Доброго ранку! Добрий ранок, шановні колеги народні депутати! Будь ласка, заходьте до зали Верховної Ради України, готуйтесь до реєстрації. Маємо сьогодні ще один важливий пленарний день. Як в четвер ми з вами домовилися, сьогодні будемо розглядати, і вчора ми погодили це на Погоджувальній раді, пакет безвізових законів. Законів, які роблять достатньо ефективними механізми боротьби з корупцією. І я думаю, що ми всі усвідомлюємо, що це надважливе питання для українського суспільства, для українських громадян. І ми просто зобов’язані сьогодні розглянути і прийняти це рішення під особисту відповідальність кожного народного депутата України. Хочу вас поінформувати, що відбувалась робота і в комітетах, і вийшли на загальну узгоджувану пропозицію. І маю надію, що ці пропозиції сьогодні об’єднають зал. І ми виправдаємо очікування, які є сьогодні в суспільстві. Крім того, як ми і домовлялись в четвер, в порядку денному на цей день визначено питання ренти на газ, мораторій на землю, його продовження, вибори в Маріуполі, зареєстровані відповідні зміни, звільнення суддів. Але перед тим ми розпочнемо з вами з питання освіти і науки. Надзвичайно важливий законопроект, який стоїть фактично першим, питання про наукову і науково-технічну діяльність, підготовлений комітетом, теж є надзвичайно важливим. Шановні колеги, я хочу всіх закликати до якісної і конструктивної роботи сьогодні. Я думаю, що ми маємо відкинути абсолютно всі речі, які нас роз’єднують, і об’єднатись навколо важливих рішень, які чекають від нас громадяни України. Прошу підготуватись до реєстрації, шановні колеги. Прошу підготуватись до реєстрації. Будь ласка, прошу включіть систему "Рада" для реєстрації народних депутатів у залі Верховної Ради України. [[10:05:41]] 333 народних депутата зареєстровані у залі. Я оголошую ранкове засідання Верховної Ради України відкритим. Відповідно до Регламенту Верховної Ради України у нас є 30 хвилин на виступи від фракцій і груп. Будь ласка, прошу підготуватись до запису на виступ і прошу записатись на виступ. Будь ласка, перший виступ "Партія "Відродження" Віктор Бондар.
Шановний Володимире Борисовичу, шановні колеги, є декілька питань актуальних на сьогоднішній день, які обов’язково треба почати вирішувати на цьому тижні. Перше, закони про безвізовий режим. "Партія "Відродження" безумовно підтримує ці законопроекти, які спрямовані на те, щоб полегшити людям можливість і виїзду в Європу, мандрів в Європу, пошуків якихось можливостей в Європі. Але в той же час ми ще раз закликаємо провладну більшість уважно переглянути законопроекти і не робити спробу під виглядом законопроектів для безвізового режиму протягнути інші законопроекти, які не пов’язані з безвізовим режимом, а які посилюють повноваження правоохоронних органів по терору бізнесу, по тиску на політиків, по створенню умов для того, щоб викручувати останні жили з людей, які сьогодні існують в Україні. Друге. Ми закликаємо більшість фракцій, які сьогодні присутні в парламенті, один раз вирішити те питання, яке ви пообіцяли вирішити під час виборчої кампанії і до виборів. Ви сьогодні розвели бардак в центрі Києва. Зробили кучу тут майданів тарифних, не тарифних і так далі, замість того, щоб в парламенті один раз поставити питання на голосування і вирішити питання, щоб знизити тарифи для населення. Ми вимагаємо, ставте питання на голосування, хватить розводити бардак в центрі міста під урядом і так далі. Один раз голосуємо – і хай вся країна побачить, хто справді думає про те, як знизити тарифи, а хто думає про те, як на цьому попіаритись. Третє. Майже рік діяльності нового уряду. Майже два роки скоро буде новій владі. Була затверджена рік назад програма дій уряду, була затверджена коаліційна угоді. Давайте про аналізуємо, що зроблено за цей рік. Коаліційна угода, програма дій уряду виконана максимум на 20 відсотків. Ми вимагаємо, Володимир Борисович, звернутися до уряду, щоб надіслали нам роль і місце кожного міністерства і відомства по виконанню програми. Що зроблено? Хто винний в тому, що зірвано 80 відсотків корисних речей, які передбачені цією програмою? Мова іде про нову податкову політику, зменшення кількості податків, зменшення навантаження на заробітну плату. Мова іде про нову бюджетну політику, про нову продовольчу і аграрну політику, про нову політику діяльності правоохоронних органів, про нову судову систему і судову реформу. На жаль, практично всі ці пункти зірвані, ми не бачимо реформування, ми не бачимо ніяких перетворень в країні. Ми вимагаємо звіт кожного міністра, що він зробив за цей рік, і матеріали заздалегідь, щоби під час розгляду звіту уряду ми могли дати належну кадрову оцінку кожному міністру і керівнику відомства. Тому просимо це питання поставити перед урядом як нашу вимогу і внести матеріали до парламенту. І останнє. Дайте 10 секунд. І останнє.
10 секунд, будь ласка, завершуйте.
І останнє. Ми вимагаємо терміново внести проект бюджету на 2016 рік. Ми не будемо голосувати знову, як завжди, бюджет "під ялинкою". Дайте матеріали наперед, дайте можливість подивитися, які.
Дякую вам. Від "Народного фронту" до слова запрошується Максим Бурбак. Будь ласка.
Шановні колеги, шановний віце-спікер! Сьогодні український парламент здає іспит, іспит на свою європейськість. Чи здатні депутати виконати завдання, яке їм дали мільйони українців – це привести Україну у європейську спільноту, проголосувати за законопроект, який забезпечить українцям вільне пересування країнами Європи, дозволить відчути себе повноцінними членами європейського співтовариства. Я ще раз нагадую всім депутатам. Два роки тому Революція гідності почалася саме з того, що хтось намагався звернути Україну з європейського шляху розвитку. Усім, хто не голосував за безвізовий режим минулого четверга і хто сьогодні не голосуватиме під різними приводами сьогодні за ці законопроекти, скажу одне: ви знищуєте мрію мільйонів українців, це національна мрія, мрія стати членами Євросоюзу. Ви знищуєте мрії хлопців, які стояли на Майдані, які зараз воюють в окопах на Сході за наше майбутнє, наше європейське майбутнє. Який сьогодні вибір: доля мільйонів українців, які хочуть бути європейською спільнотою, чи доля 50 мільярдів гривень режиму Януковича, які треба повернути, нарешті, до бюджету України. Урядові законопроекти 2540а про арешт та 2541а про спецконфіскацію майна корупціонерів спрямовані лише на боротьбу з корупцією і корупціонерами. Від них жоден простий громадянин, ні домогосподарка, ні приватний підприємець ніяким чином не постраждають. Антикорупційні закони спрямовані лише проти корупціонерів і їхніх схем, які вочевидь оплели і парламент. Заяви про так звану недосконалість урядового законопроекту 2540а не що інше, як бажання вихолостити повністю зміни цього законопроекту. Тому я звертаюсь до депутатів. Не проваліть сьогоднішній іспит, проголосуйте за боротьбу з корупцією, за повернення 50 мільярдів гривень режиму Януковича в бюджет країни. Проголосуйте за майбутнє, за те, щоб Україна отримала безвізовий статус і стала членом Євросоюзу. Слава Україні!
Дякую вам. Від "Блоку Петра Порошенка" Гончаренко Олексій Олексійович, будь ласка.
Шановні колеги! Шановні громадяни України! Сьогодні, дійсно, надважливий день у парламенті. Сьогодні мільйони очей дивляться на нашу залу з очікуванням і з надією, з надією на те, що ми приймемо такі рішення, які полегшать їхнє життя, які дійсно будуть рухати Україну до Європи. Пакет законів щодо лібералізації візового режиму з Європою, а фактично мова йде про безвізовий режим, – це те, чого вимагає сьогодні українське суспільство, це один з тих кроків до Європи, заради яких люди стояли на Майдані, заради яких люди боронили свою державу на Донбасі і роблять це сьогодні, заради яких весь народ України об’єднався під цією мрією. І тому ми не маємо права сьогодні зрадити їх. Ми маємо прийняти цей пакет законів. Зрозуміло, що поданий до парламенту пакет законів був недосконалим, зрозуміло, що парламент мав виконати і виконує свою функцію щодо вдосконалення цих законів, щодо того, щоб зробити їх як найкращими. Але сьогодні вже немає куди відступати, позаду нас Москва, ми всі маємо це пам’ятати. Там чекають на такі рішення, як ми зробили в четвер, коли ми не змогли нічого прийняти, коли українське суспільство з обуренням дивилося на нашу роботу. А те, що сталося увечері, і роботою не можна було назвати. І тому сьогодні ми маємо продемонструвати суспільство, що в Україні є відповідальний парламент, який здатен голосувати за надважливі речі. Уявіть собі людину, яка живе, наприклад, в моїй рідній Одеській області в Ізмаїлі, яка має проїхати 800 кілометрів до Києва, щоб подати документи на візу, 800 кілометрів до Києва, щоб отримати візу. Для того, щоб поїхати навчатися, для того, щоб поїхати працювати, для того, щоб поїхати до своїх рідних чи близьких в Європу, чи просто подивитись як живе європейське суспільство до якого ми так прагнемо. Чи ці закони потрібні лише для того, щоб їздити в Європу без віз? Ні, ці закони, перш за все, потрібні, щоб жити достойно в Україні. Бо кому потрібна боротьба з корупцією? Європейцям? Ні, боротьба з корупцією потрібна Україні і кожному українцю. Кому потрібна заборона будь-якої дискримінації при прийомі на роботу – європейцям? Ні. Це потрібно українцям, які живуть у своїй власній країні і хочуть відчувати себе гідною людиною в гідній країні. І тому, шановні колеги, я закликаю всіх вас сьогодні об’єднатися, продемонструвати суспільству нашу волю політичну, і тоді ввечері українці скажуть: так, у нас є парламент. Дякую вам. Слава Україні!
Дякую. Романова Анна Анатоліївна, від Об’єднання "Самопоміч". Передає слово Олегу Березюку. Будь ласка.
Вельмишановні пані і панове! Шановні депутати! Вчора йшов по місту і зустрів жінку, яка, зустрівши мене, зупинилася і почала плакати. Старша жінка, 60 років, йшла з лікарні від чоловіка, де витратила 7 тисяч гривень. І каже: "Олеже, дитино, нічого не хочу від вас, тільки перекажіть всім вам там на горі, що ви не маєте совісті. Ви не маєте совісті, ви говорите про що, невідомо що, ви б’єтеся невідомо за що, ви принижуєте один одного невідомо за що. А при цьому на фронті кожного дня гинуть хлопці, і ви нічого проти цього не робите. Ви нічого не робите, щоб знизити тарифи або пояснити нам, чи вони правильні. Ви нічого не робите, щоб в лікарнях були вакцини." Бо її чоловік поранився, а не було протиправцевої вакцини і неможливо її купити в аптеці в Україні. "Ви нічого не робити, щоб знизити корупцію." Я хочу запитати нас всіх, шановні колеги. Чи ми будемо мати совість перед цією жінкою, чи ми далі будемо розказувати один одному про високі європейські цінності? Європейські цінності в стосунках до людей, а не в папірчиках. Тому сьогодні треба проголосувати те, що треба проголосувати у боротьбі із корупцією, а завтра мати міністрів і чиновників, які будуть виконувати ці закони. А сьогодні не виконуються закон ні по тарифах, не виконується закон, в медицині, шановні колеги, третина пацієнтів гине, які не повинні гинути, тому що нема ліків і засобів лікування в лікарнях для лікарів. Тому ця жінка сказала, що ми з вами не маємо совісті. Тому сьогодні я пообіцяв, що її передаю нам всім це. Знайдімо совість, проголосуємо тарифи, проголосуємо ренти, проголосуємо зниження ввізного мита, щоб люди дешевше могли купити порошок і мило. І це є совість, це є реальні дії, а не, насправді, теревені і розмови про європейські цінності. Друге питання – політичне, поки країною і виборами будуть керувати ті, які провалили всі попередні вибори, ми нічого не зробимо. Тому не вона запитувала, а я запитую: коли буде ЦВК? Це дуже серйозна річ. І коли буде Генеральна прокуратура, яка поставить всі точки над "і" над тими людьми, які зруйнували і руйнують далі державу? Дякую.
Дякую. Від "Опозиційного блоку" надається слово депутату Бойко.
Шановні народні депутати, громадяни України! Минулого пленарного тижня парламент в черговий раз показав свою неефективність і небажання вирішувати державні питання, що захищають інтереси громадян. За тиждень в українському парламенті не відбулося нічого, окрім чергового скандалу. Верховна Рада вже вичерпала кредит довіри народу. В цій ситуації, вважаємо, є два шляхи: або парламент починає займатися відновленням економіки і захистом інтересів громадян, або цей парламент має бути розпущений. На чому ми пропонуємо сконцентруватися цього тижня? "Опозиційний блок" вимагає забезпечити виборче право громадян. Ми вимагаємо провести вибори там, де вони взагалі не відбулися: у Маріуполі, Красноармійську. Ми готові підтримати відповідний законопроект. В економіці ми щодня втрачаємо робочі місця, збільшується заборгованість по зарплатах, зростає інфляція, ціни і тарифи. Це похідні краху реального сектора. ЄБРР вже погіршив прогнози для економіки, натомість влада бадьоро рапортує про майбутнє швидке зростання і орієнтується виключно на думку МВФ, щоб і далі заганяти Україну в боргову яму міжнародних кредитів на кілька поколінь вперед. Складається враження, що влада свідомо виштовхує власних громадян з країни, всіляко погіршуючи умови для нормального життя. Яскравим прикладом цієї політики є намагання під виглядом прийняття законів, які відкривають дорогу до безвізового режиму, протягнути положення, які призведуть до узурпації влади та рейдерського захвату майна громадян. Ми закликаємо парламент цього тижня повернутися до питання виконання Мінських угод. Мир на сході дуже крихкий, і для того, щоб його зберегти, потрібна щоденна робота парламенту. Поки що коаліція нічого для цього не робить. Вінстон Черчилль сказав: "Війна – це здебільшого каталог грубих помилок". Не здійснюйте помилку, не створюйте заморожений конфлікт на Донбасі. Ми закликаємо парламент невідкладно приступити до законодавчого забезпечення завершення конфлікту. Дякую за увагу.
Від Радикальної партії слово надається Олегу Ляшку. Будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні громадяни України, шановні колеги народні депутати! Нарешті, сьогодні парламент, я сподіваюся, так і розгляне ряд законів, які дадуть можливість суттєво знизити вартість житлово-комунальних послуг. Це, зокрема, Закон про скасування рентної плати на видобуток українського газу, але цього абсолютно не достатньо для того, щоб радикально знизити вартість житлово-комунальних послуг, бо сьогодні мільйони українських громадян просто не має можливості оплачувати ці послу. І це в підсумку закінчиться тим, що люди отримають платіжки, вони перестануть їх платити, сидітимуть у холодних хатах і, можливо, їх навіть і висилятимуть за боги на вулицю. Наше з вами завдання – зупинити цю трагічну грабіжницьку політику, яку проводить нинішня влада в особі Президента, уряду і парламентської більшості. Саме за це сьогодні четвертий тиждень стоїть майдан тарифний в урядовому кварталі. Колишній представник "Партії регіонів", який сьогодні рядиться в того захисника вітчизни, сказав, що пора прекращать цей бардак в урядовому кварталі, маючи на увазі тарифний майдан. Так прекращайте бардак, грабуючи людей, прекращайте бардак, коли ви їм виставляєте європейські тарифи, а в замін, даючи африканські заробітні плати і пенсії. Ото буде припинення бардаку, а не хочуть людей розігнати і при цьому грабувати їх гірше, ніж це банда Януковича робила. Тому ми вимагаємо від парламентської більшості прийняти не лише сьогодні Закон про зниження рентної плати на видобуток газу, а і цілий ряд інших законодавчих актів, які дадуть реально знизити вартість житлово-комунальних послуг. Зокрема, ми вимагаємо прийняти закон про те, щоб газ українського видобутку йшов на потреби житлово-комунального господарства, без імпортного газу. Це дасть можливість суттєво знизити вартість їх послуг. Ми вимагаємо ліквідувати "Нафтогаз" і зареєстрували відповідний законопроект у парламенті. Це корупційна кантора, яка нічого не виробляє, газ не видобуває, і водночас мільярди, десятки мільярдів гривень з державного бюджету ідуть через корупційні схеми у приватні кишені, сьогодні ЗМІ вже оприлюднили маєток незадекларований голови "Нафтогазу" за мільйон доларів. А оплачувати всі ці маєтки і розкоші мають українські громадяни із власних кишень. Ми вимагаємо прийняти Закон про Національну комісію з питань регулювання ринку комунальних послуг, яка реально буде незалежна від Президента, від уряду і встановлюватиме об’єктивні тарифи. Так само сьогодні парламент зобов’язаний проголосувати Закон про мораторій на продаж земель сільськогосподарського призначення. Ми не дамо вкрасти в української держави, в українських громадян останнє багатство, яке залишилося, – це землю. І уряд зараз виходить з ініціативами змінити режим оподаткування для сільгоспвиробників. Селяни, які нічого не просять, а самі вироблять і годують країну, – ви хочете в них через податки забрати останнє, щоб в Україні взагалі не було виробника і не було села. Ми категорично проти цього заперечуємо і не дамо вам робити цей геноцид!
Ярослав Москаленко від групи "Воля народу". Від трибуни, будь ласка. Шановні колеги, заходимо в зал.
