjedniče Vlade, svaka čast … [[Govornik se ne razumije.]] 23. i vijencima na grobu predsjednika Tuđmana 25. i svaka čast svemu onome što ste istakli. Ali ja vas nisam pitao ni za Plivu ni za Actavis. Ja sam vas pitao ako ste išli u službenu posjetu zašto kažete da ste plaćali smještaj privatnim novcem. Ako ste išli privatno zašto ste išli Vladinim avionom. I posebno sam vas pitao kad ćete predočiti račune. Ja vas pitam za račune a ne za Plivu i Actavis, pa kad budete imali čist obraz i mirnu savjest onda ćete tada pokazati račune.
Štovani zastupnik Zlatko Kramarić. Izvolite!
Štovani gospodine predsjedniče … … [[Upadica se ne razumije.]]
Mir!
Imam jedno kraće pitanje gospodinu potpredsjedniku Vlade, gospodinu Polančecu koje će biti bez imalo, ikakve strasti i bavit će se ovim pravim problemima. Ovoga ljeta u našoj javnosti je veliko zanimanje pobudilo, pobudila privatizacija tvrtke hoteli «Maestral». To pitanje, privatizacije te tvrtke aktualno je i danas. Mislim da se svi slažemo da je riječ o jednoj od najpoželjnijih tvrtki u Hrvatskoj. Govori se o 100 najpoželjnijih. Ne radi se samo o 5 hotela velike vrijednosti nego i o 44 tisuće kvadratnih metara građevinskog zemljišta što potencijalnim kupcima je posebno atraktivno. Ono što nas zanima to je da se radilo, da je procijenjena vrijednost te tvrtke je donešena prošle godine, a do ovoga ljeta da se cijena dionica gotovo udvostručila. No ipak ima nešto sreće, a to je da Upravni odbor Fonda za privatizaciju je okončao natječaj za prodaju hotela, a da nije prihvaćena niti jedna od pristiglih ponuda. Pa se pitamo hoće li se uskoro raspisati novi natječaj i da li će se donijeti novi Zakon o privatizaciji kojim bi se trebalo prije svega zadovoljiti načela redistribucije, restrukturiranja, socijalne osjetljivosti i razvojne komponente pa tek onda ići u privatizaciju kao što su to svojevremeno najavili i predsjednik Vlade i predsjednik Fonda. Evo to je pitanje vama. Hvala.
Potpredsjednik Vlade, Damir Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Hvala lijepa gospodine zastupniče. Dozvolite mi da u nekoliko riječi malo bolje oslikam i prikažem što se doista događalo tijekom pokušaja privatizacije i na koji način smo došli do procijenjene vrijednosti poduzeća «Maestrali» d.d. odnosno do cijene dionica po kojoj smo pokrenuli sam natječaj. Prije svega želim reći da nas na, da nas Zakon o privatizaciji jednostavno regulira i definira da se prvi natječaj uvijek pokreće po nominalnoj vrijednosti neke tvrtke. S tim u svezi želim isto tako reći da smo prije raspisivanja natječaja dali zadatak sektoru prodaje u Fondu za privatizaciju da standardnim metodama koje smo uveli u redovno poslovanje i funkcioniranje Fonda za privatizaciju izvrši da li je nominalna vrijednost tvrtke zapravo najbolja početna vrijednost za pokretanje natječaja u privatizaciji. Sektor prodaje je izradio procjenu vrijednosti po 5 metoda. Dvije od njih su izuzetno statičke metode. Jedna od njih je dakle i metoda na koju se vrlo često neki pozivaju, a to je metoda procjene vrijednosti nekretnina. Kada su procijenjene nekretnine, a procijenjene su od strane ovlaštenog procjenitelja s područja Grada Dubrovnika i od njih oduzeta dakle, oduzete ukupne obveze društva došlo se do jedne vrijednosti koja je iznad nominalne vrijednosti. Druga metoda koju smo primijenili je metoda temeljem koje smo od ukupne, iz bilance dakle izračunali prema knjigovodstvenoj vrijednosti društva od ukupne aktive smo oduzeli ukupne obveze društva i dobili smo vrijednost tvrtke koja je negdje oko 50% iznad nominale. Međutim postoje i one druge metode koje se puno češće primjenjuju u procjeni vrijednosti neke tvrtke. To su tzv. dinamičke metode pa ću vam tako reći da smo primijenili metodu procjene vrijednosti dionica bazirane na poslovanju na način da smo razliku poslovnih prihoda i rashoda uvećali za amortizaciju i umnožili multiplikativnim faktorom 8 koji je izuzetno primjeren za industriju turizma u Hrvatskoj i dobili smo vrijednost tvrtke koja je 13% niža od nominalne vrijednosti tvrtke. Želim isto tako reći da smo primijenili i metodu diskontiranog novčanog tijeka koja je pokazala negativnu cijenu odnosno negativnu vrijednost dionica tvrtke. Na osnovu svega toga ipak smo se odlučili shodno Zakonu o privatizaciji da pokrenemo natječaj po nominalnoj vrijednosti. Ponude koje su stigle daju nam za pravo da nismo pogriješili jer ponude u principu nisu značajno više od onoga što smo i tražili dakle od nominalne vrijednosti tvrtke. Ali isto tako želim reći ponude nisu bile u potpunosti usklađene sve sa obveznim uvjetima natječaja i s obzirom na činjenicu da se javnost vrlo zainteresirana, a i cijela, cijeli postupak privatizacije se ispolitizirao smatrali smo da je primjerenije u ovom trenutku zaustaviti taj proces, pričekati, usuglasiti stavove sa zaposlenicima, menagementom i svim drugim tzv. «stake holderima» odnosno zainteresiranim stranama kao što su grad i županija i onda nakon usuglašavanja stavova ponovo pokrenuti taj proces. Da. On će se dogoditi nakon što donesemo novi Zakon o privatizaciji. Novi Zakon o privatizaciji je pri kraju. Novim Zakonom o privatizaciji uredit ćemo jedno područje koje je izuzetno važno za hrvatsko gospodarstvo, a prije svega za zaposlenike u tvrtkama koje moramo privatizirati a to je područje organiziranog radničkog dioničarstva. Mi smo u ovom trenutku u procesu usuglašavanja uvjeta dakle za organizirano radničko dioničarstvo sa sindikalnim središnjicama, našim socijalnim partnerima s kojima inače prakticiramo i forsiramo dijalog. Vjerujem da u sljedećih 2 do 3 tjedna možemo imati dakle novi Zakon o privatizaciji kojim će biti i data šansa radnicima da pod povoljnijim uvjetima kupuju dionice tvrtki u kojima rade, a vas ćemo zamoliti da u redovnoj proceduri i podržite jedan takav socijalno odgovoran zakon. Hvala vam lijepo.
Zastupnik Zlatko Kramarić.
Zahvaljujem na odgovoru. Upravo intencija je bila da se doista održi obećanje da će se krenuti sa, prvo ići sa Zakonom o privatizaciji, a tek onda raspisati natječaj jer upravo ja mislim da jest smisao i zbog toga javnost i jest senzibilizirana i jest sve ispolitizirano da se prodaje onda kada je to najpovoljnije, kada cijene dionica su najveće a ne da se to radi pod «mus». Hvala.
Poštovani zastupnik Gordan Jandroković.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade, imam pitanje za ministra mora, turizma, prometa i razvitka gospodina Božidara Kalmetu. Prometno povezivanje grada Bjelovara, Bjelovarsko-Bilogorske županije, ali i Virovitice, Virovitičko-Podravske županije i cijelog tog dijela Hrvatske sa gradom Zagrebom ključno je pitanje sveukupnog, a pogotovo gospodarskog razvoja tog dijela Hrvatske. Kada je riječ o cestovnom povezivanju, najvažniji projekt je završetak izgradnje brze ceste Zagreb-Bjelovar-Virovitica. Trenutno je u tijeku izgradnja dionice Vrbovec-Gradec dužine 15 kilometara, a nakon toga planirana je izgradnja dionice od Gradeca do grada Bjelovara. Poštovani gospodine ministre, molim vas da nas izvijestite kako teku radovi na dionici Vrbovec-Gradec te kako teku pripreme i kada će biti započeta izgradnja dionice prema gradu Bjelovaru.
Ministar Božidar Kalmeta.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, slažem se apsolutno da je jedno brzo i kvalitetno prometno povezivanje Bjelovara i Zagreba i Virovitice ključno za između ostalog i za gospodarski razvoj tog dijela Hrvatske. U tom smislu se i rade veliki radovi na izgradnji brze ceste koja će povezivati Zagreb sa Bjelovarom i cijelom tom regijom i taj posao je podijeljen u dvije dionice. Prva dionica je Vrbovec-Gradec koja je duga 15 kilometara, koju ste vi sad govorili i čija investicija je vrijedna 350 milijuna kuna. Tu su radovi poodmakli daleko i sredinom sljedeće godine očekuje se da će ta dionica duga 15 kilometara, ponavljam i vrijedna 350 milijuna kuna biti i završena. Ova druga dionica od Gradeca do Bjelovara koja je duža i koja je duga negdje 27 kilometara je u pripremi i do sad je napravljen čitav niz predradnji kako bi se mogla početi i realizirati ta izgradnja te dionice. Do sada je ne znam, u 2004. smo govorili prvu fazu, projektne dokumentacije, do sada je izrađeno idejno rješenje, napravljena je studija utjecaja na okoliš. Od Ministarstva zaštite okoliša, prostornog uređenja, graditeljstva dobili smo rješenja s mjerama zaštite tako da je evo, sve to skupa pred izdavanjem lokacijske dozvole a vezano uz to je i raspisan natječaj za izradu projektne dokumentacije izgradnje istočne zaobilaznice grada Bjelovara koja je duga negdje 7 kilometara. Dakle, u punom zamahu su i pripreme za izgradnju, za početak izgradnje ove druge dionice od Gradeca do Bjelovara i čim se sve ove predradnje jasno koje će završiti sa raspisivanjem javnog natječaja i odabirom izvoditelja završe, tada ćemo i početi graditi i ovu drugu dionicu od Gradeca do Bjelovara
Zastupnik Gordan Jandroković.
Zahvaljujem se gospodine ministre. Zadovoljan sam odgovorom. Nadam se da će tim odgovorom biti zadovoljni i građani i županije koju ja predstavljam ali i Virovitičko-podravske županije jer je ta cesta izuzetno bitna za gospodarski razvoj našega kraja, izuzetno je bitna za privlačenje stranih investicija. Ne trebamo govoriti i reći što je za Liku značila Dalmatina. Ja se nadam da će i ova cesta za razvoj našeg kraja imati isto značenje. Hvala.
Poštovani zastupnik Josip Drmić, izvolite.
Poštovani kolege i kolegice zastupnici, gospodo iz Vlade. Ja bih imao jedno pitanje za premijera u vezi poreznog sustava Republike Hrvatske koje već je poznato i to su svi prihvatili, centraliziran i vrlo nepravedan za sve jedinice lokalne samouprave osim za državnu riznicu i proračun Grada Zagreba. Činjenica je da se od ukupno prikupljenih poreza 90% slije u državni proračun, oko 5% slije se u proračun Grada Zagreba a preostalih 5% dijele sve ostale županije, gradovi i općine na području Republike Hrvatske. Slijedom toga možemo i zaključiti da su veliki problemi, posebno u ovim malim općinama gdje su proračuni toliko mali da nisu dovoljni niti da pokriju plaće zaposlenih te režije za općinske zgrade. Mislim da se može postaviti pitanje zašto su te općine uopće ustrojene i da li su one stavljene da postoje samo same radi sebe? Moje viđenje je tog poreznog sustava da su tri bitne nepravde nanešene tim jedinicama lokalne samouprave i to je na prvom mjestu porezna dobit koji je činjenica, uplaćuje se u proračun Grada Zagreba odnosno u proračun grada gdje je registrirana tvrtka koja obnaša odnosno vrši poslove na području Republike Hrvatske. Tako da veliki sustavi kao što je INA, Hrvatske telekomunikacije i svi ostali koji su registrirani na području Grada Zagreba, znači kompletan porez na dobit uplaćuju u proračun Grada Zagreba iako taj svoj profit ostvaruju i na drugim područjima Republike Hrvatske. Tako mogu dati i primjer Hrvatskih šuma. Hrvatske šume se većinom i većinu posla obavljaju u Slavoniji, u Lici, znači u nerazvijenim dijelovima Hrvatske. Sijeku te šume, skupo ih prodaju u Italiju, u inozemstvu a na kraju jedinu korist od tog profita ima Grad Zagreb. Mislim da to ne može u budućnosti biti tako i da je potrebno da se ta nepravda ispravi. Druga stvar je PDV. On iznosi 22%. Ne znam premijeru, da li se sjećate još vaše jamstvene kartice. Donijeli smo jedan zakon o smanjenju PDV na 20%, međutim vrlo brzo stavili smo ga u stanje mirovanja do daljnjeg. To je već prošlo 2 i pol godine. U većini razvijenih europskih zemalja taj PDV se pravednije dijeli nego kao što je to slučaj kod nas. Također se on prikuplja na području cijele države i mislim da bi bilo u redu da se…
Pitanje? Pitanje postavite?
Mislim da možete tolerirati bar da završim, da pitanje postavim. Znači, zanima me da li će se PDV dijeliti recimo kao u većini europskih zemalja, 10% da se podijeli jedinicama lokalne uprave tamo gdje je uplaćen, a ostatak da ide državi i treća nepravda je porez na promet nekretninama. Znači to je po svim moralnim pravilima i zakonima čisti prihod jedinice lokalne uprave jer se sve te nekretnine nalaze na njihovom području i većinu poslova oko prometa nekretninama one obavljaju. Međutim kod nas nije taj slučaj i taj porez i dalje puni državnu blagajnu. Zanima me konačno…
Hvala. Hvala lijepa. Odgovor na pitanje, predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine zastupniče, mi ćemo učiniti ono što smo najavili sada, to je prvi korak, ali prije toga nego što to još jedan put ponovimo ono što sam najavio u Karlovcu, reći ću nešto radi hrvatske javnosti. Sve ove male općine koje ste vi citirali, koje se nalaze na području od posebne državne skrbi su oslobođene dakle, ne ide u državnu u proračun, nego ostaje njima. Prije svega su oslobođene, dakle plaćanja i poreza na dohodak i poreza na dobit a država vraća povrat poreza ljudima u tim općinama. Prema tome već je tu smo napravili jedan veliki iskorak i ako citirate i uspoređujete nas sa drugim zemljama onda to treba reći. To druge zemlje nemaju. Ni jedna zemlja u Europi to nema. To ima samo Hrvatska i to je negdje oko milijardu i 200 milijuna kuna godišnje. Prema tome ako se želimo uspoređivati sa zemljama Europe onda treba reći i ovo što smo mi napravili, što je naš specifikum naravno zbog rata. Prema tome mi smo to učinili i dalje ćemo ostati na tome. Drugo, i mi smatramo i to je ideja koju smo iz HDZ-a plasirali iz Vlade prije nekoliko godina, da bi trebalo plaćati porez na dohodak prema mjestu stanovanja poreznog obveznika, a ne prema sjedištu tvrtke. I zato pripremamo u Ministarstvu financija zakon kojim bismo sav porez na dohodak on bi se plaćao jedinicama lokalne samouprave, a porezna dobit u državni proračun. To je jedan veliki iskorak prije svega u sustavu, u konceptu, u modelu. On će biti i velik sigurno i u financijskom smislu, ali to neće biti krajnji cilj fiskalne decentralizacije koju želimo poduzeti. Dakle mi želimo ići u daljnju fiskalnu decentralizaciju, prva dva koraka smo napravili, prvi kada je riječ o područjima od posebne državne skrbi, ovo što sam malo prije naveo i drugi najavljujem za iduću godinu, dakle porez na dohodak jedinicama lokalne samouprave. Tamo gdje zaposlenici te tvrtke ostvaruju i gdje su prijavljeni u prebivalištu gdje rade, a porezna dobit u državni proračun.
Zastupnik Ivan Drmić.
Zadovoljan sam sa odgovorom, jer ste iskreno rekli ono što radite, ali nisam zadovoljan s tim što radite jer očito je na pomolu jedna velika prijevara i svi znamo šta je povrat poreza, to je povrat poreza na dohodak i jednostavno ćete uzeti sebi, odnosno državi porez na dobit a porez na dohodak koji je država kako sami kažete milijardu i nekoliko stotina milijuna kuna u budućnosti će vraćati jedinice lokalne samouprave što zasigurno neće moći izdržati i poslije ove vaše reforme situacija će biti puno gora nego što je danas.
Poštovana zastupnica Mirjana Brnadić.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, članovi Vlade, kolegice i kolege. Svoje pitanje bih uputila potpredsjednici Vlade i ministrici obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, gospođi Jadranki Kosor, a u svezi brige o starim i nemoćnim osobama. Hrvatsko stanovništvo je sve starije, a istovremeno radno sposobni sve dulje rade i nisu u mogućnosti adekvatno i kvalitetno brinuti o starijim i nemoćnim članovima svoje obitelji. Moje pitanje je, koje mjere i projekte nudi Vlada, država i državna i javna tijela u cilju poboljšanja oplemenjivanja života starih i nemoćnih građana? Hvala.
Potpredsjednica i ministrica Jadranka Kosor, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče, poštovana gospođo zastupnice. Jedan od glavnih, odnosno jedno od glavnih uporišnih mjesta u programu ove Vlade jest i briga za osobe starije životne dobi, odnosno za umirovljenike posebice u programima koje smo započeli 2004. godine nakon donošenja proračuna u ovom dijelu potpuno novog ministarstva međugeneracijske solidarnosti u sklopu naravno Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti. Mi smo tada krenuli s projektima koji se zapravo mogu razvrstati u dvije skupine. Jedno je osnivanje, odnosno otvaranje dnevnih boravaka za starije osobe, pogotovo u područjima gdje je osobito visoki postotak osoba iznad 65 godina života i drugi program pomoći u kući. Ta dva programa do sada u evo 20 županija, upravo neki dan otvaranjem dnevnog boravka u Buzetu, mi smo zapravo ušli sa programima u 20 županija, dakle sa ukupno 39 programa od toga do sada 12 otvorenih dnevnih boravaka za starije osobe i programima posebno dnevnih boravaka, oprostite pomoći u kući. Znači jedno su dnevni boravci i pomoć u kući, a drugo su samo pomoći u kući. To su programi koji daju odlične rezultate, mi ćemo ih nastaviti naravno i u 2007. i 2008. jer oni sasvim sigurno donose potpuno jednu novu kvalitetu života osoba koje su vrlo često uz to što su starije životne dobi, bolesne i što su vrlo često napuštene i zapravo ostavljene, a usudim se reći i zaboravljene. Pogotovo recimo na nekim otocima imamo sjajan primjer sa dnevnim boravkom i pomoći u kući primjerice u Šibeniku sa 4 otoka koja pripadaju Šibeniku, gdje smo za potrebe toga programa nabavili i mali brod koji znači, mislim da ne moram posebno obrazlagati, život u pogotovo zimskim mjesecima kad na vrata tih ljudi koji žive potpuno sami, koji su bolesni, koji trebaju tuđu pomoć zapravo znači jel', život. Tako da tim programima naravno nastavljamo i dalje. Rekoh već da sam proteklih dana otvorila dnevni boravak u Buzetu. Za taj program smo kupili i automobil, to je vrlo često i u drugim slučajevima, primjerice u Lici, u Lovincu, mislim da možete si predočiti što to znači u zimskim mjesecima kad veliki snijeg zapadne u selima, odnosno zaseocima i kad ljudima koji žive sami, dođe netko u kuću, pokuca na vrata, naloži vatru, počisti kuću, donese lijekove, nabavi hranu, donese skuhano, opere, vrati izglačano, dakle sve to radimo kroz programe pomoći u kući. Sve što je nužno da se stariji ljudi koji su kažem i bolesni i sami osjećaju dostojanstveno evo i u Varaždinskoj županiji, sada neću nabrajati sve županije gdje imamo dnevne boravke, ali kako vidim neke od zastupnika s kojima smo to zajedno radili, dakle u suradnji sa isto tako gradovima, općinama, odnosno županijama. Ono što je posebno vrijedno u tim programima jest što paralelno ostvarujemo i program volontiranja, dakle uključujemo mlade ljude koji žele svojim doprinosom upravo kroz volontiranje, kroz pomoć tim ljudima dati svoj doprinos. Mislim da isto tako vrijednost tog projekta ne treba posebno objašnjavati. Dakle do sada smo kroz projekte dnevnih boravaka i pomoći u kući, obuhvatili više od 7 tisuća starih ljudi. Ono što je isto vrijedno istaknuti, da smo zaposlili oko 460 osoba, posebice uvijek ističem da su to u najvećem slučaju, u najvećem broju slučajeva žene i to žene u onoj dobi kad se vrlo teško zapošljavaju, znači iznad 45 godina tzv. … domaćice. I evo moram istaknuti da odlično kroz te programe surađujemo i sa Strankom umirovljenika, sa Sindikatom umirovljenika, sa Maticom umirovljenika i da već treću godinu ove godine organiziramo uz međunarodni Dan starijih osoba i sportske susrete umirovljenika, odnosno osoba starije životne dobi u Karlovcu, to će biti ovu subotu pa vas sve lije pozivam da nam dođete jer bit će oko tisuću starijih ljudi na sportskim susretima. Hvala.
Zahvaljujem. Zaista sam i postavila pitanje vama zbog toga što smo mi u Zavodu za javno zdravstvo u Zadru uočili da je briga o starim i nemoćnim članovima obitelji veliki javno, zdravstveni i socijalni problem u našoj županiji i u tom cilju smo gradu Zadru i županiji predložili jedan projekt osnivanja gerontološkog tima i prvog gerontološkog centra u Zadru u okviru kojeg bi se provodile sve te mjere i programi koje ste vi ovdje kazali što svi drugi rade. Mi smo dobili načelnu suglasnost od lokalne samouprave da će nas pomoći u realizaciji tih programa, a sada vidim da možemo očekivati i od Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti svesrdnu pomoć i materijalnu i stručnu kako bismo taj problem u Zadru zaista kvalitetno riješili. Hvala.
Poštovani zastupnik Josip Đakić.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, gospodo ministri. Moje pitanje odnosi se na ljudske resurse u suzbijanju terorizma i upućeno je ministru unutrašnjih poslova, gospodinu Ivici Kirinu. Naime, svakodnevno smo sukobljeni i susrećemo se sa opasnošću i prijetnjom terorizma. Jedna od međunarodnih obaveza Republike Hrvatske s obzirom na članstvo u antiterorističkoj koaliciji te na provedbu odredaba raznih međunarodnih dokumenata je organiziranje skupova i pokretanje projekata nacionalnog programa izobrazbe u sferi sigurnosti, kao i stvaranje zakonskih preduvjeta za uvođenje sveučilišne razine izobrazbe iz područja borbe protiv terorizma. Gospodine ministre, što Ministarstvo unutrašnjih poslova radi na tom području i do kud smo došli sa ljudskim resursima?
Ministar Ivica Kirin.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovane zastupnice, zastupnici. Poštovani zastupniče, naravno da je tema oko terorizma ovih dana isto također vrlo aktualna i ovdje bih prvo u ime Ministarstva unutarnjih poslova htio jednu konstataciju vezana na ovo pitanje, a odnosi se na sigurnost naših luka i na naših zračnih uzletišta. Republika Hrvatska tijekom cijelog Domovinskog rata i sada nakon završetka Domovinskog rata provodila je kvalitetni nadzor svih naših pristaništa i kontrolirala je promet roba i usluga upravo iz razloga dok još se o terorizmu ni u Europi ni u svijetu nije davao toliki značaj. Znači mi smo imali i rendgenske preglede i sve ono što su sad tek pojedine zemlje zapadne uvele. I to bih htio reći iz jednog razloga tako da naši građani čuju da se ipak hrvatske institucije zbog toga što smo prošli Domovinski rat, što znamo kakve su posljedice terorizma i terorističkih akata, mi smo u toj nesreći ipak imali sreće da smo se pripremili dovoljno i sa ljudskim resursima i opremom naravno kroz institucije koje se time trebaju baviti, a to su obavještajne zajednice i Ministarstvo unutarnjih poslova odnosno policija Republike Hrvatske. Naravno, ono što je potaknuta tema, mogu reći evo imali smo prije 7. i 8. rujna točno, imali smo ljudski resursi u suzbijanju terorizma na Policijskoj akademiji jedan skup koji je po prvi puta u Hrvatskoj okupio sve institucije znači na kojemu su sudjelovale osim evo ja ću pobrojati: Ureda predsjednika Vlade Republike Hrvatske savjetnik za nacionalnu sigurnost, Hrvatskog sabora Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, Vijeća za građanski razvoj sigurnosnih službi, Vlade Republike Hrvatske, znači gdje su sva ministarstva sudjelovala, akademska zajednica, profesori sa više desetaka fakulteta, te predstavnici najvećih gospodarskih subjekata u Hrvatskoj gdje se upravo raspravljalo o tome kako izraditi nacionalnu strategiju borbe protiv terorizma. Naime, naša uloga u budućoj europskoj zajednici je vrlo bitna jer se nalazimo kao zemlja, tranzicijska zemlja na takvom području gdje o tome moramo voditi posebno računa. Ne možemo dozvoliti da Hrvatska bude polazište ili tranzit za one koji imaju namjere, a pogotovo što se tiče terorističkih akata i sukladno tome pokrenuli smo niz skupova, niz mjera i naši stručnjaci danas idu diljem svijeta i od svih policija drugih, iz diljem svijeta kupe najbolja iskustva i donose u zemlju. Pripremamo pokrenuti projekt osmišljavanja nacionalnog programa izobrazbe u sferi borbe protiv terorizma, zatim pokrenuti projekt sagledavanja potreba za novim nastavnim sadržajima u borbama protiv terorizma u suradnji sa veleučilištima i sveučilištima diljem zemlje, i to kroz tečajeve te preddiplomske i diplomske razine izobrazbe. Isto tako htio bih reći da Ministarstvo unutarnjih poslova organiziranjem nekoliko skupova, ne samo skupova koji se odnose na stručni dio posla, nego i oni koji imaju regionalno-političkog karaktera. Upravo radimo u suradnji sa svim zemljama u regiji kako bismo što efikasnije suzbili i moguće posljedice terorizma, ali ono što mogu izjaviti kao ministar unutarnjih poslova je to da hrvatska policija i obavještajne službe ipak imaju sreće što naši hrvatski građani kada god da primijete bilo kakvu stvar koja bi mogla biti potencijalna opasnost obavještavaju policiju i masu puta imali smo intervencije temeljem toga gdje su se, nisu bili lažni navodi nego jednostavno nije nekakva torba koja je bila ostavljena, nije ni bilo ništa unutra sporno, ali je ono što je vrlo bitno naši građani su reagirali. I zbog toga odavde sa sigurnošću mogu reći i pozdraviti upravo inicijativu hrvatskih građana, a i dalje ih pozvati da surađuju sa institucijama kako bismo ipak i na taj način dokazali da smo sigurna zemlja i da smo ono što smo uvijek isticali, jedna od najboljih turističkih destinacija na ovom svijetu. Hvala lijepa.
Zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine ministre. Zadovoljan sam potpuno sa vašim odgovorom i vjerujem da ćete i dalje provoditi sve kako bi suzbili tu najveću pošast današnjice, a to je terorizam.
Poštovani zastupnik Željko Kurtov, izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade, gospodo ministri, kolegice i kolege. Ja ću postaviti pitanje ministru policije. Gospodine ministre, ja imam informaciju za najmanje šest slučajeva kad su šefovi odjela u policijskim upravama zbog svog dobrog rada bili smjenjivani. Zanima me u zadnje tri godine, znači ne cijelo vrijeme dok ste vi bili ministar, nije bitno sad samo dok ste vi, nego i prije toga, koliko je šefova odjela u policijskim upravama smijenjeno i zbog čega su smijenjeni. Ja bih želio da vi to istražite i da osobno porazgovarate s tim ljudima, da se uvjerite da je ovo istina što ja govorim. Zbog čega to pričam? Za najmanje šest slučajeva osobno znam da su ljudi koji su imali izvanredne rezultate i odlične, odlično su odrađivali svoj posao, bili za nagradu smijenjeni, a javno su se razni kriminalci sa lokalnim moćnicima hvalili da će ih smijeniti, što se nakon toga to i desilo. Zato vas pozivam da ispitate ovaj slučaj, da pogledate po lokalnim uprava jer to ne kažem da dolazi od ministarstva vašeg, nego da su to lokalni moćnici koji utječu na rad policijskih uprava. Imam podatke za najmanje 6 ljudi koji su bili pohvaljeni, nagrađeni i iza toga šikanirani i smijenjeni. Zato vam postavljam ovo pitanje u interesu svih građana jer dok naši dužnosnici u policiji javno sa kriminalcima jedu i piju i pjevaju građani se boje prijaviti policiji neka njihova nedjela. Mislim da je ovo u interesu svih građana Republike Hrvatske, u interesu ove Vlade i ovog Sabora. Prema tome, ovo pitanje postavljam stvarno iz jedinih pozitivnih pobuda da se nešto napravi po tom pitanju.
Ministar Ivica Kirin.
Poštovani zastupniče, dobro je da ste postavili ovo pitanje. Inače, u hrvatskoj javnosti mi pokušavamo biti nešto uvijek najgore, itd. Uvijek se prokazuje Hrvatsku policiju za nekakav marginalni slučaj i prenosi se na policiju kao što je bio bijeg ovih, ovog korčulanskog dilera, kada se opet pokušala optužiti cijela Hrvatska policija. Ja još jedanput ponavljam tu pred vama i pred cijelim Hrvatskim saborom da u ovih zadnjih 3 godine o kojima govorimo, negdje sada već blizu 650 službenika policijskih je završilo na disciplinskim sudovima i to zbog raznih djela, počevši od korupcije, zlouporaba položaja i ovlasti, zbog prekoračenja ovlasti, i da ne nabrajam tako dalje. O tome se u hrvatskoj javnosti ne govori. To je samo dokaz ne da je Hrvatska policija korumpirana nego zato što je Hrvatska policija nastala iz rata i u ono vrijeme ratno došao je jedan dio ljudi koji nisu prošli sve sigurnosne provjere i nisu odgovorili onim standardima koje bi trebali. Naravno, to je posljedica rata i to će još malo trajati. I ovi novi koji dolaze, novi policajci, novi prekvalifikanti, to su ljudi koji marljivo rade svoj posao i više se o tome nećemo baviti. Ali upravo ta naša odlučnost i ono što je Vlada potpisala, to je borba protiv korupcije, strategija i ima zadaću da jednostavno i smjenjivanjem ljudi koji ne rade svoj posao. Nemojte se zanositi time da pojedini rukovodioci su zaslužni za otkrivanje pojedinih kaznenih djela. Ne oni nego njihovi djelatnici. Ali ako oni nisu poveli računa da ti njihovi djelatnici budu nagrađeni, nisu poveli računa da ti njihovi djelatnici imaju osobne probleme, a ono što je najvažnija stvar, zbog čega mi imamo kriterij jedinstva za sve, ako nisu poduzeli da se riješe negativnosti u pojedinoj policijskoj postaji, bit će smijenjeni bez obzira što tko o tome misli. Jer ono što mi želimo kao princip pokazati, Hrvatska policija ne može biti opterećena političkim floskulama i ne može se baviti da li će biti izbori, neće biti izbori, tko će u kojoj lokalnoj zajednici pobijediti. Nego ona mora raditi svoj posao. I ja vas zato molim da te slučajeve koje imate, dođete vi meni. I još jednu stvar da vas ispravim. Ja nisam ministar policije. Ja sam ministar unutarnjih poslova gdje ima 26 tisuća ljudi, a ravnatelj policije koji rukovodi policijom upravo ima tu zadaću ta takve anomalije, i ono što kažete ako uvidimo da netko s nekime, može svatko, posao policajca je da pije sa svima i da sazna informacije, ali ako je u svezi s njima onda je to posao nas da sankcioniramo i ja vam mogu potvrditi da naša Unutarnja kontrola radi vrlo dobro svoj posao. Ono što želim reći, ono što želim reći, čelnici pojedinih policijskih uprava također moraju paziti na svoje ponašanje. I njima sigurno nije mjesto da se kreću u takvim krugovima, pogotovo ljudi koji izazivaju prijepor. Ali to je stvar etike i morala i zato pozivam i lokalnu samoupravu na suradnji da nam pomogne oko toga. A što se tiče svih ostalih slučajeva, ja vam samo mogu reći da ulaskom mladih, novih kriminalista kao konkurencije i oni najbolji, mi ćemo stvoriti pozitivnu klimu, već ju sad imamo, a to ćete vidjeti po ovim aktivnostima koje policija provodi. I vidite da jednostavno ne možemo odjedanput sve riješiti. I nitko to od nas ne očekuje da riješimo problem koji se 15 godina vuče kroz policiju da ga netko riješi za 2 mjeseca. Ali vjerujte mi da postoji više nego dobra volja da to napravimo do ulaska u Europsku Uniju, znači da policija bude jedinstvena cjelokupno u svom području, da ima iste kriterije, ista pravila i da dođu ljudi koji će bit neopterećeni od bilo kakvih utjecaja sa strane. Jer mislim da je to samo za dobrobit hrvatskog naroda i za nas svih ovdje koji sjedimo u političkom Saboru, koji vi koji sjedite i mi koji smo u izvršnoj vlasti. Hvala lijepo.
Zastupnik Željko Kurtov.
