Доброго ранку, шановні колеги! Прошу заходити в зал і приготуватись до реєстрації. Прошу заходити в зал, займати робочі місця. Будь ласка. Отже, прошу приготуватись до реєстрації. Прошу народних депутатів провести реєстрацію. [[10:13:05]] Зареєстровано 370 народних депутатів. Ранкове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Перед тим, як перейти до питань порядку денного, у президію надійшла заява від двох фракцій "Самопоміч" і "Батьківщина", яку вони готові замінити виступом. 3 хвилини, Сергій Соболєв. Будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги, ті події, які сталися в Україні у цілому ряді регіонів за останні дні, а саме, вбивство депутатів місцевих рад, спроби замахів на керівництво цілого ряду обласних рад – все це свідчить про те, що в країні іде прямий тиск на місцеве самоврядування. Вчорашня подія, коли заступник голови обласної ради Одеси фактично був зухвало розстріляний в центрі міста, отримавши чотири кульових поранення. Одна з куль до цього часу, так і не змогли лікарі при всіх спробах витягнути з його тіла. Все те, що відбувалося навколо Олега Радьковського, це зайве свідчення того, що фактично влада перейшла свою межу. Прямий тиск на депутатів інших рад, спроби знімати мерів міст, спроби розправлятися напряму, як це свідчили наші колеги депутати по Черкаській міській раді, коли людина була вбита зухвало, я думаю, що все це свідчить про одне, гарант Конституції Порошенко фактично не може прямо виконати свої функції по захисту конституційного ладу країни. Саме тому ми заявляємо про те, що правоохоронні органи повинні негайно виконати ту функцію, яку не виконує Президент, і розібратися в таких зухвалих випадках.
Шановний український народе, я хочу звернути вашу увагу на те, що як сьогодні Путін зігнав колишніх і теперішніх регіоналів в український парламент для того, щоб схвалити так званий ганебний особливий статус для Донбасу, і так само сьогодні "Опозиційний блок", на жаль, з партією БПП сьогодні ґвалтують місцеве самоврядування в місті Миколаєві. Бо сьогодні хочуть знищити, відсторонити Олександра Сінкевича зі своєї посади, вільного мера вільного міста, якого обрали більшістю голосів вперше, можливо, за багато років. І сьогодні та сама коаліція, яка зруйнувала судочинство, відкрила неймовірну можливість для закриття злочинів, тепер вони хочуть знищити самоврядування по Україні. Ми хочемо, щоб ви про це знали. Дякую.
Отже, колеги, переходимо до питань порядку денного. І я хочу. Було згадано "Опозиційний блок"? Було, так. Одна хвилина, репліка, Нестор Шуфрич.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги! Скажу одною фразою: "Вспомните Кривой Рог". Дякую за увагу.
Отже, переходимо до питань порядку денного. Я хочу нагадати, що вчора ми розпочали розгляд проекту Закону про електронні довірчі послуги (номер 4685). Ми пройшли більшість правок, але ще близько 50 правок залишилось. І я запрошую до трибуни голову Комітету з питань інформатизації та зв’язку Данченка Олександра Івановича для продовження роботи над правками. Прошу авторів правок приготуватись до обговорення. Хочу нагадати, ми вчора зупинились на правці 447 і отже, ми з неї продовжуємо обговорення законопроекту. 449. Не наполягає. Є, наполягає, 449, Мушак. Будь ласка.
Шановні колеги, у нас вчора була досить таки плідна дискусія і досить таки плідне обговорення цього законопроекту. Я би хотів ще раз пояснити, про що йде мова. Зараз комунікація або відносини держави і громадян України відбуваються практично в паперовій формі, цей закон дає можливість, що через мобільний телефон. Якщо будь-хто захоче отримати або послуги, або захоче правку отримати, він це зможе зробити, це може бути реалізовано буквально протягом півроку після прийняття закону, умовно кажучи, ми будемо переходити на шведський досвід так званого Mobile ID. От цей законопроект про це і про те, як покращити і спросити відносини людини і держави, громадянина і держави, громадянина і бізнесу, бізнесу і бізнесу та інші речі, які нас приближають до цифрової економіки. Дякую.
Дякую, шановний колего. Пан Олександр хоче прокоментувати позицію комітету. Прошу мікрофон голові комітету.
Шановні колеги, шановний народний депутат Олексій Мушак! Цей законопроект є дуже важливий, він дуже фахово підготовлений. Я ще раз хочу подякувати всім авторам правок, всім, хто працював в цьому колективі. І та дискусія, яка зараз відбувається в парламенті, вона направлена якраз на ще покращення цього законопроекту, тому що базово він є дуже гарний. Стосовно цієї правки. Чому наш комітет відхилив цю правку? Тому що, з огляду на те, що правовий статус та повноваження засвідчувального центру, як суб’єкта відносин у сфері електронних довірчих послуг, повинні регулюватися саме цим, а не іншим законом. Тобто, якщо повернутися до нашої вчорашньої дискусії про хаос, хаос звичайно є вершиною порядку, але в законах повинно бути все чітко прописано, зрозуміло, щоб не було потім жодного двоякого тлумачення, не дай бог, в судах чи ще десь, якщо будуть якісь проблеми. Тому я прошу цю правку не підтримувати, але.
Дякую. Давайте голосувати за цю поправку, визначатися залу, а далі рухаємося по закону. Прошу, колеги, визначитися на підтримку поправки 449 народного депутата Олексія Мушака, прошу. [[10:21:05]] За-96 Не підтримана ваша поправка. 69 голосів. Наступна поправка відхилена це 450, також народного депутата Мушака. Я прошу включити йому мікрофон, прошу, будь ласка.
Шановні колеги, в рамках підготовки до цього закону, було проведено більш, порядку десяти круглих столів, декілька засідань комітету і цей закон надзвичайно добре пророблений. Разом з тим, я б хотів сказати, що цей закон, в першу чергу, про поєднання або інтеграцію української економіки в європейський цифровий простір, він направлений на це. Цю позицію недавно у своєму посланні до Верховної Ради визначив Президент України Петро Олексійович Порошенко. Прем’єр-міністр України Володимир Борисович Гройсман також підтримує цю історію. Керівництво Верховної Ради пан Парубій, пані Геращенко і пані Сироїд, і також впевнений, що будуть підтримувати прагнення інтегруватися в європейський цифровий ринок. Прошу цю мою поправку підтримати, вона, насправді, про деталізацію деяких моментів, а саме про електронні документи і електронних документообіг. Дякую.
Я прошу прокоментувати голову комітету.
Шановні колеги, цей законопроект є базовий для старту цифрової економіки в Україні. І дуже важливо, що він регулює нову сферу, таке саме, як електронні довірчі послуги. Але ще раз хочу сказати на те, що дуже багато було дискусій, дуже багато було круглих столів, і дуже все ми розібрали. Хочу нагадати, що цей законопроект, дійсно, він повинен бути інтеграцією до європейського законодавства, тому ми повинні чітко виконувати норми директив Європейського Союзу. Тому ще раз хочу, що відносини у сфері електронного документообігу та використання електронних документів регулюється Законом України "Про електронні документи та електронний документообіг", та до нього мають бути внесені відповідні зміни у зв’язку з прийняттям цього закону. Тому вважаю прийняття цієї правки недоцільним. Прошу не підтримувати, комітет не підтримав.
Дякую. Колеги, я прошу визначитись із поправкою номер 450 народного депутата Мушака. Наш колега Олексій просить її підтримати. Голосуємо, будь ласка. [[10:23:42]] За-80 Не набирає необхідної кількості. Наступна поправка 541 народного депутата Данченка. Вона врахована, але його колега Роман Семенуха вимагає слова щодо цієї поправки. Будь ласка, мікрофон пану Семенуха, 451 поправка.
Семенуха Роман, фракція "Об’єднання "Самопоміч". Шановні колеги! Шановна пані головуюча! Я хочу звернутися до всіх в сесійній залі для того, щоб ми консолідувалися і підтримали цей законопроект. Це без перебільшення революційний законопроект, бо він створює в Україні нову модель надання послуг електронного цифрового підпису. Запроваджує такі технології новітні, як BankID, Mobilе ID, вирішує питання транскордонного визнання цифрових підписів для українських громадян бізнесу, фактично, значно спрощує ведення бізнесу для українських громадян на теренах Європейського Союзу. Без перебільшення цей закон можна назвати електронним безвізом для України. Це прямий шлях інтеграції України в цифрове європейське товариство. Прошу підтримати, колеги. Дякую.
Дякую. Не наполягає пан Семенуха, щоб ми ставили на підтвердження цю поправку, він репліку собі дозволив. Колеги, за 10 хвилин у нас приблизно відбудеться голосування, тому що залишилось 10 поправок. І я прошу потихеньку повертатися депутатів до зали, а можна і швидко повертатися, аби разом з нами визначатися по тих десяти поправках, які ще залишилися. І наступна поправка 452 народного депутата Опанасенка. Чи берете слово, пане Опанасенко? Прошу мікрофон пану Опанасенку, 452 поправка. Не наполягає. Я перепрошую, мені погано бачити ваш сектор. 455 наступна поправка народного депутата Бондаря. 455-а народного депутата Бондаря. Бондар не наполягає. Олю, ви підійшли з поправкою 186-ю, а ми зараз йдемо 455. Ми не будемо повертатись до поправок, які зала давно пройшла. Я перепрошую, звичайно, але тоді ми ніколи не розглянемо цей законопроект. 457 поправка. Це поправка народного депутата Мушака я прошу включити йому мікрофон.
Шановні колеги, інколи ми приймаємо закони, які по своїй суті там революційні, але разом з тим люди не до кінця розуміють, що це дає. Давайте поясню на простому прикладі, що це дасть простому громадянину України. По-перше, він може, наприклад, підписувати договори надання послуг або отримання комунальних послуг через свій смартфон. По-друге, наприклад, якщо студент України захоче поступити на магістратуру за кордон, тому йому не треба буде надсилати документи поштою або DHL Він може також ці документи засвідчити, що це його документи здані теж через мобільний телефон або через комп’ютер, або через планшет. Крім цього, що стосується бізнесу. Для того, щоб українські компанії брали участь в тендерах за кордоном, вони зараз повинні в паперовій формі відправляти свої документи. Цей закон дає можливість насправді для українських компаній брати участь в іноземних тендерах просто-на-просто підтверджувати своїм цифрово-електронним підписом подані документи. Тому прошу підтримати його, і мою правку також 457-у підтримати.
Дякую вам дуже за роз’яснення. Будь ласка, включіть мікрофон голові комітету. Шановні колеги, які тільки заходять до сесійної зали. Ми розглядаємо зараз не ратифікації, а законопроект про. почитайте порядок денний, це про електронні довірчі послуги, а не про кібербезпеку, законопроект ми розглядаємо і йдемо по поправках, над якими працювали вчора. Будь ласка, пане Данченко, я прошу вас.
Дуже важливим, щоби в нових цифрових послугах, якими після прийняття цього законопроекту, я дуже надіюсь, всі народні депутати його проголосують, ці довірчі послуги були дійсно довірчими, дійсно аутентичними і працювали абсолютно вірно. Тому що щось неправдиве, якась інформація, яка буде викривлена, вона підриває довіру до таких довірчих послуг. Тому дуже важливим, щоб контроль був дуже серйозним. Тому я хочу сказати, що стосовно цієї правки, Державна служба спеціального зв’язку та захисту інформації України встановлює, а не погоджує вимоги з безпеки та захисту інформації під час надання та використання електронних довірчих послуг. Тобто ще раз хочу сказати, вона встановлює, а всі інші на довірчій основі повинні це робити. Дякую. Тому прошу, вважаю цю поправку недоцільною, прошу не підтримувати.
Дякую, шановні колеги. Отже, це поправка 457 Олексія Мушака до Закону "Про електронні довірчі послуги". Прошу визначитися зал. [[10:28:57]] За-79 Пане Олексію, на жаль, 79 голосів. 458 поправка народного депутата Мушака. Прошу включити мікрофон.
Дивіться, колеги, справді, мені здається, цей законопроект повинна підтримати вся Верховна Рада, в тому числі і Комітет з питань національної безпеки, який очолює пан Пашинський, і наразі цей комітет також працює над Законом про реінтеграцію Донбасу. І мені здається, щоб вони також проголосували, тому, можливо, чимось це викликано, ну, цією причиною викликана моя така активність і позиція. 458 поправка, вона касається, стосується реалізації державної політики в сферах електронного документообігу. І я разом з колегами пропоную її підтримати. Дякую.
Дякую. Прошу визначатися залу по поправці номер 458 народного депутата Мушка. Зараз уже. [[10:30:10]] За-74 74 народних депутати, на жаль, не підтримали вашу правку. Наступна поправка Мушака, 462-а. Прошу.
Шановні колеги, ну, перш за все, дякую за те, що голосуєте і підтримуєте мої поправки. Будьте впевнені, що разом зі своїми колегами, з командою було подано. мною було подано більше ста правок, які, я не побоюся цього слова, завдяки позиції, в тому числі, комітету з хорошого документу, який вніс Кабінет Міністрів, зробили його революційним. Більшість правок, вона, насправді, врахована і більшість важливих правок врахована. Але, разом з тим, я би хотів розказати про 462 правку, яка каже про те, що треба в абзаці 14 пункту 5 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" слова "їх відокремлених пунктів реєстрації" треба їх виключити. Дякую.
Я прошу дати слово голові комітету.
Дійсно, пропрацювавши дуже багато над цим законопроектом, ми значно змінили, покращили його під час першого і другого читання. Стосовно цієї правки я хочу сказати, що за змістом відокремлений пункт реєстрації є відокремленим структурним підрозділом або філією кваліфікованого надавача електронних довірчих послуг. Відокремлений пункт реєстрації повинен відповідати всім вимогам до кваліфікованого надавача, постачальника, провайдера електронних довірчих послуг щодо приміщення, кваліфікованого персоналу комплексної системи захисту інформації та іншого. Ще раз наголошую, інновації, це не значить, що дозволено все і всім. Інновації – це інновації, які жорстко контролюються автентичністю інформації та передаваних послуг. Тому дуже важливо створити, що це, дійсно, довірча послуга. Довірча послуга може бути довірчою послугою, коли вона є вірною, в неї нема викривленої інформації, коли вона працює на довіру між громадянином та державою. Дякую. Тому комітету не.
Шановні колеги, ми голосуємо за поправку 462-у до закону. законопроекту про електронні довірчі послуги. Прошу визначатися. Це поправка Мушака. Колеги, я прошу до зали повертатися. У нас дуже насичений порядок денний сьогодні, і буквально за кілька хвилин ми маємо голосувати за законопроект за цей. Я вас дуже прошу. [[10:32:43]] За-62 Наступна поправка 460-а. Бондар. Не наполягає. 461-а. Чекіта. Не наполягає. 463-я. Бондар. Не наполягає. 464-а. Чекіта. Не наполягає. 465-а. Алексєєв. Не наполягає. Колеги, у нас залишається буквально дві-три поправки. Поправка 467-а, Семенуха, вона врахована тільки редакційно. Я бачу, що Семенуха наполягає на тому, щоби вона була більш широко врахована. Прошу слово народному депутату Семенуха. Прошу. Рухаємося далі. Його влаштовує тільки редакційна правка. 469-а, Мушак. Поправка врахована редакційно. Він наполягає на більш широкому її голосуванні. Прошу.
Шановні колеги, в рамках цього законопроекту було сумарно подано 477 поправок і, безумовно, комітет добре відпрацював. Я ще раз звертаюся до всіх, що через деякий час у нас буде голосування по цьому ну надзвичайно важливому, мені здається, та найбільш революційному, технічному законопроекті, який голосувала рада в цьому році. Мені здається, важливо це підтримати. А моя 469 поправка, яка була врахована редакційно, звучить наступним чином. У пункті 8 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" слова та цифри "1 липня 2017 року" замінити словами та цифрами "1 січня 2018 року. Дякую.
Голова комітету вимагає прокоментувати вашу поправку. Будь ласка, поправка номер 469, яка була врахована частково, редакційно. Прошу.
Питання в тому, що, як ми вже говорили, все повинно бути чітко прописано. І позиція комітету, ми відстоюємо те, що при наданні електронних довірчих послуг важно зберегти саме поняття довірчої послуги. А це саме довіра. Тому все повинно бути дуже чітко, точно прописано і технічно захищено. Коли ми кажемо, що електронні дані з накладеним електронним цифровим підписом, який підтверджено з використанням посиленого сертифіката відкритого ключа, визначаються після набрання чинності Закону України "Про електронні довірчі послуги" електронними даними і створеним кваліфікованим електронним підписом, але не пізніше двох років з дня набрання чинності. Двох років з дня набрання чинності закону. Це врівноважує позиції всіх сторін, старого бізнесу, який існує на момент прийняття цього закону, і нового, який може розвиватися. Прошу не підтримувати цю правку, тому що вона.
Колеги, за 5 хвилин буде голосування. У нас залишилось дві поправки. Я дуже прошу і, в першу чергу, і Голова Верховної Ради просить повертись до сесійної зали. Зараз ми голосуємо за поправку 469, яку редакційно комітет врахував, але Мушак, наш колега, просить її, будь ласка, цю поправку проголосувати в повному обсязі. Прошу залу визначитися, шановні колеги. Колеги, я вас дуже прошу, повертаймося до сесійної зали. У нас за 5 хвилин голосування. Важливий законопроект, два дні працюємо. По Регламенту, по процедурі. [[10:36:21]] За-71 На жаль, пане Олексію, не проходить ваша поправка. І залишились дві поправки нашого колеги Мушака. 473 поправка. Прошу, будь ласка, 473 поправка. Колеги, повертаємось до сесійної зали, я вас дуже прошу.
Шановні колеги, насправді, я хочу подякувати за велику плідну роботу і вчорашнє та сьогоднішнє голосування за поправки у залі. Ми пройшлися чітко по процедурі, це важливо, тому що про довірчі послуги все ж таки робимо закон. Це раз. І друге. Ще раз хотів би сказати, що цей закон наближує Україну до цифрової ери, до цифрової економіки, створює нові робочі місця і по суті як би багато речей, які вже реалізовані у шведських, у скандинавських країнах, вони зможуть бути доступними для українців через півроку. Бізнес готовий вже до цього. Залишилося, насправді, Верховній Раді зробити свою роботу і зробити законодавче забезпечення. Разом з комітетом, разом з великою командою експертів та юристів нами була напрацьована ця позиція, тому прошу його ще раз підтримати, а правка 477 якраз вона теж про "Перехідні положення" була. І оскільки якби цей ще законопроект у 16-му році ми могли були прийняти, там було до 17-го року, до 1 січня 17-го року.