Шановний український народе, шановні колеги, пане голово! Шлях до Європи – це єдиний вектор, єдиний можливий вектор розвитку сучасної України. Парламентська депутатська група "Воля народу" має пріоритетом у своїй роботі європейську інтеграцію. І ми зробимо все можливе в межах Конституції України для того, щоб якнайшвидше настав безвізовий режим для українського народу. Але ми переконані, що Європейський Союз передусім зацікавлений у результатах справжніх реформ в Україні, а не в їх імітації. Тим більше, що Європейський Союз дивиться не тільки на суть законопроектів, які ми приймаємо в цьому залі, а й на форму політичної дискусії навколо них. І що при цьому бачить світ? Постійні чвари, взаємні образи, таврування на хороших–поганих, своїх–не своїх, відсутність діалогу між фракціями. І і на фоні цього вже як фарс звучить назва коаліції "Європейський вибір". Але де ви бачили таку Європу? Справжніми європейцями по суті ми станемо тоді, коли наші поступки, коли ми будемо поводитися по-європейськи, від звичайного громадянина до політика і до чиновника найвищого рівня. Одна з європейських цінностей – це консолідована робота між вищим законодавчим органом і урядовим в інтересах народу. Що відбулося у Верховній Раді навколо безвізових законів? Штучно створений ажіотаж. Урядовці щільно поливали брудом всіх депутатів і казали, що депутати не бажають безвізового режиму, наполягаючи, що редакція євроінтеграційних законопроектів, окрім урядових, не може бути прийнята в цьому залі. А ми лише наполягали на доопрацюванні законодавчих норм, які під соусом євроінтеграції несли в собі серйозну загрозу для основних прав українських громадян. Ми зіштовхнулися з безвідповідальністю, недбалістю і непрофесіоналізмом уряду, через які був фактично поставлений під загрозу європейський шлях України. Уряд був зобов’язаний в строк подати до Верховної Ради доопрацьовані та ґрунтовні законопроекти по безвізовому режиму. Натомість ми отримали їх сирими і конфліктними. До чого це призвело. Вчора отримали "жовту картку" від Європейського Союзу, а саме перенесення на невизначений термін розгляду безвізового режиму для України. Але у нас є ще один шанс врятувати ситуацію. Ми отримуємо з боку ЄС на це прямі сигнали. Адже парламент України вже своєю єдиною позицією змусив якісно доопрацювати ці законопроекти. Це доводить, що ми можемо консолідовано працювати в цьому залі. І я переконаний, що доопрацьовані євроінтеграційні закони сьогодні підтримує більшість парламентарів, в тому числі і депутати групи "Воля народу".
10 секунд, завершуйте.
Але перше, що повинно бути проголосовано, це ренти, тарифи, мито, податок на пенсію, індексація заробітних плат і пенсій, а тоді все інше.
Дякую. Будь ласка, Юлія Тимошенко, "Батьківщина".
Доброго дня, шановні колеги! Я хочу звернути вашу увагу, що сьогодні шістнадцятий день іде підрахунок голосів по місцевим виборам. Шістнадцятий день! В демократичних країнах це рахується за декілька годин. По законам України передбачено, що 10 днів максимум, це такий гігантський термін. Але сьогодні вже 6 днів. Через 10 днів йде підрахунок, хто за це відповідає? Фальсифікація йде по всій країні, приписки, переписані протоколи. І вгадайте з трьох разів, на чию користь відбувається ця фальсифікація. Я думаю, що ми, якщо ви парламентарі, розуміємо, що підведення підсумків 16-й день по місцевим виборам – це вирок демократії в Україні. І якщо ми приймаємо добрі закони, але рахуємо вибори 16 днів, після того про демократію і зміни говорити не варто. Друге. Сьогодні дуже знаковий день, ми будемо голосувати законопроекти, які дають можливість громадянам України мати безвізовий режим між Україною і Європейським Союзом. Це означає, що сьогодні всі ми мусимо консолідувати зусилля і проголосувати всі ці законопроекти. Фракція "Батьківщина" однозначно заявляє, що ми будемо голосувати за ці закони. Третє. Сьогодні нарешті поставили в порядок денний законопроект про зниження ренти на газ власного видобутку і, як наслідок, на 20,4 відсотка зниження цін на газ для людей і тарифів на тепло і гарячу воду. Сьогодні, якщо ми консолідуємося навколо цього законопроекту, це буде означати, що кожен депутат, який не проголосував цей закон персонально зрадив виборців і персонально кинув компанію державну "Укргазвидобування" в систему банкрутства, тому що вона сьогодні доведена до банкрутства і готова до того, щоб нові шахраї від уряду її приватизовували. Я повідомляю зараз країні, що кожен депутат, який поіменно не буде голосувати за зниження ренти на видобуток українського природнього газу буде відомий Україні і кожному громадянину. Якщо сьогодні не зробимо це, мусять відповідати. І взагалі або Верховна Рада консолідується, збереться з силами і покаже клас країні, що в Верховній Раді може міняться країна через правильні закони і консолідацію, або ця Верховна Рада нічого не варта. Я вірю, що нам все вдасться.
Будь ласка. Шановні колеги, я хочу надати можливість виступити народному депутату України Златі Огнєвіч. Будь ласка, прошу.
Доброго дня шановні колеги народні депутати! Я прошу вашої уваги, бо мова піде про можливості, а точніше, про повну їхню відсутність. Я одразу хочу зауважити, що тиски, погрози, спричинені на мене, я в жодному разі не боюся, і навпаки вважаю за правильне і доцільне і надалі оприлюднювати факти корупції у владі. Навпаки, я боюся зовсім іншого. А замість того, що за цей останній рік я бачу, як в цьому парламенті замість плідної реальної законотворчої діяльності створюються непопулярні лобіські законопроекти, ведеться політична війна одного політичного угрупування з іншим, відстоюються інтереси певних хазяїв, тих, чи інших політичних груп. Звичайно, в такій обстановці культура і законотворчість в цьому напрямку, це ніхто і нікому не потрібне. Тому що вона на ваш погляд не принесе вам тих великих грошей, до яких ви тут усі звикли. Я згодна, культура – це не гроші, це набагато більше. Це духовне багатство. Це саме те, без чого не може існувати а ні нація, а ні сама країна. Я йшла до парламенту не за депутатським мандатом і якимись привілеями. Я йшла як громадянин, який побачив новий шлях України. А зараз я бачу те, що коли немає культури, набагато легше правити і маніпулювати народом. І тому в цих обставинах я як культурний діяч я не бачу своєї користі для цього парламенту. Я бачу лише постійний перерозподіл політичної влади. Схаменіться поки не пізно. Бо, коли цей перерозподіл закінчиться, вже не залишиться ані культури, ані талановитої молоді і навіть самої України. І тому з об’єктивних причин сьогодні я складаю депутатські повноваження. Тим не менш, я хочу подякувати за плідну працю своїй Радикальній партії, нашому прекрасному лідеру. Я бажаю вам боротьби, я бажаю вам наснаги у цій боротьбі. І сподіваюся на те, що коли-небудь Україна стане вільною і процвітаючою державою. Слава Україні!
Дякую. Це вчинок. Я думаю, що ці слова, які ми почули з цієї трибуни від нашої колеги, мають ще раз надати можливість кожному замислитися, що ми сюди обиралися на для того, щоб отримати мандат, а для того, щоб робити зміни. І глибоко переконаний в тому, що дорогу осилить той, хто йде. І я б дуже хотів, щоб ми разом з вами йшли до справжньої європейської України з відповідними стандартами життя людей і цінностями. Шановні колеги, я прошу, займайте свої місця. Будь ласка, хвилина з місця Андрій Тетерук.
Шановний Голово! Шановні народні депутати! Шановний народе України! В минулий четвер стався прикрий випадок, я вкотре хочу принести вибачення пані народному депутату України Кужель. По-друге, я ще раз заявляю, що руку на жінку ніколи не піднімав. Сепаратистів бив, російського агресора бив, жінку ніколи в житті не бив. По-друге. Я повністю відкритий для слідства і сприяю тому, щоб розслідування встановило всі обставини, і за депутатську недоторканість не ховаюсь. Сьогодні, після голосування за європейські закони буду в Генеральній прокуратурі давати свідчення. Прошу всіх сьогодні голосувати, тому що це наше європейське майбутнє. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги народні депутати, ми продовжуємо з вами роботу, у нас визначено порядком денним проект закону (реєстраційний номер 2244а, 2244а-1, 2244а-2 і 2244а-3). Це закони про наукову і науково-технічну діяльність. Ми вчора на Погоджувальній раді узгодили, що ми розглянемо цей проект закону за скороченою процедурою, оскільки у нас, перед нами, стоять питання порядку денного, які пов’язані з безвізовим режимом. Тому я прошу всіх зайняти свої місця. Колеги, займіть свої місця, будь ласка. І узагальнену пропозицію, яку ми вчора обговорювали на засіданні Погоджувальної ради, я ставлю на голосування, щодо розгляду цього питання за скороченою процедурою. Комітет це підтримав, і вчора підтримала це Погоджувальна рада і лідери фракцій. Я прошу, я прошу, будь ласка, проголосуйте і підтримайте таку пропозицію, яка вчора була узгоджена – за розгляд цих питань за скороченою процедурою, щоб ми могли йти далі розгляду безвізового режиму. Будь ласка, колеги, прошу підтримати пропозицію: розгляд за скороченою процедурою. Прошу голосувати. Прошу підтримати, вчора це було узгоджено на Погоджувальній раді. [[10:37:34]] За-168 Далі. Шановні колеги, буде ще одна пропозиція, яку ми оголосили вчора і погодили з лідерами фракцій. З 12 до 12.30 з огляду на те, що є надважливі питання, не робити перерви. Я прошу теж підготуватись, ми будемо це голосувати, але трошки пізніше. І я прошу це підтримати, шановні колеги, вчора ми теж це обговорювали на Погоджувальній раді, і ця пропозиція знайшла підтримку. Тому, будь ласка, прошу відповідним чином підтримати її, під час, коли ми будемо голосувати. А зараз я запрошую до слова міністра освіти і науки Сергія Мироновича Квіта, прошу.
Вітаю вас, шановні народні депутати! Я представляю законопроект 2244а про науково і науково-технічну діяльність, який фактично регламентує нашу наукову сферу. Це надзвичайно важливе питання для розвитку нашої держави, і навколо нього зосереджено багато легенд про те, що наукова сфера нам або не потрібна, або вона. або ми на неї витрачаємо дуже багато коштів і тому, на жаль, дуже часто ми чуємо дуже радикальні пропозиції стосовно реформування нашої наукової сфери. Тому я два слова хочу сказати про реальний стан справ. Витрати на науку сьогодні складають 4,2 мільярди гривень, що в перерахунку менше, ніж 200 тисяч доларів Сполучених Штатів Америки і це складає 0,25 відсотків від ВВП. Із цієї суми 60 відсотків припадає на систему Національної академії наук і 10 відсотків – на всі українські університети разом взяті. Шановні колеги, для порівняння кошти одного найменшого європейського університету, які витрачаються на науку, більші, ніж витрачаються в усій нашій державі. В Польщі витрачається 5 мільярдів доларів США, в Росії – 20, Китаї – 80 і США – 350. Тобто до чого я веду? Фактично ми не фінансуємо наукові дослідження в сучасному розумінні цього слова. Ці кошти, які ми витрачаємо, підтримують життєдіяльність системи. І тому ми чуємо з одного боку дуже часто, що давайте ми взагалі перестанемо фінансувати і зекономимо ці кілька мільярдів. З іншого боку нам кажуть: взагалі не треба нічого чіпати, тому що те, що функціонує, і так дуже добре.
Скільки треба часу, пане Сергій? Скільки ще треба часу? Так, дуже мало часу. Ще скільки? Ще, будь ласка, одну хвилину дайте пану міністру, одну хвилину.
Тому наш законопроект пропонує змінити нашу наукову сферу по суті. Що ми пропонуємо? Ми пропонуємо фінансувати всі наукові дослідження в усіх інституціях: і в університетах, і в академічних інституціях з одного фонду, який буде мати назву Національний фонд досліджень. Ми пропонуємо створити Національну раду України з питань розвитку науки і технологій, яка би формувала державну політику в наукових дослідженнях. Ця державна політика, вона буде стосуватися інтеграції науки і освіти, тобто ми будемо створювати нові, якісно нові інфраструктурні підрозділи. Це буде, ми маємо на увазі, науково-інноваційні екосистеми за кращими зразками, ми будемо інтегрувати академічні інститути і університети, ми будемо відкривати спільні магістерські і докторські програми. Тобто ідея інтеграції академічної науки і університету лежить тут в.
Пане Сергій, в нас настільки важливий і обмежений час. Давайте 30 секунд. 30 секунд, завершуйте, будь ласка.
Шановні колеги, я закликаю вас підтримати цей законопроект. І буду радий відповісти на всі ваші питання, які у вас виникнуть. Дякую.
Дякую вам, пане Сергій. Зараз я запрошую до співдоповіді народного депутата України Кириленка Івана Григоровича. У мене є величезне прохання - цей закон не є конфліктний, - максимально входити в регламент і не перевищувати. Дуже вам дякую. Будь ласка.
Шановний Голово, шановні колеги! Хочу підкреслити ключову фразу при розгляді цього законопроекту. Не завдяки безвізовому режиму чи іншим законопроектам, які сьогодні вважаються першочерговими в цьому залі, і я ні в якому разі це не заперечую, але саме завдяки науці та науково-технічному прогресу здійснили унікальні економічні, а потім і соціальні прориви: повоєнна Японія, знекровлена війною Південна Корея і знищена вщент Другою світовою війною Німеччина. Отже, питання ефективного законодавчого забезпечення розвитку науки є сьогодні надзвичайно актуальним. І тому цей закон сьогодні ключовий. Основні напрямки та положення цього були визначені Постановою Верховної Ради від 11 лютого 2015 року. Саме в цьому контексті і був підготовлений законопроект 2244а-1, який є альтернативним. У порівнянні з законопроектом Кабінету Міністрів особливості його наступні. Враховуючи катастрофічну ситуацію, яка склалася з науковими кадрами, зокрема з відтоком в тому числі і талановитої молоді, законопроектом передбачено низку нововведень, спрямованих на покращання соціального статусу науковця, їх пенсійного забезпечення. Зокрема, розмір пенсій пропонується поновити лише для цієї категорії на рівні 80 відсотків заробітної плати вченого, це 36 мільйонів з Пенсійного фонду. Визначено, що рівень заробітної плати молодшого наукового співробітника має бути на рівні не нижче подвійної середньої заробітної плати промисловості. Містяться положення стосовно отримання вченими житла за рахунок цільового бюджетного фінансування та інших джерел, а також будівництва житла за рахунок отримання пільгових довгострокових кредитів. Передбачається першочергове надання службового житла молодим вченим, а також забезпечення можливості його будівництва за рахунок коштів, виділених державою у вигляді пріоритетного пільгового молодіжного кредитування. Головне, законопроектом визначається, що до 2025 року фінансування наукової сфери зі всіх джерел має вийти на рівень 3 відсотка ВВП, зараз в 10 разів менше. Кожного року ця цифра.
30 секунд, будь ласка, дайте завершити.
Кожного року ця цифра повинна зростати з тим, щоб вийти через 10 років на цей відповідний показник, це той якраз показник, який вже є сьогодні в Європейському Союзі, куди ми намагаємося, як кажуть, потрапити. Підкреслюю, і він уже затверджений Верховною Радою. Я вже не говорю за те, що ми ратифікували всі угоди з Європейським Союзом, де науково-технічне співробітництво на першому місці. Буде виступати за підсумками розгляду всіх законів Лілія Михайлівна Гриневич. Враховуючи те, що ці положення входять в тіло в першому читанні законопроекту 2244, я прошу зал підтримати перший законопроект, який саме ці положення і врахує, і проголосувати його повним залом з тим, щоб за короткий час ми підготували його до другого читання, і 26-го, в День науки, проголосували в цілому. Дякую.
Дякую, пане Іване. Запрошую до слова Скрипника Олексія Олексійовича. І повторюю, поки іде до трибуни, велике прохання входити в регламент, не виходити за межі обговорення, я думаю, це дасть більше шансів нам прийнятий даний закон. Дякую вам, будь ласка.
Шановні колеги, у нас в парламенті зараз відбудеться дуже важливий прецедент, якого, я не знаю, можливо, і був раніше, але цей випадок, коли чотири законопроекти, люди, які їх висували, зробили все для того, щоб з’єднати всі чотири законопроекти в один. Тобто іде не конкуренція між людьми, які представляють законопроекти, а іде важлива співпраця. Була зроблена робоча група, яка в своїй роботі використала найкращі ідеї зі всіх чотирьох законопроектів і включила їх в таблицю змін до першого, найбільш фундаментального законопроекту, який був висунений Міністерством освіти. Я не знаю, чи ви розумієте, але цей закон, який ми зараз з вами розглядаємо, він набагато більш фундаментальний і набагато більш важливий, ніж любі безвізові закони, і всі інші речі це є той закон, який буде визначати наш розвиток на наступні 50 років. Тому величезне прохання підтримати Закон 2244а. Дякую.
Дякую дуже вам. До слова запрошується ще один співдоповідач – Тарута Сергій Олексійович. Потім – голова комітету Гриневич. І перейдемо до обговорення. Пане Сергій, будь ласка, народ України чекає вашого слова. І нагадую за регламент.
Уважаемые коллеги! Я, в дополнение к тому, что сказал Алексей, действительно, это очень важный прецедент, когда мы нашли консенсус, четыре автора законопроектов. И, доработав правительственный, все согласились и сбалансировали очень важный закон. И я предлагаю, чтобы зал показал также консолидацию вокруг этого очень важного проекта закона, и мы смогли дать новые возможности нашим научным деятелям, нашим студентам, которые могут увидеть в этом проекте закона возможность коммерциализации всех научных разработок. Предусматривается о том, что будет по всем научным изобретениям государственно-частное партнерство и наконец-то, наши ученые смогут достойно зарабатывать и оставаться здесь. Поэтому просьба, всех поддержать очень важный проект закона. Спасибо.
