Ovime smo došli do kraja slobodnih rasprava, pa prelazimo sada na dnevni red, prva točka ima A i B: a) Prijedlog odluke o razriješenu predsjednika i članova Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje a) Prijedlog odluke o imenovanju predsjednice i članova Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje Predlagatelj akta je Vlada Republike Hrvatske na temelju čl. 8. Zakona o osiguravanja kvalitete u znanosti i visokom obrazovanju. I molio bih predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje, s nama je poštovana Branka Ramljak državna tajnica u Ministarstvu znanosti obrazovanja, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče uvažene zastupnice i zastupnici. Člankom 8. stavkom 2 Zakona o osiguravanju kvalitete u znanosti i visokom obrazovanju, propisano je da se predsjednik i članovi Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje imenuju na vrijeme od 4 g. Stavkom 3 tog istog članka zakona, propisano je da predsjednika i 7 članova Upravnog vijeća imenuje i razrješuje Hrvatski sabor. I to predsjednika i 2 člana na prijedlog vlade RH, jednog člana na prijedlog rektorskog zbora, jednog člana na prijedlog vijeća, veleučilišta i visokih škola, jednog člana na prijedlog Nacionalnog vijeća nadležnog za znanosti, jednog člana Nacionalnog vijeća nadležnog za visoko obrazovanje. Te jednog člana iz reda studenata, na prijedlog Hrvatskog studentskog zbora. Nadalje, stavkom 4 istog članak zakona, je propisano da Agencija imenuje i razrješuje jednog člana Upravnog vijeća iz redova svojih zaposlenika. Sabor RH na sjednici održanoj 26. listopada 2012. g. donio je odluku o imenovanju predsjednika i članova upravnog vijeća, Agencije za znanost i visoko obrazovanje. Tada imenovanom predsjedniku i članovima Upravnog vijeća istekao je mandat 26. listopada 2016. g. te je Ministarstvo znanosti i obrazovanja izradilo prijedlog odluke o razriješenu predsjednika i članova Upravnog vijeća, te prijedlog odluke o imenovanju predsjednice i članova Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje, a koje je Vlada RH, dana 6. travnja, uputila u saborsku proceduru, koja nije još bila dovršena. S obzirom na protok vremena, Ministarstvo je vladi ponovno uputilo prijedlog odluke. Na sjednici Vlade RH, održanog dana 28. veljače 2019. g. vlada je utvrdila i Hrvatskom saboru uputila na donošenje prijedlog odluke o razrješenju dosadašnjeg predsjednika i članova upravnog vijeća agencije, te prijedlog odluke o imenovanju nove predsjednice i članova upravnog vijeća. Podsjetila bi da se s tom odlukom predlaže razrješenje predsjednika profesora Mile Đelalije i sljedećih članova Upravnog vijeća, profesorice Aleksandre Deluka Tibljaš, profesora Damira Markulaka, profesorice Ljiljane Pinter, profesorice Slavice Ćosović Bajić, profesora Damira Ježeka, doktora Slavka Pericu i iz reda studenata kolegicu Andrea Mešanović. U sljedećem sazivu tog Upravnog vijeća, prijedlog je da se za predsjednicu Upravnog vijeća imenuje profesorica Dijana Vican, a za članove Upravnog vijeća, na prijedlog Vlade RH, profesor Drago Šubarić, profesor Krešimir Rotim. Na prijedlog rektorskog zbora profesor Branko Matulić, na prijedlog Vijeća veleučilišta i visokih škola profesor Vlatko Cvrtila. Na prijedlog Nacionalnog vijeća nadležnog za znanost profesorica Gordana Rusak, na prijedlog Nacionalnog vijeća nadležnog za visoko obrazovanje profesor Marko Petrak i na prijedlog Hrvatskog studentskog zbora iz redova studenata Nediljko Jerković.
Imamo jednu repliku, molim? Kolega Zekanović, vi imate repliku, ne znam, nisam vas shvatio. Ali, niste, kada ste se digli? … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, dobro, bit će onda, izvolite kolega Zekanović.
Poštovana državna tajnice, žao mi je što nema ministrice ovdje, s obzirom da se radi o Dijani Vican, a sami znate kako je ona završila sa mjesta posebnog stručnog povjerenstva za provedbu i strategije i djelovanja na području znanosti i obrazovanja. Znači ona se itekako trsila i trudila da makne Dijanu Vican s tog mjesta, a onda ovdje, evo ga malo se pravi jedan ustupak HDZ-u kao koalicijsku partneru, pa ipak da Dijana Vican dobije jednu utješnu nagradu. A utješna nagrada je ovo mjesto. Meni je drago da će gđa. Vican biti na ovom mjestu, međutim, moram reći, da je zapravo ovo sve skupa smiješno, a na njezinom mjestu ne bi davao ipak kredibilitet niti vašem ministarstvu, niti ministrici Divjak, niti Andreju Plenkoviću, jer onako kako se podnio Andrej Plenković prema njoj, naš predsjednik Vlade i ministrica Divjak, nije zaslužilo da bude danas na čelu ovog povjerenstva iako smatram da se radi o vrhunskom stručnjaku.
Želite li odgovor? Ne. Onda smo gotovi s replikama, pardon, onda imamo kolegu Lovrinovića, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pažljivo sam slušao vaše izlaganje gđa. državna tajnice, rečeno je da je 2012. znači izabrani članovi Upravnog vijeća, 2016. je istekao mandat i od 2016. do danas nije znači formirano novo Upravno vijeće sa predsjednikom i ostalo. Što to govori? To govori da znanost i visoko obrazovanje, nisu u interesu ove Vlade i ove, znači trgovačke koalicije, ona čeka 2-2,5 godine, kao što prije malo kolega reče, gleda koga će ubaciti, tko je podoban, tko nije podoban, a trpi znanosti i visoko obrazovanje. Pored toga, znači ne čeka samo to na dnevnom redu, vidite, od 2017. godine ovom Saboru nije podnesen izvještaj ni o radu HNB-a. zašto g. predsjedniče Sabora izbjegavate uporno staviti tu točku na dnevni red, prema tome još jednom ponavljam [[Upadica: Isteklo je vrijeme, hvala vam lijepo.]] znatnosti i visokoobrazovani su zapostavljeni…
Isteklo je vrijeme, objasnio sam vam već više puta zašto nije ta točka na dnevnom redu, jer ste podnijeli zahtjev koji nije u skladu s Poslovnikom, pa ne moramo ponavljati svaki put na početku sjednice. Želite li odgovor? Ne želite. Hvala. Žele li izvjestitelji Odbora za obrazovanje i znanost i kulturu uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu. Prvi je na redu Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Tomislav Sokol, izvolite.
Hvala g. predsjedniče, gđo. državna tajnice, kolege zastupnici. Pred nama je Prijedlog Odluke o razrješenju predsjednika i članova upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje i pod b)Prijedlog Odluke o imenovanju predsjednice i članova upravnog vijeća AZVO. Agencija za znanost i visoko obrazovanje, poznata kratica AZVO je kao agencija za osiguravanje kvalitete za visoko obrazovanju i znanosti, osnovana po uzoru na prakse zemalja EU. Ostvarivanjem punopravnog članstva u krovnoj europskoj Udruzi za osiguravanje kvalitete u visokom obrazovanju, European Association for Quality Assurance in Higher Education odnosno ENQA, te uvrštavanje u europski Registar agencija za osiguravanje kvalitete u visokom obrazovanju, potvrđena je 2011. vjerodostojnost AZVO-a, kao europske agencije ovlaštene za provođenje postupaka vanjskog osiguravanja kvalitete u čitavom europskom prostoru visokog obrazovanja. Ovo što sam govorio, znači što zvuči možda malo apstraktno, osiguravanja kvalitete, zapravo znači da je AZVO ona agencija koja provodi postupak akreditacije, odnosno davanje dopusnice za pokretanje novih studijskih programa u RH, pokretanje novih studija, visokih škola, sveučilišta, itd. Znači radi se o agenciji koja je izuzetno značajna i koja u tom stručnom pogledu obavlja taj posao, koji je za budućnost Hrvatske, naše mladeži, naše djece, i novih generacija, izuzetno bitan i zbog toga je ova agencija važna i zato je, mislim dobro da što više se raspravlja o njoj i njezinoj ulozi u RH i društvu općenito. Dakle, AZVO je samostalno i neovisno obavlja poslove u djelokrugu i nadležnosti utvrđenim Zakonom o osiguravanju kvalitete u znanosti i visokom obrazovanju, Zakonom o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju, to je temeljni zakon koji regulira područje znanosti i visokog obrazovanja te Zakon o priznavanju inozemnih obrazovnih kvalifikacija. U tom smislu AZVO ima onu ulogu koju su nekad imala sveučilišta u smislu stručnog priznavanja kvalifikacija, znači, ako je netko ostvario diplomu van RH, a želi raditi u RH, također mora proći postupak priznavanja koji je pod ingerencijom agencije, znači jedna vrlo, vrlo bitna institucija RH. Odredbom čl. 8. st. 1. Zakona o osiguravanju kvalitete u znanosti i visokom obrazovanju, utvrđeno je da AZVO-om upravlja upravno vijeće koje ima predsjednika i 8 članova. Njih imenuje i razrješuje HS i to predsjednika i 2 člana na prijedlog Vlade RH, a po jednog člana na prijedlog rektorskog zbora, Vijeća veleučilišta i visokih škola, Nacionalnoga vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj, kao i jednog člana iz reda studenata na prijedlog Hrvatskog studentskog zbora. AZVO imenuje i razrješuje jednog člana upravnog vijeća iz reda svojih zaposlenika u smislu odredbe čl. 8. st. 4 citiranoga zakona. Predsjednik i članovi upravnoga vijeća imenuje se na vrijeme od 4 godine. Budući da je predsjedniku i članovima upravnog vijeća AZVO-a istekao mandat, Vlada RH na sjednici održanoj 28. veljače 2019. utvrdila prijedlog odluke o razrješenju predsjednika i članovima upravnog vijeća, te je Vlada također utvrdila prijedlog, znači, novog predsjednika i dva člana koja predlaže Vlada, a i također proslijedila popis onih članova koje su predložile nadležne institucije. Samo bih napomenuo da je ova točka trebala biti raspravljena i prošli tjedan izglasana, ali nažalost zbog egzibicionizma nekih saborskih zastupnika i nekih političkih stranaka, tek danas raspravljamo o ovoj važnoj temi, ali dobro, što je, tu je. Rekao bih samo par riječi vezano uz kandidatkinju za predsjednicu upravnog vijeća, koja je spomenuta i ovdje u raspravi. Dakle, Dijana Vican diplomirala je jednopredmetni studij pedagogije na Odsjeku za pedagogiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu, 1984. Na istoj ustanovi završila je 1991. poslijediplomski znanstveni studij iz andragogije i stekla stupanj magistra znanosti, a 2000. stupanj doktorice znanosti u polju odgojnih znanosti. Na radno mjesto asistentice na Odsjeku za pedagogiju Filozofskog fakulteta u Zadru, tada dio Sveučilišta u Splitu, danas je to Sveučilište u Zadru, zaposlena je još 1987. godine. Na istoj ustanovi ostvarila je znanstvena nastava napredovanje. Danas je znanstvena savjetnica, najviše zvanje, i redovita profesorica u znanstvenom području društvenih znanosti, polju pedagogije, grani opće pedagogije. Znanstveno stručni nastavni rad realizirala je u nekoliko pedagogijskih disciplina. Općoj sustavnoj interkulturalnoj pedagogiji, obrazovnim politikama, andragogiji, poduzetničkom obrazovanju, inkluzivnom obrazovanju te obrazovanju nastavnika, mislim, što je jedna od itekako važnih tema, pogotovo u kontekstu reforme obrazovanja o kojoj se ovdje dosta govori i nečemu na čemu apsolutno država treba još više poraditi nego što je radila do sada. U nastavni rad uključena je otpočetka zaposlenja na studiju pedagogije te drugim studijskim programima. Doprinosila je stalnom inoviranju studijskog programa pedagogije na preddiplomskoj i diplomskoj razini, a također i razvoju doktorskog studija pedagogije. Znanstveni rad Dijana Vican ostvarivala je prema zakonskim zahtjevima znanstvene djelatnosti, to objavljivanjem znanstvenih radova, prijavljivanjem i vođenjem znanstvenih projekata, sudjelovanjem u zajedničkim znanstvenim projektima u zemlji i inozemstvu, programskim i organizacijskim odborima znanstvenih konferencija u zemlji i inozemstvu, članstvima u uredništvima znanstvenih časopisa iz područja pedagogije, recenzentskim poslovima te razvitkom mladoga znanstvenog kadra. Također se znanstveno i stručno usavršavala u zemlji i inozemstvu, a ovim putem bih samo spomenuo SAD, Finsku, Škotsku, Sloveniju, Dansku i Njemačku, a i druge zemlje. Obnašala je niz funkcija na sveučilištu izvan sveučilišta te je bila članica niza radne skupine, povjerenstava na nacionalnoj razini. Posebno bih tu i spomenuo one koji su bili vezani uz pregovore ulasku Hrvatske u EU u ovom području obrazovanja. Naravno dalo je poseban doprinos svojim sudjelovanjem u osnivanju Sveučilišta u Zadru, kao prvog pintegriranog sveučilišta u Hrvatskoj i njegovom razvitku do danas i na tome mislim da je svakako cjelokupna akademska zajednica u RH treba biti izuzetno zahvalna na toj važnoj ulozi koju je odigrala u tom segmentu, ovog 1. listopada 2018. predsjednika rektorskog zbora RH. Dakle, mislim da imamo jako dobre kandidate, pogotovo kandidatkinju za predsjednicu upravnog vijeća i vjerujem da je to jedna stvar oko koje možemo postići konsenzus u ovom Saboru što nažalost nije čest slučaj ali misli da do ovdje doista u kompetenciji je i ugled kandidata, nitko ne može ni na koji način posumnjati, dapače. Tako da mislim da bismo doista trebali se, mislim da bismo se trebali svi složiti oko toga. Na kraju što se tiče same agencije napomenuo bih da je tu nekada u prošlosti bilo dosta primjedaba oko toga, oko broja studentskih programa koji se otvaraju, da li one prate tržište rada, osiguravaju li kvalitetu na adekvatan način, dodjeljuju se akreditacije onima kojima trebaju ili onima koje ne trebaju itd.. Meni je međutim drago i to bih svakako ovdje naglasio da su se kriteriji svakako dosta digli zadnjih nekoliko godina i da je u tom smislu AZVO dao svoj doprinos podizanju kvalitete znanosti i visokog obrazovanja u RH. Na tragu toga također bih istaknuo jednu stvar koja je izuzetno bitna u ovom kontekstu. Dakle mi danas imamo situaciju da agencija provodi stručni postupak akreditacije. Znači imamo povjerenstvo koje dolazi na neko visoko učilište, procjenjuje sa stručne perspektive da li je taj program koji se želi akreditirati, koji želi dobiti dopisnicu zadovoljava li kriterije kvalitete, ima li dovoljan broj nastavnika, kakav je odnos prema studentima itd.. U tom povjerenstvu uvijek mora biti netko inozemni član što je mislim jako važno jer znamo da smo mala akademska zajednica gdje htjeli ne htjeli su svi na neki način povezani i jako dobro je za cjelokupnu proceduru da uvijek imate nekoga izvana tko može dati jedan ipak nepristraniji i objektivan sud o novim studentskim programima koji se pokreću. Međutim, kada se provede cijeli taj postupak koji provodi povjerenstvo i onda na kraju krajeva akreditacijski savjet, mi imamo situaciju da zapravo agencija nakon što je sve provela, nije ta koja donosi finalnu odluku, finalno rješenje, nego tu odluku donosi ministar. I mi smo imali već situacije i neke postupke pred upravnim sudom gdje se upravo tu postavilo pitanje kakva je uloga jednog, kakva je uloga drugog. I u tom smislu znam da se radi o zakonodavnim reformama cjelokupnog sustava znanosti i visokog obrazovanja, to uključuje osiguranje kvalitete i mislim da bi se na tragu toga taj dualizam na neki način trebao riješiti. Znači jedan prijedlog je bio da možda sama agencija donosi rješenje o akreditaciji, to je jedna mogućnost, postoje druge mogućnosti ali je to svakako nešto oko čega bi se trebalo razmisliti i o čemu bi trebalo još možda malo i raspraviti, vidjeti može li se taj dualitet na neki način bolje regulirati da ne bi dolazilo do nekih nedoumica koje su se pojavljivale u praksi. Evo, ukratko, drago mi je da je ova točka došla na dnevni red, drago mi je da o njoj raspravljamo. Nadam se da će rasprava biti argumentirana, da neće biti politikanstva i korištenja ovakve ozbiljne teme za skupljanje jeftinih političkih bodova mada su neki zastupnici već nažalost krenuli na tom tragu ali dobro to je njihov izbor, o tome će glasaći odlučiti na idućim izborima. I u tom smislu klub HDZ-a podržava ovaj prijedlog. Hvala lijepa.
Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a, poštovana kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovana državna tajnice. Pred nama se nalazi Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika i članova upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje te prijedlog odluke o imenovanju nove predsjednice i članova Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje. Sve je ovo formalno, pravno u redu. Hrvatski sabor mora imenovati na prijedlog Vlade predsjednika, odnosno predsjednicu i članove Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje i to na način kako je propisano zakonom. I potpuno je jasno da su se ovdje poštivali kriteriji a to je da predsjednika i dva člana predlaže Vlada RH, po jednog člana rektorski zbor, Vijeće veleučilišta i visokih učilišta, Nacionalno vijeće za znanost, nacionalno vijeće za visoko obrazovanje, predstavnici Hrvatskog studentskog zbora i posljednji član kojeg ne imenuje Sabor RH a nisu predlagatelji ni ovi predlagatelji koje sam istaknula, to je jedan član u upravnom vijeću kojega predlaže i bira sama Agencija. Međutim, ono gdje se poprilično odstupilo jesu rokovi. Postavlja se logično pitanje zbog čega je Vladi RH a onda i ostalim predlagateljima, iako pretpostavljam da je problem u Vladi RH a onda posredno i Saboru RH trebalo čak 2,5 godine da ispuni svoju zakonsku dužnost. Ako uzmemo u obzir da je mandat predsjedniku i članovima upravnog vijeća istekao 26. studenog 2016. godine jer su imenovani 2021. godine. Ovakav pristup pokazuje u najmanju ruku rečeno ne brigu i neodgovornost prema sustavu u ovom slučaju znanosti i visokog obrazovanja i vrlo jasnu činjenicu da na žalost ovoj Vladi iz ovih ili onih razloga u kojima možemo sada i raspravljati sustav znanosti i visokog obrazovanja nije visoko na listi prioriteta. Jer da jest ne bi dovodila u situaciju ni starog predsjednika i stare članove upravnog vijeća da zapravo obitavaju i budu na čelu tako jedne važne agencije čak 2,5 godine bez stvarnog saborskog legitimiteta. Ono što, u što ne bih ulazila u ovom trenutku su imena koja su predložena. Ne bih ulazila iz razloga što ovdje se može raspravljati i o pojedinim političkim pripadnostima pojedinih članova, pojedinim strankama odnosno predloženih članova, može se raspravljati o tome jesu li oni dovoljno kompetentni, nisu, postoje li u RH ljudi koji su sposobniji od njih preuzeti odgovornost, ovakvu važnu odgovornost, ja mislim da čak bez obzira ako stavimo na stranu stranačku pripadnost jer vidimo da se tu radilo i o nekim političkim trgovinama jer nisu slučajno neki članovi odnosno članice predloženi baš iz jednog kluba, konkretno kluba Milana Bandića, ne od toga kluba, od jedne druge institucije, znači ovdje zaista ništa nije slučajno ali to je odgovornost Vlade RH da stane iza ovih ljudi. Međutim, ono u što sam uvjerena, da ukoliko Hrvatski sabor izglasa povjerenje Predsjednici i članovima upravnog vijeća, u jedno sam sigurna da im neće biti lako. Neće im biti lako zbog toga što će i ova agencija biti jedan poligon nad kojim će se lomiti razne političke trgovine, političke smicalice, nesuglasice unutar vladajuće koalicije i potpuno nejasni koncept razvija sustava odgoja i obrazovanja u RH jer smo odavno odstupili od strateškog dokumenta za razvoj obrazovanja a to je strategija koja je donesena u ovom Hrvatskom saboru. Zašto to govorim? Zato što u trenutku dok Hrvatskom saboru predlažemo ime nove predsjednice i novih članica i članova upravnog vijeća, Ministarstvo znanosti i obrazovanja šalje u proceduru konkretno, u javno savjetovanje sa zainteresiranom javnošću, procjenu učinaka propisa za novi zakon o novoj agenciji koja bi se trebala ne samo zvati drugačije nego imati i potpuno vjerojatno drugačiji djelokrug svog rada o čemu mi u ovom trenutku ne znamo ništa. I obrasca procjene učinaka propisa, nije jasno zbog čega mi danas imenujemo novo upravno vijeće Agencije za znanost i visoko obrazovanje kada ministarstvo planira osnovati novu agenciju ili preimenovati staru ali bojim se da se neće raditi samo o preimenovanju i na savjetovanju je zakon odnosno procjena učinaka propisa o zakonu agencije za osiguravanje kvalitete u znanosti i visokom obrazovanju o čijem sadržaju ne znamo ponavljam ništa, jedino što znamo iz obrasca koji je na javnom savjetovanju o procjeni učinaka je da ova izmjena i ovaj potez nije uzrokom odnosno reformnih procesa Vlade jer to je tamo jedna od stavki, da li je to u skladu sa nekim reformskim procesima Vlade RH, znači nekim strateškim odlukama Vlade RH, odgovor koji jasno stoji tamo u obrascu je ne. Pa ljudi moji, o čemu mi to govorimo, tko upravlja i vlada sustavom obrazovanja u RH, postoji li suglasnost o tome unutar vladajuće koalicije, zna li najveća stranka unutar Koalicije a to je HDZ, što radi ministarstvo kojemu je na čelu nestranačka ministrica iz kvote HNS-a i što se zapravo u ove 2 g. događa u RH. Ne zna ljevica što radi desnica, pri tom ne mislim na ljevicu u Saboru nego mislim na odnose unutar vladajuće koalicije za koje odgovorno, jasno procjenjujem i tvrdim da su nezdravi, da su uvjetovani nekim drugim interesima koji nemaju veze sa općim, javnim interesom, da nemaju veze sa strateškim dokumentima donesenim u Hrvatskom saboru i da će biti pogubni, ne pogubni u smislu da će uništit sustav odgoja i obrazovanja u RH ali zasigurno će ga unazaditi, to sam morala spomenuti. Dakle mene čak ne brinu ovi ljudi toliko, sad smo došli i do toga da zapravo sjena ovakvog neodgovornog pristupa donošenja određenih odluka iz Ministarstva znanosti i obrazovanja gdje ne znamo zapravo čime su uvjetovane te odluke jer strategijom nisu, tko donosi te odluke, jel se ministrica ustane jedno ujutro pa odluči evo, sad ćemo raditi to i to, tko ju savjetuje i kakva je to zapravo politika. Ono što također želim naglasiti je da su a vezano je uz ovu temu, to je pristup prema općenito pristup Vlade RH prema ne samo imenovanju ovog upravnog vijeća gdje kažem da dolazi pred Hrvatski sabor ovaj prijedlog za 2,5 g. zakašnjenja, želim tu ukazati i na 2 jako važne činjenice i apelirati na predsjednika Hrvatskog sabora ali i na Vladu RH da nam omoguće da radimo svoj posao i da omoguće sustavu obrazovanja da ima sve predispozicije i sva ključna tijela koja funkcioniraju na način na koji trebaju funkcionirati da bi se Ustav onako kako je osmišljen bio, zaokruži. Ja ću samo podsjetiti da mi još uvijek nakon čini mi se, 2 g. nemamo imenovano novi sastav Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj. Tamo je također jednom dobrom djelu članova istekao mandat međutim iz nekih razloga, pretpostavljam da su razlozi nemogućnost dogovora između HNS-a i HDZ-a, mi još uvijek nekako kompletirano, strukturirano tijelo koje je iznimno važno i u ovom segmentu i za rad i Agencije za znanost i visoko obrazovanje a to je Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj. Podsjetit ću da od početka 2017. g. znači, dvije godine, nešto više od dvije godine RH nema Nacionalno vijeće za odgoj i obrazovanje odnosno ima krnje, bez predsjednice i bez dovoljno članova da bi imali kvorum da bi donosili odluke. Kome je u interesu da nemamo odnosno da ne funkcionira krovno strateško i stručno tijelo koje treba pratiti kvalitetu pretercionalnog obrazovanja i brinuti o razvoju nacionalnih dokumenata, kome je to u interesu? Vladi i ministarstvu da mogu radit što hoće, da mogu umjesto kurikularne reforme provoditi nekakve pokuse nad djecom zvane Škola za život jer upravo ovo Nacionalno vijeće za odgoj i obrazovanje treba biti stručno, savjetodavno i strateško odnosno bilo je, tako je zamišljeno, tako piše u zakonu kojeg je donio HS, pratiti kvalitetu obrazovanja i davati itekako svoja mišljenja o ključnim nacionalnim kurikulumima, vidimo što se događa, nešto ide naprijed, ja to ne zovem cjelovitom kurikularnom reformom jer ona to nije, nekakve intervencije u sustavu obrazovanja se događaju, ali je namjerno eliminirano odnosno onemogućeno u svom radu ovo krovno nacionalno tijelo. I treća agencija koja je osakaćena, a prijeti joj smrt je Agencija za strukovno obrazovanje. Znači, tu agenciju prije mjesec i pol dana je Ministarstvo znanosti i obrazovanja, a onda i Vlada RH dovela u situaciju da nema ravnatelja odnosno ravnateljicu jer joj je istekao mandat, ali da nema ni upravno vijeće koje treba birati novog ravnatelja ili ravnateljicu. Znači, agenciju o kojoj ovisi jedno 80% fondova odnosno novaca iz fondova EU, smo doveli na aparate, na kruh i vodu i onda smo brzopotezno imenovali odnosno ne mi, nego Vlada RH jer ti članovi nisu morali proći filter HS kao što to moraju ovi članovi upravnog vijeća, onda se ministrica mudro dosjetila da će osobu iz svog kabineta, članicu HNS-a postaviti na čelo upravnog vijeća Agencije za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih valjda da bi ju mogla bezbolnije i lakše ugasiti, što će se vrlo brzo učiniti jer evo vidimo na javnom savjetovanju od prije mjesec dana, nepunih mjesec dana je i procjena učinaka propisa o osnivanju nove, Zakon o agenciji za odgoj, opće i strukovno obrazovanje. Znači, Agencija za strukovno obrazovanje… [[Govornik se ne razumije]] međutim, to smo mogli očekivati jer u onom strateškom dokumentu Vlade, o racionalizaciji agencija, instituta, oni su se od svih agencija koje postoje, od svih instituta koje postoje, odlučiti zapravo ugasiti odnosno uništiti baš onu za koju Vlada RH i ministrica kaže da će biti ključni segment ulaganja u RH u nadolazećem periodu, a to je strukovno obrazovanje jer ako igdje imamo problema i ako igdje odstupamo u indeksima uspješnosti u kompariranju sa ostalim europskim zemljama, onda je to zasigurno sustav strukovnog obrazovanja. Meni je žao što smo se do ovog doveli, meni je žao što nas je Vlada do ovoga dovela, jedino što na kraju mogu reći je, saberite se, stavite, ali stvarno, ne samo taksativno i na riječima, sustav obrazovanja, znanosti u prioritete, imenujte tijela odnosno osigurajte da sva krovna tijela, sve krovne agencije koje su iznimno bitne za funkcioniranje sustava odgoja i obrazovanja funkcioniraju, nemojte ih sakatiti na ovakav način da onemogućavate njihovo funkcioniranje kroz odugovlačenje postupaka imenovanja članova potrebnih za odlučivanje i ovim ljudima koji će vjerojatno biti izabrana želim puno sreće jer će im ta sreća trebati i želim ih da se podsjete na to, možda sam utopist, možda vjerujem u nemoguće, možda očekujem previše, al pozivajući se na struku i vjerujući u stručnost ovih ljudi, pozivam ih, bez obzira na stranačke boje, da pročitaju strategiju obrazovanja znanosti i tehnologije, da ne dozvole da se u RH provodi paralelna obrazovna politika i da inzistiraju na provođenju zakona i provođenju strateških dokumenata koji je donio HS, koji su samim time postali službena politika RH. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nastavljamo sa raspravom u ime klubova. U ime Kluba zastupnika GLAS, HSU kolegica Vesna Pusić, izvolite kolegice Pusić.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Gđo. državna tajnice, kolegice i kolege, ovaj dokument koji je pred nama i sam prijedlog odluke o imenovanju predsjednice i članova upravnog vijeća agencije za znanost i visoko obrazovanje doživjela sam i doživjeli smo sa potpunom nevjericom. Ja ne mogu vjerovat da nam je to poslano i govorit ću samo o ljudima jer mislim da je to ovdje ključno. U prvom redu govorit ću o prijedlogu za predsjednicu Agencije za znanost i visoko obrazovanje. Da li je moguće da netko tko je zbog opće pobune, nije bio dovoljno dobar da bude na čelu tijela koje provodi i u praksi artikulira kurikularnu reformu i to ne napamet, nego zato što je neke temeljne odrednice ili temeljne ciljeve te reforme pokušao preformulirati da budu njihova vlastita suprotnost kad se provode u praksi, dakle, falsificirati ono što je tvrdio da provodi. I budući da je kolegica Vican na čelu tog tijela, višestruko pokušala čisto politički da se ne bi zavaravali jer ovo je apsolutno političko pitanje ovdje, nema to nikakve veze sa znanošću, dakle, čisto politički pokušala naprosto neke progresivne ideje iz kurikularne reforme preformulirati u reakcionarne i na taj ih staviti u provedbu u škole. To je izazvalo takvu pobunu, uključujući i same ministrice da na kraju je premijer preuzeo tu funkciju i stavio se na čelo tog tijela upravo zato da bi se izbjegla cijela neugodnosti i problemi sa falsificiranjem onog što se reklo da se provodi, dakle kurikularne reforme za koju ste rekli da se provodi, krenula se falsificirat, da bi se taj falsifikat spriječio i na neki način stavio na stranu je na taj način to ajmo reći riješeno. I sada osoba koja je procjeno i od same ministrice, budući da je s njom direktno bila u sukobu na tu temu, da nije dovoljno dobra i nije u stanju provodit kurikularnu reformu u praksu odnosno prevest ono što su bile opće odrednice u praktične politike i konkretne odluke, se čekalo da se nađe neko mjesto gdje da se skloni. I pazi šta se našlo Agencija za znanost i visoko obrazovanje, drugim riječima OK možda se u školama to još nešto vidi, ali znanost i visoko obrazovanje to su i onako neki tamo mali, mali krug ljudi, agencija kolko stvarno će utjecaja imati ili ima, što su nadležnosti ministra, a što su nadležnosti agencije je prilično pomiješano, pa ćemo ju što bi se na engleskom reklo kick upsters, dakle pogurat ćemo je na gore da bi je se na neki način riješili iz obrazovne reforme i provođenja obrazovne reforme. To naprosto nije odnos koji znanost i visoko obrazovanje zaslužuju. Kod ove tvrdnje imam određenu rezervu ali na nju ću se vratiti kasnije. Dakle, znanost i visoko obrazovanje možda nisu nešto što je svakodnevno u, u raspravama bilo u ovom saboru, bilo među građanima, nije nešto što kad bi ljude pitali bi stavili možda na prvo mjesto, ali de facto kvalitetna znanost i ulaganje u znanost i kvalitetno visoko obrazovanje i ulaganje u visoko obrazovanje i koncept visokog obrazovanja koji razumije da je to naš glavni instrument gospodarskog, društvenog i svakog drugog razvoja. Mi nećemo postati industrijska sila, nećemo postati politička velika sila, ali možemo postati jedna pametna nacija. Možemo postati nacija koja ima kvalitetno obrazovanje, ulaže u znanost i to nam daje komparativnu prednost, ali za to moramo staviti zaista najbolje ljude. A svi znamo otprilike tko su najbolji, a bome svi znamo i tko nisu najbolji, ruku na srce, jer smo mala zajednica i točno znamo o čemu se radi. I prema tome ja sam uvjerena i da među HDZ-ovim članovima i HDZ-ovim simpatizerima ako baš hoćete i taj kriterij koristit, ima znanstvenika koji su primjereniji i koji bi kako bi rekla dali veću težinu ovoj instituciji koja se zove Agencija za znanost i visoko obrazovanje. Dakle, koji ne bi bili rezultat toga da nisu bili dovoljno dobri za srednje i osnovno obrazovanje pa su sada prebačeni na visoko obrazovanje i znanost. I među vašim ljudima imate kvalitetnijih ljudi pa stavite nekog od njih na čelo te agencije, a ne da se to zaista pretvori, kad pogledate sastav i osobu koju ste tu predložili da bude na čelu, uglavnom bi čovjek rekao, hvala bogu da nemaju nikakve nadležnosti i nadam se da nikad neće ni imat nikakve nadležnosti. Jer zaista bi znanstvena i akademska zajednica zaslužila bolje. Tu dolazi moja fusnota ja sam jako bila revoltirana kad sam vidla tu situaciju i mislila sam, taj prijedlog, i mislila sam zaista naša znanost i naše visoko obrazovanje zaista zaslužuje bolje od toga. Međutim, gledajući to u kontekstu prijedloga za počasnog doktora Bandića, koji je došao na Zagrebačko Sveučilište, možda i ne zaslužuje. Hvala vam lijepo, taj prijedlog ipak nećemo podržat.
