Hvala lijepo. Predsjedniče Sabora u ime kluba SDP-a tražimo stanku od 15 minuta, razlog je diskriminirajući odnos Vlade RH prema gotovo 500 invalida koji ostaju bez osobnog asistenta. Hvala lijepo. U ime kluba govoriti će Bojan Glavašević.
Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, tražim stanku od 10 minuta radi iznošenja mišljenja o nezakonitom poslovanju banaka i o načinu kako bi se to moglo u ovom zakonodavnom tijelu promijeniti.
Hvala. Odobravam stanku i za… … [[Upadica se ne čuje.]] Izvolite.
Gospodine predsjedniče i klub Hrvatske demokratske zajednice traži stanku na istu temu koju je rekao gospodin Siniša Hajdaš Dončić.
Izvolite.
I ja isto tražim stanku kako bismo isto tako uputili pitanja ali i pokušali pojasniti pitanja osobnih asistenata znači natječaj koji nije otvoren.
Svim klubovima odobravam stanku i nakon toga prema već utvrđenome redu imate priliku za objasniti razlog stanke. Hvala. STANKA U 10,10 SATI NASTAVAK NAKON STANKU U 10,35 SATI. Poštovane kolegice i kolege zastupnici molio bi da nastavimo sa radom sjednice. Prvi klub koji se javio za stanku je klub SDP-a. U njihovo ime predstavnik Bojan Glavašević. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege, Klub zastupnika SDP-a tražio je stanku zbog problema na koji smo upozorili na konstituirajućoj sjednici Sabora. Naime, zbog činjenice da će ukoliko naša Vlada najhitnije ne reagira za tjedan dana preko 500 osoba s invaliditetom ostati bez osobnog asistenta. Problem leži u činjenici da će 28.10. završiti jednogodišnji projekt kojim je u protekloj godini osigurano preko 25 milijuna kuna iz europskog socijalnog fonda za usluge osobnog asistenta za preko 500 osoba s invaliditetom, a novi natječaj još uvijek nije raspisan unatoč brojnim i blagovremenim upozorenjima uglednih udruga osoba s invaliditetom poput Saveza društava multipleskleroze, CDP-a Zagreb i prošli petak Udruge „Zamisli“ čije letke ste imali na klupama. Problem je tim većim zbog činjenice da čak i kada bi natječaj bio raspisan danas, kada se uzme u obzir nužno trajanje natječaja, pa evaluacija prijava i priprema za provedbu projekata prošlo bi više od 8 mjeseci prije nego što bi se osobni asistenti mogli vratiti radu s osobama s invaliditetom. Poštovani gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege neki među nama dobru znaju što ova činjenica znači i koliko je katastrofalna za osobe sa invaliditetom kojima je osobni asistent potreban. Ipak, dozvolite mi da vam pročitam nekoliko osobnih svjedočanstava korisnika usluga osobnog asistenta kako bismo bolje razumjeli situaciju u kojoj se nalaze. Usluga osobnog asistenta vrlo mi je važna jer sam kroz asistenta dobio mogućnost kreirati vlastiti život, te određivati svoj svakodnevni tempo. Do uključivanja osobnog asistenta u moj svakodnevni život, odlazak u teretanu, knjižnicu ili u šetnju bio je nezamisliv. Zahvaljujući asistentu dobio sam mogućnost planiranja i organiziranja vlastitog slobodnog vremena izvan fakulteta i opterećivanja roditelja. Ljudima je općenito jako drago i lijepo čuti nešto o nama i našim uspjesima, našoj pozitivi i borbenosti koja ih sve inspirira. Međutim, vrlo mali broj ljudi zna kakva je mašinerija iza nas bez koje ne bismo mogli funkcionirati. Kada se još i k tome dodaju nezainteresiranost i nedostatak razumijevanja, razumijevanja da nam je takva podrška potrebna, a pogotovo od strane onih koji bi se time trebali baviti i predstavljati nas pojavio se rezultat koji se pojavio. Poštovani gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege činjenica da je do ove situacije uopće došlo predstavlja svojevrstan poraz sustava pred lošim političarima. Ne znam zbog čega ministrica Juretić nije blagovremeno raspisala natječaj osobito uzmemo li i u obzir činjenicu da su sva potrebna sredstva već osigurana. Međutim, traženje odgovornosti je u ovome trenutku sekundarno. Za tjedan dana preko 500 osoba sa invaliditetom ostaje bez osobnog asistenta. Ova je rasprava apel svima koji mogu pomoći da se to ne dogodi. Jasno je da će biti potrebno pronaći način, možda neku vrstu jamstva da se premosti period između raspisivanja novog natječaja i dodjele sredstava. U ovoj fazi problem će biti potrebno rješavati na najvišoj razini. Pozivamo predsjednika Vlade Plenkovića i ministricu Murganić da se najhitnije sastanu sa predstavnicima udruga osoba sa invaliditetom koje su koristile usluge osobnih asistenata i da zajedno nađu rješenje za ovaj težak problem, da zajednički postave temelje za buduću suradnju u izjednačavanju mogućnosti i osiguravanju dostojanstva osobama sa invaliditetom. To je važnije pitanje i od puta u Bruxelles i od mijenjanja skupih ploča na ministarstvima. Sačuvao sam jedno svjedočanstvo za kraj ovoga izlaganja, jer vjerujem da najbolje ilustrira dubinu problema u kojemu se ovi ljudi nalaze. Dok se osobe bez invaliditeta najviše muče sa pitanjem što ću sutra obući mi imamo puno veći problem tko će nas sutra obući. Hvala vam.
Zahvaljujem zastupniku Glavaševiću. Sljedeći zastupnik, odnosno klub koji se javio za pauzu je klub Promijenimo Hrvatsku i snaga. Njihov predstavnik Goran Aleksić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege, moram reći nekoliko riječi o nezakonitom poslovanju banaka u Republici Hrvatskoj. To nezakonito poslovanje banaka traje još od polovice prošloga desetljeća. Banke su naime u većini ugovora o kreditu koji su ugovoreni prije 1. siječnja 2013. godine ugovarale promjenjivu kamatnu stopu na nezakonit način. Kako? Ugovarale su promjenjivu kamatnu stopu na način da se ona mijenja odlukom banke. To je kao da ja nekome od vas prodam automobil za sto tisuća kuna u deset rata po deset tisuća kuna i onda u ugovor uglavimo odredbu da svaka ta rata može biti promijenjena onako kako ja to zaželim. Takva ugovorna odredba nije dopuštena po Zakonu o obveznim odnosima. Zakonom o obveznim odnosima jasno je propisano da ugovorna činidba mora biti ili određena ili odrediva. Kad se radi o kamati radi se u stvari o cijeni kredita. Cijena kredita mora biti ili fiksna ili mora biti odrediva. Da bi bila odrediva ona mora imati određene podatke na temelju kojih se i mijenja. Država to nikada ne bi saznala da nije bilo slučaja franak. Naime, upravo zbog rasta tečaja švicarskog franka u kreditima s valutnom klauzulom švicarski franak dužnici su se pobuni. U toj pobuni su primijetili da njihova kamata nije ugovorena na zakonit način. Zahvaljujući tome i država je to shvatila i pokušala je stvari promijeniti izmjenama Zakona o potrošačkom kreditiranju 1. siječnja 2014. godine. Na žalost banke su tada ponovo samovoljno postupile i umjesto da ugovore sa svojim dužnicima promjenjivu kamatnu stopu na pravilan način, umjesto da ugovore s njima promjenjivi dio kamatne stope, fiksni dio kamatne stope i razdoblja promjena kamatnih stopa banke su sa svojim dužnicima to samo definirale samostalno, samovoljno, jednostrano obavijestile ih o tome i nakon toga primjenjivale tako nezakonito određene parametre u promjenjivoj kamati. Što mi možemo učiniti da to promijenimo? Mi bismo trebali kao zakonodavno tijelo konačno stati tome na kraj. Kako? Tako da konačno propišemo Zakonom o potrošačkom kreditiranju metodologiju za izračun parametara za promjenu kamatnih stopa. Da bi se to pravilno odredilo potrebno je vratiti se na početak svakog ugovora, jer da bi to bilo pravilno riješeno trebalo bi na početku odrediti parametar, fiksni dio kamatne stope i razdoblja promjena kamatnih stopa. Banke su to samovoljno učinile negdje usred ugovornog odnosa i zbog toga su fiksni dijelovi kamatnih stopa danas visoki, a promjenjivi parametri su vrlo niski. Dakle, oni dijelovi kamatne stope koji su vrlo niski u sljedećih godinu, dvije, tri dana mogle bi jako narasti što bi moglo jako naštetiti dužnicima. Ja sam ovdje došao zbog toga između ostalog i zbog toga da pokušam kroz Hrvatski sabor riješiti taj problem. Ja se nadam da ću imati u vama suradnike u tome, jer uistinu je vrijeme da prekinemo to nezakonito ponašanje hrvatskih banaka. Na temelju tih nezakonitih ugovornih odredaba banke su svojim dužnicima uzele do sad preko 5 milijardi kuna pretplate, dakle preko 5 milijardi kuna kamate je naplaćeno na nezakonit način. Mi ne možemo ovdje glumiti sud, mi nismo sud. Dakle, mi ne možemo vratiti te preplaćene kamate dužnicima, ali zato možemo njihovo nezakonito ponašanje prekinuti, a možemo ga prekinuti samo zakonskim izmjenama. Osim toga uskoro nam dolazi na dnevni red izmjena Ovršnog zakona. Izmjenama Ovršnog zakona svakako bi trebalo pripremiti jednu odredbu kojom bi se spriječili ovrhu svake nekretnine koja je opterećena hipotekom koja je ugovorena na nezakonit način. A ugovorena je na nezakonit način ukoliko u ugovoru postoje odredbe o promjenjivoj kamatnoj stopi koji se mijenjaju odlukom banke i ukoliko je kasnije banka na nezakonit način samovoljno odredila parametre o promjenjivoj kamatnoj stopi. Dakle, vrlo jednostavno možemo zaštiti preko stotinu tisuća dužnika argumentirano, legalno, banke se ne mogu tome uopće protiviti. Dakle možemo izmjenama Ovršnog zakona spriječiti ovrhu svake nekretnine koja je opterećena ugovorom koji je nezakonito ugovoren. Stoga apeliram na vas da u sljedećem razdoblju kao prvo izmjenama Ovršnog zakona spriječimo ovrhu svake takve nekretnine što će pomoći i dužnicima RBA zadruga jer i oni imaju takve ugovore o kreditu, a drugo, da pripremimo metodologiju za određivanje promjenjivih dijelova kamatne stope i fiksnih dijelova kamatne stope i tako konačno prekinemo nezakonito poslovanje banaka. Hvala lijepo.
Zahvaljujem zastupniku Alaksiću. Sljedeći klub koji se javio za stanku je Klub zastupnika HDZ-a, u njihovo ime predstavnica Ljubica Lukačić.
Hvala vam gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Pa evo ja danas ovako reći ću rano ujutro nisam očekivala da ću već govoriti o pravima osoba s invaliditetom, ali to mi je izuzetno drago. Osobni asistenti o kojima kolega iz SDP-a govorio nisu problem odmah da kažem. Međutim interesantno je kako su se kolege i kolegice iz SDP-a danas sjetile govoriti o tome kada je problem već riješen, a ne prije kada se još nije znalo da li će biti riješen. Međutim, moram ovdje naglasiti da je Ministarstvo demografije, obitelji, mladih i socijalne politike kolegica ministrica Nada Murganić, prvi dan kada je stupila na dužnost riješila problem osobnih asistenata. Svi asistenti njih oko 500-njak u RH koji se financiraju na način putem natječaja, putem sredstava Europskog socijalnog fonda će imati asistente i nadalje, dakle nitko ne ostaje bez osobnih asistenata. U ponedjeljak, dakle ovaj prošli ponedjeljak u Hrvatskoj je održan simpozij u organizaciji zajednici Saveza osoba s invaliditetom. Već tada su osobe s invaliditetom na tom simpoziju naglasile da neće tolerirati ne rješavanje ovoga problema i ovaj problem je riješen na način da su iznuđena sredstva kojima će se premostiti vrijeme do okončanja natječaja koji će biti uskoro raspisan. Zašto on nije bio raspisan, mogli bi sada nagađati, međutim morate znati da su postojali tehnički problemi zbog kojeg natječaj nije mogao biti raspisan. Tehnički problemi o kojima se nedavno na jednom skupu razgovaralo gdje su osobe s invaliditetom rekle i svoje mišljenje o tome, može li asistent biti osoba s invaliditetom, može li asistent imati više od 50 godina, sve su to bila pitanja koja smo morali dogovoriti kako bi natječaj bio onakav kakav će udovoljiti osobama s invaliditetom. Naprosto mi je nevjerojatno povjerovati, zar ste mislili da premijer Plenković neće voditi računa o osobama s invaliditetom? Pa HDZ je jedina stranka koja je na ovim izborima imala program za osobe s invaliditetom. 500-njak ljudi neće ostati bez asistenta to je ono najvažnije, a i nadalje ćemo rješavati problematiku osoba s invaliditetom na najbolji mogući način. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem zastupnici Ljubici Lukačić. I sljedeći Klub zastupnika je Klub zastupnika MOST-a njihova predstavnica Ines Strenja-Linić. Izvolite.
Poštovane zastupnice i zastupnici. I ja bi zapravo se začudila zašto sada se otvara ovo pitanje kada je već jasno da će problem biti riješen i to je najavljeno. Vjerujte, kao dosadašnja predsjednica saborskog Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku itekako sam bila upoznata obzirom da sam svakodnevno u kontaktu sa mnogobrojnim udrugama invalida i znala sam za ovaj problem i kontaktirala sam u vezi toga i dosadašnju ministricu Bernardicu Juretić kao i istog trenutka kada je imenovana nova ministrica, upozorila sam je na ovaj problem koji je gorući i koji se mora riješiti. S vama ću podijeliti sve one informacije koje imam, a to je da 531 osobni asistent i dalje će biti osobni asistent svojim dosadašnjim korisnicima, da ni u jednom trenutku to nije bilo u pitanju. Radilo se samo o pojednostavljivanju metodologije odnosno rješavanju nakon natječaja kako svi invalidi ne bi ponovno morali ići na procjenu na jedinstveno tijelo vještačenja. I tu je sada zapravo onaj problem koji je postojao, a to je da prema onom zakonu koji je donijela vaša prijašnja koalicija SDP-a je bilo propisano da bi svi oni koji su i do sada imali osobnog asistenta trebali ponovno ići na jedinstveno tijelo vještačenja i zbog toga je trebalo pojednostaviti te uvjete i kako bi se na neki način svi koji su invalidi ta invalidnost neće nestati, mogli nastaviti i dalje koristiti osobnog asistenta. Dakle postupak se pojednostavio oni više ne moraju ići na jedinstveno tijelo vještačenja nego se u dogovoru sa Ministarstvo rada i mirovinskog osiguranja odlučilo da će postojati neovisna komisija samo za takve slučajeve koja će unutar Ministarstva socijalne skrbi i politike, znači novog ministarstva, demografije, socijalne politike mladih i obitelji procjenjivati tko će na dalje imati pravo na osobnog asistenta ali će unutar te komisije se odobravati novi kao što je planirano, kao što je osigurana su sredstva sada koja će premostiti ovaj period, natječaj koji će biti raspisan do kraja mjeseca će osigurati i za 400 novih osobnih asistenata biti će omogućeno 400 novih osobnih asistenata što je izuzetno bitno. Kvaliteta života invalida svima je jasna. Osobni asistenti su njima nasušno potrebni ali isto tako trebamo razmišljati da su oni itekako vezani za svoje osobne asistente i da mi tu imamo osobe koje su već educirane biti sa invalidima koji su na njih navikli ali te osobe rade za 2000 kuna. To je ono što ja apeliram da se pokuša u dogledno vrijeme i ja ću na tome inzistirati, taj iznos za njih povisi jer je on zbilja jedan skroman za ono sve što pružaju našim invalidima. Tako da vjerujte obećanja koja su samo bila na neki način objašnjena da će biti osigurano načinom na koji je nova ministrica pristupila tome daje nadu da će sve biti riješeno onako kako je planirano. Znači pojednostavljena je metoda, postojati će i osigurana su sredstva i za tu neovisnu komisiju koja će biti unutar Ministarstva socijalne skrbi i gdje će se znači samo svi oni koji su do sada imali imati će pravo i nadalje omogućiti da i 400 novih asistenata budu na korist i na uslugu invalidima kojima su potrebni. Hvala.
Zahvaljujem zastupnici Stranja-Linić. Nakon izlaganja klubova zbog stanki idemo na dnevni red. Po dnevnom redu ide Prijedlog zakona o dopunama … … [[Upadica se ne čuje.]] Nemate pravo na repliku.
Tražim stanku.
Pa ne možete tražiti stanku.
Mogu. Po Poslovniku imam pravo na stanku.
Ne možete nakon izlaganja. Dakle, pri početku sjednice, pri početku sjednice daje se mogućnost traženja stanke. Nakon što se izađe sa svim stankama i počne dnevni red ne možete tražiti stanku. Budući da će sljedeći nastavak sjednice početi u srijedu, imati ćete priliku u srijedu. Sljedeća točka dnevnog reda je: - Prijedlog zakona o dopunama Zakona o lokalnim izborima, prvo čitanje, Prijedlog zakona br. 8.; Predlagatelj je Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista na temelju članka 172. i 184. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Materijal ste primili na klupe. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koji se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav i Odbor za pravosuđe. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Zastupnik Miroslav Šimić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege zastupnici. Pred vama je Prijedlog zakona o dopuni Zakona o lokalnim izborima u prvom čitanju. Kao što možete vidjeti ova dopuna se odnosi na prijedlog uvođenja kataloga uvođenja kaznenih djela zbog kojih se onemogućava kandidiranje pravomoćno osuđenih osoba za konkretna u prijedlogu navedena kaznena djela. Na ovaj način želimo intervenirati jer prema dosadašnjem iskustvu možemo zaključiti da kod pojedinih kandidata i pojedinih političkih stranaka nije postojala dovoljno izražena volja da takve kandidate uopće ne kandidiraju. Smatramo da je ovaj prijedlog kao i jučerašnji u skladu sa mišljenjem Europskog suda za ljudska prava koji navodi da sud prihvaća da se mogu propisati stroži uvjeti kada je riječ o pravnoj mogućnosti i kandidiranju, kandidiranja kao i mišljenju Ustavnog suda kako je općenito u javnom interesu izbjeći aktivnu ulogu počinitelja kaznenih djela u političkom odlučivanju. Kao predstavnik predlagatelja mogu reći da smo prilikom rasprave na odborima bili suočeni sa opravdanim i argumentiranim primjedbama kako prema pojedinim predloženim odredbama dovodimo u teži položaj osobe na lokalnim izborima u odnosu na kandidate na Hrvatski sabor. Prihvaćamo te primjedbe i do drugog čitanja uskladiti ćemo navedene odredbe ovog Zakona sa odredbama Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. Imali smo pitanja zbog čega ne uvodimo preferencijalno glasovanje i u ovaj zakon u odnosu na Zakon o izborima zastupnika u Hrvatski sabor koji smo prema prijedlogu proširili na 3 preferencijalna glasa. HDZ i MOST u pregovorima koje smo vodili postigli su suglasnost o tome da bi bilo dobro uvesti preferencijalno glasovanje u Zakon o lokalnim izborima. Međutim, radi se o iznimno tehnički zahtjevnom poslu za koji se traže najbolji modeli i koje ne želimo predlagati dok ne budemo takve modele utvrdili. Otvoreni smo za sve sugestije i prijedloge zastupnika i zainteresirane javnosti o tome na koji način provesti preferencijalno glasovanje na lokalnim izborima. S obzirom da ovim zakonom uvodimo i potrebu dostave uvjerenja nadležnog suda o nepostojanju razloga za zabranu kandidiranja do drugo čitanja utvrditi ćemo radi li se o najboljem modelu koji je sada predložen ili ćemo obvezu provjere prebaciti na nekakva druga tijela, izborna povjerenstva ili nešto slično. I zbog toga kao predstavnik predlagatelja i danas želim potaknuti raspravu na tu temu. Raspravu u dva čitanja i vrijeme između dvije rasprave iskoristiti ćemo za razmatranje svih prijedloga i uključivanje onih o kojima postignemo suglasje sa većinom zastupnika. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Šimiću. Prvi zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega Šimiću, obzirom da ste u obrazloženju već dali naslutiti da ćete i razmotriti odredbe i da ćete između dva čitanja i prihvatiti ono što smatrate da je dobro, a što smo i prigovorili na sjednicama nadležnih odbora. Ja bi ipak želio vas još jednom kao i jučer upozoriti da članak 30. Ustava RH govori da kaznena osuda za teška i osobito nečasna kaznena djela može u skladu sa zakonom imati za posljedicu gubitak stečenih ili zabranu stjecanja na određeno vrijeme nekih prava na obavljanje određenih poslova ako to zahtjeva zaštita pravnog poretka. Poprilično sam siguran da odredba po kojoj se za uvjetne kazne pokušava svesti pod članak 30. ne može proći test razmjernosti i načela razmjernosti na Ustavnom sudu kao što nisu prošle odredbe Zakona o izborima zastupnika koje smo za vrijeme naše parlamentarne većine donijeli. I prema tome ne mogu se oteti dojmu, a to je jedan od članova vašeg kluba jučer izravno potvrdio da su ove izmjene zakona pisane za konkretna imena i da će se ako bude u ovakvom ili sličnom obliku ovaj zakon donesen nazvati Lex Vlahušić kao što je to i sam vaš član kluba potvrdio. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku.
Poštovani kolega Bauk, ne sumnjam u to da će i vaš klub dati svoj kvalitetni doprinos u izradi konačnog prijedloga zakona, jer i kako ste i rekli sami ste predlagali i u nekakvim prijašnjim mandatima, istina u drugim zakonima, ali pojedina ograničenja za kandidiranje koja ovise o kaznenim djelima za koje su osobe pravomoćno osuđene. Što se tiče samog Ustava, rekao sam već i citirao mišljenje Ustavnog suda. U raspravama koje slijede utvrdi ćemo o kojem katalogu kaznenih djela se odnosi, a gdje možemo biti sigurni da nakon toga Ustavni sud neće intervenirati kao što je intervenirao kod zadnjeg prijedloga. Što se tiče uvjetnih kazni imamo već sugestije pojedinih pravnika da odredbe oko uvjetnih kazni, odnosno da treba navoditi kazne zatvora bez odredbi o uvjetnim kaznama jer one kao takve u pravilu ne postoje, one se nadovezuju na kazne zatvora koje su već prije toga utvrđene. Što se tiče razloga za donošenje ovih zakona, evo kolega koji je jučer ovdje izlagao, bio sam prisutan, on je i rekao da ovakve zakone i ovakve odredbe donosimo što sam ja ovdje i naglasio zbog niza slučajeva gdje imamo za kandidate osobe koje evo po našem mišljenju, po mišljenju našeg kluba, a mislim da će se dobar dio ljudi s time složiti ne bi trebali uopće biti kandidati na izborima. Naglašavam da se ovaj zakon ne odnosi zbog jednog čovjeka, imamo takvih primjera puno više. Ali volio bi da inače u budućim raspravama posebno oko ovog zakona ne gledamo i ne raspravljamo o njemu iz perspektive osoba koje mi kandidiramo ili koje kandidiraju naši politički protivnici, nego da zaista pogledao odredbe i vidimo što mi mislimo je li pošteno da se takve osobe kandidiraju? Mislimo li da je to uredu, mislimo li da je to korektno? Ako mislimo da je pošteno, da je korektno, da je pravedno onda se ne možemo složiti s ovim zakonom. Ako s druge strane mislimo da takve osobe treba spriječiti u kandidiranju onda vjerujem da ćemo imati podršku.
Hvala. Zastupnik Tomislav Žagar također se javio za repliku.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Šimić, rekli ste da ste otvoreni za sve prijedloge i sugestije. Meni je žao što ova rasprava nije bila objedinjena s onom raspravom koju smo vodili jučer jer neke stvari se sad ponovno otvaraju. Istina rasprava je dobra koju smo provodili jučer i koju ćemo vjerojatno provoditi danas, jer otvara mnoga pitanja. A ja vam želim sugerirati jednu stvar, naime jučer kad sam razgovarao, kad sam imao raspravu vezanu za jučerašnji Zakon o izboru zastupnika u Hrvatski sabor. Tad sam smatrao da nije pošteno da vezano za izborne jedinice osoba koja se kandidira na izborne jedinice ne mora imati prebivalište na toj izbornoj jedinici. Međutim, u svjetlu te rasprave i ovo danas što se predlaže smatram da bi možda to trebalo primijeniti na lokalnu razinu. Dakle, trebalo bi ukinuti odredbe zakona koje onemogućavaju ljudima koji nemaju prebivalište na određenoj općini, gradu ili županiji da se kandidiraju bilo za načelnika, bilo za gradonačelnika pa čak i za župana. Zašto to mislim? Postoje povijesni razlozi. Evo dat ću vam primjer, općina Podravska Slatina nekada je bila vezana uz niz općina. To je bila općina Nova Bukovica, Sopje, Čađavica. Ti ljudi su gradili i stvarali, jel Slatina je nekad bila gospodarsko središte, stvarali i gradili te firme i bili su jako vezani uz to središte. Istina privatizacijom ta privreda je opljačkana kroz naše banke, ne strane banke i uz pomoć naših tajkuna. Međutim, ljudi su i danas vezani uz ta središta i čovjek koji je danas ugledni profesor u Slatini koji gotovo cijeli dan provodi u Slatini, on ode spavati u okolno mjesto ali zašto se on ne bi mogao kandidirati za gradonačelnika Slatine kao što to uostalom može netko ko živi tamo? I što uopće danas znači živjeti na jednom prostoru ako je možda nekada teže u gradskoj sredini do posla stići nego sredstvima prijevoza iz okolnih mjesta? Mislim da o tome trebate razmislit i ako budete to uvrstili imat ćete i moju podršku.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala kolega Žagar. Što se tiče ovog samog prijedloga kao što sam i rekao mi kao predlagatelji otvoreni smo za sve argumentirane prijedloge. I ono što sam evo u pauzi razgovarao sa nekim drugim zastupnicima koji su se zalagali ili da napravimo slijedeće, ili pooštrimo odredbe i ne dopustimo kandidatima da nekakvim formalnim rješenjima pronalaze načina da se kandidiraju iako u tom mjestu žive ili da jednostavno te odredbe maknemo i omogućimo kandidiranje kandidatima bez obzira na prebivalište. I tu imamo nekakav nesuglad između Zakona o izborima u Hrvatski sabor i ovog zakona. Nekakva moja osobna, moj osobni stav je blizak ovome što ste vi dosad rekli. Ako građane žele izabrati nekog ko je uspješan menadžer npr. i žele ga vidjeti u svojoj lokalnoj zajednici trebamo i dati priliku za to. Međutim, govorim to kao svoje osobno mišljenje. Hvala.
Hvala. Slijedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Milorad Batinić.