Дякую вам. До слова запрошується співдоповідач, голова Комітету з питань науки і освіти Гриневич Лілія Михайлівна. Будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги народні депутати. Я б хотіла зараз від імені Верховної Ради привітати усіх науковців і усіх тих людей, які вболівають за розвиток вітчизняної науки, зі Всесвітнім днем науки, який відбувається сьогодні. І я думаю, що найкращою роботою, яку ми можемо присвятити цьому дню, є сьогодні робота над Законом про наукову і науково-технічну діяльність. Я, маючи дуже короткий регламент, не буду характеризувати всі, на превеликий жаль, надзвичайно негативні тенденції, які ми зараз маємо в науковому просторі України. Це зменшення числа дослідників, надзвичайно мізерні кошти, які ми виділяємо на дослідження і так далі. Але ми маємо сьогодні шанс, узгодивши позиції всіх законопроектів, запрезентувати нову платформу для розвитку української науки. Отже, науково-експертне управління надало нам висновки по 4 законопроектах як Кабміну, так і альтернативних про те, що вони потребують доопрацювання. Ми створили робочу групу за участю всіх авторів законопроектів, громадського середовища, експертів і доопрацювали на базі кабмінівського законопроекту порівняльну таблицю, узгодивши всі позиції, які потребували доопрацювання. Ось такий результат цієї роботи. І зараз ми пропонуємо у постанові, в проекті Постанови Верховної Ради, яку ми будемо голосувати, застерегти головні узгоджені позиції, які мають бути враховані в законопроекті, зробленому на базі законопроекту Кабміну 22.
Скільки часу, пані Лілія? Одна хвилина. Будь ласка, одну хвилину дайте пані Лілії.
Отже, на базі законопроекту Кабінету Міністрів за номером 2244а ми маємо врахувати такі позиції альтернативних законопроектів. Положень пунктів 2.1, 2.2, 3.1, 3.2 Постанови Верховної Ради України про затвердження рекомендацій Парламентських слухань "Про стан та законодавче забезпечення розвитку науки та науково-технічної діяльності", окремих положень статей 7-ї, 17-ї, 25-ї, 30-ї, 35-ї, 36-ї, 37-ї, 44-ї та 45 законопроекту № 2244а-1. Окремих положень статей 1-ї, 7-ї, 9-ї, 17-ї, 20-ї, 21-ї, 22-ї, 32-ї, 44-ї, 45-ї, 46-ї, 47-ї, 48-ї, 49-ї, 50-ї, 51-ї, 52-ї законопроекту за реєстраційним номером 2244а-2. Окремих положень статей 7-ї, 9-ї, 24-ї, 27-ї, 35-ї, 36-ї, 57-ї, 63-ї законопроекту за реєстраційним номером 2244а-3.
Дайте можливість завершити.
Та доповнити його новими статтями про повноваження Верховної Ради України у сфері наукової і науково-технічної діяльності, Президента України про регіональні наукові центри у редакції Комітету Верховної Ради України з питань науки і освіти. Прошу підтримати це рішення. Дякую.
Дуже вам дякую, пані Лілія. Скажіть, депутати, відповідально, чи є необхідність обговорювати? Є чи немає? Є, так? Тоді я прошу вас записатись два – "за", два – "проти", будь ласка. Сергій Соболєв передає Іванові Кириленкові. Від трибуни, так? Будь ласка.
Шановний Голово, шановні колеги! Декілька слів до мого виступу і до виступів моїх колег, декілька слів аргументацій, що все-таки, на якому ми небі у цій надзвичайно важливій для перспективи країні сфери. Отже, вимоги світової економіки, процеси глобалізації змінили місце і ставлення світового суспільства до науки і до науково-технічної сфери. Це тренд сьогоднішнього часу. Наука, заснувавши промислову індустрію, сьогодні майже докорінно змінює структуру світової економіки. Прискореними темпами розвивається ІТ-галузь, сфера нано- та біотехнологій, нової якості набуває сфера послуг, освіти, медицини, інформації, ми – свідки. Зростає наукоємність ВВП, збільшується кількість зайнятих науково-технічних сфер, нарощується частка коштів на фінансове та ресурсне забезпечення науково-технічної діяльності. Сьогодні наукоємність ВВП у Фінляндії становить 3,45, у Швеції – 3,3, в Даній – 3,1 відсотка. Навіть в Естонії та Угорщині цей показник складає 1,7 і 1,4 відповідно. В Україні, на жаль, спостерігається зворотній процес – деградація, наука і освіта потерпають найбільше. За статистичними даними за останні 10 років кількість наукових установ України скоротилася на половину, наукоємність ВВП скоротилася теж вдвічі до 0, 66. Кошти на науку з державного бюджету скорочено з 0,42 до 0,26. Це найнижчий показник у Європі. Лише за останній рік кількість наукових установ скоротилась на 12. Чисельність зайнятих в науково-технічній сфері на 11, кількість дослідників на 10 відсотків. Цей процес продовжується. У березні 2015 прийнято зміни до пенсійного законодавства. а в липні проведено секвестр державного бюджету. З 5 мільярдів урізань 2 мільярди вилучено із найбагатшої сфери - науки і освіти. І останній аргумент. У 2014 році на впровадження інновацій було витрачено 7,7 мільярда гривень, реалізовано інноваційної продукції на 25,7 мільярда. Це нижче ніж у 2014 році на.
10 секунд, будь ласка.
Але звертаю увагу, на кожну вкладену в інновації гривню отримано 3 гривні від реалізації продукції. Оце от підтвердження того куди треба спрямовувати кошти, щоб отримати економічне зростання. Підтримаємо, друзі, цей законопроект. Дякую
Дякую вам. Лубінець передає слово Співаковському, будь ласка.
Шановний Голово, шановні народні депутати, дуже цікаво наблюдати реакцію на головний закон, який сьогодні ми приймаємо. Бо, якщо ми говоримо про газ, то всі дуже зацікавлені. Коли ми ведемо мову про інноваційний розвиток України, а там, де наука і науково-технічна діяльність, є серцевиною інноваційного розвитку країни, побачите як народні депутати на це все реагують. Шановні колеги, дійсно, закон, який ми зараз приймаємо 2244, я прошу голосувати за перший варіант, варіант, який підготовлений Кабінетом Міністрів України. Це є розумний компроміс між тими, що ми хочемо, і те, що зараз ми маємо. Це шлях, який забезпечує не знищення окремих елементів інфраструктури наукової, яка склалась за радянські часи. Це розумний компроміс, який повинен заставити і Національну академію наук України, і галузеві академії наук України запрацювати. Там є запобіжники, які формують дійсно потужний фонд, з якого повинна фінансуватися наука на зовсім інших засадах, на засадах доступу через подачу грантів. Це символізований шлях. Це шлях, який ще забезпечує використання радянської моделі, коли і напряму буде фінансуватися наукова і науково-технічна діяльність. Але за два, за три роки ми зможемо зробити реформування тої системи, яка зараз склалась. Тому я всіх прошу проголосувати за варіант 2244, який забезпечить сталий розвиток науки і науково-технічної діяльності в Україні. Дякую.
Дякую вам. Шаповалов Юрій Анатолійович передає слово Литвину. Від трибуни, так? Будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги історія – це історія війн. Раніше війни відбувалися заради того, щоб приростити території. Потім війни відбувалися заради того, щоб здобути енергоносії. Зараз війни тривають за мізки. І мушу вам сказати, що Україна в цих війнах в останнє десятиріччя успішно програє. Оскільки наука і в тому числі Національна академія наук України поступово вмирає з огляду на різні причини, у тому числі через жалюгідне фінансування. Комітет опрацював чотири законопроекти. Я повинен сказати, що ми сьогодні пропонуємо вам голосувати не за урядовий законопроект, а за фактично узгоджену позицію комітету, який включає найкращі пропозиції, що містяться в чотирьох законопроектах. Фактично, комітет підготував до другого читання цей законопроект. Але разом з тим, я пропоную, щоб у наступному ми врахували, зокрема, такі обставини. Перше – це хто буде затверджувати статут Академії наук. Зараз пропонується, що це має робити Кабінет Міністрів. Цього абсолютно допускати не можна, оскільки Кабінет Міністрів зруйнує самоврядні засади функціонування наукових установ. Потрібно залишити так, як було це раніше: Міністерство юстиції перевіряє на відповідність законодавству статути і їх затверджує. Кабінету Міністрів є чим займатися. Далі. Нам треба привести в законі господарську діяльність академій у відповідності з Господарським кодексом. Оскільки те, що запропоноване Кабінетом Міністрів у законопроекті урядовому, суперечить цьому кодексу. Далі. Треба подумати, щоб зняти надмірну кількість різного роду бюрократичних установ, як будуть керувати і організовувати науковий процес, начебто, це самоврядні структури, яким потрібно буде апарат і які.
Будь ласка, 30 секунд, звершуйте.
Дякую за увагу.
Дякую вам. Шановні колеги, обговорення завершено. Я прошу народних депутатів заходити в зал і підготуватись до голосування, надзвичайно важливий законопроект. Велика робота проведена і міністром, дякуємо Сергію Квіту, і народними депутатами, які змогли вийти на єдиний узгоджений документ, який ми приймаємо за основу – фундаментальний важливий закон. Я прошу зайти в зал і приготуватися до голосування. Є пропозиція узгоджена від усіх груп авторів проголосувати за основу законопроект 2244а з тими поправками, пані Лілія, які були озвучені з трибуни головою комітету. І це є пропозиція комітету, і, власне, я її поставлю на голосування. Шановні колеги, ще раз прошу зайняти робочі місця, зайти в зал. І я ставлю на голосування проект Закону про наукову і науково-технічну діяльність номер 2244а з поправками, які оголосила для стенограми голова комітету Лілія Гриневич з трибуни Верховної Ради. Отже, за основу 2244а прошу голосувати. Шановні колеги, голосуємо. Прошу підтримати. [[11:02:49]] За-290 Рішення прийнято. Вітаю пана Сергія, пана міністра, вітаю депутатів з прийнятим законом. Хотіли б сказати ще слово, так? Прошу. Вітаю з прийнятим законом. І згідно порядку денного ми переходимо до наступних, дуже важливих, але теж безконфліктних законопроектів. Пані Лілія!
[[Не чути]]
Шановні колеги, є прохання, скорочена процедура до другого читання. Немає заперечень? Отже, я ставлю пропозицію, спільну і комітету, і міністра. Прошу приготуватися до голосування, розглянути даний закон за скороченою процедурою до другого читання. Хто підтримує дану пропозицію, прошу голосувати. Будь ласка, голосуємо. Скорочена процедура до другого читання. [[11:03:57]] За-229 229 – "за". Рішення прийнято. Дякую. Отже, шановні колеги, зараз у нас по порядку денному 3225 і 3387. Важливі закони, поскільки вони впорядковують і приводять у відповідність чинне законодавство до нашого Закону про Національну поліцію, які мають на меті скорегувати назви в різноманітних законах до Національної поліції у відповідність. Тому прохання ці закони швидко розглянути, швидко проголосувати, щоб ми могли чимшвидше перейти до законів про безвізовому режиму. Тому у мене є прохання до залу, це прохання є також від голови комітету законопроект 3225, розглянути за скороченою процедурою. Шановні колеги, голосуємо за скороченою процедурою. Будь ласка. Прошу підтримати. [[11:05:11]] За-186 186 – "за", рішення прийняте. І я запрошую до слова спочатку міністра, міністра внутрішніх справ Авакова Арсена Борисовича.
Шановні народні депутати! Другого липня цього року Верховною Радою України прийнято закон про Національну поліцію України, який набрав чинності 7 листопада 2015 року. Законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про Національну поліцію", підготовлено з метою приведення термінології, що використовується в законодавчих актах України у відповідність до положень Закону України "Про Національну поліцію". Цим законопроектом вносяться зміни до 90 законодавчих актів України, зокрема: Кодексу України "Про адміністративні порушення", Кримінально-процесуального кодексу України, законів України "Про дорожній рух", "Про оперативно-розшукову діяльність", "Про організаційно-правові основи боротьби з організованою злочинністю" та інше. Прийняття цього законопроекту дозволить провести положення законодавчих актів у відповідність до Закону України "Про Національну поліцію", а це в свою чергу забезпечить можливість практичної реалізації дій та повноважень поліцейських закріплених нормами цього закону та уникнення колізій в частині застосування норм. Шановний головуючий, в нас зараз два однорідних закони, тому я пропоную відразу почути от меня 20 секунд інформації.
Будь ласка, по двох законах доповідайте.
Так, наступний Закон 3387. Вносяться зміни в 54 законодавчих акти України, а саме: Кодекс цивільного захисту України, Закону України про телекомунікації, про протидію торговли людьми, про правовий статус іноземців та осіб без громадянства та інше. Дякую прошу підтримати. Користуючись нагодою, хочу представити вам вновь назначенного голову Національної поліції України Хатію Деканоїдзе. Дякую за увагу.
Дякую вам. До слова запрошується співдоповідач, голова Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Кожем’якін Андрій Анатолійович. Будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги, Комітет Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності на своєму засіданні 4 листопада розглянув проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з прийняттям Закону України (номер 3225, від 30.10.2015 року) "Про Національну поліцію". Основним завданням проекту є приведення положень низки законодавчих актів України у відповідність до прийнятого закону "Про Національну поліцію", який набув чинності вже 7 листопада цього року. Насамперед, хочу зазначити, що цей законопроекту вносить зміни до 90 законодавчих актів України. Суть запропонованих змін полягає в зміні, заміні висловів: "внутрішніх справ", "органи внутрішніх справ", "працівники органів внутрішніх справ" та низки інших подібних термінів на відповідні нові вислови: "Національна поліція", "уповноважений підрозділ Національної поліції", "працівник Національної поліції" і таке інше. Внесення зазначених змін передбачено розділом першим законопроекту. Проаналізувавши даний проект, народні депутати – члени комітету вважають його слушним і таким, що заслуговує на підтримку, оскільки його прийняття усуває колізії в чинному законодавстві і створює дійовий правовий механізм діяльності такого центрального органу виконавчої влади, як Національна поліція. Разом з тим, у зв’язку із одночасною втратою 7 листопада цього року Закону України "Про міліції", на який покладаються окремі норми Закону України "Про Національне антикорупційне бюро України", члени комітету на засіданні підтримали пропозицію народного депутата Геращенка Антона Юрійовича про доповнення розділу І законопроекту номер 3225 пунктом 91 наступного змісту. Прошу дати ще.
Будь ласка, одну хвилину дайте можливість завершити.
У Законі України "Про Національне антикорупційне бюро України": перше – у пункті 15 частини першої статті 17 слово "міліцію" замінити словами "національну поліцію"; друге – у частині першій статті 18 слово "міліцію" замінити словами "національну поліцію". З огляду на визначене комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти його за основу та в цілому як закону. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Шановні колеги, важливий, але технічний закон. А, ще не завершили? Ще 30 секунд, будь ласка.
Колеги, можна ще, будь ласка, одну хвилинку? До мене буквально сьогодні зранку звернувся голова фіскальної служби. У зв’язку з тим, що, дійсно, випала поправка і можливість надати податковій міліції використовувати засоби примусу і зброю, тому, будь ласка, підтримайте: доповнити пункт 6 розділу IX "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про Національну поліцію" підпунктом 10 такого змісту: "Посадовим особам податкової міліції для виконання покладених на них обов’язків надаються права, передбачені статтями 42-46 цього закону". Підтримайте під відповідальність членів комітету. Дякую.
Шановні колеги, є пропозиція. Треба обговорення, так? Шановні колеги, є потреба обговорювати? Є потреба. Тому я прошу, шановні колеги, в залі є бажаючі, я не можу зупинити цей порив. І тому прошу записатися: два "за" – два "проти". Будь ласка. Антонищак Андрій Федорович, "Блок Петра Порошенка". Включіть мікрофон. Антонищак, будь ласка.
Шановне товариство, дійсно, даний законопроект є дуже важливий, так, дійсно, вносяться технічні правки. Але я би попросив підтримати всіх колег і віднестися до цього голосування досить серйозно. І я підтверджую слова пана Кожем’якіна, що від 7 числа податкова міліція, фактично, її дії заблоковані, тому що вона не може користуватися оцими технічними поправками, де з міліції називають поліцією. Тому, власне, я би запропонував всім колегам проголосувати "за".
Дякую вам. Від Радикальної партії Олег Ляшко, будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Наша фракція буде підтримувати ці законопроекти, що стосується зміни назви "міліції" на "поліцію". Але я хотів би сказати інше. Шановні громадяни України, я думаю, що за два роки після Революції гідності сьогодні вся країна побачила, що чи не єдина реальна реформа, яка проведена в Україні, - це реформа дорожньої поліції. Що сьогодні рівень довіри до нової поліції – понад 80 відсотків, він дорівнює рівню довіри церкві і армії. Тобто це, нарешті, хоть щось ми бачимо, що не просто на словах імітують реформи, а є реальна реформа, і ми маємо дорожню поліцію, яка сьогодні має довіру в українських громадян. Так само, як і наша українська армія, наші захисники Вітчизни і наша церква. Але дуже хотілося б, щоб ця дорожня поліція точно такий же рейтинг довіри мала і через рік, і через два, і через три. Отоді це означає незворотність реформи і не її імітація. І я думаю, що за прикладом реформи дорожньої поліції ми точно так же. Я, користуючись нагодою, що в залі присутній Прем’єр-міністр Арсеній Яценюк, я звертаюсь до Прем’єр-міністра. За прикладом реформи дорожньої поліції ми точно так же маємо з вами провести радикальну реформу судової системи і прокурорської системи. Усі до одного прокурори і судді мають бути звільнені. Це єдина реальна реформа. Не можуть старі злодії припинити красти, які б закони ми їм не приймали. Тому Генеральний прокурор Шокін має бути відправлений у відставку, всі 15 тисяч прокурорів по Україні мають бути звільнені, усі 10 тисяч суддів мають бути звільнені. І потім на прозорому конкурсі за участь, за прикладом дорожньої поліції набрати нових людей. Тільки не везіть із-за кордону. Своїх українців безробітних вистачає, яким треба дати роботу. Слава Україні!