Hvala vam lijepo, nastavljamo s raspravom u ime klubova. Slijedeći u ime Kluba zastupnika HSS-a kolega Davor Vlaović. Izvolite kolega Vlaović.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, uvažena državna tajnice evo u ime Kluba HSS-a nekoliko riječi i o ovom prijedlogu o razrješenju, imenovanju članova Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje. Svi su naglasili koliko je važna ova agencija za razvoj i praćenje kvalitete znanosti. Ova agencija u njenom opisu djelovanja je da prati znanost i visoko obrazovanje i da svojim aktivnostima usmjerava tokove i nije dobro da je bilo zastoja da ovaj prijedlog nismo dobili ranije, nije dobro da se kasnilo s tim, da ova agencija nije mogla funkcionirat zato što ni prijedlog nije došao u sabornicu i nisu zato kriva opozicija nego nadležno ministarstvo i vlada, da je ranije uputilo u proceduru, ranije bi došlo u raspravu. Isto kao što nije dobro da u izbornoj godini predlažete zakone koji se tiču izbornih procesa, imali smo evo, u zeit notu Zakon o financiranju izborne promidžbe, imali smo i niz drugih primjera gdje ste vi zakasnili, pa onda okrivljujete oporbu, nismo mi krivi, na nama je da propitujemo, predlažemo i pitamo, a na vama je da na vrijeme upućujete u raspravu prijedloge zakona sukladno procedurama i sukladno Poslovniku ovoga HS i sigurno da je važno da Agencije za znanost i visoko obrazovanje funkcionira, isto kao što je važno ili što stalno ističemo da se u državnom proračunu više sredstva izdvoji za znanost i visoko obrazovanje i za sve vrste obrazovanja u RH i stalno ćemo na to ukazivati. A ono što želim posebno ovdje istaknuti je i želja mi je da stvarno ova agencija dobro radi i da upravno vijeće na kvalitetan način rukovodi ovom agencijom zbog toga što je jedna od aktivnosti koju agencija treba raditi je očuvanje akademskih standarda i vjerodostojnosti kvalifikacija u visokom obrazovanju. I kad onda u kontekstu toga uzmete usporedbu sveučilišta naših i sveučilišta u europskim zemljama članicama i vi vidite da među čak prvih 500 ako dobro govorim, nema sveučilišta iz RH na tom popisu kvalitete sveučilišta u europskoj zajednici. A ono što još nas treba sve skupa navesti na raspravu, pa izmjene zakona i veće izdvajanje za znanost i visoko obrazovanje je to da diplome koje stiču naši mladi ljudi u našem visokom obrazovanju u RH kad odu van često ne mogu nostrificirati, nisu prihvaćene i onda su prisiljeni raditi neke poslove sa srednjom stručnom spremom. Što činimo, evo i to je jedno od pitanja HSS-a, što činimo da to promijenimo, da našim mladim ljudima koji završe visoko obrazovanje, steknu diplome u RH, imaju šansu da s tom diplomom i dobiju adekvatan posao u članicama EU ako su prisiljeni, a mnogi su prisiljeni otić jer ne mogu pronaći svoj kruh i svoje radno mjesto u RH. Mislim da na tom planu nismo položili svi skupa i da moramo više angažmana i više sredstava uložiti da se to promijeni. Isto tako, važna je i suradnja sa fakultetima, sveučilištima iz članicama EU i dobro je da naše sveučilište, tu ima autonomiju, pa i fakulteti, da imaju tu suradnju, imamo i kvalitetnu razmjenu studenata gdje evo stičemo određena znanja i vještine, naši studenti sudjeluju u mnogim znanstvenim projektima, što je dobro. Međutim, nismo se do kraja tu otvorili, zašto ne bi ova agencija potaknula izmjenu zakona da se omogući ako neko sveučilište ili neki fakultet iz članica EU želi otvoriti neki studijski program u RH za koji su zainteresirani, da im se to omogući. Dal je to moguće ili se moraju promijeniti zakoni? Ja mislim da bi tu isto morali povesti raspravu i omogućiti našim ljudima jer jedno od uvjeta ili sigurno trebamo osigurati našim studentima jednaku dostupnost visokom obrazovanju, a onda kad steknu visoko obrazovanje da ta diploma ima jednaku valjanost, jednaku validnost u svim članicama EU. Ja mislim da bi se na ovaj način ako bi neki studijski programi ili neki fakultet ili sveučilište iz EU otvorilo svoj program u RH da to ne bi trebali mi kočiti, nego čak šta više ako već ima suradnje, a ima suradnje između fakulteta, da se to zajednički i omogući. I ono što je još bitno za ovu jednaku dostupnost visokog obrazovanja svim mladima u RH je bitno da ova agencija akreditira i neke nove studijske programe, pa vjerojatno akreditira neka nova sveučilišta. Naglašavam to zato što treba otvarat nove studijske programe, pogotovo u onim područjima gdje mladi nemaju tu mogućnost i treba otvarati sveučilišta i tamo gdje postoje zakonske pretpostavke. A od 2015. postoji zakonska pretpostavka da se osnuje Sveučilište u Slavonskom Brodu. I što je nakon toga učinjeno? Isti ovaj rektor sveučilišta prof. dr. Damir Boras je uputio Ustavnom sudu Zakon o osnivanju sveučilišta na ocjenu sukladnosti s Ustavom i prošle godine, krajem siječnja je Ustavni sud rekao da je zakon dobar, da nije u suprotnosti s Ustavom i da ostaje na snazi. Dvije i po godine smo izgubili, važnije je dodijeliti nekakav počasni doktorat gradonačelniku Grada Zagreba, nego voditi brigu o mladima iz Slavonije i Slavonskog Broda i šire okolice da dobiju mogućnost studirat u svom gradu da imaju sveučilište. Njemu je to važnije, dvije i po godine zakočio s ovim prijedlogom Ustavnom sudu na ocjenu sukladnosti s Ustavom, zaustavio Sveučilište u Slavonskom Brodu. Ali što se sad događa? Nakon te dvije i po godine usvojen je proračun za 2019., 2020. i 2021., osigurana su ili planirana sredstva za inicijalni početak rada sveučilišta i opet se ništa ne događa. Zašto to činite mladima u Slavoniji? Jel i to dio projekta Slavonija? Naravno da treba ojačati i osnažiti Sveučilište u Osijeku, ali i mladi u brodsko-posavskoj županiji, Bosanskoj Posavini i široj okolici mora imat šansu da imaju sveučilište u svom gradu kad već je zakon donesen, kad je Ustavni sud to potvrdio i planirana su sredstva u proračunu, a ništa se ne događa. I gradonačelnik grada Slavonskog Broda je prošli tjedan uputio pismo predsjedniku Vlade i resornom ministarstvu da zašto se opet ništa ne događa na ovom planu? Je li to poruka mladima u Slavoniji, u Slavonskom Brodu, Novoj Gradiški i široj okolici? Niste nam bitni, bitni ste samo kad treba doći po glas i sad će evo doć vjerojatno po glas za zastupnike u Europskom parlamentu, a kad je u pitanju Sveučilište u Slavonskom Brodu i njima šansa da upišu nekakav studijski program gdje će steći znanje i vještine i sutra biti lakše zapošljivi na tržištu rada, da ostanu onda i radit u svom gradu, da ostanu radit unutar na području Slavonije, mi im šaljemo poruku ne, još vi malo pričekajte, još nisu svi uvjeti spremni, pa do kad više? Od 2015. do danas je evo skoro sredina 2019. Pa kad će dobiti šansu? Kad će moći upisati prve studijske programe, kad će ova agencija akreditirat prve studijske programe za sveučilišne fakultete u Slavonskom Brodu? Mislim da to moramo promijeniti, da moramo dat svima jednaku šansu za dostupnost visokog obrazovanja a najjeftinije je i za roditelje pa i za državu da studiraju u svom gradu, najmanji su troškovi a onda je i veća vjerojatnost da će ako steknu znanja i vještine u svom gradu, ostati tu raditi jer sigurno da onda postoji poveznica između strojarskog fakulteta i Đure Đakovića već više od 60 g. i da su tu niz kadrova iznjedrili koji su vrhunski stručnjaci u tom području, dajmo šansu i nekim drugim područjima da kroz sveučilište u Slavonskom Bordu mladi steknu ta znanja i vještine i da ostanu živjeti i raditi u toj našoj lijepoj Slavoniji, u toj našoj lijepoj Hrvatskoj. Hoćemo li ikad bit svi jednaki u RH, hoće li ikada Slavonci i Brođani imati jednaku šansu sa žiteljima Zagreba, Rijeke ili Splita? Naravno da treba ojačati i Sveučilište u Osijeku ali treba dati i šansu i mladim iz Slavonskog Broda i šire okolice, evo hvala lijepo i nadam će to agencija potaknut da to se ubrza. Hvala.
Hvala i vama. Pozdravimo učenike i učenice Medicinske škole iz Karlovca koji su nam se pridružili, dobar dan i dobrodošli. [[Pljesak.]] Nastavljamo s raspravom u ime klubova, u ime kluba zastupnika Kluba nezavisnih zastupnika kolega Marko Vučetić, izvolite kolega Vučetić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovana državna tajnice. Mi danas raspravljamo o nečemu što nam gotovo na najbolji mogući način uprizoruje ono što nas čeka a to je da znanost i politika se ne nalaze u istom vremenu jer da se znanost i politika nalaze u istom vremenu, mi bi 2017. g. raspravljali o ovoj točki dnevnog reda i da politika umije obuzdati znanosti onda bi znanost kaskala. Na svu sreću, tome nije tako. Ovaj naš politički problem i ovaj naš politički propust i našu nemogućnost da politički bude suvremeni nije platila znanost pa niti Agencija za znanosti i visoko obrazovanje, visoko školstvo. Ono o čemu mi danas raspravljamo nisu imena koja imena koja ćemo prosuđivati na osobnoj razini nego imena iza kojih stoji određena profesionalna karijera i iza čega stoje i određena verificirana znanja. Kad se radi o predloženim kandidatima pa i kandidatkinju za predsjednicu upravnog vijeća, rektoricu Dijanu Vicon koja dolazi sa Sveučilišta u Zadru koji je obilježio dan sveučilišta, to je najstarije sveučilište na hrvatskom prostoru koje je 1396. g. osnovano kao filozofsko-teološko učilište, dakle učilište koje je i tada bilo dominantno humanističko društvenog smjera kao što je to i danas. Ja bih pod ovim vidom raspravljao o ovom prijedlogu a to je da se nalazimo na povijesnoj jednoj razmeđi, jednoj točki u kojoj nam dolazi suvremenost i dolazi nam budućnost koju će obilježavati umjetna inteligencija, biotehnologija, bioetički problemi a onda će se i u ovom Saboru trebati raspravljati na razini znanja o tim tehnologijama i o tim problemima, tada nam neće biti potrebna nesanica da politički budemo vidljivi, tada nam neće biti potrebno da zakone šaljemo u zadnji dan i da discipliniramo stranačkom stegom zastupnika, da ih pustimo u svijet jer ih to puštanje u svijet i ta disciplina i ta nesanica neće ih osposobiti da budu znalci. Ono što će osposobiti nekog da bude znalac je ono čime se bavi ova agencija i ovo upravno vijeće a to je susret između znanja i društva, susret između znanja i etike, susret između znanja i tržišta ali ne na način da tržište određuje znanosti i visokom školstvu što bi i kako bi trebalo biti jer tada to školstvo i ta znanost ne bi bilo znanost i školstvo nego bi bili samo jedna disciplina unutar ekonomije ili unutar tržišta. Društveno i humanističko područje i kriza koja može zahvatiti društveno i humanističko područje ili negiranje da društveno i humanističko područje jesu vrijedne za neke društvo i mogu rezultirati time da dođe do ugroze demokracije. Nussbaum sam već nekoliko puta citirao u ovom Saboru ali čini mi se uvijek nedovoljno pa ću to učiniti i ovaj put a to je 2008. g je nastupila ekonomska kriza, s njom su sve zemlje izašle na kraj, Hrvatskoj je doduše nešto duže trebalo ali i mi smo izašli na kraj, taman da uspijemo malo predahnuti i da dočekamo ovu novu krizu koja nam sad dolazi. Međutim kriza koja nema takvu neposredne učinke, kriza koja je gotovo na razini nekakve ontološke datosti a to je kriza obrazovanja i kriza visokog školstva ili kriza znanosti. Ukoliko nastupi kriza na ovom području onda dolazi do rasula u čitavom ljudskom horizontu. Kriza obrazovanja će rezultirati tome da mi imamo demokracije sve manje i manje, da sve neukiji političari postoje, da sve neukije odluke donose i da se ta neukost ugrađuje ne samo stranačku strukturu što nema štete nego da se ta neukost ugrađuje i u društvene strukture i u institucije. Kad imamo manjak demokracije onda je sve snažniji utjecaj političkih i državnih tijela na demokraciju, kad imamo razvijenu visoku demokraciju, onda imamo taj utjecaj izvan političkih i izvan državnih struktura, a to su strukture istine i onoga što omogućava da se nešto razvije, odnosno to su one strukture koje motiviraju znanstvenike na znanstveni rad, to su one strukture koje motiviraju umjetnički genij da nešto ostvari u svijetu. Kad nastupi kriza u školstvu i kriza u visokom obrazovanju, u visokom školstvu, onda nastupa kriza noći svijeta i noći nekog društva. Zato su nam potrebne i humanističke discipline, ne samo znanost koja promatramo da će nam omogućiti onaj život razvoja tehničke ugode ili onih znanja, nego su nam potrebna i znanja koja će nas dovesti do toga da postanemo građani ovog svijeta, znanja koje će nas osposobljavati za građanskost, potrebna su nam znanja koje će nas osposobljavati za tržište i potrebna su nam znanja koje će nas osposobljavati da živimo smisleni život. Jer ako nam netko oduzme građansku dimenziju, oduzeo nam je slobodu i oduzeo nam je mogućnost da budemo vidljivi u javnom prostoru. Ako nam je netko oduzeo mogućnost da radimo i da se snalazimo na tržištu, oduzeo nam je mogućnost da sudjelujemo u tom stvarateljstvom procesu da se vremenujemo u nekakvom radnom procesu i da budemo bića koja omogućavaju svojim radom život sebi i svojima i ona bića koja stvaramo ili našu obitelj. Međutim, kad nam netko oduzme smisao života, kad ne raspravljamo o smislu života, onda smo uzalud pokušavali činiti bilo što jer sve što činimo je besmisleno i negacijski usmjereno prema našoj humanosti. Humanost, humanost, je na metodološki način ugrađena u humanističke discipline. Dosada je iz mog iskustva u akreditacijskom procesu koji je ova agencija provodila vezano za poslijediplomske humanističke studije na Sveučilištu u Zadru, ova agencija je svjesna toga i svjesna je koje vrijednosti humanističke znanosti imaju i koja vrijednost proizlazi iz humanističkih znanosti, veza između humanističkih znanosti i smislenog društva i smislenog društvenog procesa i smislenog razvoja, samim time koji se odigrava. Jer čovjeka ne možemo svesti samo na bazen nekakvog utilitarističkog ili utilitarne ekonomije, mi nismo bazeni koji se mogu zadovoljiti ekonomskim ili profitnim djelatnostima, nego smo ona bića koja se zadovoljavaju smislom. Agencija za znanost i visoko obrazovanje se bavi i ovakvim područjima, područjima humanističkih znanosti, područjima normativnoga i ovo normativno se također može u akreditacijskom procesu vrednovati i vidjeti koja je uloga između društva i procesa koji se odvijaju unutar humanističkih i društvenih znanosti i unutar humanističkih i društvenih disciplina. Dakle, mi kao Klub nezavisnih zastupnika, nadam se, jer kolege baš nisam pretjerano ni konzultirao ćemo podržati ovaj prijedlog o imenovanju upravnog vijeća AZVO-a iz razloga što ne možemo prevrednovati našim nekakvih stavovima nečije biografije koje su vrijedne i koje su u korist razvoja agencije i u korist razvoja znanosti, uostalom i u korist birokratskog ili političke verifikacije, da to što se tu odigrava je uistinu i vrijedno. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Nastavljamo s raspravama u ime klubova. Sljedeći je kolega Stjepan Čuraj ispred Kluba zastupnika HNS-a, izvolite kolega Čuraj.
Zahvaljujem poštovano potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, gđo. Ramljak, kolegice i kolege. Vrlo kratko, mislim da je ovdje kratak materijal, dakle, imamo imenovanje upravnog vijeća, znači ne ravnatelja upravnog vijeća koji manje-više po dirigiranom sustavu, dakle točno se zna tko koga gdje imenuje ispred kojeg institucije i naravno imamo 3 prijedloga ispred same Vlade RH. Sama agencija, čisto da ponovimo o čemu govorimo, njene zadaću su raznovrsne, prije svega, ona, to je tijelo koje pruža vanjsku osiguravanje kvalitete u znanosti i visokom obrazovanju, daje potporu strateškim i stručnim tijelima u sustavu znanosti i visokog obrazovanja, Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj, vijeće učilišta i visokih škola, matični odbori itd., prijave za upis na studijske programe visokih učilišta u Hrvatskoj i priznavanje inozemnih visokoškolskih kvalifikacija. Zašto ovo govorim? Zato što se ovdje provlači teza, a vezana je prije svega uz imenovanje predsjednice, gdje mi želimo zapravo ovdje reći o čemu se radi. Znači to, prije svega smo smatrali da je, i nemamo ništa niti protiv toga da premijer predlaže predsjednicu rektorskog zbora kao stručnu osobu koju je već netko izabrao na neku poziciju da bude i predsjednica ovog upravnog vijeća. To što mi nismo smatrali da ta osoba ... [[Govornik se ne razumije.]] da provodi ... [[Govornik se ne razumije.]] reformu, to je. Ali, to su kruške i jabuke. Vidjeli ste o čemu je ovdje riječ i mi apsolutno shvaćamo i odluku premijera da takvu odluku donese. Kada govorimo o kurikularnoj reformi, onda je to drugi par rukavica, ali ovdje smo čuli razne, možda i kvalifikacije koje nisu primjerene, gdje se djecu naziva svojevrsnih pokusnim kunićima, a mi moramo znati da smo mi upravo danas, kada ovdje govorimo osigurali provedbu kurikularne reforme u svim školama od jeseni. Škola za život koja se spominjala, koja je krenula, od jeseni prošle godine, znači u 74 hrvatske škole se provodi i to nisu djeca pokusnih kunića, ta djeca su dobila najsuvremenije učionice, dobila su ono sve što bi mogli vrednovati i način novog sustava obrazovanja, koji se kontinuirano ulaže, nadopunjuje osuvremenjuje i svakako nije tu kraj. Mi smo imali nešto što je bilo kurikulum, 15-20 godina, a svijet se mijenja iz minutu u minutu, iz godine u godinu. I to želimo napraviti, želimo osigurati tu budućnost našoj djeci. U tijeku je najveća edukacija učitelja u hrvatskoj povijesti, preko 32 tisuće učitelja se educira i profesora, a sama Europska komisija je pohvalila obrazovnu reformu i prozvavši je jednu od najambicioznijih reformi. Osigurano je više od 200 milijuna kuna iz EU fondova, upravo za i državnog proračuna i potpore Europske komisije za provedbu te reforme. Znači sredstva su iznuđena. Prošle godine imenovano je 25 centara kompetentnosti diljem Hrvatske koje će pridonijeti više kvaliteti strukovnog obrazovanja, ali ono što je jako bitno u povezivanju obrazovanja sa tržištem rada, dakle, prije svega gospodarskom rastu, a time i demografskoj obnovi, ako mi proizvodimo kadar koji će odmah sutra izaći iz škole i znati svoj posao raditi i moći se odmah zaposliti i ostati tu i u tu svrhu je osigurano milijardu kuna za strukovne škole iz EU fondova, natječaji su u tijeku, što znači novu opremu za te centre kompetentnosti, nove smještene kapacitete, za učenike, učitelje i prije svega rad na onome što sam najprije rekao, škola za život, škola koja treba dati kompetenciju, znanje, a ne biti sama sebi svrha i papir kao što smo to puno puta navikli. I nije cilj imati papir, cilj je imati znanje i to je ono što želimo napraviti. Da kada djeca, ljudima, mladi ljudi, izlaze iz škola, da oni imaju znanje i sposobnosti, uključiti se odmah na tržište rada, a ne papir koji mi nešto jamči, da se mogu javiti na neki natječaj ili nešto imati kada netko tražio određenu strku. Više od zapravo mislim da je vrlo jasno, da sada ne nabrajam sve dalje, jer se tu puno toga govorilo, sumarno, to je gotovo 2,5 milijarde kuna iz EU fondova, u ove protekle godinu i pol dvije dana u resoru Ministarstva znanosti. I kada to promatramo, onda sve ove druge priče padaju u vodi i kada se vratim na ovu današnju temu, gdje točno se vidi, tko ispred koga imenuje i predlaže, pa nekako je logično da je neki, ja mogu shvatit i tu logiku i premjera, da onda osobu koja je predsjednica rektorskog zbora bude i na načelu upravnog vijeća koji se bavi upravo visokim obrazovanjem. Nema veće funkcije, ako ćemo nešto slijediti. A i ostale su tu funkcije zastupljene, od studenata, predstavnika zaposlenika i svih ostalih institucija, koje smo čuli u prijedlogu sada da ne spominjem. A povezivati to sa kurkularnom reformom, smo može biti politiziranje. I reći, vidi bili ste protiv te osobe za kurikularnu reformu, a sada kao vi nešto podržavate. Da, bili smo, jer smatramo da ovo sve što sam nabrojao, je sigurno ono što je bilo bitno nama, bitno ovoj djeci, bitno društvo i trebalo je biti što prije napravljeno. I svatko onaj tko nije mogao doprinijeti … [[Govornik se ne razumije.]] u nekim mišljenjima i prihvatili sve one drugačije mišljenja, ali naravno to je bio naš cilj i glavni adut. Ali ovdje govorimo sasvim nešto drugo, i sve to zapravo jedno nema veze s time, jer mi sigurno da ćemo nastaviti dalje raditi na ovome svemu, što do sada, na ovim silnim uspjesima, bez obzira koliko to nekom možda bilo krivo ili smetalo, ali mislim da najviše dobitnika … [[Govornik se ne razumije.]] su naša djeca i budućnost onome kome mi osiguramo. Zahvaljujem.
Hvala. Pojedinačna rasprava, prvi je kolega Ivan Lovrinović, izvolite kolega Lovrinović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pozdravljam i nazočnu predstavnicu ministarstva. Ovo je povod danas, znači da pored imenovanja članova upravnog vijeća, Agencije za znanost i visoko obrazovanje, kažem ispred stranke Promijenimo Hrvatsku ili koliko riječi o stanju u znanosti i visokom obrazovanju, problemima. I odmah moram reći, da se ne slažem sa mojim prethodnikom, koji je rekao da je ovo maltene formalan stvar. Zna se tko predlaže pojedine kandidate i da mi to ovdje u Saboru samo trebamo izglasati. Da je tome tako, onda bi taj posao, ta formalnost bila obavljena 2016. ili '17. g. prošlo je skoro 2,5 godine, od datuma kada je istekao mandat još uvijek postojećim članovima Upravnog vijeća, znači 2,5 godine, ova Vlada, ova koalicija nije pokrenula proceduru, nije jasno predložila kandidate i da Sabor ih prihvati ili odbije. Postavlja se ključno pitanje, zašto se čekalo skoro 2,5 godine, ako je ovo transparentan, jasan posao i proces, zašto se čekalo 2,5 godine, da se predlože kandidati za ovo značajno tijelo, kao što je u Upravno vijeće Agencije za znanosti i visoko obrazovanje. Ako se je čekalo 2,5 godine, onda znači da su tu bili itekako prisutni različiti interesi a prije svega tu je interes HNS-a jer se točno vidjelo kada je on došao, podržao ovu vladu, da ostane većina, da se ne raspadnu, onda su počeli drugačije kombinacije, drugačiji prijedlozi i zato se čekalo 2,5 godine, zato još uvijek imamo iz 2012. g. članove Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje. Poštovani građani, gdje god mi taknemo i podignemo nešto vidite da su, da je sve prožeto političkim interesima, politikom trgovinom, pa prema tome, zato trpi, nažalost i sustav znanosti i visokoga obrazovanja. Vi dobro znate, da ja pored toga što sam političar, ja sam sveučilišni profesor i upravo u mom prvom mandatu 2002.-2004. uvedena je bolonjska reforma, ona je uvedena s pozicija političke moći, silom je uvedena tako da se mi nismo stigli ni okrenuti ni spoznati dublje taj proces, ona je jednostavno nametnuta. E sada, iz ove pozicije jer svakodnevno radim na sveučilištu, predajem, pored toga što sam ovdje i znam dobro kako stoji situacija u akademskoj zajednici i na području visokog obrazovanja i znanosti. U središtu Agencije za znanost i visoko obrazovanje jest i mora biti kvaliteta obrazovanja i znanosti i istraživačkih radova, kvalitete. Sve mora biti podređeno tome. Međutim kako osigurati kvalitetu? Kako je mjeriti? Kako ljude stimulirati u akademskoj zajednici, u institutima da rade kvalitetno? E to su prava pitanja oko kojih se mora raspravljati. A o tome sporadično govori i o tome nemamo povremenih izvještaja, znači nema rasprava o tome u Saboru, u onoj potrebnoj razini. Vidite, što se tiče visokog obrazovanja, prepoznavanja kvalitete uspostavljeno je tzv. NCTS sustavom, kreditnim sustavom gdje svaki pojedini taj kredit, iznos kredita govori o tome prema silabusima kakvo je opterećenje, fond sati, odnos predavanja itd., itd. pa prema tome, tu se postiglo ajmo tako reći jedan napredak u prepoznavanju kvalitete posebno u zemljama EU-a. Međutim, imamo i drugih problema koji su se otvorili a to je da moramo sagledati nakon 14 g., moramo sagledati gdje smo došli sa bolonjskom reformom. Ja se već ozbiljno zalažem, to sam nekoliko puta govorio u ovom Saboru, mi moramo napraviti analizu provedene bolonjske reforme učinaka i moramo popraviti ono što se nije pokazalo dobro. Što je recimo jedna od stvari koja nije dobra? Predominantno se donose ocjene studentima, daju, znači zaključuju na temelju skoro isključivo pismenih ispita. Koja je posljedica toga? Posljedica je toga da nam studenti se sve slabije usmeno izražavaju, imaju sve veću tremu. Oni mogu završiti petogodišnji program da svega 2 do 4 usmeno odgovaraju, vidite. Tu je ta zamka bolonjske reforme i mi moramo napraviti jednu kritičku analizu toga i moramo to mijenjati. A da bi se to mijenjalo, sveučilište i vodstvo sveučilišta znači i akademska zajednica mora biti na ovoj strani da jasno govori i pokaže što bi trebalo doraditi i raditi da se kvaliteta poveća. O kvaliteti mi možemo govoriti, stalno se govori, sveučilište je na tom i tom mjestu itd. To mi znamo kako možete doći na više mjesto, na niže mjesto i na kraju krajeva, različiti su načini mjerenja, postoje razne publikacije gdje objavljujete svoje radove ali ono što je važno i što još treba reći? Odnos grupa, veličina grupa u društveno-komunističkim znanostima studenata i u prirodnim i tehničkim znanostima je sasvim različita priča. I tome ne trebamo u toj mjeri robovati. Ono što bi ovdje htio posebno naglasiti jest da predmet bavljenja agencije nisu samo javna visoka učilišta, fakulteti i sveučilišta već i privatna veleučilišta a ona po mojoj procjeni nisu adekvatno tretirana, tamo ima pored dobrih primjera ali ima svega i svačega, previše je biznisa u tom segmentu i tom se treba stati na kraj takvoj jednoj pretjeranoj komercijalizaciji. Ovdje naravno i u sastavu ovog Sabora ima nekoliko ljudi koji će odmah na mene drvlje i kamenje baciti jer ja znam da oni brane interese svojih firmi u kojima rade ali nisam primijetio da se u tim veleučilišta to netko mora početi govoriti, znači treba biti natjecanja, treba biti privatnih veleučilišta itd., ali moraju biti kriteriji i transparentni i o tome se mora. Nisam vidio nijedan konzekventni odnosno slučaj da je netko sankcioniran kao institucija što se toga tiče. Što dalje reći? Ova Vlada je donijela jednu odluku koja ugrožava, što? Motivaciju ljudi u akademskoj zajednici da više rade, kvalitetnije a to je da je promijenila porezni tretman autorskih honorara koji je do sad vrijedio godinama i godinama pa prema tome, ako netko na fakultetu sudjeluje u izradi nekog projekta, vidite, to mu se tretira automatski kao osobni dohodak i to ide u zajedničku blagajnu i da se svima raspodjeljuje. To nije ništa drugo nego uništavanje jednostavno pozicije fakulteta i sveučilišta da njihovi kvalitetni eksperti koji su inače kvalificirani za to, da mogu dodatno zaraditi i fakultetu i sveučilištu i sebi a vrlo je jasno zašto, pa zato da se otvori privatni konzultantskim firmama koje jednostavno haraju Hrvatskom, da i dalje jedino oni mogu to raditi. Pa prema tome, ne možete tražiti od akademske zajednice da postiže kvalitetu, da je diže brže ako ne radi se u smislu motivacije tih ljudi koji tamo rade. Kada sam govorio o učincima bolonjske reforme, zašto vidite? Pa prestanimo bit djeca, odite u Njemačku, Austriju, vi tamo imate dva sustava, imate bolonjski, imate ovaj drugi. Možete završiti fakultet, postdiplomski studij da steknete titulu magistra znanosti a možete i onaj što još vaši ljudi uopće ne razumiju da dobijete titulu univ.spec.oec. Vidite, godinama smo i pokušavamo objasniti što to znači, niti tržište rada a posebno ljudi koji nisu tu nedovoljno razumiju. Što želim na kraju zaključiti? Bez znanosti i visokog obrazovanja, ne može nijedno društvo, to je apsolutno najvažniji segment svega jer tu obrazujemo ljude znači do kraja života i to je temelj svakog razvoja ali moramo otkloniti greške, moramo uskladiti standarde a prije svega moramo motivirati ljude. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Na vaše izlaganje imamo 4 replike, kolega Vlaović, kolega Lenart, kolega Sokol i kolegica Bedeković. Prvi je kolega Vlaović, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Lovrinović, slaže se s vama, bez ulaganja u znanost i obrazovanje bez kvalitetne kontrole tog sustava, nema razvoja ni društva a ni gospodarstva u RH i nije dobro da se politika miješa u imenovanje članice i članova upravnog vijeća Agencije za visoko obrazovanje a činjenica je da se umiješala i zato je skoro 2 g. trajalo imenovanje članova i to je loša poruka prema van a ono što želim istaknuti, ne bavimo se onim što je bitno a to je mladi ljudi, učenici i studenti jer evo zbog toga što se malo izdvaja za znanost i obrazovanje, nema za plaće učitelja i profesora nego se ih se upućuje na EU projekte i kroz to im se omogućuje veći osobni dohodak, sad se uglavnom učitelji i profesori takmiče tko će napisati projekat, tko će sudjelovati u projektima, a zaboravlja se rad sa učenicima i studentima i na taj način sigurno da nećemo steći učenike i studente sa visoko kvalificiranim znanjima i zapošljive na tržištu rada a profesionalnu su i dalje nezadovoljni, hvala.
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Uvaženi kolega Vlaović, potpuno mi je jasno, slažem se sa ovim što ste rekli i što me pitate. Vidite, politika se sve više ajmo tako reći, želi uključiti na jedan nažalost loš način u znanost i visoko obrazovanje, svjedoci smo toga ovih dana kada ovih dana se namjerava vidite gradonačelniku će za njegov redovni posao dati neko velebno priznanje, počasni doktor zagrebačkog sveučilišta ali Bandić je rekao nešto iskreno, on je rekao ne trebam ja taj doktorat, nagradu nego nagrade trebaju mene. Što je on to htio reć? Pa svi ovi koji su klijentelisti nešto trebaju, oni mene trebaju pa vidite, hoće mi nešto i dat. Pazite gdje smo mi došli. Pa akademska zajednica se mora dobro ogradit od toga, mora ako hoćemo sačuvati sveučilište, akademsku zajednicu, onda se ovakve stvari ne smiju događati.