Gospodine ministre, ja da sam mislio da vi ne želite to rješavat ne bi vam ni postavljao ovakvo pitanje. Bilo bi nekako drukčije formulirano pitanje. Međutim, meni je želja, ja se nadam kao i svi građani Republike Hrvatske, da se po tom pitanju nešto i javno počne raditi. Znači, ako imamo više dužnosnike u policijskim upravama, šefove odjela ili još i više rangirane, ako takve ljude … [[govornik se ne razumije.]] satisfakcije da se u javnost da su bili nepravedno smijenjeni, u tom pogledu sam ja htio vama reći, da na to nešto napravite. Da hrvatska javnost i građani saznaju da se u policiji nešto radi, da se mijenja, a ne da se građan i policajci boje reagirati zbog tih pojedinih moćnika. Ne samo građani da se boje prijaviti nego i policajci se boje po tom pitanju raditi. To ja hoću razbiti ako hoćemo pravnu državu. I u najboljoj namjeri sam postavio to pitanje i molim vas da mi za 6 mjeseci, nije bitno, date podatke jeste li obavili razgovore s ljudima koji su imali odlične rezultate, a bili su naprasito smijenjeni. Ja ću vam pomoći po tom pitanju, imam najmanje 6 ljudi koji su po tom pitanju tako završili, uz najbolje rezultate.
Poštovani zastupnik Pejo Trgovčević.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče Vlade sa ministrima, dame i gospodo saborski zastupnici. Svoje pitanje postavljam predsjedniku Vlade. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, hrvatska Vlada je nedavno donijela odluku o gradnji preko 4 tisuće stanova za Srbe koji su tijekom Domovinskog rata dragovoljno napustili Republiku Hrvatsku, ne ulazeći sada u stanarska prava. Ali ta je odluka izazvala burne reakcije u hrvatskoj javnosti, ponajprije u udrugama iz Domovinskog rata i stradalim obiteljima u Domovinskom ratu. S druge strane, već preko 10 godina od Vlade i ministarstva stotine hrvatskih obitelji koje su stradale u Domovinskom ratu su tražile da ministarstvo i Vlada iznađu mogućnost kako bi dobili rješenja za obnove svojih razrušenih kuća. Međutim, na to do dana današnjeg, ta rješenja pozitivna nisu dobili. Pitanje je što je za Vladu Republike Hrvatske od ovo dvoje prioritet? Da li je netko izvršio pritisak za, na Vladu za donošenje ovakove odluke? Ako je, tko je to zahtijevao od Vlade Republike Hrvatske da se ovakova odluka donese. Hvala.
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče, hrvatska Vlada je sve svoje obveze koje ne proizlaze samo iz zakonskih nego iz moralnih osjećaja naših prema hrvatskim braniteljima ispunila i ispunit će one koji nisu još završene. Podsjetit ću vas samo na jednu najvažniju koju smo lani učinili a to je da smo svima na područjima od posebne državne skrbi poklonili stanove i kuće u kojima su oni živjeli zadnjih godina, koje su bile u državnom vlasništvu, poklonili. Dakle, ne prodali, ne dali u najam nego darovali. To je bio takav pozitivan osjećaj kod hrvatskih branitelja na područjima od posebne državne skrbi da smo dobili stotine i stotine pisama zahvale. Ja želim reći samo tim ljudima da je to bila naša dužnost učiniti, ništa više i ništa manje. Drugo, podsjetit ću vas kad je riječ o hrvatskim braniteljima koji su sudjelovali u Domovinskom ratu iz Bosne i Hercegovine da je ova Vlada, potpredsjednika Kosor potpisala sa resornim ministrom Bosne i Hercegovine i o pomoći Hrvatske borcima koji su sudjelovali, braniteljima u Domovinskom ratu. To je druga stvar. Treća stvar, hrvatski građani koji su prije na jedan ili drugi način sudjelovali u stvaranju nekih stanarskih kapaciteta jer su od svojih plaća odvajali doprinos u stambeni fond imaju na neki način pravo koje smo mi sa ovom odlukom Vlade i ispunili. To znači, oni te stanove koje ćemo graditi i po javnom privatnom partnerstvu idućih pet, šest godina jer ne možemo sve odjedanput a riječ je o onima koji su zatražili znači oko 4 tisuće ljudi, oni te stanove će dobiti na korištenje kao zaštićeni najmoprimci u istom statusu, u istom tretmanu kao i hrvatski građani hrvatske nacionalnosti zaštićeni najmoprimci. Dakle, ne radimo nikakvu razliku. Ne želimo i uvodimo načelo nediskriminacije. Bilo je pritisaka Međunarodne zajednice ali ne na ovu odluku Vlade nego na to da se dopusti pravo za otkup stanova. Na to je bio naš odgovor ne možemo onda bismo diskriminirali ove druge, dakle Hrvate koji su zaštićeni najmoprimci. Ni oni ne mogu kupiti stanove. Dakle, riječ je ovdje o tome da se rješava jedan problem koji će se riješiti u idućih četiri, pet, šest godina koliko bude moglo i kroz javno privatno partnerstvo ali se ne mogu stanovi otkupiti i ostaje državno vlasništvo nakon smrti tog čovjeka. I braniteljske udruge, nije točno, imamo informacije su podržale ovo od HVIDRA-e nadalje kad smo objasnili o čemu se radi jer bilo je u medijima razno raznih interpretacija. Na kraju je ispalo da je Vlada učinila jedno dobro djelo a da nisu zadovoljni bili neki na jednoj strani i neki na drugoj strani a mi mislimo da je to ispravno i da je to dobro.
Zastupnik Pejo Trgovčević.
Hvala lijepa. Ma gospodine predsjedniče, mislim da ste vi mene dobro razumjeli a možda niste htjeli direktno odgovoriti na pitanje što vi imate pravo. Radi se, ja ću vam pojasniti kratko na jednom primjeru. Jedna obitelj četveročlana je pobijena na Banovini tijekom Domovinskog rata 1991. godine, jedan samo član je preživio koji se morao privremeno prijaviti u Zagrebu jer je radio u Ministarstvu pravosuđa. Danas on nema pravo na obnovu te svoje obiteljske kuće ali je zato njegov susjed Srbin koji je vjerojatno nešto tijekom Domovinskog rata tamo radio ima obnovljenu kuću. Naime, radi se o pogaženom dostojanstvu tih obitelji. Dakle, oni očekuju od hrvatske Vlade bar minimum onoga što hrvatska Vlada daje onima koji su neću reći rušili Hrvatsku državu. Dakle, ja držim gospodine predsjedniče, zapravo ne držim nego sam siguran da vi niste predsjednik mađarske Vlade nego ste predsjednik hrvatske Vlade pa se tako vjerujem ćete i ponašati. Hvala.
Poštovani zastupnik Šime Lučin zadnje pitanje. Izvolite!
Hvala lijepo. Postavio bih pitanje gospodinu predsjedniku hrvatske Vlade. Ono što se u zadnje vrijeme dešava u prostoru Republike Hrvatske kroz prostorno planiranje i gospodarenje tim prostorom posebno u Dalmaciji, priobalju. Zašto u Dalmaciji, zašto u priobalju? Zato jer je to najvrjedniji resurs usudio bih se kazati Republike Hrvatske s kojim danas Republika Hrvatska raspolaže ide i pomalo mi … [[Govornik se ne razumije.]] klizi u istu ako ne i sličnu priču koju smo imali oko privatizacije. Ja se osobno plašim da ono što se danas dešava sa priobaljem zapravo sliči na privatizaciju. Zašto? U toj priči prepuno je kriminala, prepuno je korupcije. Ja bih vas zamolio da pogledate pismena, pisma koja su išla prema ministarstvima, prema državnom odvjetniku ljudi iz Rogoznice koji su pisali koga su podmitili, koliko su podmitili, šta im je obećano, da pročitate šta se planira sa pojedinim valama gdje se sada ruše pojedine kuće. Gospođa ministrica kaže da nema selektivnog rušenja. Ima. Gospodine predsjedniče, ja sam bio dole. Brigadiru hrvatske vojske 80% invalidu koji 25 godina ima kuću dole, ne, kuća je stara 25 a on ima nešto manje, ruši se ili će se rušiti kuća jer je nije mogao, bio je na ratištu i ranjen u bolnici 93. i 95., nije mogao zapravo legalizirati i sad mu se neda. Istovremeno dok se izbacuju bolesnici od raka nasilno iz kuće sa njihovim stvarima istovremeno se zapravo nekim drugima legalizira njihov prostor i širi im se obuhvat. Cijeli problem vam je Rogoznice zato što se zbog nečijeg interesa širi građevni obuhvat pa onda oni ljudi koji bi i mogli legalizirati svoje ne legaliziraju. Ali ono što posebno zabrinjava to je da različite odvjetničke kuće, njihovi torbari haraju hrvatskim otocima, kupuju sve, zaštićeni pojas, kupuju negrađevne parcele, građevne parcele, bespravno izgrađene kuće. Zašto? Tu bi možda netko morao reći ili u Vladi ili iz županije, a posebno što je loše a to je da pojedini investitori kupuju stotine tisuća kvadrata po bagatelnoj cijeni i da nakon toga, kako, jedinice lokalne samouprave zajedno sa županijom utvrđuje da je to turističko-komercionalna zona. Netko ni kriv ni dužan uloži pola milijuna maraka recimo za 100 tisuća kvadrata i dobije ne znam 10 milijuna maraka, odnosno pardon eura. Moje pitanje vama glasi, šta Vlada i da li Vlada nešto misli napraviti prvo da zaštiti obalni pojas ali ne na ovakav način? Recimo, ideja. Da se napravi moratorij, ne treba dugo, par mjeseci. Planska dokumentacija, gospodarski razvoj itd., usklađenje sa županijskim dokumentima jer na takav način to je jedini način utvrđivanja kriterija i pravila je da se zaštite građani Republike Hrvatske i da svi budu isti pred zakonom. I zadnji dio da li ćete nekoga pozvati na odgovornost? Ne znam, vašeg savjetnika. Uvjeravaju me da je on kriv šta se dešava ovo na Hvaru i Braču. Ili možda samu ministricu. Hvala lijepa.
Dobro. Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče postavili ste jedan problem koji je meni, kojega sam i ja svjestan i svi mi u Hrvatskoj ali ste izveli pogrešan zaključak. Jer ministricu Marinu Matulović-Dropulić neću pozvati na odgovornost nego ću je predložiti za odlikovanje, za odličje. Isto kao što ću to učiniti i za ne savjetnika nego za predsjednika Državnog savjeta za prostorno uređenje Hrvatske, gospodina Jerka Rošina. Zašto? Zato jer su oni dvoje po programu Vlade krenuli u nešto s čime se nitko do sada, vaša Vlada se pokušala, pokušala i tu vam odajem priznanje, time pozabaviti ali niste imali snage ići do kraja. Mi imamo snage ići do kraja. I kao što je rekla ministrica tamo gdje se može legalizirati tamo će se legalizirati. Žao mi je ako je riječ ovdje o hrvatskom branitelju. I ako je općina, ako je, kao što ste spomenuli ovaj slučaj, i ako je općina Rogoznica na primjer iz tko zna kojih razloga, a ja ne želim unaprijed suditi išla u prenamjenu jednog zemljišta ili proširila svoj plan, prostorni plan na jedan dio bezpravne izgradnje a nije na drugi to treba istražiti da vidimo zašto je to napravljeno? Tu mi je svejedno tko je načelnik, tko je gradonačelnik, koje političke opcije. Želimo zaštititi hrvatske građane, želimo legalizirati sve ono što se može, a ono što se ne može mora biti srušeno. Ja sam ispričao čini mi se čak i u ovom Visokom domu jednu anegdotu iz mog boravka u inozemstvu, a živio sam nekih više od 13 godina u inozemstvu. U jednoj, u jednom općini blizu Insbrucka je jedanput, jedno popodne bila neka senzacija. Zvali su i mene da dođem neki prijatelji, došao sam tamo. Neki naš je počeo graditi, na ledini kopati temelje i graditi kuću. I ljudi su se skupili, policija se skupila. Sud se skupio i počeli su se smijati jer nisu znali što napraviti jer u austrijskim zakonima na postoje takvi slučajevi pa ne postoje sankcije za takve slučajeve. To je ono čemu mi želimo i težimo da i u Hrvatskoj postane normalno da se ne može graditi kuća bez dokumenata, bez dozvole i tako dalje. Prema tome ja tražim od vas potporu jer ovo je zajednička borba i uvjeravam vas da nema selektivnog pristupa. Ima samo selektivnog pristupa ukoliko je općina na jedan ili drugi način bila pod nekakvim pritiskom ili iz nekakvog možda koristoljublja proglasila, proširila na jedno područje, a nije na drugo. Ajmo to istražiti zajednički. Ajmo to istražiti i u slučaju Rogoznice. Ali vas uvjeravam u jednu stvar da se nismo uhvatili, vi kažete: «Sačuvajte hrvatsku obalu i priobalje», a to upravo mi činimo. To upravo ova Vlada čini. Da nismo mi uhvatili, da nismo proglasili 70 metara da se ne može graditi od mora šta bi bilo do sada? Bilo bi u ovih zadnje tri godine bilo bi još desetke i desetke tisuća kuća koje bi bile, koje bi visile nad morem i on bi sa kućnog praga ulazio kupat se u more. To je ono što vidimo i na Visu, to je ono što vidimo i u Rogoznici, to je ono što vidimo na cijeloj dalmatinskoj obali, u Primorju, u Istri, u Kvarneru i tako dalje. Prema tome mi smo se uhvatili u koštac s tim. Želimo urediti i sačuvati hrvatski prostor kao jedan od najvažnijih naših resursa i kao jedan od najljepših dijelova Hrvatske. Svaka čast svima, ali svi smo ponosni na naše, na našu jadransku obalu i na naše otoke. Prema tome ova Vlada čini upravo najviše i ako smo išta napravili u ove tri godine onda sam ponosan na to što smo učinili na zaštiti ovog prostora.
Zastupnik Šime Lučin.
Mi se samo oko jednog ne slažemo. A to otprilike izgleda ovako. Dakle ne možete nezakonje rješavati na nezakonit način. Nepostojanje pravila, nepostojanje pravila, dakle propisanih kriterija jeste zapravo problem. Ja ću vam pročitati jedno pismo koje sam dobio. Dvije crte, dvije crte. Dakle ovako kaže, dakle: «Na ovom sjeverozapadnom dijelu otoka Brača u lipnju mjeseca bez ikakve početne prostorne planske dokumentacije, lokacijske dozvole i slično započela je gradnja velikog turističkog kompleksa. Devastiran je obalni pomorski pojas od samog mora do unutrašnjosti. Iskrčena je stara borova šuma, pred uništenjem je spomenik kulture vila «De filis», a i vrt perivoja oko njega više nema. Projektnu dokumentaciju za to radi savjetnik Predsjednika Republike. Da li je to možda razlog što nadležno ministarstvo do sada nije poduzelo ništa? Da li je moguće da je radi toga što je investicija teška nekoliko stotina milijuna EUR-a ili zbog nečeg drugog zapravo da je ovdje riječ o korupciji.» Dakle građanin me pita da vas pitam jer mi na kraju kaže: «Zamolite premijera» [[Upadica: Savjetnik Predsjednika Republike?]] Ne, ne. Vaš savjetnik, pardon … … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, ne, ne. Savjetnik. Zapravo … [[Govornik se ne razumije.]] planiranje. Ispričavam se, čitam brzo. Dakle … [[Govornik se ne razumije.]] /Upadice se ne razumiju./ [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Dame i gospodo, «aktualno prijepodne» je završeno. Nastavak u 15 i 30. Gospođe i gospodo zastupnici nastavljamo sa sjednicom. Idemo verificirati mandate dvoje zastupnika. Molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva, gospodina Damira Sesvečana da podnese izvješće. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege prvo imamo izvješće o početku zastupničkog mandata zamjenice zastupnika Mirjane Didović. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 29. sjednici održanoj 26. rujna 2006. godine prijedlog za zamjenu zastupnika Vice Vukova u Hrvatskom saboru koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora podnijela Socijaldemokratska partija Hrvatske aktom od 20. rujna 2006. godine. Kako je gospodinu Vici Vukovu dana 10. svibnja 2006. godine prestao zastupnički mandat na temelju članka 12., stavka 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, Socijaldemokratska partija Hrvatske odredila je da zastupnički mandat započne obnašati gospođa Mirjana Didović, zamjenica zastupnika kandidiranog u prvoj izbornoj jedinici kao kandidat na listi Socijaldemokratskoj partije Hrvatske umjesto gospodina Vice Vukova. Povjerenstvo je utvrdilo da su temeljem obavijesti Socijaldemokratske partije Hrvatske o osobi koja će umjesto zastupnika Vice Vukova obnašati zastupničku dužnost ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak zastupničkog mandata zamjenice zastupnika Mirjane Didović. Shodno rečenom Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika u Hrvatskom saboru. Zastupničku dužnost umjesto zastupnika Vice Vukova kojem je prestao zastupnički mandat 10. svibnja 2006. godine sukladno članku 9., stavku 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora danom 27. rujna 2006. godine započinje obnašati zamjenica zastupnika Mirjana Didović.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno donijeta odluka sukladno prijedlogu Mandatnog-imunitetnog povjerenstva o početku zastupničkog mandata zamjenice zastupnika Mirjane Didović. Izvolite dalje.
Sljedeće izvješće o prestanku zastupničkog mandata zastupnika doktora Josipa Sudeca i početku zastupničkog mandata njegovog zamjenika Stjepana Kos. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 29. sjednici održanoj 26. rujna 2006. godine prijedlog za zamjenu preminulog zastupnika doktora Josipa Sudeca u Hrvatskom saboru koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Hrvatska stranka umirovljenika aktom od 22. rujna 2006. godine. Kako je gospodin Josip Sudec izabran za zastupnika kao kandidat na listi Hrvatske stranke umirovljenika u trećoj izbornoj jedinici Hrvatska stranka umirovljenika je sukladno odredbi članka 12., stavka 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor odredila da gospodina, da gospodin Stjepan Kozina kao zamjenik zastupnika u navedenoj izbornoj jedinici započne obnašati zastupničku dužnost umjesto zastupnika doktora Josipa Sudeca. Povjerenstvo je utvrdilo da je smrću zastupnika doktora Josipa Sudeca sukladno članku 10. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor prestao njegov zastupnički mandat i da su na temelji obavijesti Hrvatske stranke umirovljenika o osobi koja će umjesto preminulog zastupnika obnašati zastupničku dužnost ispunjeni uvjeti za početak zastupničkog mandata, zamjenika zastupnika Stjepana Kozine. Shodno rečenom Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o prestanku zastupničkog mandata zastupnika i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika … [[Govornik se ne razumije zbog predsjedničkog zvona.]] Dana 10. rujna 2006. prestao je zastupnički mandat zastupnika doktora Josipa Sudeca a zastupničku dužnost sukladno članku 9., stavku 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora danom 27. rujna 2006. započinje obnašati zamjenik zastupnika Stjepan Kozina.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke. Molim tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno donijeta odluka sukladno prijedlogu Mandatno-imunitetnog povjerenstva o početku zastupničkog mandata zamjenika zastupnika isto preminuloga kolege Sudeca, Stjepana Kozine. Mi ćemo prijeći na davanje prisege zastupnika. Sukladno članku 7. Poslovnika zastupnici Mirjana Didović i Stjepan Kozina dat će prisegu. Prisega se daje na način da predsjednik pročita tekst prisege zatim zastupnik, zastupnica pošto je prozvan ustaje i izgovara: «Prisežem.» Pročitat ću sada tekst prisege: Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske. Molim zastupnicu Mirjanu Didović.
Prisežem.
Hvala. [[Pljesak.]] Molim zastupnika Stjepana Kozinu.
Prisežem.
Hvala. Čestitam zastupnici Mirjani Vidović i zastupniku Stjepanu Kozini i želim im uspjeh u obavljanju časne i odgovorne zastupničke dužnosti. [[Pljesak.]] E sada idemo na 2. Interpelaciju o radu Vlade Republike Hrvatske u ostvarivanju nadzora nad provedbom zakona i drugih propisa te zakonitosti rada i postupanja tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. Sukladno članku 195. Poslovnika Klub zastupnika SDP-a podnio je interpelaciju. Vlada Republike Hrvatske dostavila je izvješće povodom interpelacije. Raspravu su proveli Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav i Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu. Izvješće ste primili na sjednici. Predstavnik predlagatelja, podpredsjednik Doma poštovani zastupnik Mato Arlović, izvolite u ime predlagatelja.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, gospodine ministre. Klub zastupnika SDP-a podnio je Interpelaciju o radu Vlade Republike Hrvatske u ostvarivanju nadzora nad provedbom zakona i drugih propisa te zakonitosti rada i postupanja tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. Povod za podnošenje ove interpelacije bio je slučaj Požeško-slavonske županije ali kao što inače navodimo ne odnosi se samo na to nego i na druge jedinice lokalne i regionalne samouprave. Naime, o čemu se radi? Kada je u pitanju Požeško-slavonska županija onda valja reći da je na temelju nalaza državne revizije u 2004. godini utvrđeno čitav niz nepravilnosti koje se mogu grupirati u sljedeće oblike. Nedostatak evidencije obaveza i potraživanja, neuredna dokumentacija, nenamjensko korištenje sredstava decentraliziranih funkcija, nedostatak kontrole i provjere namjenskog korištenja kreditnih sredstava prenesenih županijskoj upravi za ceste, postupci u vezi s izdanim jamstvima, zaključivanje ugovora o jamstvu odnosno osiguravanju potraživanja, postupci u vezi s nabavkom, protuzakonito davanje pozajmica i drugo. Valja napomenuti da u tom segmentu je od strane tadašnje opozicije Kluba zastupnika u županijskoj skupštini vijećnika SDP-a, pokušano poduzimati čitav niz mjera kao i od strane državne revizije da se ove nezakonitosti otklone, pa je u srpnju 2005. se tržilo od Ministarstva financija državne riznici hitan nadzor proračuna Požeško-slavonske županije za 2004. i 2005. godinu. Zatim je traženo u rujnu 2005. dopisom upućenih Državnom uredu za reviziju, područnom uredu Požega, te dopisom upućenom Ministarstvu financija, kontrola odnosno nadzor nad poslovanjem županijske uprave za ceste. U rujnu 2005. nadalje je traženo i zahtijevano da se izvrši nadzor nad obavljenom platnom prometa u zemlji za županijske uprave za ceste. U listopadu 2005. u dopisu Središnjem državnom uredu za upravu među razlozima zbog kojih bi trebalo raspustiti skupštinu Požeško-slavonske županije između ostaloga je navedeno izdavanje suglasnosti za združivanje jamstva i jamstava u školama u Kaptolu i Pleternici suprotno Zakonu o proračunu. Nakon raspuštanja županijske skupštine, povjerenik Vlade Republike Hrvatske je utvrdio da županija ne može funkcionirati u uobičajenom i normalnom postupku sukladno zakonu upravo onako kao što je u svom revizijskom nalazu za 2004. godinu naznačila državna revizija koja je tada upozorila citiram: "… da takvo raspolaganje sredstvima u budućnosti može imati za posljedicu nemogućnost potpunog i ravnomjernog zadovoljavanja javnih potreba koje su dane u nadležnost jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave", u konkretnom slučaju Požeško-slavonske županije. Iz svega sljedi, da je povrijeđen Zakon o proračunu u dijelu koji je propisao u kojem slučaju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave može dati jamstva pravnim osobama i u kojem obujmu. Zatim u dijelu koji se određuju uvjeti zaduživanja jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, pa u dijelu koji se propisuju uvjeti zaduživanja pravnih osoba koji su većinskim, izravno ili neizravno u vlasništvu jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. Pri tom potsebice treba uzeti u obzir obavezu jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave da izvještavaju Ministarstvo financija o davanju suglasnosti odnosno jamstvima. Zatim u dijelu gdje nisu poštivane odredbe zakona kojim je utvrđen opseg zaduživanja jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave ako je uključen i davanja jamstva u iznosu višem od 20% ukupnog prihoda u godini te jedinice regionalne samouprave. Nadalje, povrijeđen je teško Zakon o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave osobito u članku 96. kojim je utvrđeno da je nadzor nad primjenom ovog zakona i propisa donesen na temelju ovog zakona provodi Ministarstvo financija i tijela nadležna za nadzor javnih prihoda. Činjenica je da je Izvještaj državne revizije Ministarstvo financija imalo, činjenica je da je bilo upozoreno od strane opozicijskih vijećnika i činjenica je da ništa nije napravilo odnosno tada nije postupilo. Nadalje, teško povrijeđen Zakon o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi članak 78. osobito koji kaže da se radi zaštite ustavnosti i zakonitosti kao i zaštite prava građana obavljaju nadzor nad zakonitošću rada i akata i tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave na način i u postupku utvrđen zakonom kojim se utvrđuje sustav državne uprave. Poštovane kolege i kolegice, u javnim istupima dužnosnika pa i nositelja političkih funkcija često puta se zapravo pokušava interpretirati ova interpelacija pa i svih stvari koje se događaju u vezi sa stanjem oko Požeško-slavonske županije, kao pokušaj stvaranja moralne i političkog pritiska, pa i panike koja bi trebala izazvati pritisak na Vladu odnosno izazvati političke nemire. Valja ipak konstatirati da je situacija posve drugačija. Činjenica je da Požeško-slavonska županija nakon provedenih izbora je blokirana. Činjenica da već 5 mjesec zaposlenici Požeško-slavonske županije ne mogu i ne primaju plaću. Činjenica je da Požeško-slavonska županija ne može podmirivati svoja jamstva i činjenica je da se ovdje ne može primijeniti odredba članka 204. Ovršnog zakona, po kojem ne bi se moglo izvršiti ovrha iz prostog razloga jer se ovrha ni ne izvršava nego se radi o jamstvima koja stupaju na naplatu kada to vjerovnik zatraži, koje je izdala Požeška županija. U takvoj situaciji je sasvim jasno da je neophodno potrebno razlučiti dvije stvari. Postoji odgovornost prethodnih vlasti koji su godinama upravljali Požeško-slavonskom županijom, voljom biračkog tijela, zbog nezakonitih mogućih radnji i postupaka koje treba utvrditi nadležna državna tijela. Al' u isto vrijeme postoji odgovornost i središnjeg tijela državne uprave i središnje vlasti Vlade Republike Hrvatske, jer jednostavno nije poduzela mjere i radnje na vrijeme u skladu sa zakonskim ovlastima i dužnostima da otkloni nezakonitosti i da u isto vrijeme omogući funkcioniranje Požeško-slavonske županije u tom segmentu. Četvrto. Činjenica je da nastale štete se mjere u milijunskim iznosima. Dakle, i sa aspekta dospjelih a osobito i sa aspekta nedospjelih obaveza. Kako sa aspekta obaveze same Požeško-slavonske županije tako i poduzeća u vlasništvu te županije a osobito županijske uprave za ceste. Ako se tome pridoda inače situacija koja je povezana sa poduzećem Kamen Ingrad koja je na tom prostoru djelovalo i koje je otišlo u stečaj onda se čini da se ukupna svota ukupne štete na području Požeško-slavonske županije, dakle ne one koja se odnosi na Požešku županiju vrti oko milijardu kuna. Takva situacija je dovela do toga da se to proširilo i na poduzeće, i da veliki zaposlenika ne samo što ostaje bez posla nego bivši i sadašnji vlasnik koji je u pritvoru Kamen Ingrada je doveo te zaposlenike u takvu poziciju da su zapravo svojim jamstvima založili svoju vlastitu imovinu da bi dizali kredite za njegove potrebe pa moguće da ostanu i bez kuća a ne samo bez posla i bez plaće. Nas u Klubu zastupnika SDP-a je zaprepastila činjenica šta je iskazana u mišljenju Vlade Republike Hrvatske. Moramo reći da svaka interpelacija može završiti zahtjevom za pokretanje povjerenja Vladi, pojedinom resornom ministarstvu ili ne ili može predložiti i završiti sa prijedlogom da se razriješe određena pitanja na način i u skladu s Ustavom i zakonom koji će zadovoljiti interese i potrebe građana prije svega za onaj prostor na koji se odnosi. U tom pogledu mi smo predložili kao što je poznato pet zaključaka. Očitujući se na stajalište Vlada Republike Hrvatske u svom mišljenju prvo između ostaloga na stranici šest u odjeljku tri konstatira također, citiram "U konkretnom slučaju odgovornost za nezakonito ponašanje u Požeško-slavonskoj županiji imaju u prvom redu županijska tijela" itd. Dakle, sama Vlada je utvrdila da postoji nezakonitost, ali isto tako Vlada predlaže Hrvatskom saboru, citiram, da iz svih navedenih razloga odbija interpelaciju i predloži zaključke. Ovakav oblik zapravo samovoljnog nezakonitog, neustavnog i suprotnog pravnom sustavu ponašanja Vlade Republike Hrvatske nitko nije mogao očekivati. O čemu se zapravo radi? Dopustite da podsjetim, prva točka zaključaka koje mi predlažemo glasi: "Zadužuje se Vlada Republike Hrvatske da zajedno s poglavarstvom Požeško-slavonske županije a na temelju projekta sanacije Požeško-slavonske županije koju je usvojila skupština utvrdi mjere i aktivnosti potrebne za ostvarivanje Ustavom i zakonom utvrđene funkcije jedinica lokalne i područne regionalne samouprave." To je i sama Vlada trebala učiniti bez našeg prijedloga. "2. Zadužuje se Vlada Republike Hrvatske da najkasnije do početka zadnjeg tromjesječja ove godine osigura sredstva za saniranje Požeško-slavonske županije u proračunu Republike Hrvatske i to ili iz obvezne rezerve ili iz preusmjeravanja sredstava ili izmjenama i dopunama proračuna." Dakle, veoma širok prostor na bilo koju mogućnost. Nemojmo zaboraviti da Vlada Republike Hrvatske ne samo da je imala obavezu kontrolirati i nadzirati nego sukladno Zakonu o sustavu državne uprave ako državna tijela svojim radnjama nanesu štetu ili propustom svojih radnji nanesu štetu pojedinim subjektima, fizičkim i pravnim osobama onda Republika Hrvatska odgovara za tu štetu. 