Дякую, шановні колеги. На засідання Верховної Ради України прибув Прем’єр-міністр України Арсеній Петрович Яценюк. Прошу привітати. Пане Арсен. Дякую вам. Слово надається Семенченкові Семену Ігоревичу від "Самопомочі". Будь ласка.
Прошу передати Павлу Костенку.
Семенченко, Семенченко. А, ви передали, будь ласка.
Шановні колеги, закони технічні і дуже важливі для нашої держави. Потрібно б зараз було їх прийняти. На жаль, даний законопроект готовився дуже швидко і попав на комітет тільки минулої середи. Тут дуже багато різних колізій. І зараз вони починають виникати, коли люди аналізують даний законопроект. Велике прохання, "Самопоміч" підтримує даний законопроект у першому читанні, але не за основу. Велике прохання,. не в цілому. Велике прохання зробити по прискореній процедурі, направити в комітет. Ми ті колізії позабираємо і через тиждень приймемо за основу. Дякую.
На жаль, боюсь, що це фактично є неможливим. Ми дуже обмежені в часі. І я запрошую від "Народного фронту" до слова Медуницю Олега. Будь ласка, пан Олег Медуниця.
Прошу передати слово Антону Геращенку.
Пане Геращенко, кажіть слово.
Уважаемые депутаты, уважаемый председательствующий! Уважаемый украинский народ! У нас в Украине начата реформа органов внутренних дел. Седьмого ноября начала работать Национальная полиция. Назначен новый начальник Национальной полиции Хатия Деканоидзе. По программе, которая утверждена министром внутренних дел Арсеном Аваковым, в новую Национальную полицию смогут пройти только те сотрудники, которые будут отвечать высокому званию украинского полицейского. Будет проведено тестирование всех 150 тысяч сотрудников Национальной полиции. Будут проведены собеседования с участием общественности, представителей Верховной Рады, журналистов, правозащитников со всеми руководителями от уровня районных отделов милиции. Это по-настоящему первая структурная реформа. Предлагаемые вашему вниманию два законопроекта – 3225 и 3197 – это законопроекты, которые являются техническими, но они необходимы для полной имплементации законодательства о Национальной полиции в законодательство Украины. В этих законопроектах предусмотрена замена слова "милиция" на слово "национальная полиция" более чем в 150 законопроектах. Без их принятия не смогут нормально функционировать службы Национальной полиции. Прошу все фракции, и коалиции, и оппозиции, и нефракционных поддержать эти законы в едином порыве. Спасибо.
Дякую, шановні колеги. Ми завершили обговорення. Є прохання підтримати Національну поліцію. А, ще є від, будь ласка, Володимир Литвин, одна хвилина.
Шановний Голово, шановні колеги! Очевидно, треба це рішення прийняти, не відкладаючи його у довгий ящик. Разом з тим я пропоную, звертаюсь до міністра, звертаюсь до голови комітету, при опрацюванні тексту не забути Управління державної охорони, оскільки воно, при застосуванні зброї, керується Законом "Про міліцію". Якщо ми випустимо цю норму, то вони, з моменту прийняття закону, не зможуть виконувати свої повноваження. Додати туди, де йдеться про Фіскальну службу, і Управління державної охорони. Я прошу вас підтримати. Якщо міністр погоджується, давайте поставимо з урахуванням цієї пропозиції.
Дякую. Отже, міністр підтримує дану пропозицію?
Я прошу підтримати, це дуже слушна правка.
І я просто її озвучу під стенограму з ваших слів дану пропозицію. Шановні колеги, я прошу зайти в зал і приготуватись до голосування. Одна з найбільш масштабних наших реформ, спільних реформ, бо тут у Верховній Раді голосувався Закон про Національну поліцію. Дякуємо і міністру, і уряду за спільну роботу. Прошу підтримати цю реформу, приготуватись до голосування, зайти в зал. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про Національну поліцію" з поправками, які озвучив з трибуни голова комітету Андрій Кожем’якін, а також Володимир Литвин під стенограму. І є пропозиція комітету проголосувати цей законопроект за основу і в цілому. Отже, 3225 за основу і в цілому. Будь ласка, голосуємо, шановні колеги, голосуємо. [[11:20:13]] За-289 289 - "за". Рішення прийнято. Вітаю. Але є ще один законопроект, який ми вже обговорили. Але Андрій Кожем’якін просить для уточнення ще слово, хвилину. Так, будь ласка, Аваков доповідав два, а Кожем’якін по одному. Просимо до доповіді Андрія Кожем’якіна, будь ласка. Увага! Шановні колеги, давайте ми за цей закон теж проголосуємо за скороченою процедурою. Я прошу підтримати розгляд законопроекту 3387 за скороченою процедурою. Будь ласка, голосуємо. [[11:20:57]] За-197 Рішення прийняте. Запрошую до доповіді голову Комітету з питань законодавчого забезпечення Кожем’якіна Андрія Анатолійовича, будь ласка.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги! Комітетом Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності на своєму засіданні 4 листопада розглянутий проект Закону України номер 3387 про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо діяльності Національної поліції, поданий Кабінетом Міністрів України. Основним завданням проекту є приведення положень низки законодавчих актів України у відповідність до прийнятого Закону України "Про Національну поліцію", який набув чинності 7 листопада 2015 року. Даний законопроект по суті є продовженням законопроекту номер 3225 і так само має технічний характер. Ним пропонується внесення змін до Кодексу цивільного захисту України та ще до 53 законів України. Суть запропонованих змін така ж сама, як і у проекті 32. Заміни висловів "внутрішніх справ" і "органи внутрішніх справ" на "поліцію" і "Національну поліцію". З огляду на визначене, зазначене комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти за основу та в цілому як закон проект Закону номер 3387 від 30.10.2015 року. Шановні колеги, прошу підтримати у зв’язку з тим, що ви знаєте, 7 листопада Закон про Національну поліцію, який очікує суспільство, над яким ми з вами всі разом працювали, в тому числі дуже плідно попрацював з урядом комітет Верховної Ради, що б про нього хтось там не казав десь. Тому ми вітаємо теж керівника Національної поліції від комітету пані Хатію. І бажаємо їй всього найкращого на цьому посту. Дякую.
Шановні колеги, ми вже провели обговорення цих законопроекті. І тому я ставлю на голосування. Я прошу зайти в зал. Я прошу шановних колег зайняти робочі місця. Цей законопроект фактично є продовженням законопроекту попереднього 3225. Так само за змістом він вводить поправки в законодавстві і адаптує їх до Закону про Національну поліцію. Тому треба підтримати позицію комітету і проголосувати. Шановні колеги, готові до голосування? Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо діяльності Національної поліції (номер 3387) за пропозицією комітету за основу і в цілому. Будь ласка, голосуємо. Шановні колеги, прошу проголосувати. Прошу підтримати 3387 за основу і в цілому. [[11:23:58]] За-294 294 – "за". Рішення прийнято. Вітаємо пана міністра. Вітаємо голову Національної поліції. Вітаємо і дякуємо комітету за активну і плідну роботу. І вітаємо наш зал з прийняттям тих важливих законопроектів.
Шановні колеги народні депутати, переходимо до розгляду питань, пов’язаних з впровадженням безвізового режиму. Відповідно до порядку денного першим питанням стоїть розгляд питання реєстраційний номер 3154 за основу – проект Закону про внесення змін до Кодексу адміністративного судочинства України. Але перед цим, шановні друзі, я прошу відповідно до домовленостей на Погоджувальній раді зараз підтримувати ініціативу і не робити перерву між 12-ю і 12.30. Шановні колеги, я прошу це підтримати всіх у фракціях, щоб не робити перерву, ми більше виходимо з зали і потім повертаємося часу, адже ви знаєте, що ранкове засідання у нас іде до другої години. Я прошу цю пропозицію всіх підтримати, шановні колеги. Будь ласка, голосуємо не робити перерву з 12-ї до 12.30. У нас там і рента, і мораторій, і виборчі питання, є багато питань. Прошу підтримати, друзі. Пропозиція працювати без перерви і з 12-ї до 12.30, не робити перерву. Голосуємо. Прошу підтримати без перерви. [[11:25:27]] За-277 Дякую вам, друзі, за підтримку. Будь ласка, прошу, є пропозиція розглянути цей проект закону за скороченою процедурою, прошу голосувати. Щодо розгляду проекту закону в першому читанні за скороченою процедурою. Голосуємо, будь ласка. Розгляд за скороченою процедурою цього питання безвізового. Прошу підтримати. В першому читанні. [[11:25:53]] За-177 Рішення прийнято. Будь ласка, доповідайте. Перший заступник голови Державної міграційної служби Соколюк Максим Юрійович. Максим Юрійович, доповідайте.
Шановний Володимире Борисовичу, шановні народні депутати, на ваш розгляд пропонується проект Закону про внесення змін до Кодексу адміністративного судочинства України (щодо негайного розгляду судами позовів про примусове видворення або щодо затримання з метою ідентифікації та забезпечення примусового видворення іноземців та осіб без громадянства або забезпечення передачі іноземців та осіб без громадянства відповідно до міжнародних договорів про реадмісію). Проект закону розроблено з метою удосконалення нормативно-правової бази з питань ефективного управління міграцією та протидії не легальної міграції на виконання національного плану заходів з виконання другої фази плану дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму для України. На сьогодні в роботі територіальних органів і підрозділів ДМС, органів правоохоронного державного кордону у зв’язку з тривалим розглядом адміністративних справ про примусове видворення іноземців виникають проблеми, пов’язані із забезпеченням їх тримання до одержання постанови суду про їх примусове видворення. Тривалою також є процедура оскаржень і рішень суду про примусове видворення іноземців. Навіть у випадку затримання іноземців, відповідно до чинного законодавства, на три доби цього терміну не достатньо, щоб одержати постанову суду про його примусове видворення. З метою скорочення строків адміністративного провадження у справах про примусове видворення або щодо затримання з метою ідентифікації іноземців, які підлягають примусовому видворенню чи поверненню до країн походження в порядку виконання міжнародних угод про реадмісію, пропонується внести зміни до Кодексу адміністративного судочинства України, які передбачають удосконалення правового регулювання щодо строків розгляду. Відповідно до запропонованих змін місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи про примусове видворення або затримання. Такі справи розглядаються судами негайно. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Дякую. Будь ласка, співдоповідь голови комітету, Руслан Петрович Князевич.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні колеги, насправді цей законопроект має виключно технічний характер. Мова йде про те, що в Кодексі адміністративного судочинства врегульовано питання, відповідно з якими ми зараз в цьому законопроекті стикаємось. Але, зважаючи на те, що Україна підписала, в тому числі з Європейським Союзом, договір про реадмісію. Тут для місцевих судів, які як адміністративні суди діють по цих категоріях справ, передбачена можливість відповідно приймати рішення щодо справ про затримання з метою ідентифікації та видворення громадян інших країн та осіб без громадянства в межах договору про реадмісію. З цією метою на виконання знову ж таки договору про реадмісію передбачено встановити досить присічні строки для розгляду цього питання місцевими судами як адміністративними. А саме мова йде про негайне прийняття судового рішення, тобто одразу після того, як людину затримали для ідентифікації, її мають доставити до суду, суд одразу має прийняти рішення. І третя новела, яка міститься в цьому законопроекті. Те, що таке рішення має бути негайно виконано. Це ще одна новела українського законодавства, тому що загальний порядок, який передбачений в чинній редакції кодексу, говорить про те, що для цього відводилось 5 днів, 5 діб. Але по факту ми знаємо, що, на превеликий жаль, не завжди дотримувалися цих строків, і у нас є прикрі випадки, коли місяцями затримані з метою ідентифікації особи знаходяться в спеціальних місцях ізоляції, але немає судових рішень, які мали б вирішити їхню долю. Тому для того, щоб стимулювати суди для негайно прийняття відповідних рішень і розгляду цього питання невідкладно, якраз відповідно в межах безвізового пакету пропонується такі зміни до Кодексу адміністративного судочинства, які, як на мене, абсолютно є на часі, і, що головне, дають в повній мірі українською стороною забезпечити виконання договору про реадмісію з Європейським Союзом. Прошу підтримати і.
Будь ласка, завершуйте.
Якщо воля залу на це буде, комітет просив би підтримати цей законопроект не тільки за основу, а і в цілому, оскільки ми вважаємо, що там в принципі немає чого доопрацьовувати до другого читання. Дякую.
Дякую. Будь ласка, запишіться: два – "за", два – "проти". Будь ласка, народний депутат Шкрум.
Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Колеги, ну, безумовно, "Батьківщина" буде голосувати за цей законопроект. Він, дійсно, був би важливим, якби ми забезпечили якісь реальні механізми його виконання. Ну от на мою думку як юриста, що таке "негайне", що взагалі за юридичне таке поняття "негайно"? Ну, ми можемо доручити судам негайно робити вироки. Ми можемо доручити негайно співпрацювати і забезпечувати виконання своїх рішень. Але, на жаль, як і було в нашому законодавстві, так і зараз, без реальної судової реформи це поняття залишається оціночним. Якщо ви подивитесь висновок науково-експертного управління, то навіть науково-експертне управління знову говорить: повернути цю законодавчу ініціативу суб’єкту на доопрацювання, тому що вона по факту нічого не змінює в нашому законодавстві. Ну, на жаль, для того, щоб ми говорили, що рішення про примусове видворення повинно прийматися одразу негайно, то ми маємо розуміти, що воно все одно за нашим законодавством буде прийматися тільки після того, як органи влади розглядають всю належну інформацію, говорять про те, що немає реальної загрози іноземному громадянину або особі без громадянства бути страченим чи підданим катуванням в країні, де його буде передано якій, чи буде вбитим, чи підданим нелюдському, чи принизливому поводженню. Тобто є цілий перелік факторів, які органи мають прийняти до уваги, суд має вивчити. Все одно це не буде відбуватися швидко, це не буде відбуватися негайно. Тому, безумовно, ми вас підтримуємо. Але, на жаль, на моє переконання як юриста, це імітація знову ж таки реформ, імітація наближення до європейських стандартів, а не реальна реформа. Ось так.
Народний депутат Шаповалов, "Воля народу".
Депутатська група "Воля народу" підтримує прийняття даного законопроекту за основу за умови доопрацювання його у другому читанні. Дійсно, прийняття змін запропонованих у законопроекті дозволить скоротити строки адміністративного провадження у справах про примусове видворення або затримання з метою ідентифікації іноземців та осіб без громадянства. Однак потрібно пам’ятати, що Закону України про примусовий статус іноземців та осіб без громадянства не вимагає санкцій суду на затримання іноземців та осіб без громадянства. Крім того, така санкція не може надаватися в рамках адміністративного судочинства. Це може бути або адміністративне затримання в рамках Кодексу України про адміністративні правопорушення, або затримання в рамках Кримінального кодексу України. Тому пропозиція запровадити негайний розгляд судами справ про затримання та примусове видворення іноземців та осіб без громадянства може призвести до порушення прав та свобод останніх. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Дмитро Шпенов, "Опозиційний блок".
Уважаемые коллеги, наша фракция выступает за безвизовый режим. Мы готовы поддерживать инициативы в этом направлении, однако законодательные инициативы должны быть качественно подготовлены и не нести риски для прав людей. Например, норма относительно немедленного рассмотрения дел о принудительном выдворении или задержании иностранцев или лиц без гражданства в суде, немедленное рассмотрение – это оценочное понятие. Нужно устанавливать конкретный срок для рассмотрения. Кроме того, при рассмотрении дел о выдворении нужно досконально и в полной мере оценивать ситуацию, нужно убедиться, что лицо, которое выдворяется, не подпадает под угрозу быть казненным или подвергнутым пыткам, и не подвергаться опасности вследствие международного или внутреннего вооруженного конфликта, или систематического нарушения прав человека, природного или техногенного бедствия. Также Главное научно-экспертное управление высказало много критических замечаний к данному законопроекту – и предлагает его отправить на доработку. Мы должны принимать качественные законы, а не подписанные на скорую руку. Наша фракция против данного законопроекта. Спасибо.
Будь ласка, Микола Томенко, "Блок Петра Порошенка". І переходимо до. Микола Паламарчук, "Блок Петра Порошенка".
Прошу передати слово парламентському ідеологу європейської інтеграції України Ірині Геращенко.
А, Ірина Геращенко, будь ласка. Ірина Геращенко.
Дякую. Шановні колеги, ми розглянули цей законопроект і на Комітеті з питань євроінтеграції, і так само він розглядався на нашій фракції. І, дійсно, цей законопроект належить до зобов’язань України по виконанню Плану дій щодо візової лібералізації в сфері міграційної політики. І як правильно зауважив голова профільного комітету пан Князевич, він має абсолютно технічний характер. Колеги тут виступали про те, що є порушенням права на захист норма про негайний розгляд у суді справи. Але насправді набагато більшим порушенням є, про що і вказувала європейська сторона Україні всі ці роки, це тримання справ у судах роками щодо осіб без громадянства. І саме це згідно 5-ї доповіді Європейської Комісії ми і маємо з вами узгодити зараз, голосуючи за цей законопроект. Ми повинні конкретизувати оці правові підстави тримання під вартою осіб, які шукають міжнародного захисту, і гарантувати пріоритетність їхніх справ, і встановити правила про статус, права та обов’язки тих іноземців, які не можуть бути повернуті, але які не мають права на міжнародний захист, і саме ці рішення має приймати суд. Тому нам, здається, за логічне було би прийняти зараз цей законопроект, спробувати його прийняти за основу і в цілому, як це запропонував голова профільного комітету. Тому що слово "негайно", очевидно, воно тільки має стимулювати українські суди якнайшвидше розглядати такі справи, щоб люди, які не мають громадянства, отримали відповідну можливість захистити свої права і роками не проводили у відділках і ізоляторах. Дякуємо. Просимо підтримати.