Hvala. Slijedeća replika kolega Lenart, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Lovrinović, rak rana hrvatskog društva je uhljebljivanje, stavljanje ljudi koji ne znaju svoj posao na rukovodeća mjesta a rak rana je u Hrvatskoj i podređivanje znanosti u politici umjesto da to bude obratno, vidimo da naši znanstvenici koji nažalost u Hrvatskoj zbog stiska oko vrata i daveži hrvatske politike i hrvatske vlasti, nisu mogli doć do izražaja, došli su do izražaja, došli su do izražaja tek onda kada su otišli iz Hrvatske i kada su dobili uvjete i kada je politika zemalja gdje su otišli shvatila da ti ljudi mogu i društvu pružiti puno ukoliko im se stvore uvjeti i ukoliko ih se ne stavlja u funkciju politike. Evo spomenuli ste Bandića, mislim da je to jedan sramotan primjer i dok god postoji ovakvo uhljebništvo, dok god se sve radi samo da bi se dobili izbori i glasovi pa na taj način se žrtvuje i znanost i obrazovanje hrvatskog naroda. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Poštovani kolega Lenart, u pravu ste, mi sebe podcjenjujemo vrlo često pa govorimo, ne znaju nam srednjoškolci matematiku dovoljno, pa ne znaju fiziku pa tako dalje međutim što se događa? Kad naši ljudi odu vani, stižu samo riječi pohvale. Ne samo sportaši, ne samo, to su inovatori, to su naša djeca koja se natječu, to su naši studenti. Kada dođem u dvoranu među svoje studente predavati, ja sam sretan čovjek. Ti su mladi ljudi prošli mnogostruku selekciju, od osnovne, srednje škole, upisa na fakultet, stotina ispita su u životu dosad postigli. Međutim, oni pored onog što im predajemo, oni moraju u ovoj zemlji imati jednu sigurnost da su isti pred zakonom i da znaju da će sutra bez posredovanja i veze moći se zaposliti. To je vrlo važno.
Hvala. Slijedeća replika kolega Sokol, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Pa kolega Lovrinović, neću vas bjesomučno napadat, dapače u 95% stvari što ste rekli se slažem, samo bih pogotovo ovaj dio koji se tiče usmenih ispita, da, činjenica je da mi doista imamo situacije da na nekim fakultetima usmenih ispita skoro više uopće nema i to nije dobro. Na Pravnom fakultetu kad sam ja studirao, više od pola ispita su bil usmeni a sad ih nažalost skoro više nema i to nikako nije dobro kao što rekli za usmeno izražavanje studenata i budućih generacija. U Levenu gdje sam ja recimo magistrirao su s druge strane bili svi ispiti ili većina njih, open book i ti su bili najteži tako da mislim da nam to osuvremenjivanja definitivno treba i da ovaj odlazak prema pisanim ispitima isključivo nije pravi put. Što se tiče osiguranja kvalitete, slažem se da kvaliteta treba bit glavni kriterij ali ne bih tu izdvajao privatne. Imate dosta javnih visokih učilišta koja isto tako, kojima se progledavalo kroz prste, dakle ja se slažem, dizanje kvalitete ali jednako za sve. Hvala.
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Pa evo drago mi je kolega Sokol da se slažete sa 95% onoga što sam rekao a to je možda početak nekog bolje suradnje između vas i nas u oporbi jer nas kritizirate i gazite itd., od bojkota u medijima itd. ali da se fokusiram na ovo. Pravni fakultet, Ekonomski gdje je puno govora, znači, javnosti pa ti ljudi ne mogu završiti svoje fakultete samo na pismenim ispitima, ali to je ta podvala koju smo mi nekritički prihvatili a nikada nisam čuo na sveučilištu od bilokojeg rektora ili od agencije da je da je u to uprla prstom. To promijenite. Ne mogu izlazit naša djeca sa fakulteta da ne znaju govoriti a to nije slučajno nastalo. Jer Hrvati i naši studenti, mladi ljudi neka budu sobarice, neka budu šoferi, čistači, kuhari, ne moraju oni znati govoriti.
Hvala. I posljednja replika na vaše izlaganje, kolegica Bedeković. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Lovrinović, i ja ću se referirati na onaj dio vaše pojedinačne rasprave u kojoj ste govorili o odnosu AZGO-a prilikom reakreditacije i akreditacije studentskih programa u odnosu privatne i javne, i podsjetiti vas da Agencija za znanost i visoko obrazovanje, sudeći po svemu ovome što je do sad učinjeno, ima apsolutno iste kriterije prema jednima i drugima, i podsjetit ću vas da je u proteklom razdoblju provedena reakreditacija svih visokih učilišta i studijskih programa u Hrvatskoj, i upravo je utjecajem AZGO-a dakle nakon reakreditacije s radom prestalo deset visokih učilišta i trideset studijskih programa u Hrvatskoj, među kojima je od ovih deset, četiri privatna visoka učilišta koja su ugašena, i između trideset studijskih programa, dvadeset i sedam studijskih programa koja su ugašena na privatnim visokim učilištima, što ide u prilog i govori u prilog činjenici da Agencija za znanost i visoko obrazovanje ima iste kriterije i prema i javnim i privatnim.
Hvala. Hvala. Hvala, hvala. Odgovor, izvolite.
Poštovana kolegice, meni je jasno da se vi zalažete za svoju instituciju u kojoj radite, a to je upravo Veleučilište, međutim mi se moramo dignuti iznad toga, jer mi ovdje u Saboru razmišljamo na, u općem dobru, na globalnoj sceni, nacionalnoj razini. To što ste naveli da je deset institucija prestalo, to je mali broj, mora se rigorozno provesti analiza svih privatnih veleučilišta, ponavljam nisam protiv njih, al' tamo ima svašta. Nije hrvatskom društvu stalo i mladim ljudima da ako ne uspiju na javnim sveučilištima, fakultetima, da ih netko iskipa preko ceste ili tamo dalje da završe nešto, tek toliko da, jer ne znaju njihovi roditelji što će raditi s njima. Tu se kriterij kvalitete moraju poštivati, a takav Izvještaj nije došao, o tome moramo jednog dana raspravit, a raspravit ćemo kada mi budemo sudjelovali u Vladi. Hvala.
Hvala vam. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, sljedeći je kolega Maras Gordan. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa gospodine podpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Ovu temu je nemoguće obraditi i iskomentirati, a da se ne uplete surova hrvatska stvarnost koja govori o niskim standardima na hrvatskim sveučilištima, o protekcionizmu, o korištenju javnog novca za građenje kulta ličnosti i iskrivljenu sliku uopće naših znanstvenih dužnosnika, prvenstveno mislim na zagrebačko sveučilište i rektora Borasa, koji je ponizio sve one koji prvo žive u Gradu Zagrebu, drugo išli su na sveučilište zagrebačko, stekli svoja zvanja, doktorate i tako dalje, koji uporno gura doktorski, počasni doktorat gradonačelniku Grada Zagreba, Milanu Bandiću, pod izlikom da je to čovjek zaslužio sa gradnjom Muzičke akademije. I sada bi se čovjek pitao da li je zbilja izgradio Muzičku akademiju gradonačelnik Grada Zagreba, Milan Bandić, ili Zagrepčani koji su uplaćivali svoje, svoj novac, prirez i tako dalje u proračun, i koji su omogućili i koji predstavljaju Grad Zagreb da se izgradi Muzička akademija. Da li bi po toj istoj logici svaki građanin i građanka Grada Zagreba trebali dobiti počasni doktorat? Ili bi po toj istoj logici Siniša Hajdaš Dončić trebao dobiti doktorat počasni također, ali bi ga trebao predložiti Prometni fakultet u Gradu Zagrebu jer je unaprijedio jako puno tijekom svog mandata infrastrukturu, i cestovnu, i željezničku u Republici Hrvatskoj? Ja očekujem da Sinišu Hajdaša Dončića predloži Prometni fakultet za počasnog doktora znanosti, mada je on već doktorat, doktorant i ovako, i onako, ali može biti, može biti još i počasni na zagrebačkom sveučilištu, jer je puno više zaslužio od gradonačelnika Grada Zagreba, Milana Bandića, da dobije doktorat. Vidim da se sa smiješkom i odobravanjem s time slažu i kolege iz HDZ. Bilo bi dobro, bilo bi dobro, bilo bi dobro da osim smješka ponude i konkretne akcije, a to je da se ograde od takvih stvari, da se jasno pošalje poruka, i zagrebačkom sveučilištu, rektoru, i senatu sveučilišta da to jednostavno nije ispravno, da se ne može protekcionistički voditi sveučilište i Grad Zagreb, i da onda na taj način novcem Zagrepčana i Zagrepčanki netko osigurava sebi određene beneficije. E sad se vi svi sigurno pitate, zašto o tome Gordan Maras ovdje govori kada je tema imenovanje predsjednice i članova Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje. Osim što se radi o znanosti pa je dosta široka tema, bitno je spomenuti da se i ovdje ta trgovina politička, koja nam se svima gadi, u Republici Hrvatskoj umiješala. Kada obratite pažnju na sastav Vijeća, upast će vam u oko jedno ime, koje je vrlo istaknuto ime u Stranci rada i solidarnosti 365, mada mi iskreno nije jasno zbog čega se zove rada i solidarnosti, jer gradonačelnik ne pokazuje gotovo nikakvu solidarnost sa svojim sugrađanima čije novce nemilo troši, i to je gospođa profesorica doktorica Gordana Rusak, poznata po tome da je promijenila tri, četiri stranke u godinu dana, krenuvši iz MOST-a, preko Prgometove stranke, pa se onda sa njim razišla, na kraju završila u stranci Milana Bandića, de facto u zagrljaju HDZ-a. I tu se pokazuje da i u ovom Upravnom vijeću se na taj način funkcionira, da se predlaže ljude po političkim, a ne isključivo stručnim referencama i da vrlo lijepo svoje žetončiće monetizira gradonačelnik Grada Zagreba Milan Bandić. I sa te strane kada već na taj način predlažemo upravna vijeća, krivo mi je zato što ministrica očito stoji iza ovog prijedloga jer je tu i državna tajnica koja brani taj prijedlog, a deklarativno se kao izražava da nije sklona da senat Zagrebačkog Sveučilišta dodijeli, dodijeli, čija je ona bila također i član, da dodijeli ovaj počasni doktorat gradonačelniku Bandiću. I onda vam je jasno da dok god mi imamo takve krive kriterije koje promovira HDZ i neki kolege koji se kakti zalažu za europske vrijednosti, a guraju nas neću sad čak reći niti na Balkan, jer bi uvrijedio neke zemlje na Balkanu koje do sebe drže u znanosti i u određenim situacijama, nego na sasvim jedan drugi, drugi nivo koji sam se nadao da smo već odavno prošli, znači da nećemo se nikad vraćat na standarde. I onda gledate ovdje ljude koji se zalažu za europske vrijednosti, a promoviraju i podržavaju takvu nedostojnu politiku koja jedino šta priznaje je trgovina ispod stola, dogovori, netransparentnost, rušenje ugleda i ja bi rekao svega onoga šta u Hrvatskoj želimo postići. Nevjerojatno mi je da gospodin Sokol, koji evo će vjerojatno biti kandidat kažu svi na europskim izborima, mirno gleda i smješka se na to da gradonačelnik Bandić, pa meni bi bilo neugodno da sam na njegovom mjestu da sam se našao u takvom društvu kao doktor znanosti. Znači ja bi dignuo glas, nadam se da je i on među potpisnicima ovih 1.000 koji su se potpisali da gradonačelnik Bandić ne bi trebao dobiti doktorat. Ili ga je baš briga i okreće od toga glavu, pravi se da je za neke europske vrijednosti jer je studirao vani, a u biti podržava politiku koju promovira gradonačelnik Bandić i HDZ. Ili možda se i boji, možda ide za primjerom premijera Plenkovića, sve je dopušteno samo da sebe zaštitim, znači spasit ćemo Žalac, spasit ćemo Marića, vratit ćemo na cestu tisuće i tisuće ljudi, tisuće i tisuće ljudi nažalost u Uljaniku i u 3. maju, bitno nam je da spasimo ministricu Žalac, gospodina Sokola, Zdravka Marića, to nam je bitno, a tisuće i tisuće ljudi koji nas u ovom trenutku gledaju u Puli i u Rijeci za njih nas uopće nije briga. I to je ta politika i dvostruke vrijednosti koje zastupa HDZ, ono što je dobro nama to dobro valjda za sve, to je njihova logika, a to je totalno kriva logika. A ono što je dobro za građane, ako je dobro nama dobro, ako nije onda neće biti tako. I sa te strane, tu je to građani moraju znati, tu postoji ogromna razlika debela kao Kineski zid između HDZ-a i SDP-a. Oni prilagođavaju i oni predstavljaju Hrvatsku sebi kao su oni jedini koji imaju pravo Hrvatsku vidjeti i na način kako njima odgovara je prilagoditi, a mi se borimo da Hrvatska bude drugačija, a bude zbilja zemlja europskih vrijednosti iz koje ljudi neće odlaziti i koje se neće sramiti. Pa jučer je u Zagrebu nekoliko tisuća ljudi, bilo ih je sram što su bili u prilici uopće gledati taj prijedlog da se gradonačelniku Bandiću dodijeli počasni doktorat, a da su išli ili su još uvije zaposleni na Zagrebačkom Sveučilištu. Bilo bi dobro kada bi u ovom saboru bilo toliko konsenzusa da zajedno svi skupa kažemo, vidimo da su neki ih HDZ-a digli replike, pa recite da to nije normalno, da ne treba na taj način raditi i pokušajmo se zajedno izboriti za neke europske standarde koji, koji bi trebali vrijediti u RH, a ne to koristiti samo kada nama odgovara, odnosno kada HDZ-u odgovara onda je sve OK onda smo Europa, a kada neke stvari koje nisu za Hrvatsku po meni prihvatljive također odgovaraju HDZ-u onda se šuti, žmiri itd. Pokušajmo napraviti zbilja zemlju kakva bi trebala biti, gdje će se cijeniti rad, gdje će se cijeniti ugled, gdje će se cijeniti doprinos, a ne muljaže ispod stola i na neki način sve ono što ne bi trebalo biti nikome na čast. Hvala vam lijepa.
Hvala, na vaše izlaganje imamo 6 replika. Prva je kolegica Glasovac, nakon nje kolega Vlaović.
Kolega Maras, živimo očito u društvu u kojem se svemu zna cijena, a ničemu vrijednost. Međutim to je pogubno kada taj sustav i ta rak rana zahvati i obrazovanje. Pa sad vidimo da nije samo postala hrvatska stvarnost to da se kupuju diplome, kupuju svjedodžbe, počeli su se na neki način kupovati i počasni doktorati, ja vama peneze za održavanje hladnog pogona fakulteta, a vi meni počasni doktorat. Trguje se vidimo i s mjestima u upravnim vijećima, al dobro ovdje su se barem uspjeli nakon 2,5 godine dogovoriti odnosno iztrgovati, postoji vam nacionalno vijeće za odgoj i obrazovanje i nacionalno vijeće u znanosti, visokom obrazovanju i tehnološkom razvoju gdje vam već 2 godine se ne uspijevaju dogovoriti HNS i HDZ odnosno ne uspijevaju iztrgovati i mi nemamo zapravo ta dva krovna tijela koja trebaju obavljati [[Upadica: Hvala.]] svoju funkciju u sustavu obrazovanja.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo kolegice Glasovac, nažalost da sve je trgovina. Ova Vlada HDZ i HNS su pretvorili našu državu u trgovinu u svim područjima djelovanja, od Hrvatskog sabora gdje su se izdali birači preko noći doslovce u 2, 3 ujutro, su se izdali birači koji su glasali da HDZ ne bude na vlasti, do toga da se sada jednog po jednog skuplja preko Bandića u neke čudne koalicije gdje je jedini uvjet da se glasa za Andreja Plenkovića. Gledajte, ja sam ponosan što sam izabran na listi SDP-a, što je 13500 ljudi glasalo za mene i kao kandidat na ovim europskim izborima svaki glas koji date meni, neće otić HDZ-u, to je ono šta je moja najveća vrijednost.
Hvala vam. Replika br. 2. kolega Vlaović, izvolite.
Hvala. Kolega Maras slažem se s vama da moramo težiti EU dosezima, pogotovo kad je riječ o znanosti i visokom obrazovanju, da ne bi trebalo bit politike u imenovanju članova upravnog vijeća i Agencije za znanost i visoko obrazovanje, al nažalost je to tako jer evo vidimo da se čekalo više od dvije godine dok su se usuglasili da bi svoje stranačke prijatelje stavili u ovu agenciju, ali evo nadam se da će korektno radit svoj posao. Međutim, loša je poruka da se ne reagira na davanje počasnog doktorata gradonačelniku Bandiću, da se ignorira više od 1000 potpisa u peticiji, da se ignorira više od 1000 ljudi koji su uglavnom visokoobrazovani, profesori na fakultetima, koji su prosvjedovali protiv toga, kaže to je demokracija, može se prosvjedovat, svatko ima pravo na svoje mišljenje, a Senat ima svoja pravila rada. Pa kad već imaju svoja pravila rada predlažem da onda gradonačelnika Bandića imenuju za Nobelovu nagradu za mir jel je obećao svojim žetončićima mir ovoj Vladi da mogu donositi ovakve zakone [[Upadica: Hvala vam]] iako bi bilo primjerenije [[Upadica: Hvala vam]] Nobelova nagrada za trgovinu [[Upadica: Vrijeme…]] Hvala.
...vrijeme, hvala, odgovor izvolite.
Hvala vam lijepa. Kolega Vlaoviću, bilo bi dobro da je politika, ali normalna politika, znači, politika kojoj ljudi vjeruju, koja je izgrađena, koja je demokratska, koja poštuje temeljne vrijednosti našeg društva, da je takva politika uključena u stvaranje upravnih vijeća, to bi bilo normalno jer bi ljudi znali šta mogu očekivati, al ovo nije politika, ovo je trgovina, doktori trgovine Andrej Plenković, Milan Bandić trguju našim glasovima i našim novcem, to je ono šta se ljudima gadi i što trebamo u RH zauvijek napustiti. Još jednom kažem, nikada, ali baš nikada ne bi izdao svoje birače, niti bi ih napustio, prije bi napustio politiku, nego šta bi izdao svoje birače. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Slijedeći je kolega Sokol, a nakon njega kolega Karlić, izvolite kolega Sokol.
Hvala lijepa, hvala lijepa. Pa kolega Maras, vi doista ne morate, niti vi, ni itko drugi mene spašavat, ja prije saborskog mandata nisam živio od politike za razliku od vas koji ste od fakulteta praktički na neki način ovisni o politici, a niti sam zaposlenik Zagrebačkog Sveučilišta ikad bio, tako da ja interesa nemam, nikakav svoj udjel u cijeloj toj priči. Što se tiče same teme vašeg izlaganja, to nema veze sa temom rasprave, postoji nešto što se zove autonomija sveučilišta, pročitajte, to vam piše u onom dokumentu kojeg vjerojatno niste baš često uzimali u ruke, a zove se Ustav RH, tako da se ja doista ne bih miješao u odluke sveučilišta, ali kada bih to htio, onda bi mogao postaviti pitanje kako ljudi na Filozofskom fakultetu dobivaju otkaz radi toga što ne pripadaju dominantnoj ljevoj političkoj opciji koja tamo vlada fakultetskim vijećem, ako ćemo već ići tim smjerom, ali mislim da ne bi trebali. Hvala.
Hvala, odgovor izvolite g. Maras.
Ovaj sramotni istup kolege Sokola gotovo da ne bi trebalo ni komentirati. Znači, čovjek ovdje govori ako je nešto loše, a po pravilima je koja odgovaraju HDZ-u, onda treba šutiti. Ja ne mislim da treba šutiti ukoliko oni koji su uzurpirali Zagrebačko Sveučilište rade sramotu Gradu Zagrebu i Zagrebačkom Sveučilištu. A vama g. Sokol, to očito odgovara i to je taj HDZ o kojem ja pričam, prilagodi sve sebi, prilagodi pravila sebi, napravi sve kako ti odgovara, ako je i Sanader, dobar je, naš je, to je ono o čemu vam ja govorim i di smo mi dva svijeta i di jednostavno ne možemo uopće u istu rečenicu. Meni i kada je po pravilima ako mislim da je nemoralno, ja to kažem, a vi šutite i gledate u pod [[Upadica: Hvala]] Hvala vam lijepo.
Slijedeća replika kolega Karlić, izvolite.
g. Maras, ja razumijem vašu frustraciju prema g. Bandiću jer vas uporno pobjeđuje u Zagrebu i to sa preko 50%, znači, nije to nikakva trgovina, nego je pobjeda jer su, građani Zagreba žele njega za gradonačelnika, a ne vas ili nekoga od vaših. Ali što se tiče žetončića, samo bi se na to htio osvrnuti, ti žetončići ne dolaze iz HDZ-a, nego dolaze iz jednog automata koji se zove SDP, ispadaju iz njega i jednostavno odlaze Bandiću.
Izvolite odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Vidim da neki poskakuju kao da je čovjek rekao nešto šta je dobro i šta je pohvalno. Znači, spominjali ste žetončiće, pa vi se smijete, a ljudima se to gadi, pa vas bi trebalo bit sram, vas bi trebalo bit sram šta ljudi koji su izabrani na drugoj listi, ne govorimo sad tu samo o nekima koji su otišli iz SDP-a, govorimo tu i o HNS-u, ljudi su izabrani da ne bude HDZ na vlasti, a glasaju za vašu Vladu, pa kak vas nije sram? Zašto se smijete, zašto se smijete ljudima u lice? Svima koji nas sada gledaju, evo smije vam se HDZ, smiije vam se g. iz Vinkovaca, iz Varaždina, Sokol, drago mi je što se Bačić ne smije, ali vjerojatno u sebi se i on smije, tako da, smiju vam se zbog toga šta ljudi koji njih drže na vlasti su izabrani vašim glasovima. Nikad više takvim ljudima glas nemojte dati [[Upadica: Hvala…]] nikada [[Upadica: …vam]] ja [[Upadica: Hvala vam]] još jednom ponavljam [[Upadica: Hvala vam]] nikada vas neću izdati.
Hvala vam. Dakle ponavljam, danas razgovaramo o prijedlogu odluka o razrješenju predsjednika i članova upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje. Hvala vam. Nastavljamo sa replikama, kolegica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Kolega Maras, u nekoliko navrata ste spomenuli dr. Bandića. Kad mislite da ste sve vidjeli, onda vas uvijek netko iznenadi i u ovom slučaju je dosta ozbiljno iznenađenje došlo sa Zagrebačkog Sveučilišta. Postoji barem 3 razloga, po kojim doktor Bandić ne bi mogao biti doktor. Prvo alumni pojedinih sveučilišta to ne postojanju. Drugi razlog je što se počasni doktorat ne daje aktivnom političaru, a treći razlog je da ne dobijete počasni doktorat zato što ste proračunom Grada Zagreba financiranje izgradnju jedne zgrade i financirate i dalje. Dakle, kada mislite da ste sve vidjeli, onda vas uvijek iznenade, a rektor, uloga rektora je da stavi poziciju Zagrebačkog sveučilišta, nešto bolju nego što je danas, jer kao što je Hrvatska po svim stvarima kada imamo određeno mjesto na dnu, tako sveučilište, dublje i dublje pada, ovo je samo još jedan kamen [[Upadica Hajdaš Dončić: Hvala kolegice, hvala.]] da tako ide i dalje.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo gđa. Mrak Taritaš, vi ste u potpunosti u pravu, s obzirom da nije Bandić izgradio akademiju u Gradu Zagrebu, kao što nije napravio ništa on osobno, nego je on to napravio sa novcem poreznih obveznika. Pa maloprije sam rekao, pa koliko bi doktorata trebao dobiti Siniša Hajdaš Dončić? On je pripremio projekat Pelješkog mosta, osigurao 85% financiranje tog projekta. Pa on bi trebao dobiti i doktorat, ali počasni doktorat, ne samo splitskog gdje ga ima ovako. I riječkog i osječkog i zagrebačkog i dubrovačkog iz dobro, sada nećemo sada, Sveučilišta Sjever itd. Pa Siniša bi trebao otići sa 5 doktorata ispod ruke, ako [[Upadica Hajdaš Dončić: Hvala, hvala, hvala, vrijeme, hvala kolega, vrijeme.]] Bandić zaslužuje ovaj zagrebački.
Hvala kolega, vrijeme, izvolite, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Maras je povrijedio članak 238. ali lažno vas optužujući da ste vi zaslužni za izgradnju mosta, kada svi znamo da je gospodin Dončić zaustavio gradnju mosta i imao namjeru tamo uvesti 2 trajekta između Brijesta i Konavle. Pa onda štiteći vaš integritet gospodine predsjedniče, mislim da ste ga trebali opomenuti. Hvala.
Hvala kolega Dončiću, evo sada imamo još 2 povrede poslovnika, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, povrijeđen je članak 238. kolega Bačić je opet loše i ružno sanjao, kako je sanjao neki dan, on i njegovi kolege da je zaustavljena Gaženica za vrijeme SDP-ove vlasti, a otvoreno svečano, tamo i njegovi kolege bili, sada je opet sanjao i to da ste vi zaustavili gradnju Pelješkog mosta. Pa ja vas molim, ako imate neke tablete za razbuđivanje da ih upotrijebite.
Kolega Maras, povreda poslovnika.
Hvala lijepo. Kolega Bačić je vjerojatno kako je on dugo u HDZ-u, još od Sanadera, pa Kosorice, pa Kramarka i sada i kako se jedno 10 puta postavljao kamen temeljac, za Pelješki most, tako on vjerojatno je siguran da je to netko zaustavio. Jer kada 10 puta polažete pred izbore kamen temeljac, onda mislite da je netko zaustavio. I mi nismo krivi zbog toga što je gospodin Bačić 10 puta stavljao kamen temeljac, a gospodin Dončić osigurao da se … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala vam lijepo.
Hvala. Dakle, nije bila povreda poslovnika, ajde sada vi kolega Bačić još jedanput, onda smo dva dva, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Maras kao što je vas lažno optužio, tako je sada lažno optužio i mene, dakle, nikakav ja kamen temeljac gospodine Maras nisam postavio, nego je činjenica da je vlada u kojoj sam ja bio započela izgradnju mosta, da gaj e vaša vlada zaustavila i vi ste to trebali znati, jer st ebili dio te vlade, zaustavila ga je i da ga je sada ova vlada Andreja Plenkovića nastavila raditi. Prema tome, ja vas molim da iznosite istinite, kada već niste u temi, koja je tema točka dnevnog reda.
Hvala. Sada ćete vi još povredu poslovnika, ajde izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, povrijedili ste poslovnik čl. 236. niste izrekli opomenu zbog zlouporabe instituta povreda poslovnika, … [[Govornik se ne razumije.]] koristili.
Hvala vam. Liberalan sam dana, pa nema opomena. Izvolite kolega. Kako? Izvolite kolega.
Molim stanku od 10 minuta u ime Kluba nezavisnih zastupnika, da napravimo jednu konceptnu detoksikaciju, jer vidim, previše se kamenja spominje, sveučilište je u negativnom kontekstu i jednu ozbiljnu, koja je zakašnjelo došla na dnevni red. Mi s ovim našim političkim nasrtajima, činimo još ne ozbiljnijom. I zbog toga bi, samo zbog toga zatražio stanku od 10 minuta a zamolio bi sve ostale klubove, kada rasprava krene u ovom smjeru, dječačkog poigravanja, tko je na kojoj livadi, postavio kamen temeljac, da zatraži stanku da bi se nanovo izvršila konceptualna detoksikacija. Zahvaljujem.
Hvala vam. Dakle stanka u trajanju od 10 minuta, nastavljamo u 12 sati i 35 minuta i 15 sekundi. STANKA U 12,25 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,36 SATI]] Samo sekundu. Dakle pozdravimo studentice i studente Društva studenata povijesti iz Hrvatskih studija koji su nam se priključili u sabornici. Dobar dan i dobro došli. … [[Pljesak]] Možemo nastaviti. Na izlaganje kolege Marasa imamo još jednu repliku prije ove stanke koja je bila. To je gospodin Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Uvaženi zastupniče Maras, vi napadate dodjelu doktorata Milanu Bandiću i kažete da se između zastupnika HDZ-a i SDP-a po tom pitanju nalazi Kineski zid. Međutim, čini se da je taj Kineski zid u zadnje vrijeme se jako stanjio i smanjio tako da u biti se vrlo lako preskoči. Danas gotovo na tjednoj bazi jedan zastupnik SDP-a preskače u Klub Milana Bandića i daje mu potporu. Sada ste već uspjeli nadmašiti čak i HNS po broju zastupnika koji su pobjegli Milanu Bandiću i Andreju Plenkoviću počevši od Sauche, pa evo do zadnjega gospodina Varge. I ja vas pitam koliko vi još imate uhljeba i karijerista u svojoj stranci? Koliko je još tih žetončića koji će preskočiti Milanu Bandiću u njegov tabor i pljeskati mu za doktorat svaki put kad on zamahne bičem? Hvala lijepa.
Izvolite odgovor. Povreda Poslovnika.
Da se predstavim poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora i kolega Bunjac, članak 238. Ja sam Siniša Varga nezavisni zastupnik u Hrvatskom saboru. Hvala lijepo.
A dobro. Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Kolega Bunjac ja ono što vam mogu reći da vaša opaska ide na ljude koji su napravili to što su napravili. Kao što je u vašem klubu nekolicina ljudi također u vladajućoj većini. Znači ljudi trebaju znati da je toliko kako bih rekao zagađen politički sustav da čak i ovi sveci koji se pokušavaju takvima predstaviti Živi zid su u startu odmah dali nekoliko za vladajuću većinu. Pa nije li ovaj poduzetnik kako se zove gospodin poduzetnik? Mišić da. Znači nije li on izabran na listi Živog zida? Meni se čini da je. I u startu ste gurnuli vi iz Živog zida da ne dao Bog malo zafali Andreju Plenkoviću ste gurnuli jednog svog. Pa dajte malo gledajte kod sebe, krenite od sebe i onda drugima dijelite lekcije [[Upadica Hajdaš Dončić: Hvala.]] Hvala lijepo.