Hvala predsjedniče. Kolega Šimić, kad ste govorili da niste uvrstili u ove izmjene preferencijalnih glas na lokalnoj razini, ja ću ponoviti ono što sam kazao i na Odboru za zakonodavstvo. To ste obrazložili kao nizom tehničkih zahtjevnih poslova koje treba odradit. Smatram da imamo određenih iskustava sa preferencijalnim glasovima i parlamentarni izbori već drugi krug, za Europski parlament tako da mi to obrazloženje nije uvjerljivo. Nadalje, čemu ograničavati građanima jedan demokratski iskorak i ne vidim razloga zašto se ne bi moglo uvesti preferencijalno glasovanje i za lokalne izbore. Slijedom toga još u prošlom sazivu klub HNS-a je uputio u proceduru. Sada smo nanovo sa novim sazivom uputili isti taj prijedlog zakona u zakonsku proceduru sada smo nanovo sa novim sazivom uputili isti taj prijedlog zakona u zakonsku proceduru. Očekujem da će doći što skorije na raspravu u ovome Domu. Mi smo predložili jedan preferencijalni glas za početak upravo da vidimo što će se desiti i koji bi to eventualno očekivani problemi mogli biti. Naime, Državno izborno povjerenstvo je odgovorno za provođenje izbora. Postoje niže razine županijska, gradska, općinska, postoje birački odbori. Sve su to ljudi manje-više koji provode sve izbore u Republici Hrvatskoj. I uz eventualnu, da li treba kakva dodatna edukacija mislim da ne da ne bi trebao biti nikakav tehnički problem. Naime, možda ovo kao jedna vrsta izazova da vam bude. Ona uzrečica onaj tko nešto želi naći će način, tko ne želi razloga može navesti jako puno. Hvala.
Odgovor na repliku.
Poštovani kolega Batinić vezano za preferencijalno glasovanje. Kako sam i rekao mi imamo volju da to provedemo. Međutim, na žalost u ovom trenutku se nismo sjetili najboljeg načina. Ne bi htjeli nekakvom odredbom zakona dovesti cijeli izborni sustav i cijelu tu administraciju koja oko toga radi u nemoguću situaciju, a posebno naše građane. Ja vam evo govorim iz perspektive osobe koja je iz Osijeka i znam kao birač da se susrećemo sa činjenicom na lokalnim izborima da glasujemo za gradsko vijeće i županijsku skupštinu. Ako uzmemo u obzir da imamo samo 10 lista, da u županijskoj skupštini imamo više od 50 vijećnika, u gradskom vijeću preko 30 vijećnika radi se o tome da ćemo mi dovesti u situaciju građane da će pred sobom imati listu na primjer za županiju sa 500 i nešto imena i od tih 500 i nešto imena trebat će izabrati jednoga. Problem nam je i veličina te plahte da tako kažem. Ima tu po nama dosta zahtjevnih stvari, ali evo ako zajedno nađemo nekakvo rješenje, možemo i DIP uključiti u to rado ćemo ići uvođenje preferencijalnih glasova na lokalnim izborima s tim da je moj stav da to treba biti više od jednog glasa. Jer s obzirom na broj kandidata jedan preferencijalni glas u nekakvoj županijskoj skupštini ili u gradskom vijeću na kraju jako malo znači. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Šimiću. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Stjepan Kovač.
Hvala predsjedniče. Gospodine kolega Šimiću ja vam imam jednu evo tehničku primjedbu ili prijedlog sukladno članku 2. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sustavu državne uprave koju je Sabor donio na svojoj prvoj sjednici održanoj 14. listopada 2016. potrebno je u važećem članku 78. Zakona o lokalnim izborima izbrisati zamjenike ministra, pomoćnike ministra, te upisati državne tajnike, a isto to je potrebno učiniti u članku 89. Hvala.
Nema odgovora na repliku. Sljedeći zastupnik koji se javio je Nikola Grmoja.
Hvala predsjedniče. Poštovani kolega Šimić, dobro ste rekli znači da intencija MOST-a nije onemogućavanje jednom čovjeku da se kandidira na izborima i ja to jučer nisam ni rekao, nego sam rekao da nema takvih primjera u politici, odnosno da stranke imaju dovoljno moralne odgovornosti da takve ljude ne kandidiraju i onda ne bi bilo ni potrebe za ovakvim restrikcijama. Međutim, ono što je zanimljivo ja bih vas molio da mi to odgovorite što mislite o tome kako su ovdje neke kolege iz SDP-a i HNS-a tražili odstupanje pojedinih ministara iz prošle Vlade na primjer ministra Crnoje zbog toga što je bio prijavljen na drugoj adresi i tako oštetio gradski proračun grada Zagreba, a sada za puno teža djela, na primjer za zlouporabu položaja i ovlasti to je djelo, znači kada to počini nekakav gradonačelnik ili načelnik on je dobio povjerenje od građana da sa svojim ovlastima radi u korist građana, a on te ovlasti koristi u nekakve druge svrhe. I njima je to prihvatljivo, a nije im prihvatljivo na primjer to što je određeni čovjek bio prijavljen na adresi znači nekoj i oštetio je gradski proračun. Znači, on im je neprihvatljiv kao ministar, a netko drugi im je prihvatljiv kao gradonačelnik i načelnik i to tako oštro brane. Možete to malo komentirati. Evo.
Zahvaljujem. Želi li, hoćete odgovor? Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala. Poštovani kolega Grmoja, pa mogu reći ovako. Što se tiče izjava, stavova drugih političkih stranaka i političkih kolega svatko od nas ima odgovornost za svoj stav i za ono što je izrečeno. Građani nas prate, ocjenjuju ono što govorimo. Imamo pored toga političku konkurenciju pa evo i sad je ovo vaše izlaganje išlo u tom smjeru koja će naglašavati nevjerodostojnosti koje se događaju u izjavama i ocjenama koje ovise o tome da li je netko nečiji stranački kolega ili nije. Sve to naravno na kraju građani procjenjuju na izborima, imat će priliku i parlamentarnim i lokalnim reći što misle o tome.
Hvala. Želi li predstavnik predlagatelja, odnosno žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. Zastupnik Dražen Bošnjaković.
Evo želim u ime Odbora za zakonodavstvo reći da smo imali na trećoj sjednici Odbora za zakonodavstvo prijedlog Zakona o dopunama Zakona o lokalnim izborima. Ukratko je i kolega Batinić već dio te rasprave prenio u svojoj replici. Ali želim radi buduće rasprave koja će biti iznest neke naše osnovne stavove. Mi smo podržali donošenje ovog zakona i upućivanje pogotovo u redovnu proceduru dakle u drugo čitanje sa 7 glasova za i 4 suzdržana i doista želimo i sami pripomoći u sljedećem čitanju da se on nomotehnički uredi kao što Odbor za zakonodavstvo u svim zakonima sudjeluje i poboljšava ih nomotehnički. A u raspravi je bilo istaknuto da je potrebno ujednačiti katalog kaznenih djela kojima se ograničava mogućnost kandidiranja na lokalnim izborima kako ne bismo ušli u problem sa onom odlukom Ustavnog suda od 24. rujna 2015. godine što je i sam predlagatelj rekao da će se voditi kod pripreme za drugo čitanje. Također kao što je u dosta replika iskazano i ovdje smo bili jedinstveni gdje smo rekli da bi bilo dobro da se za drugo čitanje vidi i da se propiše mogućnost uvođenja i ovdje preferencijalnog glasovanja kao što je to već uvedeno u prijedlog zakona o dopunama Zakona za izbore za zastupnike Hrvatskog sabora. Tu je postojao u raspravi doista jedan konsenzus i mislim da treba iznaći te tehničke mogućnosti. Jasno da je odbor na dispoziciji da dođemo do jednog kvalitetnog rješenja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem izvjestitelju odbora. Otvaram raspravu. Prvi klub koji se javio za sudjelovanje u raspravi je Klub zastupnika SDSS-a, u njihovo ime predstavnik Boris Milošević.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici i zastupnice. Imamo Prijedlog zakona o lokalnim izborima pred sobom i jednu vrlo važnu temu za raspraviti. Velikim dijelom ova rasprava će se ponoviti zato što smo jučer imali u raspravi Zakon o izborima zastupnika u Hrvatski sabor koji je sadržavao ako ne ista ali vrlo slična rješenja. Ograničenje pasivnog biračkog prava je vrlo osjetljiva stvar u svim zemljama ne samo kod nas. To je važno pravno i političko pitanje koje je bitno za razvoj demokratske kulture i za razvoj društvene odgovornosti i cijelog društva, a i nas kao pojedinaca. Upravo u raspravi jučer o prethodnom zakonu vrlo često se spominjao i ovaj zakon i rješenja sadržana u njemu, pa čak i prijedlozi. Evo čuli smo i od Odbor za zakonodavstvo da bi ovdje trebalo predložiti preferencijalno glasovanje. U načelu slažem se da bi trebalo predložiti odnosno ugraditi i preferencijalno glasanja i mislim da u biti nema zastupnika koji je protiv toga, samo treba voditi računa da su izbori na lokalnoj razini najzahtjevniji izbori u tehničkom smislu i najkompleksniji jer imamo veliki broj izbornih sudionika, imamo puno kutija i imamo vrlo različiti način računanja glasova obzirom da biramo u istom vremenu i lokalnu razinu predstavničko tijelo, izvršno tijelo i županijsku razinu i manjinske predstavnike. A osim toga treba voditi računa o dobrom običaju, dakle običaj koji nije formalnopravna zabrana ali je običaj da se izborno zakonodavstvo ne mijenja godinu dana prije održavanja izbora. Venecijanska komisija u svojoj Deklaraciji o stabilnosti izbornog sustava iz 2005. je rekla da treba biti oprezan i treba se kloniti izmjena izbornih zakona generalno i to u dijelu koje se odnose na temeljne elemente izbornog zakona. Temeljni elementi izbornog zakona kako su oni naveli, su pravila vezana uz pretvaranje glasova u mandate, pravila o članstvu u izbornim tijelima i granice izbornih jedinica, kao i pravila o raspodjeli mjesta među izbornim jedinicama. Da li to ovaj prijedlog zakona mijenja? U ovom trenutku ne mijena. Dakle ovaj zakon ne sadrži takvu vrstu izmjena gdje bi mogli reći da se u bitno mijenjaju temeljni elementi izbornog zakona. Ako bi ugraditi preferencijalno glasovanje mislim da bi ipak tu bilo riječi o mijenjanju temeljnih elemenata izbornog zakona. Što se tiče predstojećih redovnih izbora važeći zakon sadrži odredbu da općinskog načelnika, gradonačelnika i župana i njihovog zamjenika ima pravo birati birač koji na dan stupanja na snagu odluke o izboru ima najmanje šest mjeseci prijavljeno prebivalište na području jedinice za čije se tijelo provodi. Dakle može se kandidirati birač koji ima sada regulirano prebivalište. Ako će izbori biti, a zakonom su određeni treća nedjelja u svibnju to je 21. svibanj sljedeće godine, Vlada će raspisati izbore negdje vjerojatno polovicom travnja, dakle šest mjeseci je praktički već isteklo. Dakle svatko tko se mislio kandidirati imao ambiciju kandidirati trebao je već riješiti pitanje svog prebivališta i zapravo na neki način izborni proces je već započeo. Što se tiče merituma, dakle ograničenja pasivnog biračkog prava, to je stvar i političkog opredjeljenja. Čuli smo razna razmišljanja, neki su čak i da prijedlog bude stroži, neki su da prijedlog bude liberalniji. Ja dok sam radio u ministarstvu upravo je prije četiri godine dakle pred redovne lokalne izbore 2013. jedna novinarka me pitala, a zašto općinski načelnici nemaju uvjete nekakve formalne da budu birani, ako i nekakav referent u općini mora imati neku školu trebalo bi tako biti propisano za općinskog načelnika. Činjenica je danas da svatko ima pravo birati i biti biran, dakle da ima biračko pravo. I ja u načelu smatram da ako osoba je čak i bez škole, ako birači poklone takvoj osobi povjerenje tko sam ja da tome sudim i njemu i tim biračima. Ono što treba pohvaliti RH u odnosu na prethodno razdoblje i na prethodne lokalne izbore što smo mi odnosno mi smo to već imali za prošle lokalne izbori, što smo mi omogućili i osobama lišenim poslovne sposobnosti da biraju, da imaju aktivno pravo glasa pa čak i pasivno pravo glasa. Dakle oni se mogu kandidirati, biti birani, ali indirektno imaju zabranu jer ne mogu obnašati, dakle osobe koje su lišene poslovne sposobnosti ne mogu obnašati dužnost za koje bi bili izabrani. U odnosu na predloženo rješenje mislim da treba biti oprezan. Bitno je kazati da svako isključenje bilo koje skupine građana mora biti suglasno sa temeljnim svrhama Europske povelje o ljudskim pravima o čemu je i predlagatelj jučer govorio da razlozi isključenja moraju biti temeljeni na zakonu, u tom procesu i jesmo, da se mora težiti legitimnom cilju i da se mora poštovati načelo razmjernosti. I kongres lokalnih i regionalnih vlasti Vijeća Europe je zauzelo stav po tom pitanju, mi imamo tamo svoje predstavnike, oni su tražili od odbora ministara da sve države koje i sadržavaju jedno ovakvo ograničenje koje se ovdje sada predlaže da se preispita da svaka odluka kojom se ograničava pasivno biračko pravo bude temeljeno na sudskoj odluci, da ima svoje vremensko ograničenje i da bude razmjerna težini počinjenja nekog kaznenog djela. Što se Hrvatske tiče više puta je spominjana odluka Ustavnog suda gdje Ustavni sud ukinuo jednim dijelom Izmjenu zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor obrazlažući da to nije bilo uređeno zakonom na način da je bilo razmjerno legitimnom cilju. Ovaj prijedlog zakona ima vremensko ograničenje što je dobro, po meni ima i legitiman cilj. Mislim da se svi možemo složiti ipak da je svima nama ali da je i u javnom interesu da na neki način otklonimo osobe koje s nedostojne obnašanja javne dužnosti. Dok sam bio u Ministarstvu uprave mi smo zauzeli stav u jednom slučaju gdje je jedan vijećnik bio osuđen pravomoćno za kazneno djelo duže od mjesec dana ali mu je sud kaznu zatvora zamijenio radom za opće dobro. I on je smatrao da on može dolaziti na sjednice vijeća, da on nije ograničen znači tom osudom, fizički, da on može dolaziti, da može glasati i da može obnašati svoju dužnost. Time je pokazao nerazumijevanje dakle smisla zakona, svrha zakona i takvog zakonskog rješenja. Dakle nije bila svrha zakona, odnosno važećeg rješenja da ta osoba bude spriječena zato što je u zakon da fizički dođe nego upravo je poruka bila da je ta osoba nedostojna da obnaša takvu dužnost. Ipak iako podržavam smjer ovog zakona moram kazati u svoje osobno ime i u ime kluba dakle da me brine dijelom ovaj test razmjernosti, da li je zadovoljeno načelno razmjernosti ako kažemo da osobe, sve osobe koje su osuđene na bilo koju bezuvjetnu kaznu zatvora za bilo koje djelo moraju biti ograničene … [[Govornik se ne razumije.]] Da li je rješenje gdje se uvodi i rješenje dakle da bude uvjetna osuda isto tako ograničavajuća, dakle nisam siguran posve da bi to zadovoljilo načelo razmjernost, tu sam morao iskazati dakle svoje dvojbe. Iako kažem u načelu podržavam smjer ovog zakona, mislim da je dobro da o ovom razgovaramo, da na neki način kao što sam rekao otklonimo od političkog odlučivanja osobe koje su stvarno nedostojne da obnašaju takvu dužnost. Na kraju htio bih kazati jednu stvar što se tiče tehničkog dijela, imamo 9,5 tisuća osoba koje su izabrane na lokalnim izborima. Zapravo nešto manje od 9,5 tisuća osoba koje su izabrane za razne dužnosti na lokalnoj razini. 2013. je bilo 56 tisuća 558 kandidata za sve funkcije. Dakle 56 tisuća 558 kandidata. Dakle toliko bi trebalo uvjerenja pribaviti od sudova da bi osobe zapravo mogle biti kandidati. Možda bi to predstavljalo tehnički problem pa bi bilo dobro zatražiti očitovanje od Vlade i od Ministarstva pravosuđa da li bi to predstavljalo opterećenje za sustav. Idealno bi bilo da imamo mogućnost, dakle ne samo kandidati nego svi mi da takvo uvjerenje možemo pribaviti putem sustava e-građanin jer smatram da bi time zapravo olakšali i sudovima i kandidatima a i svim ostalim građanima kojima bi takvo uvjerenje trebalo. Evo hvala.
Zahvaljujem zastupniku. Prvi zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Ivan Pernar.
Poštovani predsjedniče, slažem se sa izlaganjem gospodina Miloševića da se radi o vrlo, vrlo, vrlo ozbiljnoj temi i da zapravo bilo kakvo zadiranje u demokratski proces, odnosno pravo ljudi da se kandidiraju bi zapravo dovelo do srozavanja osnovnih demokratskih načela. Tim više što živimo u društvu u kojem znači HDZ predlaže ovaj zakon. Znači kada HDZ predlaže zakon da se zabrani kandidiranje onima koji su je li' osuđeni za zlouporabu položaja i ovlasti onda se čovjek mora pitati koja je namjera tog zakona. Sigurno ne namjeravaju tim zakonom sami sebe izbaciti iz izborne utrke već je zapravo motiv tog zakona riješiti se svoje političke konkurencije. Znači nemojte imati iluzija i biti naivni o tome. Također ukazujem još jednom da je smisao ovdje predloženog zakona eliminacija Andre Vlahušića iz Dubrovnika iz političke utrke. I smatram da nije u redu da se određeni članak zakona radi samo zato da bi se jednom pojedincu napakostilo. Jer ukoliko bi se tim načelom vodili tada bi sutra moglo doći do novih izmjena zakona i moglo bi se stošta stavljati u taj zakon i moglo bi se političku konkurenciju eliminirati na jedan da tako kažem nedemokratski način, odnosno ne putem izbora i slobode izbora građana već zapravo procesima čiji cilj nije zapravo izbaciti kriminal iz političkog sustava već nešto sasvim drugo. Hvala.
Hvala vama. Odgovor na repliku.
Ja se zahvaljujem gospodinu Pernaru što se slaže sa mojim izlaganjem. Htio bi samo kazati dakle kao što sam i u svom izlaganju rekao mislim nije dobro i sigurno svi u Saboru se slažemo da ne valja podržati zakon koji se piše za nekoga. Dakle ovdje tražimo sustavno rješenje koje bi podiglo razinu demokratske kulture u RH, a praksa je dosad pokazala da svaki zakon koji se pisao ad hominem dakle da nije dobro prošao. Hvala.
Zahvaljujem. Slijedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Maro Kristić.
Poštovani kolega Milošević, prije svega želim vam zahvaliti na jednoj stručnoj raspravi koju ste poveli. Ja bih samo htio reći kako zapravo u gotovo svim europskim zemljama osim u dvije europske zemlje postoji unutar izbornog zakonodavstva ograničenje za kandidiranje. Naravno ona se kreću ovisno o razinama zemlje, o razinama korupcije i kriminala u tim zemljama. Pa tako mogu reći da one zemlje poput Hrvatske kojima je korupcija i kriminal duboko ukorijenjena u sustav imaju najstrože izborno zakonodavstvu u smislu zabrane kandidiranja, pa su oni odredili takve kriterije prema kojima se uopće ne mogu kandidirati bilo kakve osobe koje imaju bilo kakve pravomoćne presude. Naravno mi se ne zalažemo za takva rješenja, zato i jesmo otvorili široku javnu raspravu. I slažem se s vama kada govorite o katalogu kaznenih djela da u ovisnosti o pojedinom kaznenom djelu ne možemo određivati ni kriterije na jednaki način za zabranu kandidiranja. Svakako o tome trebamo povesti računa. Još jedan put ponavljam a to je i gospodin Grmoja rekao da se ovaj zakon svakako nije donosio radi jednog čovjeka nego radi vraćanja povjerenja hrvatskih građana u izborni sustav koji je potpuno narušen.
Slijedeći zastupnik koji se javio za repliku je Tomislav Klarić.
Uvaženi kolega rekli ste jednu dobru rečenicu, treba biti oprezan s mijenjanjem zakona godinu dana prije izbora. I ja se tu u potpunosti slažem s vama jer takvog eksperimenta smo bili svjedoci. Dakle, zakon koje je regulirao neposredni izbor gradonačelnika i koji je proveden 2009. po meni je bio idealan u tom smislu. Nakon toga SDP-ova vlast je promijenila taj zakon i po tom novom zakonu mi smo u Hrvatskoj u toku samo jedne godine imali diljem Hrvatske nebrojene krize i ponovljene izbore za gradonačelnike koji su po zakonu iz 2009. bili birani neposredno. O čemu se radi? Dakle izmjenama zakona a u cilju smjenjivanja samo jednog čovjeka ovdje u Zagrebu i omogućeno općinskim gradskim vijećima da neizglasavanjem proračuna izazovu krizu i ponovljene izbore. Uglavnom nisu uspjeli u svojim naumima ali su napravili ogromne štete gradovima i općinama koje su praktički godinu dana bile bez proračuna sa nekim povjerenicima, onemogućavali tog neposredno izabranog gradonačelnika da provodi projekte koje je obećao na neposrednim izborima svojim građanima. Ja se toplo nadam da će u ovim izmjenama tog zakona evo i molim predlagače da to bude u tom djelu ispravljeno. Što se tiče preferencijalnog glasovanja, ako smo omogućili građanima da preferencijalno glasuju za ovaj Sabor, ako sad razgovaramo o 3 preferencijalna glasa ja ne vidim razloga zašto to ne bi bilo moguće u gradovima i općinama bez obzira što se radi o malo većem, budući da se tu biraju i županijski čelnici pa neka se broje glasovi i dva dana ako treba, ali u svakom slučaju jednako pravo bi trebalo omogućiti građanima i na lokalnoj razini. A ne slažem se s vama u onom djelu koji se odnosi na prebivalište do 6 mjeseci jer stvarno treba živjeti na tom području onaj ko se kandidira da bude na čast … vijećnika u gradskom vijeću.
Hvala. Odgovor na repliku.
Poštovani kolega, ovo što ste govorili, ova rješenja koja su dakle izazvala političke krize u onim općinama, gradovima, županijama gdje su postojale kohabitacije je zapravo predmet uređenja Zakona o lokalnoj i područnoj regionalnoj samoupravi. Istina, tada krajem 2012. nekoliko mjeseci pred redovne lokalne izbore je mijenjan odnosno donesen ovaj važeći Zakon o lokalnim izborima ali on u svom smislu je zapravo objedinio dva dotad postojeća zakona i nije mijenjao ove temeljne postavke, dakle elemente izbornog sustava. Pa na taj način dakle nije došlo do promjene koje bi mogle dovesti u pitanje legalnost održavanja izbora 2013. Evo hvala.
Hvala zastupniku. Slijedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Blaženko Boban.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi zastupniče Miloševiću uistinu se ja sa dobrim djelom vaše rasprave slažem, međutim trebamo imati na umu da evo zastupnik Klarić je jednim djelom, ono što sam želio reći rekao, ali ću vam reći i to i znam da je to ovaj drugi zakon ali je direktno vezan za lokalnu upravo, odnosno za izborni proces unutar određene lokalne uprave. I u pravilu smo poslije toga imali probleme unutar lokalnih uprava kada bi padao proračun, a također u ponovljenom procesu pa ja sam gledao, analizirao negdje preko 75% novih, na novim ponovljenim izborima opet su iste osobe dobile povjerenje građana iz svoje lokalne uprave. Čemu onda takav zakon je bio potreban i čemu uopće stvarati problem na samoj lokalnoj upravi? No, ovdje sam htio reći jedno drugo, a to je također da ja smatram da ovaj prijedlog zakona koji je stavljen evo gotovo pa u jedan članak je intencija predlagatelja da se uistinu mijenja Izborni zakon za lokalnu i regionalnu upravu što apsolutno podržavam i apsolutno je potreban. Ja se ne ograničavam samo na ovaj jedan članak, on je inicijalna kapsla za to da mi napravo nešto kvalitetno pa makar to trajalo i godinu i dvije. Točno je gospodine Miloševiću da de facto izborni proces za lokalne izbore 2017. godinu je temeljem aktivnog zakona već pokrenut. Pokrenut je za 7 dana, 14. negdje kalendarski gledano oko 15.10. Ali zato imamo vremena da ga jako kvalitetno pripremimo i da ove anomalije koje su u postojećem zakonu se isprave. I s druge strane, Ministarstvo uprave za koje, u kojem ste vi jako dugo radili mora napraviti određene preduvjete u teritorijalnom preustroju određenih lokalnih uprava, odnosno donošenje kvalitetnih rješenja graničnih područja gdje sada to nije slučaj i gdje građani su zaista dovedeni u zabludu za koju uopće lokalnu zajednicu glasovati. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku.
Poštovani kolega Boban, slažem se sa vama da svako rješenje postojeće i u Zakonu o lokalnim izborima i u Zakonu o lokalnoj područnoj regionalnoj samoupravi treba temeljito analizirati i poboljšati ako smatramo, dakle da važeća zakonska rješenja nisu dobra. Evo hvala.
Hvala. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Nikola Grmoja.
Poštovani predsjedniče, kolega Miloševiću. Ja također pohvaljujem vaše argumentirano izlaganje. Vi ste rekli da je intencija da ljudi koji su počinili određena kaznena djela da su nepodobni, znači za obnašanje časne i odgovorne dužnosti lokalnog načelnika ili gradonačelnika, ali da treba paziti na načelo razmjernosti i znači da treba vidjeti koja su to kaznena djela koja bi ljude eliminirala iz izborne utrke. Da se ovaj zakon piše za jednu osobu onda mi ovdje ne bi raspravljali o tom katalogu, nego bi odredili znači jednu kategoriju koju bi stavili u katalog i onda bi taj zakon bio namijenjen toj osobi. Mi ovdje raspravljamo o tome koji su to kaznena djela koja je potrebno uvrstiti u zakon koja su apsolutno moralno nedopustiva da bi netko obnašao tako časnu i odgovornu dužnost. Pa ja vas ovdje pitam smatrate li da su kaznena djela na primjer zlouporaba položaja i ovlasti, uzimanja mita, korupcija, da li su to kaznena djela koja bi nekoga trebala eliminirati iz izborne utrke. Hvala.
Odgovor na repliku.
Poštovani kolega Grmoja, hvala što ste pohvalili moje izlaganje. Kao što ste i čuli u mom izlaganju ja nisam nikog spominjao, dakle da je to lex za nekoga, ad homine pisan, da postoji katalog. Ja sam samo izrazio, dakle svoje stručne dvojbe da li je zadovoljen načelo razmjernosti, a slažem se da kaznena djela koja ste vi ovdje sad naveli čine osobu koja ih je počinila nedostojnom za obnašanje javne dužnosti.
Hvala. Sljedeći zastupnik koji se javio je zastupnik Andrija Mikulić.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora, pa ako ćemo da se ne ponavljam da se slažem sa velikim dijelom diskusije od kolege zastupnika. Ali ako će jedna od posljedica ovog zakona biti koji će proisteći da se štiti dignitet članova predstavničkih tijela jedinica kako lokalne, tako područne odnosno regionalne samouprave, te općinskih načelnika, gradonačelnika i župana, zamjenika i povećanje povjerenja birača u predstavničko izvršno tijelo onda smo postigli cilj, onda mi u Republici Hrvatskoj vjerojatno danas više ne bi imali gradonačelnike koji imaju pravomoćne presude, a gradonačelnici su. O tome se radi. I ne vidim ni jedan razlog koji bi mogao navesti kontra onoga da je ovo dobar primjer. Kroz raspravu ćemo do kraja vidjeti što će se još moći eventualno promijeniti. Dakle, pitanje je transparentnosti rada. Zašto ne bi išli po onom principu kategorizacije djela i tko griješi taj treba odgovarati. Pa to je normalno, to je normalno svugdje. Ne za djelo, za izgovorenu krivu riječ. Svatko će odgovarat za ono što nije rekao ili što je rekao nije istina. Ali ja bih proširio, bili smo u jednom ministarstvu gdje su unutar vas bili službenički sudovi, pa doći ćemo i na trenutak razgovora kada će se u sustavima uprave, kad je netko trebao biti procesuiran pa išao na službenički sud od 10 slučajeva u 9 ste ih vratili na posao. Pitam vas kakva je to bila poruka? Nije bila dobra. Tako da ću se uvijek zalagati ne jednom nego dvije ruke za transparentnost, otvorenost i da odgovara uvijek onaj tko je pogriješio.