Дякую. Шановні колеги, обмін думками в порядку обговорення завершено. Прошу займати свої місця, шановні колеги народні депутати. Займаємо свої місця. Шановні колеги народні депутати. Шановні колеги, для голосування за основу внесено проект Закону (реєстраційний номер 3154), проект Закону про внесення змін до Кодексу адміністративного судочинства України. Це закон із пакету безвізового режиму. Є пропозиція голосувати його за основу. За основу. Прошу голосувати, колеги, прошу підтримати, за основу. Голосуємо. [[11:38:43]] За-310 Дякую за підтримку, колеги. Закон ухвалено. Шановні колеги, переходимо до другого читання. І будемо доповідати цей пакет законів по готовності. Розпочинаємо з Закону 2541а, внесений урядом України. Доповідає голова комітету Андрій Анатолійович Кожем’якін.
Шановні колеги, на ваш розгляд пропонується проект Закону України про внесення змін до Кримінального і Цивільного кодексів України щодо вдосконалення інституту спеціальної конфіскації з метою усунення корупційних ризиків при її застосуванні, номер 2541а, підготовлений комітетом до другого читання. Нагадаю, в законопроекті, який подав уряд, пропонувалося розширити інститут спеціальної конфіскації на всі умисні злочини, які передбачені особливою частиною Кримінального кодексу. Це, як нас переконують, є вимога Європейського Союзу, яка міститься в Директиві. Водночас після ретельного опрацювання положень Директиви про замороження та конфіскацію засобів та доходів, отриманих злочинним шляхом у Європейському Союзі, стало очевидним, що вимога про поширення спеціальної конфіскації на всі злочини відсутня. Положення значень Директиви навпаки означають, що вона має застосовуватися до деяких кримінальних злочинів, стаття 3 Директиви. Зокрема в ній йдеться про корупційні правопорушення, правопорушення, пов’язані з відмиванням грошей, тероризм, злочини у сфері незаконного обігу наркотиків та інші. Крім того, в редакції уряду пропонувалося розширити межі застосування спеціальної конфіскації до третіх осіб з підстав, що особа, яка прийняла майно, знала або повинна була знати, що таке майно одержано внаслідок вчинення злочину. Водночас у статті 6-й Директиви Євросоюзу чітко зазначено, що особа принаймні повинна була знати, що мета, мета, передачі або придбання спрямована на уникнення конфіскації на основі конкретних фактів і обставин, у тому числі, що передача або придбання здійснювалися безкоштовно, або в обмін на суму, значно нижчу ринкової вартості. Строчка в строчку з директиви Євросоюзу. Під час підготовки проекту закону до другого читання до комітету надійшло 96 пропозицій та правок від народних депутатів. Комітетом проведено їх обговорення, за результатом обговорення враховано 20 пропозицій. І плюс ті пропозиції, які були враховані вчора, це дві пропозиції за наполяганням Міністерства юстиції, які вже підтверджені представниками і аналітиками з Євросоюзу сьогодні зранку. Відхилено 76 пропозицій. Врахованими пропозиціями виправлені основні вади законопроекту, на яких наголошували народні депутати під час його обговорення. Разом з тим, за дорученням Голови Верховної Ради 9 листопада ми провели засідання комітету і за участю Генеральної прокуратури і Міністерства юстиції. За результатами цього засідання комітетом підготовлена додаткова порівняльна таблиця, вона у вас є, до законопроекту. В ній дві правки. Одна з них технічна щодо зміни назви проекту. Порівняльна таблиця містить обґрунтування по відхиленим пропозиціям, додатково порівняльна таблиця містить узгоджені пропозиції, які усувають існуючі суперечки з приводу застосування спеціальної конфіскації. Головне юридичне управління вважає, що законопроект може бути прийнятий у другому читанні за умови врахування зауважень Головного юридичного управління. Що ми і зробили. Враховуючи необхідність виконання Україною зобов’язань з лібералізації візового режиму з ЄС комітетом прийнято рішення прийняти цей законопроект в другому читанні та в цілому як закон. Тому прошу підтримати рішення комітету разом із необхідними редакційними та техніко-юридичними правками, які будуть опрацьовані нами разом з юридичним управлінням. Шановний головуючий, я прошу вас поставити законопроект на голосування в другому читанні є закон з останніми правками, які відбулись вчора на затвердженні комітетом і в редакції комітету. Дякую. І доручити техніко-юридичні правки юридичному управлінню разом з комітетом виконати. Дякую.
Дякую, шановні колеги. Багато було дискусій навколо цього законопроекту. Голова комітету дуже ретельно висловився по всім поправкам і по таблиці, і по результатах розгляду, в тому числі і з фракціями, і міністерством, і народними депутатами в комітеті. Я думаю, що, напевно, немає необхідності зараз ще раз проходити теж саме обговорення. Шановні колеги, я тоді вношу на голосування пропозицію комітету з пропозицією голови комітету, оголошеної під стенограму, в другому читанні і в цілому. З урахуванням пропозиції голови комітету, щойно оголошеної під стенограму. Голосуємо? В другому читанні та в цілому з урахуванням пропозицій голови комітету, висловлених під стенограму відповідно до рішення комітету. Прошу голосувати. Голосуємо. В другому читанні та в цілому. Це узгоджена позиція, наскільки я розумію, повністю. Прошу підтримати в другому читанні та в цілому 2541а. Голосуємо! Прошу голосувати. Прошу підтримати. [[11:44:50]] За-272 Перший закон безвізовий ухвалено в другому читанні. Шановні колеги, дякую за підтримку цих законів. 2542а. Доповідає голова комітету Андрій Кожем’якін. Будь ласка.
Шановні колеги, Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності підготовлений для розгляду в другому читанні разом з всіма зацікавленими державними органами, в тому числі і Міністерством юстиції, і Генеральною прокуратурою до розгляду законопроект про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України щодо виконання рекомендацій Європейського Союзу з виконання Україною плану дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму для України стосовно уточнення підслідності органів досудового розслідування Я нагадаю, що законопроект підготовлений на. Законопроектом пропонується внести зміни до статті 216 Кримінального кодексу, "Перехідних положень" Кримінально-процесуального кодексу України, перерозподіливши підслідність цих органі досудового розслідування. Можна сказати, що це технічний документ, закон. Він в першому читанні був проголосований без обговорення. Зокрема, пропонується обмежити повноваження Служби безпеки України щодо здійснення досудового розслідування злочинів, залишити тільки злочини національної безпеки і пов’язані з тероризмом. Також конкретизувати підслідність злочинів органам державного бюро розслідувань. Їм передається право розслідувати злочини, які раніше були підслідні МВС, сьогодні Національна поліція, і СБУ. Підтримуючи ідею законопроекту в цілому, ми вважаємо не зовсім виправданим підхід, коли ДБР намагається передати право розслідування переважною більшістю злочинів, тобто розширити його правоохоронні функції та створити ще один такий потужний державний орган. На нашу думку, ДБР повинна зосередитись на розслідуванні злочинів вчинених спеціальними суб’єктами, вищими посадовими особами, суддями, прокурорами, працівниками правоохоронних органів. До речі, такий підхід підтримується і експертами Ради Європи у коментарях до проекту про Державне бюро розслідування. Колеги, хочу вам сказати, що всі правки, які були внесені, вони враховані. Більше того, чітко ще раз підтверджені на комітеті, який відбувався вчора. І тому для стенограми звертаю увагу, що на першій та другій сторінці таблиці у пункті 1 пункту першого, яким визначається підслідність СБУ, після цифр 333 пропущено цифри 334 (крапка). Необхідно зробити відповідні уточнення. З урахуванням викладеного пропонується рекомендувати прийняти законопроект у другому читанні і в цілому як закон. Прошу, Володимир Борисович, поставити питання на голосування. Дякую.
Шановні колеги, 2542а доповідь голови комітету ми чули. Чи хтось наполягає на поправках? Не наполягає. Прошу зайняти свої місця, шановні колеги народні депутати. Вношу на голосування проект Закону (реєстраційний номер 2542а). Відповідно висновок комітету: прийняти в другому читанні та в цілому. Саме цю пропозицію я зараз буду ставити на голосування. Будь ласка, сконцентруйтесь на голосуванні, шановні колеги. Готові? В другому читанні та в цілому 2542а. Прошу голосувати. Прошу підтримати в другому читанні та в цілому. Прошу голосувати. Голосуємо. Прошу підтримати 2542а. [[11:49:03]] За-325 Закон ухвалено. Шановні колеги народні депутати, на ваш розгляд вносимо проект Закону (реєстраційний номер 2540а). Юрій Луценко доповідає, будь ласка. 2540а. Будь ласка, Юрій Віталійович, 2540а. Увага колеги, увага!
Шановний пане Голово, шановні колеги, на ваш розгляд виноситься проект Закону України про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо окремих питань накладення арешту на майно з метою усунення корупційних ризиків при його застосуванні. Над законом неодноразово працював профільний комітет, засідали також представники фракцій коаліції, узгоджували текст із представниками, з консультантами Європейського Союзу. Рішення комітету: підтримати даний законопроект з відповідно затвердженими правками в цілому. Я готовий зараз йти по поправках з коментарями та голосуванням. Але хотів би зазначити, що текст, який остаточно опрацював комітет, збалансував законопроект між жорсткими покараннями корупціонерів та пов’язаних з ними третіх осіб із розумними європейськими правилами, визначеними у відповідній директиві про необхідність доказів щодо кожного окремого предмету, який може бути набутий корупційним шляхом, в тому числі і третьою особою. Тому це баланс жорсткості щодо корупціонерів і захисту прав власності людей, не причетних до злочинів.
Шановні колеги, йдемо по поправкам?
Так.
Будь ласка, 1-а поправка. Не наполягають. 2-а, народний депутат Ванат. 3-я, народний депутат Левченко. Відхилено. Наполягаєте? Будь ласка, Юрій Левченко.
Левченко, ВО "Свобода", 223 округ, місто Київ. Щодо всіх моїх поправок хотів би зараз два слова сказати. Справа в тому, що як ви чудово знаєте, той законопроект, який подавався в первинному варіанті, був абсолютно не прийнятий. Власне кажучи, всі мої поправки стосувалися перероблення першого варіанту цього законопроекту. Але, врешті-решт, під час доопрацювання комітет суттєво цей законопроект змінив, і хоча, я вважаю, що бачу, що мої поправки в принципі були б кращі, але я зараз не хочу ламати цей кращий варіант, тому що всіх своїх поправок, всі свої поправки знімаю. Дякую.
Ні, ні, треба йти. Дякую.
Будь ласка. Будь ласка, далі 5 поправка.
Шановні колеги, стосовно 5 поправки. Я прошу звернути увагу на табличку, стаття 170, пункт перший. Вчорашнє рішення комітету, вкралася, буквально, опечатка, але вона дуже важлива для юридичної частини. Там замість коми треба вставити слово, я прошу послухати так, як голосував комітет: "Арештом майна є тимчасове до скасування установленого цим кодексом порядку позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду право на відчуження розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом, знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходу від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів вчиненого злочину, або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи. (слово "чи" пропало, і це дуже важливо) чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується в установленому цим кодексом порядку". Слово "чи" маленьке, але несе суттєву юридичну нагрузку. І просив би при голосуванні в цілому врахувати, що позиція комітету була з цим словом і чисто друкарсько. поліграфічно випало це слово.
По 5 поправці, так?
Так, це в поправці 5-й.
Йдемо далі, 6-а, не наполягає, Власенко. 8-а, 7 поправка? Є пропозиція, Помазанов. 7 поправка, Помазанов.
Андрій Помазанов, "Народний фронт". Шановні колеги, вчора, буквально відбулося засідання комітету, яке вдруге все ж таки, на якому вдруге було розглянуто всі ці норми, і була внесена нова правка номер 7 Юрія Луценка, яка в цілому намагалась якимось чином унормувати те, що у кого виникали заперечення стосовно тих положень. Але я мушу констатувати, що той деформований закон, який прийшов до другого читання, цією поправкою не виправляється, і більше того, структура поняття арештованого майна розширюється до такої межі, що, власне, неможливо буде в подальшому, з врахуванням подальших правок в тому числі, з’ясувати, яким чином можна арештувати майно в подальшому конфіскувати і тому подібне. Тому я прошу все ж таки цю поправку поставити на підтвердженні і не підтримувати її. Дякую.
Я перепрошую, але це поправка Юрія Луценка, і тільки він може вимагати її ставити на поправку.
Шановні колеги, Юрій Віталійович, по суті поправки прокоментуйте.
По суті поправки. Комітет неодноразово, в тому числі з міністром юстиції, узгоджено прийняв повне поняття що таке арешт. Щойно я зачитав повний, вичерпний перелік того, в яких підставах може застосовуватися арешт. Подальші. подальші підстави, порядок, оціночні критерії виписані в статті в наступних розділах. Якщо ви зараз будете ставити на підтвердження, закон просто буде загублений в цьому залі.
Колеги, я прошу зараз не голосувати цю 7 поправку. Давайте ми підемо далі, а потім ще вкінці обговоримо це питання. Добре? Обговоримо ще це питання. Рухаємося далі. Сьома поправка – я зрозумів. Ідемо далі, ідемо далі, зафіксували. Далі, 8-а. Не наполягає. 9-а. Не наполягає. 10 – Сотник, не наполягає. 11-а. Не наполягають. 12-а – Бондар, не наполягає. 13 – Попов, не наполягає. 14 – Сажко, не наполягає. Яценко. Не наполягає. Сажко – відхилена, 19-а, не наполягає. 21-ша. Не наполягають. 25-а, 25-а – Помазанов, 25-а. Бондар. 22 поправка, Юрій Луценко, вона врахована. Будь ласка, Помазанов.
Шановні колеги, шановні колеги, пункт 3 даної статті.
Андрій Помазанов, "Народний фронт". Шановні колеги, я просто хочу сказати, що 22 і 23 поправка в цілому, вони, власне, знову ж таки, передбачають спотворення мети самого законопроекту, який передбачає, що метою арешту є спеціальна конфіскація або вирішення судом питання про долю речових доказів, конфіскація майна як вид покарання і відшкодування шкоди. У тому вигляді і у тому визначенні, якому, власне, перероблено вже з урахуванням навіть додаткового другого читання, мета конфіскації взагалі втрачає свій сенс, абсолютно є заплутаною. Тому тепер ми, власне, з урахуванням цієї правки не зможемо в цілому забезпечити мету цього законопроекту щодо арешту майна з можливим подальшим його конфіскацією. Тому я прошу поправки 22 і 23 також врахувати і поставити на підтвердження. Дякую.
Коментуйте.
Шановні колеги, насправді це і є моментом істини цього закону. Згідно пункту 2 метою арешту є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа тощо. Розписано, хто є третьою особою. Тут йдуть дебати між ідеологією "забрати все зразу" і ідеологією комітету, який сказав, що за статтями, по яких передбачена кримінальна відповідальність з повною конфіскацією, арештовується все майно, а щодо спецконфіскації – арештовується лише майно, по якому є підстави вважати, що воно здобуте незаконним чином. І це абсолютно правильно: слідчі мають робити свою роботу слідчого, вони мають дати підстави суду накласти арешт. Пояснюю дуже просто: є корупціонер-підозрюваний, він своєму водію подарував "мерседес", що треба арештувати: "мерседес" чи все майно водія.
Завершуйте, Юрій Віталійович, завершуйте.
Тому це саме ідеологія закону, яка забороняє арештовувати безоглядно все, а потім через декілька років розберемося. Я вважаю, що це комітет зробив правильно. Більше того, це відповідає директивам ЄС, слово в слово переписаний у даній статті.
Дякую. Колеги, давайте так. Для того щоб зрозуміти всі принципові питання, тобто зафіксовано: 7-а, 22-а, 23-я, - пропозиція Помазанова на підтвердження. Пішли далі, і ми повернемося до цього, щоб розуміти весь комплекс проблем. Йдемо далі. 25-а, Бондар. Не наполягає. 27-а, Ванат. Не наполягає. 28-а. 27-а? 28-а, Луценка поправка. Будь ласка, Помазанов.
Шановні колеги, на жаль, аналогічна ситуація відбувається з 28, 29 поправками, де, власне, спотворено поняття підстави арешту, де ми зобов’язуємо слідчі органи доводити, власне, те, що відповідне майно, на яке потрібно накладати арешт, вирішувати справу по суті. Ніякий суд, ніякі слідчі не має права на стадії надання згоди на арешт того чи іншого майна для подальшого забезпечення мети цього закону доводити конкретними доказами, що, як і коли. Навіть позиція Верховного Суду іде по тому, що на початкових стадіях забезпечення доказів, забезпечення інших нюансів кримінального провадження не передбачає того, щоб суд чи слідчий визначав, власне, справу по суті розглядав. Тому ця стаття також, ця правка, дві правки 28-а і 29-а, також суперечать меті цього законопроекту. Дякую. Прошу поставити на підтвердження.
Дякую, колега. 28-а, 29-а, будь ласка.
Шановні депутати, а конкретно депутат, який щойно виступав, будь ласка, візьміть словник і подивіться різницю між "підставами" і "доказами". Бо ніхто не вимагає на стадії арешту від слідчого доказів. У тексті написано: "Підставою є наявність ухвали судді чи суду за наявності сукупності підстав", не доказів – підстав. Що це означає на практиці. Оперативники мають аудіо- або відеофіксацію того, що суддя взяв хабар. І це є ще не доказом, але це є підставою для того, щоб суму хабара арештувати. Я би пропонував ввести ще європейську норму, нас про це щойно просили європейські колеги. Сукупність підстав чи розумних підозр. Це європейська практика такого словосполучення. Але ніяких доказів на стадії арешту ніхто не від кого не вимагає, не вводьте, будь ласка, зал в оману. Тому прошу підтримати варіант комітету з добавленням суми сукупності підстав та.
Завершуйте.
Далі.