3. Zadužuje se Vlada Republike Hrvatske da na temelju nalaza Državne revizije i nadzora koji će provesti nadležna ministarstva pokrene postupak utvrđivanja svih oblika odgovornosti od prekršajne do kazneno-pravne za pojedince i tijela koja su se ponašala na nezakoniti način." Nije nama jasno, ni meni osobno a niti svima nama u klubu a vjerujem ni vama kako je moguće da Vlada ovakav zaključak odbije. Jednostavno nije jasno. Ako hoće štititi Ustav, zakon i pravni poredak Republike Hrvatske a to Vlada mora onda mora pokrenuti postupke za utvrđivanje prekršajne i kazneno-pravne odgovornosti po nalazima Državne revizije i drugih državnih tijela koji su to utvrdili. E sada, ako Vlada predlaže da se takav zaključak odbije šta zapravo Vlada zagovara? Nezakonitost, neustavnost i protupravno stanje u Hrvatskoj? Samovolju ili na bilo koji drugi način politikantski rješavanje određenih pitanja? A u isto vrijeme se pokušava imputirati SDP-u kako politikantskim putem interpelacije otvara ovo pitanje. Nije točno. Poštovane kolegice i kolege, čini se da ovo mišljenje samo po sebi govori nešto drugo. Točka 4. zaključaka: "Temeljem iskustva u Požeško-slavonskoj županiji zadužuje se Vlada Republike Hrvatske da na temelju nalaza Državne revizije u odnosu na jedinice lokalne i područne regionalne samouprave identificira one jedinice za koje je Državna revizija utvrdila nezakonita ponašanja odnosno dala negativne ocjene o djelotvornosti i ekonomičnosti njihovog rada." E sada, prvo pokušamo Vladi reći dajte napokon uzmite pa pročitajte mišljenje i nalaze Državne revizije. Drugo, ono što je zaprepašćujuće Vlada i ovaj zaključak predlaže kao i sve druge da se odbije a u isto vrijeme formira radnu grupu u koju su ušli predstavnici Vlade i predstavnici naših županija koji zapravo ispituju ove situacije. Prema tome, jedno govori, drugo radi, treće piše. To nije i ne može se očekivati od Vlade Republike Hrvatske kao ozbiljnog subjekta koji je zadužen prije svega da u izvršnoj vlasti osigura provedbu zakona Republike Hrvatske po sili Ustava i naravno osigura zakonitost rada i poslovanja. Naravno, u zaključku 5. se kaže da na temelju tako utvrđenog stanja Vlada Republike Hrvatske će raspravljati o stanju u pojedinoj jedinici lokalne i područne regionalne samouprave, odrediti mjere koje su to … [[Govornik se ne razumije.]] jedinice lokalne i područne regionalne samouprave odnosno tijela državne uprave dužna poduzeti u cilju otklanjanja utvrđenih nepravilnosti u izvješćima Državne revizije, Vlada Republike Hrvatske i nadležna ministarstva pokrenut će pitanje odgovornosti u onim slučajevima kad se utvrdi da su pojedinci ili tijelo učinili protuzakonite radnje, utvrđivanje odgovornosti, implicira sve oblike odgovornosti od političke do kazneno-pravne. Vlada predlaže da se odbiju ovi zaključci. Šesto, čini se da možda možemo stavljati u političkoj borbi i iznošenju mišljenja različite ocjene stanja i stajališta u vezi sa ovakvim ponašanjem ili u vezi sa interpelacijom SDP-a, to nije sporno ali valja reći da su te objede išle i na župana požeško-slavonskog, da su te objede išle i na cijelu stranku a ja ću vas podsjetiti da je prema vijestima 13.9. ove godine državna revizorica između ostaloga, tako prenosi "Večernji list", citiram, se izjasnila da na poslovanje Požeško-slavonske županije upozoravala sam još u izvještaju za 2004. godinu, tamo je bilo još gore nego što govori Ronko, rekla je glavna državna revizorica Šima Krasić suradnicima glavnog državnog odvjetnika nakon konferencije za novinare. I zaista, taj izvještaj je tako katastrofalan da završava zaključkom kako županija u budućnosti neće moći obavljati svoj posao. Završen citat. Poštovane kolegice i kolege, još možda se može osporavati pojedini navod, pojedina brojka, s tim da vrlo odgovorno govorimo. Mi ne govorimo o gubicima nego govorimo o šteti koja je nastupila i govorimo o dospjelim i nedospjelim obavezama, u isto vrijeme naznačavamo koje su dospjele a koje su nedospjele obaveze u interpelaciji. Ne govorimo o sanacijskom prijedlogu sanacijskog programa koje je ponudila Požeško-slavonska županija, ali ima jedna stvar o kojoj se teško može raspravljati nakon toga. Ja bih htio podsjetiti da je klub zastupnika uputio interpelaciju 19. lipnja 2006. godine, da je mišljenje Vlade Republike Hrvatske došlo tokom lipnja kao što to i jeste u proceduri i sukladno poslovničkim rokovima koje sam malo prije citirao ali u međuvremenu na zahtjev županije i na zahtjev državnih tijela obavljena je dodatna revizija u Požeško-slavonskoj županiji i Požeško-slavonske županije i županijske uprave za ceste Požeško-slavonske županije i dopustite da citiramo neke stvari iz mišljenja državne revizije kada je u pitanju Požeško-slavonska županija. Na strani 64. tog mišljenja između ostaloga se kaže: U poslovnim knjigama i financijskim izvještajima za 2005. godinu iskazane su obaveze u iznosu od 18 milijuna 590 tisuća 646 kuna, a revizijom su utvrđene obaveze u iznosu 27 milijuna, a što je više za 9 milijuna 301 tisuća itd. U poslovnim knjigama na dan 31. svibnja iskazane su dakle obaveze u iznosu od 16 milijuna 825 tisuća 798 kuna, a revizijom su utvrđene obaveze u iznosu od 57 milijuna. Prema tome, ovo je očigledno da zapravo županija i župan tadašnji i njegova tijela nisu izvještavali u skladu sa zakonom niti sa istinitim podacima. Nadalje, u poslovnim knjigama nisu evidentirane dane pozajmice trgovačkim društvima u privatnom vlasništvu u vrijednosti izdanih mjenica putem koje su pozajmice dane, a nisu bile naplaćene do konca 2005. godine u iznosu od 8 milijuna 753 tisuće zaokružujem brojku, odnosno do 31. svibnja 2006. u iznosu od 7 milijuna 727 tisuća opet zaokružujem brojku. Nadalje, za jamstvo izdano županijskoj upravi za ceste u 2005. godini u iznosu od 2 milijuna kuna nije donesena odluka županijske skupštine te se o izdanom jamstvu županija nije pravodobno izjasnila, izvijestila Ministarstvo financija. Nadalje, koncem 2005. ukupne godišnje obaveze županije na temelju izvršenog zaduživanja iznose 25 milijuna 377 tisuća kuna, a prihod umanjen za pomoć u … [[Govornik se ne razumije.]] iznose 25, dakle manji su prihodi nego što su ukupne obaveze županije. I to valja iz toga izvesti zaključak kao što izvodi sama Državna revizija opet citiram iz navedenog proizlazi da zaduživanje nije provedeno u skladu s odredbama Zakona o proračunu. Pored toga Državna revizija utvrđuje: Županija na temelju ugovora zaključenog u siječnju 2006. godine preuzela obavezu otplate dugoročnog kredita odobrenog osnovnoj školi u iznosu od 8 milijuna kuna, a za navedeno zaduživanje nije donesena odluka skupštine županije ni pribavljena suglasnost Vlade Republike Hrvatske. Od poslovnih banaka nije zatražen povrat neiskorištenih depozitnih sredstava pri realizaciji programa poticaja razvoja malog gospodarstva za 2002. godinu, program poduzetnik 2 u iznosu od milijun kuna. Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva nije doznačena pripadajuća dobit od 77% vraćenih kredita odobrenih za program preorijentiranja razvitka poljoprivrede i što za razdoblje od 2003. do 31. svibnja 2006. iznosi 1 milijun 22 tisuće kuna. Županija tijekom 2004., 2005. bez odluke županijskog poglavarstva zaključilo je ugovore o pozajmicama s dva trgovačka društva u privatnom vlasništvu za koje su izdane mjenice u ukupnom iznosu od 14 milijuna itd. U tijeku 2006. godine izvršena je otplata obaveza po kreditima na temelju aktiviranih jamstava koja su dana županijskoj upravi za ceste u iznosu od 2 milijuna 327 tisuća kuna. Županija nije zaključila ugovor o osiguranju potraživanja u izdanim jamstvima, itd. Prekidam citiranje nalaza Državne revizije. Pribavite ga, čitajte. Pokazuje se da je državna revizorica, gospođa Šima Krasić bila potpuno u pravu, daleko je strašnije stanje u Požeško-slavonskoj županiji nego što govori sadašnji župan, gospodin Ronko, prema nalazu Državne revizije i nego što smo mi u interpelaciji postavili. Ponavljam ponovo, radi se o nalazu Državne revizije za županijsku skupštinu nakon što je podnešena informacija, interpelacija dakle radi se o aktuelnom stanju i aktuelnom nalazu. Kad se tome pridodaju nalazi koji su vezani za županijsku upravu za ceste, onda nije nikakvo čudo da su se dogodila zapravo i istražni i predistražni radnje, pokretali postupci pa i određene osobe u pokušaju utvrđivanja odgovornosti i uspostavljanju vladavine prava završili u pritvoru radi rješavanja ovih pitanja. Dame i gospodo, Klub zastupnika SDP-a zahtijeva da u raspravi o ovoj interpelaciji poduzmemo zapravo čitav niz važnih pitanja. Prvo, da se uspostavi vladavina prava ustavnog i pravnog poretka Republike Hrvatske i da se utvrdi odgovornost za sve počinitelje mogućih prekršajnih, kaznenih i drugih oblika djela za koje se traži odgovornost. Drugo, da se pokuša sanirati ovu županiju i to na način da se dospjeli dio duga plati, da se u isto vrijeme županiji osigura deblokada, da se u isto vrijeme osigura da zaposlenicima županije plaće, da mogu normalno raditi i funkcionirati i naravno da se osigura normalno funkcioniranje županije jer se time otvara prostor za normalno funkcioniranje i obavljanje prava na lokalnu i regionalnu samoupravu koje pripada građanima po našem Ustavu. Dakako da u tom segmentu mi polazimo od toga da definitivno Vlada prestane sa pitanjima da zapravo jedan pravni, ekonomski i financijski i samoupravni, lokalno samoupravni sistem regionalnog tipa pretvara u politikantske i političke obračune. Poštovane kolege i kolegice, ja sam bio zabezeknut današnjom izjavom na aktualnom satu kada je rečeno da zapravo nema nikakvih posebnih problema da se sanira Požeško-slavonska županija. Kada je utvrđeno da će se to učiniti u vrlo… … [[Upadica se ne čuje.]] Čini se da oni koji su nervozni pokazuju svoju nervozu zbog argumenata koji su ovdje iznošeni i nemogućnosti da reagiraju na argumente. Pa polako, za Boga miloga, imat ćete svi mogućnost da govorite i da kažete svoje argumente. Al' ostaje činjenica da je to danas izgovoreno u Hrvatskom saboru. Postavljamo pitanje zašto to nije napravljeno odmah? Zašto je trebalo toliko mjeseci iscrpljivati ovu županiju? Zašto je trebalo toliko mjeseci da ovi ljudi koji rade u toj županiji ostanu bez plaća? Zašto je trebalo stvarati konstrukcije koje su se čitale i mogle čitati od izjava pojedinih odgovornih dužnosnika iz vlasti o moguće čak i raspuštanju županijske skupštine i uvođenje povjerenika iako je potpuno jasno da zakonskih osnova za to nema. Postavlja se dalje pitanje, za čega odbijati zaključke koje predlaže Klub zastupnika SDP-a? Osim ako se ne želi prikriti pravo stanje pravne stvari pa i pravne i stvarne odgovornosti za poduzete mjere u takvoj situaciji. Ali onda to može imati i dublje posljedice i u takvom segmentu sasvim je jasno da definitivno moramo oko ovakvih pitanja skinuti potrebe teškog političkog obračunavanja. Mislim da se radi o borbi za vladavine prava i uspostavu pravne države na svakom segmentu u Republici Hrvatskoj i isto tako da se pokrene napokon pitanje odgovornosti za poslove koji se obavljaju. Ja i Klub zastupnika SDP-a podržava svaku decentralizaciju lokalne i regionalne samouprave, spuštanje ovlasti na jedinice lokalne samouprave, ali tražimo da paralelno sa tim ovlastima prate i sredstava koja će omogućiti realizaciju ovlasti … [[Ne razumije se.]] No, tražimo isto tako da na drugoj strani se može uvijek adekvatno utvrditi i pokrenuti utvrđivanje odgovornosti za one koji ih propuštaju, svoje dužnosti ili svoja prava ili krše Ustav i zakon. I u takvoj situaciji ne možemo biti i ne tražimo kompromis oko takvih pitanja, mislimo da tu jednostavno nitko nema prava zaustaviti postupak utvrđivanja odgovornosti za povredu Ustava i zakona i za nepoštivanje Ustava i zakona. Podvlačimo ponovo, naša interpelacija nije kao što mnogi misle rađena na osnovu toga što je župan, novi župan gospodin Zdravko Ronko samo utvrdio i našo se dolje, nego na nalazima Državne revizije, tijela državne vlasti koje je osnovao ovaj Parlament i koji je objektivno utvrdio, mi smo citirali nezakonitosti, sporna pojedine brojke i činjenice vezano za sanacijski program mogu biti, ali upravo iz tog razloga je Požeško-slavonska županija i dopustite da posebice naglasim, revidirala svoj program, sanacijski program nakon što je dobila nove nalaze Državne revizije za Požeško-slavonsku županiju i za županijsku upravu za ceste i ta skupština je jednoglasno neovisno o stranačkoj pripadnosti prihvatila zapravo sanacijski program. Razlike su nastale kada su se trebali izjasniti oko zaključaka koji su povodom tih sanacijskog programa utvrđeni. E vidite sada se postavlja pitanje, naravno da se tu počelo dijeliti po političkoj liniji kada je pitanje potrebno da se utvrdi odgovornost. Mi u SDP-u smatramo da Sabor mora dati podršku s jedne strane državnim tijelima koje propituju i utvrđuju moguće odgovornosti za ta pitanja i isto tako mora tražiti od Vlade Republike Hrvatske da Vlada sukladno svojim Ustavom osigura provedbu zakona i osigura naravno kada je to potrebno i pokretanje odgovornosti za povrede Ustava i zakona, a osobito ako se radi o prekršajnim i kaznenopravnim oblicima odgovornosti. Hvala lijepa. Za uvod toliko, nadamo se da će ova uz sve materijale biti dovoljno da vas inspirira u raspravi. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Anto Bagarić.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre. Uvaženi potpredsjednik Hrvatskog sabora gospodin Mato Arlović je u interpretaciji interpelacije i materijala kojeg je predočio saborskim zastupnicima u nekoliko navrata citirao nešto što ne stoji pa stoga ispravljam krivi navod. Jedan od glavnih razloga kojeg ovdje navodi u smislu nekakove pogreške koju je imala županija, to je nedostatna evidencija obveza i potraživanja, neuredna dokumentacija itd. Mislim da mogu potpuno demantirati da evidencija postoji, da je šef proračuna Požeško-slavonske županije očito, ja neznam vjerojatno iz političkih pobuda preskočio dati evidenciju svih pozajmica koje su bile, a da ne govorim o suglasnostima Vlade koja je ovdje rečeno da nije dobivena, suglasnost Vlade je dobivena na sva jamstva koja su iskazana, mislim na kredit od 11 milijuna, mislio je na njega i gospodin Arlović i to Vlade pod vodstvom cijenjenog i uvaženog zastupnika gospodina Račana, a isto tako i sva jamstva koja su izdana imaju suglasnost županijske skupštine. No da ne otvaram dalje priču i nemam mogućnosti, ja ću u svom ponaosob obraćanju, o svim detaljima reći svoje.
U ime Vlade, predstavnik predlagatelja će obrazložiti izvješće ministar financija, Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Dame i gospodo zastupnici, pa evo jedna tema oko koje na žalost opet ne iščitavamo neke stvari kako kome paše. To je možda što nije dobro, jer ja sam ovdje u funkciji predstavnika Vlade i ministara financija ne mogu spustiti na dnevnopolitičke obračune nego moram govoriti o zakonima. I druga stvar, ako hoćemo ovaj predmet sagledati realno, onda trebamo pogledati prvo kada su donesene zakonske odredbe da netko može dati određene pravo, jamstva itd. a da za to ne traži suglasnost Vlade. I druga stvar, u kojem vremenskom periodu su nastale najveće obveze. I treća stvar, ovdje danas spominjana gospođa glavna državna rizničarka, kada je rekla, revizorica pardon, kad je rekla u kojem nalazu je konstatirala loše stanje u županiji. Ako je to rekla 2004. onda se to odnosi na nalaz Državne revizije za 2003. godinu, ali onda to nije bio period vladavine Vlade Ive Sanadera nego koalicijske Vlade, a mislim da čak niti nije bitno koja Vlada je bila u kojem trenutku na vlasti nego je bitno da li je u datom momentu zbog ovih ili onih pritisaka se donose određeni propisi koji daju neograničene mogućnosti lokalnim moćnicima da stvaraju nekakve obveze, onda je netko poslije toga kriv. Mislim da o tome trebamo razgovarati. Dakle u nalazu Državne revizije, u ovom zadnjem koje smo dobili i iz izlaganja uvaženog potpredsjednika Doma, gospodina Arlovića, dakle neosporno je da i on vjeruje u to, na stranici 50 piše da su revizijom utvrđene obveze od 57 milijuna kuna. Međutim, i čelnici SDP-a i gospodin Ronko na zadnjim zaključcima županijske skupštine da doslovno Vladu nazvao kriminalnim miljeom i to službeni dokument koji je on potpisao i da podržava najniže kriminalno dno, govori o tome da je revizija utvrdila obvezu od 270 milijuna. Ako ovdje stoji da je to 57 milijuna, razlika između 57 i 270 milijuna je 220 milijuna i tu u principu počinju lagano svi problemi. Da smo realno sagledali što je tih 57 milijuna, došli bi do stranice 56 nalaze Ureda za državnu reviziju gdje se doslovno konstatira: Državni ured za reviziju mišljenja je da je županija u dogovoru sa županijskom upravom za ceste nakon dostavljene opomene i otkaza ugovora poslovne banke trebala poduzeti mjere za otplatu dospjelog duga u navedenom roku da se izbjegne prinudna naplata i blokada. I sada bez obzira na tumačenje članka 204. ima tu kolega koji jesu sad ili su bili nekad čelnici lokalne samouprave i da im se dogodila ovakva situacija, ja vam garantiram da nitko od njih tko ovdje danas sjedi na čelu sa mnom koji sam bio isto čelnik lokalne samouprave, ne bih dozvolio ako može koristiti odredbe članka 204. Ovršnog zakona da mu netko blokira jedinicu lokalne samouprave i da ga dovede s tim u pat poziciju. To je dakle bez obzira kako ćemo mi tumačiti, ima pravo ili nema pravo, ali kako se lovimo za sitnicu da spasimo stvar da možemo funkcionirati, dakle to smo trebali poduzeti ne ulazeći to što kolega Arlović kaže da to nije moglo. Druga stvar, gospodo, bez namjere da politiziram. Iz web stranice sindikata vidjet ćete odgovor koji su dali direktori poslovnih banaka. Da su danas spremni razgovarati za deblokadu žiro računa i da uopće nije sporno da je župan donio zahtjev da ne bi izvršili blokadu žiro računa, napravili bi reprogram kredita. I ja tvrdim odgovorno tvrdim županija može normalno funkcionirati. Što se dogodilo, gospodo, u 4 mjeseca blokade žiro računa. Slavonska banka je s osnova ovrhe naplatila 6 i po milijuna kuna, a ukupno dospjele obveze Slavonske banke u tom periodu od 4 mjeseca nisu veća od 2 milijuna kuna. I direktor je spreman razgovarati o reprogramu, da za ovu godinu se kompletna glavnica ostavi u prisilnoj naplati, da se napravi reprogram kredita i da 3 milijuna kredita, dakle s obzirom da je u ovom trenutku kreditna obveza 17, da se napravi reprogram na 20 milijuna, da 3 milijuna kredita se vrati županiji i s tim se praktički stječu uvjeti uz razgovore s ostalim bankama da županija može najnormalnije početi funkcionirati. I to je istina i bez obzira koliko politički bilo teško priznati neke stvari, ali garantiram tu ih ima dosta. Počevši od kolege Linića koji je najstariji gradonačelnik. Svi bi sigurno postupili na takav način, ne bi dozvolili da nas netko blokira. A političkom bitkom bi se borili da utvrdimo da su naši politički protivnici stvarno napravili određene greške, i na kraju krajeva, ako je to istina, temeljem nalaza Državnog ureda za reviziju koji će biti ovdje na raspravi u ovom Visokom domu i ako su se dogodile određene stvari, pa mi, dakle saborski zastupnici su dužni predložiti Državnom odvjetništvu da ispita taj slučaj. Međutim, govorilo se o 270, govorilo se o 350 milijuna. Kolegice i kolege, i iz HDZ-a, i HNS-a, i HSS-a, SDP-a, nema potraživanja od 350 milijuna. Da i zbrajate na tisuće načine ne možete izbrojiti. Nema toga. Ja vam odgovorno tvrdim da se Požeško-slavonska županija u razgovoru sa poslovnim bankama i uz one obveze iz državnog proračuna koje imaju za programe Požeško-slavonske županije gdje županija nije dostavila program pa na temelju tog nije mogla ostvariti, može deblokirati bez problema i s obzirom da nema naplate anuiteta do kraja godine, ona može iz redovnih prihoda potpuno normalno funkcionirati. Druga stvar, ne možemo govoriti ako je ovih 57 milijuna i jamstvo za osnovnu školu u Pleternici koja uopće još nije utrošeno. Uopće još nije utrošeno. 12 milijuna 700 tisuća kuna za školu u Pleternici uopće još nije utrošeno. Nije uopće utrošeno. Kako onda možemo to govoriti da je to obveza ove godine koju bi Vlada trebala sanirati sa nekakvih 15 ili 20 milijuna. Ali je normalna stvar kao što se pomaže svim županijama u investicijama, u osnovne škole i srednje škole, da Ministarstvo znanosti sljedeće godine u svojoj procjeni, zapravo planovima u proračunu, predvidi jedan dio pomoći anuiteta za osnovnu školu u Pleternici i za osnovu školu u Velikoj. Ali ako Ronko ili netko drugi smatra da tamo ne treba napraviti osnovnu školu onda neka to javno kaže. Onda će tu osnovnu školu isfinancirati Ministarstvo znanosti u potpunosti. Dakle, 3 jamstva za 3 škole nisu došla na naplatu i nisu uopće aktivirana. I ne možemo to smatrati obvezom, gospodo. Ali o tome da možemo razgovarati da se sutra županiji pomogne oko otplate tog jamstva, to je isto normalna stvar, kao što se pomaže svim ostalim županijama. A sad što se tiče zakonskih odredbi. Vi znate da do 1999. jedinica lokalne samouprave se nije mogla zadužiti i nije mogla izdati jamstvo bez suglasnosti hrvatske Vlade i Ministarstva financija. Zakonom o izvršenju proračuna 2000. i 2001. je maknuta odredba da se za izdana jamstva treba tražiti suglasnost Vlade Republike Hrvatske, nego je ostala odredba samo da za zaduživanje do 20% ukupnih godišnjih prihoda, ne može biti veći anuitet, se mora tražiti suglasnost jedinica, zapravo Vlade Republike Hrvatske i Ministarstva financija. Što se dogodilo 2002. godine? Najveći dio obveza o kojima se mi toliko politički i stranački prepucavamo se dogodio 2004. i 2003. godine. 2004., zapravo 2002. godine je izdano jamstvo županijskoj upravi za ceste od 24 milijuna kuna. 2002. godine. Ako smatramo danas da je to nepravilnost za ta 24 milijuna onda je to nepravilnost bila i 2002. godine. Ako to nije bila nepravilnost 2002. godine onda nije ni danas nepravilnost. I tom problemu trebamo pristupiti na takav način, to je bar mišljenje nas predstavnika Vlade. Ali isto tako da je očigledno da zbog određenih problema će županija morati vratiti 24 milijuna isto tako stoji. Usprkos jamstva izdanog od 24 milijuna kuna Vlada Republike Hrvatske, koalicijska Vlada Republike Hrvatske 2003. godine daje suglasnost Požeško-slavonskoj županiji na zaduženje od 11 milijuna kuna. Dakle, za vrijeme koalicijske Vlade je stvorena obveza od 35 milijuna i krajem godine još izdano jedno jamstvo za osnovnu školu "Mladost" u Jakšićima od 4 milijuna i još nešto kuna. I sad to gledajte, dame i gospodo, od ukupno dakle revizijskim izvješćem konstatiranih obveza 57 milijuna, 41 i pol milijun je nastalo za vrijeme koalicijske Vlade. I mi danas govorimo da ova Vlada nije kontrolirala, da nije poduzela mjere, a kad su se te obveze stvarale za vrijeme neke druge Vlade onda je to bilo zakonski ok. E to je ono što nije dobro. Jer ako onda nije bilo, ako danas nije u redu nije niti onda u redu. Također govori se o sanacijskom programu. Gospodo, u tom sanacijskom programu su se, ja to ne bi želio nikoga uvrijediti i unaprijed se ispričavam, zbrajale kruške i jabuke. Međutim, tko su glavna kreatora sanacijskog programa? Financijaš koji je u vrijeme Bagarića, župana Bagarića bio glavni financijaš u županiji, a sad je i u vrijeme župana Ronka, i drugi glavni sanacijski mag je direktor Županijske uprave za ceste koji je isto za vrijeme Bagarića radio to što radi i sad ja mislim da je u istražnom postupku. E sad, gospodo, ja iskreno govoreći, čudim se kolegama iz SDP-a da prihvaćate sanacijski program ljudi koji su navodno sve ovo skupa napravili. I nije problem u tome da se županija može deblokirati, nije problem u tome da županija može normalno funkcionirati. Samo ne možete govoriti o 350, ne možete govoriti o 270 milijuna, ne možete govoriti da Vlada mora dati interventno 60 milijuna. Ja garantiram da u ovom trenutku nakon razgovora sa poslovnim bankama na način kao što sam rekao sa Slavonskom bankom, na ova sredstva koja su predviđena u državnom proračunu za programe Požeško-slavonske županije za redovan program, županija se može deblokirati, županija može isplatiti plaće zaposlenima i županija može u potpunosti normalno funkcionirati. Rekao sam za 3 osnovne škole, treba sjesti i vidjeti. Ako je to opterećenje županije u sljedećim godinama da ne može funkcionirati … [[Govornik se ne razumije.]] će se dio sredstava u Državnom proračunu. No želio bih isto tako nešto reći jer je jedna primjedba išla i direktno meni na račun. Dakle koja je stvarna namjera bila ove blokade žiro-računa. Svaki mjesec na žiro-račun Požeško-Slavonske županije dolazi negdje između dva milijuna i 800 i 3 i pol milijuna kuna ovisno kako su koji troškovi, … [[Govornik se ne razumije.]] troškovi decentraliziranih sredstava. Koja je namjera bila? Ajmo blokirati račun. Dolazit će decentralizirana sredstva. Mi ćemo lijepo tako počistiti sve kredite pa ćemo napasti državu da nije platila osnovno i srednje školstvo i imat ćemo očišćenu županiju. Nakon što sam ja dao izjavu, to je dužnost mene kao ministra financija da neću dozvoliti da osnovne škole, srednje škole, centri za socijalnu skrb i bolnice ne funkcioniraju u Požeško-Slavonskoj županiji nego sam pozvao sve korisnike proračuna da svoje troškove koje imaju počevši od osnovnih, srednjih škola, centra za socijalnu skrb i zdravstvenih ustanova direktno proslijede resornim ministarstvima i da će ti rashodi biti direktno plaćeni vjerovnicima. To se napravilo i to se događa 4 mjeseca. Međutim koja je reakcija bila župana Romka? Nije bila reakcija: Dobro, ministre to je dobro. Dobro je da novci ne idu tamo gdje je blokirano nego da funkcioniraju škole. Ja ću podnesti kaznenu prijavu protiv ministra. Zašto? Zato što je omogućio da funkcionira škola? Zato što nije doveo u situaciju kao što je on doveo 60 zaposlenika na Požeško-Slavonskoj županiji da ne primaju plaću. Međutim što se događa u 7. mjesecu? U 7. mjesecu vrlo interesantno dolazi jedno lijepo pisamce iz Požeško-Slavonske županije gdje oni nama specificiraju troškove osnovnog i srednjeg školstva koje bi trebalo platiti. Znači prije mjesec dana ćemo podnijeti kaznenu prijavu protiv ministra financija a nakon mjesec dana nam se šalje dopis da bi trebalo platiti to i to. Jasno ukazuje na određene stvari politikanstva koje su se upustile u realni život. Vladi nije interes politikanstvo. Vladi je interes da Požeško-Slavonska županija normalno funkcionira i s obzirom da je počelo već svijetliti htio bih još nešto reći. 27 milijuna kuna je Vlada otpisala bolnici u Pakracu. To župan nikad ni jednom riječju nije spomenuo. Nije samo bolnici u Pakracu. To je onaj problem županijskih bolnica, smještaj, kvote, Ministarstvo zdravstva kao što se napravilo u toj bolnici tako se napravilo u drugim bolnicama. I kolegice i kolege imamo nalaz državne revizije. Svi smo rekli da vjerujemo toj kući, da vjerujemo glavnoj državnoj revizorici. Ona je konstatirala da nisu poduzeti koraci za deblokadu žiro-računa. Mi sami možemo konstatirati da ne bi dozvolili da nam netko blokira žiro-račun temeljem Zakona, Ovršnog zakona 204. i ja mogu predložiti bez obzira na ove zaključke koje je predložio uvaženi zastupnik i potpredsjednik Doma Arlović u ime Kluba zastupnika SDP-a im realno, stručno i životno rješenje. Neka gospodin Ronko napravi ono što su njegove ustavne i zakonske obveze, nek obavi razgovor sa poslovnim bankama. Deblokirat će se žiro-račun. Vlada će normalno pomoći i mislim da sve priče i politikanstvo ovdje ne trebaju jer građani Požeško-Slavonske županije žele živjeti, žele dobivati formulare i potvrde u Požeško-Slavonskoj županiji. Zato i jesmo osnovali jedinice lokalne samouprave i po prvi puta praktički jučer nakon razgovora s obzirom da je u medijima izašlo sa uvaženim kolegom Jurčićem nas dvojica smo se tu složili oko praktički 90 stvari čisto sa stručne strane ne gledajući ovo. Smatramo da se problem može riješiti. Ako ćemo tjerati dalje politikanstvo, tjeramo politikanstvo na račun građana Požeško-Slavonske županije, a mislim da za to nismo ni plaćeni i da za to nismo niti izabrani. Hvala lijepo. [[Pljesak.]]
Hvala. Nekoliko, nekoliko ispravaka netočnih navoda. Poštovani zastupnik potpredsjednik Mato Arlović.
Gospodine predsjedniče, poštovani kolege, kolegice i kolege. Prvo činjenica nije točno da je nalaz Državne revizije za 2003. godinu nego za 2004. godinu kao što sam i citirao, kao što sam i citirao. U 2005. i 2006. godini je dostavljen za 2004. godinu. Drugo, nije točno da je gospodin župan Ronko Zdravko potpisao zaključke u kojim se između ostaloga govori, citiram: «Spregom dijela političkog vrha i kriminalnog dna radi se o zaključcima koje je donijela Skupština županije i potpisao predsjednik Skupštine županije … … [[Upadica se ne razumije.]] I treće, i treće oko evidencije citirat ću nalaz Državne revizije koji kažu: «U poslovnim knjigama nisu evidentirani niti popisom imovine i obavezno obuhvaćeni i tako dalje» tako da praktički je potpuno jasno da evidencije nisu postojale. Evo.
Kolega Kramarić što ste htjeli reći? Ne čujete dobro je li? Da, da. Ne čujete dobro, da. Poštovani zastupnik Zvonimir Mršić, drugi ispravak netočnog navoda.
Ministar Šuker je rekao tko je izmijenio zakon da lokalni moćnici mogu stvarati obaveze bez kontrole. Dakle ako se tu mislilo na to da ne treba suglasnost Vlade na davanje jamstava prilikom zaduživanja pravnih osoba u vlasništvu jedinica lokalne samouprave onda to sasvim sigurno nije stvaranje obaveze bez kontrole jer po Zakonu o proračunu ta jamstva ulaze u kvotu od 20% i po Zakonu o proračunu i napucima Ministarstva financija kvartalno se moraju Ministarstvu financija dostaviti izvještaji o tome koliko je jedinica lokalne samouprave zadužena kreditno i koliko je izdala jamstava? Prema tome sasvim sigurno to nije bez kontrole. Tu je samo, samo, … … [[Upadica se ne razumije.]] Tu je samo, ne, ne, ne gospodine Šuker. Radi se o tome da li se poštuje zakon ili ne? Nijedan zakon nije izmijenjen da se može zaduživati iznad 20%. Onaj koji je to činio činio je protuzakonito. … /Upadica: To je bilo 2002. i … [[Govornik se ne razumije.]] / … … [[Upadica se ne razumije.]] Zakon [[Upadica: Ne komentirati.]] Zakon, ministre, ministre nije zakon izmijenjen da se može zaduživati iznad 20%. Tko se zadužio iznad 20% kršio je zakon, a vaše Ministarstvo odnosno Ministarstvo financija kvartalno dobija izvještaj o tome koliko je jedinica lokalne samouprave zadužena? U što ulaze sve kreditne obaveze i sva dana jamstva svim poduzećima i ustanovama.
Poštovani zastupnik Slavko Linić, ispravak netočnog navoda.
Ispravljam dva netočna navoda ministra Šukera. Prvo na dan dolaska gospodina župana Ronka na dužnost župana, županija je bila blokirana već nekoliko dana. Prema tome župan je zatekao blokiranu županiju i to je ono što možemo pročitati i u izvješću revizije, to je ono što znamo. Znači nije župan Ronko dozvolio nego zatekao blokadu i to je bitno napomenuti. Ostaje i druga činjenica. U pokušaju da deblokira zatečeno stanje gospodin župan Ronko je tražio od ministra zahtjev kojim mu se odobrava zaduženja da bi mogao raditi ove transakcije. Pismovno 1. rujna ministar mu je stavio do znanja da nema pravo na zaduženja. Prema tome u pokušaju da nađe rješenje gospodin župan se obratio ministru. Uputa od 01.09. kao pismeni dokument nema pravo na financijske transakcije.
Hvala. Odbori? Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav? Odbor za lokalnu i područnu samoupravu? Predsjednik odbora poštovani zastupnik Zvonimir Mršić, izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministri, cijenjene kolegice i kolege. Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskog sabora na 50. sjednici održanoj 27. rujna 2006. godine razmotrio je, …/Govornik je isključen./…
Ja sam se previše zagledao onda pa nisam vidio taj… Je li? Ajde ja ću vam vjerovati za riječ.
Ja sam svjedok da je digla pločicu.
Vi ste svjedok?
Svjedok sam da je digla.
Jaki svjedok je tu isto. Izvolite kolegice.
Imam dva ispravka netočnog navoda. Jedan je već napomenuo kolega Linić ustvrdivši kako je blokada računa nastupila prije dužnosti gospodina Ronka, a osim toga sasvim je netočno a i nekorektno pozivanje ministra na odredbu članka 204. stavak 2. Ovršnog zakona koji ovdje uopće ne dolazi do primjene jer se nije radilo o nikakvom sudskom ovršnom postupku. Blokada računa je došla upravo onog trenutka kada su se aktivirala jamstva. Dakle, bez ikakvog ovršnog i sudskog postupka. To je bitno. Prema tome, ovako nekakvim pravnim smicalicama i to još netočnim i nekorektnim nije dostojno da se o ovoj ozbiljnoj stvari ovako raspravlja u Hrvatskom saboru. Netočno, odnosno i vrlo je nekorektno da na ovakav način ministar Šuker prebacuje ustvari krivnju upravo na one koji su se suočili sa ovako jednom kriminalnom situacijom, a naravno i sa teškim posljedicama.
To ne spada u netočnosti nego u nešto drugo. U točnosti spada. Izvolite.
Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskog sabora na 50. sjednici održanoj 27. rujna 2006. godine razmotrio je Interpelaciju o radu Vlade Republike Hrvatske o ostvarivanju nadzora nad provedbom zakona i drugih propisa te zakonitosti rada i postupanju tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavio Klub zastupnika aktom od 19. lipnja 2006. godine. Odbor je u smislu članka 140. Poslovnika Hrvatskog sabora o navedenoj interpelaciji raspravljao u svojstvu zainteresiranog radnog tijela. Odbor je raspolagao pisanim izvješćem Vlade Republike Hrvatske o predmetnom aktu i zaključcima Skupštine Požeško-slavonske županije sa izvanredne sjednice održane 11. rujna 2006. godine. U uvodnom izlaganju predstavnik predlagatelja obrazložio je razloge podnošenja predmetne interpelacije pri čemu je naglašeno da Vlada Republike Hrvatske u slučaju Požeško-slavonske županije nije postupala u skladu sa zakonskim obavezama nadzora nad zakonitošću rada i akata tijela jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave. Također je u uvodnom izlaganju naglašeno da je potrebno stvoriti uvjete za normalno funkcioniranje ove županije na način da Vlada Republike Hrvatske osigura sredstva za saniranje županije u državnom proračunu Republike Hrvatske. Pri tom je konstatirano da Požeško-slavonska županija nije u mogućnosti samostalno razriješiti stanje u koje je dovedena nezakonitim postupanjem odgovornih osoba i neprovođenjem zakonskih propisa o nadzoru od strane državnih tijela. Predstavnik Vlade Republike Hrvatske upoznao je članove odbora da će Vlada na plenarnoj sjednici predložiti konkretne mjere za … [[Govornik se ne razumije.]] Požeško-slavonske županije i nastavak njezinog normalnog poslovanja. Nakon uvodnog obrazloženja predstavnika predlagatelja, izlaganja predstavnika Vlade, članovi odbora u raspravi su iznijeli oprečna stajališta glede predmetne interpelacije. Tako je s jedne strane zastupano stajalište o tome kako interpelaciju treba podržati s obzirom da je Vlada preko tijela državne uprave propustila obavljati nadzor sukladno pozitivnim propisima jer bi mjerama koje su temeljem nadzora mogle biti poduzete bilo spriječeno nastajanje aktualne situacije u toj županiji, dok je s druge strane prevladalo stajalište iznijeto u mišljenju Vlade prema kojem odgovornost za nezakonito postupanje u Požeško-slavonskoj županiji u pravom redu imaju tijela županije, koje nisu uspostavile mehanizme internog nadzora i kontrole te podjelu prava i odgovornosti za postupanje u županiji. Konstatirano je da je u Izvješću državnog ureda za reviziju za 2004. godinu za Požeško-slavonsku županiju utvrđen i niz nepravilnosti u financijskom poslovanju. Primjerice, nedostatak evidencije, neuredna dokumentacija, nenamjensko korištenje sredstava decentraliziranih funkcija, nedostatak kontrole i provjere namjenskog korištenja kreditnih sredstava prenesenih županijskoj upravi za ceste, nepravilnost u postupcima u svezi s izdanim jamstvima, nepravilnosti u zaključivanju ugovora o jamstvu, odnosno osiguranju potraživanja, nepravilnosti u postupcima u svezi s nabavom, te u protuzakonitom davanju pozajmice i drugo. Pri tome je naglašeno da je u navedenom Izvješću državnog ureda za reviziju konstatirano da raspolaganje sredstvima na takav način može imati za posljedicu nemogućnost potpunog zadovoljavanja javnih potreba koje su dane u nadležnost jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave. U raspravi je iznijeto mišljenje prema kojem nije prihvatljivo stajalište Republike Hrvatske, kojim predlaže Hrvatskom saboru da odbije zaključke predložene u interpelaciji kojima se predlaže da se zaduži Vlada Republike Hrvatske da zajedno sa Poglavarstvom Požeško-slavonske županije na temelju projekta sanacije Požeško-slavonske županije koji je usvojila skupština županije na sjednici održanoj 09. lipnja 2006. godine utvrdi mjere i aktivnosti za ostvarivanje Ustavom i zakonom utvrđenih funkcija jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. Da se zaduži Vlada Republike Hrvatske da najkasnije do početka zadnjeg tromjesečja ove godine osigura sredstva za saniranje Požeško-slavonske županije u proračun Republike Hrvatske i to ili iz obavezne rezerve ili preusmjeravanjem sredstva ili izmjenama i dopunama proračuna. Da se zaduži Vlada Republike Hrvatske da na temelju nalaza državne revizije i nadzora koji će provesti nadležna ministarstva pokrene postupak utvrđivanja svih oblika odgovornosti od prekršajne do kazneno pravne za pojedince i tijela koja su se ponašala na nezakoniti način. Da se na temelju iskustva u Požeško-slavonskoj županiji zaduži Vlada Republike Hrvatske da na temelju nalaza državne revizije u skladu u odnosu na jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave identificira one jedinice za koje je državna revizija utvrdila nezakonita ponašanja odnosno dala negativne ocjene u djelotvornosti, ekonomičnosti njihovog rada te da na temelju tako utvrđenog stanja Vlada Republike Hrvatske raspravi stanje u pojedinoj jedinici lokalne i područne (regionalne) samouprave te odredi mjere koje su tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave odnosno tijela državne uprave dužna poduzeti u cilju otklanjanja utvrđenih nepravilnosti u izvješćima Državne revizije da Vlada Republike Hrvatske i nadležna ministarstva pokrenu pitanja odgovornosti u onim slučajevima kada se utvrdi da su pojedinci ili tijela učinili protuzakonite radnje pri čemu utvrđivanje odgovornosti implicira sve vrste odgovornosti od političke do kaznenopravne. S tim u vezi konstatirano je da zaključci predloženi u interpelaciji imaju opći karakter, odnosno da bi njihovo provođenje pored rješavanja stanja u Požeško-slavonskoj županiji osigurao poštivanje pozitivnih propisa u svim jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave. U raspravi je također iznijeto mišljenje prema kojem nije jasno kako je moguće da se jamstva izdaju izvan zakonom utvrđenog limita a što se u slučajevima Požeško-slavonske županije dogodilo te kako je moguće da županijska uprava za ceste ima potraživanja koja su ista, koja premašuju višegodišnje prihode. S druge strane u raspravi je iznijeto mišljenje prema kojem je stanje u Požeško-slavonskoj županiji nerealno prikazano, pri tome i konstatirano da u sanacijskom programu koji je usvojen na sjednici Požeško-slavonske županije su zbrojeni primjerice gubici zdravstva što je stvar sustava zdravstva a ne župana. Nakon provedene rasprave Odbor je većinom glasova, 5 za i 3 protiv, odlučio Hrvatskom saboru predložiti sljedeći zaključak: Odbija se Interpelacija o radu Vlade Republike hrvatske u ostvarivanju nadzora nad provedbom zakona i drugih propisa te zakonitosti rada i postupanju tijela jedinica lokalne i područne samouprave. Hvala.
Ovo je nešto vrlo zanimljivo u ovome izvješću. Mir molim vas! Mir! U izvješću Odbora za lokalnu i područnu samoupravu na strani 2, cijela strana 2 je citiram: U raspravi iznijeto mišljenje prema kojem nije prihvatljivo stajalište Vlade Republike Hrvatske kojom predlaže Hrvatskom saboru da odbije zaključke predložene uz Interpelaciju kojima se predlaže, dakle zaključke, pa su citirani cjelokupni integralni tekst svih tih zaključaka u Interpelaciji. Praktično cijela Interpelacija je tu iznijeta sa svojim zaključcima. To nije u duhu Poslovnika Izvješće o radu odbora nego je to jednostavno samo … … [[Upadica se ne čuje.]] Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Premda ste već zapravo reagirali, jer smatram da je povrijeđen članak 42. koji govori o radnim tijelima Sabora, stavak 5. u kojem se jasno kaže: Radno tijelo Sabora nakon provedene rasprave zauzima stajalište, odnosno utvrđuje prijedloge akata i o tome izvješću Sabor, dakle o zauzetim stajalištima a ne o tome kako ovdje na jedan doista perfidan način zloupotrebljeno funkcija predsjednika radnog tijela, da bi se izvijestilo samo o tomu što su SDP-ovci rekli na tom radnom tijelu, što nije prihvaćeno od strane to istog radnog tijela. Vaša je zadaća izvijestiti o zauzetim stajalištima toga radnog tijela. To jasno piše u članku 42. stavak 5. Radno tijelo Sabora nakon provedene rasprave zauzima stajalište, odnosno utvrđuje prijedloge akata i o tome izvješćuje Sabor. Ova zloupotreba doista je teška zloupotreba funkcije predsjednika radnog tijela.
Točno je da, istina je da u članku 42. stavak 1., 2., 3., 4., 5. radno tijelo Sabora nakon provedene rasprave zauzima stajalište, odnosno utvrđuje prijedloge akata i o tome izvješćuje Sabor. A ovdje je, očito je nesporno jel' da je, reproducirani su integralni dijelovi, integralni u cjelini svi zaključci sa svojim obrazloženjem predloženi uz Interpelaciju. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, molim neka razmotri ovu situaciju u pogledu ovoga izvješća ovoga odbora. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa piše. … [[Upadica se ne čuje.]] Da, ali se ne navodi u cijelosti Interpelacija. Ne navode se zaključci iz Interpelacije se integralno ne citiraju u cijelosti. … [[Upadica se ne čuje.]] Potpredsjednik, poštovani zastupnik Mato Arlović, povreda Poslovnika.
Gospodine predsjedniče, kolega Matušić je povrijedio članak 51. Poslovnika citirajući članak 42. stavak 5. umjesto članka 51. stavak 1. koji izričito kaže, citiram: "Radno tijelo Sabora obavezno je o svojim primjedbama, mišljenjima, stajalištima i prijedlozima izvijestiti Sabor" i da dalje zaustavljam citat, nema potrebe dalje čitati. Prema tome ovo je izvješće napravljeno u skladu sa Poslovnikom člankom 51. a drugo je pitanje što su zaključci drugačiji nego što je sadržaj rasprave koja je bila tamo.
Znam kolega Arlović. Piše u članu 51. je li, radno tijelo o svojim primjedbama, mišljenjima i stajališta izvijestiti Sabor, može izvijestiti o stajalištu manjine kada mišljenje ostane podijeljeno itd. ali krajnje je neuobičajeno da se interpretira i članak 42. i bilo koja odredba Poslovnika koja govori o radu radnih tijela da se u cjelini integralni dijelovi zaključka …
Možda i jest neuobičajeno, ali nije suprotno Poslovniku.
Ali ja molim neka o tome raspravi Odbor za Ustav i Poslovnik neka o tome raspravi. Otvaram raspravu. Idemo na raspravu po klubovima. Klub zastupnika IDS-a, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjeni gospodine ministre, uvažena gospodo zastupnici. Evo ovaj materijal moguće je sagledati izgleda sa nekoliko aspekata. Prvo kako uopće funkcioniraju županije u Hrvatskoj, drugo kao otrežnjenje sa tim gospodarskim prilikama ma svih slavonskih županija, treće kao sprega političko-poslovnog miljea, četvrto kao politizacija odnosa Vlada Požeško-slavonska županija vjerojatno i opozicija Vlade ili obrnuto i peto, što kada se sustav lokalne samouprave nađe pred bankrotom. No sad pođimo ovako redom. Požeško-slavonska županija sa svojim proračunom od 113 milijuna kuna od čega na zajmove otpada 37,5 milijuna kuna, jednostavno ne može egzistirati. Znači bez decentraliziranih funkcija ili sredstva koji iznose 42 milijuna kuna plus ovih 37,5 milijuna kuna zajmova to je cca 80 milijuna kuna što će reći da su njihovi autonomni izvori ili prihodi svega 33 milijuna kuna. I to na neki način govori o sjaju i bijedi lokalne poglavito županijske samouprave. Svi misle da su županije ne znam Bog zna što, a u biti vidimo da su gotovo ništa, osiromašene, pauperizirana sredstva bez ikakve moći kojima ni jedna vlast ne želi dati moć jer želi vladati sredinama gdje inače ne može ili ne dobija vlast. I to je prvo. Drugo, kaže se da je toj županiji imovina 165 milijuna kuna ali što je to? To su uglavnom bolnice, to su Opća bolnica Požega, u Lipiku, zatim u Pakracu, dom zdravlja, ljekarne, itd. kojima je temeljni kapital 100 milijuna kuna. Ali sad kako da sa recimo tih 30 milijuna kuna ajde pustimo decentralizirana sredstva za druge su namjene, npr. vi brinete o zdravstvu. Ma ista stvar je da budemo na čisto i u Puli i u Zadru i u Kninu i u Šibeniku koji je zapravo se našao, njihova opća bolnica pred slomom, koji nisu imali za plaće ili su ih nekako isplatili u 7. ili 8. mjesecu ove godine. Znači gospodo, ono od čega treba poći, treba reformirati sustav županija, jer ovo naprosto vodi tragikomediji. Drugo, ajmo sad malo usporediti županiju Istarsku i Požeško-slavonsku, ali to govorim prije svega zbog Slavonije. Ukupan broj zaposlenih u Požeško-slavonskoj županiji je, imam ovdje podatak 19 tisuća 631. U županiji Istarskoj sa 210 tisuća stanovnika gotovo 100 tisuća. Nezaposlenost tamo 20,9%, u Istri je na godišnjoj razini 6%, 30% manje nego u Zagrebu, 50% manje nego u Rijeci. Izvoz im je 89 milijuna dolara, prema ovim materijalima iz interpelacije, u Istri je rekoh sa 210 tisuća stanovnika 950 milijuna dolara. Katastrofa je i u Primorsko-goranskoj koja ima izvoz svega 400 milijuna dolara na 310 tisuća stanovnika. 50 milijuna dolara manje no što ima samo Pula. Uvoz te Požeško-slavonske županije je 61 milijun dolara, Istarske negdje milijardu 150, znači ukupna robna razmjena jednih je 150 milijuna napram 2 milijarde i 200 milijuna dolara. Imamo dva puta veći broj stanovnika, ali i gotovo 15 puta veću gospodarsku aktivnost od te županije ne računajući turizam i sve ovo ostalo. Govorim samo o robnoj razmjeni. Zašto to govorim? Jer se jednostavno ne mogu načuditi da je proračun pazite sad ovo Požeško-slavonske županije 110 milijuna kuna, a Istarske svega 210 milijuna kuna, a rekoh da je gospodarska aktivnost u Istri sigurno 20, 25 puta veća nego u Požeško-slavonskoj županiji. Znači, jednom riječju ovaj sustav gospodo ne funkcionira. To vam je kao i kod recimo ovih novih penzionera koji su išli u penziju nakon 1.1.'99. godine. Što se više radi, to imate manje. To je jedan apsurd koji je izgleda moguć samo u Hrvatskoj. Kao što treba reformirati sustav mirovina, tako treba naprosto reformirati i sustav županija. Treći problem je rekoh sprega političko-poslovnog lobija evo stalno čitamo u novinama, gospodina Bagarića Zeca iako i sam Zec je jasno bio izdanak politike i kao takvog ga treba doživljavati, jer bez politike ništa ne bi napravio. Međutim, nije problem on toliko više danas, znamo što se tu dešava, problem je danas Kamen Ingrad kojemu izgleda nema spasa, osim u što žurnijem stečaju, ali i tu ćemo tek vidjeti koja će biti pozicija recimo Hypo banke, ali i onih koji su Zecu recimo jamčili svojom imovinom, mislim ovdje prije svega na radnike. Ti ljudi, ti radnici su to vjerojatno učinili pod prisilom, pod prijetnjom, oni su dovedeni u zabludu i njima pravna država mora na neki način pomoći jer sumnjam da će to učiniti banke, a pomoći im treba i Vlada da ti ljudi ne ostanu bez svojih djedovina, kuća i tome slično. Drugo osim Vlade nema tko, ja ne znam tko bi mogao. Vlada isto tako mora pomoći gospodine ministre ovoj šezdesetorici radnika u tijelima županije da dođu do svojih plaće i tu im mora pomoći odmah. Tih par milijuna kuna, to je negdje za ovih koliko pet ili šest mjeseci tri do tri i pol milijuna kuna, to jednostavno ne smije biti problem hrvatskoj Vladi. Problem je sada dobra volja. Obveze županije prema jednima, imam ovdje i fonogram od jutrošnjeg aktuelnog prijepodneva, po gospodinu ministru su negdje 57 milijuna kuna, drugi spominju onih famoznih 270 milijuna kuna, bez duga zdravstva, doduše dug zdravstva imaju sve županije, osim onih koji imaju kliničke bolničke centre koji su smješteni u najvećim centrima Republike Hrvatske, Zagrebu, Osijeku, Rijeci, Splitu, čime smo na taj način te županije učinili privilegiranima u odnosu na sve ostale. Zatim tu je 140 milijuna nekih kuna kaže se dospjelih obveza županije po ŽUC-a, 25 milijuna kuna blokira žiro račun te županije, 30 milijuna kuna blokira, blokada ŽUC-a, ne znam, itd. 21 milijun kuna izdanih jamstva, 3 milijuna kuna skinuto sa žiro računa županije i tu je tobože nekih 103 milijuna nenamjenski utrošenih sredstava pa je sve to teško rečeno što je to, da. Po drugima, nepodmirene obveze čak su još i veće ili po drugima ili trećima manje i sad dobro je da gospodin ministar sugerira županiji da sa vjerovnicima riješi ovu situaciju, ali tko će opet razgovarati sa blokiranom županijom pogotovo nakon propasti Kamen Ingrada. I tu dolazimo do bitnog problema. Zec je u istražnom zatvoru, pustimo sada ove sindikalne web stranice iako je opet valjda neka logika da će banke morati reprogramirati svoja potraživanja jer u protivnom pitanje što će uopće namiriti. S druge strane opet čitamo u tisku ide sada kaznena prijava protiv gospodina Bagarića, navodno i protiv Ronka i to ni manje ni više, ako je taj podatak iz Nacionala točan, 32 kaznene prijave koje je protiv njega podnio privremeni povjerenik Vlade, gospodin Troha. Ono što je radio taj gospodin Troha kao privremeni povjerenik Vlade, to je za ono vjerovali ili ne, i protiv njega bi također trebalo podnijeti kaznenu prijavu jer je očigledno to bilo u nekoj funkciji predizbornog reketa onoga tko je tog čovjeka tamo poslao. Trideset i dvije kaznene prijave podnijeti protiv nekoga, pa to je naprosto ludilo, to jednostavno se ne radi, to gospodo nije politika. Ja nemam saznanja o čemu se ovdje radi, ali toga sam se u Istri nagledao pa mislim da nam je često, da nam je obrazac sličan. Ja mogu i razumjeti da je obveza županije da pomogne velikim sustavima. Nije bitno da li su ona privatna, da li su ona državna, jer ako vam ode u stečaj tvrtka recimo sa 800 ljudi, ma ode na neki način pa i ta županija sa 19 hiljada zaposlenih, o gradu da ne govorimo. Samo ne može to biti izvan svih zakona, izvan logike pa se onda i postavlja pitanja da li tobožnje nepoznavanje propisa amnestira banke koje su šakom i kapom davale zajmove ZEC-u ili bi i one trebale na neki način osjetiti teret sloma ukoliko do toga dođe, te županije. Drugo su ovi navodi u kaznenoj prijavi protiv gospodina Bagarića koji su nam dostavljeni. Navodno da je 2003. izdato 55,3 milijuna kuna jamstva za kojih nema ni ugovora. To je maloprije gospodin Bagarić demantirao. Tu se opet spominje nenamjenski kredit od 11 milijuna kuna za izgradnju ceste, tu je zajam od 16,1 milijun kuna, točnije mjenice neke od Vodoprivrede što je dovelo do blokade županije jer su banke aktivirale mjenice, djelomično su se jasno kasnije namirile sa računa županije, itd. Ako je sve to točno onda je na neki način, neće mi valjda zamjeriti gospodin Bagarić, glumio Fikreta Abdića, a epilog je također sličan. "Agrokomerc" je nestao, a županija je također u ozbiljnom krahu ili u financijskom krahu. Nisam ja sada sudac da bih bilo što prejudicirao, ali reći ću. Ovo o čemu govorim, te mjernice, zajmovi, to je jedan par rukava. Kako neka se time bavi drugi, a ono čime sam započeo to je drugi par rukava. Županija ili županije sa 110, 120, 130 milijuna kuna jednostavno ne mogu egzistirati. Bolje je da ih nema nego da naprosto imamo županije u jednom takvom financijskom stanju. Dobro, možda je ovo pregrubo rečeno da ih nema, ali država mora ući u jedan nov ustroj financiranja županija, međutim ne preraspodjelom dohotka i dobiti između države i lokalne samouprave već i dijela PDV-a. To je bit decentralizacije, PDV ne dohodak. Dohotkom ćemo krpati rupe, ali bit poreske politike mora biti PDV od kojih bi u jednoj prvoj fazi barem jedna desetina trebala pripasti kako lokalnoj samoupravi, odnosno županijama zajedno, po nekom ključu pola-pola. To je cca nekih 3 i po milijarde kuna i to bi bio jedan stvarni znak decentralizacije, a sve ovo ostalo što se radi to će biti politički larpulartizam, neka politička kozmetika, neka neću reći ovo je demagogija jer svaka kuna dobro dođe, ali naprosto to nije nikakvo rješenje. Drugo što treba država preuzeti to su ove opće bolnice jer njih gospodo, gospodine ministre, županije ne mogu pratiti i mnoge će naprosto županije zbog sudbine svojih općih bolnica sutradan biti u sudbini Slavonsko-požeške županije i svi ćemo opet dolaziti do vas da se nešto po ovom pitanju pokuša učiniti. Taj problem nažalost ne razumije ni Vlada, taj problem funkcioniranja općih bolnica ne želi shvatiti niti ministar zdravstva. I za kraj, što kada se uopće županija nađe pred slomom. Da li treba ovdje politizirati, da li treba pomoći? Da li treba voditi izborne bitke ili naprosto spasiti što se spasiti da da šteta u konačnici ne bude i daleko veća. Da li sve treba prepustiti sudstvu ili treba paralelno ići ka saniranju županije, ali ja kažem, jednako tako i poslovnih subjekta pa i "Kamen Ingrada" jer nije u pitanju samo 30 milijuna kuna koliko ne znam, recimo on duguje državi već gotovo 8 stotina radnika. Poslovanje treba spasiti koje bi sutradan moglo vratiti tih 30 milijuna kuna, iako netko spominje obveze nepodmirene u iznosu preko 800 milijuna kuna. Moja je logika da Vlada naprosto iznađe jednu financijsku ne pozajmicu nego da naprosto iznađe 10-ak milijuna kuna za tu županiju, za plaće, za deblokadu računa i da se sa županijom bori protiv banaka. Sudstvo, jasno, neka radi svoj posao iako sam svjestan da i on funkcionira na daljinsko upravljanje. I treće, neka se spasi što se u ovom trenutku spasiti da. Država treba preuzeti "Kamen Ingrad" zajedno sa bankama jer sutra će biti šteta potpuna, a mislim da jedan ZEC, ne znam drugi uopće nisu ovdje bitni. No bit je reforma lokalne samouprave, poglavito reforma županije. Ovako gospodo dalje ne ide. Ja znam da vlade ne žele jačanje županije jer ne žele decentralizaciju, žele vladati iz jednog centra, poglavito kroz financijsku kontrolu. I onim krajevima u kojima nisu dobili izbornu naklonost, ali mislim da se od te logike zagrebocentrizma jednostavno moramo udaljiti. Pa čak i oni koji su možda u tome bili najrigidniji, npr. HSP, danas kada je Đapić gradonačelnik malo drugačije govori. Iako da se razumijemo, HSP kada je decentralizacija posrijedi nije problem. Problem su oni koji vode vlade. Još jedanput neka Vlada toj županiji da nekoliko milijuna kuna, nije to problem. Ako treba idemo i u rebalans, pomognimo na neki način županiji, ali jednako tako i gospodarstvu tog kraja. Jer iz ovih podataka sa kojim sam započeo izgleda da je situacija ne alarmantna nego i gora no što papir naprosto pokazuje.
Hvala. Ne trčati pred rudo! Ispravci netočnih navoda, poštovani zastupnik Anto Bagarić.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre, uvažene kolege zastupnici. Gospodin saborski zastupnik Kajin, iako mogu reći da se sa većinom njegove diskusije slažem što se tiče problematike funkcioniranja županije, je izrekao jedan netočan navod. Prije svega oko visine izvornih prihoda Županije požeško-slavonske. On je rekao 33 milijuna, nisu nažalost već 17 i pol milijuna kuna. Kao što je i proračun, vi ste koristili podatak kojeg je gospodin Ronko napravio u 113 milijuna kuna, ali vjerojatno po svojim željama. Pa eto, ujedno koristim i priliku da kažem na kojoj želji, vjerojatno na onoj s kojom on obitava i govori kako je 7 i pol do 8 tisuća radnih mjesta ugašeno za moje vrijeme. Evo, to je to što je poanta svega. Znači, nisu ovi izvorni podaci kako ste rekli već izvorni podatak koji doista i je. Ne po Ronkovom podatku već po podatku koji stvarno imamo.
Drugi ispravak, poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Kajin je netočno rekao da je dug po gospodinu ministru 57 milijuna kuna, a po drugima 270. Nije dug po gospodinu ministru 57 nego je to po izvješću Državne revizije. Po izvješću Državne revizije od kojih 57 milijuna je 45 dospjelih i 11 i nešto nedospjelih ili, dobro. U svakom slučaju sveukupni dug po izvješću Državne revizije je 57 milijuna kuna. Ne po gospodinu ministru ili po nekome drugome. I to je jedina i čista istina u dugu. I nema 270 ni 350 ni ne znam kojih iznosa koji su se ovdje spominjali. I druga netočnost je, rekli ste da je povjerenik Vlade podigao trideset i dvije kaznene prijave. Prema mojim informacijama povjerenik Vlade je podigao samo jednu kaznenu prijavu. Prema tome, ako je podigao jednu kaznenu prijavu onda je sasvim sigurno imao razloga a možemo vidjeti da je imao itekako podnijeti protiv gospodina Ronka jer vidimo što svakodnevno izlazi o ulozi gospodina Ronka i njegovoj sprezi sa Vladom Zecom i ostalima u ovoj cijeloj aferi.
Treći ispravak poštovana zastupnica Marija Bajt. Izvolite!
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ispravit ću netočan navod gospodina Kajina i također nadovezati se na mom kolegu da je gospodin Ferdinand Troha kao povjerenik hrvatske Vlade za grad Požegu tridesetak kaznenih prijava protiv gospodina Ronka dao. Nije točno, samo je jedna. Jer, kad je došao kao povjerenik hrvatske Vlade zateklo ga je osamnaest bianco mjenica koje su došle na naplatu vezano za grad Požegu pa je u toj kaznenoj prijavi isto tako dao 8 milijuna i 600 tisuća kuna je proračun grada Požege služio za posudbu sredstava Kamen Ingradu za neizvršene radove odnosno buduće a onda se unaprijed znalo tko će izvoditi radove, kako i po kojoj cijeni a uz to je isto tako bilo, u kaznenoj prijavi je navedeno, za muzej grada Požege je raspisan natječaj bez dokumentacije, izabran Kamen Ingrad kao nepovoljniji ponuđač za milijun i pol razlike u cijeni dobio radove, dobio bianco mjenicu koju je odmah na 2 i pol milijuna kuna naplatio, radovi nisu nikada ni započeti jer je protuzakonito natječaj otvoren, poništen je natječaj i ni do danas nisu ti radovi izvedeni a mjenicu je Kamen Ingrad u vrijednosti od 2 i pol milijuna naplatio. Toliko o kaznenim prijavama vezano za grad.
Klub HSP-a poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, poštovani gospodine ministre! Nakana Kluba Hrvatske stranke prava nije se uključivati u ove rasprave dosadašnje i sučeljavanje jer nama ovo dosadašnje sučeljavanje, dosadašnja rasprava sliči na sukob dva ovna na brvnu, svaki ima svoju priču i svoju verziju i dok se mi bavimo tim dijelom s druge strane županija ne funkcionira i 60 djelatnika županije znači već dugo vremena ne primaju plaću. Prema tome, situacija je tu jasna i neosporna. Vidljivo je ovdje da se izvješće Državne revizije svatko čita na svoj način. S jedne strane i ako se gledaju mediji onda se dolazi do razno raznih podataka da su dugovi ili 57 milijuna ili 270, ili 350, čak sam danas čuo da je negdje kazano i da je dug negdje oko milijardu kuna. Prema tome, ovaj dio što prvo mi prigovaramo SDP-u, normalno legitimno i legalno je da imaju pravo predlagati interpelaciju, ali u ovome slučaju njihova interpelacija se odnosi samo na Vladu. Dobro, prema poslovniku našem i Ustavu u tome dijelu se tako i ide ali s druge strane ništa se ne govori o samoj županiji. Budimo svjesni i realni, na temelju mišljenja katedre ustavnog prava u Zagrebu, znači raspuštene su bile skupštine među kojima je i Požeško-slavonska županija i temeljni dio izborne kampanje današnjeg župana Ronka upravo se odnosio na ovu situaciju u kakvom je položaju županija, kolike su obveze, koliki su dugovi. I četiri mjeseca, znači on je na tome programu dobio vlast u toj županiji. Prošla su četiri mjeseca i više nakon održavanja izbora, nakon konstituiranja županijske skupštine. I šta je sada tu napravljeno? Ništa, ama baš ništa nije napravio u onome dijelu što je obećao recimo župan u svome izbornome programu zašto se kandidirao. Dapače, ide se u situaciju da je iz dana u dan situacija sve teža na razini županije, znači ne funkcionira ništa. Funkcionira župan i tajnica. Ne funkcionira uprava, ljudi ne dobivaju plaće, da ne kažemo što se to odnosi na sve ostale građane te županije, na sve ostale subjekte jer to nije nakana, intencija ove županije na ovaj način kao što radi ovaj župan Ronko. I sad tu postoje dvije pravne situacije kako i na koji način i to je naš prigovor Vladi. Vlada Republike Hrvatske točno je što je kazano u interpelaciji četiri mjeseca gleda i ništa ne poduzima. Izvolite raspustiti tu županijsku skupštinu. Ako župan Ronko i ova vlast koja je dobila izbore ne želi raditi i ništa rješavati i želi svakim danom dovoditi županiju u sve težu situaciju, imate prvu varijantu. Dajte mu rok od petnaest dana i raspustite tu županiju, neka se imenuje povjerenik, neka se održe drugi izbori. Ili druga varijanta, što je rekao naš župan Šimić neka se proglasi stečaj pa će Podravsko-virovitička kupiti za kunu. Ali ovo je najgora poruka građanima za područje Požeško-slavonske županije. Najgora je poruka jer ništa ne funkcionira. Ništa ne funkcionira u ovo vrijeme. Niti ne funkcionira, niti radnici dobivaju plaću, niti se može obavljati ono što je sa stajališta i što bi županija kao takva trebala raditi. Prema tome, mislim da bi bilo i pametnije što je prijedlog Kluba HSP-a da se zastane sa današnjom raspravom, da se da rok od petnaest dana da se vidi hoće li se na ove načine koje su danas govorili i sa stajališta Vlade koja kaže, a čuo sam i uvaženoga kolegu Ljubu Jurčića koji kaže da se ta situacija može razriješiti, znači da se prekine ova rasprava i da se da taj rok od petnaest dana da se vidi put, da se za petnaest dana odblokiraju ovi računi a onda nakon toga neka se nastavi predizborna kampanja. Nije znači bit danas razgovarati sa aspekta položaja i stanja u županiji Požeško-slavonskoj, prepucavanja političkoga nego je bit poduzeti sve ono da županija počne funkcionirati. Hoće li to biti na ovu varijantu da u roku od petnaest dana se napravi taj prvi iskorak i da se napravi ono što ste vi gospodine Jurčiću i vi ministre razgovarali. Mislim da je to dobar put i dobar prijedlog. Ili ako se to neće napraviti onda Vlada neka raspusti i raspiše se, imenuje se povjerenik i neka se održe novi izbori a za to vrijeme neka povjerenik ako neće sadašnje čelništvo, neka napravi onaj dio koji treba napraviti a ne da ovo služi za političko prepucavanje. Znači, bit je u tome ako hoćemo raspravljati normalno, ako hoćemo raspravljati sa interesa i stajališta funkcioniranja županije i svih građana koji tamo žive a to smo svi mi govorili u kampanji, pa to dokažimo i djelom. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Josip Leko.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani kolega zastupnik je u svojem izlaganju ustvrdio da župan Ronko nije ništa napravio od kad je župan. Najprije ću reći da ovaj Dom nije sudnica. Ovaj Dom ispituje zakonitost poslovanja u cijeloj državi bez obzira koja je vlast na vlasti u županiji, općini, gradu ili u državi? To je nebitno koja je vlast. Drugo, umjesto da kažemo, da priznamo osnovne činjenične stvari da je zahvaljujući Ronku utvrđeno da je bilo nezakonito poslovanje prethodne županijske vlasti, da je …
Kolega što vi ispravljate? Imali ste izlaganje predstavnika Kluba [[Upadica: Slušajte me gospodine, gospodine predsjedniče]] Gospodina Kovačevića.
Budite malo pažljiviji kad ja govorim pa ćete znati šta ispravljam.
Vrlo pažljiv, ali nisam još nikako došao naslutiti …
Mogu li vam ponoviti? Mogu li vama ponoviti?
Možete, ne meni.
E, kolega, kolega Kovačević je rekao da župan nije ništa napravio. Ja tvrdim da jeste jer je Saboru ponudio dokaz da je prethodna županijska vlast nezakonito poslovala. Da je opteretila, da je opteretila proračun županije ne 20% koliko je zakonom dozvoljeno nego nekoliko puta je opteretila godišnji proračun. Ako to nije relevantan podatak da se u Saboru raspravlja o tim stvarima onda Sabor ne vrši svoju funkciju. Hvala lijepo.
Pa je, ali to nije kolega Kovačević uopće rekao.
Rekao je da nije ništa kolega predsjedniče Sabora. … [[Upadica se ne razumije.]]