Дякую. Мова іде про поправку 473. І я прошу відкоментувати позицію комітету голову комітету. Прошу.
Поправка 473. До коментування цієї поправки я дуже прошу народних депутатів заходити до залу, тому що дуже мало часу залишилося до голосування, і дуже важливий закон, який відкриє цифрову сторінку України. По цій правці. Ми розуміємо, що цей законопроект пролежав фактично рік у Верховній Раді і повинен був вступити в силу раніше, але хочу сказати, що потрібен також час для всіх зацікавлених сторін, навіть для громадян навчитися користуватися такими послугами. Тому комітет стоїть на позиції того, що все повинно бути чітко, у строк і тут поспішати потрібно, але поспішати повільно потрібно. Тому ми все ж таки настоюємо на більш довгому терміні, тому просимо не підтримувати цю правку. Дякую.
Колеги, отже, комітет не врахував поправку Олексія Мушака. Наш шановний колега, який доклав максимум зусиль для напрацювання цього законопроекту і його вдосконалення, Олексій Мушак, дуже просить підтримати нас поправку номер 473. Я дуже прошу зараз за неї проголосувати. Прошу залу визначатися. Шановні колеги, визначаємося. І в нас залишається остання поправка, це означає дві хвилини коментар автора і голови комітету. [[10:39:31]] За-83 83 голоси. Не підтримана поправка. Колеги, просимо всіх до зали повертатись, дві хвилини до важливого голосування. 476 поправка. Врахована частково. Це поправка Олексія Мушака. І, будь ласка, пане Мушак, вам слово, наполягаєте на повному голосуванні.
Дякую, пані головуюча. Надзвичайно спасибі всім, хто працював над цим законопроектом. Ще раз хочу сказати, що прийняття цього законопроекту дозволить зробити надзвичайно простими, захищеними та якісними комунікаціями між громадянином та державою, між громадянином та бізнесом, між бізнесом, між собою, вони уникнуть необхідності переписуватися або перекидуватися цими тоннами паперів і зможуть робити як весь світ це в електронній формі. 476 поправка, яка врахована редакційно, насправді, вона складається, там, з трьох сторінок, це остання поправка, яка врахована редакційно, там, 477, вона врахована, це правка комітету, яка врахована повністю. В принципі, можна, я не наполягаю. Ну, ще раз дякую всім, давайте голосувати і давайте дамо Україні цифрову економіку. Дякую.
Дякую. Ви на голосуванні не наполягаєте, так? Це важливо. Отже, колеги, через дві хвилини відбудеться голосування. Я дуже прошу і Секретаріат Верховної Ради України, і усіх голів фракцій максимально змобілізувати людей в залі, це один з фундаментальних законів. Я прошу не виходити з залу, а, навпаки, закликати всіх в зал, щоб ми. І я зараз даю заключне слово для голови комітету, буквально одну хвилину чи дві, як буде необхідність, і ми переходимо до голосування. Данченко Олександр Іванович, будь ласка.
Шановні колеги! Шановні народні депутати! Шановні члени робочої групи! Всі, хто приймав участь у розробці цього законопроекту! Особливо дякую пану Олексію Мушаку, моєму колезі по фракції Роману Семенусі за те, що підготували дуже гарний, сильний законопроект, Альона Шкрум, яка приймала від "Батьківщини" участь в цьому законопроекті. Також хочу сказати, перед голосуванням хочу сказати, що зачитати технічні правки до законопроекту, на яких наполягала Олександра Володимирівна Кужель. Під стенограму "В частині другій статті 7 законопроекту слова "спільно зі спеціальним уповноваженим центральним органом виконавчої влади з питань організації спеціального зв’язку та захисту інформації" замінити словами "в межах своєї компетенції відповідно до цього закону". В частині другій статті 8 законопроекту слова "спільно з головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері електронних довірчих послуг" замінити словами "в межах своєї компетенції відповідно до цього закону". Шановні народні депутати! Прошу підтримати цифровий ринок, прошу підтримати тих людей, які дуже сильно працювали над цим законопроектом. Альона Шкрум, Олексій Мушак, вся група, представники Кабінету Міністрів, Нацбанку. Дякую за підтримку від Прем’єр-міністра, Президента України. І ще раз хочу сказати, зараз буде дуже важливий момент, дуже важливий момент. Ми даємо старт, ми даємо сьогодні старт реальній цифровій економіці України, це нові робочі місця, це нові видатки, це майбутнє. Зараз ми реально стаємо частиною європейської спільноти, частиною Європейського Союзу. Я прошу підтримати нову Україну, я прошу підтримати цифрове майбутнє, цифрові технології і.
Будь ласка, 30 секунд, завершити. Чи ви завершили? Отже переходимо до голосування, колеги. Я прошу усіх зайняти робочі місця, дуже відповідальне голосування, я прошу припинити дискусії і повернутись на робочі місця. Отже, я ставлю на голосування проект Закону про електронні довірчі послуги номер 4685 за пропозицією комітету у повторному другому читанні та в цілому з правками, які озвучив під стенограму голова комітету Данченко Олександр Іванович, із техніко-юридичним опрацюванням. Отже, колеги, прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо, колеги, кожен голос, голосуємо, прошу підтримати. [[10:45:00]] За-240 Закон прийнято. Вітаю і авторів, і вітаю комітет. Вітаю, пане Олександр, це велика перемога. Але в мене є одне прохання, колеги, голова комітету просить, що для наступного питання кібербезпеки йому провести ще короткі консультації. Разом з тим, ми вчора не розглянули ще дві ратифікації, це дуже коротенькі питання, але надзвичайно важливі. Я просив би, щоб ми вчорашні наші питання зараз розглянули. Нема заперечень в залі? Це буде дуже коротко, колеги. Отже, ми переходимо до ратифікації. Отже, ми переходимо до ратифікації, ми пообіцяли вчора, що сьогодні ми їх розглянемо. І перший це є проект Закону про ратифікацію Протоколів № 15 та № 16 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (номер 0159). І я запрошую до доповіді представника Президента у Верховній Раді України Луценко Ірину Степанівну, а також голову підкомітету Комітету у закордонних справах. Пані Ірина, будь ласка, до трибуни. Я прошу зал підтримати розгляд за скороченою процедурою 0159. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо, за скорочену. [[10:46:50]] За-171 Рішення прийняте. І, будь ласка, пані Ірина, доповідайте.
Шановні колеги! На ваш розгляд пропонується внесений Президентом проект Закону України "Про ратифікацію Протоколів № 15 та № 16 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод". Мета цих протоколів 15-го і 16-го полягає в необхідності зменшення загальної кількості скарг, поданих громадян країн-учасниць Конвенції до Європейського суду з прав людини, покращенні ефективності роботи цього суду, а також у підвищенні стандартів захисту прав людини на національному рівні. Задля реалізації зазначеної мети Протоколом 15 пропонується включити до преамбули Конвенції посилення. і посилання на принципи субсидіарності і доктрини меж свободи розсуду. Відповідно до вказаних принципів сторони цієї Конвенції зобов’язуються нести основну відповідальність за забезпечення у ній прав і свобод громадянина. Крім того, Протоколом 15 шляхом внесення змін до Конвенції передбачається здійснення наступних заходів: виключення положень, які надають право сторонам забезпечувати проти передачі справи до великої палати Європейського суду з прав людини, скорочення строків звернення до Європейського суду з шести до чотирьох місяців після остаточного національного рішення, встановлення вікового обмеження на рівні 65 років для кандидатів на посаду суддів ЄСПЛ. Протокол 16, пропонується надати право вищим судових інстанціям держав-учасниць звертатися до Європейського суду з прав людини з проханням про надання консультативного висновку з питань тлумачення або застосування прав і свобод гарантованих Конвенцією чи Протоколами до неї. Передбачається, що такі висновки Європейського суду з прав людини не матимуть обов’язкової сили, але нестимуть виключно консультативний дорадчий характер.
Я прошу 30 секунд дати завершити.
Шановні колеги, це наші зобов’язання, які ми підписали декілька років тому назад. Прошу вас підтримати цей закон Президента в цілому. Дякую.
Дякую, шановна Ірина Степанівна. Згідно нашого Регламенту доповідати також мав проект Закону про ратифікацію Протоколів № 15 та № 16 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод заступник міністра юстиції пан Петухов. Якщо він найближчим часом з’явиться до сесійної зали, ми долучимо його до обговорення. А зараз я буду просити фракції записатися на обговорення цього законопроекту. Однак, дозволю собі зазначити, шановні колеги, що Протоколи № 15 і № 16 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод були підписані Україною 20 червня 2014 року. І важливо їх ратифікувати, тому що в вересні 2017 року виповнилося рівно 20 років з дати набрання чинності Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. І це чудова насправді нагода для нас підтвердити відданість України міжнародним зобов’язанням і нашої відданості справі захисту прав людини. Більше того, наступного тижня велика парламентська делегація працює в Парламентській асамблеї Ради Європи, вперше там буде також за кілька років останніх виступати Президент України. Враховуючи ці інсинуації, які сьогодні в Раді Європи намагаються деякі запустити наші сусіди, так, відносно, наприклад, нашого мовного законодавства, зараз ми навпаки голосуванням ратифікації за ці конвенції підкреслимо нашу відданість захисту основоположних прав людини, в тому числі право на освіту. Пані Ірино, ми просимо вас на робоче місце сідати, немає зараз згідно Регламенту до вас запитання. І я прошу фракцій всіх записатися на обговорення. Так, шановні колеги, будь ласка, пан Барна від "Блоку Петра Порошенка", просимо, ваш виступ.
Слово передаю Володимиру Ар’єву.
Шановні колеги, як голова української делегації у Парламентській асамблеї Ради Європи я вас дуже прошу підтримати цей законопроект, оскільки ратифікація 15-16-го протоколів свідчитиме про те, що Україна виконує взяті на себе зобов’язання перед Радою Європи. І з огляду на те, що зараз є певна кількість сил, які хочуть представити Україну у Раді Європи як деструктивну силу, і є певні такі рухи, які здійснюються в цьому напрямку доволі активно, я вважаю, що ми маємо підтвердити те, що Україна – це є конструктивна держава, яка захищає свободи, яка захищає цінності, які проголошені статутом Ради Європи. І це голосування буде якраз яскравим прикладом для цього. Я дуже прошу одноголосно всім залом підтримати ратифікацію 15-16 протоколів. Дякую.
Шановні колеги, рухаємося далі, будь ласка. І наступний зараз, вибачте. Так-так-так. Пан Мосійчук від Радикальної партії. Я перепрошую, Мосійчук від Радикальної партії замість Вовка.
Ігор Мосійчук, Радикальна партія Олега Ляшка. Наша фракція, звичайно, буде підтримувати ратифікацію цієї конвенції. Більше того, ми закликаємо весь парламентський зал одноголосно підтримати цю ратифікацію. Але в той же час, я хотів би у контексті цієї конвенції запитати у Вищої ради правосуддя: а до яких пір відправлятимуть судочинство особи, які винесли вироки чи рішення, які були скасовані Європейським судом з прав людини? До яких пір ці особи, які нанесли збитки державі, збитки Державному бюджету, отримують величезні заробітні плати і продовжують відправляти правосуддя? Фракція Радикальної партії Олега Ляшка наполягає, що ці судді мають бути звільнені, а кошти і збитки, які завдані Україні, мають бути відшкодовані ними. Нічого годувати упирів в мантіях, які порушують законодавство, це один момент. Другий момент надзвичайно важливий: Україна, українська делегація в ПАРЄ має чітко відстоювати мовну норму в Законі про освіту. Кожен українець, кожен парламентар український має пам’ятати: одна мова, одна нація, одна Батьківщина – це Україна. Слава Україні!
Шановні колеги, наступне слово, будь ласка, Сергій Власенко від "Батьківщини", йому передає слово пані Кужель.
Дякую, шановна Ірина Володимирівна. Шановні колеги, звичайно ж, фракція "Батьківщини" підтримує ратифікацію 15 і 16 протоколів до Європейської конвенції з прав людини основоположних свобод. Але давайте говорити чесно, це точно немає ніякого відношення ані до 20-ї річниці конвенції, ані до наших якихось зобов’язань міфічних, які придумала тут доповідач. Ніяких зобов’язань ратифікувати немає, але ми повинні ратифікувати, тому що це прогресивні норми, які покращують роботу Європейського суду з прав людини. Я розумію, що ця ратифікація спеціально підігнана під візит Порошенко в ПАРЄ для того, щоб Порошенко було там що розказати. Тому що він же ж не зможе відповідати на питання про свою корупцію, про те, що він платить податки в російський бюджет, а при цьому вимагає, щоб європейські бізнесмени проводили санкції і отримували збитки, я розумію це все – з одного боку. З другого боку, я абсолютно не розумію, як ми будемо реалізовувати 16-й протокол після того, що ви тут понаголосували по кодексах. Як цей Верховний Суд, який створив зараз Порошенко для себе, під себе за допомогою своїх людей, як він буде звертатися до Європейського суду з прав людини по якісь роз’яснення? Як він застосовувати ці роз’яснення, знову на догоду діючій владі? Знову ми гарне діло спаскуджуємо тими методами, я маю на увазі, гарне діло – ратифікацію 15, 16 протоколу, спаскуджуємо нашими внутрішніми механізмами функціонування абсолютно залежної, абсолютно контрольованої владою судової системи. Тут згадувалася Вища рада правосуддя, це взагалі окрема тема. Це орган тотально залежний від Порошенка, який сьогодні повністю дискредитує ідею зміни, якісної зміни суддівського корпусу, залишаючи абсолютно недолугих людей, абсолютно корумпованих людей, абсолютно залежних людей в судовій системі. І ще раз підкреслюю, конкурс до Верховного Суду абсолютно – абсолютно принципова річ. Конкурс, який було проведено за абсолютно некоректними, нечіткими.
30 секунд, будь ласка,. Тільки я прошу, щоб по ратифікації кодексу. Дякую.
Я ще раз підкреслюю.
Вибачте, по ратифікації протоколів. Я перепрошую.
Я ще раз підтверджую, конкурс до Верховного Суду, який буде направляти запити по 16-му Протоколу, було проведено в абсолютно залежний спосіб. І мене дивує, що тут доповідала Представник Президента, чоловік якої потерпав від тих людей, які потрапили до цього Верховного Суду. Це є абсолютно неправильним і неприпустимим. А фракція "Батьківщина" підтримає ратифікацію 16-го і 15-го протоколів. Дякую.
Колеги, скажіть, будь ласка, чи є бажаючі від інших фракцій долучитися до обговорення. Так, я бачу зараз по фракціях. фракції всі долучилися до обговорення. Шановні колеги, була згадана пані Луценко, і вона хоче ще від комітету взяти слово. [[Шум у залі]] І також голова профільного. [[Шум у залі]] Не кричіть. Я вас. Сергій, нам цілий день сьогодні. [[Шум у залі]] Пані Луценко. Пані Луценко, я перепрошую. Зараз я даю слово голові комітету профільного відносно. який у нас займається питаннями правосуддя, пану Князевичу. Будь ласка, дві хвилини. Тому що йшлося про гармонізацію українського законодавства з ратифікацією цих протоколів. Також я хочу наголосити, що у відсутності замміністра юстиції пана Петухова пані Ірина представляла законопроект. А, вже є. Чудово. Значить, ми ще йому дамо слово. Я прошу, будь ласка, зараз пана Князевича до слова.
Дуже дякую, Ірино Володимирівно. Шановні колеги, справа в тім, що наш комітет є профільний для того, щоби забезпечити законодавче забезпечення, у тому числі імплементації рішень Європейського суду з прав людини в українське законодавство, а також, відповідно, норм конвенції, про яку ви згадали. Правда, вона 1952 року, тому зараз, відверто кажучи, ми просто ще напередодні однієї надзвичайно позитивної стадії майбутніх імплементацій цієї конвенції через спеціальні протоколи як 2013 року. В чому суть цих протоколів. П’ятнадцятий протокол дуже простий. Він понижує вік для претендентів на посаду судді Європейського суду з прав людини і створює для них додаткові кваліфікаційні вимоги. Я думаю, що це правильно, це нормально. І нам обов’язково треба це підтверджувати. З шістнадцятим протоколом дещо складніше, оскільки започатковується можливість для вищої судової інстанції в Україні – Верховного Суду – звертатись з відповідними проханнями до Європейського суду з прав людини в рамках міжнародно-правових зобов’язань по Конвенції з прав людини надавати консультативні висновки щодо відповідної категорії справ. Проблема полягає в тому, що у нас після прийняття процесуальних кодексів, в разі імплементації цих протоколів, існуватиме певна законодавча прогалина. У нас не буде правового механізму в українському законодавстві в який спосіб це робити. Зважаючи на це, ми в своєму комітеті започатковуємо роботу робочої групи, яка має напрацювати комплексні законодавчі зміни для того, щоб належним чином імплементовувати, в разі ратифікації цих протоколів, їх в життя. Тому протоколи обов’язково треба ратифіковувати. Але це тільки початок роботи над ними. Нам треба йти набагато дальше і справді максимально адаптовувати українське законодавство до тих стандартів Ради Європи, які ми зобов’язались з 1995 року імплементувати. На превеликий жаль, вже пройшло більше ніж 20 років, але у нас існує ще ця законодавча прогалина.
Дякуємо за роз’яснення. Дякуємо за роз’яснення, що буде створена спеціальна група, яка буде працювати над вдосконаленням законодавства і підзаконних актів. Шановні колеги, пані Луценко у відсутності заступника міністра юстиції презентувала законопроект. Але вона має ще сказати позицію профільного Комітету закордонних справ, від якого вона мала би бути як співдоповідач. Тому, зараз ще хвилина, дві хвилини пану заступнику міністра юстиції. Потім пані Ірина. І переходимо до голосування. Дуже дякую. Ви можете з місця, будь ласка. Пану Петухову увімкніть мікрофон з місця.