Колеги, фіксуємо ще раз, я хотів би, щоб ми зараз не розбалансовували закон, підготовлений комітетом. Ідемо далі. Тобто зафіксовано ще 28-а і 29-а поправка. Вони всі будуть, по ним буде визначено. Йдемо далі, шановні колеги. 29-а, 30-а – не наполягають. 32-а. Не наполягає Сотник. 33-я. Не наполягає Агафонова. 34-а – Бондар. 35-а – народний депутат Сажко. Не наполягають. 38-а – Бондар. Не наполягає. 41-а – Сотник. Не наполягає. Помазанов, будь ласка.
Шановні колеги, давайте, щоб просто не втрачати час, оскільки ми все одно трохи порушуємо норми Регламенту, коли не голосуємо за конкретні правки, які я вимагаю на підтвердження поставити. Давайте я наголошу на тих правках, які принципові, і ми потім тоді проголосуємо. Я вважаю, що правки треба поставити на підтвердження також: 39-у, 40-у і 42-у, які знову ж таки, це правки пана Власенка, які, власне, прибирають з тексту розширене тлумачення, власне, мети цього законопроекту, для якого він був створений. Потім, нагадаю: 39, 40, 42 і правки 66, 105, 106, які, власне, в цілому, в комплексі всі ці правки роблять абсолютно неможливим виконання цього закону, погіршують навіть стан, який зараз є в Кримінально-процесуальному кодексі. І роблять навіть можливим для того, щоб колишні чиновники Януковича у зв’язку з тим, що поліпшуються умови проведення процесу в цьому напрямку, могли повернути собі те, що може бути в них арештоване. Тому, колеги, оці правки, на які я наголосив.
Закінчуйте, будь ласка. От ви вже закінчили, да, по правках?
Я закінчую. Оці правки: 39, 40, 42, 66, 105, 106 також поставити на підтвердження і не підтримувати. Дякую.
Дякую. Тобто 7, 22, 23, 28, 29, 39, 40, 42, 66, 105, 106. Зафіксовано, колеги, ми нічого не порушуємо. Ми займаємося розглядом закону. Будь ласка, Юрій Луценко.
Перш за все, шановні колеги, я можу зачитати статтю 6-у Директиви ЄС "Конфіскація щодо третіх осіб". Але зачитувати її, власне, немає потреби: вона слово в слово переписана в даному законі. Будь ласка, якщо слідчі хочуть працювати, вони зможуть і арештувати. А після доказів, згідно рішення суду, і конфіскувати. Але просто прикриватися бажанням усе на світі тут арештовувати і конфісковувати без жодних підстав на первинному етапі арешту є нелогічним. Слухайте, що говорить директива: "Держави-члени повинні вжити необхідних заходів для того, щоб зробити можливою конфіскацію доходів або іншого майна". Далі: "На основі конкретних фактів і обставин, у тому числі, що передача або придбання здійснювалися безкоштовно або в обмін на суму, значно нижчу ринкової вартості". Саме це і записано в нашому законі. Все нормально. Закон дає можливість розбиратися і зі справою Януковича, і з іншими. Якщо у слідчих хоч трохи є мозги в голові і бажання працювати. Але, Володимир Борисович, я прошу.
Да, будь ласка, Юрій Віталійович.
пункті 4 звернути увагу. Вартість майна, яке належить арештувати. Технічна правка, яка вчора була озвучена, але чомусь не попала в табличку. Крім випадків арешту майна для забезпечення конфіскації. І далі по тексту. Тобто, коли йде стаття конфіскаційна, хабар, описується все майно, незалежно від вартості підозрюваного. Якщо йдеться про спецконфіскацію, треба довести згідно директиви ЄС, що конкретне майно було отримано задарма або задешево, або людина знала чи повинна була знати, що має справу із злочинцем, із злочинним майном. Тоді описується співставне майно, співмірне по вартості майно. Ця стаття повністю відповідає директиві ЄС.
Дякую. Ідемо далі по поправкам. 41-а, не наполягають. 43-я, не наполягають. 44-а, не наполягає. 47-а, не наполягає. 50-а, Ванат не наполягає. 51-а, Власенко не наполягає. 53-я, народний депутат Сотник не наполягає. Агафонова, 54-а. Не наполягає. Бондар, 55-а. Не наполягає. 56-а, Сажко не наполягає. 57-а, Яценко не наполягає. 58-а, Ванат не наполягає. 61-а, Пташник. Не наполягає. 62-а. Не наполягає. 63-я. Не наполягає. 64-а. Не наполягають. 67-а. 66-а. Не наполягають. По 66-й, будь ласка, Юрій Луценко.
Шановний Володимире Борисовичу, за узгодженням з автором поправки і комітетом 66 поправка, а також 105-а і 106-а може бути повернена до первинного урядового тексту. 66-а, 105-а і 106-а. Вона більш точно викладена в урядовому варіанті. Комітет з цим погоджується.
65-а?
Шістдесят. Короче, залишається ліва колонка урядова пункт 1, статті 171.2 пункт 1. Я зачитаю. "У клопотанні і слідчого прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна". Це урядовий текст, на який погоджується, і Власенко знімає свої поправки разом з комітетом.
Ітак, ще раз, 66-а, 105-а і 106-а в варіанті уряду?
Так точно.
Приймається. Тоді, Помазанов, будьте готові прокоментувати. Бачте, я був правий, що треба дійти до кінця, і тоді ми зрозуміємо всю картину. Добре. Кабінет Міністрів України. Будь ласка. Далі, колеги, ви наполягаєте ще на решті поправок? Я бачу, що ні. Будь ласка, міністр юстиції. Прошу.
Шановний Голово, шановні народні депутати, дозвольте відкоментувати даний законопроект. Даний законопроект приймається в силу вимог директиви і в силу вимог, які вказані безпосередньо в моніторингових звітах оціночних місій, які приїжджали до України протягом серпня і вересня місяця. Основна вимога, яку ставлять перед нами європейські колеги, – це забезпечення ефективного механізму арешту, конфіскації і спецконфіскації майна. Тому оцінка нашого законодавства буде відбуватися в декількох напрямках. Діюче законодавство, яке є кримінальне і кримінально-процесуальне законодавство, і ті покращення, які Верховна Рада повинна внести для того, щоб виконати не тільки 6 статтю директив, але і 10-у. Десята стаття. 9 стаття директив говорить, що держави-члени повинні вжити необхідних заходів для забезпечення виявлення відслідковування арешту і конфіскацію всіх активів навіть після того, як кримінальне переслідування закінчилось щодо особи. Тому європейське законодавство набагато жорсткіше ніж українське законодавство. В європейському законодавстві передбачена призумція доведення особою правомірності отримання нею майна. Тобто, якщо у особи встановлене те чи інше майно, і є підозри, що це майно здобуте незаконним шляхом, то саме особа повинна за європейським законодавством доводити, що це майно вона отримала правомірно. Тому я б хотів, щоби тут не спекулювали про те, що ми виконали всі вимоги Європейського Союзу. Друге. Суть і структура закону полягала в тому, що в нашому Кримінальному і Кримінально-процесуальному кодексі чітко було структуровані види арешту. Тому що у нас є класичний арешт, якщо стаття Кримінального кодексу передбачає конфіскацію. У нас є, який передбачає забезпечення інтересів постраждалого і потерпілого за цивільним позовом. І у нас є арешт, який передбачає можливість в подальшому спецконфіскації майна, яке приховується, наприклад, корупціонерами, коли воно оформлюється на третіх осіб. Ті поправки, які були зроблені комітетом, і ті поправки, які ми зараз хочемо пробрити з тексту підготовленого до другого читання, фактично спотворили ідею і концепцію самого законопроекту. Перше. Друге. Поправки, які оголошував Помазанов, якщо вони будуть прийняті в редакції комітету, дадуть можливість тим особам, по яким уже накладений арешт, наприклад, бувшими високопосадовцями, по яким є кримінальні провадження, звернутися до суду щодо зняття арешту. Тому що наше законодавство буде більш кращим для них в цій ситуації. Тобто уявіть собі, що фактично Межигір’я, яке оформлене на офшорні компанії і на яке накладене арешт, якщо буде прийнята редакція комітету, адвокати Януковича зможуть подати до суду вимогу про перегляд арешту у зв’язку з тим, що треба буде слідчим довести, який загальний обсяг збитків спричинив Янукович безпосередньо державі Україна на стадії розслідування, що в принципі неможливо. Друге. Ті формулювання, які зараз пропонуються. Питання не в тому, що це вимога, чи пропозиція Міністерства юстиції. Ці формулювання, якщо вони не будуть переглянуті, вони фактично погіршать ситуацію щодо розслідування корупційних злочинів і щодо накладення арешту, і спец. конфіскації на майно корупціонерів. І вони не будуть визнані нашими європейськими партнерами. І нам все рівно тоді прийдеться переголосовувати цей закон, якщо він буде прийнятий в редакції запропонованій комітетом. Тому я вас прошу, шановні народні депутати, врахувати пропозиції і зняти ті контроверсійні поправки, які були оголошені тільки що Андрієм Помазановим. І прийняти закон максимально наближений до редакції першого читання, який отримав схвальне підтвердження експертів Європейської комісії. І повірте мені, що всі ті фобії і міфи, які є у депутатів, будуть зняті. Ми зробили саме основне – прийняли 2541а, який чітко визначає механізм спецконфіскації з третіх осіб і гарантує захист для добросовісних набувачів від неправомірного вилучення майна. Давайте ми не будемо блокувати накладення арешту і взагалі інститут арешту в кримінальних справах. Тому що, це нонсенс, коли слідчі на стадії накладення арешту, по корупційному злочину, по хабару, повинен збирати докази розміру збитків, які спричинив хабарник. Це предмет уже розслідування, яке триває певний час, Не може слідчий і суд на стадії накладання арешту вже виносити вирок – це неможливо. Тому я прошу, шановні колеги, щоб ми прийняли збалансований закон, прибрали контроверсійні поправки, які були озвучені і тільки тоді, це буде виконання наших зобов’язань перед Європейським Союзом. І саме основне, що це буде механізмом для наших правоохоронних органів розслідувати корупційні злочини. Тому, що це наше "домашнє завдання". Прошу, шановні колеги, прибрати контроверсійні поправки і тоді ми можемо голосувати з техніко-юридичним доопрацюванням цей законопроект. Можу їх перерахувати – це 7, 22, 23, 28, 29, 40, 39, 42, 66, 105, 106. Дякую доповідачу, що 66, 105 і 106 - є позиція комітету. Дякую.
66, 105, 106 в варіанті комітету. У нас залишилось: 7, 22, 23, 28, 29, 39, 40, 42. Юрій Віталійович Луценко. Давайте, колеги, дуже уважно послухаємо, щоб ми прийняли всі правильні рішення. Займайте свої місця. Будь ласка, Юрій Луценко.
Шановний пане Голово і пане міністр, ви щойно нам розповіли про те, що є три види, як ви кажете, класів арешту. Всі три вони записані у тому тексті, який вам запропоновано. Записано і класичний арешт, коли арештовується все, і спецконфіскація, і описано як, і конфіскація за цивільним позом. Так що це нічим не відрізняється від заявленого вами підходу. А тепер далі. Ви пропонували, дійсно, від уряду правку про те, що в ході конфіскації, дослівно процитую, "у цьому випадку арештованим може бути майно, яким володіє, користується або розпоряджається будь-яка фізична або юридична особа". Благими намірами щодо боротьби з Януковичем простелена дорога в пекло для всіх підприємців і просто фізичних осіб цієї країни. Вдумайтеся. При підозрі щодо третьої особи, яка навіть судді не представлена, хтось каже, що можливо їй корупціонер Янукович надав неправомірну вигоду, і в неї арештовується все, от просто все. Ми не вимагаємо від слідчого доказів, почуйте нас, Павло Дмитрович і всі інші колеги. Ми вимагаємо розумних підстав. Що це означає? У водія ніколи не було "Мерседеса", його зарплата його сім’ї не дозволяє купити, він з’явився після обслуговування високопосадовця. На цей "Мерседес" є підстави, а конкретно рапорт оперативника, елементарні і попередні судово-слідчі дії показати, що цей "Мерседес" був подарований йому корупціонером, на нього накладається арешт, але на "Жигулі" його сина він не накладається. Просто треба привчитися скопом все не арештовувати. Стосовно Межигір’я, давайте знімемо цю спекуляцію. Тому що у підставах майна, яке підлягає арешту, а потім конфіскації, написано чітко, "вартість майна, яке належить арештувати, повинна бути спів мірною розміру" і далі по тексту "неправомірної вигоди". Наскільки я розумію, пан Янукович з паном Клюєвим отримали неправомірну вигоду у вигляді цілісного майнового комплексу "Межигір’я". В чому проблема? Все це є в законі. Єдина проблема в тому, що слідчі звикли до старих НКВДиських методів: вручити підозру, арештувати завод, сільськогосподарське підприємство або в будь-якої людини все майно. А потім через три роки, можливо, йому щось повернуть. Я згоден з тим, що цей закон недосконалий. Але я щойно запізнився на цю трибуну, спілкувався з європейцями. Вони вважають, що формулювання і по вартості, і по класифікації арештів, і по іншим речам близьке до європейської практики. Цей закон, безумовно, ще буде корегуватися, в цьому немає жодних сумнівів, хоча би для того, щоб третя особа мала бути представлена в суді своїм адвокатом, коли у неї щось арештовують. Але, сьогодні.
Завершуйте, будь ласка.
Сьогодні цей документ є і юридичним, і політичним компромісом, над яким потім треба фахово працювати, а не вкидувати ці закони в останній тиждень і пресингувати народних депутатів. Дякую. Я пропоную від імені комітету поставити законопроект в тому вигляді, в якому він внесений до зали, і в другому читанні з урахуванням озвучених мною технічних правок на голосування.
Дякую. Будь ласка, Арсеній Яценюк.
В редакції комітету з урахуванням озвучених мною правок і компромісів з урядом.
Шановний пане Голово! Шановні народні депутати України! Не викликає сумніву те, що всі хочуть, щоб українські громадяни отримали безвізовий режим. І для цього парламент разом з урядом активно працює над тим, щоб прийняти відповідні закони. Я пропоную зараз не перекидувати юридичні списи і не влаштовувати політичну перепалку. З формальної юридичної точки зору, низка статей, які щойно зазначив міністр юстиції України, не відповідає європейській практиці, критеріям і європейському законодавству. З огляду на це я хочу вам повідомити, що в тому випадку, якщо даний законопроект не буде відповідати європейському законодавству, а юридична експертиза саме на це вказує, то це стане передумовою того, що Україні не дадуть безвізовий режим. Тому, бачачи, що в стінах українського парламенту зараз немає повної єдності щодо вилучення поправок, які внесли суттєві зміни в антикорупційне законодавство і позбавляють правоохоронні органи реальної функції боротьби з корупцією, думаю, що після голосування цього законопроекту ми з вами, шановні народні депутати, отримаємо юридичний висновок Європейського Союзу. Якщо відповідно до цього юридичного висновку станеться так, що закон, який щойно прийнятий, не приймається Європейською комісією як такий, який відповідає європейському законодавству, то або Президент України внесене відповідні пропозиції до парламенту, або ми переголосуємо цей законопроект з тією метою, щоб отримати безвізовий режим.
Тоді, тоді, колеги, давайте. Давайте ми зробимо таким чином, все ж таки зараз перейдемо до голосування в другому читанні та в цілому з урахуванням позиції комітету і оголошених правок, що стосується 66, 105, 106 статей і ухвалимо цей проект закону в цілому. Після того, так, після того ми проведемо експертизу відповідності цього закону до директиви, до підписання Президента. І якщо, але це має бути дуже принципова річ, і якщо будуть певні речі, які не відповідають директиві, ми його переглянемо і так, щоб він відповідав європейським директивам. Домовились? А якщо буде позитивний висновок, то ми це питання обговоримо. Я теж вірю в те, що буде позитивний висновок, але давайте дочекаємося. Все, все. Колеги, в другому читанні і в цілому з поправками Юрія Луценка оголошених з трибуни, а також з урахуванням 66, 105, 106 статті в редакції Кабінету Міністрів, а в цілому закон – в редакції комітету з техніко-юридичними правками. Це компромісне рішення, друзі, давайте проголосуємо і приймемо в другому читанні і в цілому. Голосуємо. Прошу підтримати, всіх прошу підтримати. Прошу голосувати. Це абсолютно правильний, конструктивний варіант. Голосуємо, голосуємо "за". Прошу підтримати. [[12:22:57]] За-291 Колеги, я вас вітаю з прийнятим рішенням. Ми зараз все опрацюємо. Насправді цей закон потрібний Україні для ефективної боротьби з корупцією, але повністю має відповідати європейським директивам. Тоді ми досягли мети. Рухаємося далі, шановні колеги. Проект Закону реєстраційний номер 3040: проект Закону про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів. По цьому закону теж було дуже багато дискусій. Вже є, давайте він буде доповідати його, ми зараз. Будь ласка, 3040, Єгор Соболєв. [[Шум у залі]] Добре, колеги. Тоді давайте, перед тим як ми перейдемо до 3040, у нас є закон. [[Шум у залі]] Будь ласка, 3440, доповідайте, доповідайте, доповідайте. Буде доповідати, зараз послухаємо суть закону. Будь ласка. [[Шум у залі]] Будь ласка, Єгор Соболєв. Будь ласка.
Колеги, вітаю. Нагадаю вам, що цей закон в другому читанні не набрав достатньо голосів і був відправлений нами на повторне друге читання. Ми мали велику дискусію на комітеті вчора і швидке голосування сьогодні. По більшості спірних речей досягнуто з компромісу, завтра ми поправок. Є 8 додаткових поправок, які комітет рекомендує ухвалити Верховній Раді під час другого повторно читання. Якщо у вас є у кожного таблички, ми можемо починати працювати.