U ime predlagatelja poštovani zastupnik potpredsjednik Mato Arlović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege činjenica je da se ovdje svakako nastoji zamijeniti teze i pokušava se zapravo onoga tko ukazuje na probleme i nezakonitosti prozvati i napasti umjesto onoga tko ih je izazvao i tko ih je stvorio. A ovo što je mene posebice zaprepastilo zadnja rasprava u ime Kluba HSP-a poštovanog kolege Pere Kovačevića ne samo što je tvrdnja da Ronko ništa nije napravio što je obećao nego prijedlog da se raspusti skupština. Odredi rok dokle se može eventualno raspraviti i nešto poduzeti i nakon toga imenovati povjerenika. Pa zar vi stvarno mislite da se imenovanjem povjerenika svi rješavaju ovi problemi? Pa problemi ostaju. Ne zakonitosti. Njih treba ispraviti. A osim toga postavlja se pitanje, ako to može riješiti povjerenik u suradnji sa Vladom zašto Vlada ne želi suradnju sa legalnim ustavnom-pravnim institucijama koje je osnovala ako je to takva tvrdnja? Koja je osnovana na temelju zakona. I moram reći da ta tvrdnja ne stoji s obzirom na izjavu ministra i u jutrošnjem odgovoru na zastupničko pitanje a i u svom obraćanju u ime Vlade … [[Govornik se ne razumije.]] iskazao spremnost naravno u okviru svojih viđenja problema da se pomogne ovoj županiji. To je prvo. Drugo, znate prozivati po političkoj pripadnosti Ronka, vladajuću političku koaliciju sada u županiji koja ukazuje na probleme, a zanemari činjenica da je glavni vinovnik svih ovih problema uz naravno nositelja odgovornosti funkcije župana, član HSP, bio član HSP-a i kao član HSP-a ušao u skupštinu županijsku i bio dožupan, gospodin Vlado Zec onda se postavlja pitanje zapravo koga vi branite za ovom govornicom? Ja se slažem da ova govornica i ovaj Dom ne smije biti sudnica. Ali ni izrijekom ni neizravno. Poštovane kolege ja moram podsjetiti ovdje da se dogodilo i to da su članovi HSP-a zbog takvog stava stranke ako razgovaramo o političkom stanju stvari i političkom viđenju problema napustili HSP tamo u Požegi, a predsjednik i član vašeg Vijeća prešao čak u nezavisne kandidate zbog, između ostaloga stava HSP-a u vezi sa Vladom Zecom i njegovim ponašanjem. Prema tome nemojte sad pokušati prebacivati odgovornost na one koji nastoje ukazati na problem. Problem je preozbiljan, pretežak i treba ga razrješavati. To je drugo što sam htio reći. Treće, naravno da je bilo izdavanja jamstava i zadužnica i u okviru pojedinih jedinica lokalne samouprave ne samo grada Požege nego i drugih jedinica lokalne samouprave u Požeško-Slavonskoj županiji, drugi pravnim subjektima pa i trgovačkom društvu «Kamen Ingrad». Ali treba lučiti kada se izdaju jamstva kao instrument osiguranja ugovorenih poslova, instrument plaćanja osiguranja ugovorenih poslova kada je to odobrilo Skupština gradska i poglavarstvo od onih koje, kako je utvrdila državna revizija niti je odobrila Skupština županije, niti je upoznato Poglavarstvo niti je o tome izvješteno čak kako piše u samom izvještaju Državne revizije nadležnog ministarstva. Naravno posebice se otvara pitanje jer kažete kolega Kovačeviću da ste čuli ovdje podatak o dugu od čak milijardu. Ne, niste dobro čuli. U uvodnom izlaganju sam rekao da je ukupna šteta ako se spoj propusti županije «ŽUC-a» i poslovanje trgovačkog društva «Kamen Ingrad» nad kojim se otvara stečaj, a u stečajnoj masi je prijavljeno preko 790 milijuna kuna sa svim ostalim onda ta šteta se lomi na toj županiji od gotovo milijardu kuna i postavlja se pitanje na koji način će se ta šteta pokušati razriješiti da se otvori uopće mogućnost normalnog života i normalnog poslovanja na toj županiji i normalnog rasta i razvoja koji treba pratiti i tu županiji u Republici Hrvatskoj radi razvoja. I u tom pogledu se sasvim slažem sa svima onima koji upozoravaju da je problem puno teži nego što se na prvi pogled čini. Zašto? Zato što trgovačko društvo «Kamen Ingrad» po vrijednosti svoje imovine nema ni takvu vrijednost imovine koju u odnosu na nju u stečajnoj masi potražuje županijska uprava za ceste jer je ona i to potraživanje, samo to potraživanje je veće nego ukupan temeljni kapital «Kamen Ingrada». Pa kolege o čemu se radi? Ja ne želim u ime našeg Kluba, u ime predlagatelja širiti … [[Govornik se ne razumije.]] kao što je to u prvim, ovim pogledima počela rasprava o tome da treba mijenjati sustav regulacije lokalne i regionalne samouprave. … [[Govornik se ne razumije.]] Do zamjene teza. Ali moramo upozoriti da ako ćemo o tome razgovarati onda možemo otvoriti političku raspravu o ukupnom stanju u tom … [[Govornik se ne razumije.]] I još nešto. I danas smo imali prisegu naših kolega, novih kolega ili starih, starih novih kolega gdje smo i svojom čašću jamčili da ćemo poštivati Ustav i zakone, vladajuće zakone u Republici Hrvatskoj. U takvoj situaciji i svi smo mi, kada smo dali prisegu istu položili. Na osnovu kojeg zakonskog osnova bi vi našli mogućnost raspustiti skupštinu i legalno i legitimno tijelo građana Požeško-slavonske županije, dovesti u situaciju da ne može funkcionirati da biste uveli povjerenika koji bi trebao raditi po čijem diktatu, Vlade i istodobno tražiti raspisivanje izbora. Ja vas hoću podsjetiti citiram članak 84. Zakona o lokalnoj i regionalnoj samoupravi koji kaže "… da prijedlog središnjeg tijela državne uprave, nadležna tijela za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu Vlade Republike Hrvatske raspustit će predstavničko tijelo ako donese odluku ili drugi akt kojim ugrožava suverenitet, teritorijalnu cjelovitost Republike Hrvatske. " Ako predstavničko tijelo novoustrojene jedinice lokalne odnosno područne (regionalne) samouprave ne donese statut u roku 60 dana od dana konstituiranja. Ako učestalo donosi opće akte suprotne Ustavu, zakonu i drugom propisu ili zbog učestalih težih povreda zakona i drugih propisa. Ako ne izabere općinskog načelnika, gradonačelnika, odnosno župana u roku od 30 dana od dana konstituiranja predstavničkog tijela ili od iskazanog nepovjerenja općinskom načelniku, gradonačelniku odnosno županu odnosno od podnošenja ostavke općinskog načelnika, gradonačelnika odnosno župana. Peto. Ako iz bilo kojih razloga trajno ostaje bez minimalnog broja članova potrebnih za rad i donošenje odluka. 6. Ako ne može donositi odluke iz svog djelokruga dulje od 3 mjeseca. 7. Ako u zakonom određenom roku ne donese proračun odnosno ako ne donese odluku o privremenom financiranju. 8. Ako u zakonom određenom roku ne donese prostorni plan. Kao što vidite poštovani kolega, nigdje nema, nigdje nema zakonske osnove da bi se raspustila skupština zbog toga što skupština i njen župan upozorava na nezakonitosti i upozorava na propuste izvršavanja zakona koje je učinila ovo ili ono bilo državno, bilo lokalno tijelo, a osobito za proteklo vrijeme u kojem se ovdje radi. Prema tome moram vas zamolit nije dobro kada se sa predstavničkog tijela Hrvatskog sabora, najvišeg zakonodavnog tijela i predstavničkog tijela hrvatskog naroda i svih građana Hrvatske, otvara rasprava o negiranju sličnog prava naših građana u jedinicama lokalne i regionalne samouprave polazeći od rješenja da se prijekim putem pokuša riješiti određeno pitanje ili možda pripomoć svom bivšem članu. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Pa poštovani gospodine predsjedniče, ispravljam netočan navod. Očito gospodin Arlović nije dobro sluš'o. Nit sam ja koga u ime kluba Hrvatske stranke prave branio, nit sam koga štitio. Temeljni dio i stajalište Hrvatske stranke prava da se pravo treba riješiti funkcioniranje županije, županijske skupštine svih tijela. I sami ste naveli u razlozima za raspuštanje da oni ne mogu provoditi odluke u 3 mjeseca iz svoga djelokruga rada. Znači imamo, dali smo dvije pravne situacije. Hoće li županija početi zajedno s Vladom na način koji je ministar Šuker rekao izvesti i deblokirati račune županije i funkcionirati ili ćemo ovu agoniju i dalje dopustiti? Zbog toga ste me sasvim pogrešno razumjeli a normalno da se zalažemo za to da tijela gonjenja nastave svoj dio posla ali je prvo bit omogućiti rad županije a ne politički špekulirati sa razno-raznim situacijama. Hvala.
Poštovana zastupnica Marija Bajt, ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ispravljam netočan navod kolege Arlovića, koji je rekao da se proziva gospodina Ronka za nepravilnosti u Požeško-slavonskoj županiji. To je naime netočno, ne proziva se gospodina Ronka za naslijeđene nepravilnosti u Požeško-slavonskoj županiji, nego za nefunkcioniranje i politizaciju stanja Požeško-slavonske županije a da bude jasno onaj tko se ogriješio prema nalazu državne revizije neka odgovara pred institucijama hrvatske države. A potkrepljujem to izjavom iz "Večernjeg lista" 22.09. gospodin Ivica Ihas, predsjednik sindikata državnih i lokalnih službenika i namještenika Hrvatske rekao je, "…onaj tko je preuzeo vlast nije se dovoljno angažirao da se to riješi i napravi potrebne korake prema banci kako bi se deblokirao račun. Otvoreno sam i županu Zdravku Ronku rekao da ga držim neposredno odgovornim za ovo stanje". O tom govorimo. Hvala.
Ministar financija Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa mislim da ovdje treba pojasnit neke stvari. Rekoste da Vlada nije bila spremna na razgovor. Moje prvo izlaganje na aktualnom satu, mislim da je to bilo u mjesecu svibnju kad se govorilo o funkcioniranju osnovnog i srednjeg školstva, tad smo rekli da mi nismo nadležni za određene kontrole, da čekamo nalaz državne revizije iz jednostavnog razloga što nismo mogli prihvatiti i nelogično je da županija koja ima proračun 17 milijuna može u 2-3 godine napravit 270 milijuna minusa. Međutim, ja shvaćam i političke borbe. Međutim, volio bi vidjeti kako bi reagirale kolege iz SDP-a koji su podnesle ovu interpelaciju da su na vlasti i da im dođe zaključak u kojem doslovno stoji, "… danas spregom dijelom političkog vrha i kriminalnog dna". To je dopis koji šalje predsjednik skupštine jednoj Vladi. Jel' to dopis koji poziva na dijalog, jel' to dopis koji kaže gospodo iz Vlade ja bih htio s vama sjesti i dogovorit se što da napravimo. Nije, dragi prijatelji. To nije dopis dijaloga. To je dopis, ja ću dalje po svome, pa dokle ide. To vam piše u zaključku i nemojmo se busat u prsa u demokraciju. Nitko ne voli kad mu netko kaže da je u sklopu s kriminalnim miljeom. Svi smo mi krvavi ispod kože. Bili SDP-ovci, bili HDZ-ovci, bili HSS-ovci ili HNS-ovci. To nije zaključak jednog predstavničkog tijela koji želi se dogovorit, koji želi izići iz problema. Prijatelji, od ovoga ne možete pobjeći. Ovo je dopis od prije nekoliko dana, to nije dopis od prije 5-6 mjeseci. Dopis kad se već znalo da se vode određeni razgovori, da su bili određeni kontakti između SDP-a i HDZ-a, da se taj problem riješi. Kakav je to, tko je to iz političkog vrha? Da li je to, da li sam to ja, da li je to predsjednik Vlade ili stranke, da li je to netko od potpredsjednika, da li je to netko od resornih ministara, tko je to kriminalno dno s kojim mi komuniciramo u Požegi? Ja vas molim da mi date odgovor na to. A ja sam danas ovdje kao predstavnik Vlade iznio ponudu za rješenje. Da li je i u jednom trenutku netko iz SDP-a uopće pokušao razgovarati o tom? Ja ne kažem da je to ideal. Na kraju krajeva tu smo zato, ima nas više da donesemo nekakvo pametno rješenje, ali ja moram upozoriti na ovo zato što je uvaženi zastupnik Linić, upozorio me da ovaj zaključak nije potpisao Ronko nego netko drugi. Ma nije bitno tko ga je potpisao nego je bitno što piše unutra i sigurno bi Slavko Linić reagirao na ovo kao što ja sada reagiram. Poznajuć' ga sigurno bi reagirao ovako. Ne može se to dozvoliti. Jedna stranka ala SDP si ne može ovo dozvoliti da stoji iza ovoga. Kao što si HDZ to neće nikad dozvoliti. Da njegov nekakav župan napravi ovakav potpis i da kaže da je vlast bez ikakvog dokaza u sprezi sa kriminalnim dnom. Taj ne želi dogovor, taj je svjestan da je promašio temu, da je izmanipulirao i vlastite kolege u stranci, da je iznosio netočne podatke jer nalaz državne revizije za mene kao člana Vlade, dokument koji moram priznati. I vi ga pozivate danas. Ali nemojte se ljutiti gospodo iz SDP-a, vi ste isto govorili o 270 i 350 milijuna. Ali nemojte se ljutiti gospodo iz SDP-a, vi ste isto govorili o 270 i 350 milijuna. Isto ste govorili da je to obveza, međutim tu piše 57 milijuna. Ali gledajte, Ronko dobije ovaj nalaz, proslijedi ga na županijsku skupštinu, napravi nekakvu svoju tablicu, ja negiram, rekao sam samo da su dva čovjeka koja su napravili sve ove probleme u prošlosti, kreatori te tablice, iziđe u hrvatsku javnost evo državna revizija je utvrdila 270 milijuna obveza. Pa di je to? Evo ja vas molim gospodo nađite mi tih 270 milijuna. Možda sam ja financijski nepismen iako cijeli život radim u financijama. Tih 270 milijuna nema, a na žalost čak je i obmanut predsjednik vaše stranke i njemu je rečeno 350 milijuna, a tih 350 milijuna nemate gospodo ni u jednom službenom dokumentu. Nemate ga. Možemo razgovarati koliko god hoćemo, tko ga god nađe u bilo kojem službenom dokumentu ja sam se spreman javno ispričati svakome. Ali ne mogu prihvatiti da predstavnik županijske skupštine traži dogovor i veli da je politički vrh u sprezi sa kriminalnim … u Požeškoj županiji. To je naprosto neistina. I koji je sljedeći zaključak? Ako je državna revizija utvrdila ukupne obveze, ne dospjele, 57 milijuna, oni traže 67 milijuna i to u roku od nekoliko dana, ono ultimativno dajte i gotovo. A ja vam samo kažem da je ovako ultimativan bio prema poslovnim bankama, da se ovako ultimativno postavio i koristio odredbe članka 204. Zakona o ovrsi, bez obzir što je ovrha bila prije nego što je on postao župan, ali ovrha je napravljena od trenutka kada je on bio izborni pobjednik tako da su te stvari povezane. Ne bi županija danas bila u blokadi, ne bi imala ovakve probleme. Dakle ja sam u ime Vlade Republike Hrvatske predložio kako se može riješiti problem, predložio kako se mogu riješiti obveze koje će doći u narednih nekoliko godina i mislim da nema potrebe da danas ovdje uvjeravamo jedni druge da su dva i dva šest, dva i dva su četiri, doduše nekada mogu biti tri ili pet, ali u konačnici uvijek dođemo na četiri i zato s obzirom da ponavljam mediji su već rekli da smo se ja i kolega Jurčić našli i da smo na stručnoj razini neke stvari dogovorili. Mislim da je to rješenje za Požeško-slavonsku županiju, mislim da je to rješenje da građani Požeško-slavonske županije normalno funkcioniraju, međutim ono što si mi ne možemo prihvatiti nikako, da nam netko stalno imputira i ono što je još žalosnije, netko je jučer imputirao da sam ja u ime Vlade u pregovorima tražio da se odustane od rasprave o "Brodosplitu" i o nečemu na ime Požeško-slavonske županije i da smo dogovorili da ćemo dati 20 milijuna, to je naprosto neistina. To je naprosto neistina. Nitko nikada "Brodosplit" u ovom kontekstu nije spomenuo, a isto tako nitko nije spomenuo u kontekstu da će Vlada dati 20 milijuna jer ih nema potrebe dat. Nema ih potrebe dati. Jer onda bi svi župani i svi gradonačelnici imali pravo tražiti isto tako novce. Prema tome ponavljam ne možemo se složiti da nećemo surađivati, ako onaj tko bi trebao pomoć Vlade naziva Vladu da surađuje sa kriminalnim dnom. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik i potpredsjednik Mato Arlović.
Prvo moram ispraviti netočan navod. Ni ovaj zaključak o kojem je riječ, ne naziva Vladu u sprezi sa kriminalnim dnom nego kaže tijela političkog vrha usput budi rečeno. Ali ono što je ključno, hoću ispraviti radi fonograma. To nije zaključak koji je uputio klub zastupnika u saborsku proceduru. Radi se o zaključku koji je donijela skupština županije i taj zaključak nije materijal koji je predložen uz raspravu po ovome. Ovo je zaključak koji je donijela skupština županije, to nije uputio klub zastupnika u saborsku proceduru. … [[Upadica se ne čuje.]] Ja hoću radi fonograma da bude točno. … [[Upadica se ne čuje.]] Vi ste rekli da taj zaključak govori, niste govorili tko ga je dao. … [[Upadica se ne čuje.]]
Klub zastupnika HDZ-a, poštovani zastupnik Dražen Bošnjaković. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Zaista se vodi jedna žučna rasprava o zaista situaciji o u Požeškoj županiji koja sasvim sigurno i vidimo i jasno da nije sjajna. Ako je u stečaju jedna od najvećih firmi, ako je blokiran proračun Požeške županije, naravno da su to činjenice koje trebamo ovdje raspraviti i gdje trebamo pokušati naći bilo kakav izlaz. U tom smislu ova interpelacija vjerujem da će pridonijeti da raspravimo sve ono što je bitno i da pokušamo ovdje kako i ministar Šuker, ima nas dovoljno, da svako da neki prijedlog i da vidimo kako iz te situacije izaći i na koji je to način moguće. Moram priznati ne mogu se oteti dojmu da je cijeli ovaj slučaj od početka njegovog pojavljivanja u javnosti prilično ispolitiziran i da je ta politička dimenzija zapravo temeljna dimenzija cijelog ovog problema. Mislim da bi bilo najbolje da se problem spusti na onu stručnu ekonomsku, pravnu razinu jer očito je da rješenje Požeške županije postoji. Zaista nemamo šta ovdje dodati u odnosu na izlaganje ministra, brojke su brojke. Zaista se u izlaganjima, javnim nastupima aktualnog župana Ronka spekuliralo sa dugom županije od 200, 250, 300 milijuna kuna. Njegov stav je bio, barem je tako u javnosti prezentirano, ljudi ja sam to naslijedio, ja nisam kriv, molim da to Vlada sanira da ja mogu dalje raditi. To naprosto nije dobar pristup, to naprosto nije korektan pristup. Možda je mogao i Ivica Račan 2000. godine kada je preuzeo koalicijsku Vladu reći ja imam problem taj i taj, ne želim raditi dok mi ga ovi prije ne riješe. Možda je mogao i premijer Sanader 2003. godine reći, ja imam deficit proračuna 6,3% molim da se to riješi pa ću raditi. To naprosto nije način. Zašto mislim da je predmet i da je cijeli ovaj slučaj ispolitiziran? Nemam dojam i nemam uvjerenje da je župan Ronko poduzeo sve one mjere koje je temeljem zakona mogao poduzeti. Pa zamislite si vi svi koji ovdje sjedimo, evo ima kolega koji su i gradonačelnici, ima kolega koji su i župani, da nam se dogodi blokada žiro računa, što ćemo poduzeti u toj situaciji. Prvo ćemo tražiti sva pravna sredstva na koji način da tu blokadu odgodimo, da riješimo situaciju jednim normalnim putem. Da li je to članak 204. Ovršnog zakona, slažem se, to nije bila klasična ovrha, to je bila zapravo prijenos sredstava temeljem zadužnice, ali članak 204. sad upuštamo se u stručnu raspravu, članak 204. nije klasičan ovršni lijek nego to je institut kojim se štiti državni proračun, proračuni jedinica lokalne samouprave. To su privilegirani vjerovnici kojima se ne može sa žiro računa skinuti sva sredstva nego se na žiro računu mora ostaviti određeni iznos novčanih sredstava za obavljanje njihovih zakonskih funkcija. Takav prigovor trebalo je naravno postaviti, jedna stvar. Druga stvar, zbog čega ne sjesti sa predstavnicima poslovne banke i raditi na reprogramiranju duga. Pa županija sa svojim prihodima definitivno u budućnosti, jer oni su stalni, oni su nedvojbeni, županija može podmirivati taj dug. Zbog čega to ne napravite? Sve to očito nije napravljeno i to stavlja jednu veliku mrlju i jednu veliku sjenu i sumnju da se ovdje ipak radi o velikoj politizaciji cijelog ovog predmeta. Zaista, špekuliralo se sa tim dugom 200, 300 milijuna kuna, međutim sada je po Državnoj reviziji ipak nedvojbeno utvrđeno da je to dug 57 milijuna kuna… … [[Upadica se ne čuje.]] da je županija, to su, to je druga pravna osoba, bez županijskih cesta. Međutim, taj dug ne dospijeva od jednom. Taj dug naravno kada se reprogramira on ide 15, 20 godina i taj dug je moguće otplaćivati. Ma nema danas županije u Republici Hrvatskoj, grada ili općine koji nema kredita, nema. Zbog čega to nije poduzeto? To je ono što nas ovdje zanima. Sada, temeljno pitanje ove interpelacije je da Vlada nije poduzela nadzor, da nije vršila nadzor. Zaista se postavlja pitanje jer zaista 2002. godine dato je jamstvo upravo za ovaj iznos koji je sada izblokiran. Nakon toga, 2003. godine data je suglasnost iste te ranije Vlade, data je suglasnost na novi kredit od 11 milijuna kuna. Zahtjev je čini mi se bio na 15 milijuna kuna, ali je snižen na 11 zato da biste se uklopili u onih 20% koji su bili dozvoljeni. Dakle, sve su to pitanja koja se ovdje otvaraju. Po meni, jedini izlaz i ono što će zanimati sve one ljude koji nemaju plaće i koji se opravdano, sa opravdanjem danas čekaju ovu našu sjednicu i razmišljaju što ćemo mi danas na sjednici Sabora, kakve zaključke i odluke donesti. Jedini pravi izlaz je po meni ovo što je zapravo ministar Šuker već rekao. Razgovori i pregovori sa poslovnom bankom, Slavonskom bankom, reprogramirati uvjete kredita, odblokirati žiro račun. Sada će naravno i Vlada, jer Vlada i sada uredno podmiruje obveze vezano za decentralizirana sredstva, da li direktno korisnicima ili na centralni račun, naravno da sad uredbom je moguće i direktno korisnicima. Nakon toga problemi će barem ovi koji su trenutno goreći, a to je da su ljudi bez plaće i da županija nema ona temeljna sredstva za funkcioniranje, biti će riješeni. A nakon toga možemo ući u onu drugu fazu, a to je ozbiljnija sanacija Požeške županije. To je ono što je potrebno. I na kraju, ima ipak jedna čini mi se pozitivna strana radi čega o svemu ovome raspravljamo. Mislim da će nakon Požeške županije, iako nije to pravi put, ali nakon Požeške županije će se kod svih ja vjerujem većine općinskih načelnika, gradonačelnika, župana ipak probuditi svijest da kada se ulazi u neke poslovne aranžmane da je potrebno postupati sa pažnjom dobrog gospodara, dobrog domaćina kako to i naša revizija kaže. Klub Hrvatske demokratske zajednice neće podržati ovu interpelaciju. U svakom slučaju smatramo da nije ovdje temeljno bilo pitanje nadzora od strane niti ranije Vlade, niti ove Vlade, zato podržavamo ovo što piše u mišljenju Vlade: svaka županija, općina i grad mora ustrojit svoju internu kontrolu, svoj interni nadzor, jer on djeluje prije nego se posao sklopi. On će upozoriti poglavarstvo, nemojte sklapati ugovor jer je štetan, nije dobar. A ovo, kada dođe na Vladu ili kada dođe na Ministarstvo financija, to dolazi nakon što je ugovor o kreditu sklopljen, nakon što je jamstvo dato i tada više je vrlo teško bilo što poduzeti. Klub Hrvatske demokratske zajednice ovo ne podržava ovu interpelaciju ali itekako odavde šaljemo poruku županu Ronku da vrši one svoje zakonske ovlasti radi kojih su ga birači Požeške županije i birali, a to je da poduzme sve potrebne mjere u prvom redu da sjedne za isti stol sa predstavnicima poslovne banke, da dogovori reprogram kredita, da odblokira žiro račun županije i da normalno županija funkcionira. Hvala.
Ispravak netočnog navoda, potpredsjednik, poštovani zastupnik Mato Arlović, izvolite.
Poštovani kolega Bošnjaković je izjavio da je druga pravna osoba ŽUC i kao županija sa tim nema veze. Ja moram podsjetiti da Županijska uprava za ceste nije trgovačko društvo, nego ustanova koju je osnovala županija i za koju suosnivač solidarno odgovara za sve njegove gubitke. I u tom pogledu nije dovoljno govoriti o 57 milijuna koju je utvrdila Državna revizija gubitaka županije nego se mora govoriti o svim gubicima dospjelim i nedospjelim Županijske uprave za ceste. … [[Upadica se ne čuje.]] Nisu plaćeni svi. Ne, ne, nisu plaćeni. … [[Upadica se ne čuje.]]
U ime kluba SDP-a, poštovana zastupnica Milanka Opačić, izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Prije nešto više od pola godine, nažalost svojim postupanjem i nepružanjem pomoći Vlada HDZ-a se na neki način odrekla gotovo 100 tisuća svojih građana koji žive u Požeško-slavonskoj županiji i čini nam se samo iz jednog jedinog razloga, a to je zbog toga što tamo više nije HDZ na vlasti nego je pobijedio SDP. Nažalost u toj županiji svi zaposleni ljudi i njihove obitelji punih 5 mjeseci nisu dobili svoje zaslužene plaće i nisu mogli svojoj djeci osigurati niti normalan polazak u školu ovu jesen za razliku od druge djece u Hrvatskoj. A kako se dogodio bankrot jedne županije? Tako što je prethodni HDZ-ov župan, ali i Vlada HDZ-a na taj način kupovala vlast od koalicijskog partnera. Bivši župan Bagarić zaduživao je županiju bez pokrića, bez suglasnosti Vlade i županijske skupštine, posuđivao je državni novac privatnim firmama, plaćao bez troškovnika i dokaza o izvedenim radovima i ovo je sve nešto što je pronašla Državna revizija. Punih pet, šest mjeseci traje blokada Požeško-slavonske županije i Vlada Republike Hrvatske uporno odbija pružiti pomoć, a bilo bi u najmanju ruku pristojno sanirati posljedice višegodišnjih nezakonitih postupanja. Ova interpelacija bila je oblik pritiska kako bi se iznašla neka rješenja, ne za župana Ronka nego za građane Požeško-slavonske županije. Obavljeni su i razgovori, ali nažalost bez rezultata, jer nije bilo dovoljno volje od strane Vlade da se iznađe rješenje za krizno stanje u ovoj županiji. Posljednja dva tjedna slušali smo obećanja i predsjednika Sabora i predsjednika Vlade da će se do početka Sabora i do rasprave o ovoj interpelaciji iznaći neko rješenje. Kao i uvijek do sada ostala su samo prazna obećanja. A taktika širenja namjernih neistina jedino je čime se zapravo na temu Požeško-slavonske županije sustavno bavila Vlada svih ovih mjeseci. Umjesto pomoći građanima Požeške županije, iz Vlade se govorilo o tome kako je župan Ronko sam doveo do blokade županije i to tako što je obilazio banke i tražio da blokiraju sve račune. Istovremeno se prešućuje da je povjerenik Vlade iz redova HDZ-a tražio 65 milijuna kuna jer je već tada županija bila blokirana i nije mogla normalno funkcionirati. Županija je, dakle, blokirana prije izbora i prije dolaska SDP-a na vlast u toj županiji. Inače je riječ o županiji koja je na samom začelju po standardu i razvijenosti pa je i utoliko stanje u toj županiji teže. Neistine je nažalost širio i sam ministar financija koji je ovdje u nekoliko navrata u Saboru na naša pitanja govorio o tome kako SDP preuveličava dugove županije, kako oni nisu tako veliki. Nažalost, dugove koji su izuzetno veliki za tu županiju potvrdila je Državna revizija. Državna revizija je potvrdila da smo bili u pravu i da su dugovi puno veći nego što je to govorio SDP. I jutros je ovdje ministar Šuker ponovno izrekao neke stvari koje ne stoje jer je rekao da je župan Ronko mogao riješiti stanje u županiji i deblokirati županiju samo da je htio. A istina je da je župan tražio pomoć od Vlade za dobivanje suglasnosti za zaduženje, međutim ministar Šuker ga je odbio. Nakon ove današnje rasprave potpuno je jasno i zašto. Iz čiste uvrijeđenosti. Ministar Šuker je ovdje maloprije rekao da se njega i ljude u Vladi prozvalo da su kriminalno dno i zbog toga, dakle zbog uvrijeđenosti nije se riješio problem Požeško-slavonske županije. Činjenica je da si možda oporbene stranke i mogu dopustiti određenu dozu političkog prizvuka u nekim temama. Međutim, izvršna vlast je dužna rješavati probleme i ovdje nije riječ o tome da rješavamo problem Zdravka Ronka, ovdje je riječ o tome da je Vlada dužna pomoći građanima Požeško-slavonske županije. Građani Požeško-slavonske županije nisu pisali nikakve dopise, oni uredno i strpljivo čekaju da Vlada pomogne i da poboljša njihov životni standard, da im pomogne da u svojoj županiji bolje žive i da ispravi one greške koje nije ispravila prije kada je trebala reagirati na nepravilnosti u Požeško-slavonskoj županiji. Da je stanje već dugo u toj županiji loše i da se županija zaduživala protivno zakonu potvrdila je i državna revizorica koja je ustvrdila da je stanje u županiji i gore nego što govori Ronko i da je na to upozoravala u svom izvješću 1994. godine. Nitko od državnih organa nije reagirao i tu je odgovornost Vlade jer nije na vrijeme prekinula nezakonito zaduživanje županije. Nije prekinula samo s jednim razlogom, a taj je što je na vlasti tada bio HDZ i što bi tako morali priznati da je HDZ-ov župan nezakonito poslovao. To da je u toj županiji bilo kriminalnih radnji potvrđuje i nedavno hapšenje i pritvaranje Vlade Zeca, vlasnika "Kamen Ingrada", ali i donedavnog dožupana iz redova HSP-a. Zahvaljujući njemu i sprezi sa bivšim županom na naplatu su stigle mjenice županije. Svi to novci naplaćeni su i po dva puta za isti posao. Ono što je zabrinjavajuće i što pokazuje karakter Vlade jest i to da kada je u pitanju Vlado Zec pomoć je bila moguća, ali kada su u pitanju građani Požeške županije pomoć se uskraćuje. O tome govorimo već duže vremena i danas smo pitali premijera Sanadera u nekoliko navrata zbog čega je na zatvorenoj sjednici Vlade Vladi Zecu otpisao 36 milijuna kuna duga unatoč protivljenju pojedinih ministara. Zbog čega je novcima poreznih obveznika nagrađen Vlado Zec, a ne može se pomoći stanovnicima Požeške županije? Sa tih 36 milijuna kuna koja su otišla na sanaciju poteza bivšeg, dakle, HDZ-ovog župana, županija bi mogla biti deblokirana i početi funkcionirati u korist građana. Požeška županija prema sadašnjem stanju zadužena je za narednih 10-ak godina i ne može se iz toga izvući sama. Nažalost, pomoć Vlade u ovom trenutku je izostala. I nije toliko pitanje hoće li se reprogramirati dugove ovako ili onako, problem je u tome da ta županija ni na koji način bez pomoći Vlade Republike Hrvatske ne može izaći iz ovih problema i ne može funkcionirati i dalje će biti županija koja će samo ići unatrag i pitanje je gdje se dakle siromaštvo u bijeda u toj županiji mogu zaustaviti. Koja je poruka Vlade? Onaj tko poštuje zakon ne može dobiti pomoć, a onaj tko je član HDZ-a može dobiti sve. Može i nepoštivati zakon, neće zato biti sankcioniran i još će dobiti pomoć ili mjesto u Saboru i saborski imunitet. Onaj tko pokuša razotkriti protuzakonite radnje naziva se politikantom, a nastojanje da se problem riješi kvalificira se kao cirkusiranje. Tako je čitavu situaciju u Požeškoj županiji okarakterizirao premijer Sanader. Nisam sigurna da je građanima Požeške županije cirkusiranje to što zahvaljujući bivšem HDZ-ovom županu danas ne mogu dobiti kreditne linije, poticaj u poljoprivredi, socijalne transfere i ništa što im može olakšati ionako težak život u toj županiji. Hvala lijepo.
Imamo seriju ispravak netočnih navoda. Prvo poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Evo samo ću nekoliko ih netočnih navoda navesti. Prvi netočan navod, Vlada HDZ se odrekla stotinjak tisuća građana županije. To je netočno. Drugi netočan navod, Vlada je kupovala vijećnike drugih stranaka u Požeškoj županiji. Netočno, neistinito. Treći netočan navod, nije bilo dovoljno volje ove Vlade da se riješi problem. Netočno, neistina. Četvrti netočan navod, županija je bila blokirana prije nego što je SDP došao na vlast. Nije bila blokirana, blokirana je onog dana kad se znalo, već se znalo tko je došao na vlast i već su bili održani izbori. Peto, da je otpisala dugove, da su otpisani dugovi 36 milijuna. Nisu otpisani dugovi nego su troškovi priznati kao i svim ostalim kamenolomima. Nemojte, i sve ono što ste nabrajali to je jednostavno netočno, neistinito obmanjivanje javnosti. Vaš župan Ronko nije iskoristio svoje ovlasti da bi izvukao županiju iz problema u koje je ona objektivno došla.
U 17,42 isteklo je vrijeme za pojedinačnu raspravu u trajanju od 10 minuta po ovoj temi dnevnog reda. Drugi ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Ruža Lelić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvažena zastupnica je rekla da se Vlada odrekla 100 tisuća svojih građana, što je netočno. Po popisu ih je 85 tisuća nego se odrekao župan Požeško-slavonski, gospodin Ronko koji je obmanuo te iste građane nudeći im rješenje na izborima, a ujedno ne poduzimajući mjere koje je trebao i morao kao župan poduzeti da ova županija ne dođe u blokadu.