Дякую. Шановні народні депутати! Дійсно, ці два протоколи є частиною реформи інституційної Європейського суду з прав людини. І що важливо, на відміну від інших протоколів вони не наберуть чинності до ратифікації усіма державами-членами. 15 Протокол ратифікували вже майже всі, залишилося 8 держав. Очевидно, що вони вже певний час були підписані достатньо давно, водночас ще не набрали чинності. Ті положення, які вони передбачають, всі спрямовані на зменшення навантаження на суд, на пришвидшення його роботи з тим, щоб не було тисяч справ, які не розглянуті протягом багатьох років. Ще важливе положення, яке передбачає 15 Протокол, це те, що тепер перегляд розгляду справи від окремої палати до великої палати може відбуватися без згоди держави, що означатиме, що найбільш важливі справи будуть розглянуті більш компетентно без можливості державам блокувати цей процес. Це є однозначним позитивом і так само позитивом є можливість звернення за консультативним висновком для найвищих судових органів у кожній державі, тому що це допоможе вирішити конкретну справу без можливого порушення норм європейської конвенції. Ми вважаємо, що це є в інтересах України, щоб ці протоколи набрали чинності для всіх держав-членів. Це зробить роботу суду більш ефективною, а також допоможе Верховному Суду, який створюється в Україні, отримувати фаховий висновок по тих складних справах, які будуть на його розгляді. Прошу підтримати ратифікацію цих двох протоколів. Дякую вам за увагу.
Дякуємо вам за роз’яснення. Ірина Луценко – від Комітету закордонних справ. Будь ласка, від профільного комітету, вона мала доповідати це від комітету, але рятувала ситуацію у відсутності, доки в корках стояв наш заступник міністра шановний. Пані Ірина, прошу. Пані Ірина, будь ласка.
Шановні колеги, Комітет у закордонних справах на своєму засіданні 3 жовтня 2017 року розглянув внесений Президентом України проект Закону України про ратифікацію Протоколів 15 та 16 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод і ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України ратифікувати протоколи 15 та 16 до Конвенції з прав людини і основоположних свобод. Метою прийняття законопроекту є ратифікація протоколів 15 та 16 до конвенції, що в свою чергу засвідчить прихильність України до ідей і цілей Конвенції, поваги та захисту прав і основоположних свобод людини в Європі, а також підтвердить намір України брати активно участь у реформуванні Європейського суду з метою підвищення його ефективності. Відповідно до пояснювальної записки за підписом міністра юстиції Павла Петренка реалізація положень Європейської угоди про передачу заяв про правову допомогу не потребуватиме додаткових витрат з державного бюджету України. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України в своєму висновку, висловивши ряд зауважень щодо необхідності імплементації певних положень зазначених міжнародних договорів до процесуального законодавства України, підтримує необхідність ратифікації. У зв’язку з цим найближчим часом буде внесено до Верховної Ради України законодавчі пропозиції до процесуального законодавства України із врахуванням прийнятого 3 жовтня 2017 року Закону України "Про внесення змін до Господарського процесуального України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів". Цим законопроектом будуть внормовані повноваження та наслідки звернення Верховного Суду України до Європейського суду.
30 секунд, будь ласка.
щодо надання консультативних висновків з принципових питань. Враховуючи викладене, прошу підтримати рішення Комітету у закордонних справах та ратифікувати протоколи 15 та 16 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Пане Голово, прошу дати мені 30 секунд для репліки, відповідь на зауваження Сергія Власенка.
Ну, хай доповідач скаже. Будь ласка, Ірина Луценко, завершіть.
Шановні колеги, шановний пане Сергію Власенко! Власне, саме тому, що я як захисник Луценка Юрія, який потерпав, із задоволенням презентую цих два протоколи і прошу вас особисто натиснути зелену кнопку. Тоді, коли в українському суді ми показували, що Європейський суд з прав людини, а його рішення є частиною нашого законодавства і мало би враховуватися, що це була 18 стаття і політичне переслідування, власне, тому я прошу вас особисто, при критиці, натиснути зелену кнопку. І інформую вас, що нами уже.
Дякую. Дякую, колеги. Отже, прошу зайти в зал, зайняти робочі місця. Будь ласка, ще поки. Отже, колеги, секретаріат Верховної Ради і голів фракцій прошу запросити депутатів в зал. Будь ласка, завершуйте, пані Ірина. І прошу всіх зайняти робочі місця.
Шановні колеги, нами уже, поки ми голосували за зміни до кодексів, підготовлені три варіанти: менший, більший і найбільш розширений тих змін, які ми пропонуємо на цю робочу групу, яка уже озвучена нашим колегою Русланом Князевичем і ми готові уже долучитися до цієї робочої групи. І, пане Сергію, я вас прошу також долучитися до робочої групи по внесенню змін до кодексів. Дякую.
Отже, переходимо до прийняття рішення, колеги. Це ратифікації і я впевнений, що ми будемо мати об’єднання залу, зараз важливо зайняти робочі місця, зайти в зал, будь ласка, колеги, заходимо і займаємо робочі місця. І я ставлю на голосування проект Закону про ратифікацію Протоколів № 15 та №16 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (номер 0159), за пропозицією комітету в цілому. Отже, прошу підтримати, прошу проголосувати в цілому. Голосуємо, колеги, прошу підтримати, голосуємо. [[11:08:36]] За-265 Закон прийнято. Вітаю авторів. Наступний закон. Наступний проект Закону про ратифікацію (0156) це проект Закону про ратифікацію Угоди (у формі обміну нотами) між Урядом України та Урядом Сполучених Штатів Америки про відновлення дії Угоди між Урядом України та Урядом Сполучених Штатів Америки про співробітництво у сфері науки та технологій. Прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою, прошу голосувати. [[11:09:30]] За-182 Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді голову Комітету у закордонних справах Гопко Ганну. Будь ласка, пані Ганна.
Дорогі українці, доброго дня! Хочу попросити вас підтримати рішення Комітету у закордонних справах та ратифікувати Угоду (у формі обміну нотами) між Урядом України та Урядом Сполучених Штатів Америки про відновлення дії Угоди між Урядом України та Урядом Сполучених Штатів Америки про співробітництво у сфері науки та технологій. Проект закону розроблено з метою відновлення дії базової угоди між Урядом України та США про співробітництво у сфері науки та технологій ще від 4 грудня 2006 року, що забезпечить нормативно-правове підґрунтя для продовження двостороннього співробітництва у науково-технічній сфері, сприятиме розширенню участі України у Міжнародному науково-технічному співробітництві та розвитку науково-дослідних можливостей України. Комітет рекомендує прийняти і ратифікувати цей проект Закону про ратифікацію Угоди. Також хотіла б сказати, що ця угода посилить наші двосторонні відносини із Сполученими Штатами Америки. І хотіла б також відзначити, і подякувати конгресу Сполучених штатів, також Президенту Трампу за надзвичайно сильний санційний пакет, який включає енергетичну сферу, зокрема, блокування "Північного потоку-2" і, що для нас надзвичайно важливо, також ми сподіваємося, що Сполучені Штати Америки будуть розвивати з Україною взаємовигідне співробітництво у сфері безпеки і оборони. Надалі ми матимемо можливість розвивати спільні інвестиції, а також бачити підтримку Сполучених Штатів Америки на тих міжнародних майданчиках, які є, це ООН і НАТО, допомагаючи Україні в усіх наших зовнішньополітичних пріоритетах. Тому прошу вас ратифікувати. І також хотіла сказати, використати цю трибуну, подякувати парламенту Канади за те, що вони нарешті ухвалили так званий акт Магнітського, і це великий крок для захисту прав людини і проти тих, хто їх порушує. Дякую.
Дякуємо, шановна пані Ганно. Шановні колеги, от тільки що отримала смс-повідомлення від посла України в Раді Європи, представника нашого Дмитра Кулеби, з подякою за ратифікацію відповідних протоколів. І зараз я передаю слово для доповіді першому міністру. першому заступнику міністра освіти і науки Володимиру Ковтунцю, який представить проект Закону про ратифікацію Угоди у формі обміну нотами між Урядами України і Сполучених Штатів Америки. Пане Ковтунець, просимо вас до слова, будь ласка.
Шановна пані голово! Шановні народні депутати! Угода про яку йдеться діяла з 2006 року до 2014 року, припинила свою дію в 2014 році, починаючи з 2015 року Уряд України і Уряд США шляхом обміну нотами уклали нову угоду про продовження дії Угоди 2006 року на новий термін. Ця угода є надзвичайно важливою для українських вчених, тому що вона суттєво спрощує процедури взаємних обмінів фахівцями. Спрощує процедури ввезення в Україну важливого науково-технічного обладнання. Крім того, треба зауважити, що два додатки до цієї Угоди передбачають надійні механізми захисту права інтелектуальної власності і механізми захисту інтересів національної безпеки у випадках, коли наукові розробки, науково-технічні розробки стосуються питань національної безпеки і оборони. Тому уряд просить підтримати і ратифікувати цю Угоду, яка набуде чинності з моменту, коли американська сторона отримає відповідні повідомлення про набуття чинності про проходження всіх ратифікаційних процедур. Дякуємо.
Дякую, шановний колего. Ми вислухали доповіді, і я прошу від фракцій записати на обговорення щодо ратифікації цієї угоди. Чи немає потреби обговорювати? Немає? Голосуємо? Є. Радикальна партія хоче долучити свій голос до обговорення. Шановні колеги, будь ласка, Олег Ляшко від Радикальної партії.
Олег Ляшко, Радикальна партія. На превеликий жаль, до питань освіти, науки і культури рідко доходять в цьому залі руки. Як правило, ділять гроші, ділять повноваження, ділять владу. От зараз вчергове будуть протягувати члена НКРЕКП для того, щоб на догоду Президенту формувати тарифи і хазяйнувати на енергоринку. Зараз будуть приймати продовження особливого статусу для Донбасу, закон, який діє два роки. Окупація не зникла нікуди, а нам розказують, давайте приймемо закон, і буде відновлено суверенітет. Суверенітет над Донбасом буде відновлено за однієї умови: коли Україна буде сильна, коли армія буде сильна, коли економіка буде сильна. Питання освіти, науки – це ключове для розвитку країни. Тому ми вимагаємо від уряду відновити у бюджеті наступного року фінансування закладів професійно-технічної освіти. Як ми можемо розвивати економіку, коли немає державної політики підготовки трудових кадрів? Коли сьогодні шахтарі українські їдуть в сусідню Польщу, де зарплата 2 тисячі доларів, а в нашого шахтаря – 17-20 тисяч гривень. Коли неможливо зайти токаря, слюсаря, механіка, в основному люди працюють пенсійного віку. Уряд, на жаль, не врахував нашу пропозицію, щоб термін навчання в ПТУ враховувався в трудовий стаж, який дає право на отримання пенсії. Державна політика стимулювання робітничих професій – навчання молоді. Хто йде в ПТУ, навчається? Це переважно діти-сироти, діти з малозабезпечених сімей. Не кожен може бути вчителем, лікарем, економістом чи юристом. Комусь треба цеглу класти, мурувати, будувати країну. Але влада знищує своєю політикою систему професійно-технічної освіти і, фактично, позбавляє країну майбутнього. Ми вимагаємо уваги до наших людей, до нашої країни. Українцям роботу і достойну зарплату!
Шановні колеги, я як головуюча все ж таки маю нагадати, що ми зараз з вами розглядаємо проект Закону про ратифікацію угоди, не про ПТУ угода в нас, а у формі обміну нотами між урядами України і Сполучених Штатів. Я всім дякую за доручення до обговорення, але дуже прошу дотримуватися регламенту і виступати за питанням, яке ми обговорюємо. Я запрошую до слова, будь ласка, пана Заболотного, це фракція "Блок Петра Порошенка". Прошу мікрофон.
Дякую. Шановні колеги, Григорій Заболотний "Блок Петра Порошенка". Хочу сказати про те, що угода. закону. законопроект про угоду між українським і американським урядом є надзвичайно важливим на сьогоднішній день. Не так часто нам Америка і уряд її буде пропонувати свої новітні технології, свою допомогу. Тому її треба використати в обов’язковому порядку і угоду підтримати. Тому що дуже важливо на сьогоднішній день, щоб молоді вчені, аспіранти могли робити обмін між країнами, вивчати їх нові технології, вивчати їх рівень освітній і допомагати обладнати лабораторії, тому що ми багато вже чого знаємо. Але гляньте на наші вузівські лабораторії: вони обладнані дуже примітивно, і саме ця угода дає можливість нам підняти на вищий рівень і знання, і практичні навики, і особливо дослідницьку роботу проводити у вищих учбових наукових закладах, а також молодим вченим і аспірантам. Дякую, прошу підтримати.
Дякуємо за позицію висловлену. Будь ласка, до слова запрошується Олександра Кужель, яка представить позицію щодо ратифікації фракції "Батьківщина". І я бачу, що і "Опозиційний блок", і Володимир Михайлович Литвин потім так само доєднається до обговорення. Будь ласка, пані Кужель.
Дуже дякую. Фракція "Батьківщина" буде підтримувати ратифікацію Угоди між Україною і Сполученими Штатами в сфері науки, це дуже важливо. Бо можемо сказати, що ми рік співпрацюємо вже з американцями в частині космічної галузі. Але хотілось би крім ратифікації, щоб український уряд, українські державники і українські парламентарії через бюджет підтримали особисто нашу українську науку, щоб вона достойним була партнером, а не младшим братом в частині наукових розробок. Я можу сказати, що я мала зустрічі з нашими науковцями академії наук, які їздять до Китаю і продають ті розробки, які вони зробили за державний бюджет, але, перепрошую, жодної копійки це не повертається до України, це становиться як вже приватні наукові розробки. Я думаю, що там є багато питань. І хочу сказати, що стовідсотково підтримую, що країна не буд мати ні науки, ні майбутнього, якщо нема у неї підготовки профтехосвіти. Я звертаю увагу всіх депутатів. Я особисто звернулася в тому регіоні, в якому я є куратором, Дніпропетровській області і взяла дані про фінансування профтехосвіти до кінця цього року – цифри вражаючі. Звертаюсь до міністерства, максимально – 58 відсотків забезпечена профтехосвіта, тобто діти з осіні будуть замерзати, беріть на себе відповідальність і фінансуйте профтехосвіту, як проголосував цей зал 300 голосів, а Президент наклав вето. А за цю постанову будемо голосувати. Дякую.
Дякуємо за висловлену позицію. Будь ласка, Долженков, "Опозиційний блок". Просимо.
Дякую, шановна пані головуюча. Шановні громадяни, шановні колеги! Зараз розглядається законопроект, який є одночасно і технічним, і дійсно дуже важливим для країни – це науково-технічне співробітництво з іноземною країною, тобто це фактично обмін базовими знаннями науковими. Але, з одного боку, тут представники коаліції говорять про те, що необхідно підтримувати науково-технічне співробітництво зі Сполученими Штатами, це не є панацея, Сполучені Штати, на відміну від нас, дуже уважно зберігають свої таємниці, комерційні таємниці, технологічні таємниці. Тому що це запорука лідерства у світі. На відміну від нас. Що ж ми робимо натомість? А ми проводимо освітню реформу, яка фактично буде народжувати, породжувати дуже низькокваліфікованих спеціалістів. Ми фактично руйнуємо ракетобудівну галузь, авіаційну галузь – от що ми руйнуємо. І при цьому говоримо про те, що це співробітництво буде нас рятувати. Рятування – це наші руки, це наші справи. Ми не повинні рушити те, що було нам.
Дякую вам. Зараз я надам слово пану Володимиру Литвину. Але це буде заключний виступ, і тому я хочу повідомити і голів фракцій, і секретаріат Верховної Ради, що необхідно запросити депутатів в зал, через дві хвилини відбудеться голосування. Пане Володимир, будь ласка.
Шановні колеги! Зрозуміло, що нам потрібно ратифікувати цю угоду. Але я принагідно вважаю за необхідне поставити питання в іншій площині, бо ми спочатку повинні розібратися в себе. Верховна Рада прийняла Закон "Про освіту". В Законі "Про освіту" на вимогу депутатів. я наголошую, Верховною Радою України було зафіксовано зарплата – три мінімальних оклади. Разом з тим, при підписанні закону в "Прикінцевих положеннях" виявилась норма: підвищити заробітну плату до 2023 року і вийти на чотири прожиткових мінімуми. Тому я вважаю за необхідне стверджувати, що це фальсифікація і прошу вважати цей виступ зверненням до Генеральної прокуратури, НАБУ, щоб вони розібралися в цьому питанні і привели у відповідність. Рішення Верховної Ради не може ніхто переглядати, тим більше, якщо Головне юридичне управління зафіксувало, що потрібно було б.
30 секунд, будь ласка.
розглянути це питання в тому числі по 131 статті і привести. відповідність. Це нахабне фальшування закону України.
Отже, колеги, обговорення завершене. Я прошу зайти в зал і приготуватися до голосування. Я прошу всіх зайти в зал і зайняти робочі місця. Я почекаю 30 секунд, будь ласка, заходимо в зал. Також хочу повідомити, що ми зараз, після цієї ратифікації, розглянемо ще дуже важливу постанову про 100-річчя, проведення парламентських слухань до 100-річчя першого Курултаю кримськотатарського народу. Тому я прошу всіх дисципліновано бути в залі, щоб ми це питання теж могли підтримати і щоб ми це питання змогли розглянути результативно. Отже, переходимо до голосування. Я ставлю на голосування проект Закону про ратифікацію Угоди (у формі обміну нотами) між Урядом України та Урядом Сполучених Штатів Америки про відновлення дії Угоди між Урядом України та Урядом Сполучених Штатів Америки про співробітництво у сфері науки та технологій (номер 0156) за пропозицією комітету в цілому. Прошу голосувати. Прошу підтримати, колеги. Голосуємо 0156 в цілому. Уважно! Кожен голос має значення. Голосуємо, колеги, прошу підтримати. [[11:24:55]] За-246 Рішення прийнято. Закон прийнятий. І, колеги, і тепер постанова. Проект Постанови про проведення урочистого засідання Верховної Ради України, присвяченого 100-річчю проведення першого Курултаю кримськотатарського народу. Це надзвичайно важливе питання, я впевнений, воно об’єднає зал. І я прошу спочатку підтримати його розгляд за скороченою процедурою. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо за скорочену процедуру. [[11:25:38]] За-194 І я запрошую до доповіді члена Комітету з питань прав національних меншин і національних відносин Чубарова Рефата. Будь ласка, пане Рефат.
Шановний Голово, шановні народні депутати! У грудні 2017 року виповнюється 100 років з часу проведення першого Курултаю кримськотатарського народу. Зазначена дата є однією з найбільш визначених в історії Криму та кримськотатарського народу. За підсумками роботи першого Курултаю кримськотатарського народу було оголошено Кримську Народну Республіку, сформовано уряд, ухвалено Конституцією новоствореної республіки та затверджено державні символи. Це надзвичайно важлива подія в історії України, про яку ми маємо пам’ятати. Зазначений захід сприятиме консолідації історичної свідомості українського народу та збереження національної пам’яті заради майбутнього. Буде дуже слушно, коли така урочиста подія буде відзначена у Верховній Раді України. За підсумками обговорення такої ініціативи члени комітету запропонували внести на розгляд Верховної Ради України проект Постанови про проведення Урочистого засідання Верховної Ради України присвяченого 100-річчю з часу проведення першого Курултаю кримськотатарського народу 6 грудня 2017 року о 15-й годині у залі пленарних засідань Верховної Ради України. Без сумніву, проведення Урочистого засідання Верховної Ради з нагоди 100-річчя Курултаю кримськотатарського народу запрошення вчених, політиків, представників українського і іноземного дипломатичного корпусу, представників української кримськотатарської діаспори стане також потужним сигналом для мешканців тимчасово окупованого Криму щодо невідворотності деокупації Криму і відновлення суверенітету України над півостровом. Прошу підтримати.