Odgovor na repliku.
Poštovani kolega zastupniče Mikulić, kao što je rekao u svom izlaganju da se svi slažemo da trebamo o ovome raspravljati, da trebamo naći mjeru koja je najbolja da osobe za koje smatramo da su nedostojne za obnašanje svoje dužnosti eliminiramo na nekakav način iz političke utakmice. To nisam rekao u svom izlaganju, a sad ću iskoristiti u odgovoru na repliku. Bio je jedan slučaj, neću imenovati grad, gdje je jedan gradonačelnik uhićen i zvali su u Ministarstvo uprave mene iz USKOK-a i rekli su da je kolega gradonačelnik uhićen i da mi tu činjenicu trebamo znati. Mi tu činjenicu nismo trebali znati, ali oni su nas obavijestili. Gospodin gradonačelnik je postupio po meni časno. On je završio u pritvoru, odmah je dao ostavku i bili su raspisani izbori. Činjenica je da su na tim ponovljenim prijevremenim, dakle izborima bio je samo jedan kandidat. Bio je samo on kao kandidat i on je ponovno izabran i na žalost i po njega, ali i po taj grad on je za nekih mjesec, dva opet završio u pritvoru zbog drugog kaznenog djela. Evo dalje neću. Hvala.
Hvala zastupniku. Sljedeći klub koji se javio za sudjelovanje u raspravi je Klub zastupnika SDP-a i u njihovo ime Damir Mateljan.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege. Evo mi već nekoliko dana raspravljamo o zakonskim prijedlozima tzv. jamstvima i ono u čemu se većina nas ovdje može složiti kako su ti zakonski prijedlozi u načelu u svojoj intenciji dobri, dobronamjerno. Međutim, kako zapravo ti zakonski prijedlozi ta nazovimo ih jamstva, zapravo nemaju nikakvu reformsku težinu, nemaju nekakvi reformski potencijal te stoga sa svojom kritičnom masom ne mogu napraviti nikakav dramatičan dobar pozitivan zaokret za ono područje na koje se ti zakoni odnose. Dakle ista stvar koja se može primijeniti za zakonske prijedloge koje smo imali do sada, može se primijeniti i za ovaj zakonski prijedlog koji je danas pred nama. Nitko, ama baš nitko u Klubu zastupnika SDP-a niti ja osobno koji sam čelnik lokalne samouprave nemam apsolutno ništa protiv toga da se katalog kaznenih djela koji priječi kandidiranje načelnicima, gradonačelnicima odnosno županima, vijećnicima gradskih, općinskih vijeća, županijskih skupština da se taj katalog proširi pogotovo u onom dijelu koji se odnosi na ona djela koja se odnose na korupciju, na mito, koja se odnose prije svega na onaj dio koji u bitnome utječe na upravljanje lokalnom samoupravom, mi s tim nemamo nikakvih problema. Dakle u načelu u fasadi ovaj zakon izgleda dobro, međutim očito kao i ostali zakon i ovaj zakon jeli to zbog želje, zbog prevelika brzine, zbog neprovođenja javne rasprave ovaj zakon je također u svojem sadržaju porazan i ima puno nedostataka, a zbog toga je i taj zakon stavljen vjerojatno na drugo čitanje. Pa krenimo redom. Dakle ukoliko ograničavamo temeljno ustavno demokratsko pravo, a to je pravo da možete biti birani, onda najmanja opreznost koja nam se tu nalaže je opreznost da se uključimo i da se provede javna rasprava prije svega i stručna javna rasprava, ali i javna rasprava u jedinicama lokalne samouprave koje su svakako zainteresirane za zakon koji se na njih odnosi. Način na koji je pripreman ovaj zakon doveo je do čitavog niza nelogičnosti. Jedna od takvih je, a na koju su upozorile moje kolege prije, na koju je upozorio i matični odbor, a to je da članak 1. ovog zakona nije u skladu sa člankom zakona o kojem smo jučer raspravljali, a to je o izboru zastupnika u Hrvatski sabor, te da su ograničenja na lokalnoj odnosno za kandidaturu na lokalnoj razini teža nego što su ta za izbor zastupnika u Hrvatski sabor. Nadalje, jučer je mislim da je taj jedan vrlo plastičan primjer konzumiran već, ali dobro ga je ponovo navesti vi recimo ukoliko sudjelujete odnosno ukoliko ste osuđeni za počinjenje saobraćajnog prekršaja u kojem su sudionici imali lakše ozljede, vi se nakon toga ne možete kandidirati za općinskog načelnika. Međutim ukoliko sudjelujete u otmici osobe i ta osoba završi sa smrtnom posljedicom vi se možete kandidirati. Dakle to je također jedna od nelogičnosti koja nije niti zdravorazumska. U ovom zakonskom okviru također nisu u ovom zakonskom prijedlogu također dakle i u ovom katalogu nisu uzeta u obzir kaznena djela koja se počine u inozemstvu, a ja vjerujem da mito i korupcija odnosno osuda za mito i korupciju recimo u Sloveniji ima jednaku težinu kao i u Hrvatskoj. Dakle čitav niz nedorečenosti koje ovaj zakonski prijedlog čine takvim da mora ići u drugo čitanje i ovakav zakonski prijedlog zaista neće demokratizirati naše društvo, a pogotovo ne na lokalnoj razini. Demokratizacija društva se ne nameće isključivo zakonima i dekretima nego ukoliko želimo društvo demokratizirati onda i ova naša rasprava ovdje je dio priloga toj demokratizaciji hrvatskoga društva. Mi u klubu SDP-a također smo htjeli priupitati predlagatelja gdje se izgubio preferencijalni glas na lokalnoj razini. Predlagatelj je dao i objašnjenje, međutim to mi se objašnjenje ne čini suvislo jer objašnjenje kao argument je, nismo imali dovoljno vremena, nismo htjeli predložiti zakon koji ne bi držao vodu. Ali to je ovakav zakon. Zbog čega onda niste sve zajedno razmotrili puno duže i predložili puno kvalitetniji zakon nego što je to ovaj. Ne znam je li se odustalo od onoga smanjenja financiranja hladnog pogona odnosno plaće sa 20 na 15% u lokalnoj samoupravi? Ako ste od toga odustali dobro je jer to je bilo jako loše. I na kraju, ovaj prijedlog zakona ni u čemu neće spriječiti političko kadroviranje u općinama i gradovima. Ovaj prijedlog zakona, ono što je najvažnije, ni u čemu, ali baš ni u čemu neće poboljšati kvalitetu u općinama i gradovima, a to bi trebao biti svaki smisao Zakona o lokalnoj samoupravi. Stoga me čudi što kolege predlagatelja ovog zakona nisu tu energiju uložili u nešto što lokalna samouprava treba, a to je cjelovita reforma lokalne samouprave. I kada skupite energiju i volju za izmjenu tog zakona vjerujte da ćete u klubu SDP-a imati kvalitetne partnere. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem zastupniku. Prvi zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Maro Kristić.
Poštovani kolega zastupniče, i vama zahvaljujem na raspravi o našem prijedlogu zakona. Prije svega htio bih reći da nije istina da neće biti javne rasprave, dakle javna rasprava praktički kreće od danas i trajati će sljedećih gotovo 30 dana po pitanju ovog prijedloga zakona. Također, htio bi vas pitati kada ste navodili kaznena djela kao zabranu odnosno ograničenje prilikom kandidiranja niste naveli djelo zlouporabe položaja i ovlasti, pa vas pitam smatrate li vi djelo zloupotrebe položaja i ovlasti od strane jednog gradonačelnika koji je nezakonito prisvojio sredstva iz proračuna institucije kojoj stoji na čelo osobito nečasnim kaznenim dijelom. Također što se tiče samo usklađenja kataloga kaznenih djela između dva Zakona koja raspravljamo ova dva dana a to je Zakon o izboru zastupnika u Hrvatski sabor i Zakona o lokalnim izborima, naravno da smo spremni na takva usklađenja. Mi smo odredili nešto strožije sankcije u Zakon o lokalnim izborima jer smo smatrali da su upravo načelnici, gradonačelnici i župani osobe koje upravljaju javnim novcem i da su njihove ovlasti po tom pitanju značajnije od ovlasti saborskog zastupnika i da su oni puno izloženiji takvim kaznenim dijelima. Ali naravno spremni smo kroz raspravu uskladiti ove odredbe ovih dvaju zakona.
Odgovor na repliku.
Hvala. Ja ću još jednom ponoviti. Dakle mi u SDP-u nemamo apsolutno nikakvih problema dakle da se katalog kaznenih djela za nekandidiranje na lokalnoj samoupravi proširi na sva ona dakle djela koja se odnose na korupciji, na trgovanje interesom, na trgovanje zapravo moči i u politici. Apsolutno s time nemam nikakvim problema. Koliko god puta to treba ponoviti, dakle tu u nama, tu što se tiče kluba SDP-a imate partnere. A ono što sam dakle htio reći, što sam rekao u raspravi čini mi se zapravo da je ovaj zakonski prijedlog preduhitren, dakle da ste ga jednostavno donijeli a da niste previše o njemu nažalost razmišljali. Zato je on ovakav neprikladan kako je. A naravno da će kasnije kroz javnu raspravu ovaj prijedlog, ovaj zakon postati kvalitetniji ali ni takav kvalitetniji zakon neće u mnogome utjecati na rad lokalne samouprave, nažalost.
Hvala. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Miro Bulj.
Kolega kazali ste da ovaj prijedlog neće demokratizirati i pomoći lokalnoj samoupravi, ne bih se složio. I zahvaljujem vam na raspravi demokratskoj i što ste poboljšali znači samu ovu intenciju ovoga prijedloga. Naravno da je ovo prvo čitanje i da sve vaše prijedloge koje ste dali u ime kluba da ćemo sagledati i da će biti vremena da se uvrste u, znači u ovaj prijedlog ako bude moguće poglavito popis kaznenih djela. Kazali ste za preferencijalni glas. Apsolutno se slažem, ako postoje ikako tehnički uvjeti da, jer znamo da kada se biraju gradonačelnici i načelnici da se u istom vremenu biraju i čelnici regionalne samouprave tj. županijski čelnici da u tome trenutku imamo znači biranje za županijsku skupštinu, za gradska vijeća, za općinska vijeća. Prema tome ako postoje tehnički uvjeti, apsolutno se slažem sa ovim vašim prijedlogom da se uvrsti i taj dio ali treba znači i doraditi ovaj drugi dio a to je operativni dio, tehnički dio na terenu. Znamo da je lokalna samouprava vrlo bitna, da su to komunalni problemi, vi to kao gradonačelnik dobro znate. Uglavnom tu postoji još mnogo toga što bi trebalo i što je intencija ovoga zakona. Imamo i mjesnu samoupravu koja je zaboravljena, u biti to je prva linija, mjesni odbori i kotarevi, prva linija ljudi koji se bave komunalnim problemima građana u svojim mjestima. Znači a ti mjesni odbori apsolutno i kotari nemaju nikakve ovlasti ili vrlo male ovlasti poglavito u pojedinim jedinicama. Znači da treba ovaj, ovo je samo intencija, ova reforma kroz Ministarstvo uprave naravno da treba krenuti u puno ozbiljniju i veću izmjenu svega što se tiče Zakona o lokalnoj samoupravi i izborima ali vaši prijedlozi su pozitivni i vidim da je intencija dobra i da su demokratizirali ovu raspravu u sasvim pozitivnom smjeru. Hvala.
Hvala odgovor na repliku.
Hvala. Kolega Bulj, da, naravno da je to vidljivo ne samo nama koji radimo u lokalnoj samoupravi nego to je vidljivo i hrvatskoj javnosti da je ovaj sada postojeći sustav lokalne samouprave postao kočnica razvoja države a ne ono što bi trebala biti lokomotiva. X je razloga zbog čega je to tako. A da bismo shvatili te razloge, da bismo te razloge pretvorili dakle u … [[Govornik se ne razumije.]] politici lokalne samouprave nužno je dakle da o toj reformi porazgovaramo svi zajedno. I nužno je da o toj reformi napravimo određeni konsenzus jer jedino na taj način takva reforma može biti kvalitetna i tu naravno očekujemo podršku kako vas kolega iz MOST-a tako i svih drugih kolega koji se bave i koji žive od lokalne samouprave. Hvala.
Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Mato Franković.
Poštovani predsjedniče, poštovani kolega Mateljan, pa prije svega bih izrazio zadovoljstvo jer ste i sami u svojoj raspravi rekli kako se radi o jednom pozitivnom zakonu. Naime prije svega moram reći, žalosno je da uopće danas moramo raspravljati o zakonu ovakve vrste a još žalosnije da čujemo da se taj zakon već danas naziva lex Vlahušić. Naime nije to zakon lex Vlahušić, međutim nažalost mi u RH imamo samo jedno pravomoćno osuđenog gradonačelnika zbog teškog kaznenog djela a to je gospodin Andro Vlahušić pa vjerujem da je i zbog toga kolegi Bauku takav jedan naziv pao na pamet. Međutim ono što je važno napomenuti je činjenica kako vi danas imate zakon na snazi kada zaposlenik gradske uprave biva osuđen zbog teškog kaznenog djela, on mora dobiti otkaz, to znate. Ali zamislite situaciju u kojoj pravomoćni i optuženi gradonačelnik zbog teškog kaznenog djela daje otkaz zaposleniku koji je osuđen zbog isto tako teškog kaznenog djela, ovaj odlazi a ovaj ostaje. Mislim da je zbog toga ovdje više pitanje moralnosti. I evo, nadam se da će u budućnosti SDP uistinu voditi računa o tome koga podržava pri kandidiranju za bilo koju funkciju. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega ja nisam rekao da je ovaj zakon pozitivan. Ja sam rekao da ovaj zakon ima pozitivnu, dobronamjernu intenciju, međutim da je on nefunkcionalan. A smisao zakona je da bude nedobronamjeran, nego smisao zakona je da bude funkcionalan. Što se tiče Dubrovnika, kolege Vlahušića to ću prepustiti vama biračima u Dubrovniku jer oni su ga izabrali. A ono što mogu govoriti, mogu govoriti u ime SDP-a. Dakle kod SDP-a dakle nema ponovit ću još jedanput nikakvih problema dakle da se katalog kaznenih djela proširi na sva ona djela koja se odnose na mito i na korupciju. I na tome ih vrlo dobro pazimo. Hvala lijepa.
Hvala zastupniku. Slijedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Predrag Matić.
Hvala lijepa. Kolega Mateljan, često se u svom izlaganju koristi izraz nelogičnosti pa bi ja evo u ovoj svojoj replici dodao još jednu nelogičnost ne ulazeći u ovaj dio za koga, zbog koga i zbog čega se predlaže izmjena ovoga zakona koja u načelu naravno da je podržavamo. Naime, često ste u izrazima i svi izlagači su koristili termine kriminal, zloupotreba ovlasti, mito, korupcija a ti svi termini neodoljivo asociraju na opis jedne naše stranke pa bih ja predložio da ukoliko se radi jedna cjelovito rješenje, ono od sada govorio o zabrani kandidiranja nečasnog pojedinca u časnoj stranci. Što onda učiniti, kako spriječiti ili što ćemo učiniti kada se časni pojedinci ili nečasni kandidiraju u nečasnoj stranci? Predlažem da, to bi se moglo nazvati jednim udarcem više muha, da se predvidi u ovom zakonu kad ga već donosimo da donese jedno cjelovito rješenje pa da i taj dio riješimo. Hvala lijepa.
Slijedeća zastupnica koja se javila za riječ je Dragica Roščić.
Zahvaljujem se predsjedniku i izlagatelju. Znači ne ulazeći u širinu kataloga kaznenih djela koji je naveden u zakonu samo bi htjela naglasiti zašto je važno donijeti žurno ovakve zakone i kako takvi zakoni mogu povećati kvalitetu života u lokalnim sredinama. Naime, pred nama su izazovi, odobreni su programi od Europske komisije za financiranje iz EU fondova. Lokalna samouprava treba biti nositelj raznih projekata a činjenica je da ako je neko kazneno osuđivan da mu se i prijeći da bude nositelj. Ako je odgovorna osoba kazneno osuđivana da npr. jedna jedinica lokalne samouprave može doći u probleme ukoliko želi prijaviti projekt vrtića. I to doista znači ugrožava kvalitetu lokalnoj samoupravi. Tako da samo bi htjela naglasit da ovakve zakone treba donijeti žurno da oni utječu, posljedice znači primjene ovog zakona na kvalitetu u jedinicama života, u jedinicama lokalne samouprave. I da se nadam da ćemo svi sa konstruktivnim prijedlozima da pri tome da ovaj zakon bude što bolji i kvalitetniji, ali naravno i da se donese što prije.
Slijedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala predsjedniče. Poštovani zastupniče Matelja, zahvaljujem se znači na jednoj konstruktivnoj raspravi. Mi smo pozvali na dijalog, nismo ponudili nekakva gotova rješenja. Znači danas kao što je rekao kolega Kristić počinje javna rasprava oko ovoga, ja sam se također bio javio jer niste spomenuli djelo zlouporabe položaja i ovlasti ali evo već ste odgovorili kolegi Kristiću. Meni bi bilo i čudno da ste vi iz SDP-a protiv toga s obzirom na ono što je izjavio vaš kolega Peđa Grbin kada je Ustavni sud znači srušio tu odluku gdje je rekao da je posebno razočaran zbog toga što je to srušeno zbog osoba koje su osuđene za kazneno djelo zlouporaba položaja i ovlasti. Rekao je tada, evo ja ću ga citirati „Ustavni sud je rekao da smijemo uskratiti kandidiranje određenim osobama recimo onima koji su ubijali, onima koji su mučili, onima koji su činili ratne zločine, međutim ne smijemo zabraniti kandidiranje onima koji su opljačkali Hrvatsku.“ Evo pa ja bi malo da to prokomentirate. Hvala.
Odgovor na repliku.
Pa kolega Grmoja nemam što reći nego se tu složiti s vama. Jer duboko sam uvjeren, zbog toga sam u politici dakle da je politika prije svega častan posao kojeg ne radimo zbog sebe nego zbog onih ljudi koji su nas birali. Nažalost je to puno puta u ovom domu a ovo je floskula koju mi ovako izgovorimo a da puno ne razmišljamo o njoj. Međutim, to je bit svega. Mi smo prije svega odgovorni našim građanima a naši građani koji su nas birali od nas očekuju dakle da budemo pošteno, da budemo časni svako u svom djelokrugu rada i posla kojeg obavlja. Hvala.
Hvala. Ja bih privremeno zaustavio raspravu tako da možemo prijeći na glasovanje o prijedlogu Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, prvo čitanje, P.Z.BR.11. Predlagatelj je Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,22 SATI]] Evo kolegice i kolege, malo nas je ali smo hrabri pa ćemo početi dalje. U ime Kluba zastupnika HDS-HSLS riječ će uzeti uvaženi zastupnik Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Drago mi je da je ovaj zakon došao na raspravu i jako evo vidim da je kraj ovog prvog radnog tjedna pa je iscrpljenost sveopće prisutna među saborskim zastupnicima. A upravo ovaj zakon i onaj jučerašnji zakona, izmjene zakona ustvari bi trebali ići u pravcu da se vrati i povrati povjerenje prema ljudima koji se bave politikom jer posao političara je posao pod posebnim povećalom i vrlo je važno kako ga građani doživljavaju. A znamo da baš u zadnje vrijeme u Hrvatskoj to i nije neki posao o kojem se lijepo govori. Kao što sam i jučer govorio o izmjenama Zakona o izboru zastupnika u Hrvatski sabor, tako i danas kažem u ime našega kluba u ime kluba HDS i HSLS-a da mi podržavamo ovu inicijativu, ovaj prijedlog izmjena zakona, podržavamo i njegovo stavljanje u dva čitanja, dakle u redovnu proceduru jer smatramo da ima još jako, jako puno stvari koje bi se sada trebale ugraditi i koje bi trebalo se iskoristiti prilika da se zakon poboljša. U politici se uvijek radi u krajnjem slučaju o političkoj volji, mi možemo govoriti da li je nešto jest provedivo, nije provedivo, da li se može ugraditi, da li se ne može ugraditi ali ako postoji politička volja u krajnjem slučaju onda se sve skoro i može. I mislim da bi ovakva izmjena zakona u ovom pravcu sigurno motivirala građane za veći izlazak jer kao što je izlazak na parlamentarne izbore relativno mali, a na lokalne izbore znamo i sami da je još i manje, da je sve veća nezainteresiranost i da postoji niz problema upravo u tom dijelu motivacije birača. Skoro svi koji su do sada govorili o izmjenama ovog zakona o ovom prijedlogu navodili su da nema razloga da se ne uvede preferencijalno glasanje i za lokalnu razinu ako već predlažemo odnosno već je uvedeno za nacionalnu, sada se predlaže tri preferencijalna glasa pa ja stvarno isto ne vidim razloga da se i za lokalnu razinu ne uvede preferencijalno glasanje. I nema argumenata nikakvih da je to nešto što je jako teško provesti jer evo imamo u susjedstvu primjer te prakse, dakle u BiH se već nekoliko ciklusa provodi takvo glasovanje i sve protiče bez ikakvih problema u tom dijelu. Prema tome, apsolutno sam za to da se uvede preferencijalno glasanje. Oko onog kataloga kaznenih djela sigurno da ga treba dobro prorešetati, da treba dobro pogledati što je to zbog čega se ljudi ne bi smjeli kandidirati i apsolutno podupirem i podržavam to da se stvarno ograniči kandidiranje onima koji su se ogriješili o zakon, koji su napravili određena kaznena djela, koji su pravomoćno i osuđivani za to. Ali ono što sam govorio i jučer, postoji u politici koje je ipak malo drugačije zanimanje nešto što je teže i jače nego u svim drugim poslovima kojima se bavimo. Jer ako nešto ukradeš uvijek dobiješ epitet, uvijek dobiješ onu jednu oznaku da si lopov, a biti lopov u politici to je nešto posebno jer u tom slučaju u krajnjem slučaju svi onda koji su u politici dobivaju taj predznak i svi su onda generalizirani u jednom dobrom dijelu i nama je interes da se ta jedna mrlja sa lica ljudi koji se bave politikom, a žele pošteno raditi svoj posao makne. Tako da što se mene tiče osobno, ja bi bio za to da onaj tko je nešto krao, tko je pravomoćno osuđen za krađu da mu se zabrani trajno kandidiranje za bilo kakvu dužnost u političkom djelovanju. Ista priča je i za one koji su napravili malverzacije sa proračunskim sredstvima. Dakle ako je netko napravio nešto s proračunom, napravio nekakvo kazneno djelo, osuđen i odslužio je svoju kaznu, pa tko kaže da on u narednom periodu čim bude izabran opet to neće napraviti? Ja mislim da bi to trebalo apsolutno spriječiti, zabraniti, uopće prevenirati da se nešto takvo dogodi. Moram reći također da u ovom dijelu posla koji radimo na lokalnoj razini, a ja dugo funkcioniram kao gradonačelnik grada Križevaca, pet puta sam izlazio na izbore po različitim zakonima i imao sam svakakvih iskustava. Mislim da bi se mnoge stvari koje mi sada želimo spriječiti donošenjem ovog zakona, mogle spriječiti već u samom početku, kada bi Ministarstvo uprave, pa čak i Ministarstvo financija malo bolje pratilo što se događa i interveniralo. Pa recimo kada neki načelnik planira proračun od 35 milijuna kuna, a izvorni proračun ima milijun kuna pa vidi se u Ministarstvu financija da tu nešto ne štima, osim ako nema baš stvarno prirodnu stranu tako dobro složenu da se vidi da će imati prave prihode. Ali ako je ta prirodna strana imaginacija onda ministarstvo može reagirati i odmah u početku zaustaviti neke negativne posljedice koje kasnije dolaze kao i ministarstvo uprave. Loše su poruke kada se kod lokalnih dužnosnika pojavljuju dugovi prema državi, da li osobno kao fizička osoba, da li kao većinski vlasnik neke firme, kakva je to poruka za građane. Budimo uvjereni da građani baš i ne znaju za svačiji dug i za svakoga tko radi. Ljude to čak i ne interesira. Jedan dobar dio ljudi to i ne gleda, čuje u birtiji, u kafiću, pa misli a dobro, sada je kampanja, netko nekoga pljuje pa onda to tako ispada. Ali ja mislim da ljudi koji duguju državi čije tvrtke, čiji su većinski vlasnici dugu državi, duguju lokalnoj samoupravi bi trebali dati potvrdu da nisu ništa dužni da se uopće mogu kandidirati. Za mene je to sasvim normalno, to je kao da ideš tražiti posao u nekom poduzeću, u nekoj tvrtki, u nekoj firmi a dužan si toj firmi, dobro možeš dobiti posao, da ćeš odraditi taj posao da kompenziraš dug eventualno, da ga odradiš, ali ovako za mene to nema logike. Reći će neki možda to nije u skladu s Ustavom, možda ovako, kažem opet sve je stvar političke volje, sve se to može sigurno posložiti ako mi to tako želimo. Ali logike nema da netko bude takav. A još je manje logično da takvim lokalnim dužnosnicima u goste dolaze ministri koji su nadležni da ustvari prate te stvari i da im još na taj način daju potporu. Ja govorim iz prakse, govorim iz prakse. Dakle kakve mi to poruke šaljemo. Da li su to poruke od kojih očekujemo pozitivan efekt od građana da pozitivno misle o ljudima koji se bave politikom. Sigurno nisu. Ako bi spriječili ovo evo onda ni ministri ne bi mogli doći takvim načelnicima eventualno i pentrati se na konja i jahati tamo s njima, tamo po brežuljcima po podkalničkom prigorju otkuda ja dolazim. Dakle u tom dijelu mislim da bi to sve do drugog čitanja trebalo dobro razmotriti, doraditi. I još jedna vrlo važna stvar. Udruga gradova, udruga općina i udruga županija su dakle institucije sa kojima treba vrlo temeljito proanalizirati ovaj zakon, ove izmjene, uzeti njihova iskustva, uzeti njihove prijedloge i onda sve to zajedno usklađeno ugraditi dakle u zakon i kada ga tako uskladimo, posložimo, ja sam uvjeren da će on biti na opće zadovoljstvo svih nas a vjerujem i jednog dijela građana, da će to biti jedan pomak na bolje. Evo, što se tiče našega kluba mi ćemo podržati ovaj prijedlog zakona u 1. čitanju sa ovim prijedlozima koje iznosimo da se stvarno sve dobro razmotri još jedanput, izanalizira i da se doslovno napravi jedno pročišćenje da se onemogući onima koji su se okaljali, koji su se uprljali, koji su sve nas kao političare, da li lokalne i državne uprljali da se jednostavno na taj način svima skupa malo opere obraz i da budemo svi skupa pozitivniji i čišći i da bude klima u društvu bolja. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo više replika. Prva je one uvaženog zastupnika Marka Vučetića.