Шановні колеги, зараз закон множиться, зараз його мають занести в зал. Але хочу наголосити, нагадати, що ми всі 299 поправок ми пройшли попередній раз, тільки 8 поправок є дискусійних. Зараз закон множиться, зараз закон заноситься в зал. Я прошу пана Єгора, щоб тих 8 поправок. Пане Єгор! Пане Єгор! Пане Єгор, я прошу тих 8 поправок зачитати зараз і пояснити їхню суть. Поки виступає доповідач, закон буде заноситись в зал. Будь ласка.
Шановний пане спікер і шановний пане перший віце-спікеру, все-таки ми не можемо голосувати за закон, який рекомендує ухвалити Європейський Союз, коли парламентарі не бачать, за що вони голосують. Давайте оголосимо коротку перерву, щоб всі отримали текст закону, і ми як європейці за нього голосували.
Колеги, давайте ми зробимо таким чином, ми оголосимо зараз30-хвилинну перерву, до першої години, і о першій годині прошу усіх буди у залі. Всім роздадуть таблиці і. Домовились? Домовились? 30 хвилин перерви, чекаємо закон. І подивіться свої електронні засоби, там буде в електронному вигляді таблиця до 3040. Дякую. О 13 годині збираємося у залі. Дякую.
Шановні колеги, прошу заходити в зал. Таблиці роздані. Тільки хочу вам наголосити, що таблиці складаються з двох частин, оскільки даний документ є достатньо об’ємний. Зараз продовжують роздавати по залу таблиці. Я прошу тих, хто зацікавлений у професійному обговоренні, взяти таблиці. І прошу заходити в зал, займати робочі місця для продовження нашої нелегкої, а такої потрібної для країни роботи. Будь ласка.
Шановні колеги, продовжуємо нашу роботу. Це треба буде зачитати в кінці засідання. Шановні колеги, вам роздано проект Закону (реєстраційний номер 3040). 3040 – це останній чи передостанній закон щодо запровадження безвізового режиму і ефективної боротьби з корупцією. Теж було дуже багато дискусій, дуже було багато дискусій на тему цього закону, в тому числі відповідності його директивам Європейського Союзу. Я створив відповідно робочу групу, куди залучили на базі комітету всі зацікавлені сторони в тому, зокрема і представників Європейського Союзу. Очолив цю робочу групу Андрій Володимирович Парубій. І фактично зараз ми вийшли вже на узгоджену позицію спільно з комітетом, Міністерством юстиції. Я передаю слово для інформації Андрію Володимировичу Парубію. Але перед тим прошу всіх депутатів зайти до зали, зайняти свої місця і продовжити ефективну роботу, будь ласка.
Шановні колеги, проведена дуже важка і клопітка робота по законопроекту 3040. Це по створення, власне, агенції з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів. І в робочій групі за участю європейських експертів, за участю представників уряду і депутатів йшлося обговорення. І я хочу віддати належне, на комітеті відбулася дуже професійна, якісна дискусія усіх членів комітету. Попередній раз ми пройшли, нагадую, усі 291 поправку, які є до цього закону. Виникли застереження лишень до деяких поправок, які ми почали обговорювати і власне щодо них було прийнято рішення документ передати на друге повторне читання. В чому суть тих восьми поправок і яке рішення кінцеве компромісне ми дійшли на комітеті. Суть полягає в тому, що пропонується, щоб агентство стосовно арештованих активів займалось тільки збереженням. Отже, тільки збереженням тих активів. І збереженням повинні займатися ті суб’єкти, які визначаються на конкурсі. Стосовно реалізації арештованого майна. Дозволяється, щоб реалізація арештованого майна відбувалась лишень у випадках, передбачених сотою статтею КПК, тобто тільки згідно тих положень 100 статті КПК може майно реалізовуватись. Коли воно є таким, яке швидко псується, і власне тому реалізація може відбуватись тільки за рішенням суду або за проханням і за згодою власника. Також вилучається стаття, яка визначає контроль за ефективністю управління активом, ця стаття прибирається. І таким чином ми виходимо на компромісні формулювання, які у восьми статтях є сконцентровані. Одна з них справді є довшою, вона займає кілька сторінок. Але разом це є 8 статей. І для ефективності нашої роботи я звертаюся до голови комітету, щоб власне тих 8 поправок узгоджених ми змогли поговорити тут, в залі. І якщо по них не буде ніяких застережень, щоб ми змогли вже з тими поправками в редакції комітету даний закон прийняти в другому читанні і в цілому. Наголошую, це надзвичайно революційний і великий крок вперед в питаннях боротьби з корупцією. І я впевнений, що це об’єднає зал, всі антикорупційні ініціативи в цьому скликанні нашим залом приймались і ми по них голосували злагоджено і ефективно. І я прошу ще раз депутатів заходити в зал. Голосування відбудеться незадовго. І я прошу, щоб голова комітету тих 8 поправок, по яких виникла дискусія і по яких комітет вийшов на узгоджене рішення, оголосити з трибуни. Будь ласка, Єгор Соболєв.
Дякую першому віце-спікеру. Дякую спікеру. Колеги, нагадаю, ми мали дискусії під час другого читання. Потім комітет двічі зустрічався, дякую авторам поправок, які на них наполягали. Мені здається, що більшість поправок враховані, і усі можливі компроміси досягнуті. Я прошу вас відкрити поправку номер 131 на сторінці 40. Це є перша поправка, яку комітет пропонує так само врахувати під час повторного другого читання, поправка групи народних депутатів на чолі з Віктором Пинзеником. Йдеться про те, що ця поправка робить обов’язковим зовнішній аудит аудиторської компанії з числа визнаних міжнародних компаній. Нагадаю, що ми з вами передбачила обов’язкову зовнішню перевірку за допомогою спеціальної незалежної комісії, що буде формуватися в тому числі і парламентом. Ця поправка додає до такої перевірки ще обов’язковий аудит, який має щорічно проходити ця агенція. Якщо немає заперечень.
Будь ласка, наступні поправки.
Наступна поправка поруч на сторінці номер 41 – 137 поправка. Так само авторство групи депутатів на чолі з Віктором Пинзеииком. Вона пропонує, щоб склад Громадської ради, який, нагадаю, за нашим з вами рішенням буде сформований за результатами відкритого інтернет-голосування громадян. Так ось ця поправка пропонує, що після цього конкурсу, після цього інтернет-голосування склад Громадської ради затверджував не голова цього агентства, а Кабінет Міністрів. Автори цієї поправки вважають, що це унеможливить будь-які фальсифікації і зловживання з результатами цього конкурсу. Комітет пропонує погодитися. Хай уряд буде найвищою установою, яка буде затверджувати склад громадської ради при цій важливій агенції. Якщо немає заперечень, можемо перейти до наступної поправки.
Немає заперечень? Немає. Будь ласка, наступна поправка.
Отже, цю поправку ми теж пропонуємо врахувати. 209 поправка, вона є дуже великою. Її підготувала робоча група. Автором поправки є народний депутат Алексєєв. Я прошу всіх звернути на цю поправку увагу. Вона велика. Вона починається на сторінці 64. Прошу всіх з нею ознайомитися. Ви пам’ятаєте, що під час дискусії лунали переживання, що немає процедури як агентство буде поводитися з тим майном, що віддається за рішенням суду на зберігання цього агентства. Власне кажучи, ця поправка виписує повністю цю процедуру. Тому вона велика, на 5 сторінках. Прошу уважно ознайомитися. За ідеєю цієї поправка головне завдання агентства зберігається збереження. Агентство не може нічого робити з майном, що йому передається за рішенням суду. Воно зберігає його. І поправка описує, які процедури цього збереження. Все, як ми домовлялися, тут в залі. І як ми домовлялися в комітеті, прошу уважно ознайомитися. Якщо є якісь зауваження, заперечення, прошу про це дати знати.
Зауважень нема, рухаємося далі. наступний є Писаренко, є, так. Будь ласка, назвіть номер поправки.
209, ми зараз розглядаємо поправку 209.
209 поправку. Спочатку Писаренко підняв перший руку, потім ви. Включіть мікрофон Писаренку.
Шановні колеги, хочу нагадати, що минулого разу ми, коли обговорювали стосовно функцій цього агентства, ми говорили про те, що притаманне йому буде, а про те, що не притаманне. Так от, будь-які дії з майном повинні бути не притаманні цьому агентству. І ми говорили, що функція управління повинна звестися лише до функції контролю, якщо ми з вами говоримо про те, що ця інституція не стане сама корупційним органом. Тому у нас були пропозиції взагалі прибрати формулювання "управління майном". І у нас були пропозиції відійти від будь-якого управління навіть в формі зберігання, тому що на цьому буде побудована вся корупція, лише формами контролю. І ще одне хотів додати. Також не з’явилися поправки, які би дали можливість власнику після того як йому повернеться це арештоване майно, отримати компенсацію від держави, якщо це майно повернеться з меншою вартістю або якщо буде зруйновано бізнес тої людини.
Дякую. Зрозуміла позиція, зрозуміла. Будь ласка, депутат Голуб, одну хвилину. А потім пан Єгор прокоментує.
Дякую. Шановні колеги, насправді, ми тут домовлялися про те, що виключно функція збереження буде за національним агентством. Але цією поправкою вноситься ряд інших функцій. Якщо в мене немає питань до статті 19, в яку вноситься ця поправка, то от в статті 20, зокрема, в пункті 2 ми передбачаємо, що збереження передається іншим юридичним особам. Та нема питань, нехай національне агентство закладає цивільно-правові угоди і передає на зберігання іншим. Але вона має нести відповідальність за збереження, тобто збереження все одно залишається у нацагентства. Далі, починаючи з пункту 4, вводиться "інститут адміністраторів", які будуть адмініструвати це майно і в подальшому реалізовувати. Це взагалі нонсенс. І це має бути знято. Дякую.
Дякую. Ще Віктор Пинзеник. А потім уже голова комітету. Будь ласка, одну хвилину.
Шановні колеги. Ця правка дуже кореспондується з правкою 19-ю, яку група народних депутатів запропонувала. І якщо б ми погодили і дійшли згоди по цій 19 правці, бо, на жаль, закон передбачає розширене тлумачення продажу арештованого майна, на відміну від того, що ми домовлялись відповідно до вимог Кримінально-процесуального кодексу. І крім того, тут передбачається можливість зняти з себе відповідальність за збереження майна, за яке має відповідати тільки національне агентство. Воно може зберігати майно де завгодно, укладаючи відповідні угоди. Але відповідальним має бути агентство. Інакше майно попередньої влади заберуть управління, а потім контора зникне. І що з тим майном робити? Тому я просив би повернутися до правки 19 і проголосувати її в редакції, який, на жаль, спотворив секретаріат комітету. Ми з міністром юстиції узгодили цю правку, він її озвучить. В цій редакції автори погоджуються 19 правку внести, але відповідно треба буде уточнити редакційно, техніко.
Будь ласка, Олена Сотник, потім дам міністрові слово.
Шановні колеги, щоб бути точною щодо цієї поправки. Перше, для того, щоб виключити адміністраторів, тому що це треті особи, яких ніхто не контролює, це може бути корупціоногенний фактор. Ми маємо виключити зі статті 20 в цій поправці частину другу, частину четверту, частину п’яту і в частині шостій всі згадування про адміністраторів. Також, якщо говорити про статтю 21, там мова йде про реалізацію майна. І можливість реалізації майна надається цією статтею знову ж таки на конкурсних засадах третім особам. Тобто підприємства, які не мають жодного відношення ні до агентства, ні до, наприклад, виконавчої служби і таке інше, вони отримують це право. Тому знову ж таки частину другу статті 21 необхідно виключити і залишити лише в порядку, встановленому діючим законодавством. Дякую.
Будь ласка, Павло Петренко, одна хвилина. Включіть, будь ласка, мікрофон Петренкові.
Шановні колеги, я хочу озвучити узгоджену з Віктором Пинзеником формат правки 19, ми підтримуємо цей формат. Пункт 4 частини першої статті 1 викласти в наступній редакції. "Управління активами, діяльність, збереження активів, на який накладено арешт у кримінальному провадженні, їх економічної вартості реалізації активів у порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України". Крапка. Тобто в такому форматі прошу уточнити в тексті кінцевому закону. І по всьому тексту закону провести техніко-юридичні поправки, зробивши посилання на Кримінальний процесуальний кодекс щодо цього порядку, статтю 100. Що стосується озвученої пропозиції пані Сотник. Робоча група узгодила, що зі статті 20 є доцільним прибрати частину четверту, яка стосується повноважень адміністраторів щодо контролю за відповідним майном, тобто контроль буде здійснюватись виключно нацагентством. В усіх інших частинах пропонуємо щодо можливості передачі на зберігання залишити таку можливість у агентства. Прошу підтримати в такому форматі, це узгоджена позиція робочої групи. Дякую.
Дякую. Будь ласка, ще Пташник, одну хвилину. Єгор, хай завершать депутати, а потім ви підсумуєте, з вашого дозволу. Добре? Будь ласка.
Шановні колеги, я хочу звернути вашу увагу, що якщо ми піднімемо стенограму нашого пленарного засідання, що відбулося в четвер, ми побачимо, що від міністра юстиції тоді лунала пропозиція якраз під управлінням активами і під функціями, які будуть здійснювати це національне агентство, зазначати збереження активів і їх пошук. Тому, власне, 19 поправка, яка викладала термін управління активами, якраз була спрямована на те, щоб відобразити наші домовленості. І ми якраз в даній поправці говорили не про адміністрування, а про збереження активів. Крім того, я хочу звернути увагу, що поправка 209, про яку зараз голова комітету зазначив, вона так само всупереч тому, що озвучувалось на минулому пленарному засіданні, вона додає статтю 21, яка так і називається "Реалізація активів, на які накладено арешт у кримінальному провадженні". Більш того, відповідно до даної поправки пропонується, що реалізовуватись активи будуть.
30 секунд, будь ласка, завершуйте.
На конкурсних засадах підприємствами та організаціями. Більш того, в деяких випадках навіть національним агентством буде створюватись якась міжвідомча комісія з питань реалізації активів. Це абсолютно незрозумілий орган. Тому все-таки я прошу звернути увагу депутатів на поправку групи депутатів номер 204, де викладається стаття 19. У запропонованій нами редакції якраз.
Ще десять секунд, будь ласка. Завершуйте, будь ласка.
Ми визначаємо функції національного агентства, які зводяться якраз до збереження і розшуку активів, так, як було озвучено міністром юстиції на попередньому пленарному засіданні. Дякую.
Будь ласка, голово комітету. Мікрофон включіть, будь ласка, Єгору Соболєву. Включений, говоріть.
Колеги, перше, є повна згода, і як голова комітету я не підпишу будь-який інший текст: зберігання завжди залишається відповідальністю агентства. Біда в тому, що ми цей, як і інші законопроекти, приймаємо поспіхом, без дотримання всіх процедур. І ви знаєте, що комітет вчора тільки дискутував, сьогодні затверджував ці поправки. І ясно, що така велика таблиця поправок не могла бути нормально підготовлена. Ми говорили про це разом з авторами поправок, ми голосували за це на комітеті, ми погоджуємося разом з Міністерством юстиції: Зберігання завжди залишається відповідальністю агенції в усіх операціях. З іншого боку, ми не можемо погодитися від повного відкидання 209 поправки, бо вона прозоро описує, як буде це зберігання відбуватися. Я думаю.
Будь ласка, дайте можливість завершити. Говоріть.
Я думаю, всім логічно уявити, що, коли це агентство запрацює, воно отримає дуже багато майна. Ми не можемо перетворювати Державне агентство на величезний логістичний склад, у якого будуть свої автопарки, свої магазини, свої сейфи, це буде нераціонально. Тому агенція буде передавати цей майно на зберігання компаніям, у яких є облаштовані склади, облаштовані приміщення і нести відповідальність за збереження цієї всієї переданої власності. Порядок передачі, власне кажучи, і описаний цією 209 статтею, що це має бути за конкурсом, що це має бути прозоро, що ніхто не може передати певним компаніям, у яких є конфлікт інтересів. Що стосується продажу. Ми з вами говорили: в усьому законі, і це так само буде проконтрольовано при підписанні, розуміється дія Кримінально-процесуального кодексу, який визначає чітко, яке майно може бути продано. Прошу.
Будь ласка, ще Вінник, одну хвилину.
Шановний пане голова комітету, ви, дійсно, дуже правильно зазначили, що багато майна потрапить до цього агентства. Це я з цим категорично погоджуюся. Що я не можу зрозуміти, коли ви говорите, що ви погоджуєтеся з позицією щодо Кримінально-процесуального кодексу, який буде регулювати питання реалізації арештованого майна, чому ж тоді ви відхилили правку номер 19, яка була запропонована народними депутатами? І коли ви розглядали порядок - це правка 209, - чому ж тоді, якщо ви погоджуєтеся з Кримінально-процесуальним кодексом, який має врегулювати питання реалізації майна, чому там є інститут адміністраторів, чому там є конкурсна комісія, яка буде продавати майно, чому там є передача права збереження третім особам? Скажіть, будь ласка, як це кореспондується з частиною шостою статті 100 Кримінально-процесуального кодексу, на яку і посилалися ми в правці 19? Дякую.
Будь ласка, шановні колеги, я вам тільки одне попрошу. Ми доходимо до узгоджених позицій, отже, якщо була прийнята поправка на комітеті, узгоджена, можливо, воно наскрізно не було відображено у всіх інших правках. Для того є техніко-юридичні правки. Але по принципових позиціях ми почули однакову позицію і голови комітету, і Міністерства юстиції, і депутатів. Але давайте, щоб ми це питання змогли завершити в обговоренні, правильно сформулюємо це для стенограми, для голосування. Зараз я попрошу, щоб змогли під стенограму правильно це сформулювати. Пане міністр! Я надаю слово Алєксєєву. Одну хвилину, будь ласка. Одну хвилину, Алєксєєв. Алєксєєв, будь ласка, включіть мікрофон. Прошу говорити, Україна чекає.