Дякую, шановний пане Рефате. Колеги, в нас немає співдоповідача по цьому законопроекту, по постанові, вірніше, я перепрошую, по постанові. І я прошу від фракцій записатися на обговорення. Є потреба. Є потреба обговорювати, колеги? Немає потреби обговорювати. Колеги, я маю одне технічне просто питання. Ми після того ще переходимо потім до проекту Постанови про внесення змін у додаток до Постанови Верховної Ради "Про відзначення пам’ятних дат і ювілеїв в 2017 році". Я прошу підготуватися. Я прошу всіх повернутись до сесійної зали, щоби зараз у нас були відповідні голоси всіх тих депутатів, що підтримують проведення урочистого засідання Верховної Ради України, присвяченого 100-річчю проведення першого Курултаю кримськотатарського народу. Я прошу повертатись до сесійної зали, за 30 секунд буде голосування. Хвилинку, добре. Шановні колеги, я прошу до сесійної зали повернутися і зайняти свої робочі місця всіх депутатів, які, я переконана, підтримують проведення урочистого засідання Верховної Ради України, присвяченого 100-річчю проведення першого Курултаю кримськотатарського народу. І хочемо подякувати одному з лідерів кримськотатарського народу і Мустафі Джемілєву, і Рефату Чубарову за цю надзвичайно важливу постанову, яку вони напрацювали і пропонують зараз в залі підтримати. Це дуже важливо нам тримати порядок Криму, питання Криму на порядку денному постійному і в Верховній Раді України, і на всіх міжнародних і політичних майданчиках. Прошу колег зайняти місця в сесійній залі робочому, зараз будемо переходити до голосування. Колеги, в нас дуже насичений сьогодні робочий день, я прошу повертатися на робочі місця. Ми ставимо на голосування проект Постанови про проведення урочистого засідання Верховної Ради України присвяченого 100-річчю проведення першого Курултаю кримськотатарського народу. Просимо підтримати цей проект постанови, голосуємо. Голосуємо колеги, прошу. [[11:30:51]] За-220 Шановні колеги, це питання стосується виключно порядку денного роботи Верховної Ради, організації нашої роботи. На жаль, 220 голосів набрало. Ми зараз повернемося і зразу поставимо його на голосування без повернення. Я просто прошу всіх зайняти робочі місця і, пане Андрію, вас.
Отже, колеги, я прошу зайти в зал і зайняти робочі місця. Я впевнений, що це питання має загальну підтримку залу і це йдеться лишень про проведення парламентських слухань, і це наша шана, і повага до кримських татар. І тому я прошу, колеги, дисципліновано підійти до голосування. Прошу зайняти робочі місця. І я ставлю на голосування спочатку пропозицію повернутися до проекту Постанови про проведення урочистого засідання Верховної Ради України, присвяченого 100-річчю проведення першого Курултаю. Отже, колеги, можемо голосувати? Повертатися ми не повинні, ми можемо голосувати без повернення. І я ставлю проект постанови 7141 за основу і в цілому. Прошу проголосувати і прошу підтримати, голосуємо, колеги. Прошу підтримати. Голосуємо, кожен голос. [[11:32:29]] За-240 Постанова прийнята. І, колеги, у нас є остання постанова у нашому блоці це проект Постанови про внесення змін у додаток до Постанови Верховної Ради України "Про відзначення пам’ятних дат і ювілеїв у 2017 році". Княжицький Микола наголошував на Погоджувальній раді і ми домовилися, що зможемо його швидко розглянути. І я прошу спочатку підтримати розгляд за скороченою процедурою, 6728 за скороченою процедурою. Прошу проголосувати, прошу підтримати. [[11:33:11]] За-198
Будь ласка, слово голові комітету, просимо. 198 голосів. За скорочену процедуру. Пане Миколо, вам слово.
Дякую. Шановні колеги, Комітет з питань культури і духовності на своєму засіданні 12 липня 2017 року, протокол номер 59, розглянув питання щодо внесення на розгляд Верховної Ради проекту Постанови про внесення змін у додаток до Постанови Верховної Ради "Про відзначення пам’ятних дат і ювілеїв в 2017 році". Проектом постанови перелік найважливіших подій в суспільно-політичному житті України та ювілеїв видатних осіб, які у 2017 році повинні відзначатися на загальнодержавному рівні, доповнюється низкою ювілеїв, створюються належні правові підстави для організаційної підготовки їх відзначення. У проект увійшли пропозиції, подані народними депутатами, громадськими організаціями, установами. Це наступні пропозиції. Щодо історичних подій, ювілеїв, установ: 400 років з часу першої писемної згадки міста Славута; 150 років з часу заснування Ботанічного саду Одеського національного університету Мечникова; 100 років з часу заснування "Союзу українок"; 100 років з часу заснування Харківського національного університету мистецтв імені Котляревського; 25 років з часу участі України в операціях Миротворчих сил Організації Об’єднаних Націй. Крім того, 16 вересня виповнилося 70 років з дня народження Валерія Марченка, правозахисника, політв’язня радянського режиму, літературознавця і перекладача. 14 листопада 90 років з дня народження Василя Макухи, борця проти комуністичної тоталітарної системи колоніального становища, який здійснив акт самоспалення на Хрещатику в Києві. 21 грудня 100 років з дня народження Василя Цвіркунова, кінознавця, директора кіностудії Довженка. 80 років з часу масових розстрілів української інтелігенції в урочищі Сандармох. Це день, коли загинув фактично увесь цвіт української інтелігенції, фактично за один день. Пропозиції відповідають 25-річному критерію історичних подій та ювілеїв організації, 10-річному критерію щодо видатних людей відповідно до указу Президента. Народні депутати України, члени Комітету з питань культури і духовності прийняли рішення відповідно до статті 93 Конституції України в порядку законодавчої ініціативи внести на розгляд Верховної Ради.
Дайте, будь ласка, 30 секунд завершити.
Проект Постанови про відзначення пам’ятних дат та ювілеїв в 2017 році рекомендувати Верховній Раді прийняти його за основу і в цілому. Також на прохання народних депутатів України Ганни Гопко та Бориса Тарасюка прошу від комітету доповнити проект Постанови наступною пропозицією. Розділ І додатку до Постанови Верховної Ради "Про відзначення пам’ятних дат і ювілеїв у 2017 році" доповнити відповідно до хронологічного порядку новим абзацом такого змісту: "100 років з дня утворення Генерального секретарства з міжнародних справ Української Народної Республіки 22.12.1919 року". З такими доповненнями комітет просить прийняти проект Постанови за реєстраційним номером 6228 за основу та.
Дякую вам, шановний голово комітету. Згідно Регламенту в нас немає співдоповідачів до проекту постанови. Я прошу записатися на обговорення представників фракцій. Пане Миколо, ви можете йти на робоче місце, а ми зараз. Місце, вірніше, вибачте, на робоче місце. А ми записуємося на обговорення проекту постанови. Будь ласка, від "Народного фронту" народний депутат Река.
Наша фракція підтримує, голосуємо.
Дуже лаконічно, зрозуміло і гарно. Дякуємо. Я зараз надаю з радістю слово представникам Радикальної партії. Будь ласка, пан Мосійчук.
Ігор Мосійчук, фракція Радикальної партії Олега Ляшка. Звичайно, наша фракція підтримає цю постанову. Важлива постанова, особливо в частині відзначення розстрілів української інтелігенції в ворожій Сандармох. На жаль, зараз українська делегація не має змоги відвідати це урочище, тому що воно на території Російської Федерації знаходиться. У свою чергу я особисто і наша фракція Радикальної партії Олега Ляшка наполягаємо, щоб на наступному пленарному тижні парламент розглянув Постанову про відзначення 100-річчя з дня народження видатного українського хірурга Олександра Шалімова, яке відбудеться в січні наступного року. Це надзвичайно важливо. Тому що ми маємо продемонструвати українському суспільству, українським медикам, українським хірургам шану і повагу до людини, яка зробила такий величезний внесок, ім’ям якої названий один з найбільших інститутів хірургії і трансплантології імені Олександра Шалімова. Просимо президію врахувати нашу вимогу і на наступний пленарний тиждень поставити на голосування. Дякую.
Дякуємо за висловлену позицію. Шановні колеги, останній виступаючий – це від "Блоку Петра Порошенка" пан Барна. Прошу пану Барні включити мікрофон.
Слава Ісусу Христу! Хто не знає минулого, той не буде мати майбутнього, хто не шанує своїх героїв, той ніколи не стане нацією. І наша. наш обов’язок – всіх вшанувати всіх, хто за всі часі існування української державності віддавав своє життя за незалежність. Поряд з тим я хочу звернути увагу на ще головну подію, яка відбулася 27 років назад в Україні – про студентське голодування на Майдані Жовтневої Революції, а тепер Майдан Незалежності, саме студентське голодування, яке переросло в протест української юні проти тоталітарного режиму, яке переросло у студентське голодування, у "студентську революцію" на граніті. І саме юнь, українська юнь була поштовхом до підняття незалежності нашої держави і стала прикладом для наступних революцій – "Помаранчевої революції", а також революції на Майдані – Революції Гідності. Отож, шановні депутати, голосуємо і підтримуємо дану постанову. Дякую.
Отже, колеги ми переходимо до прийняття рішення. Я прошу усіх зайти в зал, зайняти робочі місця. І прошу секретаріат Верховної Ради України запросити депутатів у зал, і голів фракцій запросити депутатів у зал. Отже, колеги, займаємо робочі місця. Готові до голосування? Отже, я ставлю на голосування проект Постанови про внесення змін у додаток до Постанови Верховної Ради України "Про відзначення пам’ятних дат і ювілеїв у 2017 році". Не виходіть із залу, колеги, навпаки – заходіть. Номер 6728, є прохання прийняти за основу і в цілому. Прошу проголосувати. прошу підтримати. Голосуємо, колеги. [[11:42:03]] За-246 Постанова прийнята. Вітаю! І, колеги, справді, вже остання постанова. В нас є такий Міжпарламентський союз і для України важливо, щоб ми показали свою позицію бойкоту цього засідання, яке буде відбуватися в Санкт-Петербурзі. І Комітет з євроінтеграції, і Комітет закордонних справ просить його швидко розглянути. Колеги, я думаю, весь зал підтримує. Я передаю слово Ірині Геращенко, будь ласка.
Шановні колеги, дійсно наступного тижня Російська Федерація і депутати Держдуми, які намагаються докласти всіх зусиль до того, аби вийти з цих політичних санкцій, ініціюють проведення, уявіть собі, в Санкт-Петербургу 137-го засідання Міжпарламентського союзу, який, уявіть собі, буде присвячений 100-річчю Жовтневої революції – революції, яка принесла кров і смерть в Україну. І тому наші колеги з двох комітетів, це Комітет закордонних справ і Комітет з євроінтеграції, напрацювали законопроект, звернення Верховної Ради України до парламентів країн-членів Міжпарламентського союзу щодо бойкоту, ініційованого Російською Федерацією і Держдумою Росії, депутатами Держдуми Росії, цього засідання. І нам дуже оперативно сьогодні потрібно його прийняти, тому що ви розумієте, що це засідання відбувається наступного тижня. Цей законопроект. постанова, це звернення зареєстровано під номером 7169. Є позитивний висновок наших колег з профільних комітетів: закордонних справ, євроінтеграції. І я зараз запрошую до слова голову профільного Комітету з закордонних справ, яка доповість нам. Це коротке, лаконічне, але дуже актуальне звернення, зареєстровано у нас воно під постановою 7169. Тільки спочатку ми голосуємо скорочену процедуру. Дуже просимо підтримати. [[11:44:24]] За-210 Ганну Гопко запрошую до слова. І, до речі, я хочу принагідно подякувати всім колегам від всіх фракцій, які входять в делегацію Міжпарламентського союзу, Бориса Івановича Тарасюка, які провели титанічну роботу по роз’ясненню нашим партнерам європейським про недопустимість брати участь в цьому дійстві, яке намагається до 100-річчя революції влаштувати Російська Федерація. Пані Ганно, прошу, вам слово.
Дякую. Шановні колеги, справді, це дуже цинічно, що до 100-річчя революції Росія намагається в Санкт-Петербурзі зібрати представників різних парламентів, членів делегації Міжпарламентського союзу для того, щоб вкотре посилити свої позиції. І саме тому ми виходимо. сьогодні ініціювали Звернення Верховної Ради України до парламентів країн-членів Міжпарламентського союзу щодо бойкоту ініційованого російськими парламентарями 137-ї Асамблеї Міжпарламентського союзу. І хочу відразу сказати, що Верховна Рада переконана, що російська агресія, яка вже четвертий рік. федерація, яка вже четвертий рік продовжує військову агресію проти України, підриває територіальну цілісність і суверенітет Грузії, Республіки Молдова, проводить системну політику з дестабілізації внутрішньополітичної ситуації в Європі та втручання в внутрішні справи інших країн, не повинна мати права приймати у себе міжнародні заходи під егідою міжнародних організацій, статутні норми і принципи яких вона грубо порушує. Міжпарламентський союз є однією з найдавнішіх інституцій. І тому цим бойкотом ми якраз і закликаємо, і висловлюємо свою жорстку позицію про те, що українська делегація не буде брати участі. І також принагідно хотіла б подякувати всім членам нашої делегації Міжпарламентського Союзу за те, що вони, і групам дружби, які закликали своїх колег також бойкотувати 137 Асамблею Міжпарламентського союзу, і подякувати зокрема парламентаріям Грузії, Литви, яких ми переконали, які висловили достатньо жорстку позицію і не будуть брати участі в 137 Асамблеї Міжпарламентського союзу. Тобто вони не поїдуть в Санкт-Петербург. І я думаю, що цим бойкотом ми в черговий раз закликаємо міжнародну спільноту не підтримувати Росію і гібридні агресивні дії Кремля по відношенню до інших держав. Прошу вас підтримати і проголосувати. Дякую.
Дякую, шановна пані Ганно. Колеги, я хочу поінформувати, що серед авторів постанови про звернення Верховної Ради України до парламентів країн-членів Міжпарламентського союзу щодо бойкоту ініційованої російськими парламентарями 137 Асамблеї Міжпарламентського союзу члени Комітету закордонних справ і представники всіх фракцій по суті. Це і позафракційна пані Гопко, це і Борис Іванович Тарасюк від "Батьківщини" шановної, це Ігор Гузь від шановного "Народного фронту", це і Світлана Заліщук, Ірина Луценко, Володимир Ар’єв від "Блоку Петра Порошенка", і це пан Вовк від шановної Радикальної партії. Тому, власне, нам здається, що ця постанова об’єднує залу, об’єднує всі фракції. І ми пропонуємо зараз записатись на обговорення, прошу записатись на обговорення. Будь ласка, пан Мосійчук запрошується до трибуни від Радикальної партії. Просимо.
Ігор Мосійчук, Радикальна партія Олега Ляшка. Це звернення має продемонструвати не тільки позицію українського парламенту, а позицію української нації по відношенню до більшовицького заколоту, більшовицького терору до тих рік крові, які пролили більшовики в Україні і за межами України. Звичайно, жовтневий заколот у Петербурзі і його відзначення якраз демонструють ідеологію Путіна, ідеологію імперську, ідеологію більшовицьку, ідеологію, яка вбивала і вбиває українців зараз, вбивала 17-го року і вбиває по сьогоднішній день на території окупованого Донбасу і Криму, демонструє ідеологію політичних переслідувань політв’язнів-українців, які наразі утримуються Московією на своїй території. Тому це надзвичайне важливе голосування, надзвичайно важливе звернення, яке продемонструє світу позицію воюючої України по відношенню до більшовиків минулого і більшовиків сучасного. Немає серед московітів друзів України, і це демонструється цим відзначенням, яке планується у Петербурзі. Вони, насправді, цим відзначенням демонструють тяглість царя-батюшки і Леніна. Україні це неприйнятно! Україна понад усе! Слава Україні!.
Дякуємо за вичерпну позицію. Будь ласка, від фракції "Батьківщина" пані Олена Шкрум. З місця вона буде виступати. Прошу, Олена Шкрум.
Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Дякую за надане слово. Колеги, перш за все я, дійсно, хочу сказати, що Міжпарламентський союз – це найстаріша у світі міжпарламентська організація. Я мала честь бути членом цієї делегації на попередній делегації. І я хочу подякувати всім колегам, які доклали тоді неймовірних зусиль для того, щоб донести нашу позицію, в тому числі до всіх груп, до всіх держав світу, які приймають участь у цій великій міжпарламентській організації. Втім я хочу повідомити, що в нашій делегації позиція була єдина: ми не можемо відвідувати Російську Федерацію, ми не можемо приймати участь в Петербурзі в цьому незрозумілому абсолютно зібранні. Ми просимо і закликаємо інших партнерів, які підтримують Україну і які розуміють, що відбувається зараз на території України, і яка агресія тут відбувається останні 4 роки, блокувати це засідання. Нас тоді підтримала Грузія і делегації також інших країн. Втім, я також хочу зазначити, що, колеги, це та делегація, на жаль, яка ще не сформована офіційно і не має постійної і офіційно сформованої делегації до Міжпарламентського союзу. І тут я хочу звернутися в тому числі до пана Парубія як Голови Верховної Ради, ви є членом цієї делегації. Я прошу вас дати доручення сформувати постійну делегацію для того, щоб посилити наші позиції. На жаль, у нас було дуже мало членів делегацій попереднього разу і, на жаль, ми не працювали системно з цією делегацією. Саме тому ми не змогли повністю заблокувати призначення Санкт-Петербургу для наступного засідання цієї делегації. Я думаю, що ми маємо працювати системно так, як ми зараз показуємо це от по цьому питанню в залі, і маємо дійсно об’єднати всі позиції, тут немає опозиції, тут немає коаліції, ми працюємо спільно і маємо дуже сильно відпрацювати наше донесення позицій до країн Африканського Союзу, до країн Латинської Америки, до країн Азії, ну, з якими ми, на жаль, набагато менше працювали ніж це було потрібно. І тут я якраз прошу вашої підтримки і взагалі підтримки керівництва Верховної Ради. Дякую. А це ми будемо підтримувати, безумовно. Дякую Борису Івановичу Тарасюку, який провів титанічну роботу з цього приводу. Дякую.