Zahvaljujem. Vi ste u izlaganju spomenuli da je politička volja osnova svih dobrih zakona, ja se s vama slažem i to osobito pod vidom ukoliko volju odredimo kao težnju prema dobru. Međutim, čini mi se da smo ovim raspravama imali prilike upoznati dimenzije pervertirane volje koja je prerasla u politički sadizam. Na što mislim? Na one iskaze koji idu u smjeru da se istakne kako je ovaj zakona motiviran time da se razračunava sa nekim osobama, ali pervertirana volja je ujedno i onda ukoliko je motivirana time da se zaštite neke osobe. Ja ne vidim neke velike razlike između toga da vi donosite zakone s kojima ćete se razračuniti ali da i odbijate donijeti zakon zato što želite zaštiti nekog od svog. Ono što mogu pohvaliti u vašem izlaganju a to je da smo došli do razine da promatramo onu pravnu minimiziranost i maksimiziranost. Dakle ovaj sadašnji zakon je minimiziran. Ovaj sada je nekakvo ipak proširenje antikoruptivno. I u ovoj javnoj raspravi mi imamo priliku da nam ovaj zakon sadržajno bude obogaćen tako da među našim građanima padne osjećaj političke korupcije i mislim da ovaj zakon ide u tom smjeru. Zahvaljujem.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Branko Hrg.
Hvala vam lijepa poštovani kolega, ja se apsolutno slažem s vama i uvjeren sam da ovaj zakon ne ide ni na jednu pojedinačnu osobu. Ako postoji neka pojedinačna osoba koja mislim da ovaj zakon i ove rasprave idu na tu osobu pa neka se javi, neka kaže zašto me proganjate. Jel' znate što ću vam reći? U ovoj sabornici ja poznajem neke ljude koji se mogu jako dobro vidjeti u našim raspravama, u ovoj sabornici koji su se ogriješili i o Zakon o proračunu, imaju pravomoćne presude. Nisam čak siguran da li je onaj rok kušnje istekao i nije im dosta. Imaju neki dan provale u prostorije, nasilne ulaske u tuđe prostorije, da tu sjede takvi ljudi u sabornici. Ja ne želim biti dio njih. Ja hoću čist obraz. Hvala.
Hvala. Sljedeća je replika uvaženog zastupnika Nenada Stazića. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Dakle, vi se zalažete za to da osobe koje su osuđene za koruptivna djela se ne mogu kandidirati. I ja se sa time postupno slažem, s time se slaže i klub SDP-a, to smo sve čuli. Ja vas sada pitam nešto drugo, što je sa strankama? Mi u hrvatskom političkom prostoru imamo jednu stranku, neću je imenovati koja je bila nepravomoćno osuđena za korupciju. Vrhovni sud je tu nepravomoćnu presudu ukinuo i vratio na ponovno odlučivanje. Ta stranka danas ima status potvrđene optužnice za koruptivno djelovanje. Ja neću prejudicirati kakva će biti presuda u konačnici pravomoćna, ali pretpostavimo teorije radi da bude osuđujuća. Mi ovdje danas zabranjujemo pojedincima da se kandidiraju, što vi mislite o tome da zabranimo i strankama budu li pravomoćno osuđene za koruptivna djela da sudjeluju u izbornim procesima. Ako se već radi o sustavnim rješenjima ja pozivam MOST da do konačnog, izrade konačnog prijedloga zakona to uzme u obzir. Ja pozivam i vas da drugi put kad dolazite na listu neke stranke vodite računa o tome ima li ona potvrđenu optužnicu ili ne ako mislite da vam ljudi vjeruju.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Hrg. Izvolite.
Uvaženi kolega Stazić i sami ste rekli da nema takve presude pravomoćne pa onda o tome sada ne možemo razgovarati, ne možemo nešto prejudicirati unaprijed. Kažete meni da ja isto vidim na čiju listu idem. A ja ću vam reći ovako a i vi ste trebali bogme pogledati tko na vaše liste ide. Mene je začudilo da niste to pogledali. Moram priznati mene je to začudilo, ali u svakom slučaju dobro je da se slažemo oko toga da se u politiku treba unijeti čistoća.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Totgergelija.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Hrg, slažem se s vama kad ste govorili o tome da nema razloga da se preferencijalni glasovi uvedu i za lokalnu razinu. Mislim da bi to bilo dobro i nema razloga pravit razliku između izbora za državnu razinu i izbora za lokalnu razinu. Uz to rekli ste još da ste prošli kroz pet izbornih procesa za lokalne izbore i kroz različite zakonske sustave. Ovaj sad zakonski sustav koji imamo za lokalnu razinu praktički je puno složeniji od onoga koji u ovom trenutku imamo za nacionalnu razinu. Dakle, za lokalnu razinu biramo posebno gradonačelnike i posebno biramo gradska vijeća odnosno na županijskoj razini to su skupštine i župani. Isto tako po općinama. Možda je ovo pravi trenutak pošto je taj sustav sad dva puta bio u primjeni da se napravi analiza da li nam je nužan takav sustav koji je puno složeniji za lokalnu razinu od onoga koji imamo za nacionalnu razinu. Pa da napravimo kad često puta govorimo o tome da treba napraviti uštede na lokalnoj razini, mislim da ovakav sustav nam često donosi dodatne troškove i nekad nepotrebne izbore po lokalnim sredinama zato što se oni koji su izabrani direktno za izvršnu vlast ne mogu usuglasiti sa onima koji su izabrani za zakonodavnu vlast na lokalnoj razini. Možda je pravi trenutak kad pričamo o Zakonu o lokalnim izborima da se napravi jedna detaljna analiza i usporede i oni sustavi kad smo imali biranje samo za vijeća i skupštine i vijeće i skupština je biralo gradonačelnike, načelnike i župane sa ovim sustavom koji sad imamo dvije godine. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Hrg.
Hvala lijepo poštovani kolega Totgergeli. Ma da apsolutno se slažem, zato sam i rekao u svojoj raspravi da je vrlo važno i bitno da se uključe udruge gradova, općina i županija jer tamo već postoji čitav niz analiza upravo u ovom pravcu i mislim da se može dati doprinose upravo jednom kompletnom, cjelovitom sagledavanju. Činjenica jeste što ste spomenuli da na lokalnoj razini mi već imamo jedan dio preferencijalnog glasanja. Znači tamo gdje se glasa za izvršnu ovu funkciju tamo je praktični preferencijalno glasanje. Znači nema razloga da se i ovdje ne uvede, ali sigurno da je dobro sve proanalizirati i vidjeti kako i u drugim dijelovima poboljšati zakon kad smo već krenuli u njegove izmjene. Znamo da su to zakoni koji se vrlo teško mijenjaju i da tu postoji interesi naravno svake grupacije, svatko gleda ono što njemu najbolje odgovara i to što je normalno, legitimno, logično i onda je to teško usuglasiti. Tako da što više ima dobrih analiza, što se bolje pogleda stvar gdje su bile greške, gdje je bilo nešto bolje lakše ćemo donijeti kvalitetnije zakon. Mislim da nam je to svima u cilju.
Hvala. Slijedeća replika je ona uvaženog zastupnika Mare Kristića. Izvolite.
Poštovani kolega Hrg, zahvaljujem i ovaj put na jednoj vrlo konstruktivnoj raspravi. Htio sam vam skrenuti pozornost na dio vaše rasprave kada ste govorili o tome da bi nekim pojedincima trebalo uskratiti trajno pravo na obnašanje javnih funkcija. To bi tek tada nažalost bilo ustavno, neustavno iako dijelim mišljenje s vama. Dakle svaka vrsta zabrane se mora prije svega odnositi na rokove odnosno trajanje presuda i rehabilitacijske rokove. Dakle ne može to trajati duže od tog razdoblja. Evo to je taj neki moj mali komentar. Naravno što se tiče samog kataloga kroz ovo razdoblje javne rasprave trebamo utvrditi koja su to kaznena djela koja se u konačnici trebaju naći u samom katalogu.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Hrg.
Hvala lijepa kolega. Pa evo svjestan sam ja toga svega, tako sam i naveo, zato sam i rekao da dobro treba proanalizirati još jedanput i vidjeti stvarno pročešljati sve ono što je moguće da se pošalje što bolja poruka građanima. Dakle ja to gledam na taj način. Poslati što bolju poruku građanima da ovaj mandat praktički započnemo s jednom porukom da želimo u politiku uvesti što više čistoće.
Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Složio bih se s vama oko preferencijskog glasa. Naravno da bi to bilo najbolje što bi se moglo dogoditi, ali opet ću ponoviti da to je suštinska izmjena zakona i tome bi trebalo težiti i ići jer to je najveći izraz demokracije kad naši sugrađani mogu na lokalnoj razini glasati za onoga tko će ih i predstavljati ili u izvršnoj vlasti ili u gradskim vijećima ili skupštinama županijskim. Što se tiče samoga kataloga kaznenih djela naravno da na tome treba poraditi, svi prijedlozi su dobro došli, također i ovaj vaš. Smatram da se treba držati, znači okvira zakona ali sve šta iđe intencija prema boljem odnosu političara i naroda gledajući na politiku i političare. Znači da je to nešto što je dobro i ja mislim da ova vaša rasprava je dosta u tome bila usmjerena. Mi u Ministarstvu uprave je trebalo krenuti kao što ste rekli u cjelovitu izmjenu ovih svih zakona i kako teritorijalnih, tako i na lokalnoj razini govorim, a poglavito dati na važenje najnižim bazičnim odborima, tj. mjesnim odborima i kotarima koji su vrlo značajan komunalni dio potreba naših sugrađana rješaje. Jer s ovim zakonom do sad je to vrlo loše riješeno, jer imamo izbore i za mjesne odbore koji također troškovi, a u biti na kraju ti ljudi nemaju nikakve ovlasti osim što moraju biti podobni da bi ostvarili nešto tim političkim čelnicima lokalnih samouprava da bi ostvarili bilo kakva, komunalno rješavanje u svojim mjestima. Znači stvarno Ministarstvo uprave treba krenuti, ali ovaj zakon kao i vaša rasprava je samo inicijativa prema boljem, znači nikako unazad, nego unaprijed. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Hrg.
Ma ja mislim da nije problem oko uvođenja tog preferencijalnog glasa bez obzira što to jest veća promjena, ali mislim da se to može napraviti i da to nije nešto tako teško, a pogotovo kad već imamo nešto tako i dijelom na lokalnoj, a i na nacionalnoj razini. Dobro ste spomenuli još dvije stvari i upozorili na njih, dakle to je mjesna samouprava. I tu bi trebalo isto, iako je ona definirana Zakonom o lokalnoj područnoj regionalnoj samoupravi, ali se provode izbori po ovom zakonu o kojem mi sad raspravljamo. Ovlasti i sve ostalo što je tamo je dosta onako labavo definirano, odnosno skoro pa nikako. I još je jedna stvar tu vrlo bitna, da u principu bi trebalo vidjeti da se definira možda čak i zakonom, da se izbori za mjesnu samoupravu provode paralelno sa izborima za lokalnu samoupravu. Imate situacije da na lokalnu razinu vam izađe ionako malo birača, nekih 40% a onda na mjesno vam izađe nekih 5, 6 do 15% zavisno kakva je koja sredina. Ali sigurno je da na lokalnoj razini se ljudi više poznaju. Jučer je bilo govora oko toga tko je koliko prepoznatljiv. Dakle, na lokalnoj razini su ljudi prepoznatljiviji. Oni dolaze iz svojih sredina i ako se preferencijalno glasa sigurno mogu motivirati više ljudi da izađu na izbore i da zaokruže nekoga od tih prepoznatljivih ljudi. Tako da apsolutno ja u tom pravcu razmišljam. Kažem sve sa ciljem da pošaljemo dobru, pozitivnu poruku. Zato i pozdravljam ovaj prijedlog izmjena zakona.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Marka Vešligaja. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Evo vaše izlaganje gospodine Hrg, dvije stvari ću tu istaknuti. Prvo spomenuli ste i zapravo pridodali još nekakve stvari unutra. Ja ću još dodati tu šta je sa nesrezmjerom imovine lokalnih dužnosnika u odnosu na početak mandata i na kraj obavljanja mandata. Zacijelo nešto o čemu treba isto raspraviti i razmisliti. Drugu stvar koju želim reći i koju bih malo više elaborirao to je zapravo u nekoliko navrata ste spomenuli prijedloge udruge gradova, udruge općina, udruge županija. No, što će nam se zapravo desiti. Desit će nam se da jedan od prvih konkretnih prijedloga koje, odnosno zakona koje ćemo ovdje donijeti a koji će građani osjetiti će vjerojatno biti porez na tvrtku koji će uzeti 120 milijuna kuna lokalnim jedinicama. Naravno bit će to objašnjeno trebamo rasteretiti gospodarstvo, trebamo pomoći poduzetnicima i u tome se apsolutno slažem. Međutim, da li imamo konkretne mjere kojima ćemo to kompenzirati? Konkretno ja dolazim iz grada Pregrade, tamo sam gradonačelnik. Imamo 260 km nerazvrstanih cesta, od toga manje od 100 km asfaltiranih. Ove godine smo se morali zadužiti za 2 i pol milijuna kuna da poasfaltiramo te ceste. Mjere unutar programa ruralnog razvoja još uvijek nam nisu otvorene niti 7.2, niti 7.4, već godinu dana. Znači to je ministarstvo koje ima MOST. Dajte da nam dokumentacije ne stoje, dajte da se te mjere jesu sad konačno u najavi i da se konačno otvore i da nešto konačno konkretno napravimo za naše građane. Nije dobra poruka koju šaljemo. Svi se slažemo da trebamo naravno ovakav zakon i da trebamo ograničiti ljude koji imaju kaznena djela da se kandidiraju. Ali mislim da bi bilo bolje da smo krenuli sa nekim stvarima koje bi građani mogli konkretno osjetiti, a ne opet da to, da nekakvu reformu koja će bit buduća da ju prelamamo preko leđa građana. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Hrg.
Hvala vam lijepa poštovani kolega. Govorite iz prakse, pa onda se mi jako dobro razumijemo. Dakle, ja se slažem sa vama što se tiče tog nesrazmjera imovine, apsolutno da, ali za to već postoje institucije koje to prate i koje to moraju pratiti. Imamo prijavu, dakle imovine i to netko mora vidjeti. Ja sam i u izlaganju rekao da sam nezadovoljan kontrolnim mehanizmima koje bi Ministarstvo uprave pa i Ministarstvo financija trebalo imati, makar dati signal da se nešto događa nadležnim tijelima. Ja imam situaciju iskustvo gdje je općinsko vijeće u nekoliko navrata tražilo da se provede izvanredna državna revizija radi poslovanja općine nikada nije došla. Rečeno je radimo po programu. Ministarstvo financija je vidjelo jer imaju kompletno našu krvnu sliku što se događa sa sa proračunom, vidjelo je da je ostvarenje proračuna niti 30% od planiranog, to je znači planiranje stvarno ono vrlo moćno i dobro. Vidjelo je da je opet došlo do određenih nesrazmjernih planiranja i ništa se nije dogodilo. Da vam ne kažem da je Ministarstvo uprave u takvoj jednoj općini imenovalo za povjerenika čovjeka koji uopće nije bio iz te lokalne samouprave ali imenovalo ga i imenovao je čovjeka koji je smijenjen kao gradonačelnik, jedini u Hrvatsko jod '93. godine za povjerenika takve općine. Koja je to poruka? Evo tu sjedi gospodin Milošević koji je bio u to vrijeme pomoćnik. On zna, ja sam sa njime o tome razgovarao. Dakle apsolutno da, zakonski prijedlozi porezni i ovi ostali doći će na red ali stvarno nije vrijeme da se to radi prije nego što Vlada počne funkcionirati.
Hvala i zadnja replika je uvažene zastupnice Ljubice Ambrušec.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega Hrg, pomno sam slušala vaše izlaganje i moram čestitati na takvom izlaganju a pogotovo u onom dijelu kada ste bili rekli da doista kroz ovaj zakon se mora u same, ja bih sada rekla lokalne izbore ući potpuno čist i biti u cijeloj priči čist. No, svakako ne mogu se oduprijeti dojmu kada smo na prošlim izborima 2013. godine, govorim o lokalnim izborima, gdje sam i ja kao nezavisna, moram to naglasiti kandidatkinja iz grupe birača dobila izbore u svojoj općini. Naravno tek tada kada smo krenuli u razmatranje kompletne situacije došavši kao načelnica i kada smo napravili primopredaju niste znali da li krenuti naprijed ili odustati od grijeha koji je učinjen u mojoj općini bio, ne samo u mojoj nego pretpostavljam da je tako i 60 do 70% općina, što gradova u RH. Ja želim ovog momenta samo apelirati na to da sam zaista za to da treba čisto ući ali isto tako ti načelnici tada su predstavljali neke stranke. Ti načelnici tada su predstavljali neke stranke. Ti načelnici koji su bili do tada na vlasti, konkretno u mojoj općini su bili iz redova HSS-a gdje ste tada vi gospodine Hrg bili predsjednik HSS-a a da u međuvremenu niti do tada niti od tada se nije poduzimalo ništa po pitanju i nadovezala bih se na gospodina kolegu Stazića kada je rekao stranački dio u ovom zakonu. U svakom slučaju se slažem za takav dio i smatram da bi i u tom slučaju i stranke trebale imati određene odgovornosti. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Branko Hrg.
Hvala lijepa poštovana kolegice na vašoj replici. Upravo ono što sam govorio o određenim kontrolama koje bi trebalo raditi ministarstvo uprave i ministarstvo financija malo pratiti što se događa na pozicijama proračuna jedinica lokalne samouprave bi se vjerojatno bi se mnogo toga spriječilo u Hrvatskoj. To je apsolutno točno. I jasno je mi smo i susjedi kao lokalne samouprave, pa znamo da se dobro poznajemo, bili smo i stranački kolege, je li tako, svojevremeno? Ne ulazim u to što ste zatekli jer kada bih ja počeo govoriti što sam ja zatekao i kada bi neki drugi počeli govoriti tko zna šta bi bilo. Ali na nama koji dobijemo izbore nije više posao da plačemo za onim što je bilo, približno smo znali što nas čeka, približno smo znali što nas čeka, na nama je da zasučemo rukave, ispravimo koliko je najviše moguće i krenemo naprijed i to je bit stvari. Zato je bitno da uđu ljudi koji žele pozitivno raditi i koji žele stvarno pošteno raditi da im se ne podebljava naglo imovinska kartica kao što je kolega malo prije govorio i da u krajnjem slučaju na kraju mandata mogu i dalje čistog obraza stati pred ljude i reći to i to smo radili u takvoj i takvoj situaciji.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Goran Beus-Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Raspravljamo o jednome iz paketa zakona proisteklih iz radionice MOST-a kojim se zadire u izborno zakonodavstvo. Moram odmah u početku reći da Klub hrvatske narodne stranke liberalnih demokrata i Hrvatske stranke umirovljenika neće podržati ovaj prijedlog i to ću reći vrlo jednostavno zbog čega. Zbog toga što se mi zauzimamo već jako dugo da se odgovorno i savjesno pristupi rekonstrukciji čitavog izbornog zakonodavstva, da se ujednače izborna pravila i svi oni kriteriji po kojima se odvijaju izbori. Ne samo u lokalnoj zajednici kada je riječ o ovome zakonu nego izborima za zastupnike u Hrvatskom saboru, izborima za zastupnike u Europskom parlamentu ali jednako tako i o izborima za predsjednika Republike. Mi danas imamo sustav koji je građen kroz 26 godina po principu … [[Govornik se ne razumije.]] nadogradnje, nadoštukavanja, naljepljivanja, potpuno nekonzistentan, potpuno nevjerodostojan, gdje se na različitim razinama upotrjebljavaju potpuno različiti kriteriji i različita izborna pravila. To naravno birače zbunjuje, jer kako je moguće da je u jednom, na jednoj od tih razina potpuno dozvoljeno da imate primjerice pravomoćnu sudsku odluku, da niste prošli rok ni kušnje ni rehabilitacije i da se možete kandidirati, a na drugoj se sada to odjednom zapriječilo. Svi oni koji su pokušali odagnati sumnje ne nas ovdje, nego javnosti, o tome pišu mediji već danima, da se na ovu palijativnu izmjenu ide samo zbog jednoga slučaja, morat će dokazati svoju vjerodostojnost, vrlo brzo. Lokalni izbori su za 6, 7 mjeseci, pa ćemo vidjeti da li su zastupnici najgorljiviji ove varijante, možda kandidati na izborima u tim sredinama. No dobro, to je nešto o čemu možemo jako dugo razgovarati. I ova tema pokazuje još od jučer da kada se uvodi ovaj model i kada se na ovaj način pristupa izmjenama zakona da se onda iz aviona vidi da nije dobro pristupati izmjenama bilo kojega zakona nepromišljeno, palijativno, točkasto rekli bismo, a da se zaboravi cjelovita slika. Tim više što postoje slučajevi iz kojih možemo i moramo učiti neovisno o tome tko je bio na vlasti. Eklatantan i konkretan je onaj koji se dogodio prošle godine gdje imamo pravorijek Ustavnoga suda iz rujna prošle godine. Dakle ne prije 10 godina, ne prije 15 godina nego iz rujna prošle godine, gdje je jedna, složit ću se, časna namjera da se suzi prostor negativnosti u politici zapravo vraćena na doradu. Rečeno je to ne možete raditi tako, svaka čast namjerama, najboljim namjerama su popolačani putevi u pakao, ali držite se načela. Kao zakonodavno tijelo, to je bila poruka nama, morate poštivati elementarne uzuse koji su definirani europskom pravnom stečevinom. Unutar te stečevine za izbornu pravnu stečevinu mi smo pristali da bude zadužena Venecijanska komisija, pa nam malo to paše, pa nam malo ne paše. Ali ne može se ozbiljna država tako ponašati. Neki iskusniji zastupnici i političari sjećaju se s koliko žara, s koliko ja bih rekao ljubavi, s koliko razumijevanja širega konteksta se RH borila da uđe u Vijeće Europe. To je bila prva europska institucija u koju smo ušli i gdje smo rekli da ćemo poštivati najviše demokratske standarde jer to je organizacija koja brine prije svega o demokratskom karakteru Europe i o ljudskim pravima. I onda ne možemo se odnositi prema toj instituciji kao da nije sugerirala ama baš ništa. Načela europskog nasljeđa u području izbora vrlo su jasna, eksplicitna nisu od jučer, Hrvatska ih je supotpisala onda je jedna od zemalja članica koje su članice te komisije Vijeća Europe, kaže da se opće pravo glasa može suspregnuti ili ograničiti samo u konkretnim slučajevima i to po načelima starosne dobi, radi se o tome da se definira tko ima biračko pravo od državljana obzirom na svoju dob, zatim državljanstvo, prebivalište, te što znači kada nacionalno zakonodavstvo odluči oduzeti pravo da se bira i da bude biran. Venecijanska komisija na koju se Ustavni sud RH mora pozivati i na koje se redovito poziva kada su posrijedi pravorijeci oko ocjene ustavnosti zakona koji se tiču izbornoga sustava, kaže eksplicite „može se predvidjeti oduzimanje prava da se bira i bude biran“, dakle aktivno i pasivno biračko pravo „ali samo pod sljedećim kumulativnim uvjetima“, dakle ne da uzmete s police što vam je volja nego kumulativno. I kaže: „mora biti zakonom predviđeno“, dakle ne može to biti volontaristički, mora biti definirano u zakonskom tekstu, na tom smo tragu. Dalje, mora se poštivati načelo proporcionalnosti iliti ga razmjernosti, ali Venecijanska komisija tu ne ostavlja prostor da vi gatate što je načelo proporcionalnosti, onda kaže eksplicite, uvjeti za oduzimanje prava da se bude biran, dakle govorimo o pasivnom biračkom pravu, moraju biti blaži nego oni za oduzimanje prava glasa. Jesmo li konzistentni u ovom prijedlogu zakona? Jesmo li oduzeli biračko pravo ljudima po istom kriteriju proširenja kataloga kaznenih djela? Nismo, a oduzimamo pasivno biračko pravo. I to je ono što Ustavni sud u rujnu prošle godine kaže, gospodo zakonodavci možete proširiti katalog kaznenog djela ali samo isključivo ako poštujete načelo razmjernosti, prema tome budite dosljedni. I na to mi moramo pristati jer ćemo u protivnome napraviti od države cirkus. Dovest ćemo se u poziciju da otvaramo prostor političke arbitraže u zemlji u kojoj svi kažemo da je pravosuđe jedan od kočničara razvoja ne samo gospodarstva nego i demokratskog političkog sustava i demokratske političke kulture jer kasna pravda nije dobra pravda. Mi znademo vrlo dobro da u pravosudnom sustavu, nažalost po nekim kriterijima netko ide brže, po nekim, neko sporiji. Mogu iznijeti i primjere, na izborima se kandidira čovjek za kojega je Povjerenstvo za sprečavanje sukoba interesa utvrdilo da je od proteklih izbora kada je postao gradonačelnik do danas svake godine je stekao jednu veliku vrlo vrijednu nekretninu za koje nije imao prihode, utvrđuje da je lagao u svojoj imovinskoj kartici da je lagao u svojoj imovinskoj kartici. Određujemo novčanu kaznu on se kandidira. Tu dolazimo na ovaj prostor moralnosti. Ali valja gledati u vlastitom dvorištu. Svatko od nas ovdje bez obzira bilo to prije 8 dana, jučer ili neki od nas danas prisegnuli su da će poštivati Ustav i zakon. Kako je onda moguće za ovom govornicom pozvati ljude da ne poštuju zakon i javno deklarirati da onaj tko govori da se ne drži. Je li to moralno? Je li to poruka biračima? Građanima da se ovdje stvara stabilni demokratski sustav ili da se iz ove institucije ruši i institucionalni sustav kako kome volja. Je li moguće tako nešto raditi, a da baš nitko ne reagira? Tu leži zapravo priča o moralnosti i o tome koliko je ovo zakonodavno tijelo ispunilo svoju zadaću u govorenju, o očuvanju institucija demokratske kulture i onih standarda koje bismo voljeli imati u zemlji u kojoj živimo. I nemojmo se onda čuditi kad nam javnost odgovara prijezirom, kad nas smatra neozbiljnima, neodgovornima i kada se ruši dignitet politike i političara. Nitko to nije napravio nego mi sami. I zato kad se pristupa izmjenama zakona zakonodavac mora 50 puta odvagnuti je li dobro ili može bolje. I zato je važno da svi shvatimo da sustav izbornog zakonodavstva u Republici Hrvatskoj je toliko šareno postavljen da je dugoročno neodrživ i da nije dobro utorkom mijenjati jedno, srijedom drugo, četvrtkom treće nego pristupiti tome ozbiljno. To je jednako ozbiljna, ako ne i ozbiljnija zadaća nego kad se pristupa izmjenama Ustava. Svaki Parlament pa i u našem Parlamentu je to dobra tradicija. Takvom ozbiljnom poslu pristupa formiranjem posebne komisije koja mjesecima radi, koja se angažira na tome da što više dobije stručnih mišljenja i razmišljanja i da onda definira konačne prijedloge s kojima dolazi ovdje i otvara javnu raspravu. Najlakše je svemu tome pristupati ovako pojedinačno populistički, ali odgovoran posao je mnogo teži. Odgovoran posao iziskuje koncentraciju nad tim pitanjima, otvaranje svih otvorenih pitanja izbornog zakonodavstva. Gotovo da nema nikoga tko se ovdje nije složio s tim da se i na lokalnim izborima uvede preferencijalni glas. Čekajte malo. Pa prije šest mjeseci u ovome Domu se razgovaralo o tome, na vlasti, odnosno vladajuću većinu je činila ista grupacija stranaka. Hrvatska narodna stranka je predložila da se i na lokalnim izborima uvede preferencijalno glasovanje. Nije se htjelo niti razgovarati, zato jer je Vlada, čija Vlada, vlada MOST-a i HDZ-a poslala negativno mišljenje. Znate što je u njemu pisalo? Da bi građani bili zbunjeni i da se ne bi snašli, da oni ne bi znali glasovati i upotrijebiti preferencijalni glas na lokalnim izborima. Zamislite koji je to cinizam? Pa šta mislite da mi načela po kojima zauzimamo te stavove na razini Vlade. Recimo upotrijebimo u Indiji ili Kini gdje živi više od milijardu ljudi. Pa oni nikad ne bi morali imati izbore jer građani se ne mogu snaći. Znate puno je lista. Puno je glasača. Tko će to sve prebrojiti. Ne valja tako pristupiti. Ne valja ni preko koljena. Ovi su izbori za šest mjeseci. Venecijanska komisija kaže ne dirajte izborno zakonodavstvo u posljednjih godinu dana. Budimo odgovorni prema tome. Izbori su jedna od najvažnijih stvari koje se događaju u svakome demokratskom društvu i baš zato što su najvažniji nisu zaslužili da ih se sjekira, da se sjekirom reže ili lijepe nova rješenja koja nisu konzistentna i u duhu sa ostalima. Dobit ćemo cijeli cirkus. Netko je ovdje spomenuo mjesnu samoupravu. '94. godine smo je eutanazirali, da bismo politički atomizirali državu i zapravo ubili mogućnost da građanin na onoj razini na kojoj se događa najviše elemenata kvalitetnog života ne bi zapravo mogli odlučivati o ničemu. I danas imamo situaciju kakvu imamo, da jedan dio jedinica lokalne samouprave uopće ne provodi mjesne izbore, da su oni potpuno marginalizirani, da nisu nigdje važni, da sve ovisi o gradonačelniku ili načelniku. Ne valja. Eto vidite, još jedna tema da otvorimo priču i da donesemo Zakon o mjesnoj samoupravi. Sjajna stvar! Tko god se založi iz vladajuće većine da se time pozabavi Ministarstvo uprave odmah ima moj glas bez obzira što god tko drugi rekao. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. I vaše izlaganje je izazvalo više replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Blaženka Bobana. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Beus Richembergh, podigao sam tablicu već na samom početku ali krenit ću od kraja. Rekli ste u jednom momentu pri samom kraju ne trebamo se čuditi zašto građani gledajući nas ovdje percipiraju neozbiljnost ovog Visokog doma. Kroz samu raspravu, gotovo 15 minutnoj vašoj raspravi ili 14 minuta vaše rasprave je uistinu pokazana ta neozbiljnost. Zašto? Naime prva rečenica vašeg izlaganja je bila klub, moj klub neće podržati ovaj prijedlog zakona i onda sam očekivao nastavak te rečenice zato što je postojeći zakon valjan. A vi nećete podržati zato što se ide u izmjenu tog zakona, da kroz članak 2., ali je jasna intencija predlagatelja da se sve ono što se ovdje dogodi, predlagatelj je u više navrata i spominjao sve ono što se ovdje dogodi, sve ono što se ovdje isfiltrira kao pozitivni prijedlozi bit će konačni prijedlog Zakonima o izborima na lokalnoj razini ili regionalnoj razini. Spomenuli ste u jednom segmentu i dobru praksu EU pa sam očekivao neki prijedlog iz te europske prakse koja je uistinu dobar prijedlog, pa ću u prilog pozitivnom donošenju konačnog zakona poslije drugog čitanja reći i to da praksa unutar EU, u nas je donesen Zakon o neposrednom izboru načelnika i gradonačelnika za još izbore 2009. godine na lokalnoj razini. I to je dobar prijedlog. Ali zašto danas vezati uopće neposredni izbor gradonačelnika, načelnika sa izborima za gradska i općinska vijeća? Zašto gradonačelnici, načelnici ne bi birani na 5 godina recimo, a da gradska i općinska vijeća budu birana na 4 godine. Na neki način ne vezati trenutno aktualnu politiku u jednoj i u zakonodavnoj i u izvršnom dijelu na lokalnoj razini u jednom. Zašto iz reda tih gradskih ili općinskih vijećnika ne bi bili imenovani zamjenici gradonačelnika? Oprostite, hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Goran Beus Richembergh.