Ovo je bila zadnja replika. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeća je kolegica Vesna Bedeković. Izvolite kolegice Bedeković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ja ću svojih 10 minuta pojedinačne rasprave iskoristiti kako bi raspravu vratila na suštinu i kako bih raspravu vratila na temu, jer evo na žalost ni nakon stanke se nismo vratili na suštinu i na temu a to je Agencija za znanost i visoko obrazovanje, nego smo nastavili s politiziranjem. Moj stav je da znanost i visoko obrazovanje ne treba politizirati, nego da o problematici u ovom području treba govoriti s razine koliko je god moguće struke i argumentirano koliko je god moguće. I stoga ću u svojoj raspravi skrenuti pozornost na sve ono što je Agencija za znanost i visoko obrazovanje do sada u proteklim godinama svoga rada radila kao neovisno tijelo i o svim aktivnostima koje je usmjeravala prvenstveno na osiguravanje kvalitete u sustavu znanosti i visokog obrazovanja. I pripomenut ću da sam u Hrvatski sabor došla iz visokog učilišta koje je javno, visokog učilišta koje je osnovala Vlada Republike Hrvatske, visokog učilišta koje je u svojoj povijesti prošlo inicijalnu akreditaciju, jednu reakreditaciju prije 5 godina i koja upravo u narednih 2 tjedna prolazi sljedeću turu reakreditacije koja će biti provedena od strane Agencije za znanost i visoko obrazovanje. A kada ga zagovaram kvalitetu u znanosti tada se nikada ne stavljam niti na stranu privatnih, niti na stranu visokih javnih visokih učilišta u Republici Hrvatskoj, nego se uvijek stavljam u stranu, na stranu i za stranu osiguravanja kvalitete u sustavu visokog obrazovanja i znanosti i što je još bitnije njegovanju kulture kvalitete po sustavu znanosti i visokog obrazovanja. Dakle ponavljam i naglašavam ne stavljajući se niti na stranu jednih, niti drugih jer svjesni smo činjenice da u hrvatskom sustavu visokog obrazovanja imamo i dobrih i loših, i javnih i privatnih visokih učilišta. Toga moramo biti svjesni i zajedničke napore ulagati upravo prema osiguravanju kvalitete u sustavu visokog obrazovanja bez obzira o kom se sektoru radi, javnom ili privatnom. Ponovit ću da je Agencija osnovana, Agencija za znanost i visoko obrazovanje osnovana 2015. godine i da su uvjeti za usklađivanje rada Agencije sa preporukama Vijeća Europe iz 1998. godine omogućeni Agenciji u razdoblju kada je 2009. godine prihvaćen odnosno Hrvatski sabor donio dakle Zakon o osiguravanju kvalitete u znanosti i visokom obrazovanju i po mom sudu od tada dakle, od 2009. do evo danas možemo u tih proteklih 10 godina govoriti doista o pravom i konkretnom radu Agencije za znanost i visoko obrazovanje koja koja dakle, kako je netko već danas napomenu pripada dio europske obitelji srodnih agencija i osnovana je po uzoru na srodne agencije za osiguravanje kvalitete u visokom obrazovanju koje su okupljene u Europskoj udruzi za osiguravanje kvalitete ENQA i u Europskom registru za osiguravanje kvalitete EQAR-u, a naša, naša agencija je u toj obitelji dakle od 2011. godine kada je prošla svoju prvu dakle međunarodnu akreditaciju i od tada dakle možemo govoriti da se u RH gradi sustav osiguravanja kvalitete koji se temelji prije svega na primjeni …/nerazumljivo/… odnosno europskih smjernica za osiguravanje kvalitete, a onda na sinergiji vanjskog vrednovanja kvalitete za koju je nadležna upravo agencija i sinergiji dakle unutarnjeg osiguravanja kvalitete za koje su odgovorna visoka učilišta i upravo dakle se vjerodostojnost uspostavljenost nacionalnog sustava osiguravanja kvalitete vrednuje postupkom međunarodnog vanjskog vrednovanja koje provodi ENQA. I naravno kad govorimo o našoj agenciji, dakle u proteklih tih 10 godina naša agencija je prošla 2 postupka međunarodne akreditacije koje je provela ENQA, prvi 2011. i drugi nedavno 2017. godine. Tim postupcima je potvrđena usklađenost, dakle agencije sa europskim standardima i smjernicama, ostvareno članstvo kao što sam rekla ENQA-i EQAR-u, a ono što smatram da je još jednom bitno naglasiti time je potvrđena vjerodostojnost rada agencije i ispunjeni naravno nužni uvjeti za ostvarivanje prava na punopravno članstvo. I naravno ono što je još bitno time je dodatno potvrđena vjerodostojnost i prepoznavanje akreditiranih, dakle visokih učilišta u Hrvatskoj i naravno time i olakšano priznavanje na njima stečenih visokoškolskih kvalifikacija na europskom tržištu rada. Već sam u jednoj replici napomenula da je agencija provela reakreditaciju, dakle čitav krug svih visokih učilišta i studijskih programa. Pred nama je, pred agencijom je novi krug reakreditacijskog postupka koji je započeo 2017. i to moram naglasiti prema unaprijeđenom modelu europskih smjernica za osiguravanje visokog obrazovanja i naravno sva izvješća koja su provedena, dakle rezultati svih reakreditacija javno su dostupna na mrežnim stranicama agencije što još jednom upućuje na njenu neovisnost, ali i na njen transparentniji, transparentniji rad. Podsjetit ću da je pred dovršetkom i reakreditacija poslijediplomskih doktorskih studija koja je isto bitna i pokrenuta je u cilju unapređenja studija doktorskih je li, budući da su upravo u ovom segmentu uočena važna ovaj potrebe za, za poboljšanjima i naravno to je poticaj i za osiguravanje za razvoj, dakle unutarnjeg sustava osiguravanja kvalitete pri svakom našem visokom učilištu. Podsjetit ću da AZVO i provodi i vrednovanja u znanosti, dakle u proteklom razdoblju dovršene su reakreditacije svih znanstvenih instituca, instituta ali i drugih znanstvenih organizacija ovaj na temelju upravo evaluacije AZVO-a provedeni su osnovani su i prvi centri, znanstveni centri izvrsnosti što smatram jako bitnim jer je time omogućeno i značajnije povlačenje europskih sredstava namijenjenih upravo za ovu svrhu. Podsjetit ću da agencija provodi i priznavanje inozemnih visokoškolskih kvalifikacija, dosada je evo jedan podatak riješeno više od 10.000 pojedinačnih dakle zahtjeva za priznavanjem inozemnih kvalifikacija i reći ću da se evo AZVO svojim dosadašnjim radom doista istaknuo kao jedna od vodećih europskih agencija što evo svjedoči i o njenoj kvaliteti, a ono što smatram da je bitno naglasiti upravo u kontekstu svega što agenciju čeka u budućnosti je činjenica da agencija svoje djelovanje nastoji proširiti i kontinuirano radi na tome i izvan hrvatskih granica, kako bi se evo započelo vrednovanje studijskih programa upravo korištenjem alata naše agencija za znanost i visoko obrazovanje i to je jedna naglasit ću od reformskih mjera Vlade RH. Cilj je bolje povezivanje obrazovanja s tržištem rada i naravno da u tom svijetlu dakle potrebno je omogućiti agenciji nesmetan daljnji rad i dakle poštivanje i dostizanje svih standarda koji su agenciji potrebni kako bi nastavila rad kao bitna, važna i neovisna agencija u sustavu znanosti i visokog obrazovanja, kako bi se onda mogli dakle osigurati uvjeti za, dakle promicanje i razvoj dakle kulture kvalitete u hrvatskom prostoru visokog obrazovanja i hrvatskom prostoru znanosti. I naravno za očekivati je da će i novi zakonski propisi osobito vezano za Zakon o osiguravanju kvalitete o znanosti i visokom obrazovanju koji će ovaj sabor vjerojatno ovaj kad dođe vrijeme za to usvojiti. Da će dakle to zakonsko rješenje doprinijeti prevladavanju ja bih rekla stanovitih dualizama koje su nam se u pojedinim situacijama dakle događale kad je u pitanju nadležnost i neovisnost Agencije za znanost i visoko obrazovanje i nadležnost Ministarstva znanosti i obrazovanja, ali evo o tome ćemo raspravljati kad za to dođe vrijeme. Zahvaljujem.
Hvala vam. Na vaše izlaganje imamo 4 replike, kolega Maras, kolega Sokol, kolega Babić i kolega Grčić. Prvi je kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo gospođo, ne znam da li, da li je za vas normalno ali volio bi da mi to komentirate da se politika umiješa i na ovaj način i u ovo upravno vijeće gdje dijeli to ne samo po stručnim referencama, nego vidimo da je ovdje vrlo aktivna političarka gospođa Gordana Rusak ispred Stranke Milana Bandića nominirana u upravno vijeće. I da li kada kažete da trebamo vratiti temu, nemoguće je vratiti temu na Hrvatsku kada imamo hrvatsku zbilju i kada imamo ovo što se dešava svaki dan u Hrvatskoj. Znači ukoliko je situacija da se i u ovim upravnim vijećima politika na taj način trguje, da se u Saboru trguje, da se u Gradu Zagrebu trguje nemoguće je to ne spomenuti. Recite mi da li je za vas normalno da Milan Bandić ima svog predstavnika i u ovom upravnom vijeću … [[ne razumije se]]
Hvala vam. Izvolite odgovor na repliku.
Kolega … [[Govornica se ne razumije]] odgovarati na vaše pitanje zbog činjenice da vi uporno skrećete temu i skrećete suštinu današnje teme, a to je rasprava o osiguravanju kvalitete u sustavu znanosti i visokog obrazovanja. Uporno ovu temu vraćate, skrećete i pokušavate smjestiti na razinu dnevnopolitičkih prepucavanja, a isto tako u kontekst vlastite frustracije Gradom Zagrebom, situacijom u Gradu Zagrebu i vlastitog neuspjeha ulaska u pojedine strukture u tom području.
Povreda Poslovnika. Izvolite.
Hvala lijepo. Povrijeđen je članak 238. kolegica Bedeković ne zna da ja nikada nisam bio ni kandidat u Gradu Zagrebu, a da sam nezadovoljan kao i velika većina Zagrepčana sa vlasti kakvu mi imamo u Gradu Zagrebu to je sigurno. Znači, ljudi sigurno nisu sretni da se s njihovim novcem trguje, kupuje zastupnike, prebacuje žetončiće vamo-tamo. S tim nisu sretni velika većina Zagrepčanka i Zagrepčana, tako da nisam sretan ni ja i na to sam ponosan i siguran sam da će to na sljedećim izborima građani pozdraviti. Hvala lijepa.
Hvala. Iskoristili ste ovo kao repliku. Dakle, Poslovnik nije povrijeđen. Nastavljamo dalje sa replikom. Sljedeći je kolega Sokol. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa kolegice Bedeković, rekli ste da ne bi trebalo politizirati. Ja se tu s vama potpuno slažem. Činjenica je da je rasprava otišla u jednom smjeru koji nije dobar zbog osobnih frustracija nekih kolega iz oporbe prema gospodinu Bandiću. Bilo bi bolje da to međusobno riješe na izborima, nego da ovdje sve nas maltretiraju s tim. A što se tiče politizacije, ja bih samo napomenuo, u našem sustavu znanosti, visokog obrazovanja ja bih rekao da je politizacija prisutna, a najjače je krenula tamo negdje kada su se određeni saborski zastupnici SDP-a pokušali prikopčati onim studentskim prosvjedima na Filozofskom fakultetu da bi dobili još par političkih bodova. I nakon toga imamo sve više i više miješanja politike na žalost sa svih strana u akademsku zajednicu što mislim da nije dobro. Jedan od rezultata toga je da na Filozofskom fakultetu ljudima se ne produljuju radni odnosi zbog toga što ne pripadaju lijevoj političkoj opciji. Tako da je doista, ali doista SDP-a i kolege iz SDP-a su zadnji koji nekom mogu dijeliti lekcije o tome.
Hvala. Odgovor na repliku izvolite.
Hvala lijepo kolega Sokol što ste prepoznali ono što sam htjela u svojoj raspravi reći i slažem se s vama. Dakle sve osobne frustracije svakoga od nas možemo, i trebamo i mjesto je rješavati na izborima. Svi koji smatraju se nezadovoljnim, frustriranim bilo čime neka izađu na izbore, neka dobiju glasove birača, a nakon toga onda možemo iz početka razgovarati.
Hvala. Molim da pozdravimo predstavnike Agencije za zaštitu konkurencije u Crnoj Gori koji su nam se priključili danas na raspravi. Dobar dan i dobro došli. … [[Pljesak]] Replika broj 3 kolega Babić izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Istina poštovana kolegice, umjesto da govorimo o kvaliteti obrazovanja i vratimo se na temu, politiziramo i o tim stvarima, a tu naravno prednjači trbuhozborac SDP-a u osobi gospodina Gordana Marasa. Jako ga smeta ova odluka vezano za počasni doktorat gospodinu Bandiću, ali ga ne smeta recimo dodjela doktorata jednom Jakovu Blaževiću a znademo zbog čega, Vladimiru Bakariću, Josipu Brozu Titu. I ja vjerujem s obzirom kako nastupa gospodin Maras, a to i vi možete reći, da će i oni zbog svojih vjerodostojnosti siguran sam zatražiti opoziv tih počasnih doktorata samo utoliko da budu vjerodostojni. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Kolega, pa o tome kome bi sve i kojim osobama dodijeljeni počasni doktorati u povijesti Zagrebačkog sveučilišta, naravno da se može raspravljati i naravno da se slažem s vama da se na temelju takvih promišljanja može razmišljati i o opozivim pojedinih počasnih doktorata ukoliko netko za to ima potrebu. Tako je, za to ima potrebu. Hvala lijepo.
Hvala. I posljednja replika na vaše izlaganje kolega Branko Grčić. Izvolite kolega Grčić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle, po Saboru već kruži šala da je ovaj počasni doktorat zapravo plagijat. Ali da se vratimo na struku. Htio sam samo reći da u javnosti se vrlo često u zadnje vrijeme govori posebno naravno od studenata koji studiraju na različitim visokoškolskim institucijama da na ovim ja bih rekao tradicionalnim institucijama studenti studiraju semestre, a da na ovim novoutemeljenim koji još nisu dostigli tu razinu i još su vrlo skupi jer su privatni da se studira na rate. Dakle studenti broje rate do završetka studija, rate plaćanja mislim školarine jel'. Prema tome, naš interes mora biti zapravo da to budu semestri i tamo gdje su sada rate.
Hvala vam kolega Grčić. Izvolite kolegice odgovor.
Hvala vam kolega na ovoj replici i hvala vam što ste raspravu kanalizirali ponovno na kulturu kvalitete. Slažem se s vama i to je ono o čemu sam i kratko koliko sam imala vremena i govorila. I opet podcrtavam i podvlačim, u hrvatskom sustavu visokog obrazovanja ima dobrih i loših, javnih i privatnih visokih učilišta, vrlo ozbiljnim pristupom Agencije koja mora biti neovisna i mora ostati neovisna od svih, taj problem možemo riješiti. Ne možemo ga i ne rješava se ovaj problem preko noći, rješava se sustavnim pristupom, rješava se pridržavanjem istih kriterija, i za javna, i za privatna visoka učilišta, i ja osobno želim vjerovati da ćemo kroz dogledno vrijeme postići kvalitetu bez obzira iz kojeg sektora dolazi. Hvala vam lijepa.
Hvala vam. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, sljedeći je kolega Hrvoje Zekanović, pošto kolege Zekanovića nema u Sabornici, sukladno Poslovniku gubi pravo sudjelovanja u daljnjoj raspravi o ovoj točci. Nakon kolege Zekanovića, u niskom startu kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Da, hvala lijepo. Poštovani podpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovana državna tajnice. Evo, danas već smo čuli od određenih, od svih kolega zapravo, imamo na dnevnom redu, doduše sa zakašnjenjem od dvije i pol godine, prijedlog o razrješenju postojećih odnosno starih članova Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje i njenog predsjednika, i prijedlog nove predsjednice i imenovanje novih članova Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje. Ovo je zaista bitna, bitna Agencija, ona je usko povezana sa Europskim institucijama, postavila je određene standarde, gdje joj je taj nekakav hard core njezinog djelovanja zapravo osiguravanje kvalitete prije svega, ali ona nije samo tu u svom djelokrugu da bi zapravo skrbila i brinula o tome da se provodi Zakon o osiguravanju kvalitete u visokom obrazovanju i znanosti, ona uz taj segment skrbi i o određenim stavkama odnosno postavkama Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju, ali i Zakona o priznavanju inozemnih obrazovnih kvalifikacija. E sad, Upravno vijeće je jedno od tijela koje upravlja i radi u cijelom tom sustavu i osiguravanja kvalitete, akreditacije, reakreditacije, ovog dijela uspostave na višu razinu sustava znanosti i visokog obrazovanja, priznavanje inozemnih obrazovnih kvalifikacija, i tako dalje, i tako dalje. Uz Upravno vijeće, znamo koja su tu još tijela, međutim ja bih htjela danas nešto reći, iskoristit ovu svoju raspravu, zapravo bez obzira tko bili novi članovi Upravnog vijeća, ostane li stara ravnateljica, dosadašnja ravnateljica ili će Upravno vijeće dati povjerenje nekom, nekom drugom, bez obzira kako funkcionirala ostala tijela same Agencije, moramo si postaviti pitanje zapravo koliko je naš sustav osiguravanja kvalitete u Republici Hrvatskoj učinkovit? Ako vidimo, pogledamo sam Zakon o osiguravanju kvalitete u znanosti i visokom obrazovanju, onda ćemo vidjeti da je definicija kvalitete u znanosti i visokom obrazovanju da to predstavlja zapravo, citirat ću: „višedimenzionalan i dinamičan koncept u kome se naglasak stavlja na udovoljavanje opće prihvaćenim standardima i očekivanjima društva u cjelini uz težnju ka stalnom unapređenju svih procesa i njegovih ishoda“. E sad, ako su, je li naš sustav znanosti i visokog obrazovanja, zapravo odgovara li on očekivanjima društva u cjelini da bismo mogli reći da smo osigurali kvalitetu? Jesu li naše obrazovne odnosno upisne politike koje ne postoje, mislim postoje al' o njima ću reći nešto više kasnije, jesu li one zapravo prilagođene potrebama tržišta rada, ali ne samo tržišta rada da se ne svedemo samo na to da obrazovni sustav treba biti sluga tog koncepta, koncepta rada, nego on treba biti i generator razvoja jednog društva, i u onom humanističkom smislu ne smijemo zanemariti taj iznimno bitan segment, i zato sam protivnik toga, ne toga da se potencira STEM i ulaganje u STEM, ali sam protivnica toga da se jedino i isključivo fokusiramo na STEM područje, a da zanemarujemo ovu humanističku dimenziju koja je iznimno, iznimno bitna za rad i zapravo je lokomotiva cijeloga, cijeloga društva. Zašto postavljam to pitanje, jesmo li udovoljili potrebama. Pa vidimo da naše zapravo upisne politike i proizvodnja, nazovimo to tako ljudskih resursa i upravljanje ljudskim resursima, zapravo nije zadovoljavajuća, i to možemo vidjeti bez ikakvih istraživanja već i na prvi pogled, da obrazujemo neke ljude, jako puno trošimo na obrazovanje, ne samo mi iz državnog proračuna, nego i roditelji, a da obrazujemo djecu za Zavod za zapošljavanje. S druge strane, naše tržište rada, naše društvo vapi za nekim drugim profilima zaposlenika, međutim ne isporučuje, naše visoko obrazovanje i znanost ne isporučuju dovoljan broj takvih profila i ljudskih potencijala da bismo zadovoljili te društvene potrebe. S jedne strane imamo djecu, mlade koji napuštaju državu, traže poslove i svoju sreću u svojim branšama u nekim drugim državama, a morat ćemo uvoziti radnu snagu iz nekih drugih država jer naprosto mi ne odgovaramo tim potrebama. Nije to samo problem visokog obrazovanja, to je problem i predtercijalnog obrazovanja. Međutim činjenica je da tu nešto ne štima. A jedan dio zašto to ne štima je upravo ona ustavna kategorija autonomije, koja daje autonomiju sveučilištima i fakultetima u svojim razvojnim projekcijama, u svojim osobnim kartama da se pozicioniraju u skladu sa strateškim planovima županija, regija u kojima djeluju, međutim ta autonomija se vrlo često zloupotrebljava u smislu što će te vi nama kao država, Ministarstvo, županija, odlučivati koliko ćemo mi upisivati ekonomista, pravnika, što će te vi uopće dovoditi u pitanje je li to našem društvu potrebno? Tu je problem. Nema tog Zakona o znanosti i visokom obrazovanju, bilo je ovdje pokušaja i do ministra … [[Govornik se ne razumije.]] i Jovanovića da taj zakon prođe pod Hrvatski sabor, on nije prošao. Svi znamo zašto. Svi znamo zašto. Postojala je jedna snažna barijera i to se nije dogodilo, jesmo li mi na visoka učilišta podredili tržištu profita, gdje je važno upisivati studente, uzimati novce od upisnina, uzimati novce, za studij, a sutra tu djecu svjesno slati na zavod za zapošljavanje. Ako su naša sveučilišta trebaju podleći tom društvu profita, onda se pitam shvaćamo li mi uopće što treba biti uloga sveučilišta, uloga visokog obrazovanja, uloga znanosti ili smo ju potpuno promašili. Kada govorimo o vanjskom vrednovanju, pa postoji neka istraživanja, evo i zadnji časopis … [[Govornik se ne razumije.]] lista … [[Govornik se ne razumije.]] za 2019.g. nažalost nema ni dalje među prvih 500 sveučilišta na svijetu, nema hrvatskih sveučilišta. Splitsko se probilo kao prvo hrvatsko sveučilišta, tamo je na ljestvici između 500, čini mi se 600 i 800 mjesta. Zagrebačko između 800 i 1000. Istraživanje … [[Govornik se ne razumije.]] , međunarodno istraživanje u kvaliteti studentskog života, isto tako kažu, da hrvatski studenti nisu zadovoljni onim što dobivaju na hrvatskim sveučilištima. To je nešto što također moramo razmatrati, ja nemam sad toliko vremena, da bismo to sada sve elaborirali, ali to je nešto što mi također moramo razmatrati, kada govorimo o osiguravanju kvalitete i koliko zapravo to što kažemo da je osiguravanje kvalitete, podizanje standarda, ali isto tako zadovoljavanje nekih društvenih potreba, koje su vrlo kompleksne, jesmo li zadovoljili tome i što možemo učiniti da to zapravo unaprijedi. Međutim, bojim se da dokle god su sveučilišta, ili se steče dojam da su sama sebi svrha, da je profit taj koji je postao jedan od ključnih motivatora, njihovih, što osnivanja, što egzistiranja pojedinih studijskih programa, dok Agencija za znanost i visoko obrazovanje, koja je zadužena za davanje dopusnice, za otvaranje novih sveučilišta, novih studijskih programa, ali isto tako i za reakreditaciju postojećih, ne kontrolira u potpunosti zajedno s drugim dionicima, mrežu visokih učilišta, da ona zaista odgovara potrebama, da postignemo zadovoljstvo studenata, da ono što studiraju, da kada izađu na tržište rada, da se osjećaju spremno raditi to što su završili. Da poslodavci budu zadovoljni onim što im je isporučeno i da nemamo praznog hoda, da ne bacamo novac u vjetar. Dokle god, na to pitanje to sebi ne odgovorimo, zašto to ne činimo ili zašto to ne činimo u adekvatnoj mjeri, mi ne možemo govoriti o uspjehu rada ni Agencije za znanost i visoko obrazovanje, niti o osiguravanju kvalitete. Dok god, znači, novi zakon o znanosti i visokom obrazovanju u ovom Saboru nailazi na snažne otpore, nećemo također napraviti bitnije iskorake. I ono što se postavlja pitanje, kako je moguće da Ministarstvo znanosti i obrazovanja, stavlja, kažem u javno savjetovanje procjenu učinaka propisanog zakona gdje mijenja ime i nadležnost agencije koje više neće biti Agencije za znanost i visoko obrazovanje, nego Agencija za osiguravanje kvalitete u visokom obrazovanju i znanosti. A s druge strane paralelno s tim, ne idu izmjene Zakona o osiguravanju kvalitete, koji definira i tu Agenciju i djelokrugu i njeno upravljanje, ja se pitam kakav je to pristup radu, kako je moguće prvo, da mimo nekih vladinih odluka, reformskih procesa, ide jedan takav zakon, u prvi stupanj procedure, ja znam da je to … [[Govornik se ne razumije.]] gdje se ispituje jel treba ići ili ne treba, ali zašto nije išao u paketu sa Zakonom o osiguravanje kvalitete, jer to je jedino logično, jedino normalno rješenje i tu ću završiti i nema više vremena. Hvala lijepo.
Hvala imamo 2 replike, prva je poštovanog zastupnika Branka Grčića.
Htio sam samo reći, da opet dolazimo kod spominjanja ovog profita, kao cilja dolazimo na onu moju tezu od maloprije. Nego, još nešto sam htio spomenuti posebno u ovom kontekstu koji je kolega Sokol maloprije rekao, da se na nekoj visokoškolskoj državnoj instituciji, ne može napredovati, jer ne znam, prevladava lijeva struja, u nekakvoj strukturi fakulteta, pa to jednostavno ne stoji. Dakle, ako imamo zaista ustrojen sustav kao što danas ovdje pričamo, a to znači, da je sve bolji, sve je jači, da se sve više ta kvaliteta promovira, onda se takvo što ne može dogoditi. Jer kolega Sokol, ljudi na sveučilištima i na fakultetima napreduju, u trenutku kada im neovisno matično povjerenstvo daje placet da mogu napredovati, a ne uprave fakulteta, ili nekakvi lobiji ili nekakve uže strukture.
Odgovor poštovanog zastupnice Glasovac.
Hvala kolega Grčiću, više ste više na neki način referirali na kolegu Sokola, ali slažem se s vama u ovim dijelu gdje govorite da nije pametno i nije dobro govoriti o strukturama ne govoriti, nego uopće upražnjavati da postoje nekakve lijeve i desne struje i strukture na pojedinim fakultetima. Dokle god, na našim visokim učilištima u obrazovnom sustavu, vlada negativna selekcija i dokle god motivi zapošljavanja, napredovanja, ne budu jedino i isključivo kvaliteta i da imamo najbolje od najboljih, dotle god ćemo nažalost, govoriti o sustavu obrazovanja i znanosti kao najboljem izvoznom proizvodu RH, ali, nažalost proizvodu, s kojim mi u Hrvatskoj, ne znamo raspolagati i koji nam prolazi kroz prste kao pijesak. I nećemo nažalost od toga imati ništa i nećemo ići naprijed.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Bedeković.
Hvala lijepo. Kolegice Glasovac, drago mi je da ste spomenuli problematiku definiranja upisnih kvota i upisivanja studenata na različite studijske programe, koje je između ostalog motivirano i profitom. Vi ste radili u Ministarstvu, imate tu puno iskustva, sjećate se one povijesne kategorije studiranja za osobne potrebe, gdje su se zapravo na mnogim javnim visokim učilištima, dakle, ova kategorija studenata, koristila da bi se namaknuo dodatni profit visokim učilištima držim da pokušaj dakle pojedinih odredbi zakona o kvaliteti i postojećeg, a onda se nadam i novoga o omjeru nastavnika i studenata 1:30, ova problematika riješiti i svakako na tome treba dakle ustrajati i dalje, baš kako bi se onemogućilo [[Upadica: Hvala.]] namakivanje profita na ovaj način visokim učilištima.
Poštovana zastupnica Glasovac.
Hvala lijepo. Kolegice Bedeković, nije samo problem tog tzv. tadašnjeg studiranja za osobne potrebe. Problem je sistemski. Mislim, mi i danas imamo kategoriju redovitih i izvanrednih studenata. Za izvanredne studente možemo reći, iako kod nas to nažalost ne vrijedi to pravilo, ali oni bi trebali biti oni koji su zaposleni i iz nekog svog osobnog profesionalnog razloga studiraju uz rad. To im je nešto paralelno. A redovni studenti bi trebali biti oni kojima je zapravo, studiraju radi studiranja, nisu zaposleni, studiraju da bi stupili na tržište rada. Međutim, ono što, o čemu sam ja govorila je, utvrđivanje kvota, odnosno potreba RH za ljudskim potencijalima upravo u ovom dijelu redovitih studenata. Ja znam da je to bolno, da su to neki rezovi koji bole, boljet će mnoge, međutim, nismo toliko bogati, nismo toliko bogata država da možemo financirati takav sustav [[Upadica: Hvala.]] ni mi, ni roditelji te djece.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Tomislava Sokola. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Pa ja ću pokušati sumirati dosadašnju raspravu i osvrnuti se na neke stvari koje su ovdje rečene do sada. Prvo krećem od kolege Grčića. Znači on kaže da je matični odbor za finalna instanca, što je točno. Međutim, da bi izvještaj povjerenstva koja ocjenjuje nečiji znanstveni rad, ako govorimo o izboru u znanstvena zvanja, došao do matičnog odbora, mora proći vijeće fakulteta, na Filozofskom fakultetu mora proći i nadležni odsjek za povijest, filozofiju, koju već, itd., tako da je to jedna stvar i tu nažalost postoji isto tako prostora da se preglasavanjem donose odluke koje nisu najbolje. Osim toga, dodatni kaos u sustavu uveo je tzv. zelenikin zakon iz 2013. donesen u vrijeme SDP-a koji je, pravila koja su postojala za produljenje nakon 65. promijenjen na način da je nastao kaos, da je nastala pravna praznina i da dan danas nadležne institucije ne znaju kako ta pravila tumačiti. Što se tiče konkretnih primjera sa Filozofskog fakulteta i to se iskoristilo, znači neki ljudi koji su zadovoljavali zakonske uvjete nisu dobili to produljenje, a kako će to završiti, hoće li to dobiti epilog na nadležnom sudu, to ćemo još vidjeti. Ali, ako je kaos u sustavu započet, onda je započet u vrijeme SDP-ove Vlade, konkretno 2013. sa izmjenama i dopunama tada Zakona o znanstvenoj djelatnosti visokom obrazovanju. Dalje, što, kolegica Glasovac je spomenula društveno humanističke znanosti. I ja se slažem da one ne trebaju biti zakinute. Ja ću samo ovim putem spomenuti da je upravo zbog te diskriminacije društveno humanističkih znanosti Ustavni sud ukinuo pravilnik, opet iz vremena SDP-ove Vlade koji je donesen 2013. Pravilnik s uvjetima za izbor u znanstvena zvanja, koje je donijelo tada nacionalno vijeće, koje je bilo, u kojem su bili dominantni ljudi tada povezani s vlašću, to je činjenica, to ne možemo zanemariti. Tako da je meni drago da kolegica Glasovac odstupa od ove politike koju je tada provodilo ministarstvo i ja se apsolutno slažem da društveno humanističke znanosti trebaju imati svoje mjesto, da kriterije za izbore u zvanja treba njima prilagoditi, znači kad se gledaju uz baze podataka, da to nisu iste one koje se gledaju za STEM područje, prirodne znanosti, tehničke, itd. Tako da kažem, drago mi je da su barem neki SDP-ovi zastupnici shvatili greške politike koje su se tada provodile. Dalje, pitanje kandidatkinje za predsjednicu upravnog vijeća. Znači Vesna Pusić, kolegica Vesna Pusić je tu imala jedan ad hominem napad na profesoricu Vican, ali bez i jednog stručnog argumenta. Znači ona u nijednom trenutku nije rekla koji to elementi u životopisu rektorice Vican čine nju nepodobnom na neki način, da bude imenovana na ovu funkciju. I to je ono najgore. Znači, ona je tu uzimala kao argumente neke stvari vezane za kurikularnu reformu, ali kao što je netko rekao, to su kruške i jabuke, znači to su dvije odvojene stvari. I doista, u ovom slučaju nemaju veze jedne s drugim, ali nije dala niti jedan argument, znanstveni, znači što se tiče znanstvenog rada, nastavnog rada, institucionalnog rada kroz osnivanja zadarskog sveučilišta i njen doprinos tome, po čemu, zašto rektorica Vican ne bi obnašala tu funkciju? Ja bih napomenuo, da je rektorica Vican postala prošle godine predsjednica Rektorskog zbog RH. Dakle očito ni rektorima sveučilišta to nije problem i oni priznaju njene reference, kao reference kojima se apsolutno nema što prigovoriti. A mi s druge strane onda ovdje imamo politikantske napade sa one druge strane sabornice koje pokazuju o tome tko ovdje zapravo politizira, a to raspravlja o struci i o kriterijima i o kvaliteti. Što se, također spominjalo se općenito politika prema znanosti, visokom obrazovanju i sl. Ja bih samo ovdje napomenuo opet, da Hrvatska javnost zna, najveći investicijski ciklus u znanosti i visokom obrazovanju u ovom tisućljeću pa i ako gledamo i više desetljeća unaprijed, je pokrenut u vrijeme ove Vlade. Samo bi napomenut, 373 milijuna kuna za Centre izvrsnosti iz Fonda za regionalni razvoj. Milijardu kuna za znanstvenu infrastrukturu, dva velika projekta koji su zajedno nekih oko otprilike milijardu kuna, znači Ruđer Bošković i Srebrnjak koji su u završnoj fazi izrade. Povećanje od 163%, da, dobro ste čuli, 163% za doktorande Hrvatske zaklade za znanost iz državnog proračuna. Što ne govorim o europskim novcem. Tu govorimo o sredstvima koja su povećana 2,5 puta da bi najbolji mladi znanstvenici ostali u RH. To je osigurala ova Vlada. Ako mogu reći, ja sam kao pomoćnik ministra i državni tajnik Glunčić smo dali doprinos tome kad smo slagali proračun, između ostalog za 2018. godinu dok smo još bili u ministarstvu, ali to je ono što treba reći. S druge strane, u vrijeme SDP-ove Vlade 4 godine niste imali potpuni prekid dotoka novih mladih kadrova u sustav. Znači mladi budući znači mladi znanstvenici se jednostavno zato što novaci nisu mogli napredovati, nisu mogli ići u izbore za docente itd., jer je SDP-ovoj Vladi obrazovanje jedna od zadnjih rupa na svirali, zbog toga nije bilo novih radnih mjesta za nove i najbolji studenti, osobe, najkvalitetniji potencijalni mladi znanstvenici su zbog toga morali ići van. Ako je netko spriječio, ako je netko radio na tome da se spriječi odlazak mladih znanstvenika i najboljih mladih kadrova u inozemstvo, to je ova Vlada, brojke to pokazuju. I to je bitno naglasiti kada govorimo o tome koji su čiji prioriteti i koji su čiji kriteriji. Što se tiče same agencije, kao što je rečeno, oko toga smo se čak dosta i složili, postavili smo visoki stupanj konsenzusa, podigla se kvaliteta, podigli su se kriteriji, svi se slažemo oko toga da trebaju biti jednaki za sve. Znači trebaju biti jednaki kako za javne tako za privatne, to propisuje pravo EU-a. Ako neki privatni ne zadovoljava kriterije, zna se što slijedi. Ali isto tako se to odnosi i na javne. Znači nekvalitetnih programa postoji i na jednoj i na drugoj strani i tu ne treba a priori govoriti da su jedni bolji a drugi lošiji, mislim da je to kriva poruka. S obzirom na to da agencija mislim da kvalitetno radi, da radi sve bolje i bolje, da je član i relevantnih europskih asocijacija, baš zbog toga mislim da ona treba ne samo opstati u ovom sadašnjem obliku nego da treba je i ojačati. I tu se slažem sa kolegicom Glasovac, da ne ispada da se samo prepucavamo, mislim da agenciju treba ojačati, da treba ostati neovisna institucija a kažem, kroz nove zakonske izmjene, kroz novi zakonodavni okvir, treba vidjeti i da joj se ojačaju ovlasti koliko je moguće. Evo ja sam dao jedan konkretan prijedlog odnosno mogućnost a to je pitanje tko donosi finalno rješenje, koji su pravni lijekovi itd. Znači to je samo jedan način na koji bi se agencija mogla i njena uloga mogli dodatno ojačati, na koji bi se način mogla afirmirati struka i samim time zapravo konstantno raditi na podizanju kvalitete u sustavu. I evo samo bi na kraju rekao i tu ću završit, sustav znanosti i visokog obrazovanja i obrazovanja općenito ne podnosi revolucije, ne podnosi promjene preko koljena, velike reformatore iza kojih ostaje prah i pepeo nego treba raditi na tome da se kriteriji konstantno dižu, da se dižu postepeno, da nitko zbog toga ne nastrada, da nemate cjelokupne segmente sustava koji će zbog toga pretrpjeti štetu i kroz to onda možemo sigurni vidjeti dugoročni napredak. I u tom smislu mislim da je i to došlo na dnevni red dobro, mislim da je predloženi sastav upravnog vijeća dobar, ja ne vidim nikakve stručne razloge zašto netko od njih ne bi bio imenovan, to što je netko vezan uz neku političku opciju ili ima određene političke stavove pa to ne možemo ljudima zabraniti na kraju krajeva, ali sam popis njih i znanstvene kvalitete predloženih kandidata pokazuje da su oni stvarno dobri za funkciju za koju su predloženi i vjerujem da će biti izabrani. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo tri replike, prva je poštovanog zastupnika Branka Grčića.