Так само дякуємо. Дозвольте короткий коментар. Абсолютно погоджується президія відносно необхідності негайного формування постійно діючої делегації в Міжпарламентському союзі, яка зможе системно працювати в цій найстарішій Міжпарламентській асамблеї. Але дуже важливо сказати, що не Парубій як Голова Верховної Ради формує делегацію. Мають фракції подати своїх постійних представників, а Комітет закордонних справ згідно Регламенту має цю делегацію затвердити. Тому ми звертаємось до лідерів фракцій зробити негайно такі подання. І зараз надаємо слово пану Кишкарю, який представить позицію "Блоку Петра Порошенка". Він передає Вікторії Пташник. Пані Вікторія, вам слово.
Пані Вікторія, я перепрошую. Це заключний виступ, через дві хвилини відбудеться голосування, я прошу усіх зайти в зал і зайняти робочі місця, будь ласка.
Дякую. Вікторія Пташник, позафракційний народний депутат. Я також всіх колег хочу закликати голосувати за це надзвичайно важливе звернення, ви знаєте, що Міжпарламентський союз є найстарішою організацією, який опікується питаннями демократії, який постійно на своїх засіданнях говорить про те, що не може ніхто переслідуватися за жодних ознак в будь-якій країні світу, який засуджує будь-яку агресивну поведінку, будь-яких держав. Ви знаєте, наступне засідання, на превеликий жаль, Асамблеї Міжпарламентського союзу пройде у російському місті Санкт-Петербурзі. Я мала честь також брати участь у попередній делегації разом з паном Тарасюком, з Альоною Шкрум, з Олексієм Порошенком, де ми б вчотирьох відстоювали українські інтереси, де ми б працювали якраз проти багатьох маніпулятивних речей, які Російська Федерація намагалася просунути у резолюції. Більш того, я хочу вам сказати, що тоді, на засіданні Міжпарламентського союзу в Бангладеш, Російська Федерація вдалася до своїх абсолютно звиклих дій пропагандистських, де вони почали поширювати інформацію про те, що маніпулятивна резолюція начебто прийнята Генеральною асамблеєю Міжпарламентського союзу тоді, коли ця резолюція навіть ще не розглядалася на Асамблеї. Багато з країн тоді обурилися поширенню такої недостовірної інформації, фактично фальстарту з боку Російської Федерації. Саме тому я хочу подякувати зараз всім тим країнам, які на попередньому засіданні Міжпарламентського союзу підтримали позицію України, які допомогли нам прибрати купу маніпулятивних речей з резолюції Міжпарламентського союзу і закликати всі країни утриматися від відвідання, власне, наступного засідання Міжпарламентського союзу в Санкт-Петербурзі. А наших парламентарів, проголосувати за дане звернення. Дякую.
Дякую. Ми завершили обговорення, колеги, і переходимо до голосування, прошу всіх зайняти свої місця. Отже, я ставлю на голосування проект Постанови про звернення Верховної Ради України до парламентів країн-членів Міжпарламентського союзу щодо бойкоту, ініційованою російськими парламентарями 137 асамблеї Міжпарламентського союзу Санкт-Петербург (номер 7169). Висновок комітету підтримати проект постанови. Прошу проголосувати і прошу підтримати, колеги. Прошу підтримати, прошу підтримати. [[11:56:15]] За-249 Рішення прийняте. Колеги, я хочу вас повідомити. Я прошу, щоб ми МЗС, для Апарату даю доручення, щоб МЗС нашу заяву розіслав усім парламентам учасникам Міжпарламентського союзу, щоб засвідчити позицію України. Отже, колеги, завершилися консультації по кібербезпеці, ми зможемо до неї перейти. Але перед тим, як перейти до кібербезпеки, я прошу зараз, щоб ми проголосували два питання, які є в порядку денному, лишень включення в порядок денний сесії. Це є вимога коаліції, щоб ми сьогодні проголосували включення в порядок денний сесії, а після обіду розглянули. Це займе по одній хвилині два закони, один з них 7163 і 7163-1, це проект Закону про особливості державної політики і забезпечення державного суверенітету України на тимчасово-окупованих територіях в Донецькій, Луганській областях, другий 7164 це про створення необхідних умов для мирного врегулювання ситуації в районах Донецької та Луганської областей. Є і альтернативні теж, включаючи альтернативний. Тире два. 7163, 7163-1 і 7163-2.
І 7164-1. Таким чином всі, які є. Колеги, це тільки включення в порядок денний сесії для прийняття рішення. Тому, колеги, я прошу приготуватися до голосування. Спочатку я ставлю включення в порядок денний для прийняття рішення 7163, 7163-1 і 7163-2. Прошу підтримати включення в порядок денний сесії та прийняття рішення. Прошу проголосувати. Голосуємо, колеги. [[11:58:17]] За-213 Друзі, я. Очевидно не збагнули, це той закон, де чітко називають Росію агресором. Це той закон, який дає нам перспективу нашої роботи і нашої діяльності з окупованими територіями, колеги. Це законопроект, який готувався в РНБО. Я прошу, ви очевидно не зорієнтувались, я прошу змобілізуватись і підтримати. І я ще раз ставлю на голосування включення до порядку даної сесії для прийняття рішення 7163, 7163-1 і 7163-2. Я прошу патріотів підтримати, прошу проголосувати. Не виходьте з залу, колеги, навпаки, заходіть в зал. Прошу проголосувати, прошу підтримати, це патріотичний важливий законопроект. Прошу підтримати прошу проголосувати. Прошу голосувати, прошу підтримати, колеги! Отже, голосуємо, підтримаємо, колеги. Прошу підтримати. [[11:59:21]] За-232 Рішення прийняте. Наступний 7164 і 7164-1, так? 7164-1. Теж включення в порядок денний сесії для прийняття рішення, прошу голосувати. [[11:59:53]] За-253 Рішення прийняте. І, колеги, таким чином ми зможемо о 12:30 перейти до питань кібербезпеки. Я прошу голову Комітету з питань інформатизації та зв’язку Данченка Олександра Івановича після перерви о 12:30 бути в залі, ми відразу переходимо, і ми маємо до другої години встигнути. Я прошу всіх, колеги. Отже, зараз 12 година. Я оголошую перерву на 30 хвилин, і о 12:30 ми нашу роботу продовжимо з розгляду проекту Закону про основні засади забезпечення кібербезпеки України.
Отже, колеги, 12:30, і ми можемо переходити до наступного питання порядку денного. Комітет завершив необхідні консультації по проекту Закону про основні засади забезпечення кібербезпеки України. Ви пригадуєте, яка у нас була непроста дискусія, коли він вже розглядався у другому читанні. Ми відправили його на повторне друге читання. Комітет зумів провести дуже масштабну, серйозну роботу для того, щоб вилучити із законопроекту всі норми, які викликають дискусію. І таким чином ми можемо переходити до розгляду проекту Закону про основні засади забезпечення кібербезпеки України (номер 2126а). Нагадую, це повторне друге читання. І я запрошую до доповіді голову Комітету з питань інформатизації та зв’язку Данченка Олександра Івановича.
Доброго дня, шановні колеги. Я хочу подякувати спікеру парламенту, віце-спікеру парламенту за підтримку Закону "Про електронні довірчі. Хочу подякувати кожному депутату, кожному автору, кожному депутату хочу подякувати за підтримку цього законопроекту. Ми сьогодні відкрили цифрову Україну. Всім дякую. Щодо стосовно цього законопроекту. Законопроектом про основні засади забезпечення кібербезпеки України пропонується визначити правові та організаційні засади державної політики у сфері кібербезпеки, її основні принципи та напрямки забезпечення. Всього до проекту закону надійшло 193 пропозиції від 10 народних депутатів, із них 20 пропозицій до повторного другого читання. Зазначені пропозиції було опрацьовано та підготовлено текст доопрацьованої редакції законопроекту для розгляду Верховною Радою у повторному другому читанні. При підготовці до розгляду законопроекту у повторному другому читанні враховано більшість зауважень Головного науково-експертного управління та зауважень Головного юридичного управління, наданих до другого читання. 93 правки було враховано, 39 – враховано редакційно, 8 – враховано частково, 53 – відхилено. Наскільки важливе питання кібербезпеки, я думаю, зараз розуміє кожен з нас. Ми ведемо війну з ворогом, з агресором – Росія, яка. це гібридна війна, однією з частин цієї війни є кібератаки. Сучасні війни вже не виграються танками. Достатньо кіберзагрози, достатньо не бути захищеним проти кібератак як державі, так бізнесу, звичайній пересічній людині, і держава може бути знищена. Спілкуючись з американськими сенаторами, з європейськими парламентарями, з Єврокомісією, з багатьма регуляторами Європи з питань кібербезпеки, всі вони кажуть про одне: Україна зараз перша і єдина країна в світі, яка приймає участь в реальній кібервійні. Наші кібервійська – це перша кіберармія у світі, яка веде війну з Росією як агресором. Нам дуже важливо сьогодні забезпечити правові засади нашим спеціальним службам, органам, які вказані в стратегії Президента про кіберзахист держави, надати їм правові повноваження для здійснення реального кіберзахисту нашої держави. Комітет пропрацював з багатьма депутатами, з нашими відповідальними органами, державними органами, з європейськими консультантами і підготував цей законопроект до повторного другого читання. Шановні народні депутати.
Так, хвилину, завершити дайте, будь ласка.
Шановні народні депутати, сьогодні ми разом з вами дали старт цифровому майбутньому України. Але ми повинні. не повинні забувати, що нам потрібен захист, захист від нових загроз, яким є кібератаки, яким є кібервійна. Я дуже прошу, точно так же, як по законопроекту про електронні довірчі послуги, зібратися, підтримати цей законопроект і підсилити, значно підсилити обороноздатність нашої держави. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую, шановний колего. Ми починаємо рухатися по поправках. Поправка номер 3 народного депутата Бондаря. Не наполягає. Поправка номер 7 народного депутата Гуляєва. Не наполягає. Поправка номер 3 народного депутата Ківалова. Не наполягає. Поправка номер 11, Гуляєв. Не наполягає. 13, Ківалов. Не наполягає. 14, Гуляєв. Не наполягає. 19, Гуляєв. Не наполягає. 20, Сольвар. Не наполягає. 23, Ківалов. Не наполягає. 29, Ківалов. Не наполягає. 31, Гуляєв. Не наполягає. 42, Сольвар. Не наполягає. 43, Козир. Не наполягає. 55, Бондар. Не наполягає. 63, Мирний. Не наполягає. 68, Ківалов. Не наполягає. 72, Бондар. Не наполягає. 76, Семенуха. Не наполягає. 77, Лук’янчук. Не наполягає. Сольвар, 80-а. Не наполягає. 81-а, Козир. Не наполягає. 86-а, Бондар. Не наполягає. 87-а, Бондар. Не наполягає. Мирний, 91-а, 92-а. Не наполягає. 96-а, Семенуха. Не наполягає. 97-а, Бондар. Не наполягає. 102-а, Лук’янчук. Не наполягає. 105-а, Семенуха. Семенуха не наполягає. 112, Семенуха. Не наполягає. 113-а, Гуляєв. Не наполягає. 116-а, Сольвар. Не наполягає. 117-а, Козир. Не наполягає. 126-а, Лук’янчук. Не наполягає. 128-а, Лук’янчук. Лук’янчук! Не наполягає. 130-а, Сольвар. Не наполягає. Ви знаєте, як ніхто не наполягає на поправках, мені незвично працювати. Може хтось таки. Ломка, ломка йде, що ніхто не наполягає. Давайте хтось. наполягаєте, ура! Левченко. [[Шум у залі]] А ми ще до неї не дійшли. Я. [[Шум у залі]] Ну, зачекай, я запам’ятала, 159-а, зраділа з цього приводу. Рухаємося далі. 130-а, Сольвар. Не наполягає. 131-ша, Бондар. Не наполягає. 132-га, Козир. Не наполягає. 133-я, Лук’янчук. Не наполягає. Далі рухаємося. Ми зараз підійдемо до 159-ї і урочисто надам вам право наполягати на цій поправці. 154-а, Бондар. Не наполягає. 155-а, Бондар. Не наполягає. 158-а, Лук’янчук. Не наполягає. 159-а. Наполягає Левченко. Будь ласка, мікрофон. Будь ласка, Левченко, мікрофон, я ж попросила. Прошу, будь ласка. Це щось із системою, я ж.
Дякую. Левченко, "Свобода", 223-й округ, місто Київ. Загалом хотів би зазначити, що після доопрацювання законопроект більш позитивний, ніж негативний, його варто підтримати. Але хотів би зазначити на оцю. цей момент, який я зараз хотів би сказати. Значить, положення частини першої статті 9 є декларативними, це більш притаманно стратегії або концепції, а не закону як нормативно-правовому акту вищої юридичної сили, положення якого мають імперативний характер. От якщо конкретно говорити, що в проекті наголошується про, цитую: "створення системи своєчасного виявлення, запобігання та нейтралізації кіберзагроз, у тому числі, і залучення волонтерських організацій". Але невідомо як, якими органами, в якому порядку має створюватися вказана система, не передбачена будь-яка відповідальність за невиконання задекларованого наміру. І це стосується інших напрямів державо-приватної взаємодії в сфері кібербезпеки. Тому я пропоную додати одне буквально речення, що план та порядок державно-приватної взаємодії у сфері кібербезпеки визначає Кабінет Міністрів України, щоб була конкретна юридична визначеність. Дякую.
Зрозуміло. Будь ласка, я прошу коментар від голови комітету. Це правка була відхилена комітетом, поясніть нам, будь ласка, чому.
Шановний пан Левченко, я підтримую ідеологію ту, яку ви говорите, але хочу сказати, що комітет уже уважно розглядав правки. Чому ми відхили саме цю правку? Тому що статтею 9 законопроекту вже визначено шляхи державно-приватної взаємодії, які дозволять будь-якому суб’єкту забезпечення кібербезпеки вживати відповідні заходи. Статтею 9. Зазначена правка звужує питання державно-приватної взаємодії лише до обмеженого кола суб’єктів, що підпорядковані Кабінету Міністрів України. Ми тільки що делегацією повернулися з Європейського Союзу, де ми розглядали все це, і питання державно-приватного партнерства є головним в запровадженні кібербезпеки в кожній країні. Жодна європейська країна – чи Франція, чи то Німеччина – за власні. державні кошти не можуть побудувати систему, і тому максимально розширено повинно бути приватно-державне партнерство в цьому питанні. Але для цього, я хочу сказати, що потрібно мати правильний закон про приватно-державне партнерство. В цьому є проблема. Я.
Завершіть, будь ласка. 30 секунд, завершуйте.
Тобто для побудови нормальної системи кіберзахисту, кібербезпеки потрібно державно-приватне партнерство, і наше завдання як парламенту – зробити дієвий законопроект у цій сфері. Потрібно буде сконцентруватися н цьому питанні. Також хочу звернутися до народних депутатів, що ми дуже швидко йдемо по цьому законопроекту, і запросіть своїх колег до залу. Дуже надважливий законопроект, і важливо, щоб в залі були люди.
Мудре зауваження дуже. Я дуже прошу, шановні колеги, зараз зосередитися, не розмовляти з трибунами і ложами, а повернутися до робочих місць і визначитися по поправці № 159 народного депутата Левченка. Хто підтримує цю поправку, яку відхилив комітет, я дуже прошу визначитися. Голосуємо. [[12:43:57]] За-63 63 народних депутатів підтримали поправку, це означає, що вона не врахована. А ми рухаємося далі. Шановні колеги, у нас дуже скоро відбудеться голосування. 169-а поправка вона частково врахована, і народний депутат Семенуха наполягає на тому, щоб йому дали слово і вимагає, щоб була його поправка заслухана в повному обсязі. Будь ласка.
Семенуха Роман, фракція "Об’єднання "Самопоміч". Шановні колеги, шановна пані віце-спікер, я хочу закликати всі фракції зібратись і підтримати цей важливий закон. Насправді, на четвертий рік війни ми дуже мляво відповідаємо на кіберзагрозу, яка є складовою сьогодні гібридної війни. Однією з важливих новел цього законопроекту, це є створення необхідного координаційного центру при Раді національної безпеки і оборони. Фактично вже сьогодні чимало робиться нашими колегами. Але дуже важливо створити необхідні умови, надати повноваження для того, щоб вони діяли саме в законному руслі. Друге. Цей законопроект визначає об’єкти критичної інфраструктури, дає повноваження Центру протидії кіберзагрозам фіксувати інциденти. Найголовніше – взаємодіяти між приватним і державним сектором управління. Тому дуже прошу вас підтримати. Це лише базовий, засадничий закон, але який дасть можливість вже сьогодні набути певних повноважень і протидіяти сьогоднішній агресії. Дякую.
Зрозуміле ваше пояснення. Колеги, я зараз даю слово для пояснення позиції комітету по поправці 169 голові комітету. Я наголошую, що це поправка пана Семенухи, яка була тільки частково врахована редакційно комітетом. Але ми просимо пояснення тут комітету.
Дуже важлива правка. Я дякую народному депутату за те, що так ґрунтовно пропрацював. Але, що я хочу тут сказати. Що контроль за діяльністю із забезпечення кібербезпеки суб’єктів сектору безпеки і оборони інших державних органів здійснюється Президентом України та Кабінетом Міністрів у порядку, визначеному Конституцією і законами України. Наступне. Незалежний аудит діяльності основних суб’єктів національної кібербезпеки, визначений частиною другою статті 8 цього закону, щодо ефективності системи забезпечення кібербезпеки держави проводиться щороку згідно з міжнародними стандартами. Звіти про результати проведення незалежного аудиту, визначені частиною другою статтею 8 цього закону, щодо ефективності системи кібербезпеки держави за попередній рік подаються Президентові України, Верховній Раді України та Кабінету Міністрів України в 45-денний строк після закінчення календарного року. Тобто я вважаю, що в редакції комітету більш точно, більш детально розписано всі ці пункти, що знову ж таки для таких інноваційних і технологічних законів не.
Дайте завершити 30 секунд.
не дає можливості подвійного тлумачення і задвоєння якихось термінів, які можуть використовуватися у той чи інший бік. Це неприпустимо для таких законопроектів. Тому я прошу зал не підтр. Тобто ми врахували все редакційно, я прошу зал підтримати позицію комітету.