Treći ispravak, poštovani zastupnik Ante Bagarić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa u nizu netočnih navoda uvažene zastupnice Opačić, evo ispravit ću nekoliko iako je neke već i gospodin Matušić ispravio. Rekla je da je županija blokirana prije izbora. Ja ću samo podsjetiti, izbori su bili 9.4., a županija je blokirana 10. svibnja. Utoliko samo da znate. Drugi ispravak netočnog navoda je da gospodin Ronko nije oblizao banke. Gospodin Ronko je obilazio banke, možete potvrditi po svjedocima, evo predlažem pitajte "Croatia" banku. Treće, da gospodin Ronko je natjerao ravnatelja županijske uprave da podnese zahtjev za stečaj, a pitanje je da li ga je mogao usvojiti trgovački sud ili nije mogao usvojiti. Nije ga usvojio jer nema osnove da bi usvojio to, a sve u smislu blokade. I zadnji, da gospodin Ronko ne želi pomoći svojim građanima a ne da Vlada ne želi pomoći svojim građanima.
Četvrti ispravak poštovana zastupnica Marija Bajt.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Ispravljam netočan navod kolegice Opačića kao zastupnica Požeško-slavonske županije da se Vlada odrekla 100 tisuća građana Požeško-slavonske županije. Naime, to je netočno jer svi programi koji su kandidirani u Požeško-slavonskoj županiji od vodoprivrede, cesta, športskih dvorana, škola, objekta veleučilišta, programa u kulturi pa čak i za gradsku knjižnicu koja je u nadležnosti grada, programi poljoprivrednim gospodarstvima i gospodarstvima idu. Ono što bi sada mogao biti problem je da županija Požeško-slavonska neće na vrijeme dostaviti ministarstvima objedinjene programe za proračun za slijedeću godinu ali ja se iskreno nadam da će u hrvatskoj Vladi biti razumijevanja za to kašnjenje zbog teškoća Požeško-slavonske županije. Hvala.
Peti ispravak poštovani zastupnik Andrija Hebrang.
… [[Govornik naknadno uključen, ne čuje se.]] Nije točno niti da je Vlada premijera Sanadera oprostila dio duga niti da su se ministri tome protivili. Točno je da je prethodna Vlada oprostila dio duga gospodinu Vladi Zecu a Sanaderova Vlada je reprogramirala dug i to sa socijalnom namjerom da se zadrže radna mjesta, da se ne otpuštaju ljudi da ne propadne tvrtka ukoliko ju se može spasiti. I ta odluka nije bila nikakva drukčija nego jednoglasna. Dakle, nije bilo nikakvog sukoba mišljenja u Vladi oko toga.
I zadnji šesti ispravak poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo, nije točan navod da je županija a to znači njeni stanovnici siromašni i bijedni jer time ih vrijeđamo ako najveći dio županije čini grad Požega a uspješnu Požegu vodio je veleuspješni gradonačelnik Ronko koji može se reći da je bogata Požega jer je Požega posuđivala novac Kamen Ingradu. Pa prema tome, ako netko ima novac onda vjerojatno to i posuđuje. Zatim, tu je i velika a znamo da ovakav velebni stadion mogu napraviti samo bogate općine, bogati gradovi. Hvala.
Ministar financija Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa istinu govoreći, čovjek mora biti žalostan nakon ovakve rasprave uvažene zastupnice Opačić. Prvo što je rekla niz insinuacija i netočnosti. Nikada, nađite bilo gdje u javnosti da sam ja rekao koliki je dug Požeško-slavonske županije … [[Govornik se ne razumije.]] Vi ste ti kao stranka koji ste govorili … [[Govornik se ne razumije.]] milijuna. Sad kad vas je nalaz Državne revizije demantirao ne znate kako se izvući. To je vaš problem. Druga stvar, nalaz porezne uprave oko županijske uprave za ceste ako zbrajate 24 milijuna kao obvezu u županiji i u županijskoj upravi za ceste onda dobijete 48, ali ako je 10.5. kad se već dobro znalo da će SDP i Ronko biti na čelu Požeško-slavonske županije … [[Govornik se ne razumije.]] ne možemo nikako govoriti da tu nije bilo nekih određenih utjecaja. Druga stvar, imate zapisnik sa plenarnih sjednica Hrvatskoga sabora. Na oba dva vjećnićka pitanja možete pročitati što sam odgovorio. Isključivo sam govorio o funkcioniranju onih službi koje se financiranju iz decentraliziranih sredstava. Nikada se nisam dotaknuo lokalnog dijela jer kao ministar u Vladi Republike Hrvatske i kao odgovoran čovjek ne mogu si dozvoliti zbog hrvatske javnosti da lamentiram sa brojkama što su si neki nažalost dozvolili, nikada. Tek kad je došao nalaz Državne revizije počeo sam govoriti o 57 milijuna kuna. Isto tako, što sam rekao danas ujutro … [[Govornik se ne razumije.]] bilo bi mi daleko draže da ste se osvrnuli na moj prijedlog sanacije. Druga stvar, ja kao ministar financija ne mogu potpisati odgovor na zaduženje pojedine jedne županije da li je meni netko simpatičan ili nesimpatičan. Ja znam da su se meni za bivše Vlade kao gradonačelniku skidali zahtjevi o kreditnom zaduženju, no ja to ne mogu tako potpisati jer se mogu pozvati na zakonske odredbe. I dalje tvrdim da Požeško-slavonskoj županiji temeljem pozitivnih zakonskih propisa ne treba nikakva dozvola Vlade za jamstvo. Isto tako, ako je već dug napravljen, ako je dobio odobrenje za kreditno zaduženje. Pa šta mu treba nekakvo novo zaduženje kad se to kreditno zaduženje jedinice lokalne samouprave vodi u deficitu opće države. O čemu mi govorimo? Kakvo davanje novog zaduženja ako je netko se zadužio? A druga stvar, temeljem ovog zaključka ako vi demokratski smatrate to je vaše političko pravo i stvar vaše političke kulture da netko može nekoga neargumentirano nazvati da je član kriminalnog miljea ja nemam ništa protiv toga. Ali ja osobno to nikada neću napraviti nikome iz vaše stranke. I ako vi smatrate da je to o.k. što piše u zaključku ja to poštivam, ali dozvolite da ja kao predstavnik Vlade imam pravo dati primjedbu na to. Međutim, nažalost kao što ste cijelo vrijeme brkali brojke, opet ste pobrkali brojke, odgovor Ministarstva financija i zahtjev gospodina Ronka za kreditno zaduženje da mu se da odobrenje je bilo daleko prije 13.9., pa to vam piše ovdje u zaključku. Prema tome, ja nisam mogao pisati odgovor na temelju ovog zaključka. Možda jesam dalekovidan u nekim stvarima ali nisam nikako mogao znati šta će vijećnici Požeško-slavonske županije i kakve zaključke napraviti. Ali vi to uredno dođete i to insinuirate i to meni tu pred nosom. I ja bih trebao sada šutjeti. Ali kažem vam, vi ste imali, vi imate danas problem. Vi imate problem jer ste se ulovili u mrežu da je dug 350 i 270 milijuna i možete ga kalemiti koliko god hoćete. Po svim metodologijama, po svim on ne može biti veći od ovoga što je utvrdila Državna revizija. Ja vam tvrdim da sa pet, šest milijuna kuna kao što sam rekao Požeško-slavonska županija se može deblokirati i može normalno funkcionirati a vi gospodo ste se upleli u mrežu laži, a tu vam ja ne mogu pomoći. Hvala lijepo.
Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik potpredsjednik Mato Arlović.
Gospodin ministar je rekao da mu je žao što se Klub zastupnika SDP-a nije osvrnuo na prijedlog sanacije koje je ministarstvo dalo. Mi prijedlog sanacije nismo vidjeli koji ste vi dali niti smo ga dobili. Kad bi dobili taj prijedlog sa velikim zadovoljstvom bi se osvrnuli na taj dio osim izjave da se možda treba sanirati županija na način da se deblokira, da se osiguraju isplate radnicima, da se osigura redovno djelovanje i da se dospjeli dugovi podmire. Mi to podržavamo ali da vidimo i napismeno kako to stoji.
Hvala. Za Klub zastupnika Hrvatskog demokratskog saveza Slavonije i Baranje predsjednik Kluba zastupnika Branimir Glavaš. Izvolite!
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege! U ime Kluba Hrvatskog demokratskog saveza Slavonije i Baranje ja ću reći nekoliko riječi. Nije uopće bitno da li je dug 350 milijuna kuna ili 57 milijuna kuna. Bitno je da i ovih 57 milijuna kuna ako je toliki dug baci jednu županiju na koljena. To je dokaz bijede i siromaštva prostora od Iloka do Ilove, a vjerojatno ima još županija u kojima je slična ili približno slična financijska, gospodarska i socijalna situacija. Nije bitno da li je kriv Bagarić ili kriv Ronko ovoga trenutka nego je bitno da Hrvatska država mora intervenirati prema Požeško-Slavonskoj županiji i ne samo tamo jer 85, 90 tisuća stanovnika Požeško-Slavonske županije nije odgovorno za situaciju u koju je dovedena vođenjem te županije od strane ljudi koji su vladali tom županijom tri, četiri mandata. I nitko ne može abolirati one koji su upravljali tom županijom u proteklih 12 ili 15 godina od odgovornosti. Bio dug 57 milijuna kuna ili bio dug 350 milijuna kuna. Ova Vlada je do sada dobila na stol u ovome mandatu ja mislim 3 revizijska izvješća o stanju u Požeško-Slavonskoj županiji. Sva ta tri revizijska izvješća o stanju u Požeško-Slavonskoj županiji ukazivali su na alarmantno stanje u Požeško-Slavonskoj županiji. Vlada je morala intervenirati. Kako instrumentima pravne države i institucijama pravne države tako i na druge načine da sanira to teško gospodarsko stanje na području Požeško-Slavonske županije. Ova Vlada to nije radila. Zašto nije radila? Iz jednostavnog razloga. Gurala je pod tepih. Štitila je kriminal, štitila je ljude koji su bili predstavnici te političke opcije u Požeško-Slavonskoj županiji jer otvaranjem tih neugodnih pitanja izišlo bi na vidjelo mnogo čega što ne bi bilo pohvalno, poželjno za vladajuću političku opciju. Ja sam bio donedavno na ovoj strani saborske dvorane. Često sam sjedio i na klubovima saborske većine kako u Parlamentu tako i na stranačkim oliti partijskim tijelima. I često puta sam slušao od gospođe Marije Bajt koja je ukazivala na kriminal u Požeško-Slavonskoj županiji, koja je upirala prstom u čelnog čovjeka Požeško-Slavonske županije, koja je ukazivala vodstvu kako danas Vlade tako donedavno stranke koja je bila tada i u oporbi, ali je držala vlast recimo u Požeško-Slavonskoj županiji na ono što se događa u Požeško-Slavonskoj županiji. Gospođa Marija Bajt je vrlo često na to ukazivala, a evo i prije nekoliko dana sam imao prilike čitati u jednom tjedniku gdje se gospođa Marija Bajt ograđuje od kriminala na prostorima Požeško-Slavonske županije. Doduše ne spominje svoje partijske kolege iz razumljivih razloga javno, ali ih je spominjala donedavno na zatvorenim klubovima saborske većine ili stranačkim sastancima i sjednicama stranačkih tijela unutar Hrvatske demokratske zajednice imenujući imenom i prezimenom one koji su za to odgovorni. Prema tome draga moja gospodo problemi u Požeško-Slavonskoj županiji su očiti. I bez obzira što u ovom Saboru postoji nategnuta saborska većina koja će donijeti odluku kako god ona želi jer će nadglasati i kada donese tu odluku neka zna da će ti problemi ostati. Ali isto tako neka bude svjesna da neće uspjeti zamagliti zlatnu dolinu Požeške županije. Ja sam obišao tu županiju prilikom održavanja izvanrednih izbora. Mislio sam da poznajem Slavoniju i Baranju. Mislio sam da poznajem njezine probleme. Ali kad sam vidio tu bijedu, to siromaštvo, tu apatiju, to beznađe na prostorima «Zlatne doline» tada sam shvatio da praktično 80 kilometara od Osijeka ja ne znam šta se događa? Najsiromašniji prostori nekada bogate Slavonije. I zato te probleme treba riješiti. Te probleme treba riješiti, a ne pokušavajući različitim smicalicama i politikantskim igrama izjednačiti odgovornost jedne i druge strane. Gospodin Ronko kao gradonačelnik Požege dokazao je i pokazao da zna voditi jednu jedinicu lokalne samouprave. Gospodin Ronko na izvanrednim izborima je pomeo Hrvatsku demokratsku zajednicu. To je mala sredina gdje se ljudi međusobno poznaju i ta spektakularna pobjeda gospodina Ronka nije rezultat demagoških priča i poruka i demagoškog rada već rezultat dokazanih rezultata rada vođenjem grada Požege sjedišta i središta Požeške županije. A što sada prijeti? Prijeti ozbiljna opasnost da oni koji su odgovorni za situaciju u Požeškoj županiji pokušaju pronaći formulu da izjednače odgovornost. Da pokušaju podijeliti tu odgovornost. Neće HDZ previše mariti za Bagarića. Bagarić će biti «Pedro» u ime HDZ-a. Ali kako bi amortizirali, izjednačili, podijelili tu odgovornost pokušat će sve učiniti ne bi li i na drugoj strani bio još jedan «Pedro» a to je gospodin Ronko. Sve se čini, sve se radi i u tom pravcu se djeluje da gospodin Zec ovih dana optuži gospodina Ronka da je sudjelovao u nečasnim i nemoralnim poslovima vezanim uz nekakve kupovine stanova. A za nagradu dobio bi slobodu. Prema tome neka vas ne iznenadi ovih dana ako se to dogodi. A ako se to ne dogodi ja vas uvjeravam da će gospodin Zec dočekati suđenje u zatvoru. Da, iz iskustva dragi gospodine zahvaljujući upravo vama u situaciji sam svakodnevno da kontaktiram sa ljudima iz pravosuđa koji znaju šta se događa. Pa eto saznao sam i to da se pokušava naći drugi Pedro uz Bagarića. Od Bagarića će se ruke oprat, ja vas uvjeravam vrlo brzo. Jer drugačije to ne može ni biti. Pa molim vas lijepo, gdje to još na svijetu se dogodilo da u jednoj jedinici lokalne samouprave groblje ode pod hipoteku. Oprostite, mislim da je to za anale, za nekakvu Guinessovu knjigu gluposti. A to se dogodilo. A tko iza toga stoji? Iza toga danas, iza tih problema što se ne rješavaju stoji upravo Vlada. Vlada kažnjava biračko tijelo. 6. travnja ove godine, u isto vrijeme bila su dva predizborna skupa. Predizborni skup Hrvatskog demokratskog sabora Slavonije i Baranje, sa nositeljem liste gospodinom Lovrićem i stotinu metara dalje predizborni skup HDZ-a, odakle se grmilo, obećavalo i prijetilo. Kombinacija obećanja i prijetnji. Mrkve i batine. Tako će HDZ, ako dobije povjerenje, riješiti ovo, riješiti ono. HDZ nije dobio povjerenje, ali s time HDZ-ova Vlada nije abolirana od odgovornosti i od obaveze skrbi nad Požeško-slavonskom županijom, već je dužna sanirati ono što su njene štetočine kroz 15-tak godina napravile. Ronko je dobio izbore ali nije mađioničar da preko noći sanira par stotina milijuna kuna dubioza ili 57, uopće nije bitno. To nije njegova obaveza, Ronkovo je da podvuče crtu i da pozove institucije pravne države da rade svoj posao. A hrvatskoj Vladi je obveza da sanira ono što je njena politička opcija ostavila u naslijeđe onima koji su dobili mandat, povjerenje biračkog tijela na izvanrednim izborima. Ne može Vlada kažnjavati biračko tijelo zato što biračko tijelo nije dalo potporu toj političkoj opciji. I gospodine Šuker, i Osječko-baranjskoj županiji niste htjeli dati suglasnost na zaduženje od 24 i pol milijuna kuna samo zato što je na vlasti druga politička opcija. Godinu dana ste razvlačili, to je istina. Godinu dana niste željeli dati suglasnost na zaduženje a Osječko-baranjska županija nije imala ni jedne jedine kune duga. To je istina [[Upadica: To nije istina.]] To je istina gospodine Šuker. I prema tome, ako postoje 4 milijarde kuna za hrvatska brodogradilišta, 4 milijarde kuna, u trenutcima kad 6-7 milijuna eura, dolara ispari postoji i onoliko potrebnih milijuna da se sanira stanje u Požeško-slavonskoj županiji i da se toj županiji omogući disati. Disati, preživljavati. Jer danas imalo kvalitetnija tvrtka na prostorima Republike Hrvatske ima 50-tak milijuna kuna dobiti. Prema tome, priče o 57 milijuna kuna ili 60 milijuna kuna, rasprava u ovom Saboru je potpuno bespotrebno. Oni koji su doveli do te situacije zato moraju odgovarati a Vlada je dužna i obvezna intervenirati i sanirati to stanje na prostorima Požeško-slavonske županije. Evo toliko. Dakle to je stav kluba Hrvatskog demokratskog saveza Slavonije i Baranje. To je stav i dijelimo mišljenje inicijatora ove točke dnevnog reda i mi ćemo to podržati. Hvala lijepa.
Ispravci netočnih navoda. Poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Glavaš je rekao da ova Vlada štiti kriminal. To je naprosto netočno, niti jedan dokaz ne postoji da bi se takva tvrdnja ovdje izrekla u ovom Visokom domu. Dalje, nema nikakve veze županija sa grobljem. Nigdje u niti jednoj županiji ne postoji mogućnost da županija bude osnivač groblja niti da se brine o groblju. Zna se tko su. To su jedinice lokalne samouprave općine i gradovi. Prema tome, županijama baš nikakve veze nemaju sa grobljem. I drugo, dug je isključivo vezan uz 57 milijuna kuna. Što se tiče odgovornosti Vlada inzistira na tome da se utvrdi odgovornost ako postoji na svim razinama. Prema tome, nitko ne želi nikoga ovdje zaštititi i želi se utvrditi istina i samo istina se želi utvrditi i odgovornost onih koji su u tome sudjelovali, ako su sudjelovali i u čemu su sudjelovali.
Drugi ispravak, poštovani zastupnik Ante Bagarić, izvolite.
Prvo evo, poštovani gospodine predsjedniče, ne mogu se otet dojmu ovog obrata koji čini moj donedavni prijatelj gospodin Glavaš. No, to neka ostane među nama. Prvo, netočan navod, Bagarić nije Pedro, Bagarić je Bagarić. A vašu konstataciju kako je stanje u gospodarstvu županije Požeško-slavonske katastrofalno ne stoji gospodine Glavaš. Vi bi morali znati a evo pozivam vas da koristite izvor Zavoda za zapošljavanje da je Županija požeško-slavonska negdje u zlatnoj sredini, znači 12, nije dobro, ali može biti i bolje, al' nije sigurno zadnja i nije sigurno katastrofalno stanje. Osim toga o tomu govori tih 6 milijardi kuna gospodine Glavaš, uloženih za vrijeme mog mandata. Bilo bi zgodno usporediti što je uloženo u vašu Osječko-baranjsku županiju za vašeg mandata.
Treći ispravak, poštovana zastupnica Marija Bajt.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Glavaš je izrekao jedan netočan navod koji želim ispraviti a to je da nalaz državne revizije za vladajuću koaliciju je nepoželjan i da ga stavlja pod tepih. Naime, to nije točno. Hrvatski sabor je jednoglasno, želim podsjetiti donio gotovo svaki nalaz državne revizije koji je raspravio. Jednoglasne odluke, izvješća u objavljenim revizijama dostavljaju se na uvid Državnom odvjetništvu i Ministarstvu unutarnjih poslova. Zadužuju se navedene institucije da uvidom u Izvješće Državnog ureda za reviziju o obavljenim revizijama, procijene postoje li slučajevi nezakonitog postupanja u raspolaganju novcem iz državnog proračuna odnosno iz proračuna županija, gradova i općina te da u takvima eventualnim slučajevima postupe u skladu sa svojim dužnostima i ovlastima itd. A što se tiče gospodina "Zlatne doline Požeške" i '90. godine zajedno sa gospodinom predsjednikom Šeksom i gospodinom Glavašem uključila sam se u demokratske promjene i stvarala Hrvatsku demokratsku zajednicu pa neke dijelove ne bih komentirala.
Klub zastupnika HNS-a, poštovani zastupnik Antun Kapraljević. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa evo nakon ovog govora kolege Glavaša, postavljam si pitanje koliko ćemo mi još razno-raznih afera saznati u budućnosti kada dođe do ovakvih sličnih stvari i kada netko izađe iz HDZ-a, koliko ćemo mi još toga saznati i koliko toga će se čuti o samom funkcioniranju HDZ-a. … [[Upadica se ne čuje.]] Ja vam mogu reći, to sam, ja sam htio to i reći tako. Ja sam ovdje mlad i ušao sam u Sabor, ovo mi je prvi mandat i da vam budem iskren ova rasprava danas mi je toliko žalosna i toliko jadna. Jadna iz jednostavnog razloga što loptica čitavo vrijeme leti s jedne na drugu stranu, priča se o iznosima koji, jedni o 300, jedni o 50, jedni o 5, ja vjerujte mi kada bi ovo građani vidjeli i kada bi mogli vidjeti, uopće ne bi znali da li je tu itko kriv, ali bi jedino znali da na kraju će oni to sve platiti. I sigurno i do sada u čitavoj ovoj našoj priči je netko napravio dugove, tako je bilo kod sanacije banaka, tako je bilo kod sanacije IPK-ova, tako je bilo kod sanacije brodogradilišta i još je uvijek, uvijek netko napravi dugove, "Viktor Lenac". U pravilu nitko ne odgovara … … [[Upadica se ne čuje.]] I Riječka banka. U pravilu nitko ne odgovara, a građani na kraju sve to plate. I ovaj dug bez obzira koliki je, i da li je on mali, da li je veliki, uvijek je veliki ako je napravljen na ovaj način, će na kraju građani platiti i ne samo građani Požeško-slavonske županije koji to čitavo vrijeme su već i plaćali, nego građani čitave Republike jer će se sanirati ponovo iz proračuna od svih nas zajedno. Ja znam da vi koji ste dugo u politici znate jako dobro šta se sve dešavalo i ja ne želim uopće pričati o onome što se dešavalo prije nego ovom što se tiče mog mandata. Ono me apsolutno vjerujte mi, ne zanima, jer nisam na to mogao utjecati, a na ovaj dio koji se tiče mog mandata pokušavam utjecati. Ovdje je bilo priče o tome da gospodin Hebrang je to počeo, da premijer praktički s tim nema veze i da neki ministri ustvari i nisu bili protiv toga. Međutim ja bih podsjetio da najveći dio novih stvari koje su napravljene, znači nekakvih čudnih i mutnih afera, su uglavnom krenule sa sjednice zatvorene Vlade. Tako je i ova priča o oprostu duga "Kamen Ingradu" krenula sa zatvorene sjednice Vlade, gdje je to prepolovljeno i ja bih to pročitao kako je to napisano u dnevnom tisku, ne bih čitao cijeli transkript, nego ovako je pisalo u dnevnom tisku: Iz transkripta se vidi kako se premijer Ivo Sanader unatoč upozorenjima ministrice Marine Matulović-Dropulić i ministra Branka Vukelića da je Vlado Zec godinama ilegalno vadio mineralnu sirovinu iz parka prirode i državu oštetio za 70 milijuna kuna, založio da se tvrtki "Kamen Ingrad" d.d. smanji dug za 25 milijuna kuna i omogući otplata u četiri rate. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa ja ne znam, to bi trebali pitati Vladu kako ih netko može onda špijunirati na zatvorenoj sjednici. Raspustite odmah tamo onu službu koja to radi. Rok za izmirenje prepolovljenog duga je bio 31. prosinca prošle godine. Još je takvih stvari bilo na sjednicama, na zatvorenim sjednicama Vlade. Podsjetio bih na "Bechtel", a usput budi rečeno "Bechtel" je ostao dužan državi Hrvatskoj oko 200 milijuna kuna za iste stvari za koje je ostao i Zec. Znači za vađenje kamena. Na istoj takvoj jednoj zatvorenoj sjednici raspravljalo se i o "Liburniji", a to će državu koštati minimalno 700 milijuna kuna i ponovo će to građani platiti. Kod "Kamena Ingrada" je to 60 milijuna kuna, jer ni ono prepolovljeno ni ovo drugo nije plaćeno, pa znači ukupno 60 milijuna kuna i da ne nabrajam dalje, uglavnom se to dešava na zatvorenim sjednicama. I onda se pitam, SDP dolazi sa prijedlogom da se sa ovakvim zaključcima u ovoj interpelaciji o radu Vlade i ne vidim nigdje da se traži, da se glasa o povjerenju Vladi, ako ne o povjerenju Vladi onda barem o povjerenju premijeru, jer iz svega je vidljivo da je premijer duboko u ovoj priči oko Požeško-slavonske županije. … [[Upadica se ne čuje.]] Gospođo Zdenka ja znam da smo mi o gospodinu Čačiću ovdje raspravljali. Povjerenstvo je osnovano i povjerenstvo je svoj posao odradilo, nekakve zaključke donijelo. Ali isto tako vas podsjećam da smo mi tražili da se osnuje povjerenstvo i o dva vaša člana, a to je o gospodinu Ivi Sanaderu i o gospodinu Miomiru Žužulu gdje vi niste dozvolili da se to napravi. I zato se čudim da kolege iz SDP-a nisu u ovoj interpelaciji zatražili da se glasuje o povjerenju Vladi ili barem premijeru. Vidljivo je iz svega ovoga da u svemu tome njega, a i dobrim dijelom Vlade ima. Nego nadam se da do kraja rasprave da će se tako nešto i desiti. Jer same ove poruke, ja u svakom slučaju jesam da se taj dug sanira. Međutim ove prve dvije, prva dva zaključka me navode na to da se kaže kradite i drugi pa napravite iste dugove, nitko neće odgovarati, vi ćete vjerojatno ako taj novac ne rastepete nego ako napravite bolnicu, još će vam dići netko i nekakav spomenik u vašem gradu jer ste ukrali od države i napravili ovdje, onda smijenite tog župana i nikom' ništa. Tako mi djeluju ova prva dva zaključka jer to je u stvari poziv na kradite i vi, nitko neće biti kriv. A što se tiče ova tri zadnja, druga zaključka, mi smo takve zaključke slične ne takve, slične zaključke donosili i pri zadnjoj interpelaciji, a to je bilo upozorenje Vladi i ostalim institucijama, Državnom odvjetništvu, Državnoj reviziji, ne znam kome sve ne, da rade po zakonu. Da provode zakon. Mislim ako mi za svaku pljačku, za svaku krađu, za svaku ajde ak' budem blag nepodopštinu koja se desi u ovom društvu, da trebamo sazivati, podnositi interpelaciju iz Sabora, saborsko zasjedanje otvarati i o tome raspravljati da bi nekog poškakljali ili nekom rekli ti moraš provoditi zakon. Pa ja ne znam u kakvoj mi to onda državi živimo. Pa valjda je osnova pravne države da se poštuju zakoni. … [[Upadica se ne čuje.]] Živio sam i u vladavini HDZ-a i u koalicijskoj vladavini i da budem iskren shvatio sam ono što su odavno pametni ljudi rekli da pravo i pravda nemaju nikakve veze. A kod nas je to… … [[Upadica se ne čuje.]] pravo i pravda nikakve veze ni sa strankama ni sa stvarnošću. … [[Upadica se ne čuje.]] Vidim da me ne želite jednostavno pustiti da normalno raspravljam pa evo ja pozivam SDP da zbog umiješanosti premijera, a i Vlade promijeni ovu svoju interpelaciju u stvari da ju preformulira i da traži izglasavanje nepovjerenja premijeru.
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. Evo, štovani gospodin je izrekao nekoliko netočnih navoda. Prvo, da je premijer upoznat i umiješan u ovu aferu. Bio sam tada potpredsjednik Vlade i mogu reći umiješan je jedino utoliko što je inzistirao da pozovemo i da zahtijevamo od Državnog inspektorata da obavi inspekciju u okviru programa borbe protiv sive ekonomije. Prethodna Vlada četiri godine nije napravila tu inspekciju, pa je dug naras'o na 70 milijuna. Mogli smo i mi glavu u pijesak i ne poslati inspekciju pa bi dug danas bio već 150 milijuna. Prema tome, Vlada je zaslužna jer je obavila inspekciju, Vlada je prepolovila dug i napravila reprogram zato da tvrtka ne ode pod stečaj nego da se zadrže radna mjesta. Ako je to grijeh Vlade, onda ga sa zadovoljstvom prihvaćam.