Hvala g. potpredsjedniče. Dakle, ja bi se čak mogao kolega Sokol s vama složiti da je bilo nekih nespretnih odluka u to vrijeme da g. državnim tajnikom Zelenikom protiv čega sam ja osobno bio kao čovjek sa sveučilišta zato što je to bitno ograničavalo prosperitet mladih ljudi na sveučilištu ali bila je to situacija kada nije novaca, znate, međutim sad ovo što vi govorite da ste vi uspjeli pokrenuti, naravno da je korelirano jako sa novcem, jednostavno to je tako. Ako imate novce, možete unaprijediti sve što hoćete, naravno odredit prije toga prioritete. Međutim, i dalje se događa slijedeće. Dakle vi imate čovjeka, profesora 65 g. koji ide u mirovinu, iza njega ostaje koeficijent 3, 3,5, 4, dakle to su novci. Vrlo često u ovom trenutku se događa da rukovoditelji na fakultetima i visokoškolskim institucijama to ne mogu iskoristiti i da tu se prave problemi. Ne znam zašto. Evo to je pitanje naravno i za ministarstvo.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Sokola.
Hvala lijepa. Pa gledajte, što se tiče novaca, donekle to stoji ali isto tako je činjenica evo, za doktorante i postdoktorante Zaklade za znanost, porast je u proračunu 163%. Znači toliko je veće sad izdvajanje za njih u odnosu na ono što je bilo 2015. a državni proračun nije porastao za 163%. Znači ovdje ne govorimo o rastu koje odgovara rastu proračuna zbog boljeg punjenja itd., nego govorimo o rastu u postotcima a taj rast itekako postoji što pokazuje ipak da je to više stvar prioriteta a ne o samoj količini novca o kojoj se radi. Što se tiče ovog drugog, evo, u principu slažem se s vama, mislim da treba kvaliteta biti ključna, zakon definira koji su uvjeti za produljenje, znači to je potreba koja se utvrđuje kroz broj norma, sati itd. i to je znanstvena izvrsnost koja je također propisana, kriteriji postoje u zakonu i toga se treba držati.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Sabine Glasovac.
Kolega Sokol, dosta ste strančarili, obračunavali ste se svim prethodnim govornicima, a samo evo informacije radi, mlađi ste isto kao i ja, kad govorimo o rektorici Vican za koju mislim da dobro radi svoj posao, vi kažete da što je gđa. Pusić napravila za zadarsko sveučilište. 2002. g. znate je zadarsko sveučilište izašlo iz kuta splitskog sveučilišta i postalo samostalno sveučilište. Ja sam tad bila još studentica a vi ste bili daleko od sveučilišta, gđa. Pusić je bila jedna od akterica, pa da, zadarskog, bila je jedna od akterica koja je tome doprinijela. I drugo, kad govorite o g. državnom tajniku, mi smo možda radili greške ali nije nam palo na pamet da Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa kaže da smo na neki način zloupotrijebili svoju dužnost tajnika dodjeljivavši novce časopisima u čijim upravnim odborima sjedite što se dogodilo g. Glunčiću, Povjerenstvo je tako odlučilo u travnju 2018. g.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Sokola.
Hvala lijepa. Pa kolega Glasovac, malo ste fulali, ja sam 2002. dobio svoju prvu dekanovu nagradu tako da sam bio sam na sveučilištu od tad. A što se tiče samog, ne na zadarskom ali sam bio na sveučilištu, ne, zagrebačkog, u tom konkretnom slučaju. A što se tiče zadarskog sveučilišta, u redu, slažem se, mislim onda treba djelovati, treba ga podržavati, treba paziti da se uzmu u obzir sve specifičnosti njegovog razvoja i tu država svakako treba dati doprinos, između ostalog i zbog policentričnog razvoja Hrvatske o kojem toliko pričamo. Što se tiče sukoba interesa, slučajno nešto znam o tom slučaju, mislim tu se stvarno o jednoj formalnoj grešci, al okej, povjerenstvo je utvrdilo što je utvrdilo, to je tako, ali to doista nije nešto radi čega bi nekoga trebalo prozivati jer doista ni na koji način država, niti državni proračun, ni nitko drugi nije pretrpio nikakvu štetu u tom slučaju. Hvala.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Bedeković.
Kolega Sokol, vezano za neargumentiranost napada na rektoricu Vican odnosno neprimjerene odnosno krive argumente vezano za prijedlog nje za predsjednicu upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje. Ja ću samo pročitati iz njenog životopisa neke njene funkcije do sad, dakle, predsjednica upravnog vijeća Nacionalnog centra za vanjsko vrednovanje obrazovanja, predsjednica vijeća za Nacionalni kurukulum pri Ministarstvu znanosti i obrazovanja, državna tajnica u Ministarstvu znanosti i obrazovanja, članica pregovaračke skupine prilikom pristupanja RH u EU, poglavlje 26 obrazovanje i kultura, poglavlje 23 pravosuđe i temeljna prava, članica Povjerenstva za izradu Hrvatskog kvalifikacijskog okvira u Vladi RH, predsjednica Sektorskog vijeća za odgoj i obrazovanje pri Ministarstvu znanosti i obrazovanja, ako ovo nisu argumenti da rektorica Vican bude predsjednica [[Upadica: Hvala]] Agencije za znanost i visoko obrazovanje, onda ne znam što su.
Odgovor poštovanog zastupnika Sokola.
Hvala lijepa. Kolegice Bedeković, jako mi je drago da ste nabrojali te funkcije, a znate zašto? Jer je na neke od tih funkcija imenovana od strane Vlade u kojoj je bila i kolegica Pusić, pa sad, evo sad ću biti možda malo grub, a reći ću tko je ovdje lud i tko ovdje strančari, tko ovdje politizira, tko koristi ovaj Visoki dom za osobne obračune, mislim da to javnost vidi i da vam doista takve stvari ne trebaju. Hvala.
Završno u ime Kluba zastupnika HNS-a sada će govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Evo, prije svega moram pohvaliti završetak ove rasprave, kako smo krenuli to baš nije išlo u smjeru niti dnevnog reda, niti suštine, niti srži onoga što raspravljamo, više se koristilo različite iznošenja političkih stavova, obračuna, pa i čak opet klasičnog onog folklora, nećemo reći diformacijom, nego ne baš di je bio tko bio 91.-ve, nego šta je ko napravio prije dvije, tri godine i ko je kako izašao na izbore. Međutim, ono što je sigurno i što treba ponoviti da mi ovdje govorimo danas o upravnom vijeću Agencije za znanost i visoko obrazovanje i ja sam ispred kluba naveo koje su, jedno od ajmo reć, najvažnijih njihovih zadaća, koje zapravo vidimo da je to stvar, sad da ih ne ponavljam, struke, da je to stvar onoga čemu ova, išla ova rasprava pred kraj, sigurno nije stvar politike. Ovdje se pokušala navesti teza da s obzirom kako smo mi iskazali neslaganje sa stavovima rektorice Vican oko kurikularne reforme, sada eto vidi ona dolazi negdje drugdje. Da, ovo nema veze sa kurikularnom reformom i mi možemo i dozvoljavamo odnosno razumijemo stajalište da u upravnom vijeću u Agenciji za visoko obrazovanje budu ljudi ispred institucija visokog obrazovanja, a predsjednik toga da bude predsjednik najviše institucije odnosno predsjednik rektorskog zbora, mi to prihvaćamo taj prijedlog premijera jel to je pitanje struka, to nije pitanje kurikularne reforme, to nije pitanje onoga svega što smo danas pričali i to je nama, po meni, onako ajmo reć, možemo i shvatiti taj logiku. Inače, ova sva imenovanja su upravo ispred, osim ispred Vlade, ide ispred rektorskog zbora, vijeća, Veleučilišta visokih škola, dakle, Nacionalnog vijeća nadležnog za znanost, Nacionalnog vijeća nadležnog za visoko obrazovanje, Hrvatskog studentskog zbora, čuli smo ide ispred radnika, dakle, manje-više je to sve dirigirano ko predlaže gdje i to mislim nije bez veze tako napravljeno, kolko se ja sjećam, to je od 2004.g. ako sam negdje dobro pročitao, postoji agencija, zadnji put smo imali 2012. imenovanja i također naravno da je tada politika imenovala svoja dva člana i predsjednika, što je naravno pravo svake Vlade i svake politike i da tu apsolutno nema, naravno vodeći se upravo kriterijima koji ovdje trebaju biti vođeni, a to je prije svega stručnost i ajmo reći, to je načelo reprezentacije odnosno da zbilja predstavljaš nešto u samom visokom obrazovanju, da dolaziš iz njega, a ne da si pao košto znaju naši narod reći, ko sa Marsa. Kada to sad stavimo sa strane, mene žalosti što se to opet išlo politizirat, što ne mogu ne primijetiti svojevrstan, pa ne mogu reći javnim, neku tako tešku riječ, ali vidim da kod pojedinih kolega sigurno možda žao što sve ono što sam i danas nabrajao se napravilo u zadnjih godinu, godinu i po dana, kad govorimo samo o znanosti, onda je tu više od 373 milijuna kuna za znanstvene centre izvrsnosti, a milijardu kuna iz EU fondova za opremanje, za znanstvenu opremu i infrastrukturu, to je samo… [[Govornik se ne razumije]] što sam rekao milijardu kuna za centre kompetentnosti odnosno reformu strukovnog obrazovanja, svojevrsnu reformu odnosno unapređenje, uz sve ovo kurikularnu reformu di su preko 30 000 učitelja i profesora na edukacijama, sve to ipak radi, ali nemojmo to zato što je to napravio onaj odnosno nije to HNS napravio, on je samo omogućio i stavio to na točku dnevnog reda da to bude kondicija… [[Govornik se ne razumije]] da se o tome nema rasprave, da se u to mora ići, da se ima jasna podrška politike, a to rade sve nezavisne odnosno nestranački ljudi. I zato što eto upravo taj zločesti onaj gorki HNS, velike izdajice hrvatskog naroda to nešto stavili, ajmo mi sada tu gledat što to ne valja ili zapravo to sve difamirat, a ne vidit što možemo napravit dobro, bolje i zapravo da se nešto stvarno dobro napravilo za budućnost naše djece. Mi ćemo svoje račune polagat pred građanima vrlo skoro, manje od dva mjeseca su izbori, kao i mnogo puta do sada i rezultati su ti kojima ćemo se mi voditi, a rezultata hvala Bogu, pogotovo kada govorimo o ovom Ministarstvu znanosti i obrazovanja… [[Govornik se ne razumije]] Ministarstvu graditeljstva itekako ima, pa ukupno je preko 2,5 milijarde fondova samo ugovoreno iz Ministarstva znanosti, a naravno i evo zadnje i članstvo u Cernu sigurno nije nam palo sa neba, sigurno je netko i na tome radio, dakle, puno tih stvari se napravilo i ja samo pozivam da nastavimo u ovom tonu kako smo ovdje i završili s ovom raspravom i mislim da sigurno onda ćemo biti puno konstruktivniji i donijeti puno više dobroga našoj djeci i ostaviti mu budućnost nešto bolje. Hvala.
Hvala. Završno u ime Kluba zastupnika nezavisnih zastupnika govorit će sada poštovani zastupnik Vučetić.
Zahvaljujem. Evo u ovoj završnoj raspravi smo došli do onoga s čim smo trebali i početi, a to je da biramo upravno vijeće Agencije za znanost i visoko obrazovanje i da se trebamo odmaknuti od toga da politiku promatramo na jednodimenzionalan način, a to je da ili promoviramo one do kojih držimo a sve druge pretvaramo u lovinu. Politika ako se promatra na ovaj jednodimenzionalan način ona spada pod područje lovstva, a ne pod područje društvenog javnog života. Znanost i visoko obrazovanje oni imaju jedan jednostavan zadatak, a to je da svijet odvode u budućnost i da one probleme koji se sada događaju u svijetu, a mnogi problemi su i proizašli iz ove jednodimenzionalne politike lovstva kao što je negiranje i ugroza prva žena, dječjih prava, trgovina robljem, nuklearna ugroza, terorizam, ekološki problemi svi ovi nabrojeni i ne nabrojeni a problemi u kojima se mi danas nalazimo znanost će ih riješiti. Jednodimenzionalne politike će ih stvoriti, a jednodimenzionalne politike su one politike koje nemaju nikakav respekt prema sugovorniku. To od sustava respekta prema sugovorniku smo vidjeli i iz ovih kritika na predloženu predsjednicu upravnog vijeća jer se nije na inteligentan način čitao njezin životopis, nego na način lovstva kod nekih saborskih zastupnika. Neinteligentan način čitati životopis predložene predsjednice upravnog vijeća znači uzeti u obzir da se radi o rektorici Zadarskog sveučilišta. O Zadarskom sveučilištu koji se razvija, da se radi o osobi koja u svojoj profesionalnoj karijeri ima sve one reference koje su potrebne i jamče nam da će se razviti znanost i da će Agencija skrbiti o kvaliteti u znanosti i visokom školstvu. Ako izgubimo respekt prema sugovorniku i ukoliko sve svedemo na jednodimenzionalnost … [[ne razumije se]] političke rasprave bez ikakve argumentacije, nego samo sa željom da protivničkoj ekipi zadamo što više golova i da se proglasimo pobjednicima i da se ugušimo i svoju ljudskost ugušimo u toj kvazi pobjedi onda ćemo nastaviti sa ovakvim neinteligentnim prosuđivanjima. Na svu sreću u ovom kraju rasprave ove točke dnevnoga reda nekako smo se usuglasili nadam se da biramo upravno vijeće Agencije za znanost, da biramo ljude o kojima mi možemo mislili na društveni, politički način mnogo toga, donositi različite normativne sudove. Ali kada se radi o njihovoj karijeri i o njihovim referencama možemo samo zaključiti da oni ispunjavaju uvjete da budu izabrani za upravno vijeće ove Agencije. Ukoliko odluče politizirati svoju funkciju onda su prestali biti profesionalci i neće biti u stanju voditi i sudjelovati u radu upravnog vijeća Agencije za znanost. Do tada nastupimo kao inteligentni čitatelji njihovog života i nastupimo kao oni koji imaju respekt prema sugovornicima i dajmo im povjerenje koje neće biti slijepo povjerenje, dajmo im povjerenje koje neće biti zakašnjelo povjerenje da ih sa 2 i pol godine zakašnjenja biramo ako bude potrebno da ih i zbog odsustva sposobnosti smijenimo, ali najprije im dajmo priliku da pokažu i da aktiviraju u funkciji razvoja Agencije i funkciji razvoja kvalitete i znanosti da aktiviraju tu dinamičku, dinamički prostor vlastite biografije i da dovedu do toga da se hrvatsko društvo suočava sa svim ovim problemima koji su nastali i sa svim onim problemima koje mi stvaramo na ovaj ostrašćeni način s odsustvom argumentacije. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci. O njoj ćemo glasovati kada se steknu uvjeti.
Sada idemo na dvije odluke, pod a)Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika i članova Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje i pod b)Prijedlog odluke o imenovanju predsjednice i članova Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Prvo, dajem na glasovanje Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika i članova Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 78 za, 15 suzdržanih i 4 glasa protiv, donijeta odluka o razrješenju predsjednika i članova Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje u tekstu kako je predložila Vlada RH. Drugo, dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju predsjednice i članova Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 76 za, 16 suzdržanih i 3 protiv donijeta Odluka o imenovanju predsjednice i članova upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanja u tekstu kako je predložila Vlada RH.
Sada prelazimo na sljedeću točku, a to je: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o građevnim proizvodima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. 601 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnoga reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja Željko Uhlir. Izvolite.
Hvala lijepo. Cijenjene dame i gospodo, predsjedavajući, Zakonom o građevnim proizvodima uređuju se brojna pitanja u vezi ocjenjivanja i provjere stalnosti građevinskih proizvoda, njihovih svojstava, stalnosti njihovih svojstava ali i druga pitanja bitna za stavljanje na tržišta ili stavljanje na raspolaganje na tržište građevinskih proizvoda. S obzirom na to da poslove tržišnog nadzora tj. inspekcijski nadzor koji se odnosi na primjenu Zakona o građevnim proizvodima i propisa donesenih na provedbu toga zakona u vezi s proizvodnjom, stavljanje na tržište ili na raspolaganje na tržište građevnih proizvoda od Ministarstva gospodarstva s 1. travnjem preuzima Državni inspektorat. S time u vezi potrebno je uskladiti Zakon o građevnim proizvodima i što se ovom prilikom čini u predložena 3 članka. Stoga vas molim da ga prihvatite. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Ćuraja. Izvolite.
Vrlo kratko. Dakle praktički mogu i u ime kluba samo se osvrnuti na cijeli spektar zakona koji smo donosili vezano za osnivanje Državnog inspektorata kojem kažem još jednom da, podržavamo, ako znači više upozorenja, manje kažnjavanja, više savjetovanja, manje represije, manje opterećenja našim poduzetnicima. Dakle, ako sada smo dosad imali 7, 9, 10, 12 određenih inspekcija koje su obilazile od turističkih od poreznih od bilo kojih drugih sanitarnih, inspekcije rada, ako to znači da će sada izaći odjedanput više njih i smatrat će se da je obavljen nadzor to sigurno znači rasterećenje, više energije, više vremena našim poduzetnicima da rade ono zapravo zašto su osnovali svoju tvrtku i onda to apsolutno pozdravljamo pa tako i ovaj prijedlog izmjena ovog zakona koje se samo usklađuje s tim glavnim ciljem. Zahvaljujem.
Hvala otvaram raspravu. Prvi se javio u ime Kluba MOST-a nezavisnih lista poštovani zastupnik Miro Bulj, nema ga, gubi pravo na raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će sada poštovani zastupnik Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege, Klub zastupnika HDZ-a podržati će Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o građevnim proizvodima s konačnim prijedlog zakona kakvog nam je dostavila Vlada RH. Ja bih vas na početku podsjetio da je u Hrvatskom saboru u prosincu 2017. jednoglasno donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o građevnim proizvodima kojim se izmjenama tada ubrzao postupak prijavljivanja identifikacije prijavljenih tijela Europskoj komisiji na način da će Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja provesti prijavu po izvršnosti rješenja donesenog prijavljenom tijelu za provedbu određenih radnji koja se provodi tijekom proizvodnje građevnog proizvoda, a ne kao do tada po pravomoćnosti tog rješenja, što je na određen način olakšalo, ubrzalo cjelokupnu proceduru certifikacije samih građevnih proizvoda. Prema zakonu koji je na snazi nadležno tijelo za tržišni nadzor je ministarstvo nadležno za gospodarstvo, što znači da inspekcijski nadzor provode tržni, tržišni inspektori ministarstva nadležnog za gospodarstvo. Međutim, mi danas pristupamo izmjenama ovog zakona s obzirom da je donesen nacionalni program reformi 2018. godine kojim su nacionalnim programom utvrđene mjere za jačanje konkurentnosti gospodarstva i unapređenje poslovnog okruženja te s njima u vezi i mjere objedinjavanjem gospodarskih inspekcija kao temelj za učinkovitije obavljanje inspekcijskih poslova koji se sada obavljaju u središnjim tijelima državne uprave, u konkretnom slučaju u Ministarstvu gospodarstva. S obzirom da poslove tržišnog nadzora tj. inspekcijski nadzor koji se odnosi na primjenu Zakona o građevnim proizvodima i propisa donesenih za provedbu tog zakona u vezi s proizvodnjom, stavljanjem na tržište ili na raspolaganje na tržište, građevnih proizvoda Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrtništva od 1. travnja ove godine preuzima Državni inspektorat pa je s time u svezi trebalo i bilo potrebno uskladiti ovaj zakon. Malo prije spomenutim nacionalnim programom utvrđene su mjere za jačanje konkurentnosti gospodarstva i unapređenje poslovnog okruženja uključujući i mjeru objedinjavanja inspekcijskih službi. Kao što je poznato objedinjuje se, objedinjuju se inspekcijski poslovi iz nadležnosti 17 inspekcija trenutno ustrojenih unutar 8 ministarstva. Ustrojavanjem Državnog inspektorata objedinit će srodni inspekcijski poslovi u gospodarstvu što je važno za rasterećenje poduzetnika. Time će se ukloniti prevelika podijeljenost u nadležnostima različitih inspekcija. Ujedno će koordinacija inspekcijskih poslova u nadležnosti Državnog inspektora dovesti do učinkovitijeg suzbijanja sive ekonomije i time poboljšati tržišno natjecanje za sve gospodarske subjekte. Mislim da je to bilo važno istaknuti. Kad već spominjem građevinske proizvode i građevinski sektor onda bi ja rekao da je građevinarstvo imalo snažan utjecaj na rast hrvatskog gospodarstva u prošlosti, a ima i sada. Od rekordne predkrizne 2008. godine pa sve do 2016. kada počinje njegov oporavak, građevinarstvo je bilo u padu i stagnaciji što je zasigurno imalo utjecaj na cijeli niz djelatnosti s kojima je ono povezano, poput metalne, kemijske industrije, drvne industrije, industrije stakla i metala. Značaj i uloga građevinarstva može se promatrati u 3 faze. Od 2001. do 2008. kada je bio snažan razvoj građevinske aktivnosti, druga faza od 2009. do 2014. kada je zabilježena recesija i treća od 2015. do danas kad je zabilježen blagi oporavak građevinarstva. Ono što možda najbolje ukazuje na rast građevinskih aktivnosti u Hrvatskoj to je činjenica da je 2015. primjerice bilo izdano 6.300 građevinskih dozvola, a ove odnosno prošle godine 9.500. Nadalje, obujam građevinskih radova u 2018. godini primjerice u odnosu na 2017. bio je veći 2,6%. Glavni sektorski pokazatelj građevinskog sektora u 2017. i prvoj polovici 2018. godine ukazuju na nastavak oporavka ove djelatnosti, što je vrlo važno za istaknuti. Građevinarstvo je u ukupnoj strukturi u Hrvatskoj u prvoj polovici 2018. godine sudjelovalo sa 4,6% i u tu djelatnost je bilo krajem lipnja 2018. godine zaposleno 97.589 radnika što čini 7% ukupnog broja zaposlenih u Hrvatskoj. Ono što nije dobro u građevinskom sektoru, to je da je plaća u građevinskom sektoru u pravilu niša nego u ostalom dijelu djelatnosti čak do 13,5% niža od prosjeka. Upravo je danas možda dobro za spomenuti Državni zavod za statistiku objavio podatke o bruto i neto plaći isplaćenoj u siječnju ove godine i vidi se da je i neto plaća i bruto plaća povećana za 3,1 kad govorimo o neto plaći odnosno 3,3 kad govorimo o bruto plaći. Tako da ona iznosi za siječanj neto plaća isplaćena u pravnim osobama 6.400, a bruto plaća 8.670. Dakle, očito da su ovi podaci o rastu bruto plaće i neto plaće, na neto razini ukazuju na oporavak gospodarske djelatnosti u Hrvatskoj posebno onda jasno tome doprinose i rast obujam radova u građevinskom sektoru koji sam po sebi svakako jest podstrekač i poticatelj razvoja u RH. Dakle, mi ćemo u Klubu zastupnika HDZ-a vodeći se svim ovim podacima koje sam naveo, a posebno činjenicom da smo dužni uskladiti zakonodavstvo na način da se, da poslove inspektorata preuzima Državni inspektorat, Klub zastupnika će, Hrvatske demokratske zajednice će ovaj Zakon podržati. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je GLAS-a i HSU-a, trebala je govoriti gospođa, kolegica Mrak-Taritaš, nema je, gubi pravo na govor. Sljedeći imamo, imao pojedinačnu raspravu zastupnika Gordana Marasa, gubi pravo na govor jer ga nema ovdje. I time ćemo onda zaključiti raspravu o ovoj točci i glasovat ćemo kad se steknu uvjeti o njoj, pa ćemo preći na sljedeću točku.
Dobro jutro svima. Prvo, danas ću pozdraviti učenice i učenike Srednje škole Zlatar, koji su ovdje danas s nama. Jedan aplauz, iako nas ima malo još. … [[Pljesak.]] Hvala što ste s nama. Dnevni red danas počinje sa izjašnjavanjem o amandmanima na Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o građevinskim proizvodima, koji je dakle u hitnom postupku. Rasprava je zaključena. Predlagatelj je Vlada RH, amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo i dosta. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, g. s nama Željko Uhlir, državni tajnik u Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja. Znači 1. amandman Odbora za zakonodavstvo je amandman na čl. 1. molim vas da se očitujete.
Hvala lijepo. Amandman se prihvaća.
Znači ostaju u prijedlogu, postaje sastavni dio prijedloga zakona. Zapravo konačnog prijedloga zakona. 2. je amandman na čl. 2.
Hvala lijepo. Amandman se prihvaća.
Također postaje sastavni dio zakona o kojem ćemo glasati, a 3. je amandman na čl. 3.
Također, amandman se prihvaća.
Ista formulacija kao za prva dva amandmana.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o građevnim proizvodima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 601. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom izjašnjavanja o iznesenim amandmanima koje je provedeno ranije na sjednici, predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmane odbora, te oni postaju sastavni dio Konačnog prijedloga zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o građevnim proizvodima. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 97 ZA i 3 suzdržana donesen Zakon o izmjenama Zakona o građevnim proizvodima.
Pa ćemo preći na sljedeću točku, a to je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma, drugo čitanje, P.Z.E. broj 556 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske, temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172. u svezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koji se odnosi na drugo čitanje Zakona, amandmani se mogu donijeti, podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, te Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu financija, Zdravko Zrinušić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedavajući, poštovane zastupnice i zastupnici u Hrvatskome saboru. Danas se pred vama nalazi Konačni prijedlog Zakona o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma, a njegov nacrt je na 11. sjednici Hrvatskoga sabora održanog 25. siječnja ove godine Zaključkom prihvaćen, a razlika je što se tiče Konačnog prijedloga Zakona u odnosu na prijedlog samog Zakona odnose se u cilju poboljšanja njegovih odredbi na način da je u tekstu Konačnog prijedloga Zakona unijete određene nomotehničke dorade izričaja, te dorada pojedinih odredbi teksta Zakona sukladno primjedbama Odbora za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora sukladno održanoj raspravi tijekom prvoga čitanja i mišljenjima koja su dana u redovitoj proceduri prije upućivanja Konačnog prijedloga Zakona u proceduru donošenja. Što se tiče osnovnih pitanja koja se uređuju ovim Prijedlogom Zakona želio bih vas samo podsjetiti da je u cilju usklađivanja s, ovaj, postojećeg Zakona sa odredbom nove pete direktive EU 2018/843 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. godine, ovim Konačnim prijedlogom Zakona se želi znači uskladiti i preventivno zakonodavstvo Republike Hrvatske s propisima Europske unije. U tom smislu uređuje se osam osnovnih pitanja, detaljnije se obrađuje nacionalna procjena rizika od pranja novca i financiranja terorizma. Kod same procjene rizika stranke za pranja novca i financiranja terorizma, uvodi se potpuno nova odredba glede procjene rizika stranke, a vezano za geografsko područje, te vezano za proizvode, usluge, kanale i transakcije povezane s naftom, oružjem, plemenitim kovinama, duhanskim proizvodima, kulturnim artefaktima i drugim predmetima od arheološkog, povijesnog, kulturnog i vjerskog značaja. Nadalje, po prvi puta u domaće zakonodavstvo uvode se definicije tako zvane virtualne imovine, virtualnih valuta i pružatelja skrbničke usluge novčanika, a u popis obveznika uvode se pravne i fizičke osobe koje se bave pružanjem usluga razmjene virtualnih i fiducijalnih valuta, te pružanja skrbničke usluge novčanika. Nadalje, uvode se javni pristup registru stvarnih vlasnika pravnih subjekata radi transparentnosti podataka o stvarnom vlasniku pravnih subjekata i radi smanjenja mogućnosti zlouporabe pravnih subjekata za prikrivanje identiteta stvarnih vlasnika kao eventualnih počinitelja kaznenih dijela pranja novca uključujući i porezne prijevare, te za sprečavanje financiranja terorizma. U tom smislu vezano za javni pristup podacima iz registra stvarnih vlasnika, zakonske odredbe su izrađene i usklađene s temeljem, sa odredbama pete Direktive s kojom se ovaj Zakon sada i usklađuje, a u samoj preambuli u točci 34., pete Direktive se navodi odnosno određuje da treba tražiti pravednu ravnotežu, posebice između interesa javnosti za sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma, i temeljnih prava ispitanika vezano prije svega na zaštitu osobnih podataka i sam integritet ispitanika, podsjetimo, negdje u svibnju prošle godine stupila je na snagu i primjenjuje se u Hrvatskoj nova opća uredba o zaštiti osobnih podataka, tako zvana GDPR uredba. Također u ovoj preambuli se navodi da skup podataka koje treba učiniti dostupno javnosti, treba biti ograničeni, jasno iscrpno definiran, i treba biti općenite prirode kako bi se što je više moguće umanjila potencijalna šteta za stvarne vlasnike. Nadalje, u drugoj točci, u točki 36. preambule, države članice bi trebale, navodi se da bi države članice trebale imati mogućnost zahtijevati ... [[Govornik se ne razumije.]] registraciju, kako bi se identificirala svaka osoba koja zatraži informacije iz registra koji plaćaju naknade za pristup tim informacijama. ... [[Govornik se ne razumije.]] bi stoga sukladno ovom Konačnom prijedlogu Zakona za pojedinog konkretnog pravnog subjekta bili dostupni sljedeći podaci o stvarnom vlasniku: ime i prezime, država prebivališta, mjesec i godina rođenja, državljanstvo te priroda i opseg stvarnog vlasništva. U tom smislu predviđeno je da bi se na temelju ovoga Zakona donio i Pravilnik, koji bi se donio najkasnije do 01. svibnja ove godine, i da bi se onda do kraja godine prikupljali podaci u sami registar stvarnih vlasnika, to je otprilike 250 tisuća pravnih subjekata koje bi trebali popunit ovaj registar, dosta će biti zahtjevan posao, i smisao je da u sam registar ne dobijemo podatke koji su, kak' se to popularno onda nazove, smeće, pa iz smeća ne možete dobiti kvalitetne podatke, nego da ti podaci se kontrolirano unose, a moći će ga unositi i sami obveznici, ili će donositi u papirnatom obliku ovjerenom od strane ovlaštene osobe u samu FINA-u koja će tada, FINA, temeljem toga unositi podatke. Nadalje, ovim Zakonom se uvodi objava popisa istaknutih javnih dužnosti u Republici Hrvatskoj, čiji se nositelji smatraju politički izloženim osobama. Sama ova odredba je već u važećem Zakonu usklađena sa Direktivom EU 2015/849, međutim obzirom da je ovom petom Direktivom propisana obveza svake države članice objaviti popis istaknutih javnih dužnosti, ovim Prijedlogom Zakona propisuje se ažuriranje opisa istaknutih javnih dužnosti koje Ured za sprječavanje pranja novca objavljuje na svojim mrežnim stranicama. Isto tako detaljnije se propisuje međunarodna suradnja Ureda sukladno međunarodnim standardima, propisuje se suradnja između nadležnih nadzornih tijela i dodatno zakon se usklađuje sa preporukama Odbora za procjenu mjera protiv pranja novca i financiranja terorizma Vijeća Europe tzv. „manival“. Što se tiče samih posljedica koje će proisteći iz zakona ove sve izmjene i dopune imaju za cilj da se u Republici Hrvatskoj nastavi daljnje jačanje sustava sprječavanja pranja novca i financiranja terorizma. Sam sustav kao što vam je vjerujem poznato nije u nadležnosti samo jedne institucije, nego je to sustav u kojem su zakonski definirane uloge svih dionika i njihova međusobna interakcija i suradnja, a čine ga tijela prevencije. Pa ako dopuštate samo bih kratko ponovio. To su znači sami obveznici, banke i drugi obveznici, Ured za sprječavanje pranja novca kao financijska obavještajna jedinica Republike Hrvatske, nadzorna tijela Ministarstva financija, Porezna uprava, Carinska uprava, Financijski inspektorat, potom Hrvatska narodna banka, Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga i tijela kaznenog progona, odnosno policija i državno odvjetništvo Republike Hrvatske. Provođenje mjera sprječavanja pranja novca i financiranja terorizma putem tijela prevencije koja sam malo prije pobrojao, rezultiralo je značajan napredak kod prevencije pranja novca i financiranje terorizma u Republici Hrvatskoj. Sve rezultate koje je uredu proteklih 10 godina ostvario kao financijska obavještajna jedinica bili smo slobodni istaknuti u okviru prvoga čitanja. Ali samo evo da podsjetimo da je prosječno na godišnjoj razini procesuirano odnosno prijavljen i iznos transakcija prosječno od 2,73 milijarde kuna. To ne znači da je to toliko oprano, nego taj dio novaca je toliko obrađen što se tiče samog ureda i drugih tijela koji su uključeni u sam postupak. Sve navedeno ukazuje na kvalitetu preventivnog sustava sprječavanja novca i financiranja terorizma u Republici Hrvatskoj, što je prepoznato od svih relevantnih međunarodnih organizacija i institucija, pa tako i od strane Međunarodnog centra za povrat sredstava smještenog u Baselu. Prema njihovom izvješću iz listopada prošle godine Republika Hrvatska je napravila dodatni napredak te je ušla u top 10 najmanje rizičnih zemalja za pranje novca i financiranje terorizma na svjetskoj razini od ukupno 129 procjenjivanih zemalja. Zaključno. Što se tiče sredstava potrebnih za provedbu ovoga zakona, oni neće značajno utjecati na povećanje proračunskih izdataka osim kod uspostavljanja registra stvarnih vlasnika gdje je na poziciji Ministarstva financija u ovoj godini predviđen iznos od 5,2 milijuna kuna i u projekcijama za 2020. godinu u iznosu 1,5 milijun kuna. Hvala lijepa svima na pažnji.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Lovrinovića. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine Zrinušić evo pri kraju vašeg izlaganja ste rekli da u proteklih nekoliko godina od kako djeluje Ured za suzbijanje pranja novca i borbu protiv terorizma da prosječno godišnje se obradi oko negdje ste rekli oko 2 i pol milijarde kuna novca za kojeg se sumnjalo ili sumnja da je u te svrhe. Možete li reći konkretnije u proteklih nekoliko godina koliko ste otkrili konkretno počinitelja i koji je iznos bio konkretno u pitanju i koja je sankcija primijenjena znači u tom slučaju – oduzimanje, pritvor? Dakle, možemo li dobiti konkretnije podatke oko toga ili se možda nije ništa oko toga dogodilo da je savršeno sve čisto?