Шановні колеги, я прошу визначитися. Пан Семенуха пропонує все-таки розширити його поправку, а комітет стверджує, що врахував її редакційно. Голосуємо, будь ласка. І я апелюю до колег, які ще не повернулися до сесійної залі, у нас залишилось буквально 10 поправок і ми переходимо до голосувань, тому повертайтесь до зали. Зараз, будь ласка, голосуємо, визначаємось по поправці 169. [[12:47:59]] За-71 71 народний депутат. Не підтримали поправку. Наступна 170-а народного депутата Лук’янчука. Він наполягає. Просимо, будь ласка, мікрофон народному депутату Лук’янчуку.
Дякую, шановні колеги. Хотів би наголосити на даній поправці у зв’язку з тим, що провадження незалежного аудиту здійснюється шляхом забезпечення проведення контролю та моніторингової функції незалежними органами. Тому я дуже наполягаю, щоб ця поправка була врахована у зв’язку з тим, що незалежним аудит є незалежним. І на цьому роблю наголос. Дуже дякую.
Дякуємо за ґрунтовне роз’яснення вашої поправки. Ми попросили б комітет зараз пояснити залу, чим керувалися, коли відхилили цю поправку. Будь ласка.
Ця поправка була відхилена комітетом тому, що вона була врегульована вже, частково була врегульована в інших статтях і прийняттям інших правок. І знову ж таки прийняття такої правки вводить дублювання деяких понять. Крім того, питання взагалі проведення міжнародного аудиту, воно по європейських країнах визначається ще на момент сертифікації різних сертів або центрів. Тому комітет вважає, що прийняття такої правки є недоцільним. По-перше, вона частково врахована в інших пунктах. По-друге, це все прописано, такі аудити на моменти сертифікації. Прошу зал не підтримувати цю правку.
Зрозуміло ваше роз’яснення. Шановні колеги, давайте визначимося по поправці номер 170 народного депутата Лук’янчука, який наполягає на тому, щоб вона була врахована в законі. Але в той же час комітет її не підтримав. Я прошу визначитися залу. Давайте, визначаємося, ми почули всі відповідні роз’яснення. Я прошу депутатів повертатися до зали, тому що за 10 хвилин у нас відбудеться голосування. [[12:50:06]] За-73 73 голоси. Не набрала ця поправка необхідної кількості голосів. Народний депутат Лук’янчук наполягає на наступній 171 поправці. Будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, ну, звичайно, добре, що незалежний аудит, це вже враховано. Я хотів би, щоб ще було враховано питання стосовно міжнародних стандартів цього аудиту, тому що ми ж прямуємо до європейської спільноти і нам потрібно, щоб в нас була взаємоузгодженість законодавства європейського із нашим. Тому я дуже наполягаю на підтримання того, щоб було впроваджено міжнародні стандарти аудиту. Дякую.
Дякую за роз’яснення. Дійсно, ця поправка стосується міжнародних стандартів аудиту і комітет чомусь її відхилив. Ми би попросили роз’яснення. Прошу.
Прийняття європейських стандартів є надважливим питанням. І, звичайно, ми не можемо ігнорувати такі питання, тим паче відхиляти. В цьому законопроекті ми ввели таке поняття, як технологічна нейтральність, тобто нейтральність стандартів. Тобто ми визнаємо і європейські стандарти, але і залишаємо українські стандарти для того, щоб наші українські напрацювання, наші українські інститути. Дуже добре за це виступає Радикальна партія Ляшка "За українське!". І ми таким чином підтримуємо українські розробки, все українське. І тому ми повинні надати і українським стандартам, українським інститутам можливість працювати в Україні. Тому ми відхилили цю правку, тому що ми ввели поняття нейтральності до стандартів, автоматично таким чином визнаючи європейські стандарти, але й даючи можливість працювати українським стандартам. Дякую.
Роз’яснення дайте нам, будь ласка, наскільки це гармонізується з Угодою про асоціацію і нашими зобов’язаннями відносно, в тому числі гармонізацією стандартів, що стосуються імплементації Угоди про асоціацію.
Згідно 910-ї директиви 2014 року якраз і прописано те, що при транскордонному чи електронних довірчих послугах, чи кібербезпеці підтримувалися стандарти і були взаємопідтримувані як локально державою, так і загальноєвропейські. Тобто таким поняттям, як нейтральність стандартів, ми це питання вирішуємо згідно 910-ї директиви.
Шановні колеги, ми почули вичерпні роз’яснення. Наш шановний колега Лук’янчук наполягає на тому, щоби в тілі закону все-таки було положення про міжнародні стандарти аудиту зафіксовано. Комітет відхилив цю поправку. Я прошу визначитися зараз голосуванням відносно поправки номер 171 народного депутата Лук’янчука. Прошу, будь ласка. [[12:53:16]] За-93 93 голоси підтримали поправку щодо міжнародних стандартів аудиту. Рухаємося далі. І народний депутат Лук’янчук наполягає на 172 поправці. Будь ласка, мікрофон йому ввімкніть.
Шановні колеги, я хотів би наголосити вашу увагу стосовно того, що ми живемо в правовій державі, і тому всі законодавчі акти повинні підпорядковуватись Основному Закону нашому – це Конституції України. Тому я дуже вас прошу привести у відповідність до Конституції України шляхом цієї поправки, це приводиться у відповідність до Конституції України і до рішення Конституційного Суду України в частині повноважень комітетів Верховної Ради. Тому я дуже вас прошу підтримати дане питання, тому що ми повинні забезпечувати правову основу нашої держави. Дякую.
Дякую за роз’яснення. Будь ласка, слово голові комітету.
Ми консультувалися по цьому питанню, воно, дійсно, є важливим, але Юридичне управління Верховної Ради надало нам роз’яснення, що не можна в законі вказувати конкретний комітет, назву комітету, який буде за це відповідати. Тому що в майбутньому можуть бути змінені чи назви комітету, чи предмет відання цього комітету буде переданий до іншого комітету. Тому юридично правильно прописано, що комітет, до предметів відання якого буде належати саме питання кібербезпеки. Тому тут було врахована чисто юридична позиція, комітет вважає її правильним і врахував пропозиції юридичного управління. Прошу не підтримувати цю правку.
Роз’яснення зрозуміло. Я прошу залу визначитися з голосуванням по правці номер 172 народного депутата Лук’янчука. Я прошу визначитися. [[12:55:16]] За-73 73 депутати її підтримали, колеги, а це недостатньо. Ми рухаємось далі. У нас залишається три поправки, також потім ще у нас бере слово по поправці, чотири поправки, ще народний депутат Євтушок. Тому буквально за п’ять, за сім хвилин у нас відбудеться голосування. Я ще раз звертаюся до колег з проханням повернутися до сесійної зали. Зараз 180 поправка народного депутата Лук’янчука. Будь ласка, мікрофон Лук’янчуку.
Дякую. Шановні колеги, я хотів би поставити на підтвердження поправку номер 58, я хочу звернути на неї увагу. У зв’язку з тим, що питання стосовно державної таємниці та комунікацій технологічних систем, які призначені для оброблення інформації, вже врегульовані чинним законодавством. І дана поправка, вона додатково зайвий раз врегульовує це питання, яке не потрібно вже в цьому законі прописувати. Прошу поставити 58 поправку на підтвердження. Дякую.
Добре. Колеги, дивіться, я оголосила, що пан Лук’янчук зараз буде дискутувати з нами по своїй поправці 180. Але він оголосив, що він просить поставити на підтвердження 58 поправку, яку комітет врахував, це поправка, зараз я вам скажу, авторства народного депутата Козира. Вона була врахована комітетом, і вона стосується соціальних мереж, приватних електронних інформаційних ресурсів мережі та інших блок-платформ. Я прошу голову профільного комітету пояснити суть поправки і дати логіку рішення комітету, який це підтримав.
Дивіться, у нас йде гібридна війна на сьогоднішній момент. І ті соціальні мережі, ми ж не говоримо про блокування, там, про фільтрацію, ми говоримо про те, що ми повинні захищати, і однією з головних напрямків цих атак є соціальні мережі. Тут прописується про те, що надати можливості захищати, надати технічні вимоги, це є дуже правильна поправка, її не можна голосувати проти. Тому я прошу навпаки підтримати, підтримати цю правку. Прошу проголосувати "за".
Є роз’яснення голови комітету, який вважає, що вилучення цієї поправки розбалансує законопроект. Шановний депутат Лук’янчук, ви наполягаєте на тому, щоб поставили на підтвердження? Народний депутат, це його право як народного депутата, наполягає на тому, щоб поправка номер 58 народного депутата Козира була поставлена на підтвердження. Комітет просить її підтримати, проголосувати "за". Шановні колеги, я прошу зосередитися, підтримати зараз поправку народного депутата Козира. На думку голови комітету, вилучення цієї поправки розбалансовує законопроект. Голосуємо, будь ласка. Просимо голосувати "за". Будь ласка, колеги. Ми поправку голосуємо на підтвердження номер 58. [[12:58:40]] За-158 Але ця поправка набирає лише 158 голосів. Я попрошу вас, голова комітету зафіксувати це, і потім дати бачення, що ми робимо далі з законопроектом. Народний депутат Лук’янчук, ви наполягаєте на поправці номер 180? Будь ласка, мікрофон, народному депутату Лук’янчуку.
Шановні колеги, я прошу доповнити положення, "Прикінцеві положення" доповнити наступними змінами до законів: про засади внутрішньої і зовнішньої політики, про основи національної безпеки України та про боротьбу з тероризмом. Прошу доповнити дані "Прикінцеві положення" даними питаннями. Дякую.
Дякую, шановні колеги. Будь ласка, коментар уже короткий голови профільного комітету, і просимо до зали повертатися, у нас залишилось дві поправки. Будь ласка, пан Данченко.
Я що хочу сказати, що про засади внутрішньої і зовнішньої політики, про основи національної безпеки України та боротьбу з тероризмом, вибачте, це регламентується зовсім іншими. зовсім іншими законами, і не потрібно в один. в один закон пов’язувати з великою кількістю інших. Є чіткі регламентації в інших актах, є чіткі регламентації в інших законах. Ми говоримо зараз про кібербезпеу. Є рекомендації Європейського Союзу про те, що закони повинні бути короткі, сконденсовані і мати якнайменше зв’язків з іншими законами. Тому прошу не підтримувати цю правку.
Визначаємося, будь ласка, по поправці 180, по якій дали роз’яснення і автор поправки, і комітет. Будь ласка, визначаємося по поправці Лук’янчука. Колеги, просимо до зали повертатися, у нас ще три поправки, тому ще дві просять поставити на підтвердження. [[13:00:42]] За-78 Немає голосів. 181-а, Семенуха. Не наполягаєте. Так, народний депутат Євтушок наполягає на поправці 184. Це поправка Лук’янчука, яка врахована, але він просить. 188-а. Зараз, я все почула. Спочатку тоді пані. Вибачте, спочатку пані Червакова наполягає поставити на підтвердження 186 поправку народного депутата Лук’янчука. 186 поправка була врахована комітетом, але пані Червакова хоче виступити з вимогою поставити її на підтвердження. Мікрофон Черваковій.
Шановні колеги, я звертаюся до журналістів. Це поправка, яка встановлює тотальну диктатуру і, фактично, заперечує доступ до інформації громадян, до будь-якої інформації, яка становить суспільний інтерес, інформації про життя, здоров’я людей, про небезпеку, про екологічні питання тощо. Тобто якщо ця поправка пройде, то на Законі "Про доступ до публічної інформації" можна буде "поставити хрест". Ця поправка подавалася вже як окремий закон, і наш комітет 6 травня 2015 року його відхилив. Позиція нашого комітету полягає в тому, що, дійсно, інформація про об’єкти критичної інфраструктури не може бути в загальному доступі. Але якщо. Для того, щоб захистити цю інформацію треба вносити зміни до Закону "Про державну таємницю", а не до Закону про інформацію. Якщо вносити ці зміни до Закону про інформацію, то це призведе до диктатури. Прошу цю поправку провалити. Дякую.
Будь ласка, коментар. Зараз! Коментар автора, і потім цієї поправки Лук’янчука і потім голови профільного комітету. Прошу роз’яснити вашу поправку.
Дякую. Шановні колеги, дана поправка не відноситься до самого змісту інформації. Вона відноситься до сукупності електронних даних, символів та сигналів, тобто технологічної інформації, яка створюється мовою машин і призначена для управління, керування машинами автоматизованими системи. Тобто це не стосується самого безпосередньо інформаційного наповнення. Воно стосується кодів і мови програм, і команд. Тому я прошу вас дуже підтримати дану поправку, тому що вона врегульовує питання стосовно захисту критичної інфраструктури, а саме реєстрів, баз даних і так далі. Тому я вас дуже прошу, ви ж бачили, були свідками, як були. доступ до реєстрів несанкціонований, як взламувалася інформація, як підставлялися дані. Я думаю, що на фоні цього всього потрібно врахувати цю поправку і захистити інформацію. Дякую.
У нас немає такого поняття, як "репліка на репліку" під час обговорення поправок. Ваше право було, пані Червакова, озвучити позицію щодо. ставити на підтвердження. Ви її озвучили. Далі ми послухали автора цієї поправки. Тепер ми послухаємо голову профільного комітету. Просимо вас. І потім зала визначиться.
Шановні колеги, жодним чином ні комітет, ні цей законопроект не стосується взагалі публічної інформації або інформації про зміст, контент, газет, інтернетів жодним чином. Кібербезпека захищає технологічну інформацію. Тут чітко прописано: технологічна інформація. Технологічна інформація – це те, що як вірус "Petya", який через ваші бухгалтерські програми проліз, це те, як були відключені наші обленерго. Технологічна інформація, вибачте, прописана у словниках, технологічна інформація прописано в цьому законопроекті. Прибираючи технологічну інформацію, що ж ми будемо захищати? Що ж ми будемо захищати? Жодного відношення немає, немає жодного відношення, тут чітко це прописано. Ну, мені по-іншому ніяк не можна сказати. Контент, кіберзахист не може захистити контент, він не може чіпати контент, це те, що.
Шановні колеги, ми почули роз’яснення автора поправки голови комітету. Вони просять проголосувати за поправку, яка була підтверджена комітетом. Пані Червакова просить поставити її на підтвердження. Я прошу залу визначатися. Прошу, будь ласка. [[13:05:34]] За-121 Не кричіть ніхто, будь ласка. 121 голос. Олю, не кричи, ну, правда. Я вже мовчу про те, що ти зранку прийшла подавати цю поправку до зовсім іншого законопроекту. 121-й, 121 народний депутат. Не підтримана ваша поправка, шановний пане Лук’янчук. Я прошу врахувати це голову комітету. Остання, будь ласка, надається слово, зараз по поправці 188, вона врахована частково, це поправка Данченка. Але народний депутат Євтушок хоче.
Але пане Сергій, перед тим, як дати вам слово, колеги, я хочу наголосити, це остання поправка. Відповідно через 2 хвилини відбудеться голосування, щоб нам не доводилось всіх змобілізовувати в зал, я прошу вже Секретаріат Верховної Ради повідомити, що через 2 хвилини відбудеться голосування. Я прошу вже голів фракцій запросити депутатів в зал і приготуватися до голосування. Будь ласка, пане Сергій. Включіть мікрофон. Євтушок.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Дякую, пане Голово. Я хочу привернути увагу всього залу і всіх тих, хто нас зараз дивиться і слухає, що це базовий законопроект, який має на меті створити координаційний центр, який буде займатися цими питаннями. Я нагадаю всім, шановні колеги, і народним депутатам, як ми з вами не змогли протягом там хто трьох, хто п’яти, хто десяти навіть суток внести дані в електронну декларацію. Я вважаю, що це і було саме атакою, кібератакою на ці сайти. Тому потрібно нам боротися з такими речами, як кібератака. Більше того, я згадаю також систему звітності "М.Е.Dос", які ті самі, я так впевнений, з Росії люди, з Росії-агресора влізли через систему нашу звітності і внесли дуже багато деструктиву. Я також скажу, що це повторне друге читання і перший раз ми не змогли проголосувати, бо там дуже.
Ви наполягаєте на голосуванні? На підтвердженні? Ні, не наполягаєте. Ви будете коментувати, пане Олександр? Будь ласка, прокоментуйте. І заходьте в зал, будь ласка,.
Я дуже дякую, пане Євтушок, за фахові коментарі, за підтримку, за фахове розуміння цього питання і за ті. Взагалі "Батьківщина" надала дуже фахові пропозиції, які були враховані, і комітет підтримує цю позицію. Ті ну недоліки або непояснення, які. непорозуміння зараз були в залі, я думаю, що ми потім доопрацюємо їх. Тому я прошу всіх народних депутатів. Ми находимося в стані гібридної війни, всі ці віруси, відключення енергетичних систем, проблеми в телекомунікаційних мережах – це є дуже велика проблема для нас. Питання захисту критичної інфраструктури – це питання захисту всієї держави. Європарламент, Євросоюз, представники Сполучених Штатів Америки наполягають: захистіть спочатку свою критичну інфраструктуру. В цьому законопроекті чітко прописуються повноваження, якими можна визначати.
Будь ласка, хвилину йому додайте. І заходимо в зал, займаємо місця. Будь ласка, хвилину.
Чітко є поняття, що таке критична інфраструктура, що це важливо. Я хочу вам навести важливість поняття критичної інфраструктури. Наприклад, в Естонії і у Фінляндії до критичної інфраструктури віднесено крижане покриття їхніх річок і озер. Тому для нас також це дуже важливо. Кожна країна максимум уваги приділяє до таких законопроектів. Я дуже прошу зал підтримати наше сьогоднішнє таке добре починання по шляху до цифрової України чи захистом, захистом, кіберзахистом нашої держави. Я дуже вдячний абсолютно всім депутатам, які хто з критикою, хто з підтримкою виступали, надавали свої пропозиції. І прошу підтримати цей законопроект, надважливий законопроект для нашої держави. Дякую і прошу підтримати.