Kolega Boban, respektiram činjenicu da ste čelnik lokalne samouprave s velikim iskustvom, ali znate nisam vam ni ja rastao na kruški, i ja sam bio zamjenik gradonačelnik grada koji je šesti po veličini. Tako da vrlo dobro znam kako funkcionira lokalna samouprava i to u gabaritima koji su jako zahtjevni, gdje su proračuni više stotina milijuna kuna. Ako vi u 14 minuta niste shvatili zašto smo mi protiv toga da se zakon koji nije dorečen i dobar mijenja na ovaj način, dakle zbog toga što će se stvoriti pravna neujednačenost i što ćemo se dovesti u konflikt sa Ustavnim sudom koji će nam onda u travnju neposredno prije raspisivanja izbora ovo vratiti kao bumerang jer to se dogodilo u rujnu prošle godine onda ne znam kako drugo da vam objasnim. A što se tiče izmjena zakona 2009. kojim je uvedeno načelo neposrednog izbora, jako mi je dobro u sjećanju što se tada događalo i drago mi je da hvalite inicijativu Hrvatske narodne stranke jer smo mi pokrenuli to pitanje i znam s koliko se žara tri godine politički establišment borio protiv te ideje pokušavajući ostaviti ono rješenje da se načelnici, gradonačelnici i župani biraju u predstavničkim tijelima što je otvaralo beskrajan prostor političke korupcije. I bili smo svjedoci toga da se sa koferima novca kupovalo glasove. Kod mene u Velikoj Gorici se čovjeku nudio stan u Novome Zagrebu samo da glasa za drugu opciju, da sruši jednu većinu na račun druge. To se više ne događa, taj smo problem dobrim djelom riješili. Nismo riješili kako funkcionira većina u predstavničkom tijelu do kraja, ali gradonačelnika se ne može više na onaj način birati kao prije. I u tom smislu napravili smo korak naprijed. Pa dajte ako smo svjesni i savjesni sad napravimo reviziju svih tih rješenja, idimo na jedinstveni izborni zakonik gdje ćemo od vrha do dna definirati slične ili iste kriterije.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Mate Frankovića. Izvolite.
Poštovani kolega, pa sa vama bi se složio u nekoliko vaših konstatacija, možda čudno zvuči ali istina. Prije svega rekli ste da je pravosuđe kočničar ali isto tako ste rekli i da kasna pravda nije dobra pravda i sa tim se slažemo. Međutim, ono što mi je jako zazvučalo spomenuli ste i mjesne izbore, odnosno izbore za mjesne odbore. Ne znam je li znate ali Dubrovnik je jedan od dubrovački gradonačelnik ne provodi izbore za mjesne odbore posljednjih dvije godine jer se boji navedenog rezultata. Međutim, ono što ste također rekli je kako sumnjate u namjere ovog zakona, časne namjere odnosno činjenicu kako se vama čini u biti da ovdje se radi o zakonu koji se radi o samo jednoj osobi. Međutim, rekli ste isto tako da ćemo morati dokazati svoju vjerodostojnost. Ja vjerujem da i HNS će imati priliku dokazati svoju vjerodostojnost vrlo brzo jer u buduće nemojte kandidirati osobe koje su pravomoćno osuđene za teška kaznena djela samo zato jer mislite da oni 100% mogu dobiti izbore. Nemojte to raditi pa onda će svima nama u budućnosti biti lakše. Više puta ste rekli da je ovo odgovoran posao, odgovoran posao je i biti gradonačelnik a u vašem slučaju vašeg gradonačelnika iz redova HNS-a znate kako je jednom pravomoćno osuđen, kako ga čeka novo suđenje zbog ponavljanja istog kaznenog djela i kako trenutno se vodi niz radnji protiv navedenog gradonačelnika. Evo vjerujem da ćete u budućnosti znati biti vjerodostojni.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Ja ću na neki način poštivani činjenicu da nisam iz Dubrovnika pa se neću petljati u vaše dubrovačke stvari ali ne mogu se oteti dojmu gospodine Frankoviću da vi imate šansu postati gradonačelnik Dubrovnika samo ako se usvoji ovaj zakon. To je problem. Prema tome, ja vama dajem šansu da me razuvjerite za 6, 7 mjeseci. To je ta vrsta vjerodostojnosti. Dakle, potpuno je legitimno da vi idete u izbornu borbu protiv kontra kandidata za kojega mislite da je gori od vas ili da je nanio štetu ili iz 1001 razloga mislite da ste vi bolji i da ćete bolje odraditi taj posao gradonačelnika. Ja to recimo mislim za svoga gradonačelnika. To je posve legitimno ali znate šta je problem? O tome tko će biti gradonačelnik ne odlučujem ja u Velikoj Gorici ni vi u Dubrovniku nego građani. I ja mogu misliti da sam kvalificiran za direktora svemira, da sam najljepši na svijetu i da nema osobe u Velikoj Gorici koja može biti bolja kao što vi mislite da nema osobe koja može biti bolja od vas u Dubrovniku. Ali džaba nam je ako građani tako ne mislite. To će građani odlučiti a oni su već dva puta odbili vaše nasrtaje u tom pravcu. Kažu ljudi do tri puta Bog pomaže, pa možda će pomoći i vama. Možda i kolegi Kristiću.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog kolege Mare Kristića. Izvolite.
Evo poštovani kolega Beus, zahvaljujem na vašem sudjelovanju u raspravi. Ja ću vas sada pitati samo jedno pitanje ali molim vas da mi odgovorite sa da ili ne, bez demagogije. Je li za vas djelo zlouporabe položaja i ovlasti na poziciji gradonačelnika osobito nečasno kazneno djelo i bi li se takva osoba trebala moći kandidirati. To je jedno, to je pitanje dakle na koje vas molim da mi odgovorite sa da ili ne. Moram vam reći da sam u vašoj raspravi čuo nešto što mi se baš i nije svidjelo s obzirom da ste vi kao zastupnik u Saboru sudjelovali u ovakvim izmjenama i dopunama zakona koje su bile djelomično u proteklim sazivima Sabora. I slažem se sa vama da ovom zakonu treba jedna cjelovita, temeljita izmjena kako bi on bio potpun i konzistentan. Međutim, tada kada su se donosile takve izmjene zakona koje su bile djelomične niste protestirali pa sam očekivao da a priori ne odbijate ovakav prijedlog zakona pogotovo što je pred nama jedna javna rasprava, očekivao sam da jednim kvalitetnim pristupom i amandmanima pridonesete da ovaj naš prijedlog zakona bude što kvalitetniji i što konzistentniji u zaštiti interesa lokalne zajednice. Mi kada smo se rukovodili i kada smo pripremali prijedlog ovoga zakona apsolutno nismo ciljali na pojedinca nego smo štitili lokalnu zajednicu. A upravo ste vi taj koji štiti tog pojedinca koji je počinio kazneno djelo zlouporabe položaja i ovlasti zbog kojeg se nikako ne bi smio kandidirati na poziciju gradonačelnika grada Dubrovnika.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Goran Beus-Richembergh.
Poštovani kolega Kristić, znate mi nismo na kvizu, vi nemate meni pravo postavljati format odgovaranja. Uostalom vi ste replicirali mene a ne ja vama. Dakle ja nikada ne odgovaram sa da i ne, jer je to meni prilično plošno, znate, svijet se ne sastoji od crnoga i bijeloga, ima jako mnogo, neki kažu, koliko, 100 ili 50 nijansi sive na primjer. E sada što se tiče ovoga što ste zadnje rekli, meni je drago dakle da se vama pruži prilika da govorite o Dubrovniku, baš na ovoj temi jer time potvrđujete sve ono što javnost sumnja. Ma nije stvar u tome koga bih ja podržao ili koga ne bi. Ja u svojoj sredini nikada ne bih podržao nikoga koji je, tko nije zdrave glave a kamoli štogod drugo, ali u vašoj sredini odlučuju drugi, odlučuju Dubrovkinje i Dubrovčani. O tome se radi. A to kako se mijenjao zakon i što smo mi htjeli. Znate za razliku od vas, ja vam nikada ne ubijem kravu zbog jednoga šnicla. Ja sam jedan od 7 zastupnika HNS-a koji je potpisao inicijativu da se uvede preferencijalno glasovanje kada je pola Sabora skočilo na noge od muke. Trebalo je 3 mjeseca dobre, debele i kvalitetne rasprave da se to staloži i da se vidi koji je zapravo benefit toga. Bilo nas je čini mi se 27 ili 29 ukupno koji smo potpisali tu inicijativu. I upravo u želji da se promijeni ključna stvar a to je da se uvede preferencijalno glasovanje. Tog časa je manje dubiozno bilo, čak štoviše tada se proširivao katalog kaznenih djela. I u tome smislu dobro je da je konačni pravorijek dao Ustavni sud. Ali ako smo mi dobili po nosu, pa ja ne znam zašto vi nos gurate u tu rupu, za Boga miloga, je li to sadomazohizam ili šta je to? Valja se učiti od drugih a ne uvijek od svoje kože.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Beus-Richembergh, vi ste u svojoj raspravi rekli da se ovako važni zakoni ne bi trebali donositi na brzinu i bez pretjeranog konzultiranja sa javnošću i sa skupinama koje mogu kvalitativno doprinijeti izradi zakona. I to je istina. Kada bi razlog što danas ovdje raspravljamo bio taj da donesemo kvalitetan zakon onda biste vi bili i u pravu i onda bi vjerojatno i kolege iz MOST-a to shvatile. Ali s obzirom da je razlog današnje rasprave ovdje u Saboru stvaranje dojma i poruka prema javnosti za što jesi, mada postoje dosta efikasne metode da ljudi kažu za što jesu a ne da upute u saborske klupe zakon o tri članka nego to mogu reći i na pressici, mogu reći i kampanji, ljudi dobro pamte za šta se oni zalažu. Ona bi to i vaša rasprava, vaša opaska pogodila u sridu. Znači s obzirom da oni nisu imali tu namjeru, nego jednostavno poruku javnosti onda je i beznačajno, odnosno ja bih rekao nepotrebno im to govoriti s obzirom da to njihova intencija ni nije bila. Sa druge strane kada govorimo o preferencijskom glasanju i na lokalnoj razini ja mislim da smo mi zatvorili, odnosno otvorili bocu i da jednostavno taj duh je izašao iz boce i da će se to kad-tad primijeniti na lokalnoj sredini. Ali bih vas htio upozoriti da bih ja puno radije u lokalnim sredinama također kao što sam jučer rekao u raspravi iza državnu razinu vidio izborne jedince. Šta meni i gradu Zagrebu znači jedan preferencijski glas od 51 kandidata na listi, ne biram jednog zastupnika koji opet ne može isto zastupati Buzin i Gornji grad ili Maksimir. Ja želim izborne jedinice da građani znaju tko je njihov zastupnik u gradskoj skupštini. Znači jedan preferencijski glas ne znači bolju i daljnju demokratizaciju u onom smislu o kojem ste vi govorili.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Goran Beus Richemberhg.
Evo ovaj posljednji primjer recimo zorno pokazuje kako valja pincetom i skalpelom pristupati ovim stvarima a ne sjekirom i čekićem jer ako u Zagrebu biramo 51 zastupnika u Gradskoj skupštini, a ima općina u kojima se bira 7 čini mi se ili 9 općinskih vijećnika, 9 je najmanje, pa to je ogroman nesrazmjer. I kako onda 3 glasa uvijek mogu jednako proizvesti efekt? Dakle to vam je već jedno pitanje o kojemu valja 5 pametnih ljudi sjesti oko stola i razgovarati i vidjeti jeli to idealno rješenje. Ali mene uvijek recimo zanima što mi radimo u predstavljanju Hrvatske prema vani, ja sam na to jako osjetljiv. Nama uopćenije bitno tko ide u Europski parlament, tamo nema kataloga kaznenih djela. Može biti tko god hoće kandidat. Može biti ministar. Zašto nema kataloga kaznenih djela kod članova Vlade? Npr. kazneno djelo plagijata ili ostalih kaznenih djela. Dakle, neki su jednakiji od jednakih e to je ta nekonzistentnost, to je to neshvaćanje cjeline kada se hoće ići u palijativno jedno pojedinačno rješenje s najboljom namjerom, a zapravo se napravi nakaradni sustav. Pa dajte budimo do kraja onda u tom smislu vjerodostojnosti pa pristupimo svim tim razinama moralizirajući i utvrdimo kriterij ispod kojih se ne može ući u hrvatsku politiku, a ne na pojedinu dužnost. Znači predsjednik Republike možete biti, ali vijećnik u općini ne možete. Nema logike, ali dobro je da ste otvorili to pitanje jer evo to je ta rasprava. Samo znate šta, ja bi više volio od ove naše opće rasprave kojom se bavimo već danima da su najprije o tome raspravljali oni koji o tome puno više znaju od nas, recimo stručnjaci i ustavnopravni. I da mi imamo neka rješenja koja su već izbistrena, koja su već dobila neku filtraciju od ljudi koji znaju više od nas. Hvala.
Pozdravljam sve zastupnice i zastupnike. Iduća replika je uvaženi kolega Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolege Beus Richembergh, slažem se s vama, dakle riječ je o iznimno složenoj materiji. Ja pozdravljam ovu raspravu jel dobro se o ovim stvarima raspravlja, istina slažem se s vama da je treba dobro pripremiti. Demokracija nije dovoljno u deklaracijama ili u Ustav ili bilo gdje … da smo demografsko društvo, demokraciju treba graditi, taj proces se treba razvijati jel evo spomenuli ste izbore 2009. ja sam tada postao načelnik općine jer sam pobijedio u prvom krugu. Da nije bila takva mogućnost neposrednog izbora ja ne bi bio načelnik, ne bi danas bio u Saboru. To tvrdim jer iskustvo me poučilo i u svim prijašnjim izborima se kasnije sudbina načelnika rješavala u općinskom vijeću gdje se raznim koruptivnim radnjama i drugim radnjama, političkom trgovinom rezultati izbora mijenjali. Ono što je sigurno ovdje treba naglasiti da je kod ovog pristupa treba biti oprezan jer su dvije stvari bitne, to je kolega Maras govorio, jučer sam ja u raspravi o tome govorio prvo teritorijalni ustroj, a drugi zakoni koji su vezni uz same izborne zakone. Mi ako želimo s ovim načinom povećati motivaciju birača da izađu na izbore, a s druge strane želimo ograničiti pasivno biračko pravo, a rekao bih to npr. ovako i danas sam to spomenuo i jutros u replici. Ja bi volio da se ja mogu kandidirati za gradonačelnika Virovitice, ali ne bi volio da gospodina Ivicu Kirina pobijedim zato što je on u zatvoru jer je on optužen za teška krivična kaznena djela u aferi FIMI Media dakle ja bi ga volio pobijediti voljom birača i to je inače moj stav. A što se tiče mjesne razine vidite o tome kada govorimo moramo govoriti o administrativnim kapacitetima općine, financijskim kapacitetima provedu se izbori za mjesne izbore. Kolega Hrg je rekao malo ljudi izlazi. Znate zašto malo ljudi izlazi? Zato što mjesna samouprava ne može funkcionirat. Vi nemate taj kapacitet. On treba imati svoj žiroračun, mora imati administraciju koja to prati i to ljudi jednostavno ne mogu provesti i kada vide da to nema smisla onda ni ne izlaze na tu vrstu izbora. Hvala.
Hvala vam lijepo. Odgovor na repliku.
Kolega Žagar, mi imamo jednu neslavnu prošlost političke korupcije kada je riječ o lokalnoj samoupravi. Dakle svjedočili smo 25 punih godina da je gotovo pa normalno bilo da se kupuju glasovi i naklonosti s jedne strane vijećnice na drugu. Sjećate se onih slučajeva Šporer, kako se zvao onaj drugi u Zagrebu, pa onda kod mene u Velikoj Gorici, … čovjek svjedoči da su mu donosili kofer pun novca, drugi mi kaže da su mu ponudili stan itd., itd. dakle 25 godina je to kod nas bilo kao normalo. I onda se dogodi slučaj Sabo. Čovjek ode u zatvor zbog kaznenog djela u pokušaju. Dakle nije ga uopće napravio, nego ga je pokušao napraviti. Imali smo pokaznu vježbu nakon 25 godina, prilično prekasno. Jer do tada je politička korupcija omogućila milijarde i milijarde kuna da budu ukradene ili preusmjerene iz javnoga u privatni interes na svim mogućim razinama. Sjetite se prije jel dvije godine Cvitan naš državni odvjetnik rekao da je najveći problem zapravo na lokalnim razinama. Državno odvjetništvo očito ima uvid u to. Ali tek 2005. godine Buletu platio Sabo. Ja se nadam da je ta pokazna vježba nešto proizvela u glavama svih onih koji žele voditi politiku na lokalnoj razini, ali bojim se da nije mnogo, bojim se da još uvijek ima lopovluka, korupcije, isisavanja novca na mnogim, mnogim točkama i da će trebati silna energija da se to suzbije i smanji. Ja bih volio da nova Vlada MOST-a i HDZ-a upravo na antikorupcijskim mjerama i programu dade najveći mogući naglasak jer samo to će vratiti povjerenje u politiku. Hvala.
Hvala lijepo. U ime Kluba zastupnika HDZ-a uvaženi zastupnik, ispričavam se. Ima još jedna replika kolega Đujić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Beus vi ste u svojoj raspravi rekli da se zakoni ne bi trebali donositi na brzinu bez široke javne rasprave i sa parcijalnim rješenjima. I tu ste bili potpuno u pravu a onda ste sa svojoj raspravi iza toga spomenuli mjesnu samoupravu i upravo je zakon koji regulira mjesnu samoupravu dokaz šta se dešava kada se izmjenama zakona ne pristupa kroz široku raspravu, sadržajno i temeljito. Drago mi je jer se spomenula mjesna samouprava, mislim da je to kolega Bulj otvorio danas prvi, ovdje. Evo ja dolazim iz jednog grada koji je danas dao i jednog ministra u Vladi a koji je izbore za mjesne odbore proveo u 4. mjesecu 2004. godine. Znači mandat im je istekao 2008. godine. Od tada mi nemamo izbora za mjesne odbore. Svake godine imamo stavku u proračunu za trošak rada mjesnih odbora. U izvršenju proračuna svake godine imamo prikazano da su se ta sredstva tamo utrošila, ali nema ničega. Mi kao vijećnici opozicije u tom gradu konstantno upozoravamo na te izbore već 3, 4, svaka 3., 4. mjeseca, vlast nam se samo smije i govori biti će. A zašto je to tako? Zato što u zakonu koji to regulira govori da grad i općina može imati mjesne odbore, da se svake 4 godine izbori za te mjesne odbore moraju provesti, ali nema sankcija ako ih ne provedete. Znači onaj koji krši za to ne može ni odgovarati jer zakon nije predvidio da bi mogao odgovarati za to, ni novčano, no moralno ni materijalno. A jedina izmjena koja se po tom pitanju dogodila u zadnjih par godina je, zamislite promijenili smo prije izbore za mjesne odbore sazivao je gradonačelnik a mi smo promijenili da ih sada saziva gradsko vijeće koje opet kontrolira gradonačelnik u većini slučajeva. A nije se tada nitko sjetio da stavi odredbu šta će se dogoditi ako se ti izbori ne provedu i zbog toga svim izmjenama treba kroz široku javnu raspravu pristupati i na temeljite načine jer onda kada čujem ovakve primjere onda se oni mogu ugraditi u svaku izmjenu zakona. Evo, hvala lijepo.
Da bismo se narugali sjenici da im veliku glavu, moramo priznati da nije ni naša mala. Dakle ja sam o tom problemu nepostojanja funkcionalne mjesne samouprave, odnosno njene eutanazije '94. govorio ovdje u ovome Domu prije neke 3 godine, kada smo mi, naša većina bila na vlasti. I tada nam je rečeno iz Ministarstva uprave da će ozbiljno razmotriti taj problem da ga i oni vide i da će nešto predložiti. To se nije dogodilo nažalost. Dakle toliko ima nakaradnih rješenja kojima se glumi demokracija a zapravo se ubila volja ljudima da budu mjesno aktivni. Dakle bira se 5 članova vijeća mjesnog odbora i kaže se izborni prag 5%. Pa dajte izračunajte mi koji je to izborni prag od 5% ako se bira 5 ljudi. Pa nije, izborni prag je 20% za Boga miloga. Drugo ako niste u strankama, ako želite naprosto kao aktivan građanin u svome mjestu u kojem živite doprinijeti, imate ideje, imate zamisli, želite pokrenuti nešto, nemate šanse jer je takav većinski, takvo većinsko stajalište ljudi koji sjede u vijeću mjesnog odbora. Jer vi da biste ušli u vijeće mjesnog odbora treba vam tih 20%. Pa kako ćete dobiti 20%? Nikako. Zapravo zašto ste to napravili? Da se svade dva sela. Nekada je mjesna zajednica obuhvaćala 8 ili 9 sela jedne male mikro regije koja ima identične svoje interese a onda preko noći svatko dobio svoj mjesni odbora, imamo predsjednike, imamo vijeća, oni su se politički etablirali preko nekakve liste i naravno svatko gleda svoj atar. A ono susjedno selo koje ima isti, isti problem za nas, za njih nas nije briga. Dajte nama ovu našu ulicu, dajte nama našu cestu. A to što prolazi kroz druga tri sela, baš me briga, meni je važno ovo moje. I ubili smo zapravo volju ljudi da rade lokalno. Hvala.
Hvala i vama. U ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice uvaženi kolega Marko Šimić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Iz samoga izlaganja izvjestitelja zaista je razvidan cilj i namjera ovog zakonskog prijedloga. A to je prvenstveno zaštita digniteta članova, predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne, regionalne samouprave, do općinskih načelnika, gradonačelnika, župana i njihovih zamjenika, te povećanje povjerenja birača u predstavnička i izvršna tijela vlasti, jedinica lokalne samouprave. Na ovaj način predlagatelj nastoji približiti i ujednačiti postupak, načine i kriterije za kandidiranje, odnosno zapreke za kandidiranje na lokalnim izborima i ujednačiti ih kriterijima za kandidiranje na izborima za Hrvatski sabor. Važno je naglasiti da o ovome zakonskom prijedlogu je provedena rasprava u tri saborska odbora te da je i sam predlagatelj kao i svi članovi i diskutanti kako na odborima tako i ovdje u Saboru, da su uvidjeli da u ovome prijedlogu zakona postoje dijelovi koje treba, na koje treba obratiti posebnu pažnju, koje treba doraditi, dopuniti i kao takve dostaviti u drugo čitanje. O tome su saborski odbori donijeli i svoje zaključke te izvješća podnijeli Hrvatskome saboru. Ja ću u ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice u Hrvatskom saboru podsjetiti na samo neka od njih. Ističe se u raspravama da je potrebno uskladiti i ujednačiti katalog kaznenih djela kojima se ograničava mogućnost kandidiranja na lokalnim izborima sa izborima za zastupnike u Hrvatski sabor a sve u skladu sa odlukom Ustavnog suda iz 2015. godine koju dosta često u našim raspravama spominjemo. Nadalje smatramo da je potrebno razmotriti i dužinu trajanja izrečene bezuvjetne kazne zatvora, te ujednačiti regulativu u 2 zakonska prijedloga koji su u saborskoj proceduri u prvome čitanju. Držimo da je dopuna u smjeru pribavljanja uvjerenja nadležnog suda o nepostojanju razloga za zabranu ili zapreku kandidiranja opravdana i korisna no kroz rad odbora pojavilo se i nekoliko prijedloga o načinu ishodovanja ovakvih uvjerenja kako prilikom kandidiranja zbog velikog broja lista i kandidata na listama ne bi došlo do zatrpavanja sudova i onemogućavanja, odnosno narušavanja funkcionalnosti i urednosti dakle funkcioniranja tih pravosudnih tijela. Smatramo da je i o tome pitanju treba ustvrditi jasan stav i ovdje ga kroz ovu saborsku raspravu artikulirati i unijeti u prijedlog odnosno konačni prijedlog zakona. Isto tako uzeti u razmatranje i rok vakacije ovoga zakona određen člankom 3. ovoga prijedloga. Klub zastupnika HDZ-a slijedom svega dosada iznesenog podržat će ovakav prijedlog zakona i njegovo upućivanje u dalju proceduru. Kako bi klubovi zastupnika i zainteresirani pojedinci mogli uložiti svoje amandmane te ukoliko je to potrebno izmijeniti i dopuniti odredbe ovog predloženog zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Imamo tri replike. Prva je replika uvaženog kolege Mire Bulja.