Шановні колеги, з приводу застережень, які були озвучені з приводу введення інституту адміністраторів, то цю позицію, і озвучена була головою комітету, ця пропозиція може бути компромісно знята і забезпечено, що лише відповідно національне агентство забезпечуватиме виключно, ці суб’єкти забезпечуватимуть контроль за збереженням майна, яке передається на збереження. Тут лунали також застереження про те, що створюється якась міжвідомча комісія щодо продажу майна. Міжвідомча комісія не буде здійснювати продаж, міжвідомча комісія буде надавати дозвіл на продаж і там визначені рамкові щодо розміру суми майна або міжвідомчою комісією, або безпосередньо за рішенням Кабінету Міністрів. Тут абсолютно немає ніяких ризиків щодо того, що майно якимось чином може бути реалізовано не прозоро.
Дякую вам. Отже, прозвучала компромісна пропозиція знімання адміністраторів. Міністр згоден з тим? Павло Петренко.
Шановні колеги, насправді, саме основне, щоб ми отримали збалансований текст закону, який буде працювати. Я тільки що озвучив поправку 19, яка була розроблена групою депутатів на чолі з Віктором Пинзеником, прошу її врахувати. Тобто що таке визначення управління арештованими активами. Друга пропозиція. По тексту закону в рамках техніко-юридичних правок посилання щодо процедури здійснити по арештованому майну на статтю 100 Кримінально-процесуального кодексу. Третя пропозиція, яка узгоджена, що, звичайно, Нацагентство несе відповідальність за збереження майна, навіть якщо воно передає за цивільними договорами іншим особам фізичне збереження і охорону цього майна. Четверте. Прибираємо з статті 20 частину четверту, яка стосується права адміністраторів щодо контролю за цим майном, тобто контроль здійснюється виключно Нацагентством, як державним органом. І я думаю, що на цьому треба зупинитися, щоб ми не увійшли в якісь незрозумілі неузгодженості, щоб текст закону був розбалансований. Я прошу тоді в такому форматі, з пропозиціями комітету, з тим, що було озвучено мною і головою комітету, і паном Парубієм, підтримати текст закону.
Будь ласка, Левченко.
Левченко, ВО "Свобода", 223 округ, місто Київ. По-перше, я хотів би, будь ласка, Єгоре і головуючий, хотів би звернути увагу на те, що, коли ми розглядали цей законопроект минулого тижня, були прийняті дві мої поправки щодо того, по призначенню, по принципам призначення голови агентства і по принципам звільнення. Щоб, якщо людина має тяжкі або особливо тяжкі злочини, він не міг бути призначений, міг бути звільнений. Просто в цій таблиці, в якій ми зараз, яка роздана, в ній не написано як враховані. Тому, будь ласка, все ж таки ми за них голосували, зала тоді підтримала, і згідно Регламенту Верховної Ради, вони мають бути прийняті, ці поправки. Тоді навіть міністр говорив, що він за ці поправки виступає. Тому прошу це врахувати. Але, крім цих моментів, я б хотів зазначити. Дивіться, те, що зараз робиться, вибачте, будь ласка, ну, совість трошки треба мати. Тобто ви зараз відверто говорите на всю країну, по суті, по телебаченню, по радіо, що закон, надважливий закон, буде писати Апарат Верховної Ради України. Тому що ви просто так усно говорите деякі речі, а це потім конкретно в закон вписувати текст буде Апарат Верховної Ради. Так не можна робити. Закінчуйте з цією практикою, ви знищуєте взагалі правове поле держави. Дякую.
Будь ласка, Острікова, будь ласка, одну хвилину, і йдемо до наступних поправок. Почекайте, хай прокоментує. Пан Єгор прокоментує, а потім Острікова. Будь ласка.
Перше. Як ми голосували, не може бути головою агентства ані призначена, ані перебувати на посаді людина, яка скоїла навмисний злочин або ненавмисний тяжкий і особливо тяжкий. Це точно буде в остаточній редакції. Друге. Ми якраз тут багато проговорюємо, щоби ніхто нічого не міг переписати. Всі принципи, всі посилання, які ми з вами обговорюємо, будуть вписані в остаточну версію закону. І третє, я з вами погоджуюся, що цей поспіх, що давайте за три дні зробимо повторне друге читання, це по суті є імітація парламентської роботи. Ми не маємо з цим поспіхом жити постійно.
Дякую вам. Будь ласка, Острікова.
Шановні колеги, повністю підтримуємо 19 поправку, озвучену Пинзеником щодо поняття управління. Друге. Адміністратори, скажіть, будь ласка, а хто це такі? Це так уряд дбає про створення нових робочих місць? Ми вважаємо, що з усього тексту статей 20 і 21 оці невідомі приватні адміністратори повинні бути забрані. Якщо ми створюємо державний орган з такою прямою функцією, так і він і повинен цим займатися. І третя позиція, дуже важлива. З 21 статті потрібно виключено пункт 2-й, там, де йдеться, що реалізація активів здійснюється підприємствами або організаціями. Якими підприємствами і організаціями? Хто це такі? Пропонуємо виключити пункт другий статті 21. Це пряма функція, обов’язок агенції, яку ми створюємо цим законом.
Дякую. Шановні колеги, висловили всі свої думки з приводу цієї поправки. Переходимо до наступних поправок. Пане Єгор, прошу їх оголосити.
Колеги, 280-а і 281 поправка, вони однакові. Їх пропонується врахувати. Тому що вони фактично виключають статті закону, які є зайвими. Після того, як ми чітко описали, чим агенція може займатися і чим не може, не потрібно мати стільки статей закону. Тому це редакційна правка. Є ще правка 314, на яку прошу звернути вашу увагу.
Дайте, будь ласка, можливість завершити.
Правка народного депутата Пинзеника. Дуже важлива правка. Ми з вами говорили про те, що це агентство буде вести реєстр. На відміну від суддів і слідчих, які зараз як завгодно поводяться з цим майном, агентство буде зобов’язане вести реєстр арештованого майна, який переданий йому на зберігання. Ця поправка Віктора Пинзеника і групи його колег говорить про те, що цей реєстр має бути публічним, відкритим для громадян. Тоді всі зможуть проголосувати і проконтролювати, що нічого нікуди не зникло. Тому комітет просить підтримати і цю правку. Якщо немає заперечень.
Дякую. Отже, по цих поправках теж немає заперечень. Будь ласка, ще Голуб, одна хвилина. І перейдемо до заключних слів. Так.
Шановні колеги, я хотів би, щоб ми повернулися до поправки 224, де написано, що статтю 20 виключити. Але от, переді мною текст, який ми надавали в комітети. І відповідно, ну, це питання, напевно, до секретаріату комітету. Де ми пропонуємо статтю 20 викласти як відповідальність держави перед власником активів прийняття на зберігання національним агентством. Виникає питання. А що буде з тими активами, якщо з ними щось не так станеться? Хто буде нести відповідальність за це? Тому ця, я пропоную, щоб все ж таки в тій редакції, що ми надали комітету нашу правку статті 20, врахували. А також правка 319-а. Андрій Володимирович, правка 319, яка визначає користувачів цього реєстру. Якщо ми робимо реєстр відкритим, він має бути доступним для всіх, а не тільки для працівників цього національного агентства. І правку 341 я прошу поставити на підтвердження. Пояснюю чому. Там йдеться про речові докази, що мають вони, які знаходяться у кримінальному провадженні. У мене.
30 секунд, будь ласка.
У мене виникає питання, а що будемо робити з речовими доказами, які, от ми створили національне агентство, на наступний день ми заарештували. знайшли ці докази, але немає умов, що агентство це їх зберігати. Що ми будемо робити з ними? Тому я пропоную 341-у поставити на підтвердження. 319-у також прошу врахувати.
Будь ласка, Олена Сотник і потім Єгор Соболєв.
Шановні колеги, правка 108. Вона стосується виключення пункту про те, що агентство має право виносити приписи. Вибачте, ми 15 років боролися з прокуратурою, яка виносила приписи, а тепер ми надаємо право агентству, яке не має взагалі жодної правоохоронної функції, воно не є за своєю суттю правоохоронним органом, надаємо право виносити обов’язкові для цього приписи. Це є незаконно, по-перше. По-друге. Це є підставою для тиску, в принципі, на будь-який суб’єкт господарювання. У цього агентства є право виносити адміністративні протоколи. Раз. А, якщо вони, це більше ніж адміністративне правопорушення, вони мають право за цим законом надсилати матеріали до органів, правоохоронних органів. Тому наполягаю на тому, щоб цю поправку проголосувати. Дякую.
Будь ласка, пан Єгор.
Колеги, дивіться, я хочу пояснити всім, щоб всі зрозуміли щодо приписів. У агенції залишається одна функція – це зберігання майна, оскільки воно буде віддавати це в склади, в сейфи, на конкурсних основах обраним організаціям і установам, в нього буде право контролювати тільки як це майно зберігається, воно не може накладати ніяких більше приписів на будь-які інші організації. в цьому розумінні ми залишаємо право на приписи. Тепер ще одна річ, яку я хотів сказати на зауваження народного депутата Тетяни Острікової і всіх колег, які переживають щодо продажу за допомогою адміністраторів. Ми знімаємо це право. Агенція буде сама продавати майно, якщо відповідно до Кримінально-процесуального кодексу буде вирішено, що майно дубе продаватися. Агентство само буде відповідати за збереження і за продаж цього майно. Але ми звісно залишаємо за цим агентством право, наприклад, використовувати систему прозоро для того, щоб цей продаж.
Будь ласка, треба завершити, пане Єгор? 30 секунд, будь ласка.
Ще раз почули, ніяких адміністраторів по управлінню, по контролю або по продажу майна в законі не залишилося. Зберігання майна за агентством з усією відповідальністю, продаж майна теж за агентством з усією відповідальністю.
Дякую. Пане Вінник, я перепрошую, ну, авторам поправок ми давали, і давали всім до обговорення. Кожен виступив по одному і по два рази. Давайте я пропоную, щоб голова комітету Єгор Соболєв зараз сформулював для стенограми. Ми пройшли вісім поправок. Були пропозиції четвертий пункт викинути. Але давайте ми в такій послідовності, для заключного слова для врахування тих пропозицій, які говорили депутати, спочатку Павло Петренко, а потім Єгор Соболєв як підсумовуючи для стенограми. Вже говоріть, сформулюйте так, щоб було для стенограми. Будь ласка.
Шановні народні депутати, я б хотів ще раз для стенограми озвучити узгоджувану позицію, а саме правка 19, яка була запропонована групою депутатів на чолі з Пинзеником. Пункт 4 частини першої статті 1 викласти у наступній редакції: "Управління активами, діяльність, збереження активів, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, їх економічної вартості, реалізації активів у порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом". Крапка. Так само техніко-юридичні правки по тексту – це посилання на Кримінальний процесуальний кодекс, що стосується процедури реалізації арештованих активів. Всі інші пропозиції озвучив голова комітету. Ми їх повністю підтримуємо. Наскільки я знаю, там ще є дві поправки, які треба озвучити, які мають технічний, але важливий характер. Дякую.
Дякую. Перед Єгором Соболєвим, ще, будь ласка, одну репліку для Голуба, 30 секунд. Прошу сформулювати правильно свою позицію для стенограми.
Колеги! Дякую. Ще раз, я хочу, щоб ми врахували нашу правку, яку вносили ряд депутатів, про відповідальність держави перед власником активів, прийнятих на зберігання національним агентством. Зокрема, ми передбачаємо. Пунктом першим держава несе відповідальність за втрату, нестачу або пошкодження активів, прийнятих на зберігання національним агентством незалежно від вини останнього. Другим: збитки, завдані власнику активів втратою, нестачею або пошкодженням речей відшкодовується. Перше, у разі втрати, нестачі активів у розмірі її вартості. І друге, у разі пошкодження активів у розмірі суми, на яку знизилась її вартість. І третій пункт. Якщо внаслідок пошкодження речі її якість змінилася настільки, що вона не може бути використана за первісним призначенням, власник активів має право відмовитись від цієї речі і вимагати від держави відшкодування її вартості. І ще раз, під стенограму, хочу попросити поставити 341 поправку на підтвердження.
Прошу, пане Єгор, прошу озвучити. Я тільки одну репліку. Пане Голуб, в попередній закон було вісім поправок на підтвердження і не настоювали автори заради того, щоб пройшло в редакції комітету. Давайте зараз пан Єгор озвучить пропозицію, і будемо вірити, що вона об’єднає зал. Пане Єгор, прошу остаточно для стенограми озвучити пропозиції від комітету, будь ласка.
Дякую, пане Андрію. Я пропоную сформулювати закон так, як щойно сказав Владислав Голуб, це було рішення комітету. І я не розумію, чому його немає в правій колонці. Ще раз, це проблема голосування поспіхом, це проблема, що давайте завтра все приймемо тому, що інакше наступить кінець світу. Так було домовлено, так голосував комітет, це має увійти в остаточний текст закону. Має бути чітко прописано відповідальність агентства, якщо з майном щось сталося за період, коли воно зберігається. Ми так домовлялися і давайте цього дотримаємося. В мене є, колеги, прохання звернути увагу на ще дві правки, які є важливими. Перша правка. Ми забираємо з закону згадку про міжнародну організацію "Карін". Насправді, агентство має бути його членом, але, якщо ми зараз це запишемо в законі, то в нас потім виникне проблема з Антикорупційним бюро, яке не зможе бути представлено в цій структурі, що є дуже важливим для роботи Антикорупційного бюро. Я пропоную забрати із закону згадування про "Карін", щоб не мати конкуренції між двома важливими відомствами. Це потім буде вирішено ними разом. І друга правка номер 351 народного депутата Пинзеника. Фактично, ця правка зберігає відповідальність України, це є в нинішньому законодавстві, погоджуватися з рішеннями іноземних судів у справах про відмивання грошей. Це дуже важливий здобуток попереднього парламенту, важливо його не виплеснути разом з водою, як дитину. Тому під стенограму кажу, що ця стаття виключається, пункт 8 351-ю правкою. Усе інше узгоджено, обговорено не один раз, можемо в процедурі ad hoc голосувати.
Шановні колеги, отже, всі позиції, які озвучив голова комітету, є узгодженими. Тобто ми змогли об’єднати весь зал після довгого і ґрунтовного обговорення. Я прошу народних депутатів зайти в зал, зайняти робочі місця і приготуватися до голосування, наголошую, за поправки і також за пропозицію Єгора Соболєва, озвучену з трибуни під стенограму.
З техніко-юридичними правками, враховуючи 19 поправку.
З техніко-юридичними правками, враховуючи 19 поправку.
Шановні колеги народні депутати, займайте свої місця, переходимо до голосування. Прошу займати свої місця, переходимо до голосування з техніко-юридичними правками, оголошеними і техніко-юридичними правками відповідно до 19 поправки з урахуванням цих правок в тому числі. Шановні колеги, голосуємо в другому читанні 3040 та в цілому відповідно до поправок, які були озвучені з цієї трибуни головою комітету Єгором Соболєвим з техніко-юридичними правками. Готові голосувати? Голосуємо в другому читанні та в цілому, прошу всіх підтримати. Увага, голосуємо в другому читанні та в цілому 3040, голосуємо. Прошу підтримати всіх. [[13:50:15]] За-260 Закон ухвалено, шановні колеги. Я вас всіх вітаю. Рухаємося далі. По фракціях подивіться, будь ласка, на табло. Далі. Із безвізового пакету 3041 реєстраційний номер, проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України щодо реалізації рекомендації, наданої в рамках виконання Плану дій щодо лібералізації ЄС візового режиму для України, стосовно забезпечення функціонування Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів. Повторне перше читання. Будь ласка, 3041, Андрій Парубій.
Шановні колеги, зараз доповідач все пояснить, але я прошу підтримати скорочену процедуру. Будь ласка, проголосувати, прошу вас за скорочену процедуру. Голосуємо колеги. За скорочену процедуру, підтримаємо. [[13:51:31]] За-180 Рішення прийнято. Запрошується до доповіді перший заступник голови Комітету з питань бюджету Амельченко Василь Васильович.
Шановні колеги, враховуючи те, що в цьому законопроекті основним було завданням закріплення на постійній основі відповідних надходжень вказаного Національного агентства у спеціальному фонді державного бюджету, то враховані наші поправки, наших колег і ця норма була виключена. Тому комітет пропонує законопроект 3041 зняти з розгляду.
Ще раз, отже пропозиція зняти з розгляду?
Пропозиція комітету зняти з розгляду.
Шановні колеги, хочу пояснити, оскільки ми вилучили спецфонд з тіла всіх законів, в тому числі і 3040, законопроект 3041 сам по собі втрачає свій зміст і втрачає свою актуальність для розгляду. Згідно прохання голови комітету бюджетного, ми знімаємо з розгляду даний законопроект як такий, який втратив свою актуальність у зв’язку із розглядом попередніх законопроектів. Секундочку. Шановні колеги, але згідно Регламенту ми повинні проголосувати за зняття з розгляду. Я прошу всіх сконцентруватися, шановні колеги, зайти в зал. Це повинно бути рішенням парламенту спільним. Отже, згідно з пропозицією голови комітету пропонується зняти з розгляду проекту Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України щодо реалізації рекомендації, наданої в рамках виконання плану дій щодо лібералізації ЄС візового режиму для України (номер 3041). Отже, шановні колеги, прошу проголосувати за зняття з розгляду законопроекту 3041. Прошу голосувати. Прошу підтримати. Будь ласка. [[13:54:09]] За-282 Рішення прийнято. Законопроект знятий з розгляду. Шановні колеги, таким чином ми змогли пройти розгляд найважливіших законів – і антикорупційних, і тих, які передбачають виконання Україною плану дій щодо виконання рекомендацій Європейського Союзу з виконання Україною Плану дій щодо безвізової лібералізації. Це була важка, узгоджена робота, але я радий, що парламент зміг об’єднатися і зміг проголосувати по тих законах позитивно. Вітаю парламент, вітаю комітети, вітаю уряд! Зараз згідно Регламенту я оголошую перерву до четвертої години. О четвертій годині ми продовжимо нашу роботу. Дякую вам.