Дякую. Отже, колеги, обговорення завершено. І ми переходимо до прийняття рішення. Я прошу всіх зайняти робочі місця і приготуватись до голосування. Ми довго обговорювали даний законопроект, він довго чекав прийняття рішення. І нарешті ми приймаємо по ньому рішення. Тому я прошу кожного голосувати відповідально і уважно. Це питання національної безпеки. Питання кібербезпеки в інформаційній і гібридній війні, яку веде проти нас Російська Федерація, питання кібербезпеки є одне з ключових і головних питань національної безпеки. Тому я прошу всіх змобілізуватись і взяти участь в голосуванні. Отже, я ставлю на голосування проект Закону про основні засади забезпечення кібербезпеки України (номер 2126а) за пропозицією комітету прийняти в повторному другому читанні та в цілому, за виключенням 58 статті, з поправкою, яку озвучив з трибуни Верховної Ради України Данченко Олександр Іванович і з техніко-юридичними правками. Прошу голосувати, прошу підтримати. Голосуємо, колеги, 2126а у повторному другому читанні та в цілому. Прошу підтримати. Голосуємо. Голосуємо, друзі. [[13:11:52]] За-257 Закон прийнятий. Це важливий крок українського парламенту. Вітаю і комітет, і всіх учасників-розробників. Отже, колеги, закон прийнято. Переходимо до наступних питань порядку денного. Наступні у нас є дві постанови, на яких особливо гостро наголошували Комітет з питань містобудування і житлово-комунального господарства, а також Комітет з питань ПЕК. Це проект Постанови про визначення представника Верховної Ради України до складу Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (№7166). І я прошу підтримати розгляд цієї постанови за скороченою процедурою. Будь ласка, прошу підтримати. [[13:13:00]] За-185 Рішення прийнято. І я запрошую до доповіді першого заступника голови Комітету з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства Андрієвського Дмитра Йосиповича. Пане Дмитро, як ми домовлялися на Погоджувальній раді, приймаємо. Будь ласка.
Шановний Андрію Володимировичу, шановні колеги! Я хочу звернути увагу на критичний стан і ситуацію, яка склалася в роботі національного регулятора, який здійснює регулювання в галузі енергетики та житлово-комунальних послуг. У відповідності до Закону про ротацію, у відповідності до указу Президента з 26 листопада національний регулятор фактично втратить можливості приймати рішення у відповідності до своєї компетенції. Я відразу хочу зазначити, що це не тільки встановлення тарифів, це є затвердження і проведення інвестиційних програм, ремонтних робіт, виплата заробітної плати, розподіл коштів. Все це може призвести до дуже небезпечних наслідків, в першу чергу в електроенергетиці. Тому, шановні колеги, на виконання статті 8 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", а також відповідно до указу Президента Комітет з питань будівництва, містобудування та житлово-комунального господарства на своєму засіданні 4 жовтня 2017 року розглянув кандидатури до складу конкурсної комісії, запропоновані депутатськими групами та фракціями. Були запропоновані: Гаврилюк Олена Володимирівна (депутатська фракція "Об’єднання "Самопоміч"), Кучеренко Олексій Юрійович (депутатська фракція політичної партії "Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина") та Яструбинський Василь Іванович (депутатська фракція "Блок Петра Порошенка"). За результатами обговорення та проведення рейтингового голосування кандидати набрали наступну кількість голосів: Гаврилюк – 1 голос, Кучеренко – 2, Яструбинський – 7. Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України кандидата на посаду конкурсної комісії Яструбинського Василя Івановича, та який отримав найбільшу підтримку. Прошу підтримати це рішення. Дякую.
Дякую. Прошу провести запис: два – "за", два – "проти", будь ласка. Паламарчук, будь ласка.
Прошу передати слово депутату Бєльковій. Бєлькова Оля.
Будь ласка, пані Оля.
Дякую. Дуже дякую. Я, дійсно, хочу підтримати свого колегу Андрієвського і наголосити на тому, що ситуація, яка сьогодні склалася з чинною, ну, з нормами виконання Закону про енергорегулятор, є критичною. Вже в листопаді фактично нинішній склад буде недієздатним, жодного рішення не зможуть прийняти – чи то стосується ліцензіатів, чи це загальної ціни на електроенергію, оптової ціни, чи в сфері комунальних послуг. Тому сьогодні, на жаль, ми всі вже запізнилися. На жаль, всі три гілки влади не призначили своїх представників. У Ради є унікальний шанс саме сьогодні скорегувати свою власну помилку і призначити тих людей, які запустять дуже важливий процес, а саме ротацію чинного складу НКРЕКП. Яка на сьогодні, цей регулятор, фактично, ця інституція втратила довіру від ринку, від всіх стейкхолдерів, які чекають на дуже багато важливих рішень. Дуже дякую. Прошу підтримати.
Дякую вам. Будь ласка, Підлісецький Лев Теофілович.
Лев Підлісецький, фракція "Самопоміч". Я хотів нагадати колегам, що ми вже втретє голосуємо за призначення членів Номінаційної комісії від Верховної Ради, причому два попередні голосування були за тих самих кандидатів. Я особисто просив всіх свої колег і з коаліції, і не з коаліції не подавати тих самих, за яких ми вже голосували і негативно голосували у Верховній Раді. Дякую і іншим фракціям, які прислухалися і висунули насправді вже інших кандидатів, щоб бути номінованими в Номінаційну комісію. І я вважаю, що цей був крок правильний, і сьогоднішні кандидати вже значно кращі, ніж були попередні. Принаймні, є більша віра і сподівання, що вони зможуть бути, працювати незалежно і більш об’єктивно. Тому я закликаю всіх колег Верховної Ради сьогодні проголосувати і дати зелене світло на створення Номінаційної комісії і в подальшому на відбір членів регулятора. Дякую.
Дякую вам. Мосійчук Ігор Володимирович. Передає слово Ляшку Олегу Валерійовичу.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні колеги, я прошу звернути вашу увагу на Конституцію України, Основний Закон нашої держави. Стаття 106 "Перелік повноважень Президента України". У переліку повноважень, визначених статтею 106 Конституції України, немає повноважень Президента на формування Номінаційної комісії, яка потім буде обирати членів НКРЕКП. До наших слухачів, глядачів, до всіх українців, які платять космічні тарифи. От коли вам будуть приходити платіжки, приходили і на наступний опалювальний сезон будуть приходити, космічні платіжки з космічними сумами, ви повинні знати, кому "дякувати"- Національній комісії з питань регулювання ринку комунальних послуг, формування до якої причетний Президент. В мене запитання до Президента і до тих, хто просовує його кандидатів в цьому залі. Чому ви порушуєте Конституцію України? Хто вам дав право топтатися по Конституції і перебирати на себе повноваження, які вам Конституція не дає? Чому Президент призначає НКРЕКП? Чому Президент призначає Нацкомісію по цінних паперах? Чому Президент здійснює інші повноваження, яких немає в Конституції? Тому що Президент хоче узурпувати владу і саме тому він це робить. Але для того, щоб узурпувати владу, він ще хоче узурпувати і гроші, тому що на енергоринку, на живому ринку 300 мільярдів гривень. Чому досі "Облгази" не забрали у Фірташа і Льовочкіна? Тому що в них договорняк із владою, а за цей договорняк платять українці, кожен з власної кишені. Тому я вимагаю парламент не підтримувати кандидатів, які встановлюватимуть космічні тарифи. Я звертаюся з вимогою, не порушувати Конституцію України і не сприяти узурпації влади Президентом Порошенком.
Отже, колеги, зараз заключний виступ і тому я прошу всіх зайти в зал, і зайняти робочі місця, через дві хвилини ми перейдемо до прийняття рішення. Будь ласка, Рябчин Олексій Михайлович.
Шановні колеги! Олексій Рябчин, фракція "Батьківщина" Донеччина. Фракція "Батьківщина" вважає, що створення, так званого, незалежного професійного регулятора не відбудеться на присутність, можливо, професіоналів з енергетичного ринку та комунальних послуг. Тому що, по-перше, кадрова імпотенція влади вже доведена тим, що ми не можемо призначити очільників міністерства, які зараз виконуючі обов’язки, ми не можемо призначити Рахункову палату, провести ротацію Центральної виборчої комісії, ми не можемо навіть призначити, точніше Президент, послів у найвідповідальніші країни. Тобто кадрова імпотенція влади, вона безсумнівна і ротація НКРЕКП також не стане цьому якимось приємним винятком. Є три інституції, які за чинним законом відповідає за цю ротацію, це Президент України Петро Порошенко, це міністр енергетики пан Ігор Насалик, також екс-член "Блоку Петра Порошенка", є Верховна Рада, де більшість тут від "Блоку Петра Порошенка". Так чому ми перекладаємо вже піврічну дисфункціональність Національної комісії з питань регулювання енергетики та комунальних послуг на Верховну Раду. Є одна людина, від якої залежить взагалі професійність роботи НКРЕКП, це та людина, приказом якого призначений зараз член НКРЕКП чинним головою паном Вовком, який працював в корпорації ROSHEN, і утворена вона також Президентом України. Тому питання: хто винен, що немає політичної волі зробити, дійсно, професійний, незалежний регулятор. Коли треба було призначати Генерального прокурора Юрія Луценка, це було зроблено бліцкригом, змінено всі відповідні закони. Закони про вимоги про освіту, надруковано в газеті "Урядовий кур’єр", і призначені люди на посаду відповідну. З НКРЕКП півроку вже блокується це питання, вже призвело до того, що два місяці роботи регулятора буде заблоковано. Вони можуть наприймати будь-які рішення, які не можуть бути скасовані. Тому в незалежності від тих людей, які тут присутні, ми не віримо в те, що регулятор буде працювати прозоро і незалежно. І не будемо підтримувати жодної з кандидатур.
Дякую. Отже, обговорення завершено. Переходимо до прийняття рішення. І я прошу всіх зайняти робочі місця, зайти в зал. Будь ласка, підходимо займаємо робочі місця. Переходимо до прийняття рішення. І я ставлю на голосування проект Постанови про визначення представника Верховної Ради України до складу Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (номер 7166). Висновок комітету: підтримати проект постанови. Прошу підтримати проект постанови, прошу підтримати наш комітет. Комітет тільки визначає кандидатів, а Верховна Рада тільки їх підтримує. Отже, 7166, прошу підтримати проект постанови. Голосуємо, колеги, прошу голосувати, прошу підтримати. [[13:23:35]] За-252 Рішення прийняте. І, колеги, фактично ідентична постанова 7167, це проект Постанови про призначення представника Верховної Ради, але вже від Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки (7167). Прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Голосуємо. [[13:24:12]] За-223 Рішення прийнято, 223. Я запрошую до доповіді першого заступника голови Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу Домбровського Олександра Георгійовича. Будь ласка, пане Олександр.
Шановний Андрій Володимирович, шановні народні депутати, шановні громадяни України! Я перш за все хотів би щиро подякувати за попереднє голосування, тому що успішне голосування розв’язує надзвичайно важливу проблему, про яку тільки що говорили мої колеги. Якщо відійти від політичних сентенцій і політичних спекуляцій, то я хотів би, щоб ми усвідомлювали і розуміли, що напередодні опалювального сезону, який обіцяє бути дуже складним, враховуючи велику кількість заборгованості, яка є на енергетичному ринку України, відсутність ефективного регулятора – це півкроку до катастрофи всієї енергетичної системи. Вся країна знає, що я не є прихильником діючого складу НКРЕ. І я вважаю, що нам потрібний кваліфікований, об’єктивний, незаангажований регулятор, і тільки позитивне голосування по кандидатурам, які ми сьогодні вносимо, дає нам можливість отримати цей шанс. Від імені комітету палива і енергетики я хочу вас проінформувати, що політичні фракції внесли три кандидатури на розгляд нашого комітету, які були вчора розглянуті: кандидатура від "Народного фронту" пані Голікової, кандидатура від блоку. від політичної партії "Батьківщина" Олексія Кучеренка і від "Самопомочі" Андрія Геруса. В процесі дискусії розгляду Андрій Герус зняв свою кандидатуру на користь пані Голікової. В результаті голосування 10 членів комітету підтримало кандидатуру Світлани Голікової внесення в зал у парламент, і один член комітету утримався. Від себе хочу сказати, що Світлана Голікова є одним з найпрофесійніших, найкращих професіоналів в галузі і енергетичної.
Дайте, будь ласка, завершити 30 секунд.
і енергетичної безпеки, і проблем, пов’язаних з тарифною політикою, і проблем, пов’язаних з розвитком української енергетики. Я дуже прошу народних депутатів України підтримати рішення комітету палива та енергетики і підтримати кандидатури Світлани Голікової як номінанта в Номінаційну в конкурсну комісію по відбору професійних членів НКРЕ. Дякую.
Шановні колеги, ми почули про майже таку єдиногласну позицію комітету з цього питання. Чи є потреба обговорювати? Є потреба обговорювати. Рухаємося по Регламенту. Прошу записатися: два – за, два – проти. Наполягає фракція. Я не можу не надати таке право – обговорити. Будь ласка, Єгор Соболєв від "Самопомочі". Єгор Соболєв, ви виступаєте? Лев Підлісецький, будь ласка, мікрофон. Лев Підлісецький, мікрофон, переключіть.
Лев Підлісецький, фракція "Самопоміч". Я хотів би звернутися до доповідачів, які виступали по попередній постанові, і сказати, що насправді узурпація влади в НКРЕКП є на сьогоднішній день, коли керує НКРЕКП пан Вовк, який призначений безпосередньо Президентом, коли працюють інші члени НКРЕКП, яких там лишилося, буквально, ще троє, крім Вовка, і всі вони призначені Президентом. І, власне, в наших руках створити таку комісію, яка буде старатися об’єктивно підійти до вибору наступних членів і яка зможе забезпечити інституційну незалежність. Звичайно, шансів не дуже багато, але тим не менше, я вірю, що дані кандидати зможуть проявити хоча б якусь свою позицію в цьому органі, позицію щодо вибору, дійсно, професійних і забезпечити прозорість процедур і прийняття, і вибору, власне, членів НКРЕКП. Також мій колега заявив, що вже два місяці НКРЕКП не буде чинною і не буде працювати. І я вам скажу, що якщо ми сьогодні не проголосуємо і не створимо цю, не делегуємо двох людей, то ці буде. це буде не два місяці, а вже, як мінімум, три місяці. Тому давайте не затягувати процес, давайте дамо шанс і дуже сподіваюся, і звертаюсь, власне, до кандидатів і до пані Голікової, як я досить давно знаю, щоби ви не підвели нас і дійсно показали роботу, за яку нам не буде стидно. Дякую і прошу всіх проголосувати.
Дякую вам. Будь ласка, пан Євлахов від "Блоку Петра Порошенка" передає своїй колежанці пані Бєльковій. Просимо, пані Оля.
Дуже дякую. Я почну з того, що вчора дійсно 10 членів нашого комітету одностайно підтримали пані Світлану. Чому? Тому що пані Світлана, на відміну від деяких депутатів, приходить майже на кожне засідання нашого комітету уже багато, багато років. Я не завжди погоджуюсь із пані Світланою, але я завжди переконана, що пані Світлана знає мілкі і найменші деталі про ті речі, про які вона говорить. Вона мала досвід роботи в цій комісії. Вона критикувала нинішню комісію. Вона давала поради депутатам. Я не знаю, як вона скористається своїми знаннями, але я точно знаю, що вони у неї є. Тепер щодо шановного мною пана Олега Ляшко. Пане Олеже, узурпація влади виникає тоді, коли різні гілки влади відмовляються від своїх владних повноважень. На сьогодні Верховна Рада уповноважена призначити своїх кандидатів цю саме ідею ми і пропагуємо. Ми хочемо призначити тих людей, які гідно будуть опонувати тим людям, які призначені або Президентом, або Кабміном. Разом із тим, я сподіваюся, що ця комісія покаже зваженість і професійність підходу щодо тих людей, які в подальшому стануть комісіонерами. Вони будуть вирішувати долю українців, всіх споживачів в усіх регіонах. Я дуже прошу вас і вашу фракцію переглянути своє рішення і прийняти його на користь українських споживачів. Безвладдя в секторі енергетики не потрібне. Потрібна визначеність і чітка відповідальність, хто буде приймати ці рішення. Я особисто довіряю пані Світлані і вас запрошую. Дякую.
Дякуємо за вичерпну позицію. Колеги, за п’ять хвилин буде голосування. Ще залишилося три фракції, які бажають виступити. Я прошу не розходитися, а повертатися до зали. Зараз від Радикальної партії Олег Ляшко. Будь ласка, пане Олеже.
Олег Ляшко Радикальна партія. Моя шановна колега з БПП розказує, що Верховна Рада приймає рішення про обрання членів Номінаційної комісії НКРЕКП. Не Верховна Рада приймає рішення. Ви, панове колеги депутати, як кнопкодави освячуєте олігархічні рішення і змову між олігархами і владою. І результати попереднього голосування це свідчать. 252 людини проголосувало, із них 30 – від Опоблоку. Ви давно бачили, щоб Опоблок приймав рішення, які потрібні країні? Без голосів Опоблоку не було б цього рішення. От відповідь на запитання, а чому влада досі у Фірташа і Льовочкіна не забрала газорозподільчі мережі. Тому що вони змовилися, і тепер вони узурпують вплив на НКРЕКП. Тому що вони висувають своїх висуванців, які вп’ятьох, п’ять членів Номінаційної комісії, із них три. має вплив Президент Порошенко. Потім Президент Порошенко кличе в свій кабінет Льовочкіна, дистанційно по якомусь зв’язку спілкується з Фірташем у Відні. Вони призначають тарифи, витягують мільярди з українських кишень і кладуть собі до кишень. От вам і всі результати, що ви. чим ви тут займаєтесь. Ви грабуєте народ. Це змова влади. Це змова олігархів. Ви кажете, без НКРЕКП не може бути? Може бути. І дайте місцевим органам влади повноваження на формування тарифів. Оце і є децентралізація. І нехай вони відповідають за каналізацію, за тарифи, за лічильники і за все інше, а не ви в Києві в президентському кабінеті встановлюєте, які тарифи, а за корупцію, за змову влади, олігархів Фірташа, Льовочкіна і компанії має платити кожен українець з власної кишені. Я вимагаю від Президента Порошенка, від Прем’єра Гройсмана, поверніть у державну власність газорозподільчі мережі! Досить грабувати українців разом з олігархами!
Дякуємо за емоційний виступ. Колеги, нам ще цілий день працювати. Давайте шкодувати один одного і наші вуха. І ми йдемо далі, шановні колеги. "Народний фронт", це народний депутат Величкович. Дуже голосно, дуже голосно. Величкович.
Микола Величкович, "Народний фронт". Прошу передати слово Михайлу Бондарю.
Михайлові Бондарю. Будь ласка, мікрофон Михайлові Бондарю.
Шановні колеги! Михайло Бондар, 119 виборчий округ. Ви знаєте, вчора на комітеті дійсно, повертаючись до кандидатів, пані Світлана сказала, що це для неї був трошки таким сюрпризом. Тому що, дійсно, прийшлось навіть уговорювати її, щоб вона прийняла участь в цьому конкурсі. Я знаю, що пані Світлана буде достойним кандидатом і весь свій досвід, все направить для цього, щоб дійсно цей незалежний регулятор, потім члени, які будуть вибрані, був, дійсно, незалежним. Тому закликаю, колеги, проголосувати "за".