Pa kolega naravno da su sve promjene dobre pa tako i proširenje kaznenih djela za one koji se ne stignu kandidirati. I žalosno je da naš sustav u RH oni u biti koji su državu osiromašili, tvornice opljačkali da su danas ugledni građani, da su skoro vlasnici oni koji upravljaju sa 2, 3% bogatstva RH. Oni koji su gazde hrvatskim građanima, oni koji blagajnicama daju 2 tisuće kuna dok te blagajnice ne mogu na wc otići i moraju imati pelene. Jednostavno a to su naše sestre, naše majke, jednostavno društvo je toliko spuštano na najnižu granu po tome pitanju da ne može se uopće doći do tih dosega zašto. Jer narod, ta blagajnica koja radi u nekakvom trgovačkom lancu ona ne može uopće shvatiti o čemu se radi jel jednostavno ne zna kako prehraniti svoju obitelj zbog toga što radi nedjeljom, zbog toga što radi bilo kojim danom po 12 sati i upitno je plaća li se to išta. A pobuniti se ne mogu jer sindikata više nema. I naravno da u politici treba uvesti nekakve kriterije jer te sigurno blagajnice to zaslužuju. Govorim o blagajnicama ali i ostalim djelatnicama i djelatnicima u drugim resorima koji također danas nemaju plaće adekvatne za ono što rade od tih isti koji su došli ko zna na koji način do vlasništva, do 90% imovine RH šta je vrlo bitno. Spominjalo se ovdje, ja ću se sad vratiti nazad, spominje se mjesna samouprava. Ja sam tri puta kandidirao se za mjesni odbor, i sad sam predsjednik mjesnog odbora. Apsolutno nikakvu nadležnost nema. A to je prva crta sa građanima, prva crta obrane su mjesni odbori. Ako ste podobni politički tj. ako ste usuglašeni sa politikom koja je na vlasti u gradu možete nešto dobiti ako ne ne možete. To nije pravično prema građanima. Treba apsolutno mijenjati taj zakon ili uopće ne trebaju izbori jel ti ljudi rade volonterski, rade srcem i u biti to je ona aktivistička, volonterska politika koja je na najnižim granama. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku.
Uvaženi kolega Bulj, doista se slažem sa nekakvim konstatacijama koje ste iznijeli u svojoj replici, no međutim ne mogu pronaći ono što ste zapravo meni replicirali. Ja mogu samo reći da sam u svom izlaganju govorio o prijedlozima izmjene zakona kakav je predložio vaš klub zastupnika dakle nezavisne liste MOST. Mogu reći da u njemu ne piše ništa o tajnicama, piše o bezuvjetno osuđenim osobama na kaznu zatvora. I o tome sam govorio i zastupao teze i stavove svoga kluba zastupnika u Hrvatskome saboru. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Druga replika je uvaženi zastupnik Davor Vlaović.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Uvaženi kolega Šimić, čestitam na izlaganju u ime kluba HDZ-a i jučer i danas. Znam da ste evo po prvi put u Hrvatskom saboru i da su vam ovo prvi izlasci za govornicu. Dobro te pripremili temu i dobro ste u ime kluba branili ono što je koalicijski partner predložio iako i sami ste u svojoj raspravi istaknuli nejasnoće i dileme koje treba popraviti u ovom prijedlogu zakona. Jer prvo po mom mišljenju i po mišljenju nas ih HSS-a nije dobro da se ovaj zakon mijenja par mjeseci prije lokalnih izbora. Mogli smo to napraviti prije 6 ili 8 mjeseci jer ista ova većina je bila i mogla ga je predložiti i mijenjati jer treba se pripremiti lokalna samouprava, regionalna samouprava, treba se pripremiti općinska, gradska, županijska izborna povjerenstva, treba se pripremiti sudstvo a pogotovo nam nije drago jer mnogi naši poduzetnici, investitori kažu prenormirana smo država, previše zakona, malte ne svaki dan smo donosili jedan novi zakon i jedna je pravna nesigurnost, pa sada i ovdje idemo u izmjenu zakona samo da bi se nekome dopali. Naravno da mi podržavamo da osobe koje su počinile kazneno djelo ne bi trebale biti gradonačelnici, načelnici ali i o tome mora svoj sud reci Ustavni sud. I ne bi trebali da donesemo zakon koji će biti u praksi neprovediv, koji će pasti na Ustanem sudu. I zato nam je drago da to ide u drugo čitanje ali isto tako zašto ne onda mijenjati i neke druge stvari. Prije svega ako se ne usvoji proračun pada i načelnik i vijeće. Složi se pet, šest vijećnika u maloj općini i samo zato što imaju neke svoje privatne interese ruše proračun i idemo u nove izbore, imao novi trošak a ništa se novo nakon slijedećih izbora neće dogoditi nego samo trošak toj sredini. I mislim da u tom pravcu treba zakon sagledati sa više aspekata i kad već mijenjamo zakone da ih mijenjamo u cijelosti i da budu konzistentni. Hvala.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Uvaženi kolega Vlaović zaista zahvaljujem na iznesenim kritika, odnosno pohvalama za pripremu i iznošenje stavova kluba zastupnika ili ovdje u Hrvatskom saboru u ovom mom obraćanju danas i jučer. I zapravo se slažem sa svima što ste izrekli i drago mi je da u svome radu na razinama na kojima smo ranije surađivali svemu pristupate sa zaista velikom dozom odgovornosti i opreza. No, međutim opet ću se ograničiti samo na onu raspravu kako je predlagatelj zakona i predložio. Raspravljamo o onim člancima koji su dakle prijedlog ovoga zakona tako da ovaj drugi dio koji nije u ovome prijedlogu naveden ne bi komentirao.
Hvala lijepo. Ipak nema tri nego pet replika. Idući je uvaženi zastupnik Branimir Bunjac.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolega. Ovdje slušamo već nekoliko sati prenemaganje kako se u hrvatski izborni sustav i politički život uvodi moralnost i čistoća. Više puta je ponovljen taj izraz. Znači mi ovdje imamo, dakle puritance. U biti se radi o tome da se ovim zakonom uvodi jedna rigidnost koja ne postoji nigdje u Europi. Znači, ovoliko kaznenih glava po kojima se netko ne može kandidirati upravo smo sada čuli da se Europski parlament ne postoji ni jedan takav uvjet sa ciljem dakle da se eliminira politička oporba. Ja bih također molio da mi predlagatelj zakona kaže po trenutnom, dakle sastavu dužnosnika lokalne uprave koliko bi ih ovaj zakon zakačio, odnosno koliko bi bilo s njime pogođeno. Međutim, ako već predlagatelj zakona želi uvoditi nekakvu moralnost u politički život na lokalnoj razini umjesto što uvodi, dakle ovakve bespotrebne zakone bilo bi bolje recimo da se odrede plaće župana, da se one korigiraju. Recimo imamo slučajeve da Sisačko-moslavački župan, Splitsko-dalmatinski župan, Ličko-senjski župan svi iz redova HDZ-a imaju veće plaće i od ministara. Pa ako je to moguće s obzirom da te županije ne posluju baš najbolje, eto to je jedan način da se uvede moralnost u hrvatski politički život, odnosno politički život na lokalnoj razini. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku.
Poštovani kolega Bunjac, zaista i razumijem u dijelu vašu konstataciju iznesenu u ovoj replici. No, smatram da dosta često u ovom Saboru polazimo od potpuno krivih pretpostavki. Mene zaista rastužuje kada o pravosudnim tijelima vlasti i zapravo cijeloj organizaciji vlasti u Republici Hrvatskoj govorimo sa nekakvim negativističkim stavom i sa polazištem da sudovi ne rade dobro svoj posao, da su suci korumpirani itd. Naravno da u praksi ima primjera, uvijek ćete pronaći primjera ako krenemo od crkve, stranaka, sudova, bolnica, bilo koje tvrtke državne, javne uprave i ostalo. No međutim, mi u ovom Saboru prvenstveno se moramo boriti da osiguramo kvalitetan, stabilan, održiv zakonodavni okvir i uvjete da sudovi dobro i kvalitetno rade svoj posao. Hvala vam.
Sljedeći se za repliku prijavio uvaženi kolega Gordan Maras.
Hvala lijepo. Kolega Šimiću, tijekom vašeg izlaganja ja sam u biti stekao dojam da vam nije lako i da u biti podrška Kluba zastupnika HDZ-a ovom zakonu je u biti uvjetovana većinom u hrvatskoj Vladi. Jer da je ovo što vi govorite proizlazi iz srca kluba HDZ-a onda ne bi već dva puta na proteklim lokalnim izborima kandidirali osobu u Virovitici koja je priznala, priznala je da je napravila djelo zlouporaba položaja i ovlasti gradonačelnik HDZ-a Virovitica. Znači, nemojte mi sada reći da vi čekate pravomoćnu presudu. Pa čovjek je priznao. To ste mogli čitati i u njegovim iskazima i u medijima. On je rekao da je uzimao novac iz ministarstva da bi ga preusmjeravao kroz jednu tvrtku u HDZ. Da je to tako, da vas zbilja toliko muči težnja da podignete standard u lokalnim jedinicama da se ne mogu kandidirati ljudi koji su napravili kaznena djela ili koji su sudjelovali u kaznenim djelima onda ne bi gospodin Kirin već dva puta za redom nakon toga što je priznao bio kandidat HDZ-a za gradonačelnika Koprivnice. I zbog toga ja imam stvarno dojam da ovo nije iskrena želja HDZ-a da se podignu standardi na lokalnoj razini, nego jednostavno da ste pristali na ultimatum MOST-a kako biste ostvarili većinu i imali položaj premijera u hrvatskoj Vladi. Znači, ne možemo se s jedne strane pokazivati moralistima, a sa druge strane raditi nešto potpuno suprotno. HDZ je isto i u Virovitici i u županiji i na razini države. To je sve ista stranka. Morate se jasno postaviti po tim pitanjima.
Odgovor na repliku uvaženi kolega Šimić.
Uvaženi kolega Maras, zaista primijetili ste da mi nije lako govoriti u Hrvatskom saboru iz razloga što mi je ovo prvi mandat, iz razloga što duboko respektiram Hrvatski sabor kao najviše tijelo vlasti u Republici Hrvatskoj. I iz moje obitelji nitko nije ranije bio saborski zastupnik i velika je stvar i za mene i za moju obitelj i za sredinu iz koje dolazim je da ih ja mogu predstavljati ovdje. A što se tiče nekakvih mojih stavova osobnih u njih ne morate sumnjati. Ranije je Hrvatska demokratska zajednica upravo bila ta koja je predlagala zakon sličan ovome, tako da ni u taj dio zapravo ne treba postojati sumnja. No međutim, spominjali ste Viroviticu. Ja sam legalist inače pravnik po zanimanju i u Virovitici i slučaju u Virovitici dobro ste i sami konstatirali da ne postoji pravomoćna presuda. Pričekajmo, nema nikakvih problema. Ako poznate sudski postupak onda znate da pravosudna presuda nema, da pravomoćna presuda nema apsolutno nikakve veze sa priznanjem. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo. Zahvaljujem se kolegi Glavašu, odustao je od replike pa onda prelazimo na daljnju raspravu. Idući je uvaženi kolega Ivan Pernar u ime Kluba zastupnika Živi zid Abeceda demokracije.
Poštovane dame i gospodo, danas se nalazimo u povijesnom trenutku, a ne to ne govorim bez razloga, naša zemlja nalazi se u stanju duboke krize. I postavlja se pitanje zašto smo mi u ovako velikoj krizi, a na kraju krajeva poentirat ću na kraju, ova kriza je kriza demokracije. Danas sam ujutro imao prilike razgovarati s jednim kolegom iz redova SDP-a i kroz razgovor sa njim on je meni rekao ovako, Ivane moj mi ovdje ne odlučujemo. A ja ga pitam a kakav je onda model? Kaže on, Vlada donosi neku odluku i onda se ta odluka daje Saboru da ju izglasa i tu postoji ta parlamentarna većina koja podržava Vladu i bez obzira na sve naše zdravorazumske argumente ili što već, jednostavno ta većina će po poslušničkom modelu donositi odluke ne nužno po svojoj savjesti svaki od članova, već odluke koje mu nametne vladajuća stranka. Nažalost, problem proizlazi iz toga što odluke koje donosi Vlada nisu odluke koje proizlaze iz naroda niti odluke koje su saborski zastupnici sugerirali Vladi već je model vladanja suprotan vertikalan od vrha prema dnu. Ti koji sugeriraju Vladi da Saboru donose neku odluku nalaze se izvan granica naše zemlje. I zbog toga je Vladimir Šeks nedavno rekao da se našom zemljom upravlja izvana. Taj problem upravljanja zemljom izvana zapravo sugerira da svaka izmjena izbornog zakona koju mi ovdje napravimo se u konačnici neće reflektirati stvarnom promjenom politike jer mi dame i gospodo koji ovdje sjedimo, odnosno ja koji stojim i vi koji sjedite, na kraju krajeva nismo ti koji odlučujemo. I to je ona najstrašnija stvar u cijeloj ovoj priči. Mi možemo ovdje raspravljati o izbornom zakonu, o tome tko se može kandidirati, tko se ne može, međutim ironija je u tome da bez obzira tko se kandidirao i tko bio izabran taj nije onaj koji odlučuje. I zbog toga je Mirjana Hrga ako se ne varam, pitala Vladimira Šeksa tijekom izborne noći, a koji je onda smisao svega ovoga. Znači koji je smisao ove rasprave, koji je smisao mojeg prepucavanja s kolegama prvenstveno meni sada s desne strane iz HDZ-a? samo po sebi ukoliko se sustav vladanja ne promijeni, očito je da i ova sama rasprava nažalost nema smisla i da je moje vrijeme ovdje bilo uzalud bačeno jer niti jedan od vas kolega iz vladajuće strukture neće promijeniti svoje mišljenje bez obzira na moje riječi. Stoga ove moje riječi upućujem isključivo ljudima koji nas gledaju i promatraju sa strane, koji su svjedoci onoga što će se u budućnosti događati. Htio bi reći da predložene izmjene zakona su rigorozne jer čak i kada neko odsluži kaznu on i dalje se ne može kandidirati. Kolega Maras iz SDP-a je odlično poentiraju gospodinu Šimiću iz HDZ-a da oni sami u stranci odnosno na pozicijama gradonačelnika npr. u Virovitici imaju ljude koji su priznali da su zloupotrijebili položaj ovlasti. Nije taj gradonačelnik Virovitice jedini, to mi svi znamo, razlika je samo u tome što je on priznao, a njegove ostale kolege iz HDZ-a poput recimo Božidara Kalmete, to još uvijek nisu učinile. Međutim, kao što rekoh, živimo u zemlji dvostrukih kriterija gdje je HDZ-u dozvoljeno sve, sva kršenja zakona, kršenje ljudskih prava, a među ostalim ja sam sam bio njima izložen. 2011. godine HDZ je protiv mene vodio cijeli niz montiranih sudskih procesa na Prekršajnom sudu u kojem u kojem objektivno gledano nisam imao šanse. Sam proces suđenja bio je farsa jer je moja krivnja unaprijed bila utvrđena i samo suđenje je samo trebalo dati pravnu podlogu za moju osudu. Ti procesi služe na sramotu ne samo Karamarku koji je tada bio ministar policije, već i svima vama. A u prilog vaše ljubavi prema demokraciji govori činjenica da ste zabranili prosvjede na Markovom trgu. Dame i gospodo, želim jednu stvar napomenuti, jeli Milan Bandić kriv za stvari koje mu se stavljaju na teret ili ne, odlučiti će sud. Po mojem mišljenju možda za neke stvari i jest kriv, međutim najveći krimen njegov nije bio činjen nakon što se ono odmetnuo od SDP-a nego prije, dok je skupa s SDP-om dijelio plijen i svi njegovi pravni problemi u konačnici nastali su tek nakon što je izišao iz SDP-a. Kada bi se Milana Bandića procesuiralo i osudilo i na taj način izbacilo iz političke utrke, bio bi napravljen udar na demokraciju iako je on bio kriv, a evo i zašto. Pravo je građana da izaberu onoga koga žele. Milan Bandić koliko god se ja s njim ne slagao postoji razlog zašto ga građani biraju, a taj razlog je žalostan, taj razlog je u tome što građani znaju da su glasali za HDZ ili SDP da bi im možda čak bilo i gore nego sa Bandićem. Ako želite pobijediti Milana Bandića bez obzira radilo se o kolegama iz SDP-a ili kolegama iz HDZ-a, ja vas pozivam da ga pobijedite na izborima i demokratskim putem, voljom birača i putem glasačkih listića, a ne u sudskom procesu u kojem je njegova krivnja unaprijed određena odnosno ishod suđenja je poznat prije negoli je samo suđenje počelo. Takvi procesi nekada su se nazivali staljinistički i oni su služili za političku eliminaciju svih onih koji nisu bili dio struktura na vlasti ili su smetale. Na isti način gospodo iz MOST-a pozivam vas ako imate bolje kandidate od gospodina Vlahušića, izađite s njim na izbore, neka taj čovjek izloži svoj program i neka pobijedi gospodina Andru Vlahušića na izborima. To vi izbacujete kandidate iz izborne utrke, putem promjena u Izbornom zakonu vi zapravo vršite zloćin protiv demokracije i taj rat protiv demokracije je nešto što se već dugo godina u našoj zemlji provodi. Taj plan koji je nametnut sa zapada i koji je našu zemlju pretvorio u vazalnu, kada sam pitao svojedobne, ako se ne varam Stjepana Zdunića dok tora ekonomije, ja kažem njemu, pa profesore, tj. doktore kažem, pa našom zemljom se upravlja izvana a on meni na to kaže Ivane naša zemlja je uvijek bila u vazalnom odnosu. Međutim, umjesto da mi u Saboru ovdje raspravljamo o tome zašto se odluke o privatizaciji naših poduzeća donose izvan granica naše zemlje, zašto mi moramo imati valutnu klauzulu, zašto građani moraju biti izloženi teroru banaka, zašto ne možemo zaštititi gospodarski pojas, zašto na zahtjev MMF-a mi moramo spuštati plaće zaposlenicima u javnim službama, zašto mi moramo uvoditi porez na nekretnine. Znači uopće se ne dotiču bitna pitanja koja se tiču života stvarnoga građana već se bavimo isključivo izbornim procesom kao da će izborni proces kojeg vi predlažete išta promijeniti u životima građana. Ima narodna uzrečica kaže i nakon Tita-Tito. Čak i da se Bandića makne. I iskreno sumnjam da će na njegovo mjesto doći netko bolji i pošteniji pogotovo ako dolazi iz redova HDZ-a i SDP-a. Jer da je bilo poštenijih i boljih ljudi u vašim redovima vi bi ga na izborima već pobijedili. Iako sam politički oponent Milanu Bandiću, iako se ne slažem sa svim njegovim odlukama a pogotovo ne sa lošim stvarima koje je radio u kriminalnom smislu ipak mi ne bi bilo na čast i ponos pobijediti ga pravosudnim putem a pogotovo ne na način da ja iz pozicije vlasti njemu ograničavam kandidiranje na izborima iako je on član opozicije. Situacija u kojoj vladajuća stranka članove oporbe markira za eliminaciju i odstranjuje iz izborne utrke protivna je samom smislu izbora i zapravo označava prikrivenu diktaturu. Danas, odnosno sutra možda se radi o Andri Vlahušiću i Milanu Bandiću, prekosutra nakon što presuda virovitičkom gradonačelniku postane pravomoćna njemu, dan nakon toga možda i gospodinu Glavašu ako ga opet osude u režiranom sudskom procesu. Kraja ovakvim postupcima nema. I oni su u hrvatskoj politici svakodnevnica. Žalosna je činjenica da ljudi koji su uzimali novac iz crnih fondova kao recimo HDZ-ov Darko Milinović koji je potpisivao isplatnice novca, iz novca koji je bio isisan iz državnih poduzeća kroz aferu FIMI Media. Nikada za to nije bio sankcioniran niti procesuiran niti se ikada to ima namjera napraviti. Dame i gospodo vi to svi znate a svejedno ga štitite. Dok ćete znači sa jedne strane koristiti svu moguću političku zaštitu za vaše kolege koje su inkriminirane kao što je npr. ponavljam već i gospodin Kalmeta, drugi ljudi drugi pojedinci poput Andre Vlahušića koji je u cijeloj toj galeriji lopova najpošteniji među njima ili pak gospodin iz HSS-a Beljak koji je osuđen pravomoćno za provale u automobile. Kada sam čuo tu optužbu za njega ja sam rekao ako je to sve što imate protiv njega da mu stavljate na teret to je jedan od poštenijih članova Hrvatskog sabora. Dame i gospodo to je žalosna činjenica. Također, u prvom redu meni s desne strane sjedi Milijan Brkić iz HDZ-a. Taj gospodin bio je vjerni Karamarkov suradnik i zna sve što je taj čovjek radio, zna sve njegove tajne jer mu je bio dugo godina desna ruka. Gospodin Brkić nikada neće biti osuđen sve dok je HDZ na vlasti, međutim, niti Karamarko, međutim ljudi koji su dio opozicije, koji nisu umreženi sa njegovim strukturama mogli bi se brzo i lako naći na listi za politički odstrel. Vi svi znate da je malo ljudi među nama ovdje koji nemaju putra na glavi. Zašto? Zato jer onog trena kada se ulazi u politiku po sili prilika se kad-tad svatko od nas, prije ili kasnije nađe u nekoj sivoj zoni. Međutim, ponavljam, osnovni problem jest pravosuđe. Kada bi pravosuđe bilo pošteno, kada ne bi bilo pristrano, tada ne bi bio problem da kažu, ok, svi koji imaju putra na glavi idite van iz politike. Ja bih prvi rekao ok fer deal, poštena pogodba. Međutim, ovdje se ne radi o tome da se vlast namjerava, odnosno vladajući obračunati sa svim ljudima sa putrom na glavi, već se radi o tome da se selektivnim putem ljude koji nisu dio vlasti namjerava isključiti iz izborne utrke kako bi na njihovo mjesto došli njima bliski i lojalni ljudi, koji nažalost nerijetko nisu pošteniji od onih koji smjenjuju. Dame i gospodo, molim vas, da prilikom glasanja o predloženim izmjenama ovog zakona ne budete tek kao što sam naglasio i kod izglasavanja premijera Plenkovića, tek lutke na koncu. I pozivam vas da glasate po svojoj vlastitoj savjesti i da ne vršite udar na demokraciju. Puno vam hvala svima.
Hvala lijepo. Imamo 5 replika. Samo bih apelirao, ako smijem, na kolegu, dakle, malo prejudicirate sudske presude, sloboda govora je ovdje apsolutna, ali ipak spominjali ste i neka imena, pa bih nekako ipak molio da to ne činimo jer zbog objektivnosti i pravednosti prema tim ljudima. Vidjeti ćemo što će pokazati sudske presude. Evo krećemo sa replikama, prvi je uvaženi kolega Miro Bulj.
Kolega Pernar, jučer smo isto raspravljali u onom djelu oko pravosuđa da se ponavljamo. Ne bi trebalo biti, nema potrebe. Kazali ste poslušnost, da i meni je bilo nevjerojatno kad samo pratio sa strane da kad se izglasavalo u Saboru o ulasku u EU da je bilo prihvaćeno jednoglasno, dok zasigurno hrvatski narod nije bio jednoglasno za ulazak u EU i ostale asocijacije. Jer znači da i ovaj Parlament u tom trenutku u biti nije bio izraz te nekakve trenutne volje prema tim integracijama. Međutim, kako je tako, demokracija je takav proces i stvari se moraju mijenjati. Rekli ste posluh ili poslušnost, znači imao 7 smrtnih grijeha i zasigurno trebalo je dodati 8 a to je posluh, možda najveći grijeh. Biti poslušan previše dobro biti konstruktivan, razgovarati, komunicirat, i donositi zajedno zaključke ali poslušnost kako ste vi, implicirali smo svi poslušni zasigurno tu niste pogodili. Ja za sebe mogu zasigurno kazati, mogu s vama razgovarati ali zasigurno vam neću biti poslušan pa da sam i predsjednik stranke, još ću jednom ponoviti. A posluh je veliki problem kako u politici tako i u ostalim društvenim slojevima jer u biti poslušnost velikim vođama kako koji vođa dođe bilo kojoj političkoj opciji nije bitno sada, jednostavno dovodi i do sluganstva i poltronstva. I zbog toga neke druge silnice upravljaju možda u Parlamentu. Osobno vam kažem … od kad je MOST napravili ste i MOST bili s pravom, demokratski. Imate pravo izražavati svoju volju. Ali zasigurno da 12 ljudi iz MOST-a nije reklo nećemo preslagivati a vi ste djelom bili u koaliciji s ljudima koji su željeli preslagivati vlast s Tomislavom Karamarkom. Zasigurno u ovome trenutku vi ne bi bili u Parlamentu. Evo samo toliko, hvala.
Odgovor na repliku.
Želim se zahvaliti kolegi Bulju i moram reći da je on jedan od rijetkih ljudi u ovom mjestu koji izražava svoje slobodno mišljenje i svoju slobodnu volju. Moja iskrena želja da ljudi meni s lijeva, i meni s desna slobodnije govore ono što misle i da ne slijede uvijek diktate stranke. Volio bi da budete slobodno ljudi jer bez vas kao slobodnih pojedinaca ovaj Sabor nikada neće biti mjesto odlučivanja niti će naša država ikada biti slobodna. Hvala vam.