Poštovani državni tajnik izvolite.
Evo hvala lijepa na postavljenom pitanju. Ovdje imam niz tih podataka. Od toga da je u okviru ukupno 2 tisuće 83 slučaja sumnje. Ured je operativno analizirao 55 tisuća 560 transakcija povezanih sa 12 tisuća 575 fizičkih i pravnih osoba. Cijela ta statistika dakle je već iznešena, ali bih ovdje htio skrenuti da je Ured što se tiče USKOK-a i drugih nadležnih sudova Republike Hrvatske u 2016., 17., prvoj polovici 18. za kazneno djelo pranja novca pokrenuta istraga protiv 71 osobe, podignute su optužnice protiv 70 isto tako jedne osobe i donesene su presude u odnosu na 23 osobe. Evo hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Grozdane Perić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima. Pa ja bih još jedanput htjela istaknuti da i u sastancima koji se događaju na nivou Europske unije je istaknuto kako se zapravo kvalitetno radi i kako je naš Ured vrlo uspješan i upravo ono što ste vi istaknuli prethodno da je zapravo 7. u svijetu po uspješnosti provođenja postupaka i sprječavanja zapravo pranja novca i sprječavanja terorizma. I to itekako treba biti vodilja kada govorimo i o doradi i usavršavanju ovog zakonodavnog okvira. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu i prva će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovana zastupnica Dragica Vranješ. Izvolite.
Poštovani dopredsjedniče zahvaljujem. Evo u ime Kluba Hrvatske demokratske zajednice ovaj zakon u drugom čitanju odnosno izmjene i dopune Zakona o sprječavanju pranja novca i financiranju terorizma Klub Hrvatske demokratske zajednice će podržati. Znači već 4. put u zadnjem razdoblju imamo ovu temu na raspravi u Hrvatskom saboru. Ono što je jako važno naglasiti da Republika Hrvatska spada u 10 najmanje rizičnih država za pranje novca i zašto uopće imamo ove direktive odnosno smjernice i zašto surađujemo sa drugim državama, jer je najčešće pranje novca kada se on nezakonito stekne u jednoj državi i onda da se opere pod navodnike u drugoj državi. A i svakako smo svjedoci pojave virtualnih valuta i na koji način bi se preko virtualnih valuta uopće i omogućilo kakvu oni ulogu imaju u ovome. Pa vrlo jednostavno kada se pojavi neka virtualna valuta koja nema nikakvu vrijednost i netko ju naravno kupi iz određene druge države, vrlo lako umjetnim padom vrijednosti takve virtualne valute se novac može oprati. I jako je važno da i taj segment po ovim novim smjernicama direktivama uključimo u ovaj zakon i to je ono što je ključno u izmjenama ovoga zakona i svakako da to podržavamo da se prema ovoj novoj pojavi da se propišu pravila kako postupati u tim situacijama. Čuli smo da preko 2 i pol milijarde kuna je tek sumnjivo, ali naravno analizom te količine novca ne utvrđuju se značajne količine pranja novca znači u Republici Hrvatskoj. Evo još jednom, znači, Klub Hrvatske demokratske zajednice će podržati izmjene i dopune ovog Zakona.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista, treba je govoriti kolega Grmoja, nema ga, gubi pravo na govor, pa će govoriti sljedeći u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, poštovani zastupnik Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa podpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, poštovane predstavnici Ministarstva. Znači, upravo je nevjerojatno da je ovo bilo izlaganje Kluba vladajuće stranke od dvije minute, u kojem je rečeno, dakle da je Hrvatska, u Hrvatskoj nema pranja novca, da je Hrvatska najsigurnija zemlja na svijetu po pitanju pranja novca. Čini se da u ovoj zemlji jedini ljudi koji operu novac su oni siroti ljudi koji zaborave, ne znam u hlačama 20 kuna, pa im se opere u veš mašini, i ovoga, i onda su oni eto sad oprali novac, ovoga, i to bi možda trebali prijavit zastupnici Vranješ ili državnom tajniku, međutim meni se prije čini da je cijela Hrvatska jedna velika veš mašina, u kojoj se doslovce sav novac, gotovo sav, opere, a ovo, ovo Ministarstvo ovoga, ili spava zimski san, ili ne znam zbog čega prima plaću, ali u svakom slučaju ništa ne čini da bi ta, to pranje novca spriječilo. Evo, da bi objasnio građanima kako se, i gledateljima, slušateljima, kako se taj novac pere, dovoljno je recimo pogledati aferu Remorker-u u kojoj je sudjelovao bivši ministar Božidar Kalmeta gdje je jasno opisano na koji način se dakle izvlačio novac iz proračuna. Naime, ministar je organizirao, barem tako kaže optužnica, nemojte da sam ja rekao, skupinu od 12 ljudi u svom Ministarstvu i u državnim tvrtkama, kakve recimo su Hrvatske autoceste, onda su oni uplaćivali novac na češku tvrtku Remorker koja je imala račun u Austriji, onda su ti isti ljudi odlazili u Austriju sa torbama i koferima, tamo su podigli, barem prema onomu što je utvrdio DORH, 15 milijuna kuna i 850 tisuća EUR-a, prešli su granicu hrvatsku, nikom nije jasno kako, jer na granici se mora prijaviti svaki iznos veći od deset tisuća EUR-a, došli bi u Zagreb i prema vlastitom iskazu pokajnika u sastancima koji su trajali jednu minutu, dijelili su taj novac u trgovačkim centrima, u kafićima i pred zgradama ljudi, dakle, koji su taj novac primali. Optužnica je podignuta 2015., trebamo li uopće reći da do dan danas nemamo, pa čak ni prvostupanjsku, a kamoli pravomoćnu presudu. Trebamo li uopće reći da je vjerojatno nikada nećemo niti imati, kao i u brojnim drugim slučajevima pranja novca i korupcije, počevši od Sanadera, Vidoševića, Bandića i tako dalje. Na koji način se ministar Kalmeta branio na sudu od pranja novca? Rek'o je da se njemu politički podmeće, to je politički progon, imamo citat. I sad vi recite ako je to politički progon, zašto predsjednik Sabora nije pjevao pjesmicu gospodinu Kalmeti, možda su masoni, možda su Srbi, ne znam koja, ja ne znam tu pjesmicu, al' zašto njemu nije pjev'o tu pjesmicu? Ne samo da mu nije pjev'o pjesmicu, nego ga je unaprijedio u strukturi HDZ-a, stavio ga je za svojeg pomoćnika. Predsjednik Sabora, Jandroković, stavio je za svoga pomoćnika osobu koja je 15 milijuna kuna i 850 tisuća EUR-a dijelila u vrećicama po trgovačkim centrima. I takva stranka sada dolazi za ovu govornicu i kaže u Hrvatskoj je najsigurnija zemlja na svijetu protiv pranja novca. Pa dajte vi meni recite ljudi, zar vi doista mislite da u ovoj državi nitko nema zdravu pamet? Eto, to je jednostavno, ni na koji način nema logike, nema racionalnog objašnjenje, znači jednostavno niste rekli istinu. Treba li vas podsjetiti, recimo na slučaj skupine Borg, gdje su se nekakvi fiktivni ugovori sklapali za nekakve savjetničke usluge, za nekakve ne znam, konzultacije koje nikad nisu obavljene, recimo to posve otvoreno. Kakve su konzultacije trebale Agrokoru koji ima 60 tisuća zaposlenih, koji ima sve moguće pravne službe i koji ima izvanrednu upravu pod nadzorom Vlade, pod nadzorom Vlade izvanrednu upravu. I njima je bilo potrebno angažirati dvadeset konzultacijskih tvrtki, pazite dvadeset konzultacijskih tvrtki i odvjetničkih ureda, to je minimalna brojka, da bi onda te iste konzultacijske tvrtke koje nikada prije nisu ostvarile sto hiljada kuna prihoda, a kamoli milijun, za posao od 18 mjeseci dobivale iznose po 20 milijuna kuna. Znači nekakva konzultacijska tvrtka kakve je Texo Management, u kojem je radio bivši povjerenik za Agrokor, gospodin Ramljak, je sa dva zaposlena, dva zaposlena, za godinu i pol dana dobila honorar od 18 milijuna kuna. Dajte mi molim vas recite gospodo iz HDZ-a, koju su to mudrost ta dvojica prosipali, pa jesu to, ne znam, Isus, Buda i Muhamed glavom, da njihovi savjeti toliko vrijede? Ili, ja ne znam, koji su rezultati na koncu konca tog savjetovanja, šta se dogodilo u Agrokoru? Jesu, jel ima nekakvih, ne znam, pomaka na bolje, jel ta tvrtka spašena, restrukturirana, bilo šta, jesu plaće radnicima porasle, i tako dalje. Što je najgore od svega, sve te honorare dobivali su članovi skupine umrežene na jednomu e-mail-u, koji su pisali Zakon na način da sami sebe kasnije isplate za boravak na tomu e-mail-u, ne znam, koji je iznosio možda maksimalno 10 ili 20 sati. I što onda imamo na kraju? Onda na kraju imamo situaciju da kad se sve to otkrije, umjesto da netko bude uhapšen zbog pranja novca, onda dođe predsjednik Vlade u Bugarsku, pazite on dođe u Bugarsku, i kaže ja mislim da bi savjetnici trebali vratiti taj novac, iz Bugarske nam poruči da bi savjetnici trebali vratiti taj novac, 630 milijuna kuna, sveukupno. Nije vraćeno 63 lipe, a ne 630 milijuna kuna. Za 630 milijuna kuna gospodo, moglo se sagraditi 63 škole, 63 školske dvorane, mogli smo sve udžbenike dati besplatno pet, šest godina za redom, i to za nikoga nije problem, to nije problem za ... [[Govornik se ne razumije.]] , on kaže kakvo pranje novca, ne znam ja ništa o tome. Mi smo najsigurnija zemlja, to morate negdje drugdje tražiti, to treba, ne znam, u Njemačkoj treba tražit pranje novca, Austriji, a ne, ne kod nas, pa mi smo poštenjačine, od nas trebaju oni doći učit, učit kako se novac ne pere. Mi smo svijetli uzor, pozitivna tekovina narodno oslobodilačke borbe. A s druge strane imamo, ovoga, Izvještaj od prije dva tjedna da se u Hrvatskoj utaji 26 milijardi kuna poreza, nisam ja to rekao molim vas, to je službeni podatak. I dajte vi sad meni recite, ako se ukrade 26 milijardi kuna, a ukrade se, jer utaja poreza je krađa, kako vi možete reći da u Hrvatskoj nema pranja novca? To je recimo ko da sad dođete za ovu saborsku govornicu i kažete Bunjac, sunce je zeleno, a oblaci su, ne znam, ružičasti, i ja pogledam na nebo i vidim da nije tako, al' vi me i dalje uvjeravate ne, ne, to je tako. Znači jednostavno dokle, gdje je granica tih vaših laži više? To je stvarno nevjerojatno, to je upravo nevjerojatno drsko šta si dopuštaju ovi zastupnici iz vladajuće većine, znači oni si dopuštaju doslovce da zastupnike i hrvatske građane tretiraju za ovce. Evo, to je njihova razina komunikacije, umjesto da ovdje dođu i da kažu neke konkretne podatke, da barem neku samokritiku čujemo od njih, ako već ne poduzimaju neke konkretne mjere. Oni sad opet, što rade? Bore se protiv te korupcije navodno, hapse bivše uprave Uljanika, slučajno baš hapšenje 26.3., kad je predsjednica raspisala euro parlamentarne izbore, to se slučajno poklopilo. I onda šta će biti od toga? Znate kad će biti osuđena bivša uprava Uljanika? Nikad. Ja vam to unaprijed kažem. Čim prođe 26.5., čim izbori završe, svi članovi bivše Uprave završit će vani na slobodi. A onda će vam trajat suđenje tamo negdje do 2027., 2028., onda će biti žalba do 2042., do tog vremena ćemo već svi biti pokojni, u proračun neće biti vraćena niti jedna kuna, a optuženici će biti kažnjeni na rad za opće dobro i uvjetnim kaznama. Jučer se inače slučajno, baš slučajno, 26.-oga, taj 26.-ti je ovako sudbonosan dan, međutim izrekla jedna druga presuda, znam da je prošla ispod radara, ali ja ipak neću dati da prođe ispod radara, a naime taj je, da je jučer konačno osuđena, osuđena, izrečena kazna za one ljude koji su sudjelovali u korupciji oko remonta MIG-ova u Ukrajini, 150 milijuna kuna je iz proračuna otišlo, i ovoga, i nikomu ništa. Hrvatska nema zračnu obranu. Znate li kol'ka je kazna izrečena glavno okrivljenomu, naravno ne pravomoćna? Zanima vas? Jedna godina zatvora. Jedna godina zatvora. Pa dajte vi meni recite gospodo, tko od vas ne bi bio godinu dana u zatvoru za 150 milijuna kuna? Jel' to kazna? Nije kazna, to je poticaj da se krade, to je poruka vidite kako se isplati, iako ta jedna osoba sasvim sigurno nije sav taj novac uzela, ali to je, to su trebali utvrditi ovakva tijela koja se bore sprječavanjem pranja novca i korupcije. Kol'ko je novaca završilo u trgovačkim centrima, pred zgradama u bijelim vrećicama, u torbama, na računima Remorker-a? Nikad nećemo saznat. Saznali smo da je neki tamo Josipović, nije Ivo nego Ivica, za kojeg nikad nitko nije čuo, sva krivnja pala na njega, i eto dobio godinu dana zatvora. To vam je u Hrvatskoj, ovoga, situacija sa raščišćavanjem korupcije. Zašto se ne raščišćava recimo slučaj Brodosplit? Ne znate što se tamo dogodilo 2013. godine? Evo ja ću vam reć' što se dogodilo. Podpredsjednik Vlade i ministar gospodarstva iz HNS-a, gospodin Vrdoljak, potpis'o je kupoprodajni ugovor o privatizaciji Brodosplita kojem država daje milijardu i pol kuna za izgradnju 14 brodova u roku dvije godine. Sad je prošlo šest godina. Znate kol'ko brodova je sagrađeno? Nula. Ako smo mi dali milijardu i pol kuna za brodove, a brodova nema, recite mi gdje je novac? Gdje je novac? I recite mi zašto taj novac ne tražite nazad? Zašto ne poništite kupoprodajne ugovore, e gle slučajno Ivan Vrdoljak opet potpredsjednik Vlade. Jučer je bio u SDP-u, danas je u HDZ-u. Istom tom Debeljaku kojem je on prodao Brodosplit, sad je htio prodati i Uljanik. Znači umjesto da ste kaznili počinitelja nezakonitosti protiv kojega su podignute brojne kaznene prijave vi ste ga još htjeli nagraditi. Isto ko gospodina Kalmetu. Kod nas se kriminal, ne da se ne kažnjava on se nagrađuje, nagrađuje. Kako je prošo ministar Marić za skupinu Borg, super, predsjednik ga je branio, predsjednik je obranio. Kako je prošo ministar Krstičević, dlaka mu s glave nije pala. Kako je prošla ministrica Žalac, ništa joj se nije dogodilo. Znači kod nas kad radiš u stvari marifetluke recimo to tako, e to ti je ulaznica za Vladu, to, a ne kad si pošten čovjek, karakter i kad imaš zrno soli u glavi. Više o ostatku ove priče u pojedinačnoj raspravi. Hvala vam lijepo.
Prije nego što pređemo na slijedeći klub zastupnika pozdravimo na galeriji učenice Ženske opće gimnazije Družbe sestara milosrdnica iz Zagreba. [[Pljesak.]] A sad će u ime Kluba zastupnika HNS-a govoriti poštovani zastupnik Stjepan Ćuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege, ja ću zbilja probati biti što kraći. Naime, radi se o usklađivanju Europskih Direktiva, dakle Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprječavanju pranja novca i financiranju terorizma, da se držim teme kratko ću se samo kasnije osvrnuti na nešto rečeno kod govornika prije mene. Dakle, mislim da prije svega ovdje vrlo dobro rečeno znači ove prijenose direktive, ja mislim 5 po redu imat će za posljedicu nadogradnju postojećeg sustava za sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma i povećat će se zapravo dostupnost podataka o stvarnom vlasništvu na način da će se podaci iz registra staviti na raspolaganje javnosti u propisanom zakonu. To je nešto što se ne mali broj puta ovdje u sabornici čulo, tražilo. To je nešto što nam donosi upravo ta EU možda protiv nekih, protiv kojih su neki ovdje. Dakle, znate kako je to dosta ovaj nezgodno kada govorite da je netko loš, da je neko ne valja, oduzimati suverenitet, al onda kad taj netko kaže evo vidi ovo je način na koji treba uređeno pravit onda to se objeručke uzme i kaže vidite kako vi ne znate ništa radit i kako je to zapravo treba, dobro da to još nije dovoljno itd., itd. Dakle, bira se tema koja je zanimljiva, kada nešto EU kritizira ili komisija Hrvatsku onda na sva zvona spominjemo Europsku komisiju, a kada je nešto što možda ne odgovara nama, e onda je to maltene sami vrag. Dakle, mislim da je apsolutno svima jasno da sve one tokovine i svu pravnu stečevinu koju smo inkorporirali u naše zakonske oblike sigurno imaju za cilj i već sada u nekoj mjeri poboljšavaju kvalitetu, a ja nadam se sutra i standard život naših građana jer ovo sa standardom malo nam, zbilja kaskamo za tim, prošlo je gotovo 6 godina sad će od ulaska, neke stvari smo inkorporirali ali neki standard europski još čekamo da nam se ostvari. Međutim, ovdje također znači nije, ne mora se izmišljati topla voda, zna se šta se radi na razini EU, doduše to je zbilja povezano sa sprječavanjem terorizma odnosno sprječavanjem pranja novca i financiranja terorizma. Kod nas malo ovde dobiva neke druge kontekste u vidu određenih predmeta i ja pozivam sve one koji se ne libe iznijeti bilo kakvu suspektnu informaciju da to odmah apsolutno obave svoju građansku i zakonsku obvezu, prijave to nadležnim institucijama. Jer onaj tko ne prijavi, a zna za bilo kakvo počinjenje kaznenog djela je saučesnik i odgovara kazneno maltene i sa zatvorom, ako se osudi. Zato da to jednom za svagda raščistimo svatko tko ima, ne bacat neke insinuacije i ne znam što, ako nešto nije dobro po zakonu odmah prvi prijavit. Ja ću to svaki put napravit prije svega. To je ne zato što je neko dobar ili loš, hoće ili neće zamjerit, to je zakonska obveza i tu nema rasprave. Što se tiče dalje ovoga, zbilja kratko da ne ponavljam i uvodno izlaganje, smatram da je dobro što se u Članku 25. je, što se tiče izmjena u odnosu na prvo čitanje, da je proširena dostupnost podataka iz Registra stvarnih vlasnika na podatke u stvarnim vlasnicima trusta i trustom izjednačenih subjekata stvarnog prava. Znači vrlo prevedeno, mi s ovime dobivamo onaj registar vlasništva, dakle da nema što manji onaj dio suspektnog ne znanja porijekla kapitala kada govorimo o stvarnom vlasništvu naravno sve s ciljem sprječavanja pranja novca jer to je ono što je zapravo cilj ovoga gdje se otvaraju kojekakve tvrtke u inozemstvima, ovdje sa tuzemnim vlasnicima i gdje se zapravo samo vrti određene transakcije. Najbolji je možda hrvatska javnost imala primjer za priču oko izvlačenja novca ako se ne varam iz HGK ne znam sad točno koji je naziv te afere, ali onda su se Hrvati možda prvi put susreli s nekim tvrtkama u Češkoj, pa vrati se nazad, pa novac se zavrti itd., to je dosta recimo onako jedan plastičan primjer što mi ovdje s ovim zakonom želimo spriječiti. Ono što je isto također dobro i dodatna usklađenja s odredbama direktive, je da u popis članova obitelji politički izložene osobe, a to je ona izjava koju svi mi moramo prije svega potpisat, dodatne su za potrebe provođenja mjera pojačane dubinske analize sukladno odredbama zakona. Dakle, s kojima su u životnom partnerstvu ili osobe s kojima je politički izložena osoba u neformalnom životnom partnerstvu te osobe s kojima su djeca politički izložene osobe u životnom partnerstvu ili osobe s kojima su djeca politički izložene osobe u neformalnom životnom partnerstvu. Dakle, nema od kćerke muž ili od sina žena bili formalno, neformalno dakle niti obični, svi moraju jasno biti predmet praćenja, prije svega tu se radi o praćenju, jer mislim da je ako se ne varam iznos od 300.000 kuna po tekućem računu nešto što bi se trebalo dodatno objašnjavati sukladno na, svaka banka ima za pravo dakle kako to funkcionira. Znači s ovim zakonom mi omogućavamo da i financijske institucije prema ovom zakonu kad i znaju za političku izloženu osobu dužne su javljati nadležnim institucijama odnosno tražiti obrazloženja za svaku veću transakciju i veće transakcije po tim računima, znači, konkretno što to znači. Također imamo tu i dostavljanje, znači, ured ovlašten je zapravo iz čl. 9. važećeg zakona naložiti dostavljanje svih dodatnih podataka i informacija itd., mislim da se to dobro radi. Sad imam jedno pitanje, samo mi nije jasno kod prijelaznih odredbi kada govorimo u svezi čl. 46. izmjena koji se odnosi na čl. 67. st. 6., 7. samog zakona gdje govori da obveznici za čiji nadzor nadležni HNB dužni su na zahtjev HNB-a dostaviti izvješća i informaciju o svim pitanjima i okolnostima bitnim za nadzor i onda kažu u čl. 7. guverner donosi odluku kojom će se detaljnije odrediti sadržaj izvješća iz st. 6. i načini i rokovi izvještavanja i mi sada u prelaznim odredbama kažemo da je taj rok da se to donese, taj pravilnik 24 mjeseca, dvije godine. Ne znam zašto, volio bi, nisam stigao na repliku, imao sam, bio sam na odboru, volio bi to u ispred predlagatelj se obrazloži zašto kod nadzora HNB-a, pa pravilnika, što to spada sve u taj nadzorni dio, treba dvije godine guverneru da donese taj interni akt, šest mjeseci bi još možda i razumio, možda ako gledamo financijske godine zbog nadzora jer imamo mi u prijelaznim odredbama da svi nadzori koji su započeti po starom zakonu se izvršavaju po starom zakonu, dakle, to onda nije rješenje, pa me to zanima zašto 24 mjeseca, to mi je ovako upalo na oko. I zaključno ja bi volio još da se mi idemo jedan korak dalje da pokušamo biti možda malo i ispred Europe, možda po uzoru na SAD gdje postoji institut privatne revizije, dakle, znate ono kada poreznici dolaze nekoj pravnoj osobi u porezni nadzor. Sigurno da putem OIB-a i bliskih povezanih osoba s tim OIB-om koji se može napraviti u Poreznoj upravi koji imaju podatke, mi možemo već tada samim izlistanjem svih svog vlasništva dobiti podatke o po meni barem nekom očitom nesrazmjeru prihoda u nekom životnom vijeku ili zadnjih ne znam ni koliko godina u odnosu na barem ono iskazano i prijavljeno vlasništvo. Ovdje govorimo o onome di se želi to vlasništvo sakriti, da imamo alat, metode kako sakrivamo vlasništvo, upravo zbog tog razloga što je ono nesrazmjerno u odnosu na primanja. Ako netko ima primanja godišnja 200.000,00 kn on u 10.g. je mogao dobiti 2 milijuna kuna, ako on ima imovinu vrijednu 10, onda očigledno neka primanja nije prijavio porezu i ona su podložna poreznoj provjeri i naravno poreznoj kazni prije svega da se naplati po najviša poreza kako je to predviđeno 40% itd., da se to naplati. Vrlo jednostavno, ne mora to biti politički izložena osoba, ne mora biti nitko osoba A i B, da li je on radio s gotovim novcem, nije izdavao račune, obrtnik, šta god je bio, kako god je došao, treba utvrditi porijeklo te imovine, ja bi volio da se to apsolutno može raditi za svaku osobu i da se to ne radi po prijavi, nego da to manje-više se može ići i u nadzor kod privatnih osoba jer očigledno ako je neki veliki nesrazmjer onda to sigurno se mogu naći poveznice i sa nekim pravnim osobama i onda doći u kontekst ovog zakona. Naravno, Klub HNS-a će prihvatiti ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona. Evo samo bi volio ovo obrazloženje zašto je 24 mjeseca? Zahvaljujem.
Slijedeći je Klub zastupnika je onaj GLAS-a i HSU-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, g. državni tajniče, kako je lijepo čuti informacije da živimo u zemlji dembeliji u kojoj nema nikakvih problema s pranjem novca i financiranjem terorizma jer silne tisuće sumnjivih transakcija, mislim preko 50 000, povezanih sa 8 000 pravnih osoba, 3 stotine i nešto naloga bankama da blokiraju sredstva u vrijednosti od preko 300 čini mi se 60 milijuna kuna i na kraju 71 prijava, ništa. Kako će i biti kad smo mi jedna divna zemlja koju i međunarodne strukture proglašavaju jednom od 10 zemalja uzornih, među prvih 10 uzornih što se tiče sprečavanja pranja novca. Kažem, divno je živjeti u takvoj zemlji i baš je časno i prekrasno biti član HS, najvišeg zakonodavnog tijela, e kad ne bi stvarnost bila drugačija, kad mi ne bismo, koji malo dulje pamtimo, znali da je 90.-tih godina RH bila sazdana na pljački, poreznoj utaji, muljažama najgore vrste, koje su ozakonile čitav niz nezakonitih postupanje, izvlačenja novca, pranja novca, uništavanja društvenih, a kasnije privatiziranih tvrtki i danas kao da se ništa dogodilo nije. Sjećate li se onoga poduzetnika koji je rekao da je menadžerski posao kao vožnja biciklom gdje moraš stalno vrtiti inače ako staneš padneš. On je imao preko dvije stotine tvrtki osnovanih tako da to izgleda kao džungla da više ne znate uopće tko je čiji vlasnik i da se preljeva iz šupljega u prazno i kad je sve otišlo u Honduras, onda se ispostavilo zapravo koliko je štete načinjeno društvenom javnom kapitalu, ugledu, radnim mjestima, firmama, a tako su funkcionirali gotovo svi hrvatski tajkuni do dana današnjega, pa i danas se postavlja pitanje otkud im pare za početni kapital, kako je netko tko je bio sin najobičnijega službenika preko noći bez nikakve kreacije, patenta, nove poduzetničke inicijative, postao odjednom milijuner. Čiji su to novci? Čiji su novci u rukama bili tih skorojevića koji su napravili kastu od dvije stotine najbogatijih obitelji u RH? Pa i mi smo bili svjedoci priča o tome kako je dijaspora prikupljala sredstva za obranu Hrvatske koja nisu završila tamo gdje su završila, spominjali su se konkretni ljudi, konkretne situacije, konkretni svjedoci, nigdje nismo čuli da su takvi ljudi osuđeni. Pa sjećamo se mi priče o petom ortaku, šta je peti ortak nego prikrivanje stvarnog vlasništva. Ovaj Zakon ne ide do kraja korektno u tom smislu da suzbije taj prostor jer kao što znadete u implementaciji europske direktive ne ide do kraja. Europska komisija je najavila da će u tom smislu pooštriti postojeću Direktivu jer je već prihvatila, izdala mišljenje da dostupnost podataka o stvarnom vlasništvu mora biti apsolutno, a osobito kad se radi o novinarima odnosno interesu javnosti. A što kaže ovaj Zakon? Ovaj Zakon kaže da će ministar donijeti Pravilnik kojim će definirati, eventualno i ograničenja prava javnosti na dostupnost tih podataka, i dati sva prava FINA-i da naplati kol'ko god hoće kad netko treba podatak tko je vlasnik koje tvrtke. Dakle, mi do dana današnjega ne znamo tko su vlasnici nekih hrvatskih medija, u kom postotku, iz kojih sredstava, i tako će se to i nastaviti. Registar koji se najavljuje stvarnih vlasnika, doista je veliki posao, al' interes je javnosti da on mora biti dostupan. Ako su svi podaci o nama saborskim zastupnicima i našim imovinskim karticama dostupnosti javnosti, zašto bismo mi glasali za ovakvo jedno rješenje koje nekoga stavlja u povlaštenu poziciju, koji je to razlog. S druge strane, mi živimo u zemlji koja je u nekoliko zadnjih godina imala najveće skandale upravo vezane za pranje novca, šta je Fimi Medija nego pranje novca?, izvlačenje sredstava iz javnih tvrtki za koriste jedne političke stranke preko fiktivnih računa, fiktivnih usluga, pa šta je to nego pranje novca. Ovih dana prolazi ispod radara vidim, dosta se šuti o tome, u etapama se na zagrebačkom sudu izriču kazne grupi osumnjičenih, 21 osobi za koju se tvrdi da su sudjelovali u organiziranom lancu izvlačenja novca, pranja novca i utaji poreza, jer se uspostavila grupa takozvanih poduzetnika koji su se pročuli kao serviseri svima onima kojima treba izvlačiti pare iz tvrtki i oprati ih, i dati im keš za određenu proviziju. I ni manje ni više u cijeloj toj grupi, prvi su osuđeni, na brzinu u dogovoru s USKOK-om, četvero ljudi koji su radili prljavu kampanju za predsjednicu odnosno tadašnju kandidatkinju Kolindu Grabar-Kitarović i Hrvatsku demokratsku zajednicu. Ljudi priznali, i dobili osuđujuće kazne odnosno presude, dobili su uvjetne zatvorske kazne sa sporednim novčanim kaznama i obvezom rada za opće dobro. Ljudi priznali da su 2015. godine za potrebe Hrvatske demokratske zajednice i gospođe Kolinde Grabar-Kitarović provodili najgoru moguću prljavu kampanju protiv političkih suparnika, izmišljajući i plasirajući odnosno trolajući informacije koje su imale za cilj okrenuti stav javnoga mijenja protiv političkih protivnika odnosno u korist njihovih financijskih nalogodavaca. Prljava kampanja plasiranja lažnih vijesti, tvrdnji, ocrnjivanja. Osjeća li itko grižnju savjesti zbog toga možda? Zašto se predsjednica Kolinda Grabar-Kitarović ovih dana oko toga nije očitovala? Zašto nije rekla javnosti da joj je barem žao što je u svom timu imala ljude koji su, jedini cilj koji su imali da ocrne i unište političke protivnike? Jel' to moralno, jel' to etički? A da bi se njih platilo, opran je novac. Prema informacijama koje imamo u cijelom postupku koji traje od 2017. godine, nije sudjelovao Ured za sprječavanje pranja novca, nego je sudjelovao USKOK i takozvani porezni USKOK odnosno Samostalni sektor za otkrivanje poreznih prijevara. Ja pitam a gdje je bio Ured za sprječavanje pranja novca? Kako te transakcije od 70 milijuna kuna nije primijetio? Bavi li se možda Ured za sprječavanja, za sprječavanje pranje novca, onim kapitalom kojega su politički prvaci Hrvatske zajednice Herceg-Bosne unijeli u Republiku Hrvatsku i sagradili, i kupili ogromne nekretnine, i započeli biznise? Da li se Ured ikada pozabavio poduzetnicima iz ratom opustošene i napadnute zemlje, koji su '90.-ih godina došli i pokupovali hotele na Jadranu? Jel' ikome palo na pamet da je možda tu posrijedi pranje novca? Jeste ikad čuli za ijedan slučaj takvog tipa? Niste, naravno da niste. I nećete, zato ovaj Zakon ni nećemo podržati.