Hvala. Za klub HSS-a, poštovana zastupnica Ljubica Lalić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, ministra nema, što ja mogu. Dakle, sukladno Ustavu Republike Hrvatske i Poslovniku Hrvatskog sabora svojom interpelacijom naši kolege iz Kluba zastupnika SDP-a otvaraju raspravu o radu Vlade Republike Hrvatske u ostvarivanju nadzora nad provedbom zakona i drugih propisa te zakonitosti rada i postupanja tijela jedinica lokalne i područne samouprave. Pojednostavljeno rečeno, kroz raspravu pokušava se iznaći rješenje omogućavanja rada i funkcioniranja županije Požeško-slavonske, ali i spriječiti sve buduće slučajeve koji će se dogoditi zbog neobavljanja ustavnog prava, ali i obveze državnih tijela nadzora zakonitosti i ustavnosti rada jedinica lokalne i područne samouprave. Na ovom konkretnom slučaju evidentan je različiti pristup u poimanju jedinica lokalne i područne samouprave. Klub zastupnika SDP-a polazeći od članka 136. Ustava Republike Hrvatske smatra da su tijela jedinica lokalne i područne samouprave samostalna u obavljanju poslova iz svoga djelokruga rada i podliježu samo nadzoru ustavnosti i zakonitosti ovlaštenih državnih tijela. Takvo je mišljenje i nas zastupnika u klubu Hrvatske seljačke stranke. Ali to nije samo mišljenje, to je izričita ustavna odredba. Nasuprot ovoj izričitoj ustavnoj odredbi, Vlada Republike Hrvatske pročitala je samo dio odredbe pa smatra citirajući Zakon o lokalnoj i područnoj samoupravi – općine, gradovi i županije samostalno odlučuju o poslovima iz svoga djelokruga rada. Pri tome se Vlada poziva na potrebnu decentralizaciju i pravo odlučivanja o svojim proračunskim prihodima. To pravo samostalnosti u odlučivanju ograničeno je obvezom upravljanja, korištenja i raspolaganja svojom imovinom pažnjom dobrog domaćina. Na kakav način Požeško-slavonska županija ili preciznije rečeno njen župan i tada vladajuća politička opcija, a to je Hrvatska demokratska zajednica u koaliciji sa Nezavisnom listom Vlade Zeca nije tako postupala. Državni ured za reviziju utvrdio je niz nepravilnosti u financijskom poslovanju i raspolaganju financijskim sredstvima kao što su: nedostatna evidencija obveza… … [[Upadica se ne čuje.]] Hvala lijepa. Nedostatna evidencija obveza i potraživanja, neuredna dokumentacija, nenamjensko korištenje sredstava decentraliziranih funkcija, nedostatak kontrole i provjere namjenskog korištenja kreditnih sredstava prenesenih Županijskoj upravi za ceste, postupci u vezi s izdanim jamstvima, zaključivanje ugovora o jamstvu, odnosno osiguranja potraživanja, postupci u vezi s nabavom, protuzakonito davanje pozajmica, itd. To je nalaz Državnog ureda za reviziju. U svom izvješću Vlada Republike Hrvatske uopće ne osporava nalaz Državnog ureda za reviziju, čak štoviše potvrđuje da županija nije ustrojila unutrašnju kontrolu što je po zakonu bila dužna. Međutim, skidajući odgovornost sa sebe, Vlada se poziva na Zakon o lokalnoj i područnoj samoupravi i kaže da ukupno materijalno i financijsko poslovanje općine, grada i županije nadzire njihovo predstavničko tijelo. I to je točno, ali ne dobivamo u izvješću odgovor na pitanje što se događa kada niti predstavničko tijelo ne obavlja svoje obveze ili kada donosi nezakonite odluke. Za Vladu je možda odgovor sadržan u rečenici koju citiram: "Jedinice lokalne i područne samouprave moraju same snositi posljedice svog neodgovornog ponašanja." U slučaju Požeško-slavonske županije kao i u svim sličnim slučajevima posljedice neodgovornog ponašanja u ono vrijeme vladajućeg HDZ-a i njegovog koalicijskog partnera Vlade Zeca snose sami građani županije. Upravo zbog toga da štetne posljedice od narođenih nositelja zakonodavne i izvršne vlasti i njihovih stranaka ne bi snosili građani, Ustav Republike Hrvatske dao je nadležnim državnim tijelima pravo i obvezu nadzora zakonitosti i ustavnosti. Međutim, tu obvezu Vlada gospodina Ive Sanadera nije izvršila, a iz izvještaja jasno proizlazi da ju niti u buduće ne želi izvršavati i na taj način šalje poruku građanima Republike Hrvatske da su izloženi milosti i nemilosti od narođenih političara koji neće raditi u interesu općeg dobra nego pojedinih političkih moćnika, a štetne posljedice snosit će građani. Vlada koja šalje takve poruke ni sama ne radi u korist općeg dobra nego je i sama podložna pogodovanju pojedinaca njihovih grupa i grupacija. Vlada kaže, citiram: "U konkretnom slučaju odgovornost za nezakonito postupanje u Požeško-slavonskoj županiji imaju u prvom redu tijela županije koja nisu uspostavila mehanizme internog nadzora i kontrole te podjelu prava i odgovornosti za postupanje u županiji", završen citat. Tijela županije ne mogu se osloboditi odgovornosti, a svoju presudu izrekli su glasači kada su na izborima tako jasno izrekli da više ne žele da obnašatelji vlasti u toj županiji bude Hrvatska demokratska zajednice. U njega više nisu imali povjerenja. Međutim, Vlada sada želi kazniti taj narod koji se usudio reći da ne želi one koji su radili ne u njihovu korist nego u korist Zeca i tko zna kakvih još zeceva i zečića. I samo zbog toga, zbog želje kažnjavanja neposlušnih građana, Vlada ustrajava na tvrdnji da su tijela jedinica lokalne i područne samouprave samostalna i zanemaruje obvezu nadzora zakonitosti i ustavnosti. Tijela jedinica lokalne samouprave su samostalna u donošenju zakonitih odluka i odluka koje su sukladne Ustavu. Nitko nema pravo nekažnjeno donositi nezakonite odluke. Za provedbu zakona odgovorna je izvršna vlast, a da bi osigurala provedbu zakona ima pravo nadzora kojim se u slučaju Požeške županije nije htjela koristiti jer je štitila vlastite kadrove čak i onda kada su oni postupali nezakonito. Zbog toga nije htjela raspustiti predstavničko tijelo iako je znala da tijela županije nisu ustrojila sustav kontrole i nadzora bez kojeg nema kvalitetnog upravljanja prihodima i rashodima, imovinom i obvezama županije. Vlada je štitila postojeću vlast, ali su joj na izborima presudili građani, a sada te građane kažnjava Vlada koja je štitila nezakonitost rada vlastitih odabranika. Vlada kaže, citiram: "Interni sustavi kontrole, nadzora i revizije djeluju unaprijed, sprječavajući tako nastanak nepravilnosti i štete, a vanjski unatrag, utvrđujući nepravilnosti kada su se one već dogodile. Ovo je jedan od ključnih razloga zbog kojih za financijske poteškoće u kojima se nađu jedinice lokalne i područne samouprave i općenito za nepravilnosti u poslovanju jedinica lokalne i područne samouprave ne mogu biti odgovorna ministarstva i ostala tijela državne uprave zadužena za nadzor u skladu sa zakonom", završen citat. Ovo je samo djelomično točno. Pravovremenim utvrđivanjem počinjenih nepravilnosti sukladno zakonu sankcioniranim počiniteljima nezakonitosti sprječavaju se buduće nepravilnosti i njihove štetne posljedice koje će trpjeti građani. I upravo zbog toga, sredstva namijenjena održavanju i modernizaciji cesta, dakle u korist svih građana, otišla su nepovratno "Kamen Ingradu" ili preciznije rečeno, Vladi Zecu, a vjerojatno i zečićima. Upravo izostavljanjem nadzora i sankcioniranja tadašnjem županu, gospodinu Anti Bagariću omogućeno je izdavanje jamstava, davanje pozajmice, prekomjerno zaduživanje županije sve u korist Vlade Zeca, a na štetu građana Požeško-slavonske županije. Izostajanje nadzora i sankcioniranje od strane državnih tijela prouzročilo je nedostatak financijskih sredstava sasvim nebitno u kojem iznosu, ali zbog nedostatka tih sredstava županija ne može dalje funkcionirati. Ne samo da zaposlenici županije neće moći primati plaću, ni građani županije putem nje neće moći zadovoljavati svoje potrebe kako je to zakonom i Ustavom predviđeno. Dakako da se na kraju postavlja pitanje ne samo tko je kriv za nastalu situaciju nego tko će nadoknaditi postojeću štetu i tko je dužan ukloniti razloge nemogućnosti funkcioniranja. Vlada kaže da su za to krivi građani koji su izabrali županijska tijela koja su donosila nezakonite odluke i koja su postupala suprotno zakonu pa neka onda oni i snose štetne posljedice, nemogućnosti zadovoljavanja svojih potreba putem županije. Građani su svoj prvotni grijeh okajali na zadnjim izborima uskraćujući povjerenje HDZ-u, a čime će Vlada okajati svoj grijeh neobavljanja nadzora i pravodobnog sprječavanja nastanka daljnjih štetnih posljedica? Može samo uklanjanjem razloga nemogućnosti funkcioniranja županije. Upravo se to traži ovom Interpelacijom i ne samo to. Traži se sprječavanje takve pojave u svim budućim slučajevima. Odbijajući ovu Interpelaciju ovaj Sabor poslat će narodu lošu poruku, da podržava samovolju od narođenih političkih moćnika, a štetne posljedice te odnarođenosti snosit će sam narod. Ta poruka nije poruka nas zastupnika iz Hrvatske seljačke stranke te stoga u cijelosti podupiremo Interpelaciju i predložene zaključke. I na kraju, na temelju izrečenih svih ispravaka krivih navoda sada mi je potpuno jasno da za Slavoniju nema izlaska iz užasne situacije u kojoj se ona nalazi sve dotle dok nažalost i neki saborski zastupnici Slavonci lažu sami sebi kako je nama tamo dobro.
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Frano Matušić.
Gospodine predsjedniče, doista netočan navod jedan za drugim. Kaže uvažena kolegica, Vlada kažnjava građane, Vlada štiti nezakonitost, itd. A netočno, kolegice. Ono što je Vlada tražila, tražila je da se utvrdi istina, tražila je da se utvrdi odgovornost. Postoji izvješće revizije. A ne možete, po cijeli dan ovdje danas iznosite netočne činjenice. Iznosite neistine [[Upadica: Pa naučite se čitat.]] Prema tome, naučite se vi čitati jer 57 ne znači 270 i 350. Da to znate bili biste puno bolji to što ste pokazali. Prema tome, apsolutno je netočno da je Vlada sudjelovala u ovim procesima u kojima je sudjelovala županija. A zašto je prethodna Vlada propustila nadzor, zašto je otpisala dug, zašto je dala jamstva, zašto je dopustila da se zadužuje županije o tome smo već danas mogli puno puta čuti.
Povreda poslovnika poštovana zastupnica Ljubica Lalić.
Povrijeđen je članak 204. nije ispravljen moj netočni navod. A da li je bivša Vlada napravila pogrešku, pa bilo je i tada saborskih zastupnika koji su znali šta se događa u Požeškoj županiji ali nisu pokrenuli prijedlog odnosno interpelaciju ispitivanja što znači da su i sami pokrivali takovo djelo. … [[Upadica se ne čuje.]] 204. sam rekla, možete prekontrolirati.
Je, 204., izgleda da je povrijeđeno da se dnevni red sjednice Sabora utvrđuje u pravilu na početku sjednice. Lapsus je. Kolegica je mislila na 214. ali nije povrijeđen poslovnik. I drugi ispravak poštovani zastupnik Anto Bagarić.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvažena zastupnica Lalić osim što krivo navodi ona i sudi ovdje i to neka ostane njoj, no ja sam se javio da ispravim navod. Rekla je da su jamstva dana u korist Zeca i zečiča. Pa očito nije ni pročitala ovo što je Državna revizija konstatirala ovdje a tamo se jasno vidi za što su dana jamstva, za gospodarsku i društvenu infrastrukturu u korist upravo Slavonije gospođo Lalića a ne onih lažova koji govore da je dobro a nije dobro.
Klub zastupnika HSLS-a poštovani zastupnik Zlatko Kramarić.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege! Ovo me sve malo prije, ovo što je, par ovih replika podsjeća na onu čuvenu izjavu, kaže "Politička situacija nam je stabilna ali nam ekonomski ne ide baš najbolje." i mislim da bi se to ovako kao moglo primijeniti.
… [[Govornik naknadno uključen, ne čuje se.]] Vladimir Bakarić 70. godina.
A ja … [[Govornik se ne razumije.]] Todorović … [[Govornik se ne razumije.]] upravo tako. Ja želim vjerovati da je politika jedan ozbiljan i odgovoran posao ali bojim se ovako kako iz ovoga što danas slušamo da izborna kampanja je počela i da zapravo se uopće ne biraju sredstva kako bi se pokušalo promijeniti ili zadržati postojeće političke odnose. Možemo reći da je to legitimno ali veliko je pitanje da li mi na taj način rješavamo one probleme zbog kojih smo mi ovdje i narodni zastupnici, zbog čega ovdje sjedimo u parlamentu. Ova činjenica da se zapravo situacija kod nas odnosno ide i tendira ka jednoj ektremnoj bipolarizaciji je nešto što mislim da nije dobro za hrvatsku politiku i bojim se da se na ovakav način neće riješiti niti jedan problem u Požeško-slavonskoj županiji ali ne samo u Požeško-slavonskoj županiji nego zapravo niti u jednoj hrvatskoj općini, gradu i županiji i očito da ovom interpelacijom onih šezdesetak ljudi koliko ih radi u županiji, koji nisu primili plaću da zapravo i dalje ostaju u situaciji prilično njihove velike neizvjesnosti. Interpelacije su ozbiljan institut i ja ih tako želim shvatiti, samo veliko je pitanje da li je uvijek zapravo adresar pogođen, da li zapravo sve Vlade ne bi koje su, kolega Bagarić je eto imao tu čast da bude duže od mene na ovim funkcijama koje su se ticale lokalne uprave i samouprave od 90. godine kao predsjedničkoga vijeća pa tamo do 93. godine kontinuirano župan do ovih posljednjih prilika odnosno neprilika u toj županiji. I svakako da ono što se događa iz ove interpelacije da se nije dogodilo jučer nego da ima neku povijest. I mislim da bi onda bilo doista malo te iskrenosti u našoj politici ne bi bilo loše da si zapravo priznamo da mi sami nismo uvijek bili sjajni i da se zapravo, i da su se poneke odluke mogle donijeti negdje i prije tri, pet ili deset godina drugačije a zato što se nisu donijele stvar je došla tu gdje je došla i očito da onda ova velika doza politike u ovom slučaju je nešto što će bilježiti ovu raspravu. Ja mislim da zapravo u ovoj interpelaciji postoji jedan drugi po mom mišljenju ključni problem a to je da je krajnje vrijeme da mi imamo jednu tematsku sjednicu da li je ovaj broj županija optimalan, da li je broj gradova optimalan, da li je broj općina optimalan, da li to doista porezni obveznici Republike Hrvatske sve to mogu alimentirati. Meni se čini da tamo 93. godine kada je došlo do te dramatične promjene u ustrojstvu državne administracije da onda poslije toga mi zapravo idemo iz greške u grešku. Prvo je bilo a jedino županije se nisu mijenjale ali broj gradova i općina dramatično raste. A kažem, bojim se da naše neka financijska, materijalna supstanca koja bi sve to trebala pratiti da jednostavno nije u stanju da prati te potrebe administracije i to se onda tako događa da onda eto mi nakon što se dogodi ovakva dramatična stvar da onda ustanovimo da zapravo eto nam, da su nam neke županije otišle u stečaj, pa onda možemo slušati zapravo nešto što ne pripada jednom ozbiljnom političkom diskursu da će jedan drugi župan ne znam tu županiju kupiti, nudi za nju jednu kunu. A evo, danas smo isto svjedoci da jedan župan potpuno slobodno već vodi zapravo svoju predizbornu kampanju a navodno ima radno mjesto u toj županiji. Kolega Pejo Trgovčević mi klima glavom. Ali u isto vrijeme jedan drugi isto čelnik lokalne samouprave jednoga velikoga grada vodi kampanju u drugoj susjednoj zemlji i to se isto također smatra jako normalnim i nema nikakvih, i mi se zapravo uopće previše ne uzbuđujemo. To su veliki problemi upravo u funkcioniranju naše lokalne samouprave. Drugim riječima, lokalna samouprava je doista prostor iz kojega se može djelovati posvema kao slobodni strijelac, može se sudjelovati već u parlamentarnoj kampanji za kancelara, može se sudjelovati u kampanju u susjednoj državi i mi bi svemu tome trebali pljeskati, odnosno ovoga momenta nam to možda odgovara manje ili više pa ćemo onda to nakon dvije, tri, pet ili deset godina jedanput ćemo imati neku interpelaciju upravo o tome što se događa 2006. godine. Ja mislim da su to zapravo stvari o kojima bi morali, koje ova interpelacija je na neki način zapravo ubrzala, akcelirala te sve situacije o kojima se moramo odrediti, upravo kako funkcionira taj odnos između središnje vlasti, Ministarstva financija i upravo onih financija koje se vode u jedinicama lokalne samouprave i uprave. Poneki opet, i onda što imate? Onda imate onu situaciju da ako postoji dobar, ako postoji dobar politički odnos onda vam se neke stvari rješavaju. Onda zapravo ni ta zaduženost nije toliko bitna ili poneki puta kada pripadne drugoj političkoj opciji da zapravo imate itekako velikih problema da dođete do elementarnih sredstava da funkcionirate. Pa onda i, ako ste i manje zaduženi od 20% to se onda, to se onda tolerira i odnosno to se onda sankcionira. Upravo zbog toga kažem što postoji, što postoje previše politike u stvarima gdje zapravo politici nije mjesto. I to je sudbina hrvatske samouprave. To je ona prava sudbina da doista ovisite o tome koje, koja se politička zastava, koje stranke vijori na Banskim dvorima ili koja kombinacija zastava ovdje na Markovom trgu. I to se događa iz mandata u mandat i bez obzira koliko se god mi želimo ponašati drugačije i obećamo da ćemo se ponašati drugačije zapravo nije nimalo, nije svejedno da li imate dobar odnos sa ministrom financija ili nemate dobar odnos. I onda na kraju kažem to rezultira s ovakvim slomovima. … [[Upadica se ne razumije.]] Nadam se da to ide mene da govorim gluposti [[Upadica: Citat korektan je bio, radili smo gluposti.]] Ne, mislim hvala, ne, ja sam se, čuo samo gluposti pa sam mislio da to ide mene. Ne, ja se nisam prepoznao [[Upadice se ne razumiju.]] Ne, slažem se, slažem se.
Gospodo, gospodo!
Ja sam vrlo jasno upravo rekao i nisam govorio u, nisam govorio da upravo kao dio koalicijske vlasti također se taj dio grijeha ne odnosi i na našu komponentu i slažem se s vama da smo radili, da smo radili između inoga i pored dobrih stvari i gluposti. Isto fenomen «Zec» …
Od Paula Paboryja knjiga «Povijest ljudske gluposti» je izvrsno štivo.
Upravo to. I upravo problem je kod gluposti zato što ne boli. Jer da boli onda bi se rješavala. Nije kao zubobolja. Kad vas zaboli zub idete kod zubara pa ga izvadite ili ga popravite, a glupost nažalost ne boli i onda zapravo mislite da radite sjajne stvari. Ili fenomen «Zec». Svi smo mi, svi smo znali u ovoj državi što se radi? Potemkinova sela, stadioni, hoteli. Dolazilo se, slikalo se. Čovjek je mijenjao političke dresove jer je upravo osjećao te problem u svom … [[Govornik se ne razumije.]] poslovanju da je dobro biti dobar sa političkim moćnicima i sada se zapravo čudimo kada priča završi tako kako završi. I nije lako biti i ne želim biti da ovdje išta budemo sudac. Ništa ne smijemo prejudicirati jer prepustimo institucijama sustava da rade neovisno od političkoga utjecaja. I demokratizacija ovoga društva, modernizacija, europeizacija ili bolje rečeno normalizacija i stabilizacija može proći samo tako ako se budemo tako ponašali. Ako bude u našim nastupima previše politike i osvjetljavamo samo jedan problem odnosno jedan segment problema, a drugo ne vidimo i ono što se kaže i naše gluposti onda probleme nećemo rješavati. Zato ovoga momenta mene zanima i to bi bilo dobro da ministar financija bez obzira na ovaj pravno-ekonomski skop svih ovih pitanja kojih se ovdje, kojih se ovdje postavlja. Ja doista nisam ni pravni ni ekonomski, financijski ekspert da ovo mogu pročitati da vidim da li to pije ili ne pije vodu, jesu ti brojevi točni ili nisu točni? Tu se govori sa velikim rasponima. Ipak da nešto kaže kako će proći ovih 60-tak ljudi koji tamo ni krivi ni dužni, koji samo zato što tamo rade, njih trebamo, njih trebamo sanirati. A ja bih na nas apelirao da bježimo od ove, ovih ekstremnih situacija kada doista se nacija treba podijeliti. Kada se doista počinje predizborna politička kampanja na svakom pitanju koja zapravo otežavaju rješavanja ovih, onih i drugih problema u društvu. I da upravo postoje, da od ova dva rješenja odnosno ove tehnike crno-bijelo da postoje i neke, i neka druga, i neka druga rješenja i neki drugi načini. Zato kažem, ova interpelacija može biti uvod upravo u tematsku raspravu što su nama županije? Koliko one jesu solventne? Da li je njihov broj optimalan? Što je s tom regionalizacijom Hrvatska? To navodno i Europska unija traži upravo da imamo, možemo imati dvije ili pet županija pa da ovdje se mi opredijelimo i da doista s jedne strane smanjimo taj administrativni, pritisak administracije. Jer ja isto 110 tisuća stanovnika koliko navodno broji Požeško-Slavonska županija je … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica se ne razumije.]] [[Govornik se ne razumije.]] E OK, ali to je, to je Split. To je Split, tako dalje. Da li je to doista, da li doista mora imati sve one službe koje ima ili je doista je moguće da konačno tu Hrvatsku vidimo drugačiju pa da kažemo da je to dvije, tri, četiri ili pet regija? Da li se bojimo tog, tih koncepta? Da li se bojimo tih implikacija? Ili ćemo doista s vremena na vrijeme govoriti o šerifima pa smo jučer imali prilike u onoj emisiji «Otvoreno» vidjeti da čovjek ozbiljno misli da su šerifi pozitivni. On to, on to prevodi, konotira kao pozitivnu, pozitivnu stvar da su u povijesti Divljega zapada odigrali pozitivnu ulogu, ali šerifi u 21. stoljeću svakako imaju jednu drugu konotaciju daleko od pozitivnih. Da li ćemo mi doista svojim zakonskim rješenjima pridonositi stvaranju takovih gubernatora, šerifa, lokalnih moćnika o kojima govorimo pa ćemo onda s vremena na vrijeme imati ih na dnevnom redu ovoga Hrvatskoga sabora te im se na ovaj ili onaj način suditi. Svakako da treba omogućiti i treba naći modusa da županija profunkcionira ali očito da potezi koji barem, koji ja kao sada neki promatrač iz te relativno 100-tinjak kilometara udaljenog Osijeka mogu to pratiti, tamo zapravo ima svega, a ponajmanje volje da se to na pravi način riješi, a ponajmanje se vodi doista računa o onim ljudima koji eto već nekoliko mjeseci ne primaju plaću i kojima svakako nisu u našoj poziciji i kojima je svakako egzistencija ugrožena. A još jedanput da tako kažem ponavljam i to jedva … [[Govornik se ne razumije.]] gotovo kao jedan «light» motiv mojih rasprava kada se govori o lokalnoj samoupravi, bojim se da ovaj broj općina kada svaki zapravo zastupnik misli da mora u svom mandatu donijeti barem jednu općinu u svoju izbornu jedinicu ili gradova, a županija srećom ne raste da se to doista mora bitno mijenjati jer ovakvi zapravo disproporcije koje postoje u, kada promatrate statistički imate s jedne strane bogati Zagreb koji je iznimno bogat i s druge strane imate čitav niz prostora koji su iznimno siromašni i to onda stvara i politički problem. Pa nećemo moći reći da je politička situacija sjajna, a ekonomski da je jako loše. Hvala.
Tako je to doktor Bakarić rekao. … [[Upadica se ne razumije.]] U ime predlagatelja poštovani zastupnik Ivica Račan. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Želim biti kratak. Prvo, pozivam kolegice i kolege u Klubu SDP-a koji su se prijavili za raspravu da odustanu od rasprave. Uzaludan trud vam svirači, tako nekako ide ona pjesma. Pa dozvolite mi još 2-3 dodatne stvari. Ja sam zadovoljan ovom raspravom i u isto vrijeme žalostan. Zadovoljan, jer smo još jedan puta, iako to nismo tražili dobili argument kako se vodi vladajuća politika danas. Žalostan, jer sam ipak skromno se nadao da je moguće od te politike, od tog političkog pristupa koji je danas demonstriran na pitanju saniranja Požeške županije, da se ipak može od tog političkog pristupa odustati. Koji je to politički pristup? Šteta je velika napravljena u Požeškoj županiji, Požeško-slavonskoj županiji. Napravljena je za vrijeme prethodne vlasti. Velike su obveze preuzete, dugovi, 57 milijuna, ali ako govorimo o obvezama, o opterećenjima županije onda su ta opterećenja daleko veća. Bez obzira da li je riječ o školama, bolnicama, cestama ili neizvršenim radovima na cestama. Opterećenja su za jednu malu i relativno skromnu i siromašnu županiju velika. Što vi gospodo iz Vlade radite, još jedan puta demonstrirajući svoj pristup? Kad ne možete opravdati pa ni prikriti više greške i loše stvari koje su napravljene za vrijeme prethodne vlasti u županiji, kada ne možete opravdati i odgovornost prethodnog župana, vrlo važno je unaprijed pokazati odgovornost i krivnju nove županijske vlasti demokratski izabrane, novoga župana staviti negdje na red jednake odgovornosti i sukrivnje za ovu situaciju. Da, to je pristup na kojega ste nas naučili u praksi svoje vlasti, a ja sam se nadao da je moguće ipak od njega odstupiti. Optužujete one koji upozoravaju na problem te županije da politiziraju. Možda ima poneka i jaka … [[Govornik se ne razumije.]] politička riječ. Čovjek je stil, na raznim političkim stranama. Možda ja to mogu razumjeti, nikada nisam previše prema tome oštar, ali ide diskvalifikacija svih nas koji upozoravamo na problem kojega valja riješiti zajednički. To je bila namjera. A vi na to, kvalificirate nas da smo mi politikanti. Da mi politiziramo ili čak dovodimo čitav taj problem na cirkusantske nivoe, neću citirati premijera jer je odsutan. To je taj pristup o kojemu ja govorim. Pa mogli ste fenomenalno lako omogućiti da politikanstva ne bude. Da ste pomogli odmah da se riješe stvari, da ste sjeli, razgovarali a ne bahato odbijali jednog legalnog izabranoga župana koji je tražio samo pišljive razgovore u Vladi. Samo zato što ja razumijem. Vjerojatno ste se malo i naljutili na ishod glasanja. Nije vam odgovarao. Znam i ja što ste obećavali u predizbornom periodu, da će sve biti napravljeno u Požeškoj županiji. Rekao sam tada, ne znajući ishod izbora, rekao sam nadam se da će biti u stanju barem 10-15% tih obećanja realizirati, to bi bilo za dobrobit žitelja te županije. Kamo sreće da bi sada barem 10% tih obećanja, pošto nije vaša vlast tamo izabrana voljom naroda, nego neka druga, drugih stranaka, bilo realizirano. … [[Upadica se ne čuje.]] Da, sad govorim o vašoj praksi u HDZ-u i vašem odnosu prema vlasti drugih stranaka. Vi govorite o tome da su neke stvari bile napravljene i za vrijeme prethodne Vlade. Ali u momentu kada ste dobili nalaz državne revizije koji je ukazao vrlo oštro i jasno kritički šta se sve tu dešavalo, od kršenja zakona, što je sve bilo nedozvoljeno. Bilo je apsolutno potrebno intervenirati. Imali ste uostalom i dosta vremena za to. Vlada je trebala intervenirati. … [[Upadica se ne čuje.]] Vi možete s menom polemizirati i upadati u riječ kako hoćete, ja se neću na vas ljutiti kao vi na mene. Želim dakle reći, ja mislim da ste htjeli pomoći, pomogli bi, kao što ste mogli dati odobrenje za zaduženje i Rijeci, ne čekati godinu i pol dana, ne miješam se u zaduženje Osječkoj županiji. Mogli ste više stvari napraviti da ste htjeli, efikasno, a ipak imate jedan kriterij kojega mi razumijemo. Netko je bliže, netko je dalje, netkome valja pomoći, netkome ne bi trebalo pomoći ako se ne mora. I vi nas učite u Hrvatskoj gospodo, da ćemo po ispravno ponašanje iznuditi pritiskom. To je najlošije što ste vi učinili u političkom životu Hrvatske. Nažalost evo i ovim primjerom samo to dokazujete. Da, mi smo pokušali na jedan miran način, bez zaoštravanja, svaka čast kolegama iz drugih oporbenih stranaka koji nas podučavaju da smo trebali zaključivati čak ne znam, i sa povjerenjem predsjedniku Vlade ili čitavoj Vladi, ne. Nije nam bila nakana baš do te mjere remetiti politički život. Htjeli smo samo pomoći, a od interpelacije je naše prošlo dosta vremena. Pomoći da se problemi u jednoj županiji riješe i da ona normalno profunkcikonira. Ma u ovom slučaju nije samo riječ o tome da ta županija se može deblokirati, i to vi znate ministre vrlo dobro kao i ja. Riječ je o nečemu ipak bitnijem. Ona se može deblokirati ali ta županija u idućih nekoliko godina mora rješavati životne probleme tih ljudi. Čime, s kojim sredstvima ako su ovakovi dugovi i opterećenja. Kako? I tu je trebalo pomoći i bio je prijedlog da se zajedno pomogne ali vi niste htjeli u tome sudjelovati. … [[Upadica se ne čuje.]] Vi, prije svega Vlada. Želim dakle reći ovako. Ja kada sam zamolio moje kolegice i kolege u klubu da povuku svoje rasprave, naprosto sam to zamolio zato što je danas jasno vi ćete sve učiniti da pokažete da je za ovu situaciju suodgovorna i vlasat koja je izabrana, ako ne možete popraviti nepodopštine prethodne vlasti koja je dovela županiju u takovu situaciju, vi ćete pokušati pokazati da su prljavi i drugi. To nije dobar nacionalan posao, to je moja poruka vama i osobno.
Hvala. Ispravci netočnih navoda. Poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedniče, kolega Račan je rekao da mi optužujemo unaprijed. Nije točno da smo mi optuživali unaprijed, to je upravo radio SDP. Unaprijed je optužio i presudio i nije točno kolega Račan da mi optužujemo one koji upozoravaju na problem. Mi smo svjesni problema, ali mi želimo hrvatskoj javnosti reći da oni koji su preuzeli odgovornost nakon izbora, nisu iskoristili sve mehanizme koji im stoje na raspolaganju, da situaciju u Požeško-slavonskoj županiji poprave i nisu iskoristili sve mehanizme da deblokiraju račun županije da županija može funkcionirati normalno. To su naše tvrdnje. Mi tvrdimo da do ove situacije u koju je danas dovedena Požeško-slavonska županija nije smjelo doći i do toga su doveli na žalost vaši istupi i vaše politikantstvo. O tome se radi.
Drugi ispravak, poštovani zastupnik Anto Bagarić.
Hvala gospodine predsjedniče. Kaže uvaženi zastupnik Račan kako je postojeća garnitura vlasti u Požeško-slavonskoj županiji željela na miran način razgovarati i pregovarati s Vladom. Ja tvrdim da nije. Jer kako drugačije tumačiti izjave da su ministri đilkoši, da su nojevi sa zabijenim glavama u pijesak, da su cirkusantski tim, da su kriminalni milje što je i stav županijske skupštine ovdje jasno javno napisan i da su poslije jednog dobrog razgovora u Vladi Republike Hrvatske na Kolegiju župana, poslije toga dijelili lekcije logikom kako je Županija požeško-slavonska i njezin čelnik bivši odgovoran i za vanjski dug kojeg vješto prekriva Ivo Sanader preko Županije požeško slavonske. To je taj mirni način i želja za razgovorom.
Poštovana zastupnica Vesna Škare Ožbolt. Nema je. Gubi pravo na riječ. Poštovana zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain. Nema je. Gubi pravo na riječ. Još imamo dva, tri zastupnika prijavljena. Ministar Ivan Šuker izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa meni je stvarno žao što sam čuo neke ovdje riječi od uvaženog gospodina Račana. Prvo gospodine Račan što se tiče Rijeke, radi istine. Vi znate da je u zadnjoj godini vašeg mandata bilo nemoguće 10 mjeseci zaduživanje jedinice lokalne samouprave. Imali ste problema sa deficitom i niste dozvolili zaduživanje u zadnjih dva mjeseca. To trebate znati. Vaša Vlada je uvela u odredbu Zakona o izvršenju proračuna da se jedinice lokalne samouprave mogu zadužiti do 2,5% ukupnih prihoda. To je naslijedila i ova Vlada boreći se sa deficitom. I ukupna mogućnost zaduživanje jedinica lokalne samouprave je negdje oko 300 milijuna. … [[Upadica se ne čuje.]] Nije gospodine Račan, to vam mogu dokumentirati sa svim rebalansom proračuna u 10. mjesecu izmjenom Zakona o izvršenju proračuna ste dozvolili jedinicama lokalne samouprave … [[Ne razumije se.]] te godine sam bio gradonačelnik Velike Gorice i dobro znam. I ovo … … [[Upadica se ne čuje.]] Reći ću vam sad za Rijeku. Zašto sam krenuo s ovim? Da argumentiram ono što ću reći i cijenim vas kao korektnog političara i smatram da ste ovo znali da ne bi ovo nikad rekli za govornicom, zbog toga vam to želim reći. Dakle ukupna mogućnost zaduživanje jedinica lokalne samouprave je 300 milijuna kuna, svih 525 jedinica lokalne samouprave, gospodin Vojko Obesnel, gradonačelnik Rijeke je došao k meni da se hoće zadužiti za 300 milijuna. Otvoreno mogu reći i to on može potvrditi, rekao sam Vojko ne može 300 milijuna jer ako damo tebi 300 milijuna što će biti sa ostalim gradovima i županijama u Hrvatskoj. Ali s obzirom da ti je investicijski ciklus duži, ajmo se dogovoriti tri godine po 60 milijuna, imaš mogućnost preko javnih poduzeća, toliko će dobiti Grad Zagreb i toliko će dobiti Split kao tri naša najveća grada. I s obzirom da on nije htio pristati na to nego je tražio 300 milijuna, mi smo se krajem prošle godine dogovorili da ćemo ići na ovakav model i grad Rijeka je ove godine jedan od prvih gradova koji je dobio rješenje o zaduženju. Ove godine 60, sljedeće godine 60 itd. da si mogu iskombinirati projekte i tako … [[Ne razumije se.]] Dakle toliko što se tiče grada Rijeke. Nema nitko pravo u ovoj državi bez obzira kojoj političkoj stranci pripadao, kočiti jednu jedinicu lokalne samouprave zbog toga što je tamo neka druga politička stranka. I vjerujte mi da kada dajemo rješenja zaduživanje jedinica lokalne samouprave da se rukovodimo tim načelom i sve jedinice lokalne samouprave su ove godine koje su podnesle zahtjev su to dobile. Ali kažem, nije korektno reći da ova Vlada radi na takav način i kaže evo, ministar nije dao zaduženje Rijeci zato što je tamo SDP, to naprosto nije istina. To naprosto nije istina. Kolega Linić, ljetos daje intervju, Šuker mrzi Rijeku, nije dao zaduženje 300 milijuna. Pa šta bi ja onda rekao Linić mrzi Veliku Goricu, nije mi dao da se 2003. zadužim do 11. mjeseca. Pa takva je bila politika Vlade i molim lijepo. U onom trenutku kada se moglo dobiti rješenje, grad je dobio, tako isto i Rijeka. Ali čemu ovakva optuživanja! Druga stvar, nije istina i nije dobro da zanemarujemo kolike su stvarne obveze. Ako zanemarimo kolike su stvarne obveze, onda ne možemo napraviti analitičku podlogu kako riješiti trenutno problem i kako ga riješiti u budućnosti. Ako se ne varam gospodine Račan, ja sam u svom izlaganju rekao da postoje tri jamstva sa tri škole i siguran sam da ni vi nećete reći da te škole ne treba napraviti u Požeško-slavonskoj županiji. Ta jamstva nisu još niti potrošena ti krediti, niti u Pleternici, niti u Velikoj, niti u Jakšiću. Znači nisu ni aktivirana. Bit će aktivirana 2007., 2008. I danas u jutro na aktualnom satu i po podne sam rekao da sa kolegom Primorcem sam razgovarao da u proračunu sljedeće godine, u proračunima i projektima sljedeće godine napravimo dio sredstava za Požeško-slavonsku županiju da joj se pomogne da se isfinancira jedan taj opći projekat, to su škole. To je rečeno danas dva puta u ovoj sabornici. Dakle za nekakvih 17 milijuna kuna izdanih jamstava ja sam ponudio recept u budućnosti kako se treba riješiti, da u budućnosti ne opterećuju proračun Požeško-slavonske županije. Ne možete reći da nije ponuđeno. To se može vidjeti iz fonograma, rasprave moje jutros i popodne. Toliko o ta tri jamstva. Ostali smo kod jamstva koje je izdano za vrijeme vaše Vlade 2002. godine i kredita kojeg ste vi izdali odobrenje, ne vi osobno, nego vaša koalicijska Vlada, 11 milijuna. … [[Upadica se ne čuje.]] Ali, gledajte gospodine Račan, ali to je u ovom trenutku kad zanemarimo ova tri jamstva koja nisu na naplati, to je 90% obveza županije. Ja govorim o faktima, o činjenicama. Rekao sam kako ćemo riješiti ova tri jamstva koja nisu došla na naplatu. Ja vam govorim o faktima koji su u ovom trenutku, dakle to je nastala obveza za vrijeme vaše Vlade i što joj se sad trebalo dogoditi. Župan je trebao razgovarati sa bankama oko reprogramiranja. Ne bi se gospodine Račan županiji koja ima 16 milijuna kuna proračun u četiri mjeseca naplatilo 7 milijuna prisilnom naplatom, ovrhom, nego bi se naplatilo par sto tisuća kuna jer tromjesečna rata je 480 tisuća kuna. To je kvartalna rata. Za ovaj kredit od 24 milijuna kuna gdje je i iz dopisa sindikatu i iz dopisa Ministarstvu financija i svim ostalim, vidite da su ljudi u Slavonskoj banci bili spremni reprogramirati taj kredit i uopće nije sporno. Imate istu stvar, Županijska uprava za ceste je dobila 44 milijuna kredita. 24 je jamstvo županije, 20 milijuna je sudužništvo Hrvatskih cesta. I sad gledajte što se dogodilo. U trenutku kad je krenula ovrha na ova 24 milijuna, trebala se dogoditi i ovrha na 20 milijuna Hrvatskih cesta. Međutim, direktor Hrvatskih cesta je obavio razgovor sa Slavonskom bankom i Hrvatske ceste nisu blokirane. Pa što je falilo Ronku kad je postao župan da pokuša razgovarati sa poslovnim bankama. Ništa drugo. Pa zar vi mislite stvarno da je nekom u ovoj državi u interesu da jedna jedinica lokalne samouprave ne funkcionira, ali gospodine Račan ja ne mogu deblokirati Požešku županiju, ja je ne mogu deblokirati. Prve korake mora učiniti Ronko. Ja sam predložio model i rekao sam to i ponovit ću ponovo, možda nije idealan, ali u ovom trenutku deblokira županiju, županija može funkcionirati i rekao sam kako se mogu riješiti tri jamstva koja dospijevaju sljedeće godine. Županijska uprava za ceste, pogledajte nalaz inspekcijske porezne uprave, dospjele obveze 24 milijuna kredita koji se odnose, zbog kojih je blokirana županija i 20 milijuna kredita koje plaća Hrvatske ceste. Znači Županijska uprava za ceste nema obveze jer su one već proslijeđene negdje drugdje, al' ako vi dva puta zbrojite 24 milijuna onda dolazite do nekakvih oho-ho stotina milijuna. Druga stvar. 80 milijuna potraživanja sredstava od Županijske uprave za ceste prema Kamen Ingradu. Pa Kamen Ingrad je u stečaju. Županijska uprava za ceste je prijavila se u stečajnu masu, kad završi stečaj vidjet će koliko će biti naplaćeno. Pa to je gledajte, to je sad vaša priča, ali ne možete, vi ste osobno govorili o 350 i 270 milijuna. Ja vam odgovorno tvrdim da to nije ni približno toliko. Ono što je utvrdila Državna revizija to je to, Vlada je dala načelan model kako se može riješiti, prema tome prvi korak mora učiniti župan Ronko, ako hoće hoće, ako neće neće, to je njegov problem, ali ponavljam, optuživati ovu Vladu da je ovakva i da je onakva, pa čujte ja bih isto tako iz nekakvih svojih iskustava mogao govoriti, međutim jednostavno mislim da to nema smisla. Ali kažem po peti ili šesti put govorim model kako se stvari mogu riješiti. Međutim, ja nažalost moram reći da očigledno i u slučaju Rijeke i u nekim slučajevima, pa čak i u slučaju mog negativnog odgovora za zaduženje ste dobili krivu informaciju. Dobili ste krivu informaciju, jer ako već postoji kredit i ako je on evidentiran već kao obveza koja je nastala u nekom vremenu, ne treba ponovo ova Vlada donositi odluku da se netko može za isti kredit zadužiti. A za jamstva ne treba odluka Vlade. To ste vi uveli, to ste vi i u Zakon o izvršenju proračuna, to što su čelnici jedinica lokalne samouprave dužni izvještavati o izdanim jamstvima da bi Ministarstvo financija moglo kontrolirati ali istovremeno kolege sjetite se rasprave o Zakonu o izvršenju proračuna, kad sam ja kao ministar financija inzistirao da što se tiče javnog privatnog partnerstva da se ugradi ta odredba unutra da Ministarstvo financija mora davati suglasnost koliko se mogu stvoriti obveze upravo zbog ovoga da neki lokalni šerif ne stvori obveze sljedećih 25 godina pa ako netko dođe iza njega da neće moći više ništa raditi. A tko je bio najveći protivnik te odredbe? Vaš klub. Zašto? A zašto ako je sve legalno, zašto se onda ne bi to kontroliralo? No kažem, u ime Vlade sam ponudio model kako se to može riješiti. Vi ako hoćete kao stranka koja je predložila interpelaciju možemo se sjesti i dogovoriti. Dozvolite mi da sam imao pravo reći da zaključak sa zadnje županijske skupštine Požeško-slavonske nije niti u duhu demokracije niti u duhu dogovora, jer ako se netko želi s nekim dogovarati, onda ne može ga nazivati kriminalcem. I druga stvar, nema se što netko s nekim pregovarati. Pa nismo mi zaraćene strane. I na kraju, ovdje je priča bila oko tko je trebao nalaz Državne revizije postupiti. Svi mi, vi znate dobro da nalaz Državne revizije dolazi u Sabor. U Vladu i ministarstvo dolazi samo onaj dio koji se odnosi na Vladu, ali skupno izvješće, nalaz od Državne revizije dolazi u Sabor jer je Sabor tijelo kojem Državna revizija podnosi kontrolu. I Sabor donosi odluku ako je neka jedinica lokalne samouprave, ako je nekakav proračunski korisnik državnog proračuna napravio grešku, donosi odluku što će se napraviti. Vlada nema nikakve ingerencije nad tom kontrolom. Dakle, Sabor donosi odluku i prema tome ne možete sebe nikako amnestirati za ovih 80% potraživanja koje ste … [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Dobro. Sad je ostalo još nekoliko… … [[Upadica se ne čuje.]] Dobar dio zastupnika se je, povukao svoje prijavnice. Predlažem da ovi koji još imaju da u jednoj skraćenoj verziji iznesu svoje. Poštovani zastupnik Anto Bagarić.