Slijedeća replika je uvaženi zastupnik Željko Lenart.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo meni su uvijek simpatične rasprave našeg gospodina Pernara. Meni je žao da ste vi tek sad shvatili da u ovom domu većina odlučuje petkom, da Vlada koja sjedi preko puta Markovog trga ima ovdje većinu i da se oni što pošalju ovdje da se to i usvoji. To je oduvijek tako bilo i bit će dok će god Vlade biti. Što se tiče ovog zakona smatram da ne treba s njim juriti, ne treba samo se držati toga što je MOST rekao da su to njegova jamstva, ne znam da li je možda gospodin Jambo u pitanju pa sad moramo ovakav zakon donijeti, ali imamo i ovdje živi primjer sudstva koje u našoj državi djeluje to je gospodin Glavaš koji je branio Osijek, RH u ono vrijeme kada nije bilo ni oružja ni ničega, koristio je ono što mu je bilo pristupačno i na kraju su ga naši sudovi razvlačili i znači mogao je biti u toj mogućnosti da iako je žrtvovao i život i sve što je imao da se ne može kandidirati u RH za nekakvu poziciju. Često puta imamo na našim raznim razinama vlasti i ljude koji nisu eksponirani, osuđivani su, mogu reći možda i neku težu riječ imaju figuru gradonačelnika koji je bezgrešan, došao je i bezgrješnim začećem pa je totalno bezgrješan, a vuku konce iz pozadine. Mislim da ovaj zakon je došao prekasno kako je rekao Rojs, ko je jamio jamio je, a sad bi samo oni koji su sveti trebali biti. I mislim da su birači ti koji odlučuju, oni su istinski sud a naše rasprave u ovome domu koji smo u opoziciji nisu prazne, one su pokazatelj kakvi smo mi zastupnici i kakvi smo mi ustvari ljudi i birači prosuđuju po tome, nažalost moramo čekati 4 godine, tko je bio kakav, pa onda obično vlast izađe u oporbu, oporba se vrati u vlast ili se takve kombinacije dešavaju. Ali mislim da treba oprezno s ovime i hvala.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Htio bio se zahvaliti uvaženom kolegi zastupniku na tome što je iskazao svoju vlastitu volju i što govori po svojoj vlastitoj savjesti i što vidi ono što je ja vjerujem tihoj većini ovdje očito. Međutim, razlika između tihe većine i formalne većine je velika. Jer nažalost u redovima HDZ-a sigurno postoje ljudi koji ne bi htjeli glasati za ovaj zakon a glasat će po stranačkoj stezi. Iz MOST-a razlog je jasan, ovaj zakon donosi se samo radi jednog čovjeka Andre Vlahušića. Ponavljam, ako ga želite pobijediti kolege iz MOST-a apeliram na to da to učinite putem izbora, demokratskog procesa a ne na jedan staljinistički način u procesu u kojem on nema nikakve šanse. Jer ako se ovaj zakon izglasa on automatizmom gubi mogućnost da se kandidira i više ne može izlaziti na izbore. Takav način obračuna sa političkom opozicijom mogao bi vam se jednog dana obiti o glavu jer biste se jednog dana vi mogli način na udaru tog istog zakona, a poznavajući ljudski mentalitet i način na koji funkcionira vlast uopće ni ne sumnjam oko toga da će po istom modelu i na isti način ovaj zakon biti upotrijebljen protiv ljudi koji će u budućem mandatu biti opozicija, odnosno da će vlast uvijek koristiti takve ne demokratske metode za obračun sa svojim neistomišljenicima. Zbog toga apeliram još jednom da se ovaj zakon ne usvoji. Hvala.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Pernar je u svojoj raspravi u više navrata, a to je kasnije kolega Bulj rekao na primjeru EU-a da smo svi glasali za neovisno o tome šta pojedinci misle jer su to kao stranke tako naložile i da je zato to bilo jednoglasno, iako se Hrvatski narod nije složio sa time. Što se tiče EU-a tu svi znamo kako su stvari tekle. Hrvatski narod je jasno izrekao svoju volju na referendumu i mene kao zastupnika je tada obvezivala odluka Hrvatskog naroda o tome da želi pristupanje Hrvatske EU i to mi je više i iznad stranke šta želi moj narod to je moja obaveza. Sa druge strane konstatirali ste da u HDZ-u i SDP-u nema poštenijeg od Milana Bandića, inače bi on već bio poražen na izborima. Ja bih volio da je to tako u životu, jer u tom slučaju SDP bi već imao gradonačelnika. Ali na žalost poštenje nije garancija da ćeš pobijediti na izborima. Znači, ukoliko si pošten, ispravan i ponašaš se na jedan određeni način koji ljudi u standardima očekuju to ne znači da ćeš pobijediti na izborima, jer onda ne bi gospodin Kirin već dva puta pobijedio u Virovitici. Znači, gospodin koji je priznao kazneno djelo, koji je priznao da je izvlačio novac on pobjeđuje uredno dva puta na izborima. I zbog toga, evo ne slažem se sa vama da je poštenje to. Ja mislim da nije i mislim da sam to i ovim primjerom i pokazao. Druga je stvar ovo što je katastrofa što se zbilja čovjeka želi izbaciti iz utrke na osnovu poznatih činjenica. Nakon toga se donosi zakon samo zato da se ne bi mogao kandidirati. To kod gospodina Vlahušića apsolutno podržavam ovo što ste rekli, tu se treba pokazati na izborima, a ne zakonom izbacit čovjeka iz utrke.
Odgovor na repliku.
Htio bih samo ukazati na jednu činjenicu, a to je da što se tiče pristupa u EU prvo je ako se ne varam Vlada, odnosno Sabor izglasali da se ulazi u EU i potpisan je sporazum, a tek onda se narod na referendumu pitalo što ono o tome misli. I mnogi građani nisu izašli na taj referendum jer su vjerovali da je sam referendum čisto postupak vezan uz formalnost, a da se građane stvarno ne pita. Problem koji je Miro Bulj istaknuo je taj da nije problem u tome što su zastupnici glasali neki za, već je problem u tome što 30% građana koji su glasali ne, odnosno protiv nitko u Saboru ne zastupa. Danas ovdje stoji Živi zid, vjerojatno jedina euroskeptična stranka koja stoji iza stavova tih ljudi. Što se tiče ostalih opaska gospodina Marasa moram reći da se djelomično slažem biti najpošteniji ne znači nužno i pobijediti u izbornoj utrci. Međutim, jednu stvar moram priznati Milanu Bandiću. Kada su Živi zid jednako mljeli i satirali i HDZ i SDP, znači jednako su i jedni i drugi deložirali. Jedina osoba koja je nama pomogla odnosno udruzi tada „Stop deložacijama“ koja nam je izašla u susret sa prostorom i novcem ja mislim da se radilo o 30000 kuna bio je Milan Bandić. A o čemu se radi? Razlika između Bandića i HDZ-a i SDP-a je u tome da je Bandić novac davao svima. Znači, Bandić nije selektivno samo svojima dok HDZ i SDP na žalost imaju takvu praksu a i mi smo toga bili svjedoci. Moram ovom prilikom napomenuti da Milan Bandić nikada od nas nije tražio nikakvu protuuslugu već je njegov čin davanja pomoći, odnosno podrške nama bio bezuvjetne naravi i zbog toga smatram da nije gori od onih koji su ga htjeli rušiti. Hvala.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Željko Lacković.
Zahvaljujem predsjedniče. Dakle, spominju se dosta imena u raspravi, a prvo što bih htio to je da pohvalim ovakav otvoreni način i stav prilikom govorenja kolege Pernara. On zaista govori neostraščeno, iako govori o stvarima koje su se prelamale njemu preko leđa, a vrlo brzo će i ovo što on govori, a što danas ljudi rado slušaju i zato je na svim vijestima i portalima uskoro će ovo tehnički što govori biti i dio budućih zakonskih rješenja. Jer morat ćemo se prizvati pameti i vidjeti stvarni smisao pojedinih zakonskih rješenja koja ovdje donosimo. Dakle, želim replicirati u dijelu gdje smatram da nije u redu da se spominju osobe, da se imputiraju kao što to čini kolega Maras priznanja. Dakle, mi ne znamo da li su priznavanja davana ili nisu. Naročito im nisu potvrđene optužnice ljudima. I da bi se pravi smisao rekao ne mora se govoriti u ovakvom kontekstu. Ali pravi smisao zapravo i moguća zlouporaba ovoga zakonskog rješenja leži u neslobodnom pravosuđu. Dakle, naša država još uvijek nije zakonski uređena u toj mjeri da bi mi mogli ovakav zakon reći neće biti zlouporabe ovakvih zakonskih rješenja, a da je tu u tom dijelu kolega Pernar u pravu govori činjenica da prije svakih izbora imamo serije, dakle pravosudnih postupanja, policijskih postupanja, a to sve onda nedvojbeno ukazuje na zlouporabu vlasti. Dakle, kada bi imali stabilan pravosudni sustav, neovisan, kada bi imali pravnu državu, tada ove odredbe uopće ne bi bile sporne. A s obzirom da ga zaista nemamo moramo si to priznati i moramo krenuti prvenstveno od pravosuđa. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Htio bih se zahvaliti kolegi Lackoviću na tome što je iskreno rekao ono što misli i što ja vjerujem osjeća i većina zapravo građana. Stvari su takve kakve jesu. Pravosuđe je takvo kakvo jest i kao što smo već milijun puta napomenuli nije neovisno i nije nepristrano predati političku volju naroda u ruke pravosuđa trenutno kakvo jest, a to je u službi stranke na vlasti značilo bi ne samo negirati volju naroda već nju u velikoj mjeri i anulirati. Još jednom pozivam oponente i gospodina Bandića i Andre Vlahušića na političku borbu i političko suprotstavljanje njima putem izbora i demokratskim putem. Također, želim reći da trenutni zakon ne radi razliku između toga da li ste vi recimo preko veze nekoga zaposlili ili recimo ja sam srednju školu upisao preko veze, gospodo i dame. Sad zamislite da je osoba koja je mene upisala preko veze da je bila na poziciji gradonačelnika. I sad vi za takvu stvar osobi koja ima političku podršku građana možete, vi ćete reći on je trgovao svojim utjecajem i vi ćete mu zabraniti kandidiranje isto kao i osobi koja je ukrala recimo 15 milijuna kuna npr. zlouporabom položaja i ovlasti. Ovaj zakon uopće ne radi razliku između kvalifikacije odnosno težine kaznenog djela, uopće. Znači samo se navode kriv je za to kazneno djelo, a uopće se ne dovodi u pitanje kakva je narav tog kaznenog djela. Da li je ono ozbiljno ili se radi o marginalnoj stvari koja je učinjena iz ljudskosti. Hvala.
I zadnja replika, uvaženi kolega Marko Šimić.
Uvaženi kolega Pernar nisam se mislio javiti za repliku iz razloga što mi se zaista dopada taj vaš osebujan politički stil nastupa. Ali repliciram dakle u dijelu jer mi se čini da niste u potpunosti čuli moje izlaganje i odgovor na jednu od ranijih replika. Ovo je zapravo zakonodavno tijelo vlasti i poštujem vašu slobodu govora u Hrvatskom saboru i kako sam i ranije rekao vaš osebujan politički stil i izričaj. Ali vas ipak pozivam da prestanete biti samo populisti i počnete raditi svoj posao saborskog zastupnika, predložite amandmane i zakone koji će po vama poboljšati život svih građana u Republici Hrvatskoj jer ovakva destrukcija rada zapravo ne pomaže nikome. Postoje zaista dužnici i potrebiti i svjestan sam vaše dobre namjere da im želite pomoći no međutim siguran sam i uvjeren i iz tog razloga sam se i sam kandidirao za Hrvatski sabor jer možemo iz ove sabornice puno bolje i puno lakše pomoći nego sa mjesta deložacija kako vi volite prozivati osobe dakle sa mjesta događaja poput Andrije Jarka. Zahvaljujem.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem se kolegi iz HDZ-a, međutim kolega iz HDZ-a čita s papira, a ja ne moram čitati s papira da bih rekao ono što mislim. Stvar je u tome da opet ponavljam ovaj zakon ne radi razliku između toga što je npr. netko nekog zaposlio, npr. dao mu radno mjesto jer mu je bilo žao tog čovjeka a zna da nema posao, zna da ima obitelj i on kaže ajmo reći zažmiri i kaže ma dajte mu posao. Ili kao onaj slučaj što se spominjao sa dijeljenjem zemlje u ne znam Đakovu gdje već, to gospodin Glavaš bolje zna. Znači, mi se svodimo na to da se uopće ne ulazi u težinu kaznenog djela. Uopće se ne ulazi u to da li je to ozbiljna stvar ili nije ozbiljna stvar. Mi se možemo naći u situaciji da je netko uistinu recimo trgovao utjecajem po nekom marginalnom pitanju. Recimo sad mi ništa ne pada na pamet, htio sam gospodina Marasa spomenuti, ali recimo da sam ja gospodina Marasa zamolio da stave pred sabornicu za bicikle onaj kak se zove, ne znam kak bi to nazvao, ono gdje bicikl bi mogao uparkirati i sad Maras je utjecao na nekoga u tajništvu Sabora i oni su to stavili. To je na neki način trgovina utjecajem. Jer možda da ja nisam imao vezu kod gospodina Marasa to se ne bi dogodilo. Ali što hoću reći? Mi se možemo naći u situaciji da ako se pojavi potreba za nečijom političkom eliminacijom da se može bilo kakva gesta, bilo kakav čin protumačiti na način koji spada u tu kategoriju kaznenih djela i zapravo se ljude izbaciti iz izborne utakmice iako imaju podršku stotina tisuća birača. Mislim, to bi bio po meni horor. I kad kaže gospodin da nemam konkretnih prijedloga, imam. A moj konkretan prijedlog je da se ove izmjene predložene odbiju. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo jednu povredu Poslovnika, uvaženi kolega Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Povrijeđen je članak 238. prema mom sudu te vas molim kao potpredsjednika da upozorite kolegu Pernara ubuduće da se zastupnicima obraća na uobičajen način. S druge strane nije važno kolega Pernar da li netko čita s papira ili govori iz glave jer na taj način možda aludirate na nečiju inteligenciju ili nečije sposobnosti. Dakle, ako se čovjek pripremi i čita s papira to je njegovo pravo i ne mislim da je ništa manje vrijedno rekao nego onaj čovjek koji govori iz glave, a pogotovo što je i sam kolega rekao da je ovo prvi mandat u Saboru. A primijetio sam da kad se obraćate zastupnicima govorite gospodin iz HDZ-a, gospodin iz SDP-a, ako ne znate prezime recite samo kolega i bit će dovoljno.
Uvažavajući vašu primjedbu smatram da nije došlo do povrede Poslovnika i prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je kolega Branimir Glavaš.
Hvala lijepa gospodine dopredsjedniče. Pa vezano uz ovaj prijedlog zakona ja bih se na početku dotakao preferencijskih glasova što se tiče uvođenja i mogućnosti uvođenja preferencijskih glasova u zakonsku regulativu koja se odnosi na lokalnu razinu. Smatram da treba postići ujednačenu praksu između zakonske regulative koja regulira izbor saborskih zastupnika, dakle na nacionalnoj razini ali isto tako i na zakon koji se odnosi na lokalnu razinu odnosno Zakon o lokalnim izborima. Gospodin Šimić je u svom uvodnom izlaganju objašnjavajući prijedlog svoga kluba, doduše dotakao se je te problematike, no bez obzira što se dotakao te problematike ja bi već u ovoj raspravi u prvom čitanju bio malo konkretniji i zamolio predlagača da to uzme u obzir kada bude radio na doradi konačnog prijedloga odnosno prijedloga zakona za drugo čitanje. Dakle, pod 1 apsolutno smatram da je preferencijske glasove treba uvesti i na izborima na lokalnim razinama, počevši od općine odnosno za općinsko vijeće, županijsko vijeće i županijsku skupštinu i poznavajući poprilici koliko to vijeće čini u gradu, općini i županiji bio bi konkretan. Tako predlažem da se uvede za izbor općinskog vijeća obaveza izbora minimalno jednog preferencijskog glasa na listi za općinsko vijeće. Za gradsko vijeće gdje je broj vijećnika negdje puno veći od općina, značajno veći za općinska vijeća tu bi predložio tri preferencijska glasa, a na listi za izbor za županijsku skupštinu predložio bi pet preferencijskih glasova jer se broj vijećnika u županijskoj skupštini kreće negdje oko brojke 50, nešto malo niže u manjim županijama. Recimo konkretno u županiji Osječko-baranjskoj je 51 vijećnik. Dakle, moj prijedlog ide u tom smjeru sa ne iskoristim ovu prigodu i praktički nekoliko dana rasprave o ovoj tematici i problematici i da se to već u drugom čitanju pojavi kao prijedlog Kluba zastupnika MOST-a Nezavisnih lista da bude obuhvaćena i ova mogućnost preferencijskih glasova na lokalnim izborima na listama kandidata za općinska vijeća, gradska vijeća i županijske skupštine. Dalje, dotakao bih se ovog pitanja rehabilitacije. U obrazloženju ovoga prijedloga kaže se da birači političke stranke također ne smiju za člana predstavničkih tijela jedinice, niti za općinskog načelnika, gradonačelnika i župana i njihovog zamjenika kandidirati osobe za koje u trenutku stupanja na snagu odluke o raspisivanju izbora nisu protekli rokovi rehabilitacije prema posebnom zakonu, a koje su pravomoćnom sudskom odlukom osuđene na bezuvjetnu kaznu zatvora u trajanju od najmanje šest mjeseci ili uvjetnu kaznu od najmanje godinu dana. Pa se nabrajaju kaznena djela iz sadašnjeg kataloga kaznenih djela. Obzirom da smo i danas i jučer u više navrata od strane mojih kolega koji su govorili, bez obzira na stranačku pripadnost, isticali slučaj Andre Vlahušića, dubrovačkog gradonačelnika, mislim uistinu, a što je demantirano od strane predlagača, mislim uistinu da bi se u konačnom prijedlogu toga zakona ili do drugog čitanja te stvari trebale korigirati. Naime, slažem se da se netko ne bi trebao kandidirati prema katalogu kaznenih djela navedenih u zakonu, pitanje dužine trajanja toga roka, ali da moraju postojati nekakvi minimalna zakonska ograničenja koji su to rokovi i u kojim rokovima se takve osobe ne bi mogle kandidirati. Ali smatram da to nije najbolje riješeno, da je to krajnje, krajnje restriktivno i da se je u to konačnom prijedlogu ili u prijedlogu za drugo čitanje mora korigirati. Primjerice konkretno, smatram da bi trebalo staviti točku tamo gdje se govori o kazni zatvora u trajanju od najmanje šest mjeseci kazne zatvora i da se to na te osobe trebalo odnositi, a na one osobe koje su uvjetno osuđene u nekakvim sudskim postupcima da se takva ograničenja ne bi trebala odnositi. Jer ako sud presudi i donese nekakvu uvjetnu presudu vjerojatno postoje opravdani razlozi zašto se sud nije odlučio za izricanje kazne zatvora, već je dao mogućnost osobi koja je bila izložena kaznenom progonu za blaži oblik kažnjavanja što samo po sebi navodi na zaključak da se ne radi o nekakvoj teškom ili vrlo teškom kaznenom djelu zbog čega bi se takve sankcije trebale uvoditi. Dakle, apeliram na predlagača da zbog otklanjanja bilo kakvih nedoumica i sumnji da se ovakva zakonska rješenja unose u izmjenu ovog Zakona o lokalnim izborima, da se odnose i da su upućena protiv pojedinca da tu činjenicu uvaži i da tu stvar u konačnom prijedlogu zakona otkloni kako niti jedna politička stranka, niti jedan saborski zastupnik ne bi mogao argumentirano tvrditi da je takav jedan zakon rađen protiv određeni osoba u smislu političke eliminacije naročito što su nam lokalni izbori pred vratima. Do lokalnih izbora imamo praktično još sedam, osam mjeseci, već su praktično neki rokovi započeli teći u smislu želje kandidiranja određenih osoba u određenoj jedinici lokalne samouprave gdje je onaj tko se želi kandidirati mrao se šest mjeseci prije toga već prije raspisivanja izbora prijaviti u toj jedinici lokalne samouprave. Smatram da bi to bilo korektno, da ne bi narušilo bit i namjeru i razloge donošenja ovih izmjena Zakona o lokalnoj samoupravi i da bi se ta primjedba trebala uvažiti jer istovremeno bi bilo razoružani svi oni koji sumnjaju, opravdano sumnjaju dobrim dijelom, da su ove izmjene Zakona o lokalnoj samoupravi usmjerene upravo radi konkretno ljudi iz suprotnih političkih tabora uoči nadolazećih lokalnih izbora. Želio bih se osvrnuti još samo o Zakonu o pravnim posljedicama osude kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji. Ukazujem da je i taj zakon potrebno mijenjati, želio bih naglasiti kada nastupa rehabilitacija radi zastupnika u dvorani, ali i radi javnosti. Prema članku 19. Zakona o pravnim posljedicama osude kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji taj rok je 20 godina za one slučajeve gdje se, gdje je u pitanju dugotrajni zatvor, 15 godina od dana izdržane kazne kod osobe osuđene na kaznu zatvora od 10 godina, 5 godina od dana izdržane kazne ili zastarjele ili oproštene od jedne ili teže kazne. Želio bih nadovezati se na ovaj rok nastupanja rehabilitacije kada je u pitanju 15 godina od dana izdržane kazne i povući jednu komparaciju sa BiH-a. Recimo imamo slučaj gdje je prije nekoliko tjedana izabran za gradonačelnika Velike Kladuše gospodin Fikret Abdić nakon odležanih gotovo 12 godina zatvora. A naglašavam da je BiH-a bez obzira htio to netko priznati ili ne međunarodni protektorat i da su uvedena koje kakva ograničenja vezano uz pitanje biračkog prava, pasivnog ili aktivnog i da oni egzistiraju i sada obzirom da sam iz vlastitog iskustva proveo više od 4 godine u BiH-a. Smatram također da je međunarodna zajednica smatrala da treba uvesti takva stroga ograničenja da bi ih uvela u BiH-a, a pošto ih nije uvela u BiH-a dakle postoji uistinu razlog da se razmisli o dužini trajanja roka toga, tih godina, nastupanja rehabilitacije i u konkretnom našem slučaju. Osim toga, želim još nadovezati se i postaviti pitanje i predložiti da se obavezno predlagač dotakne i pitanja što će se dogoditi i sa strankama protiv kojih se vodi kazneni postupak u slučaju da budu pravomoćno presuđene. Osobno smatram da se ne može praviti razlika između fizičkih lica i pravnih osoba, dakle između osoba koje se kandidiraju u izborima, bili kao stranački ili ne stranački kandidati a da se ne mogu zatvarati oči pred pravnim subjektima, odnosno prema strankama koje su izložene kaznenom progonu zbog ovih kaznenih djela na koje se odnosi onemogućavanje kandidature a koje su navedene u katalogu kaznenih djela. Smatram da i političkim strankama koje su osuđene zbog kaznenih djela navedenih u ovom katalogu također moraju snositi posljedice i u slučaju takvih izricanja pravomoćnih presuda da političkim strankama koje su zbog toga presuđene treba zabraniti rad političkog djelovanja najmanje jedan mandat. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi gospodinu Branimiru Glavašu. Imamo prijavljene dvije replike. Prvi je na redu uvaženi kolega zastupnik gospodin Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani kolega Glavaš, evo ponoviti ću još jedanput onu svoju tezu koju sam jučer iznio. Dakle kada govorimo o izborima i za zastupnike u Hrvatski sabor, onda i lokalnim izborima, rješenja koja mogu dovesti do toga da zapravo zakonom ustanovimo načelo jačega ili koristi jačega. Jedan preferencijalni glas je bio po mom mišljenju još u redu a tri preferencijalna glasa će u ovakvom teritorijalnom ustroju evo i dolazimo iz iste izborne jedinice, 4. izborne jedinice, vas, Osječko-baranjska županija ima tri puta više. Jednostavno to je činjenica, to je tako. Iskustvo nas isto tako uči da u svim dosadašnjim lokalnim izborima uglavnom načelnici općina, pogledajte to malo, uglavnom načelnici općina dolaze iz općinskih središta jer svaka općina ima općinsko središte i još nekoliko naselja, 7, 8 naselja. I ako, možda s jednim preferencijalnim glasom bi to još donekle funkcionirao, jer oni iz manjih općinskih naselja teško će doseći taj broj glasova koji mogu ovi iz središta i možda ajde jedan glas da. Ali ako budemo tamo vodili tri glasa i ostalim inženjeringom i svim će teško onaj koji živi u općinskom naselju sa manjim brojem stanovnika doći u općinsko vijeće a u općinskom vijeću se odlučuje o njegovoj sudbini. Evo to je moja samo opaska na vašu raspravu. Hvala.
Zahvaljujem na replici uvaženom kolegi Tomislavu Žagaru. Odgovor na repliku uvaženi kolega Branimir Glavaš. Izvolite.
A čujte, politički inženjering za vrijeme izbora prisutan je i sada i to kako imamo sve više iskustva sa načinom izbora, koristeći to pravo preferencijalnog glasa, počelo je sa europskih izborima pa prošlim parlamentarnim pa evo već drugim parlamentarnim, mislim da i sami birači sve više upoznaju način, tehniku i tehnologiju i mogućnosti odabira tog preferencijalnog glasa kako na parlamentarnim izborima tako će vrlo brzo, vrlo brzo ovladati tehnikom i na lokalnim izborima. Dakle izborni inženjering je problem političkih stranaka i problem pojedinaca. Neke stranke će to dozvoliti u punom zamahu a neke će to možda i ograničavati. No to nije naš problem, smatram da treba dati mogućnost u jednom predstavničkom tijelu kao što je županijska skupština sa 51 vijećnikom da treba mogućnost dati barem pet kandidata da budu odabrani preferencijalnim glasovima. To nije puno, to je svega nekih desetak posto od ukupnog broja vijećnika. To je što se tiče županijske skupštine. Isto tako gradska vijeća broje 30-ak ili 35 vijećnika, dati odabir, dati mogućnost odabira tri preferencijalna vijećnika, odnosno kandidata da budu izabrani preferencijalnim glasovima. Također se negdje kreće oko 10% izabranih vijećnika, naročito u takvoj jednoj lokalnoj jedinici, mislim da je to izvodivo i da ima dovoljno prepoznatljivih lica u takvoj jednoj jedinici lokalne samouprave kao što je grad, da se međusobno poznaju i da je to moguće. Isto tako za općinsko vijeće također smatram da nije puno jedan vijećnik jer je to negdje čak i ispod 10% vijećnika koji se biraju i mislim da bi se to obavezno ovaj puta trebalo uvesti. Da li je jedan, tri ili pet, o tome neka kaže malo opširnije i više predlagač a svi ćemo mi svi skupa ovdje zajedno raspraviti, doći do nekakvog najkvalitetnijeg broja. Hvala.
Zahvaljujem se na odgovoru na repliku uvaženom kolegi Branimiru Glavašu. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega zastupnik gospodin Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Glavaš vi ste u svom izlaganju predložili uvođenje preferencijalnih glasova i na izborima za lokalnu i regionalnu samoupravu. željet ću i vjerojatno istaknuti potrebu da se ujednače zakonodavstva i izborni procesi na lokalnom, regionalnom i državnom nivou i tu vas podražavam u razmišljanju i da tehnički nedostaci ili prepreke ne bi trebale biti prepreka uvođenju jednog takvog modela i da se u daljnjoj raspravi to izvide mogućnosti da li je to izvedivo a mislim da je izvedivo. Jer je ono što nas iz HSS-a a to je i kolegice jučer u izlaganju u ime kluba rekla smeta što ostaje prag od 10% na državnom nivou a vjerojatno bi se tako onda uvelo i na lokalnom nivou. Prag 10% od ukupnog broja glasova koji je pao za listu. Naime, ova tri preferencijalna glasa koji će vjerojatno bili izglasani za Hrvatski sabor neće odraziti volju birača i to će biti prevara birača jer će se glasovi rasuti. Ja ću recimo preferirati kandidate koji su deseti, dvanaesti i četrnaesti na listi a najviše glasova će normalno jer je najpoznatija osoba obično nositi liste i po volji predsjednika velikih stranaka će biti drugi, treći njegovi najbliži suradnici. Iako će kandidat moj na desetom mjestu dobiti 4, 4.5 tisuće glasova bit će treći po broju ili četvrti po broju glasova od svih kandidata na listi. Neće preći u Sabor jer neće priječi prag od 10%. A ući će onda slijedom s liste onaj koji je drugi, treći ili četvrti sa 500, 600 ili 1000 glasova. I to je po meni nepravedno i taj dio bi se također trebao promijeniti. Ako već se neće ukinuti prag, onda ga treba smanjiti na 5%. Jer ako lista treba 5% da pređe prag zašto i kandidat treba 10% a ne 5%? Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi zastupniku gospodinu Davoru Vlaoviću na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega gospodin Branimir Glavaš. Izvolite.