Sljedeća pojedinačna rasprava trebala je biti kolege Mire Bulja, nema ga, gubi pravo na govor, pa će sljedeća pojedinačna rasprava biti poštovanog zastupnika Ivana Pernara. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo. Govori se o pranju novca, međutim najveće pranje novca je legalno, i to je zapravo krađa državnog novca putem kredita, znači strane banke iz Hrvatske na konto duga izvlače svake godine desetke milijardi kuna, dok naši građani kopaju po kontejnerima, muku muče s plaćanjem režija, sve poskupljuje itd. Međutim, kad se radi o izvlačenju milijardi kuna odnosno ne milijardu, desetaka milijardi kuna svake godine iz naše zemlje od stranih banaka, onda tu ništa nije sporno, onda je sve legalno, onda je to društveno prihvatljivo itd. Međutim, kada netko na neki mutan način zaradi neki sitniš, e onda su sve institucije tu angažirane. Evo, imali smo primjer onu grupu su po medijima razvlačili navodno 20 milijuna kuna, neka prevara s PDV-om itd. Međutim, problem nisu ti prevaranti, problem je ako jesu prevaranti da ne bi sad netko rekao svako je nije kriv dok se ne dokaže pravomoćnom presudom. Ono što je bitno jest da ti ljudi, njima se paradira, a bankari se smiju, bankari gledaju to i vide šta ovaj sitniš, mi izvlačimo milijarde, nitko to ne dovodi u pitanje i sve dok će bankari biti zaštićeni, mi ćemo se baviti sitnim ribama, eventualno pokojim sitnim kamatarom, a strane banke koje izvlače milijarde prolazit će lišo, njihovi direktori će imati enormne bonuse, zarade će biti ogromne, a nama će u konačnici ostati dugovi, to je ono što se tiče pranja novca na što sam htio ukazat. A što se tiče, što se tiče financiranja terorizma, pa gledajte, zna se koja je zemlja stvorila talibane, zna se tko je financirao talibane i naoružavao ih. Američka Vlada je priznala da su upravo oni to činili. Zna se i da je Amerika financirala ISIL kako bi svrgnula sirijsku Vladu. Možete također vidjeti da razne oružane grupe koje su u Libiji preuzele vlast ili bolje rečeno gurnule zemlju u anarhiju, od koje su mnoge povezane s terorizmom, su uspjele se dočepat pozicije moći isto zahvaljujući zapadnim silama. I kada vidite da zapad na neki način financira, naoružava, vojno pomaže, čak oružje daje tim ljudima, treba se zapitati tko je glavni financijer terorizma na svijetu? Dal je to neki anonimus koji je uplatio 200 dolara, 500 dolara, 1000 dolara ili su to velike zemlje, velike sile, okupljene oko NATO pakta koje prvo dovedu teroriste negdje, npr. u Afganistanu na vlast, a onda kaže, e sad ih moramo maknut s vlasti ili recimo dovedu ISIL na poziciju moći u Siriji, onda kažu, e sad moramo intervenirat, moramo se borit protiv ISIL-a ili recimo, pa zna se u Iraku kad se pojavio terorizam, to je skupa sa Amerikom, dok nije bilo američkih prstiju u Iraku, tamo nije bilo bombaša samoubojica i drugih tipova terorizma, ali čim dođe Amerika odjedanput eto i terorizma tamo i sad se postavlja pitanje tko je glavni faktor koji je doprinio nastanku i širenju terorista u Iraku? Evo, razmišljajte jedan, dva, tri, četiri, pet, šest, sedam, osam, devet, deset, možemo tako do 1000, 10 000 ili milijun i vjerujem da će i g. Zekanović na kraju dana reći, pa ipak je Amerika tu imala najviše prste u pekmezu. Međutim, američka umiješanost, umješanost NATO-a, pa i RH koja je slala oružje u te zemlje, nitko o tome ne raspravlja, to se valjda ne smatra financiranjem terorizma, ali evo, dame i gospodo, razvaljivanje Gaze, bombardiranje Gaze, ubijanje civila, rušenje kuća palestinskih, nasilne deložacije Palestinaca, sustav Aparthida, pa zar to nije državni terorizam i nitko ne mari za to. Znači, oni koji daju milijarde pomoći Izraelskoj državi, koji financiraju taj Aparthejd, pa nitko se od njih neće naći na crnoj listi, nitko jer državni terorizam, teror kojeg radi država, ne smatra se terorizmom. Terorizam kad bi recimo, kad bi recimo evo netko od vas troje koji sjedite kao predlagači zakona, sad da vi osobno idete dat neku kintu nekoj grupi, pa kao e, žao nam je, financirate terorizam, ali kada jedna država okupira Golansku visoravan, zapadnu obalu, istočni Jeruzalem, razvaljuje Gazu, ono periodički svake dvije godine ju sravni sa zemljom, to onda nije terorizam, ne, to je onda borba za demokraciju, za ljudska prava, čak bi rekao da tepaju toj državi Izrael kao jedinoj demokraciji na Bliskom Istoku. Međutim, ima jedna stvar vezana uz demokraciju, da demokracija podrazumijeva volju naroda, volju građana i sada zamislite recimo mogu li Palestinci koji žive pod okupacijom, mogu li oni izać na izbore i glasat protiv okupacije i reć evo, mi želimo da okupacija prestane. Odgovor je ne, zamislite tu misao. Znači, Palestinci ne mogu izać na izbore, recimo u Hebronu i glasat protiv Aparthida, protiv rasne segregacije itd., ne, oni nemaju pravo glasa. Znači, vi imate zemlju koja je protjerala originalno stanovništvo sa svojeg teritorija, onda je okupirala i onaj ostatak ostataka Palestine i te ljude koji žive tamo u izbjegličkim kampovima ili u svojim domovima, tretira ih kao zapravo ne građane drugog reda, nego sedmog reda jer oni nemaju tamo nikakva prava, ograničavaju im čak i dotok vode, slobodu kretanja itd. i oni si tepaju jedina demokracija na Bliskom Istoku, a Palestinci, u to su oni zli teroristi. Znači, kad Izrael ubije bombardiranjem Gaze 2000 civila, dal je to onda terorizam? Nime, to je onda širenje mira i ljubavi, a ako neki Palestinac ubije izraelskog vojnika, e onda je to terorizam, zamislite koja misao. Znači, ako živite pod okupacijom izraelskom i borite se protiv okupacije to je terorizam, a to što terorizirate i okupirate ljude to nije terorizam. Isto tako ako Amerika okupira Irak i sad neko se bori protiv američke okupacije on je terorist, a nije Amerika koja je razvalila cijelu zemlju i gurnula je u kameno doba terorist, ne. I onda se postavlja pitanje kad smo dali odgovor tko su najveći teroristi na svijetu, postavlja se pitanje tko ih financira i da li će ti koji financiraju američki, izraelski ili koji god već teror odnosno terorizam državni, da li će oni ikad odgovarat, neće. I samim tim ovaj zakon nema smisla, ovaj zakon ništa neće, ništa neće promijeniti, ovaj zakon se odnosi, niti se odnosi na strane banke koje izvlače milijarde iz naše zemlje, niti se on odnosi na državni teror, nego se odnosi na neke sitne ribice. I onda ćete vi nama sitne ribice pokazivati pred tv kamerama i onda ćete reći evo vidite ovo su babaroge, ovo su zli ljudi, mi se borimo protiv zlih tih babaroga, ne. A protiv koga se zapravo borimo? Borimo se zapravo za zlo, borimo se za Ameriku koju je Imam Homeini opisao kao velikog vraga. I taj veliki vrag želi vladati cijelim svijetom, porobit svaku zemlju kreditima ili oružjem odnosno vojno i to naravno pod pričom da širi demokraciju. I evo ja ne znam ko, ja ne znam jel ima ovdje iko da im vjeruje u tu priču? A zašto to pitam, pa zato jer zar nije neobično da samo tamo gdje ima nafte ih zanima demokracija recimo u Venezueli najveća nafta na svijetu, u Iraku, u Iranu bi izvezli demokraciju, Libiju su izvozili u Siriju. Kako je recimo negdje izvozit demokraciju u Eritreju, u Južni Sudan ono Darfur, Zimbabve, u Hrvatsku, zašto u Hrvatsku ne izvezu demokraciju, mi ovdje nemamo stvarno demokracije, pa naravno njih demokracija ne zanima. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Bunjca.
Hvala lijepa potpredsjedniče sabora [[Upadica: Nadam se o temi samo.]] da [[Upadica: Da ne slušamo ovdje sve moguće priče svjetske.]] poštovane kolegice, uvaženi predstavnici ministarstva, znači mi danas pričamo o pranju novca, znači pričamo o tome kako se novac troši, a o njemu ne postoji nikakav trag. Iako nas zastupnici vladajuće većine uvjeravaju da je Hrvatska sigurna od pranja novca, nažalost nije. O načim načinima dakle zamagljivanja novca čak su snimljeni i filmovi. Imate recimo film dokumentarni koji pokazuje kako je predsjednik jednoga sportskoga kluba u RH oprao 15 milijuna EUR-a koji su potom vraćeni na račun njegove obitelji. Vrlo zanimljiv dokumentarac, to bi možda trebali pogledati ovoga malo radi edukacije. U svakom slučaju novac je prošao čak 40 računa. Čak 40 računa i što je najzanimljivije od svega prošo je cijelu zemaljsku kuglu. Znači putovao je ne znam iz Europe u Aziju, iz Azije u Srednju Ameriku, da bi onda konačno ponovno u gotovini završio u Hrvatskoj. I možda to ne bi bilo još ni tolko strašno da nije, barem prema onomu kako piše jedan nacionalni tjednik, jedan dobar dio toga novca završio u političkoj kampanji, u političkoj kampanji i to za predsjednicu države. Nije li to strašno? To govorim upravo iz razloga jer sada kreće nova kampanja u kojoj HDZ je izglasao zakon da se može potrošiti u kampanji 4 miliona kuna, ali ja sam siguran da će oni potrošiti barem 25. I pitanje glasi od kud će to financirat? Pa upravo vam je ta recimo kampanja za predsjednicu pokazala gdje se novac može dakle sakriti. A jedan od tih načina je da plaćate oglase na društvenim mrežama, na društvenim mrežama. Ja sam cijelu kampanju i svaki građanin ove Hrvatske gledao kako se kandidatkinja za predsjednicu Republike na dnevnoj bazi sa abnormalnim iznosima reklamira, plaća oglase, ja vam garantiram da je u tu kampanju utučeno barem 1,5 milion kuna, govorim o društvenim mrežama, al to nije prikazano u troškovima kampanje, nije prikazano. Ni izvor, ni namjena, jer da biste se financirali na društvenoj mreži ovoga bilo tko može platiti oglas za vas, ne morate ni vi, ni vaša stranka i ovoga to se ne vidi, ali se vidi normalno u reklamama koje su stalno u prozoru računala i mobitela. Prema tome bilo bi jako dobro i mi ćemo se u povodu toga obratiti direktno i DIP-u i Ministarstvu uprave da se reklamiranje na društvenim mrežama mora prijaviti u trošak kampanje, mora se prijaviti. Druga stvar imate tzv. google oglase, znači oglase koji idu po internetskim tražilicama i imate oglase koji idu po svim mogućim portalima, to su oglasi širine 1 do 3 cm koji služe kao reklame. Ponovno HDZ doslovce na svakomu portalu ima 5 oglasa. Znate kolko košta jedan takav oglas? Jedan tjedan 2.000 kuna. Znači oglas širine 3 cm dužina je 5 cm, tjedno objavljivanje košta 2.000 kuna. Pa računajte 6 tjedana kampanje, pa računajte svi portali u RH, kolika je suma novca potrošena, je li to prikazano u trošku kampanje, je li taj novac prešao preko računa kampanja? Nije prešao preko računa kampanje. Ako vi mislite da je onda mi molim vas pokažite račun kampanje da vidimo ta sredstva. To vam je način kako se novac zamagljuje, kako netko može u kampanji potrošiti daleko više nego drugi kandidati koji se drže pravila igre. Evo vam još jedan slučaj, imate sada jedna strančica, čijih predstavnika sada ovdje nema, već 3 tjedna vodi kampanju za europarlamentarne izbore. Kupili su više stotina jumbo plakata po RH, oglašavaju svojega nositelja liste, reklamiraju svoju stranku. Hoće li taj novac biti prikazan u troškovima kampanje, neće, jer će oni reći da to nije bilo za kampanju iako i malo dijete ovoga u vrtiću zna da je to bilo za kampanju i za ništa drugo nego za kampanju. Hoćete li gospodo iz državnog ministarstva tražiti da se ta sredstva prikažu kao troškovi kampanje ili će opet neko moći imati kampanju od 10 miliona kuna, a drugi će moći imati ne znam od 2. Spada li u troškove kampanje, recimo razbacivanje državnim novcem da bi država stekla ovoga određeni krug birača. Zašto je Vlada baš sada uoči izbora oprostila 700 miliona kuna duga višim hrvatskim vojnicima i ne znam onima koji su dizali kredite one fonda za razvoj, ne znam kak se točno zove. To vam je isto trošak kampanje, to se ne smije, to se ne bi smjelo raditi mjesec, dva prije izbora, to bi trebalo zabraniti. To vam je sve nevidljivi trošak, je trošak, jasno je u koju namjenu je utrošen, ali se nikada ne prikazuje kao trošak nego se želi prikazati kao nešto sasvim deseto. Evo vam prilika da djelujete. Ja bih tu za kraj, s obzirom da mi je ostalo nešto malo vremena još jednom podsjetio na ovaj slučaj Brodosplita za koji vas molim da što prije ga raščistite, a taj je npr. da je novi vlasnik Brodosplita brodogradilišta gospodin Debeljak imamo zadatak napraviti program restrukturiranja, o svom trošku kao novi vlasnik. Međutim, on ga nije izradio o svom trošku nego ga je platila država i to 33 milijuna kuna. Trošak pisanja plana restrukturiranja realno košta 500.000 kuna, to je realni trošak, to je novi vlasnik prema ugovoru o kupoprodaji morao sam platiti. Ne da nije sam platio nego ga je državi naplatio 66 puta skuplje nego što taj trošak doista vrijedi. Prema ugovoru o kupoprodaji Brodosplita novi vlasnik samostalno je morao dati otpremnine radnicima, svih 220 milijuna kuna otpremnine isplaćeno je iz državnog proračuna. I još jedan razlog da se kupoprodajni ugovor poništi jer nisu poštovane obaveze odnosno sredstva nisu utrošena namjenski. Nadalje, ne samo da sredstava nisu utrošena namjenski nego je novi vlasnik Brodosplita osnovao 60 do 80 tvrtki kćeri od kuda je državni novac koji je dobivao za subvencije prebacivao i nikada ga nije vraćao. Za što je utrošeno, ne zna se. Jel to vama zbilja svejedno što ja sad govorim? Jeste li vi svjesni da se vašim novcem, vašim osobnim novcem, jer mi smo svi porezni obveznici i uz našu suodgovornost, nas koji predstavljamo vlast u ovoj državi neko poigrava sa stotima milijuna kuna i milijardama. Hoće li taj vaš zakon to na bilo koji način zaustaviti, hoćete li poništiti privatizaciju Brodosplita, nakon 6 godina očite pljačke, što čekate? Čekate da nalogodavac ode s vlasti ili ne znam što? Hvala lijepa.
Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Stričaka, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, kolegice i kolege, kolega Bunjac vaša rasprava je zaista bila zanimljiva i stječe se dojam da doslovno, doslovno vi osobno ste jako dobro upoznati sa svim tim makinacijama na društvenim mrežama, međutim jedino nije jasno da li ste sad raspravljali kao zastupnik Živog zida ili zastupnik Abecede demokracije. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Bunjca.
Zašto neće? Hvala lijepo zastupniče Stričak, znači Živi zid je prošli tjedan podnio kaznene prijave protiv sva tri premijera, protiv Zorana Milanovića, Tihomira Oreškovića i Andreja Plenkovića i uz vaše veliko negodovanje i žaljenje moram vam reći da će te kaznene prijave prije ili poslije poprimiti sasvim stvaran sadržaj. Prema tome, ovoga ne morate brinuti za to, mi u svakom slučaju pratimo što se dešava u Brodosplitu, Uljaniku, 3. maju itd. Ne smatramo su uprave nevine u cijelom tom slučaju, ali smatramo ipak da su nalogodavci ti koji moraju prije svega odgovarati i to će se dogoditi. Nije jedna država na svijetu koja je svoje nalogodavce pravovremeno i u pravom obimu ovoga smjestila tamo gdje im je mjesto. Hvala lijepa.
Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Zekanovića.
Poštovani državni tajniče se suradnicima, poštovani dopredsjedniče sabora, kolegice i kolege, govoriti o pranju novca a ne govoriti o privatizaciji zapravo je nemoguće, tako su mnogi kolege danas spomenuli privatizaciju upravo Uljanika, al ja bi govorio o onoj privatizaciji iz '90. na početku. Znači nju smo zaboravili, tko je jamio jamio je. Dok su jedni ali doslovno, koliko god se puta to ponovilo, ginuli na fronti, drugi su stavljali sebi u džep. I od jednom imamo u Hrvatskoj jednu kastu, a radi se o tisućama i tisućama, danas se zovu poduzetnici, poduzetnici koji imaju milijune i njihova djeca voze skupocjene automobile koji su nastali zahvaljujući privatizaciji, a hrvatskog gospodarstva više nema, znači proizvodnje više nema, jer njima nije bilo u interesu nastaviti proizvodnju, jedino obogatiti sebe i svoje obitelji. I o tome više nitko niti riječi. I onda kad se spomene revizija privatizacije onda je to nešto, ma to je već prošlo je puno godina, 20 i nekoliko godina je prošlo, ma nemojmo sad o tome, nemojmo izvlačiti to crno rublje, nemojmo stavljati sol na ranu, to se ne može riješiti. A može i mora. Mi moramo znati tko je bez kuna kupio tvornice, jer to je pranje novca. I onda ako mi želimo spriječiti pranje novca, možemo ga spriječiti jedino ako kronološki idemo od početka hrvatske države do danas, da vidimo tko je bez novca kupio tvornicu, kasnije prodao zemljište i danas se šepuri i danas je financijer nekih stranaka. Zašto ih financira, pa upravo zbog toga da se ne donese zakon odnosno odluka o reviziji privatizacije. I onda dolazimo do famoznog Uljanika i 3. maja. Znači grupa Uljanik, pa čujemo razne brojke, evo ja stvarno koliko god pratim situaciju ja više ne znam jel se radi o 12 milijardi, 7 milijardi, 5 milijardi kuna proračunskog novca. Pa mi je jedan prijatelj jučer rekao, pa gledaj ako se radi o samo 5 milijardi kuna, a ima niti 5.000 radnika da se svakom radniku dalo milijun kuna ja bi riješio problem. Znači milijun kuna po radniku je nestalo. I onda imamo jučer jednu fantastičnu odluku koju ja pozdravljam, da se razumijemo, hrvatskih institucija, ajmo mi uvest reda. Pa se po prvi put u našoj Istri što ne odgovara pretpostavljam kolegama koji dolaze s Istarskog poluotoka, ajmo uvesti reda, ajmo vidjeti što se to dešava u Uljaniku, pa je njih nekoliko 10-taka završilo na istražnim razgovorima, DORH radi svoj posao. I što će biti? Pa ništa, jer hrvatsko pravosuđe dosada niti jedan problem, niti jednu situaciju gdje se radi o gospodarskom kriminalu nije riješilo. Jedini koji služe zatvorske kazne u Hrvatskoj su tko, hrvatski generali u Haagu, nitko drugi osim hrvatskih generala u Haagu nitko u Hrvatskoj za gospodarski kriminal nikada nije odslužio niti dana, niti dana, niti će. Tako će i ova ja eto ja ću reći interesantno tempirana akcija, ajmo mi sad to pohvatati pred izbore točno, je zapravo jedan igrokaz. Par tjedana će se govoriti o tome, malo će vladajuća stranka dobiti PR-a kako se obračunava sa korupcijom, za par mjeseci svi će zaboraviti jer previše je toga, od Sanadera, Agrokora, Uljanika jednostavno to ljudi više ne mogu procesuirati i priča će pasti u zaborav. Ali lijepo je ovdje kolega govorio i o legalnom pranju novca, koliko novca legalno danas ubiru npr. političari, koliko novca legalno od hrvatske države uzima EU, 536 milijuna EUR-a će Hrvatska platiti ove godine svoje članstvo u EU, to je 4 milijarde kuna, vratit ćemo mnogo, mnogo, mnogo manje. A gdje je ona razlika, gdje je razlika novca? Razlika novca ide na nekoliko stotina tisuća, ja ću ih nazvati uhljebima u EU, što u Vijeću Europe, što u komisiji, što u Europskom parlamentu, nekoliko stotina tisuća. I to je legalno, legalno je da netko ima plaću 200.000 kuna i to nije pranje novca jer on radi cijeli dan i on je odgovoran. To je legalno. Legalno je neki zastupnik ima 15.000 kuna plaće, a neko ko radi u škveru je legalno da ima 3.000 kuna plaće ili 5.000 i to nije pranje novca, to je u redu, zato EU i funkcionira jer ti ljudi imaju jako veliku odgovornost i oni mogu imati i 200 možda i više tisuća kuna plaće da bi sve lijepo funkcioniralo jer su oni jako sposobni i odgovorni. A s druge strane vodit će se računa ako neko ilegalno uplati 200, 300 ii 500 kuna da se s tim ne bi financirao terorizam. A kad govorimo terorizmu, terorizam je jedna stvarna prijetnja, a onda upravo zbog toga što je to prijetnja mi nismo potpisali Marakeški sporazum, ma jesmo potpisali smo ga i omogućili smo emigrantima da nesmetano prolaze kroz Hrvatsku. I jučer smo vidjeli što se đešava, jučer su ih hvatali u Ogulinu, tukli su se s našim policajcima i što je bilo ništa, sad su zbrinuti u azilantskom centru u Trilju, na čiji trošak, na naš trošak. A znate li da 20% onih koji migriraju Pakistanaca, Afganistanaca da bješe od zakona i to su potencijalni teroristi i to nije problem, to nije problem mi ćemo potpisati Marakeški sporazum, omogućit ćemo njima lakši put kroz našu domovinu, omogućit ćemo da tuku hrvatske policajce, a borit ćemo se protiv terorizma nekakvim zakonima koji su zapravo polusuvisli. Dakle, imamo stvarno pranje novca kroz institucije, kroz desetke tisuća ljudi koji su danas dobili sinekure u državnim institucijama i to je legalno, a s druge strane moramo biti jako oprezni da svaka lipa, svaka lipa koju će netko nekom dati onako u džep, da se o njemu vodi računa da se ne bi financirao terorizam odnosno da se ne bi oprao novac. I naposljetku, koliko tek novca banke koje nisu u hrvatskom vlasništvu niti jedna, dobro možda imamo još, hvalimo se sa HPB-om kao one u hrvatskom vlasništvu ali zapravo osim nje ništa više, kolike one izvuku iz Hrvatske, koliko zarade od hrvatskih građana, i to je legalno, to nije pranje novca, to je u redu. Mi smo posložili sustav, ako neki političar ili neka institucija od koje politika ima interes, izvuče novac, to je legalno. Ako to napravi neki sirotan, e onda je to pranje novca i potencijalno se financira terorizam. Vratit ću se na početak. Ja bi stvarno volio da konačno u povijesti hrvatske države da se dogodi da neki proces koji je započet ovako pred izbore kao ovaj sa Uljanikom, da završi na koncu. Naravno ako se dokaže da su gospoda kriva sa osuđujućim dugogodišnjim zatvorskim kaznama. Nažalost, iskustvo me uči ali nema suprotnih primjera da se to neće desiti, da se to neće dogoditi odnosno da će i ovaj put završiti u beskonačnim suđenjima, u dobro plaćenim odvjetnicima i zapravo da je jedina svrha takvih performansa PR, u ovom slučaju vodeće stranke u Hrvatskoj, pred izbore.
Prije nego što nastavimo sa radom, pozdravimo na galeriji studentice i studente Hrvatskog katoličkog sveučilišta iz Zagreba. [[Pljesak.]] A sada će pojedinačnu raspravu, a, imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Stričaka. Dvije, pardon. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ne, ne, prvo je kolega Stričak, a onda kolega Vučetić. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Nije se javio, ok, dobro. Poštovani zastupnik Vučetić.
Zahvaljujem. Poštovani kolega, govorili ste o terorizmu međutim trebalo bi uzeti u obzir da se protiv terorizma uistinu i borimo ovakvim zakonom. Mislim da bi zakon trebalo poboljšati s Registrom stvarnih vlasnika jer terorizam s kojim se danas suočavamo razlikuje se od onog dosadašnjeg. Recimo ... [[Govornik se ne razumije.]] kad piše, govori da se trenutno nalazimo u IV. svj. ratu. I. svj. rat je zaključio suprimaciju Europe i završio kolonijalizam. II. svj. rat je završio s nacizmom i prekinuo ga, III. svj. rat je bio hladni rat koji je završio komunizam a ovaj IV: svj. rat je fraktalni rat, rat na razini stanice, na razini čitavog globaliziranog svijeta, ne možete se boriti slanjem policije ili vojnika na granice jer taj rat se uistinu odigrava i u ovom jednom viralnom prostoru i u prostoru financija, on je uistinu fraktalni, i ovaj zakon pridonosi tome da se suočavamo.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Zekanovića.
Kolega, slažem se. Ne možemo se boriti ali ja ću reći samo sa slanjem policije i vojske na granice i stvarno ovaj zakon će djelomično pomoći u rješavanju problema ali se ne smije ignorirati ovaj dio priče koji sam ja rekao. Dakle, osim pranja novca i financiranja terorizma, moramo i fizički zaštititi svoj prostor jer bez policajaca na granicama, policajaca na ulici, u današnje vrijeme nema nam pomoći. Pa pogledajte samo u Njemačkoj sada za Božićni sajam, svaki Božićni sajam bio je ograđen betonskim blokovima, čuvan sa mitraljezima zbog straha od terorizma. I da nije bilo tako velike sigurnosti, siguran sam da, siguran sam, mislim da bi se vjerojatno dogodio nekakav eksces, nije se dogodio upravo zbog policije, dakle treba radit na više razina i kroz ovaj zakon ali i kroz rad na terenu.
Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora, g. državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa za pojedinačnom raspravom su me ponukale ovdje neke rasprave uz puno poštovanje prema kolegama i pobornik sam toga da svatko može ovdje iznositi svoje mišljenje međutim nažalost mislim da mnogi koji su govorili danas o ovoj temi nisu pročitali zakon jer da su pročitali zakon a kasnije ću citirat neke stvari, onda bi mogli reći da u članku tom i tom bi trebalo popraviti to i to da se ne događaju možebitni propusti iz nečeg drugog. A kako mi raspravljamo u ovome Hrvatskom saboru, da je slučajno Međunarodni centar za povrat sredstava koji prati i ocjenjuje kako koja zemlja sprječava pranje novca konstatirala da je Hrvatska među 10 najlošijih zemalja, ovdje bi danas bučalo u sabornici o tome. onda bi se to uzimalo kao relevantno izvješće. Međutim kolegice i kolege, sviđalo se to nekome ili ne, a Međunarodni centar za povrat sredstava je meritoran koji ocjenjuje uz MONEYVAL rad nacionalnih ureda za sprječavanja pranja novca. Dakle definitivno po njihovim stajalištima, Hrvatska je među 10 zemalja koje imaju najmanju opasnost od pranja novca. Također, u petak je jedna kreditna rejting agencija ... [[Govornik se ne razumije.]] konačno nakon 6 g. hrvatski kreditni rejting digla iz smeća u investicijski. Danas smo malo čuli priče o tome ali kad jedna kreditna rejting agencija dolazi na razgovor u jednu zemlju da bi ocijenila ne samo temeljem makroekonomskih pokazatelja, fiskalnih pokazatelja, ocjena EUROSTAT-a o tome kako su stanje ekonomsko u pojedinoj članici EU-a, ona razgovara sa svim svi sudionicima javnog, političkog i gospodarskog života i temeljem toga donosi odluke. Pa kolegice i kolege, zar mislite između ostaloga da i ova ocjena na određen način ne utječe na kreditni rejting? A znate šta znači povećanje kreditnog rejtinga sutra za sve nas? znači u principu jeftiniji kapital i manju kamatnu stopu za sve nas. To u jednoj rečenici se može sastaviti, ja bi to mogao sad elaborirati ne znam koliko. Međutim, ono što je elementarno pitanje koje si moramo postaviti u ovom saboru kad govorimo o ovoj temi, a ne govorimo temeljem zakona nego temeljem pojedinih impresija, da li smo mi u uvodnom obrazloženju predlagatelja, tj. Ministarstva financija i Vlade RH uopće pročitali što je to sustav za sprječavanje pranja novca. I da ne bi slučajno nešto propustili ja ću to citirati i kaže: „Sustav za sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma u RH nije u nadležnosti samo jedne institucije nego je to sustav u kojem su zakonski definirane uloge svakog dionika i njihova međusobna interakcija i suradnja i čini ga tijelo prevencije, obveznici, banke i drugi, ured za sprječavanje pranja novca, financijsko obavještajna jedinica RH, nadzorne službe Ministarstva financija, porezna, carinska i financijski inspektorat, HNB, Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga te tijela kaznenog progona, policija, Državno odvjetništvo RH. Ključni element preventivnog sustava za sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma su sljedeće mjere koje provode banke i drugi obveznici.“ I ovo želim naročito naglasiti, dakle dubinska analiza klijenta primjenom standarda upoznaj svog klijenta, utvrđivanje i provjeravanje identiteta stranke te utvrđivanje i provjeravanje identiteta stvarnog vlasnika stranke i drugo. Prijava sumnjivih transakcija uredu za, od strane obveznika prije obavljanja sumnjive transakcije bez obzira na iznos ako postoje razlozi za sumnje da se radi o pranju novca i financiranju terorizma te specifične mjere i ovlasti ureda za izdavanje naloga bankama i drugim obveznicima za privremeno zaustavljanje obavljanja sumnjivih transakcija u najdalje 120 sati. Kolegice i kolege da smo pročitali ovaj tekst, da smo pročitali ovaj zakon, onda bi naša rasprava išla u jednom sasvim drugačijem smjeru. Ono što želim ovdje istaknut posebno, jedan od najvećih kvaliteta svih ovih godina rada Državnog ureda za sprječavanje pranja novca je što vi ni u jednom mediju, nigdje niste mogli pročitati jednu informaciju, za što se nažalost za neke druge institucije ne može reći. I to je jedna velika kvaliteta i to kad se god govori o Zakonu o sprječavanju pranja novca ili bilo koji način treba naprosto istaknuti. Pročitao sam dionike koji sudjelovati u ovim svim procesima i zar mislite da netko tko u konačnici prezentira ili da nalog za istragu, da je on sam radio taj posao, da u tom poslu nisu sudjelovale sve ove institucije koje sam pobrojao. A to dokazuje nešto drugo, da Hrvatska postaje uređena država. Mi smo danas govorili o procesima koji su bili prije 20 i još nešto, 25 ili 30 godina, govorimo o procesima koji su danas. Pa vidjeli ste između ostaloga i za ovu priču oko brodogradilišta da je proračunski nadzor otišao, utvrdio ono što je njegova obveza temeljem Zakona o proračunu, Zakona o izvršenju državnog proračuna, da svatko onaj tko dobije proračunska sredstava mora krajem godine izvijestiti nadležno ministarstvo, zapravo resorno ministarstvo, a ono ministarstvo financija u što su utrošeni novci. Dakle, proračunski nadzor Ministarstva financija je bio u tim brodogradilištima, ali to nitko danas neće reći. Vrlo bi bilo interesantno vidjeti obrazloženje pod kojim je netko dao jamstvo 2014. godine, prvi put nakon 4 godine. Ali zato sam pročitao ovdje u obrazloženju ovoga zakona predlagatelja Ministarstva financija i Vlade RH tko su dionici u procesu jer sam ured ne može raditi, to je vrlo bitna uloga banaka. Pa vidjeli ste kolegice i kolege kad dođete raditi nekakav posao u banku vi ili netko od članova vaših obitelji koliki obrazac morate popunit. Upravo zbog toga, a to što sam vam pročitao da se banka upozna s klijentom i da može upozoriti ured ako se događaju određene transakcije koje su sumnjive. Ovdje što se nabrajalo, tu vi možete imati čak i vredovne transakcije između pojedinih pravnih osoba. Da li je to legitimno ili nije, to utvrđuju neka druga tijela? Al trebamo znat što znači Ured za sprječavanje pranja novca, mi danas govorimo o tome zakonu. I zato sam reko da mi ne pada na pamet priječit nekome da ne govori o nečem drugom jer u konačnici kad pogledate to je dio tog posla. Ali govoriti o stvarima prije 20 godina kad ovaj ured praktički nije postojao jer je bio u povojima i danas kad ovaj ured je svrstan među 10 najkvalitetnijih i praktički RH. A znate li vi što to znači i za potencijalne investitore, između ostalog i oni gledaju to je jedan vid pravne sigurnosti. A vi imate samo 3 faktora kad netko želi investirat u neku državu. Gleda što je to pravna sigurnost, gleda koliki mu je profit i kakva je politička stabilnost. Pravna sigurnost je na prvom mjestu. Jer netko tko uloži svoje novce želi imati pravnu sigurnost da po zakonima i koji je uložio da ima određena prava i da se tih određenih pravila mora držat. Dakle i o tome moramo voditi računa kad pričamo neke stvari, ali kažem mene sve boli kad čujem ovo da sami sebi nešto nećemo priznat. Ali kažem kako bi danas priča u ovoj sabornici bila da smo slučajno među 10 najgorih. Pa sjetite se samo ocjene o konkurentnosti, pa tu je ova sabornica brujala o tome, a ovdje imate pokazuje šta je, ne to ne valja, a zašto ne valja, zato što je netko Hrvatsku dobro ocijenio, a taj netko nema veze ni s HDZ-om, ni s Živim zidom, ni s nikim. To je međunarodna institucija koja po svojim pravilima ocjenjuje kako netko radi i ta međunarodna institucija i da se razumijemo i ta priča oko financiranja terorizma nije ta u zakonu 30 godina, ona je u zakonu nakon velikih terorističkih akcija onda se počelo pratiti kud i kako novci idu. Prema tome ne bi vama nitko dao dobru ocjenu da vas ne tretira kao takve, netko tko ima uspostavljen sustav da može pratiti određene financijske transakcije. I to je razlog zašto sam se javio za raspravu. Kritizirat treba, ali pljuvati baš po svojoj zemlji, po institucijama, tamo gdje vam oni koji vas vrlo strogo ocjenjuju kažu da ste dobri, naprosto nije dobro. Pa da ne znam tko neko radi poso u ovoj državi pa i ja sam bio oporbeni zastupnik, ali kad je netko, Vlada nešto dobro napravila ja sam to javno reko u ime svog kluba ili pojedinačno. Ja sam sve što se u Hrvatskoj dogodi dobro ja sam sretan, sve što se dogodi loše sam nesretan. Svaki pomak Hrvatske prema naprijed je velika stvar i veliki napredak svih nas bez obzira da li bio netko protiv ne. Isto tako svaki korak natrag je nažalost žalost za sve nas. I zato kolegice i kolege, na stranici 40. stavak 2. i 3. pročitajte, a onda dalje zakon pa će vam postati jasno što i tko su dionici za sprječavanje pranja novca, a zakon govori što ured radi, a isto tako i 8 bitnih stvari o njima nažalost nemam vremena govoriti koje je ovaj zakon promijenio da bi taj ured bio još kvalitetniji i još bolji. Hvala lijepo.
Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Bunjca.
Hvala lijepo, uvaženi zastupniče Šuker znači vi kažete da u zakonima imaju pravo raspravljati samo pravnici, to nije baš neka uvjerljiva logika jer naime ovo nije Pravni fakultet ovo je znači politička arena i ovdje se donose prvenstveno političke odluke. Vi kažete treba raspravljati o člancima, treba ovoga se bavit sa tim nekim stavcima, ali u biti postoji šira dimenzija, a ta šira dimenzija je da iznad ovoga tijela i svih ostalih tijela državne uprave postoji dakle politika, postoji Vlada i tu dimenziju treba i obuhvatiti. Tako da sam rad ovoga tijela koliko on bio uspješan, neuspješan itd., neće biti uspješan tako dugo dok iznad njega postoji, dakle slaba državna vlast. Hvala lijepa.
Odgovor poštovanog zastupnika Šukera.
Kolega Bunjac ja volim s vama debatirati, žao mi je što me niste slušali, žao mi je što me niste slušali. Da ste me slušali onda nikada ne bi čuli ovo što ste vi sad rekli, vi ste to htjeli da ja to kažem, ali to nikad u životu neću reć. Ja sam reko da dajem pravo svakome da raspravlja na svoj način o temi, ali da smo iz zakona iz pojedinih odredbi zakona mogli iščitati neke stvari za koje smatramo da bi bile dobre i loše. I ponovit ću vam što sam nekoliko puta rekao, ja sam ponosan i sretan da Hrvatska država i ovaj ured su među 10 ureda i zemalja od njih 150 ili kolko već je 129, gdje je mogućnost pranja novca najmanja. Ja sam zbog toga sretan, a također bez namjere da bilo kome dociram, kolega Bunjac, ja sam pročitao odredbe stavka 2. i 3. na strani 40. koje jasno definira tko su dionici u procesu sprječavanja novca i financiranja međunarodnog terorizma, bez namjere da bilo kome dociram.
Slijedeća je replika poštovane zastupnice Perić.
Poštovani kolega Šuker, točno je ovo što ste rekli vi nikada niste osporili da svatko ima pravo reći svoje mišljenje, ali bi isto tako bilo dobro da kolege iz oporbe pogledaju zaista i budu objektivni kada govorimo da sigurnost države bilo da se odnosi na investicije i sve ostalo, ili fizička sigurnost zapravo garantira isto tako ovaj prosperitet države, a isto bi bilo dobro da pogledaju kreditni rejting RH koji je ažuriran 25.3. na stranicama HNB-a gdje se može vidjeti da dugoročno zaduživanje svih agencija je pozitivan evo Fitch rejting pozitivan dakle i za domaću i za stranu valutu, Mudisa je stabilni, Standard & Poor's isto tako stabilni. Dakle, to je nešto što onda garantira sigurnost svima.
Poštovani zastupnik Šuker.
Da kolegice Perić, evo i HEP-u je ako se ne varam dignut kreditni rejting. To znači da će HEP ako bude išao u nekakvu investiciju se moći jeftinije zadužit da će to u konačnici koštat manje hrvatske građane tj. potrošače električne energije. Evo sad ću nešto reći, mislim da neću prekršiti ovoga Zakon o zaštiti podataka, a to je da je ova institucija Ured za sprječavanje pranja novca praktički pokrenu proces Remorker. Oni se nikada nisu hvalili s tim, al to je naprosto potrebno reći danas nakon ovih rasprava. Jeste čuli što je tu jedan kolega govorio o brodogradilištima, danas je konačno Ministarstvo financija izišlo sa podatkom da je proračunski nadzor izvršio svoj posao i da je dao nadležnim tijelima dakle DORH-u i USKOK-u podatke o tome da novci nisu utrošeni sukladno Zakonu o proračunu. E prema tome, kad počnemo na takav način raspravljat onda ćemo postat svjesni zašto nas međunarodne institucije uvrštavaju među 10 zemalja sa najmanjim rizikom za pranje novca.
Hvala. Sad će završno u ime Kluba nezavisnih zastupnika govoriti poštovani zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege, imao sam potrebu evo u završno ime kluba reći nekoliko riječi koje mi se čini bitno naglasiti, a posebno nakon rasprave kolege Šukera, a koje su bitne hrvatskim građanima. Jer svaki zakon na kraju donosimo zbog hrvatskih građana i koliko se tiču sigurnosti danas hrvatskih građana i svemu onome što su oni podvrgnuti u smislu obrazaca koje je spominjao gospodin Šuker koje moraju ispuniti, da se ne dogodi da hrvatski građani ovaj zakon shvate kao opet jednu presiju koja ide prema njima. Ovaj zakon je u svojoj suštini vrlo složen zakon, on se naravno, njega treba podržati jer se usklađuje ponovo sa direktivama, niz, niz tih paketa, Direktivama EU. I tu su dvije stvari bitne za reći. Prvo nije svaka financijska transakcija koja spada u područje gospodarskog kriminala nije ujedno i tema kojom se treba bavit Ured za sprečavanje pranja novca i druga stvar kad govorimo o građanima RH nikako ne smije doći u situaciju da smatraju kako je ovaj zakon usmjeren protiv njih. Drugim riječima da to kažem običnim rječnikom, ako neki građanin ima određenu ušteđevinu pa je želi stavit na svoj račun u banci ne znači da će odmah doći pod ovoga presiju bilo ureda, bilo drugih tijela, nego da on to slobodno može raditi. Jer kao što smo vidjeli iz ove rasprave ono što je najbitnije ured mora biti opskrbljen i moraju doista tamo sjediti stručni ljudi koji mogu prepoznati određene sumnjive transakcije posebno u području financiranja terorizma jer ne smijemo zaboraviti da se pojedini turističke akti ili činovi u zadnje vrijeme odvijali sa sredstvima koja nisu baš izdašna, pa recimo jedan turistički napad može koštati deset tisuća dolara, što nije veliki iznos, ne znači da sad vi limitom možete samo odrediti koji su to sumnjive transakcije, već doista to treba jedno dubinsko praćenje da se vidi koje to transakcije podliježu takvim okvirima. I tu je naravno, treba još jedanput naglasiti, od tijela prevencije koje su ujedno i obveznici mjera ovog Zakona, tijela nadzora i tijela kaznenog progona. Ono što ja imam kao zamjerku, kao građanin, i kao zastupnik, prvenstveno se tiče tijela nadzora, mislim da tijela nadzora, evo prije svega i HANFA, i Hrvatska narodna banka, nisu u dovoljnoj mjeri koristili neke alate koje imaju, pa nam se i događale ove, ove velike, velike, veliki propusti u području gospodarskog kriminala koji sad se danas spominjale u kontekstu ove rasprave, ili ako ne spadaju ovdje, ali puno bolja, ovoga, konkretnija kontrola tih financijskih transakcija. Onda ne bi došli u situaciju da građani s pravom se ljute jer, ovdje sam spominjao, jednom inspekcijom nadzoru neizdavanje računa za pedeset lipa se tretira kao podrivanje financijskog, financijskog sustava Republike Hrvatske, čak što više ustavnog poretka, dok s druge strane imamo milijune koji nam prolaze kroz ruke, onda se to ne sankcionira, i onda ljudi imaju ovaj dojam. Što se tiče samog Zakona, treba ga svakako podržati, a Uredu zaželjeti da još, da još bolje i kvalitetnije radi, jer to je u interesu građana Republike Hrvatske. Hvala.
Hvala lijepa. Time ću zaključiti raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovat kad će se steći uvjeti. Mi ćemo nastaviti sa radom sutra, u četvrtak, 28. ožujka, u devet i trideset, sa, i bit će prva točka Prijedlog Zakona o državljanima država članica europskog gospodarskog prostora i članovima njihovih obitelji, prvo čitanje, P.Z.E. 602. Želim vam ugodno popodne. SJEDNICA PREKINUTA U 15,26 SATI.
Sada prelazimo na amandmane na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma. Također je predlagatelj Vlada RH, a rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, zastupnik Nikola Grmoja, zastupnik Robert Podolnjak, Klub zastupnika Živog zida i Snage. S nama je državni tajnik u Ministarstvu financija, gospodin Zdravko Zrinušić koji će se očitovati o amandanima. Prvi je amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista na Članak 22.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedavajući, ovaj amandman se ne prihvaća. Odredbe Članka 22. konačnog prijedloga zakona u potpunosti su usklađene s Člankom 1. točkom 15c. i d. 5 Direktive EU 2018/843 kojima se propisuje mogućnost stavljanja podataka iz registra na raspolaganje javnosti uz uvjet registracije ovlaštenika fizičkih i pravnih osoba putem interneta i plaćanja naknade. Naknada ne smije premašivati administrativne troškove stavljene informacije na raspolaganje, uključujući i troškove održavanja i daljnjeg razvoja registra. Kao što je već naglašeno tijekom rasprave, prije svega u drugom čitanju, u svezi s time točkom 34. preambule 5 Direktive određeno je da se pri ovome treba tražiti pravedna ravnoteža posebice između interesa javnosti za sprječavanje pranja novca i financiranje terorizma i temeljnih prava ispitanika vezano prije svega na zaštitu osobnih podataka i sami integritet ispitanika. Pri tome valja imati na umu i Zakon o povredi opće uredbe o zaštiti osobnih podataka koji je na snazi od 25.5. prošle godine. Nadalje, u preambuli 5 Direktive se uređuje i navodi da se skup podataka koje treba učiniti dostupna javnosti treba biti ograničen, jasno i iscrpno definiran i treba biti općenite prirode kako bi se što je više moguće umanjila potencijalna šteta za stvarne vlasnike.
Hvala lijepa, tko će govorit u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, gospodin Bulj izvolite.
Hvala lijepo. Smatram da registar stvarnih vlasnika tvrtki mora biti javno otvoren bez toga da financijski to moramo platiti. Zašto bi netko plaćao da vidi registar stvarnih vlasnika tvrtki? To mora biti javno objavljeno, transparentno objavljeno i ne vidim zbog čega i koja je namjera ovoga da tko ima novca može vidjeti taj registar. Neka bude javno objavljeno, neka bude transparentno objavljeno stvari vlasnici tvrtki, registar stvarnih vlasnika tvrtki. Jel dosta je onoga što se krije iza tih stvarnih vlasnika tvrtki, dosta je izvučeno novca stvarnih vlasnika tvrtki koji su prikriveni. To je, to znamo svi, u RH ogroman novac je izvučen na tvrtke gdje se nisu znali stvarni vlasnici. I sad ovim zakonom vi ograničavate samo tko plati da može vidjeti taj registar. Zbog čega to? Zbog čega ne bi bilo, na to upozorava i Europska komisija. Europska komisija je i prije upozoravala na to da se otvori registar stvarnih vlasnika, za što su glasali saborski zastupnici koji su tada bili europarlamentarci iz HDZ-a kao što je evo, ovdje nije nazočan bivši europarlamentarac, bivši ministar. A ovdje kad smo mi prošle godine tražili da se otvori taj registar baš je HDZ tada bio protiv, dok je Ivo Stier u Bruxellesu bio za, ovdje kad je došao za zastupnika bio je protiv. Nemate pravo tražiti od nekoga da se plati tko želi vidjeti taj stvarni registar taj stvarni Registar vlasnika jer tu i je problem pljačke hrvatskog izvlačenja novca, ovdje su najbitniji stvarni vlasnici. Tražimo da prihvatite ovaj amandman jer svaki građanin ima pravo vidjeti stvarne vlasnike tvrtki.
Hvala. Tražite glasovanje, ne? [[Upadica Bulj: Tražim glasovanje.]] Hvala lijepa. Identične zastupnike, identične amandmane pardon, imaju zastupnici Nikola Grmoja, nema ga i ja mislim, morate se očitovati ponovno? Izvolite.
Ako dopuštate samo bi ponovio, znači amandman se identični ne prihvaća i ponovio bi odredbu iz pete direktive odnosno članka 1. točke 15 c i d koje propisuju mogućnost stavljanja podataka iz registra na raspolaganje javnosti državi članici uz uvjet registracije ovlaštenika, putem interneta i plaćanje naknade. Naknada ne smije premašivati administrativne troškove stavljenih informacija na raspolaganju uključujući troškove održavanja i daljnjih razvoja registra. Hvala.
Hvala i vama. Zastupnika Nikole Grmoje nema pa će se glasovati o ovom amandmanu i 3. je amandman zastupnika Roberta Podolnjaka, također identičnog sadržaja [[Upadica Zrinušić: Ne prihvaća se.]] Nema ni njega. Ne prihvaća se iz istih razloga valjda ako je identičan? [[Upadica Zrinušić: Tako je, tako je.]] Hvala. Prelazimo na amandman br. 4 Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista na članak 24., izvolite gospodine.
Amandman se ne prihvaća, sličnog je sadržaja gdje se ovdje predlaže da se ne plaća naknada uz ostalo i obveznice među kojima su banke, takav amandman se ne prihvaća.
Uz napomenu da i slijedeća dva amandmana zastupnika Nikole Grmoje i zastupnika Roberta Podolnjaka su apsolutno identični, dajem riječ predstavniku MOST-a nezavisnih lista, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Dakle mi smo ovim amandman željeli na neki način ukinuti taj pravilnik koji se dodatno otežava uvidom u Registar pravih vlasnika tvrtki, mislim da ono mora biti bez ograničavanja i bez naknade odnosno da se nadležni ministar financija ne treba posebnog pravilnikom propisivati ograničenja pristupom i kao i moguću naknadu. Zašto je to bitno? Više puta sam upozoravao u ovom Saboru da je ovaj zakon iako se tiče nekih drugih stvari zapravo bitan i za slijedeće izborne kampanje koje nam slijede, da građani moraju znati koji su vlasnici tvrtki upravo zbog toga što će određene tvrtke financirati određene političke stranke. Također smo naglasili da ovaj zakon treba stupiti na snagu što prije, svjesni smo da za ove euro parlamentarne izbore to neće biti ali za predsjedničke bi trebalo biti svakako tako da mi želimo transparentno da to bude, osim toga to je EU direktiva pa mi nije jasno zašto se taj zakon i odgađa, dakle praktički godinu dana, dakle želimo da sve bude javno, transparentno, slijedi nam izborna kampanja, slijede nam izbori i želimo znati tko financira određene političke stranke i želimo glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. O ovom amandmanu kao i o amandmanu zastupnika Nikole Grmoje i zastupnika Roberta Podolnjaka koji nisu nazočni, glasovat će se. Amandman br. 7 Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista na članak 24., izvolite g. državni tajniče.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća. Amandmanom se predlaže brisanje riječi ne razmjena o riziku. Odredba iz konačnog prijedloga zakona koje amandmanom predlaže se brisati, izričajno je preuzeta iz članka 1. točke 15 g i 5. direktive kojom je između ostalo propisano da u slučajevima kada bi pristup podacima o stvarnom vlasništvu izložio stvarnog vlasnika, ne razmjena o riziku, o riziku od prijevare, otmice, ucjene, iznude, zlostavljanja, nasilja ili zastrašivanja ili ako je vlasnik maloljetna osoba ili iz drugih razloga posebno poslovno nesposoban, države članice mogu predvidjeti izuzeća od takvog pristupa svim informacijama ili dijelu informacija o stvarnom vlasništvu na pojedinačnoj osnovi. Dakle formulacija ne razmjena o riziku je preuzeta iz 5. direktive.
G. Bulj, pretpostavljam, izvolite.
Hvala lijepo. Registar stvarnih vlasnika će ostati i dalje zatvoren ako se ne brišu riječi u ovome članku, nerazmjernom riziku. Znači tko će procjenjivati taj rizik? Ako netko želi uvid u stvarne vlasnike tvrtki a poglavito one koji su tajne i koje su stvarni vladari Hrvatske, a mi ih ne znamo, možda su oni u ovome nerazmjernom riziku. Tko će definirati? Znači niste ga trebali ni otvarati, vi ste ovo pro forme otvorili jer to traži Europski parlament svojom direktivom, Europska komisija i sad bi mi trebali ovaj akt donijeti a u biti ovim člankom ako ostane da se neće moći vidjeti tko je vlasnik tvrtke, znači nećemo moći zbog toga šta je ta osoba u nerazmjernom riziku, taj vlasnik. A tko je to u nerazmjernom riziku? Ovi šta su prodali banke? Ovi šta su stvorili energetski sustav? Ovi šta su vlasnici stvarni a u biti mi ih nećemo nikada doznati ako se ovo ne briše o nerazmjernom riziku. Znači mi smo nešto otvorili u biti a sve smo stavili da je to rizično da mi vidimo tko su stvarni vlasnici tvrtki. Pa zašto mi ne bi vidjeli stvarne vlasnike tvrtki sve? Pa Hrvatska je opljačkana, gdje je taj novac? Baš u ovom nerazmjernome riziku koji su izvukli novac, koji financiraju kampanje strankama, koji kontroliraju, ne vladaju državom ni premijer ni nitko nego oni vladaju jer oni su oni koji plaćaju kampanju. I zato bi zamolio kolege, saborski zastupnici, znam da poslovnički nema zastupnika koji će ovdje glasati da se izmijenilo Poslovnikom da ovo bi trebalo prije samog glasanja, ovo mi moramo skinuti zbog našeg naroda, zbog naše javnosti, zbog svega što se događalo u privatizaciji. Pa netko je izvukao novac i sad je on u nerazmjernom riziku. Ma vidi. ... [[Govornik se ne razumije.]] Ćaćina Hrvatska, tražim glasanje, hvala lijepa.
Hvala lijepa. Znači o amandmanu br. 7., o amandmanu br. 8. zastupnika Nikole Grmoja i o amandmanu br. 9. zastupnika Roberta Podolnjaka, koji nisu ovdje, glasovati će, glasovati će se. Amandman broj 10. Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e a istovjetni su amandmani, a oprostite, da, da, samo taj je takav, sljedeći ima isto … [[Govornik se ne razumije.]] Znači Klub zastupnika Živog zid i SNAGA-e na članak 25. izvolite.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća, amandmanom se u suštini predlaže dodavanje podatka o OIB-u, predmetna odredba konačnog prijedloga zakona, u postupnosti je usklađena s člankom 1. točkom 15 C pete direktive a javnosti je dopušten pristup informacijama i o imenu i prezimenu stvarnog vlasnika države prebivališta, mjesecu i godinu rođenja državljanstvu, te prirodu i opsegu stvarnoga vlasništva. S tim u vezi u točki 34. preambule 5 direktive, navodi se da skup podatka, koji će se učiniti dostupni javnosti, treba biti ograničen, jasno iscrpno definiran i treba biti općenite prirode, kako bi se što je više moguće umanjila potencijalna šteta za stvarne vlasnike. Isto tako navodi se da treba tražiti pravednu ravnotežu, posebice između interesa javnosti, za sprječavanje pranja novca i financiranje terorizma i temeljnih prava iz … [[Govornik se ne razumije.]] vezano prije svega na zaštitu osobnih podataka i sam integritet ispitanika. Što se tiče zaštite osobnih podataka, od svibnja prošle godine, na snazi je Zakon o provedbe opće uredbe o zaštiti osobnih podataka, o pogledu samoga OIB-a prema zakonom prema o osobnom identifikacijskom broju. Ministarstvo financija, Porezna uprava, po službenoj dužnosti, određuje i dodjeljuje OIB, te na zahtjev korisnika osigurava dostupnost podataka o OIB-u uz zakonsku obvezu poštovanja propisa o zaštiti osobnih podataka. Što se tiče korisnika OIB-a u suštini, oni jesu državna tijela, jedinice lokalne i područne, odnosno, regionalne samouprave te pravne osobe s javnim ovlastima.
Hvala lijepo. U ime Živog zida, gospodin Bunjac će braniti amandman. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine … [[Govornik se ne razumije.]] Znači ne mogu prihvatiti vaše obrazloženje, iz razloga, što bi onda po toj logici i ja mogao … [[Govornik se ne razumije.]] OIB ako vi mislite da su ime, prezime, moja adresa i godina rođenja dovoljni za identifikaciju. Onda ukinite OIB-e svima nama, znači ne vidim razloga da ga ja imam. Znači za mene, odnosno, za sve hrvatske građane vrijede jedna pravila, a za neke druge, vrijede benefikaciju druga pravila. Tako da, ovoga ne slažemo se s vašim obrazloženjem i tražimo glasovanje o ovom amandmanu. Hvala lijepo.
Dobro, glasovati će se. Sada imamo istovjetni amandmane od 11-13 Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, najprije, izvolite gospodine … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Što se tiče članka 72. stavak 1, budući da odredbe zakona stupaju na snagu 1. siječnja 2020. propisan je rok za usklađivanje podzakonskih akata nadležnih tijela s odredbama naknada najkasnije od 3 mjeseca od stupanja na snagu zakona, u odnosu na najkasnije do 31. ožujka 2020. obzirom da nije moguće donositi podzakonske akte, prije stupanja na snagu samih zakonskih odredbi. S tim u vezi propisano je da u prijelaznom razdoblje, tj. do dana nastupanja na snagu novih podzakonskih akata, ostaju na snazi i primjenjuju se važeći podzakonski akti i to u dijelu, kojem naravno, nisu u suprotnosti ovoga novoga zakona. Što se tiče članka 72. stavka 3. ovdje je riječ o odredbama koje su unijete u zakon kao nad standard koji nije propisan samom 5. direktivom. Zašto? U cilju dodatno unapređenja supervizije, HNB je predložila dodatne mjere u budućim postupanju banaka koje se odnose na sva pitanja okolnosti, bitne za obavljanja nadzora, nad provedbom mjera sprječavanja pranja novca i financiranja terorizma. Navedeni rok je propisan, iz razloga, što će banke, izvješće i informacije, u svezi navedenog, dostavljati elektroničkim putem, što zahtjeva nužne prilagodbe i vrijeme za izradu novih, aplikativnih rješenja, koje uključuju i sigurnosnu komponentu.
Gospodin Bulj, izvolite.
Mi smo još prije, Klub Mosta prije 5 mj. tražili da se donese, da se otvori registar, stvarnih vlasnika tvrtki. Tada nije to prihvaćeno i sada vidite, … [[Govornik se ne razumije.]] da se otvori to već sada. Znamo da ne može za euro parlamentarne izbore, da ste nas onda poslušali, onda bi znali za europarlamentarce izbore, bi bio otvoren registar stvarnih vlasnika. Znali bi tko vam financira kampanju, na koji način vam se financira kampanja i sada kažete, ne ne može ove godine, nego ćemo mi tek dogodine, 31. ožujka 2020. i to na preporuku HNB. Da HNB vidi sada ste zaštitili, ne treba im njihov OIB stvarnih vlasnika tvrtki, ne treba, znači onih koji su pod nekakvih rizikom, njih nećemo objaviti, a ne kažete tko će gledati taj rizik, tko će određivati taj rizik, tko će određivati tko je pod tim rizikom i sada još odgađate za godinu dana, da bi se proveli predsjednički izbori pod ovim zakonom, stvarnih, da ne znamo tko su stvarni vlasnici. Pa u biti vi zatvarate, vi još čvršće preko HNB stežete taj registar, da se ne dozna uopće nikada tko su stvarni vlasnici tvrtki. A iz Hrvatske su novci izvučeni i oni su tu u stvarnim vlasnicima tih tvrtki. Njih štitite dok ljude koji imaju male tvrtke ili fizičke i pravne osobe koje su za prekršaje njih naravno treba držati pod zakonom, a ove treba ovim zakonom, gdje se otvaraju, kao navodno vi otvarate registar stvarnih vlasnika tvrtke, na ovaj način vi ih zatvarate uz pomoći HNB koja je najmanje hrvatska i najmanje naroda. I ona će sada vama preporučivati na koji način ćemo se mi ponašati, da bi stvarne vlasnike [[Upadica Radin: Hvala lijepo..]] dati godinu dana da sakriju stvarne vlasnike.
Tražite glasovanje, ne? Tražite glasovanje gospodin Bulj [[Upadica Bulj: Obavezno.]] Da. Dobro, znači amandmane na članak 72. i broj 11. 12 zastupnika Nikole Grmoje, istovjetan i zastupnika Roberta Podolnjaka, broj 13. istovjetan, koji ne mogu braniti amandmane jer nisu ovdje, glasovati će se danas. 14. Odbor za zakonodavstvo, na članak 75. također.
Hvala lijepo. Amandman se prihvaća radi pravne sigurnosti.
Hvala lijepa. Postaje dio prijedloga zakona koji ide, konačnog prijedloga zakona. Od 15. do 17. imamo opet istovjetne zastupnike ovaj istovjetne amandmane, ispričavam se. Klub, prvi je 15. jel da, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, sva tri su na Članak 75.
Amandman se ne prihvaća konačni prijedlog zakona usklađen je prvo s 5 Direktivom koja također propisuje različite režime stupanja na snagu pojedinih odredbi Direktive. Odnosno od 10. siječnja 2020. godine vezano za registar stvarnih vlasnika čije je punjenje predviđeno do kraja ove godine, te do kraja roka odnosno 10. rujna 2020. godine vezano za jedinstveni registar računa. Znači ovi rokovi su isključivo poravnani sa stupanjem na snagu 5 Direktive i njenih odredbi. Nadalje, konačni prijedlog zakona je usklađen i s preporukama Manivala usvojenima na 56. plenarnoj sjednici iz srpnja 2018. stoga sukladno Članku 75. konačnog prijedloga zakona i Članka 1. točke 42. 5 Direktive pojedine odredbe konačnoga prijedloga zakona stupaju na snagu 8 dana od dana objave u Narodnim novinama, a pojedine odredbe stupaju na snagu 1. siječnja 2020. godine.
Hvala lijepa. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, dakle mi smatramo da ovaj zakon posebno odredbe o pristupu podacima iz registra treba stupit na snagu 8 dana od objave u Narodnim novinama, a ne kako je predloženo 1. siječnja 2020. godine. Smatramo da je potrebo što prije, dakle ovaj zakon ovaj donijeti. Zanimljivo je da kad se radi o transparentnosti i kad se radi o nekoj dakle nekom zakonu koji će pomoći transparentnosti po kome će se donekle moći utvrditi tko je pravi vlasnik tvrtke da se odgađa dakle donošenje zakona, kad se radi o financiranju političkih stranaka koji smo imali nedavno tu u saboru 38 sati rasprave onda se zakon stupio na snagu odmah danom objavljenim u Narodnim novinama. Dakle, mi smatramo da to nije dobro, da to šalje lošu poruku hrvatskoj javnosti, dakle kad se radi o novcima donose se zakoni odmah istog dana, gotovo se štampa u Narodnim novinama istog dana stupa na snagu, a kad se radi o transparentnosti onda se odgađa i tražimo glasovanje o ovom zakonu.
Hvala lijepa gospodin Sladoljev. Znači o Amandmanu broj 15.. o Amandmanu broj 16. zastupnika Nikole Grmoje istovjetan i broj 17. zastupnika Roberta Podolnjaka istovjetan, glasovat će se. I gotovi smo s amandmanima na ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma, drugo čitanje, P.Z.E., br. 556, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, zastupnik Nikola Grmoja, zastupnik Robert Podolnjak, Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem, izjašnjavanje o amandmanima provedeno je ranije na sjednici. Prije nego prijeđeno na glasovanje o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća, naglašavam da budući da su Klub zastupnik MOST-a nezavisnih lista, zastupnik Nikola Grmoja i Robert Podolnjak podnijeli amandmane identičnog sadržaja, sukladno članku 202. stavku 7. Poslovnika, o amandmanima ćemo glasovati na način da ćemo glasovati o samo jednom od njih i to o amandmanu kluba. Pa idemo sada na glasovanje o amandmanima, znači to su amandmani od 1 do 3 Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, zastupnika Nikole Grmoje i zastupnika Roberta Podolnjaka, Vlada ih ne prihvaća pa molim da glasujemo. Amandmani nisu dobili potreban broj glasova. Sada glasujmo o amandmanima od broja 4 do broja 6, isto tako Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, zastupnik Nikola Grmoja i zastupnik Robert Podolnjak, Vlada ih ne prihvaća. Amandmani nisu dobili potreban broj glasova. Idemo sada na amandmane od 7 do 9, isti klub zastupnika i isti zastupnici, Vlada ih ne prihvaća, molim glasujmo. Amandmani nisu dobili potreban broj glasova. Pa idemo na amandman br. 10 Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, Vlada ga ne prihvaća pa moramo glasovati. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada idemo na amandman odnosno na amandmane od broja 11 do broja 13, to je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i zastupnici Nikola Grmoja i zastupnik Robert Podolnjak, Vlada ih ne prihvaća. Utvrđujem da nisu dobili potreban broj glasova. Amandman broj 14. Odbora za zakonodavstvo je prihvaćen, postaje sastavni dio zakona. I amandmani od 15 do 17 ponovno Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, zastupnik Nikola Grmoja i zastupnik Robert Podolnjak, Vlada ih ne prihvaća pa moramo glasovat. Utvrđujem da amandmani nisu dobili potreban broj glasova. I idemo sada na glasovanje o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma, molim glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova, 96 za i 4 glasa protiv donijeli Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma. Dobro jutro poštovane zastupnice, poštovani zastupnici, prije nego što počnemo s radom pozdravio bih, s nama su učenice i učenici Srednje škole Bana Josipa Jelačića iz Zaprešića. Dobro došli! … [[Pljesak]] Prva točka danas je: - Prijedlog Zakona o državljanima država članica Europskog gospodarskog prostora i članovima njihovih obitelji, prvo čitanje, P.Z.E. 602. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Molio bih predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje, s nama je poštovani Žarko Katić, državni tajnik u Ministarstvu unutarnjih poslova, izvolite.