Hvala gospodine predsjedniče. Žao mi je što kolegice odlaze, vjerojatno bi iz ove rasprave našle nove elemente da se optužuje bivši župan Bagarić i stvara fama ili bolje rečeno javni linč kako je opljačkao, popljačkao, odnio, itd. Stoga mi dozvolite evo da u duhu ovog svog izvješća kojeg sam pripremio temeljito, iskreno, pošteno kažem što je zapravo bio problem u ovoj Požeško-slavonskoj županiji. Pumpala je se javnost gubicima, ja bih rekao željom za određenim sredstvima, od 50 milijuna kuna, 90 milijuna kuna, 170 milijuna kuna, 240 milijuna kuna i došlo se do famoznih 355. Ne znaju kolege ali mi smo znali iz požeške javnosti u jednom trenutku i preko milijarde, jer sam bio vjerojatno odgovoran i za vanjski dug Hrvatske države. Ovim želim reći kako sanacijski program kojeg je županijsko poglavarstvo sačinilo zbrojilo je doista kruške i jabuke. Zbrojilo je nešto što se ne može zbrojiti. Obveze i potraživanja i to u nekoliko navrata. Ako je riječ o kreditu Županijske uprave za ceste zbraja se i tamo kao obveza i dodaje se u blokadi županije isto kao obveza i to akumilira i donosi ovu famoznu cifru od 355 milijuna kuna. Nalaz Državne revizije jasno je rekao koliki je dug ili kolike su obveze Županije požeško-slavonske dospjele ili nedospjele. 57,7 milijuna kuna. Zbog istine radi ponovit ću ovdje još jedanput. Za tekuće rashode 5,3 milijuna kuna. Aktivirano jamstvo žuca od 23 milijuna kuna, zaokružujem sve cifre i za nemjenice trgovačkom društvu "Kamen Ingrad" u visini od 7,7 milijuna kuna naplaćene. Kredit za izgradnju cesta uz suglasnost Vlade Republike Hrvatske pod vodstvom gospodina Ivice Račana i evo, političke snage koja me ovdje u Saboru proziva i optužuje. Ministarstvu poljoprivrede 2 milijuna kuna, a ostalo 5,7 milijuna kuna što potvrđuje nalaz Državne revizije na strani 53 su obveze za materijalne troškove koje županija imala u 4 mjeseca u kojima nisam ni bio župan. Isto tako i 5,3 milijuna kuna obveza kroz decentralizirana sredstva države Hrvatske također su nastale u razdoblju kada nisam bio župan. Podsjetiti ću samo kolege, ja sam razriješen dužnosti 6.2. kada je stupio na scenu povjerenik Vlade Republike Hrvatske. Da ne ulazim u genezu priče tko, zašto i na koji način je dozvolio one i nemile događaje u županiji Požeško-slavonskoj koji su bili, kako i na koji način se svrgavala legalno izabrana vlast i koliko je bilo principa u popuštanju. Ne u problemima koje smo imali u redovima Hrvatske demokratske zajednice već druge političke stranke. Neću je reći imenom tko je, a vi znate vjerojatno tko je i njihovim problemima koje su imali u vlastitim redovima. Dakle, obveze po aktiviranom jamstvu Županijskoj upravi za ceste u iznosu od 23 milijuna kuna blokirale su županiju Požeško-slavonsku. Da je bilo dobre volje, što pokazuje i nalaz Državne revizije, dogovora između novoizabranog župana i ovdje priča kako je blokada nastala prije izbora, ja se nadam da sam demantirao tu vijest. Nije istina. Županija je blokirana 10. svibnjem 2006. godine, znači prije nekoliko mjeseci, a povod za blokadu, odgovorno tvrdim, bio je zahtjev ravnatelja Županijske uprave za ceste po nalogu župana Ronka da se pokrene stečaj i stečajni postupak. Što je bilo jasno, jako zeleno svjetlo Slavonskoj banci da blokira županiju sa ukupnim iznosom. Znači, nije bilo dobre volje da se kredit, odnosno rata kredita u visini od 2 milijuna i 240 tisuća kuna zatvori dogovori ili prolongira da se županija ne blokira. O tome mogu svjedočiti i novinari, a i javnost po izgledu gospodina koji je podnio, a koji nažalost evo sada je u istražnom postupku, koji je podnio našoj požeškoj javnosti pred kamerama Hrvatske televizije, gdje su ga učili 3 rečenice da pročita kako bi pokrenuo stečajni postupak tim svojim nastupom. O tome postoje svjedoci i možete se uvjeriti u tu varijantu. Da se vratimo na jamstvo. Kao što je nekima poznato i ovdje je veliki kamen spoticanja oko kredita kojeg je županije, gdje je županija potpisala jamstvo kao suosnivač Županijske uprave za ceste u visini od 24 milijuna kuna. Samo ću kratko rezimirati. Županija i županijska skupština želeći izgraditi svoju cestovnu infrastrukturu definirala je jedan program točno po dionicama zajedno sa svojom županijskom upravom za ceste. Tada u tom trenutku, okvira oko 65 milijuna kuna. Javnim natječajem taj posao skinula je na 55 milijuna kuna, a 55 milijuna kuna trebalo je zatvoriti, financijski zatvoriti, kroz Hrvatske ceste, Županijsku upravu za ceste i Županiju požeško-slavonsku. Ovdje je ministar Šuker rekao istinu, Hrvatske ceste su zatvorile i dale jamstvo u kreditu od 20 milijuna kuna, Županijska uprava za ceste preuzela kredit od 24 milijuna kuna kojemu je županija bila jamac, i županija sama u 11 milijuna kuna kojeg je dobila jamstvo, odnosno kojeg je dobila suglasnost Vlade Republike Hrvatske da bi zatvorila 55 milijuna kuna. Ovdje se preskače reći istina, a imam dokaz o tome. Da u 24 milijuna kuna koje je preuzela Županijska uprava za ceste, Županijska uprava za ceste preuzima iznos što je bilo dovoljno njezinim gabaritima proračuna od 12 milijuna kuna, a točnije 11 milijuna i 960 tisuća kuna preuzimaju jedinice lokalne samouprave proporcionalnu ključu, cesta na svakom od svog područja. Pa između ostalih i Grad Požega pod vodstvom tada gradonačelnika Zdravka Ronka, 23.12.2002. godine daje jamstvo na svoje ceste u visini od 2 milijuna i 800 tisuća kuna. Kuda je to jamstvo nestalo, što se s njim dogodilo pitam se i ja. No ja vjerojatno bi mogao dokučiti istinu, vi vjerojatno ne možete. Ali pitanje je prema njemu vas pa neka vam odgovori što je bilo s time. Ali pokušat ću kasnije ja definirati taj odgovor. Pod dva, obveze po izdanim mjenicama nisu dospjele, a dane su za izgradnju školskih športskih dvorana. Ovim jasno kažem nitko ova sredstva kako to kaže gospodin Ronko, nije opljačkao niti odnio niti ne znam komu drugom pogodovao. Dao je za izgradnju svoje infrastrukture, društvene infrastrukture kao što je gospodarska infrastrukture u području cesta. Budući da mi vrijeme ide, samo ću pomenuti još nekoliko stvari. Pozivamo se svi na nalaz Državne revizije za Županiju Požeško-slavonsku a zanimljivo da na nalaz Državne revizije za 2003. godinu grada Požege nitko se ne poziva. To izvješće revizije nikad nije ugledalo predstavničko tijelo niti vidjelo. Nalaze revizije Županije požeško-slavonske ili nalaz revizije za funkciju župana i županijskog poglavarstva predstavničko tijelo znači skupština je u svim elementima vidjela za razinu županije. I ona je mogla iz svoje nadležnosti pokrenuti sve postupke o kojima mi danas govorimo da je ocijenila da ima takovih elemenata. Gospodin Ronko a evo danas je u raspravi pomenuto, mogu ovdje demantirati svoju kolegicu koja je rekla "Povjerenika Vlade dočekalo je 18 bianco mjenica.". Evo, prvi puta nakon svih peripetija a ja sam čovjek koji je izgledao mogao puno trpjeti došao sam do popisa svih izdanih mjenica gospodina Zdravka Ronka. Izdano je 48 mjenica. Ako uzmete da je najniži iznos bio 500 tisuća kuna neću pogađati ove iznose gdje nije napisan iznos mjenice, možete računati da su bila sredstva od 48 pa do 90 milijuna kuna, pa molim, neka se zna. Rezime svega. Danas ovdje ja doživljavam ovo kao sudnicu mene, nečega što sam želio napraviti u svojoj županiji kroz izgradnju društvene i gospodarske infrastrukture, doživio kritike kako ovo područje zaostaje jer eto ja sam želio to napraviti pa zato što nisam napravio to područje zaostaje za drugim dijelovima domovine Hrvatske. Jednostavno ne stoji i odbacujem svaku insinuaciju i laž koja je izrečena a kao građanin imati ću pravo i sigurno ću ga iskoristiti za one nažalost i kolege saborske zastupnike, mislim na kolegicu Škare-Ožbolt koja je u jednoj emisiji "U sridu" bez imalo komešanja kaže kako je župan Bagarić umjesto u zatvoru što je proćerdao četiri proračuna evo još na slobodi. Isto tako, podnijeti ću ja sada kaznenu prijavu a temeljem i tragom ove kaznene prijave koja mi se stavlja na dušu za sve one koji su svojom klevetom, prikazivanjem stanja kakvo je nanijeli ugledu, nanijeli mom poštenju, nanijeli štetu mojoj obitelji jer nije se danas doista lako u problemima u kojima je ukupno društvo kretati kroz to društvo sa osjećajem kojeg su ljudi preko medija polučili kako među njima šeta lopov, kriminalac a uz to ga podržava još i kriminalni milje Vlade Republike Hrvatske. To neka bude moja građanska obveza i dužnost. Utoliko mi ne trebate ni pomagati niti odnemagati. Mislim da je interpelacija i odgovornost Vlade o ovome nikakova, vrlo jasno je od ministra rečeno što je nadležnost Vlade, što je nadležnost odvjetništva, što je nadležnost revizije u svim izvješćima koje je sačinila i mogla dostaviti odvjetništvu. I molim da o ovim stvarima ne sudi Sabor pogotovo pojedinci a pogotovo oni koji žele politizirati preko ove osude koju imamo. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Doista, danas se Sabor bio u jednom trenutku pretvorio i u sudnicu i u istražni centar, ali nažalost najviše se pretvorio u dvoranu u kojoj se izriču bezprizorne laži, klevete, objede i netočni podaci, nažalost. Ja želim govoriti samo činjenice. Prva činjenica da je 80% obveza o kojima je danas ovdje riječ a riječ je o obvezama koje je utvrdila Državna revizija, riječ je o obvezama koje iznose 57 milijuna kuna. 80% obveza je nastalo u vrijeme vladavine bivše koalicijske vlasti, u vrijeme vladavine SDP-a, 80% tih obveza. To je činjenica od koje nitko ne može pobjeći. Druga činjenica koju ne iznosimo samo mi nego iznose i sindikati da djelatnici županije nisu smjeli biti taoci politikanstva novog vodstva u Požeško-slavonskoj županiji, nisu smjeli biti. Zašto? Zato što je Slavonska banka bila spremna razgovarati i deblokirati žiro-račun Požeško-slavonske županije i dopustiti normalno funkcioniranje te iste županije. A zašto to nije napravljeno? Nije napravljeno iz jednog jedinog razloga, zato što nije postojala politička volja novoizabrane vlasti da razgovara sa tom istom Slavonskom bankom koju smo evo prema riječima moga prethodnika kolege Bagarića, mogli smo čuti da je zapravo traženo od te iste banke da blokira račun, a ne obrnuto da ga deblokira i dopusti normalan rad županije. Isto tako, činjenica je da temeljem Ovršnog zakona i njegovog članka 204. da se moglo reagirati i ne dopustiti uopće blokiranje županije. To su činjenice. Dakle, nije postojala politička volja novoizabrane vlasti koju predstavlja župan Ronko da rješava ove probleme jer je ona preuzela odgovornost i zapravo se zaklinjala u kampanji kako će riješiti sve probleme Požeško-slavonske županije. I dalje nije doista jasno iz svih ovih rasprava čemu je bilo potrebno obmanjivati javnost mjesecima da su obveze županije 270 ili 350 milijuna kuna kad su one daleko manje, i još jedanput naglašavam nastale, 80% tih obveza je nastalo u vrijeme bivše koalicijske vlasti za koje su oni dakle znali i u čemu su sudjelovali. Dakle, riječ je doista o političkim potrebama, o politikanstvu čelnih osoba novoizabrane županijske vlasti u Požeško-slavonskoj županiji i očito dnevno političkoj potrebi da se već krene u preuranjenu predizbornu kampanju. Ali želim istaknuti, mi ne bježimo od činjenice da postoje problemi u Požeško-slavonskoj županiji, da postoje nezakonitosti i nepravilnosti. No, prepuštamo isključivo nadležnim institucijama da utvrde tko je učinio i kakve vrste nepravilnosti i nezakonitosti i da za to odgovara. Dakle, mi ne bježimo od tih činjenica. Mi želimo da ako postoji temelj da se sankcionira svaka nepravilnost i nezakonitost. Međutim, želi li to SDP doista. Ako želite ja ću vas uputiti na Županijsku upravu za ceste u Dubrovačko-Neretvanskoj županiji. Nikad zadnjih 7, 8 godina od kad je dolje vladao SDP, a i sada vlada zajedno sa ratnim profiterom u našoj županiji nikad izvješće o radu te Županijske uprave za ceste nije došlo na Županijsku skupštinu. Nikad. Tražili smo u onom … [[Govornik se ne razumije.]] koliko smo imali vlast u županiji zajedno s našim partnerima, tražili smo da državna revizija dođe u Županijsku upravu za ceste. I još uvijek nije došla. Ja se nadam da će evo poslije ovog mog javnog poziva doći u Županijsku upravu za ceste i u Dubrovačko-Neretvanskoj županiji kao što je to došla i u Požeško-Slavonska. Pa nek javnost čuje što je ta SDP-ova vlast tolerirala u toj Županijskoj upravi za ceste. U kojoj je direktor 3 godine nezakonito stajao kao direktor bez ikakve potvrde, bez ičijeg odobrenja. U kojoj je samo jedna zaposlena osoba koja je sama sebi bila i izvođač i nadzor radova. I tako dalje i tako dalje. Dakle ako stvarno želite se suočiti sa nepravilnostima, ako želite rješavati probleme koji postoje onda doista treba rješavati ih svugdje i na isti način. I to je ono što mi inzistiramo, na čemu mi inzistiramo i što zahtijevamo od nadležnih institucija. Tražimo da Državna revizija utvrdi odgovornost svih onih koji rade nepravilnosti jer želimo da se nepravilnosti isprave. Jer želimo da ne postoje nepravilnosti u daljnjem radu takvih institucija ni jedinica lokalne samouprave, a niti uprava za ceste ili bilo kojih drugih institucija. Što reći na činjenicu da smo tek 2006., da se uskladila Županijska uprava za ceste sa Zakonom o cestama koji je donesen nekoliko godina ranije. Što reći na to? Osim da je to sve skupa toliko kriminalno da to doista pozivamo, javno pozivamo prije svega Državnu reviziju da utvrdi o čemu je riječ. Prema tome jasan je stav Hrvatske demokratske zajednice. … [[Govornik se ne razumije.]] Sve nepravilnosti. Ali nemojte unaprijed osuđivati, nemojte govoriti neistine, nemojte blatiti ljude bez stvarnih činjenica, bez činjeničnog stanja. Utvrdimo što se dogodilo i priznajte i vaše vlastite greške. U ovom slučaju i priznajte da vaš župan nije iskoristio sve ovlasti koje mu stoje na raspolaganju i nije napravio sve što je u njegovoj moći. Nije napravio. On jednostavno nije želio napraviti ono što je u njegovoj moći da popravi situaciju u Požeško-Slavonskoj županiji. To su činjenice. To su činjenice, danas nepobitno iznesene ovdje i od strane predstavnika Vlade gospodina Šukera i Vlada nema veze s time. Kakve veze ima Vlada s time? Kakve veze ima Vlada s time? Pa nije Vlada sjedala u Županijskoj skupštini i donosila odluke i dizala ruke. Nije ova Vlada sjedala 2002. i 2003. u, na drugoj strani ovdje trga i donosila odluke o tome tko će dobiti jamstva. Pa to je vaša Vlada radila. Dakle to su obveze koje su nastale u vrijeme vaše Vlade. 80% tih obveza. O tome danas mi razgovaramo. I to su činjenice od kojih nitko niti želi pobjeći niti može pobjeći. Nažalost žalosno je da ste obmanjivali javnost po pitanju visine obveza. Nažalost žalosno je da ste obmanjivali javnost da ova Vlada sudjeluje u tim nepravilnostima ili da štiti nekakav kriminal i nezakonitosti. To su neistine, to su neistine i evo ja se nadam da je ova rasprava doista danas pokazala o čemu je stvarno riječ kada se radi o ovoj interpelaciji.
Poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Pa evo kolega Bagarić i kolega Matušić su mi pomogli da bitno skratim ovo svoje izlaganje ali moram reći riječ, dvije o interpelaciji. Interpelacija bi bila bitno realnija da je dan pregled zaduženja svih županijskih uprava za ceste. Jer sve su zadužene, sve imaju jamstva, garancije, mjenice i slično samo nažalost u Zagrebačkoj županiji su ceste katastrofalne, a bar su u tamo u Požegi napravljene. Ono što bi trebalo malo reći je da gospodin Ronko, normalno to smo čuli nije napravio, spasio županiju, bio dobar upravitelj i slično unatoč svim reklamama ali to smo već čuli. A u cijeloj priči preskače se zapravo odnos Ronko-Zec. To je meni isto neshvatljivo. A koliko je gospodin Ronko vjerovao «Kamen-Ingradu» vidi se koliko im je dao brojne mjenice, a i naručio od iste firme čak i dva stana. Naime ne znam inače šta je sa SDP-om, zadnje vrijeme svi kupuju po dva stana. Vrlo lako dolaze do nekretnina, vrlo skupo ih prodaju. Pogotovo trgovačkim lancima jel' tamo. Točno je da su za jamstva potrebna odobrenja Ministarstva financija. Ali u SDP-u ima previše trnoružica. Spavali su 4 godine pa recimo zaboravili za vrijeme svoje vladavine da je Ministarstvo obnove dizalo kredite kakve je htjelo bez pitanja. Trošili su kako htjeli, ali to je druga priča. SDP-ove «spin» doktore ne zanima ni Ronko i Bagarić normalno nego Vlada. Odnosno rad Vlade. A ovaj neistini uradak u tipu, tipa interpelacija sigurno nije financirao ni … [[Govornik se ne razumije.]] ni plasirao Medison jer je nivo sramotno nizak i nestručan. To stranci tako šta ne financiraju. Koliki je dio «Kamen-Ingrada» dubioza nastao, «Kamen-Ingradovih» dubioza nastao zbog poslovanja koliko zbog nogometa to je jako teško reći. Naime imamo bogato iskustvo sa «Mladost 127» koji je skoro upropastio privredu pa čim je privreda odustala nestala je i nogometna momčad. Ono što moram još reći da predsjednik SDP-a poziva na prekid rasprave. Interesantno. Poziva na prekid, jesu sve rekli? Jesu sve optužili? A ja moram reći u ime članova Odbora za lokalnu samoupravu da smo jako izmanipulirani predsjednikom i da smo uvrijeđeni načinom na koji je to iznosio. Hvala.
I u ime Kluba HDZ-a 5-minutna rasprava poštovani zastupnik potpredsjednik Darko Milinović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege ja sam se javio ovih 5 minuta inspiriran petominutnom demagogijom. Možete se naljutiti, ali moje mišljenje je takvo, vašeg predsjednika SDP-a Ivice Račana. Zašto ste «reterirali»? Moje je uvjerenje i uvjerenje Kluba HDZ-a je duboko da ste «reterirali» iz razloga što niste mogli politički poentirati na ovoj raspravi. Nakon svih argumenata koje se čulo od predstavnika Vlade, ministra financija i nakon onoga što je predsjednik Kluba SDP-a izgovorio ovdje da vi uporno već dva mjeseca želite pomoći da se taj problem riješi, a to pomaganje ide napuhavanjem duga, medijskim napuhavanjem, politikanstvom jer kako drugačije nazvati sve ovo kako vi pomažete nego politikanstvom. I stoga ja držim da jedini razlog zašto ste reterirali u vašim raspravama je taj što ne možete politički poentirati. I tražite izlaz iz te situacije. Ja ću vam reći na svom osobnom primjeru, ja sam bio dožupan Ličko-Senjske županije 2002. godine kad kao što predsjednik Kluba SDP-a kaže: «Ja to nikad nisam rekao. Vlast je u Hrvatskoj sva hrvatska.» Ali u Ličko-Senjskoj županiji je bio HDZ na vlasti. Na nacionalnoj razini je bila koalicija na čelu sa SDP-om na vlasti i kada je gospićka bolnica bila u vrlo teškoj situaciji i reći ću vam toliko teškoj da sam ja jednom kao dožupan, istina može se provjeriti dao 500 kuna da se kupi vreća krumpira da ne dođe do blokade županije i gospićke bolnice. Moje kolege su mi tad, evo i zastupnik Emil Tomljanović mi je tu kao svjedok, rekli neka se blokira županija, neka se blokira bolnica i onda ćemo prozvat centralnu vlast SDP-a 2003. godine da je kriva za sve to. Stavit ćemo 200 ljudi kao taoce i pomoću tih taoca rješavati politički problem. Ja sam došao kući razmišljajući i u krugu uže obitelji rekao sam ovo, pa Bože sveti, Dado kako tako možeš razmišljati. Ti ljudi vjeruju u tebe, vjeruju u HDZ, vjeruju u tebe da upravo do toga neće doći. I došao sam sutra, razuvjerio svoje političke prijatelje, ne, ne smijemo dopustiti da se desi blokada Ličko-senjske županije i bolnice, jel' uzimamo za taoce 200 ljudi, 200 obitelji puta tri uzmimo, to je 600 obitelji. Ja sam mislio da je moja politička odgovornost ta da ne dozvolim blokadu Ličko-senjske županije, da nemam taoce 200 ljudi. Vi ste uzeli. I to je kažnjivo. Taoce, zaposlenike Požeško-slavonske županije da pomoću njih, da vam oni budu sredstvo rješavanja svojih političkih ciljeva. To je nedopustivo. Ja smatram da će vam doć' kazna na sljedećim izborima glede toga. I ne samo to, već ste htjeli kao taoce uzet i ić' u školu, i djecu i zaposlenike škole i korisnike socijalnih ustanova i korisnike bolnica. Vlada Republike Hrvatske dragi prijatelji, dame i gospodo, to vam nije dopustila. [[Pljesak.]]
Za klub SDP-a poštovani zastupnik Slavko Linić, pet minutna rasprava.
Hvala gospodine predsjedniče. Samo nekoliko riječi o demagogiji. Gospodin Račan je vrlo jasno poručio. Ne treba rasprave jer je politika HDZ-a kad ne možeš sakrit problem, kad ga ne možeš stavit pod tepih, kad ga ne želiš riješit, blati druge. Tri saborske rasprave od strane vijećnika, samo tri. I gospodin Bagarić i Markovinović i Matušić bavili su se samo kako blatiti. I bio je u pravu. I to nije demagogija. Njega su i njegove riječi potvrdili zastupnici HDZ-a i to je razlog zašto u toj prljavštini ne učestvujem. … [[Upadica se ne čuje.]]
Ispravci netočnih navoda. Poštovani zastupnik Frano Matušić.
Kolega Linić je netočno rekao da su naše rasprave bile isključivo blaćene.
Mir.
Ako je vama predočavanje činjenice i istine blaćenje onda možemo razgovarati o blaćenju. Ali isključivo smo govorili o činjenicama i istini. Vi očito niste sposobni ni spremni prihvatiti činjenice i istine po pitanju Požeško-slavonske županije.
I Emil Tomljanović, ispravak netočnog navoda.
Pa netočan je navod, ja sam pažljivo slušao gospodina Bagarića, uistinu od riječi do riječi. Niti jednom rečenicom on nije nikoga uvrijedio niti oblatio. Ali se potrudio iznest argumente, činjenice i pokazat čak i ovdje dokumente. Nekorektno, netočno je da je to bilo bilo kakvo blaćenje, već samo argumentacija situacije u kojoj se županija našla.
I sljedeći ispravak, poštovani zastupnik Anto Bagarić.
Hvala gospodine predsjedniče, hvala kolegi zastupniku. On je praktički dio toga odgovorio u ispravku netočnog navoda. Ja ni jednom riječju gospodine Linić, niti vašu stranku, niti vašu politiku niti vašu demagogiju ili ne demagogiju nisam pomenuo u svom izvješću, stoga ste doista krivo naveli da sam ja to činio.
Za klub HSS-a pet minutna rasprava, poštovani zastupnik Željko Pecek. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege. Ja ako moram govoriti tko me inspirirao za raspravu kao moj kolega malo prije, zbilja ne mogu reći odakle dolazi inspiracija. Međutim ono što sam ja očekivao u sklopu ove rasprave, a evo ostao sam do kraja, da ćemo kroz interpelaciju pokušati približiti stavove, da ćemo pokušati tražiti rješenja za Požešku županiju. Međutim evo potrošili smo čitavo popodne i dio večeri, a od tog smo previše daleko. Meni su bile ministre interesantne vaše opservacije i vjerujem da je dobar dio vaših prijedlog prihvatljiv. Vjerojatno se mogao uklopiti u rješavanje nastalih problema. Međutim ovdje ja iz stranke koja uvjetno rečeno nije sudjelovala u toj priči, ne želim slušati kako je za nastale dugove kriva bivša državna vlast a kako je za nedostatak želje da se problemi rješavaju kriva sadašnja lokalna regionalna vlast. Pa vjerojatno je krivnja negdje između toga, vjerojatno bi i sadašnja državna vlast se mogla malo više uključiti u tu priču. Kako? Pa rješenje je jako jednostavno. Postoji tekuća rezerva proračuna iz koje ste vi dali 4 milijuna kuna za rješavanje problema komaraca, za uništavanje komaraca. U ovoj županiji bi očito trebali uništavati štakore koji su razgrabili imovinu i trebalo bi izdvojiti više od 4 milijuna. Ja u ovom momentu ne znam koliko. Ali ako je točno da je 57 milijuna kuna trenutačno zaduženje Požeške županije, vaša sugestija da oni to reprogramiraju, pa neka reprogramiraju i na 10 godina ukoliko se banka sa time složi, onda bi to bilo u svakom slučaju pa čak i na razdoblje od 15 godina, povrat kredita oko 30% izvornog proračuna, jer znamo koliki je on, negdje 14-15 milijuna kuna. To je nemoguće da ta županija se … tolike kreditne obaveze. Ja sam očekivao da ćete vi u tom smislu dati prijedlog kako bi se vidjelo na koji način se može ići iz decentraliziranih sredstava, na koji način se može pomoći iz tekuće rezerve, a na koji način podržati projekte za iduću godinu, ali u novom proračunu ili eventualno u rebalansu proračuna ako ga bude u ovoj godini. To je bila jedna cjelovita priča koju sam ja ovdje, a i HSS u Saboru htio čuti. A još jedanput ponavljam, ako je bilo novaca za komarce, vjerojatno bi ga se moglo pronaći i u tekućoj rezervi i za štakore.
Štakori, komarci. I jedni i drugi nisu zdravi. … [[Upadica se ne čuje.]] onda zaključujem raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Nastavak sutra sa dnevnim redom kako slijedi u 9,30. Molim uključimo se. Kolegice i kolege, molim uključite se oni koji nisu. Rezultat? 81 imamo kvorum. Idemo na glasovanje. Prvo, sukladno prijedlogu radnih tijela i Vlada Republike Hrvatske dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Odbija se Interpelacija o radu Vlade Republike Hrvatske u ostvarivanju nadzora nad provedbom zakona i drugih propisa te zakonitosti rada i postupanju tijela jedinica lokalne i područne samouprave. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? 63 za zaključak, 6 suzdržanih, 15 protiv. S tom većinom je usvojen zaključak.