Шановні колеги, зараз останній виступаючий від "Батьківщини" пан Рябчин. Пан Рябчин.
Олексій Рябчин, "Батьківщина", Донеччина. Я повністю погоджуюсь з шановним виконуючим обов’язки голови Комітету енергетики паном Домбровським, що ситуація в енергетиці з опалювальним сезоном, вона катастрофічна. А це саме тому, що йде війна "Нафтогазу" з урядом. Тому що уряд підписує два роки тому постанову про підвищення ціни на газ, за формулою якої ще воно повинно підвищуватись на 20 відсотків, однак, він її не виконує, тому що вже щось пообіцяв. І з-за цієї шаленої корупції, яка є в цьому секторі. І я хочу сказати, що, звернутись до шановних колег Яструбінського та Голікової. Я сподіваюсь, що ви вашим професійним ім’ям і вашою кар’єрою не дасте цим людям, які, можливо, забажають використати ваше чесне ім’я для якихось оборудок і ви не скористаєтесь на ті спокуси, які будуть давати. І якщо ви побачите, що буде критична ситуація, ви поступите таким же самим чином, як і в минулому члени НКРЕ Герус та Ковалів, які пішли з-за того, що вони не забажали проводити трансформатори Григоришина, як три незалежні директори "Нафтогазу" з Великобританії, які не захотіли бути членами цих оборудок, як тисячі молодих фахівців.
30 секунд, будь ласка.
як тисячі молодих фахівців, які прийшли після Майдану працювати на благо держави, але отримали не гідну зарплату і можливість реалізувати себе, а корупційні накази для того, щоб збагачувались їх керівники, які пішли і зневірились зараз в українську державу. Я сподіваюся, що ви будете чесними і ваша професійна кар’єра не буде поставлена під удар, і ви буде гідні вибору цієї Верховної Ради в незалежності від того, хто за них голосував. Дякую.
Дякую. Отже, колеги, обговорення завершене. Я прошу всіх зайти в зал і зайняти робочі місця. Ми переходимо до прийняття рішення. Я прошу, колеги, зайняти робочі місця і зайти в зал. Голів фракцій я прошу запросити депутатів у зал. Отже, ми переходимо до прийняття рішення. Я ставлю на голосування проект Постанови про визначення представника Верховної Ради України до складу Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (№7167). Прошу підтримати висновок комітету – підтримати проект постанови. Прошу голосувати, прошу підтримати проект постанови. Голосуємо, колеги. Прошу підтримати. [[13:38:05]] За-265 Постанова прийнята. Обидві постанови ми прийняли. Пане Домбровський, пане Андрієвський, як домовлялись на Погоджувальній раді, ми прийняли обидві постанови. Колеги, тепер у нас наступний у порядку денному є недовгий законопроект, але дуже важливий. Це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" (щодо удосконалення деяких положень) (4646-д). І я запрошую. Це друге читання, воно не потребує окремої процедури. І я запрошую до доповіді голову Комітету з питань податкової та митної політики Южаніну Ніну Петрівну. Будь ласка, Ніна Петрівна. Давайте ми коротко і швидко його пройдемо. Правок небагато, я бачу. Будь ласка.
Шановні колеги, шановний пане Голово, насправді, поправок небагато, я. Колеги, прошу не виходити з залу, тому що це один із також самих важливих проектів законів пов’язаних з імплементацією директив ЄС і з удосконаленням нашого національного законодавства. До вашої уваги пропонуються зміни до Закону про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні. До другого читання суб’єктами права законодавчої ініціативи було подано 58 поправок. Із них пропонується врахувати 19, врахувати частково – 6, врахувати редакційно – 1, відхилити – 32. Можемо піти по поправкам, а можемо по суті ще раз повідомити.
Колеги, давайте я швидко перерахую. Якщо є, хтось вимагає, якщо хоче голосувати, скажете. Але він є обговорений, він всіма узгоджений. І я прошу не виходити з залу, друзі. Я прошу зайти в зал, навпаки, а не виходити. Отже, 4-а. Не наполягає. 9-а. Не наполягає. 14-а. Не наполягає. 31-а. Не наполягає. 39-а. Не наполягає. Колеги, інші поправки є враховані. Інші поправки є враховані, і ми можемо переходити до голосування. Колеги, я прошу зайти в зал і зайняти робочі місця. Я хочу зазначити, що цей законопроект давно очікуваний комітетом, узгоджений всіма фракціями, і під час обговорення всі були враховані пропозиції. Я прошу голів фракцій запросити депутатів в зал. І я прошу секретаріат Верховної Ради запросити депутатів в зал. Ми закінчили обговорення і переходимо до прийняття рішення. Отже, будь ласка, запросіть депутатів в зал. Так! Отже, всі згодні? Голосуємо, колеги, так? Ставимо. Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" (щодо удосконалення деяких положень) (номер 4646-д) за пропозицією комітету в другому читанні та в цілому з техніко-юридичними правками. Так, Ніна Петрівна? Голосуємо, колеги, підтримуємо. Прошу проголосувати і прошу підтримати, колеги, голосуємо, прошу підтримати 4646-д в другому читанні і в цілому з техніко-юридичними правками. Голосуємо, колеги. Прошу підтримати. Голосуємо. [[13:41:48]] За-253 Закон прийнятий. І це результат важкої роботи комітету Ніни Южаніної. Вітаємо членів комітету. Отже, колеги, дякую, закон прийнятий. І ми переходимо до наступного проекту закону порядку денного, це є проект Закону про внесення змін до Закону України "Про гастрольні заходи в Україні" (щодо особливостей організації та проведення гастрольних заходів в Україні за участі громадян країни-агресора) (номер 6682). І я прошу підтримати розгляд його за скороченою процедурою. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо. [[13:42:43]] За-154 І я запрошую до доповіді народного депутата України Медуницю Олега В’ячеславовича. Будь ласка.
Шановні колеги, вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до Закону України "Про гастрольні заходи в Україні" (щодо особливостей організації та проведення гастрольних заходів в Україні за участі громадян країни-агресора). Закон поданий депутатами від фракцій "Народного фронту", БПП, Радикальної партії і "Самопомочі", до закону долучалися урядові фахівці. І я дуже дякую В’ячеславу Анатолійовичу Кириленку, віце-прем’єру, який тут присутній, який також долучився до розробки цього закону. На сьогодні у нас склалась ситуація, коли інструментом ведення гібридної війни Кремля проти України є, так звані, популярні російські культурні діячі і виконавці, які публічною позицією, демонстративними діями активно підтримують російську агресію політику путінського режиму. Присутність таких осіб в інформаційному і публічному просторі України суттєво підвищує реальні загрози національній безпеці та територіальній цілісності країни, створення і постійне удосконалення правового механізму для протидії російської гуманітарної агресії є критично важливим завданням для України в умовах гібридної війни. Метою законопроекту є удосконалення правового механізму захисту національної безпеки України в гуманітарній сфері, зокрема, шляхом запровадження у гастрольній діяльності правових механізмів, протидія антиукраїнським впливам, аналогічних тим, які діють для теле- і радіопростору, кінопрокату та видавничої сфери. Прошу проголосувати за основу і в цілому.
Дякую вам. Прошу провести запис: два – за, два – проти, будь ласка. А ні, перепрошую, від комітету запрошую для співдоповіді голову Комітету з питань культури і духовності Княжицького Миколу Леонідовича, будь ласка.
Дякую. Комітет на своєму засіданні розглянув цей законопроект. Хочу коротко ще раз нагадати, що в законопроекті передбачаються такі нововведення, як те, що при проведенні гастрольних заходів не допускаються заклики до пропаганди сепаратизму, комуністичного або націонал-соціалістичного, тоталітарних режимів та їх символіки, не допускається проведення заходів, що популяризують або пропагують державу-агресора і органи влади, забороняється проведення гастрольного заходу, учасником якого є особа, внесена до переліку осіб, що створюють загрозу національній безпеці. Учасником гастрольного заходу розуміється фізична особа, яка бере участь в публічному виступі. Загалом положення законопроекту спрямовані на зміцнення гуманітарної безпеки України і є логічним продовженням законодавчих кроків до захисту національного інформаційного культурного простору. Комітет рекомендував прийняти цей законопроект за основу, в тому числі за ініціативою авторів. Але зараз самі автори пропонують його прийняти за основу і в цілому, і, думаю, що це буде вірно. Дякую.
Дякую. Прошу провести запис: два – за, два – проти.
Шановні колеги, будь ласка, від Радикальної партії слово народному депутату Ляшку. Просимо. Вибачте. Слово народному депутату Андрію Лозовому. Я перепрошую, колеги, це вже ми звикли до трибуни запрошувати Ляшка. Я перепрошую.
Частіше ще запрошуйте. Андрій Лозовой, Радикальна партія. Шановні колеги, дорогі співвітчизники, ми всі бачимо, що в той час, коли триває наша справжня війна за незалежність, 23-я війна, яку Московія веде проти України, бо без України, без Києва, "руський мир" неможливий, ця концепція. Ми бачимо, з однієї сторони, як великі українці, як наші артисти приділяють свій час, приділяють увагу, відмовляються від гонорарів за поребриком і їдуть підтримати наших бійців на фронті, наших прикордонників, наших добровольців. Це такі артисти, як Анастасія Приходько, як Злата Огнєвіч, як Kozak System Іван Леньо, як "Антитіла" Тарас Тополя. Давайте підтримаємо наших музикантів патріотів аплодисментами. А ті, вибачте, культурні повії, які зреклися свого українського коріння, які їздять в Московію, як Таєчка Повалійка, як Ані Лорак, як Лобода і вся ця інша наволоч, гнати в шию. Якщо вони поміняли українську справу, українську державу, українську культуру, українську історію на гонорар від якоїсь там курячої фабрики, десь у Волгограді, то хай лишаються там, вони не українці. І я закликаю вас, шановні колеги, підтримати цей проект рішення абсолютно державницький. А також повідомити про кричущу ситуацію, яка сьогодні існує в Міністерстві культури, яке просто знищується діями заступника міністра культури Тамари Мазур, нефахової людини. Яка невідомо в честь чого назначає професійного військового керівником заповідника "Лаври", яка розграбовує кошти, виділені в бюджеті для Меморіалу "Бабин Яр", яка намагається приватизувати наші легендарні кіностудії імені Довженка та "Укркінохроніку", яка невідомо, за які заслуги, отримала звання "Заслуженого юриста України". Дайте 10 секунд.
15 секунд, завершити.
Сьогодні в час війни, якщо ми хочемо зберегти Україну, якщо ми хочемо виховати патріотами прийдешнього покоління, давайте підтримувати українську культуру і гнати звідси геть зрадників, ренегатів і тих, хто просто намагається нажитися, як мазун, на тих коштах, які ми, український парламент, виділяємо на підтримку української культури. Слава Україні!
Дякуємо. Шановні колеги, будь ласка, до слова від фракції "Блок Петра Порошенка" народний депутат Демчак запрошується. Передає Кишкарю.
Кишкарю, будь ласка.
Я бачу, я бачу. Перепрошуємо. Будь ласка, пан Кишкар.
Павло Кишкар, "Народний Рух України". Звертаю всіх колег увагу на цей законопроект і закликаю повернутись до парламентської зали для того, щоб підтримати і за основу, і в цілому. Той, хто багато розповідає про боротьбу за українське і українство, має зараз на прикладі власному продемонструвати, підтримавши цей законопроект, що він саме такої думки і саме ці цінності відстоює. Закликаю усіх підтримати даний законопроект.
Дякую. Від "Народного фронту" Величкович Микола Романович.
Шановні колеги, "Народний фронт" закликає підтримати ініціативу депутатів з різних фракцій, державницьку ініціативу підтримати позицію Комітету з питань культури. І щоб не затягувати час, голосуємо цей законопроект, тому що саме він потрібен для захисту нашого культурного середовища. Хотів би звернути увагу тим противникам, які захочуть тиснути іншими кнопками, що він не забороняє виступати представникам країни-агресора, але лише зареєструватися в СБУ і отримати довідку, що вони не належать до сепаратистів. Дякую. Голосуємо всі "за".
Дякую. І, колеги, зараз буде заключний виступ, а після нього ми переходимо до прийняття рішення. Я прошу всіх голів фракцій запросити депутатів у зал. І прошу зайняти робочі місця і приготуватися до голосування. А зараз я надаю слово для виступу Соболєву Сергію із фракції "Батьківщина". З місця, будь ласка.
Шановні колеги, без сумніву, фракція "Батьківщина" підтримає цей законопроект, але це – законопроект, який ще раз нас заставляє повернутися до питання подвійної моралі тих осіб, які далі продовжують торгувати з країною-агресором, тих осіб, які мають підприємства на території країни-агресора, які сплачують в бюджет Російської Федерації кошти, які йдуть далі на те, щоб озброювати "до зубів" банд-формування і вбивати наших людей. Те, що силами і зусиллями громадських активістів зупинили "торгівлю на крові", на якій зароблялися мільярдні кошти, це є зайве підтвердження того, що саме громадськість повинна на це впливати. Для нашої фракції саме точно таким же злочином є ті особи, які, фактично, дозволяють собі в умовах війни робити вигляд, що нічого не відбулося, ті особи, які вимагають від міжнародної спільноти санкцій, які вимагають не приймати таких самих "пройдисвітів" з російської естради в країнах Європейського Союзу, Сполучених Штатах Америки, але в цей же час далі торгують з країною-агресором і заробляють свої негожі мільярди на горі і крові людей. Саме тому ми звертаємо увагу, що коли вносяться такі законопроекти, щоб не забували ні в якому разі ті, хто зробили бізнес на крові, що це все одно повинно бути розслідувано і приведено до відповідності українського законодавства і тих санкцій, які ввели ми як країна-держава, і інші країни, які нас підтримують. Дякую.
Дякую. Отже, колеги, ми завершили обговорення. Але я дивлюсь по залу, є вкрай важливо запросити депутатів у зал, нас може не бути достатньо. Я прошу голів фракцій переконливо запросити депутатів зараз у зал. Ми ще хвилинку почекаємо. І зараз у залі присутній віце-прем’єр-міністр України В’ячеслав Кириленко. Будь ласка, одну хвилину, і прошу заходити в зал, приготуватися до голосування.
Шановний пане Голово, шановні колеги, це один із законопроектів, який підтримує гуманітарну безпеку України. Ми ухвалили вже цілу низку подібних законів тут разом з вами в залі. Цей також розроблений спільно урядовцями і депутатами. Останнім часом дуже багато випадків, коли російські гастролери виступають в окупованому Криму, незаконно перетнувши кордон України. Через декілька днів виступають в Одесі, Миколаєві, Херсоні, деінде, ще й заробляють тут гроші. Це відбувається тому, що організатори гастрольних заходів не несуть жодної відповідальності за тих, кого із Росії вони запрошують. Тому закон передбачає нову статтю серед іншого, коли організатор концерту, фестивалю чи будь-чого іншого за 30 днів повідомляє Службу безпеки, звертається з інформаційним запитом про те, що він не може провести концерт без російських виконавців і їх запрошує. Питання вивчається і коли Служби безпеки не бачить підстав для недопущення цього артиста на територію України, такий захід відбувається. Таким чином ми знімемо питання, коли правоохоронцям доводиться виловлювати уже постфактум тут російських виконавців.
30 секунд, завершити. І заходіть, займайте робочі місця. Будь ласка, пане В’ячеслав.
Це важливий закон, оскільки він дозволить унормувати не питання музики, концертів чи фестивалів, це закон про гібридну війну Росії проти України, він невеликий, зміни до чотирьох статей і нова спеціальна стаття вводиться. Я прошу проголосувати вас всіх у першому читанні і в цілому. Дякую за увагу.
Дякую. Отже, переходимо до голосування. Я прошу всіх зайняти робочі місця, колеги. Надзвичайно важливий законопроект і нам важлива повна мобілізація в зал. Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про гастрольні заходи в Україні" (щодо особливостей організації та проведення гастрольних заходів в Україні за участі громадян країни-агресора) (номер 6682) в першому читанні та в цілому. Прошу голосувати, прошу підтримати. Колеги, кожен голос має вагу. Прошу голосувати. Прошу підтримати. Прошу підтримати, всі патріотичні сили. [[13:56:02]] За-206 Я поставлю ще раз. Я поставлю на повернення. Будь ласка, колеги, прошу зайняти робочі місця і прошу зайти в зал. Я прошу змобілізуватися, я бачу, не всі були на місцях, будь ласка. Я прошу заходити в зал займати робочі місця. І я прошу запросити, передзвонити тих, хто вам бути би поруч. Прошу всі патріотичні фракції максимально змобілізувати. Отже, колеги, я ставлю пропозицію повернутись до проекту закону 6682. Я прошу, колеги, усіх підтримати і проголосувати. Це захист нашого простору через заборону гастролей, і тому прошу всіх відповідально голосувати. Перевірку, перевірку гастролей з країни-агресора. Отже, готові? Всі на місцях? Голосуємо за повернення до проекту закону 6682. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Голосуємо, колеги. Прошу проголосувати. Прошу. Кожен голос має вагу. [[13:57:36]] За-232 Повернулися. І зараз ставлю проект закону 6682 за основу і в цілому. Прошу голосувати. Прошу підтримати, колеги. Уважно! Голосуємо. Це важливе рішення для України, для нашої безпеки. Прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[13:58:06]] За-225 Бачу, що не встигли. Будь ласка, уважно голосуйте. Я бачу. Я бачу, я ще раз ставлю на повернення. Я ставлю на повернення 6682. Прошу проголосувати. І уважно, кожен голос, кожен голос, прошу голосувати повернення. Прошу підтримати, прошу підтримати. Прошу голосувати. [[13:58:40]] За-228 Повернулись. І ставлю проект Закону 6682 за основу і в цілому. Колеги, прошу відповідально голосувати. Прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. Голосуємо, кожен голос. [[13:59:07]] За-232 Закон прийнято. Колеги, увага! Ми могли би зараз прийняти кінематограф. Тут майже немає правок. Як ви відчуваєте, чи ні? Не відчуваєте, ні? Добре, колеги. Час для ранкового засідання є вичерпаний. Хоча, думаю, ми могли би спробувати і могли би пройти. Ми провели дуже продуктивний день. Хочу нагадати, що після обіду ми перейдемо до законів, які були включені в порядок денний сесії. А зараз я оголошую ранкове засідання Верховної Ради України закритим. І о 16-й годині я запрошую всіх в сесійний зал для продовження нашої роботи. Дякую вам.