Ja nemam takvih iskustava kao vi. Recimo ja sam bio prvi na listi u 4 izbornoj jedinici i izabran sam u Hrvatski sabor, ali i po preferencijalnim glasovima na toj listi HDSSB-a također sam dobio najveći broj glasova. Da je netko ispod mene dobio više glasova od mene taj bi mene u tom slučaju preskočio. Prema tome, ne dijelim vaše mišljenje i smatram da prag od 10% nije tako prevelik, veći je problem za manje stranke priječi ili postići onaj rezultat izbornog praga 5%. Ako vi pređete i vaša stranka pređe izborni prag od 5% budite uvjereni da ćete imati jednog, dva ili tri kandidata odnosno osobe sa vaše liste koji će preći taj prag od 10%. Kod mene na mojoj listi koliko se sjećam prošao je još gospodin Šišljagić prag od 10%, dakle dvojica smo prešli taj prag. Ja sam dobio nešto više od gospodina Šišljagića tako da sam pokupio i taj preferencijalni mandat. Da je gospodin Šišljagić kojim slučajem dobio od mene više preferencijalnih glasova meni bi bilo zabadava što sam bio na prvom mjestu. Prema tome, mislim da se ta primjedba baš i najbolje ne uklapa u ovo što ste rekli, a naročito na lokalnim sredinama, naročito na lokalnim sredinama gdje su jedinice lokalne samouprave i upravo vrlo male sredine, gdje se ljudi međusobno dobro poznaju naročito u općinama pa isto tako i u gradovima. I Grad Osijek je grad od 100 tisuća stanovnika ali nije prevelik. Svi se mi manje-više poznajemo. A isto tako i za županijske skupštine, te županije nisu prevelike, naša je preko 300 tisuća stanovnika, imate vi županija od 100 tisuća stanovnika, i od 200 tisuća stanovnika i mislim da se ljudi poznaju i treba uvesti te preferencijalne glasove. Smatram da je dovoljno taj prag od 10%.
Zahvaljujem uvaženom kolegi gospodinu Branimiru Glavašu na odgovoru na repliku. Ovim smo iscrpili replike po ovoj raspravi. I slijedeći se za pojedinačnu raspravu javio uvaženi kolega zastupnik gospodin Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kada se donose zakoni u Hrvatskom saboru uvijek je dobro da prvenstveno nisu namijenjeni za nekoga a još bi bilo bolje ukoliko nisu i nema osjećaja da su namijenjeni za nekoga odnosno da se pišu radi nekoga kako bi se onemogućio u nečemu šta je njegovo legitimno pravo u ovom trenutku po važećem zakonodavstvu. Znači ukoliko, neko je to već spomenuo u raspravi imamo moment da se prijaviti za izbore možete najkasnije 6 mjeseci prije lokalnih izbora što će biti za jedno mjesec i nešto dana i više neće nitko moći se kandirati u nekom drugom gradu ukoliko ne bi imamo prebivališta, ukoliko ne bi živio u toj sredini. Mi dolazimo ovdje u ovoj situaciji sa izmjenama ovoga zakona koji će se možda desiti narednih mjesec dana, da ćemo utjecati na izbore u jednom gradu. I opravdano ljudi nakon što je to i kolega Grmoja jučer iz MOST-a rekao da se zakon donosi de facto zbog toga što je jedna stranka nominira čovjeka koji je po njegovom mišljenju ili mišljenju MOST-a ne bi trebao biti kandidat za gradonačelnika iz Dubrovnika i da pomognu de facto drugoj stranci kako taj ne bi bio kandidat. Ljudi danas u Hrvatskoj zbilja ovaj zakon opravdano zovu Lex Vlahušić odnosno zakon koji se piše radi jednog jedinog čovjeka jer se njega očito ne može pobijediti na izborima od strane MOST-a i HDZ-a. I na ovaj način pokušavaju onemogućiti da se čovjek kandidira. Ono što je još poraznije u toj situaciji čovjek je dobio pravomoćnu presudu 2015. godine, 6 mjeseci uvjetno zbog toga što grad nije bio oštećen ali je on napravio nešto što nije smio i on je u ovom trenutku na procesu rehabilitacije. S obzirom da se radi o rehabilitaciji od 3 godine njemu će rehabilitacija isteći krajem 2018. godine. I kao da nikad nije napravio to kazneno djelo će se voditi u evidenciji u RH. Znači godinu i nešto dana nakon izbora po ovom prijedlogu zakona čovjek bi bio tretiran kao da nikad to kazneno djelo u Hrvatskoj nije napravio. Znači mi donosimo čak i ovaj zakon ograničen na jednog čovjeka u ovom trenutku samo za jedne izbore jer je 2020. gospodin Vlahušić i po ovom zakonu će se ponovno moći kandidirati za gradonačelnika Dubrovnika ukoliko to on bude htio, odnosno 2021. godine. Graditi svoj rejting, graditi svoj ja bih rekao politički rad na ovaj način koristeći vladajuću većinu da se pogoduje i da se obračunava sa ljudima nije dobro. I na taj način mislim da bi trebali uzeti u obzir kolege iz MOST-a i uzeti primjere koji postoje u životu da li se netko može kandidirati ili ne i da li je to ispravno ili nije ne samo iz njihovog kuta gledanja da li će gospodin Kristić ili netko drugi imati jednostavniju situaciju na lokalnim izborima u Dubrovniku. Jer uvjeren sam da to prvenstveno može pasti i na Ustavnom sudu. Sa druge strane ono šta mene također zanima a zbog čega tu nema nikakvih pomaka niti prijedloga, danas evo govorimo i o preferencijalnim glasovima na lokalnim izborima. Kolega iz MOST-a je govorio da je to komplicirano, drugi se zalažu da to bude. Ja mislim da to nema veze sa kompliciranošću, nego jednostavno da smo mi stvorili određene standarde u Hrvatskoj i da će to kad-tad biti i na lokalnoj razini i za europske izbore i za parlamentarne izbore. Znači, standarde ćemo kad tada usvojiti. Ono što mene više brine što se pod krinkom daljnje demokratizacije i uvođenje više preferencijskih glasova de facto puno toga neće promijeniti. Vi opet nećete moći biti kandidat ukoliko evo kolege iz MOST-a misle da ograničuju vodstva stranaka u tome da imaju neki presudan utjecaj opet nećete moći biti kandidat ukoliko niste po volji onoga koji predlaže. Zato ja se zalažem za to i opet kao i jučer prilikom drugog zakona danas govorim da bi se i tu trebalo voditi računa da građani imaju direktno svog predstavnika u skupštini županije, grada ili općine, odnosno općinskom i gradskom vijeću koji bi njih direktno predstavljao. Znači da se i tu uvede direktna demokracija i da ljudi znaju koji je njihov zastupnik. Ja sam uvjeren da će to kad-tad također u Hrvatskoj biti, ali sam isto tako uvjeren da predlagač ako to bude i u sljedećem ciklusu rasprave Klub zastupnika MOST-a neće biti MOST. Jer ja mislim da MOST-u nije u interesu to. I tu bi se pokazalo kolege iz MOST-a da zbilja želite daljnju demokratizaciju. A zašto MOST-u nije u interesu? Zbog toga šta oni vrlo teško će moći nekada imati nekog tko će imati većinsku podršku u određenoj izbornoj jedinici. Ali to bi bilo ispravno, pa onda ja mislim da bi možda i MOST bio najuvjerljiviji predlagač takvog zakona, da kaže želimo izborne jedinice, izborne okruge, da onda vidimo koliko će glasova gospodin primjerice Bulj dobiti u izbornom okrugu u Cetinskoj krajini. Da li njega građani Cetinske krajine žele više ili žele nekoga drugoga? Ili gospodin Šimić u Osijeku? Da vidimo da li će tad biti zastupnik u Osijeku izabran gospodin Vrdoljak ili gospodin Šimić. Znači to su po meni iskoraci koji bi pomogli ljudima da direktno odlučuju o tome tko će biti njihov zastupnik, jer isto ovako možda netko u MOST-u je i zaslužio taj mandat direktno. Ali kao što smo jučer čuli gospodin Bulj kaže da se na platformi MOST-a ušlo u Sabor ne zbog toga što se baš htjelo recimo nekoga od zastupnika ponaosob MOST-a da uđe u Hrvatski sabor. To je po meni nešto šta bi moglo uvjeriti građane Republike Hrvatske da MOST zbilja želi direktnu demokraciju. Uvedite izborne okruge bez obzira šta vrlo vjerojatno niti u jednom od tih izbornih okruga neće MOST imati prvog čovjeka jer to tako nije ni sada bilo na ovim izborima. 10% nije isto što i 35 ili 34 i vjerojatno tak neće biti niti u budućnosti. Ali onda bi napravili misiju i napravili bi nešto korisno za hrvatske građane. Klub zastupnika SDP-a će vrlo vjerojatno tijekom rasprave o takvom prijedlogu možda imati sličan stav, ali naravno o tome trebamo raspravljati tek kad to dođe na stol. Nemojte raditi samo ono u ovom trenutku što vama odgovara, nego napravite nešto što bi moglo biti korisno, dugoročno za Republiku Hrvatsku i njezine građane. I onda možete očekivati podršku i od opozicije. Ukoliko vam je zbilja stalo da Hrvatski sabor donosi zakone oko kojih ćemo se svi složiti i oko kojih ćemo imati stvarno dojam u Hrvatskoj da Hrvatski sabor o nečemu odlučuje. Vidjet ćemo kako će se to u drugom čitanju odviti i sa te strane ja nisam i neću podržati ovakav zakon zbog toga što zbilja imam dojam da se on radi radi jednog čovjeka. Imam dojam da se radi na brzinu i radi naravno stvaranja … [[Govornik se ne razumije.]] to sam već nekoliko puta istaknuo. I volio bih da se ove izmjene uvrste, znači ovo što sam rekao ne samo, preferencijsko glasovanje je o.k. Ali jedan od pedeset ili tri od pedeset u gradu Zagrebu zbilja ne znači ništa. Ali kada bi svaka zagrebačka četvrt imala jednog zastupnika to bi značilo nešto jer bi ljudi u Maksimiru glasali za nekoga tko živi u Maksimiru i koji ih predstavlja u Gradskoj skupštini ili bilo gdje drugdje. I ukoliko zbilja želite takve izmjene, želite ljudima omogućiti ne proforme ili načelnu daljnju demokratizaciju izbornog zakonodavstva onda predložite to da ljudi znaju tko je njihov zastupnik.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi gospodinu Gordanu Marasu. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega zastupnik gospodin Marko Sladoljev.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine Maras. Pa vi ste u ovoj raspravi već dva, tri puta spomenuli gospodina Vlahušića, vi ste s njim opsjednuti, ne mi. Njega uopće nismo spominjali u raspravi. Pa nismo mi krivi što je on počinio ono što je počinio. Teoretski se taj zakon mogao nazvati lex Grmoja ako bi počinio neko djelo i ako bi mu bilo zabranjeno kandidirat se na lokalne izbore. Dakle, lex Vlahušić uopće ne stoji jer je on jedini gradonačelnik koji je na ovom mjestu sa tom optužnicom i sa tom kaznom. Dakle, teoretski taj zakon se može bilo kakao nazvati ako bi bilo osuđeni ti ljudi po tom kaznenom djelu.
Zahvaljujem uvaženom kolegi gospodinu Marku Sladoljevu na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Gordan Maras, izvolite.
Pa kolega Sladoljev ne može se nazvati zbog toga što ste i sami rekli i u raspravi ste spominjali da je on jedini u Hrvatskoj. Znači onda ne možete nikako nikoga uvjeriti, a vi imate čovjeka koji je zainteresiran se dolje kandidirati i biti gradonačelnik i bio je dosta aktivan u nevladinim organizacijama u Dubrovniku koji bi htio postati gradonačelnik. Znači to je jedan kroz jedan, stvar percepcije i dojma je takva pogotovo nakon što je jučer kolega Grmoja to rekao. Kao nije baš dovoljno jasno danas rekao ali je rekao. Evo danas su to mediji prenijeli ali to nije dobro. Znači mi ne možemo ovdje raditi zakone krojene po volji jedne političke opcije za jedan slučaj koji postoji u Republici Hrvatskoj. I još usput nakon svega toga čovjeka su izabrali građani Dubrovnika da im bude ponovno gradonačelnik. Znači vi znate bolje što treba Dubrovniku iz MOST-a iz Rijeke, Osijeka, Sinja, Solina, Zagreba, vi znate bolje što treba građanima grada Dubrovnika nego oni sami. Pa nemojte patronizirati grad Dubrovnik i građane grada Dubrovnika oni najbolje znaju koliko će i kako teško kazniti Vlahušića ili neće i da li će ga ponovno birati ili neće. Pogotovo za ovakva kaznena djela. Ja ne govorim za nešto što je nanijelo veliku štetu gradu Dubrovniku, što je napravio netko tko zbilja ne bi u nikakvoj varijanti trebao biti kandidat jer bi narušavao neke određene društvene odnose koje imamo u RH ali gospodina Vlahušića su nakon toga svega o čemu vi sad danas govorite i zbog čega inzistirate te promjene u zakonu su ga izabrali za gradonačelnika. I što ćemo sad? Sad ga želite maknuti iz utrke da ga opet ne bi mogli imati mogućnost birati.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Gordanu Marasu na odgovoru na repliku. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega zastupnik gospodin Siniša Varga, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Sabora. Evo ponukan sa i današnjim i jučerašnjim replikama odnosno razgovorima i izlaganjima gospodina kolege Ivana Pernara i sad na kolegu Marasa uspio sam proučiti sudsku praksu de facto dva gotovo istovjetna slučaja. Imamo slučaj gospodina Vlahušića gradonačelnika Dubrovnika koji je optužen bio da je potpisao nešto što nije smio i imamo gospodina kolegu danas ministra Olega Butkovića iz Novog Vinodolskog također da je potpisao nešto što nije smio. Obojica su se branili gotovo kada se pročitaju sudski spisi i vidi se da se obrana temeljila gotovo na istoj stvari, da su to hrpa papira, potpisne mape koje se mahnitalo potpisivalo bez čitanja i obrana je bila uvažena u slučaju gospodina Butkovića i on je oslobođen optužbe, a u slučaju kod gospodina Vlahušića nije prihvaćena i on je pravomoćno osuđen. To je neujednačena sudska praksa o kojoj je gospodin Pernar govorio i to je nešto što smatram da ne smije biti pojava u hrvatskom društvu i Sabor na takve stvari mora ukazivati i djelovati iako govorimo o trodiobi vlasti, svi znamo naše ustavne uloge, međutim ta neujednačena sudska praksa itekako ima utjecaj i na ove razgovore koje imamo danas ovdje vezano za izmjene dopuna ovoga zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi zastupniku gospodinu Siniši Vargi na replici. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Gordan Maras.
Hvala lijepo. Kolega Varga vi vjerojatno i pod utjecajem jednog drugačijeg sustava pravnog jer ste tamo i odrasli imate ujednačenost prakse kao nešto što bi trebalo biti. To u Hrvatskoj nažalost nije tako. Sudovi presuđuju i njih se treba držati. Ovdje je problem nešto drugo, problem je što kolegama iz MOST-a ne bi smetalo ni da je Butković presuđen za ono što mu se stavljalo na teret i glasali bi za njega za ministra. To ne bi bio problem. Znači, ministar možeš biti, gradonačelnik ne možeš biti ni kandidat. Znači ministar možeš biti izabran, gradonačelnik ne možeš biti ni kandidat. Znači mi moramo uvesti iste standarde, netko je to već govorio danas, za sve javne funkcije i za sve one koji predstavljaju hrvatske građane, a također se radi o Hrvatskoj vladi. Isto tako mislim što se morala tiče da stranke ne bi smjele podržavati ne one, to je kolega iz Slavonskog Broda iz HDZ-a govorio, mislim da se zove Šimić, one koji su kaže čekamo pravomoćnost presude. Čovjek je priznao sve. Znači, gospodin Kirin je priznao sve pa je kasnije odvjetničkim manevrima razdvojio svoje suđenje pa sad ne priznaje, pa onda optužuje ove iz FIMI MEDIA-e da je to sad i na isti način se brani kao Sanader. Vjerojatno će to na kraju isto i završiti. Znači, dobit će on svoju presudu. Ali HDZ-u ne smeta što je on 2 puta branio boje HDZ-a u Virovitici ali evo sad podržavaju zdušno da se ljude koji su kandidirani i koji se kandidiraju za gradonačelnika da se ne mogu kandidirati zbog presude uvjetne od 6 mjeseci, bez obzira što im je još malo pa istekao i ovaj probacijski rok odnosno neće biti više ni u evidenciji kaznenih djela.
Zahvaljujem uvaženom kolegi zastupniku gospodinu Gordanu Marasu na odgovoru na repliku. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega zastupnik gospodin Ivan Pernar, izvolite.
Hvala predsjedniče. Htio bih se samo osvrnuti, evo upravo mi je preko facebooka poslao poruku novinar iz Dubrovnika i piše u poruci i kaže gospodine Pernar ja sam taj koji je otkrio tu aferu sa Vlahušićem. I kaže što je bilo, veli novac je neki koliko sam shvatio grad posudio ali je novac sav vraćen nazad gradu i u presudi Vlahušiću piše kaže on meni da je šteta u biti nula kuna ali da je on kao iznevjerio birače i zato je na kraju krajeva i osuđen valjda nekakvom uvjetnom kaznom ili što već. Znači nije se radilo o nekom stvarnom velikom krimenu. Ono što bih htio napomenuti jest sljedeće, a to je da iako kolege iz HDZ-a i MOST-a daju neka svoja obrazloženja i za trenutni zakon u neformalnim razgovorima, oni zapravo itekako dobro znaju zašto se ovaj zakon dovodi, a taj zakon je ponavljam se dovodi zato da bi se jednog čovjeka izbacilo iz utrke. I stoga dajem punu podršku u kolegi Vargi koji je ukazao na problem kako bi rekao neujednačenosti sudskih presuda s jedne strane, a s druge strane čak i da vi dobijete za neku marginalnu stvar znači tipa, da ne navodim konkretan primjer, ali znači da dobijete kaznu da gulite krumpire dva dana, vi se svejedno nećete moći kandidirati dok ne protekne taj rehabilitacijski rok od tri godine. Znači smatram da bi prijedlog zakona morao reći, kako bi to rekao, razlikovati ako ga se već po sili uvodi, da razlikuje težinu samog djela, a ne da po samoj klasifikaciji djela kaže eto više ne možeš na izbore. Hvala.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi gospodinu Ivanu Pernaru na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega gospodin Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Pernar, evo moj prijedlog sada iz ove vaše rasprave, vi ste rekli nije bilo nikakve štete, ja mislim da to ne služi gradonačelniku na čast bez obzira što nije napravio štetu da je napravio nešto što nije sukladno zakonu niti proceduri. To nije nešto s čime bi se neki gradonačelnik trebao hvaliti. Ali konkretan prijedlog kolegama iz MOST-a za sljedeću raspravu, neka uvrste da se ne može kandidirati neko tko je dobio zapriječenu kaznu veću od tri godine zatvora ili više, da na taj način također zlouporaba položaja i ovlasti se može rangirati i rangira se Kaznenim zakonom, da li je bilo štete, kolika je šteta itd., znači sudovi presuđuju kazne. Kazna nije ista uvjetna od šest mjeseci i kazna nije ista kada netko dobije kao što je dobio bivši premjer deset ili sedam ili osam godina. Znači ukoliko imamo rangiranje po težini kaznenog djela onda nema potrebe uopće rangirati ga u određene kategorije jer ćete se onda dovesti u situaciju kao što je jučer govorio kolega Grbin da zbog naguravanja ili nečega također neko neće moći biti kandidiran. Ali ukoliko je kazna zatvora i sud je to odredio veća od tri godine, to je onda djelo koje zbilja ne zaslužuje da se neko kandidira za čelnika jedinice lokalne samouprave, bez obzira o kojem se kaznenom djelu radi. Znači to je moj prijedlog čime bi otklonili sumnju da se to radi radi jednog čovjeka i čime bi otklonili sumnju da ćete kažnjavati nekoga za nešto što mu neće zamjeriti niti njegovi sugrađani u njegovoj jedinici lokalne samouprave. Ukoliko je zapriječena kazna zatvora veća od tri godine ili je neko presuđen na taj način onda neka nema pravo biti kandidat za jedinicu lokalne samouprave za gradonačelnika ili župana.
Zahvaljujem uvaženom kolegi gospodinu Gordanu Marasu na odgovoru na repliku. I posljednji se za repliku za ovu raspravu javio uvaženi kolega zastupnik gospodin Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Maras spominjali ste preferencijalni glas i naravno razne načine izbora na koji se mogu provesti izbori. Naravno da preferencijalni glas je ono najbolje što može biti i ništa to po meni isto ne bi bilo da bude da Ministarstvo uprave dobro analizira i da se provede i tehničke mogućnosti da se vide ostvarivosti kao što znate taj isti dan su izbori za vijeće i gradonačelnika i regionalnu upravu županije i za županijske skupštine također i za župane. Međutim, kada govorite spominjali ste sada i okruge, moguće je i ta varijante, moguća je varijanta i da bude u okviru županija. Ako neka županija ima 500 da okvirno bude 17, 18 tisuća jedan saborski zastupnik toliko birača okvirno kada se podijeli ukupno dobije 151 zastupnik i naravno da se u tom okviru može po županijama. Neka bi imala pet zastupnika, neka bi imala 10, neka 15, ali okvirno bi proporcionalno zastupnik imao istu težinu, isti mandat bi imao težinu. Kada govorite o okruzima, kada govorite o lokalnoj samoupravi rekli ste da je iz svakoga okruga bi bilo dobro ili svake mjesne zajednice ili kvarta. Pa osobno pošto sam evo ja tri, četiri puta i sada sam predsjednik mjesnog odbora i nije me nitko stavio u politiku nego sam svojom nezavisnom listom tri puta dobio mjesne odbore u svome selu i na to sam ponosan jel sam krenuo odozdal nije me glavar stavio na neku listu, naravno da je i to pozitivno da se vrati dvodom, ako treba od najviše razine ako vi mislite da je to dobro znači da bude regionalna zastupljenost. Može biti 70 saborskih zastupnika, 70 da bude 71, a 71 da bude u drugome domu zbog regionalne ravnomjernosti. Ima tu varijanta dosta, ali o tome treba puno ozbiljnije razmišljati. Ovo je sasvim jedan drugi prijedlog kojemu treba ići i vaše rasprave su dobre možda za ministra uprave da se uvede u budućem prijedlogu jer zasigurno će se ići u konačnici na izmjene kompletne Zakona o izborima kako na lokalnoj tako i za Sabor RH.
Zahvaljujem uvaženom kolegi zastupniku gospodinu Miri Bulju na repliku. Odgovor na repliku uvaženi kolega zastupnik gospodin Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Ako ćete to predložiti onda ćete me zbilja uvjeriti da je javni interes ispred stranačkog jer činjenica je ono što sam vam malo prije govorio, to vam nitko neće moći reći u Hrvatskoj kao u slučaju Vlahušića da to ide vama u korist. Znači ovdje kod Vlahušića će vam to svi reći zato što imate dolje kandidata za gradonačelnika koji aspirira na slično biračko tijelo. Znači to nisu glasači HDZ-a ovi koji su glasali za Vlahušića. Kada ne bi bio takav jedan jaki kandidat na toj sceni onda bi vaš kandidat imao puno veće šanse nego što će imati sada. Ovako će u drugi krug vjerojatno ući HDZ-ov kandidat i Vlahušić kao što je to bilo i zadnji puta. U slučaju kada bi predložili izborne jedinice, nitko u Hrvatskoj vam ne bi mogao prigovoriti da to radite radi sebe jer to vjerojatno kao stranci MOST-u ne odgovara. Ali na kraju krajeva bi uvjerili ljude da radite nešto što je u njihovom interesu. Ja ću vas tu objeručke podržati i prihvatiti taj prijedlog ukoliko bude išao u tom smjeru i ja se nadam da će to tako i biti. I borit ću se u okviru svoje stranke da i moja stranka prihvati takve izmjene zakonodavstva jer bih ja zbilja htio takvu direktnu demokraciju da ljudi znaju tko je njihov. Sada kada imamo preferencijski glas i vi koji ste dobili 10-ak tisuća glasova, ja koji sam dobio skoro 14 to nije isto jer mi ne znamo tko su ti ljudi a ja želim da znam, da tamo gdje živim, gdje radim, gdje mogu doprinijeti da mi ljudi kažu, da, ti si moj zastupnik i da mi se na taj način obraćaju jer će biti samo jedan zastupnik iz svakog izbornog okruga ili izborne jedinice. Koja je to varijanta? Ja se slažem da trebaju ostati i liste i okruzi i to treba nekako iznivelirati. Ali napravite to i podržati ćemo, odnosno ja ću vas podržati a potruditi ću se da vas podrži i moja stranka.
Zahvaljujem uvaženom kolegi gospodinu Gordanu Marasu na odgovoru na repliku. Ovime smo iscrpili replike na ovu raspravu i sljedeći se za pojedinačnu raspravu javio uvaženi kolega zastupnik Maro Kristić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege zastupnici. Kroz rasprave koje se vode o ova dva zakona jučer i danas u Hrvatskom saboru mogli smo najbolje vidjeti koliko je kome stalo do uređene zemlje i suzbijanja korupcije kriminala i svega onoga što je ovu bogatu zemlju punu potencijala dovelo na rub siromaštva u ovih 25 godina koliko je proteklo od osamostaljenja. Mogli smo vidjeti one zastupnike koji razumiju koliko je politička pozornica osjetljivo mjesto i koji razumiju da je to nulto mjesto tolerancije na najteže oblike kaznenih djela ali smo mogli vidjeti i one zastupnike koji podupiru to da se ubojice, silovatelji, lopovi mogu naravno bez problema kandidirati i obnašati časne dužnosti poput saborskog zastupnika, gradonačelnika, načelnika i ostale dužnosti vijećničke u gradovima i županijama. Smatram tragičnim zapravo da među nama sjede ljudi koji imaju takve stavove i koji pozivaju da je dobro činiti kriminal jer to se isplati. Samo činimo to s javnim novcem, nemojmo to činiti u privatnim tvrtkama jer siguran sam da oni ne bi zaposlili takve ljude u svojim privatnim tvrtkama. To oni naravno nazivaju političkim progonom zato što jednostavno drugim imenom to ni ne znaju nazvati. Bez iti malo gnušanja na jedno od takvih kaznenih djela koje je recimo počinio gradonačelnik Dubrovnika za kojeg ja tvrdim i ne znam uopće da li se ovaj zakon na njega odnosi a to je po meni najteže kazneno djelo, to je kazneno djelo zlouporabe i položaja i ovlasti na poziciji gradonačelnika. Dakle kada netko zavuče svoju ruku u proračun jednog grada, još najpoznatijeg grada u Hrvatskoj sa najbogatijim proračunom onda to je tragedija još i veća. Slažem se apsolutno da treba razlikovati kaznena djela po svom karakteru i sukladno tome i težini i ozbiljnosti kaznenog djela, određivati kriterije za zabranu kandidiranja i zato i jesmo otvorili raspravu kako bi svi mogli dati svoje konstruktivne prijedloge. Pozivanje na ocjenu ustavnosti po meni je čisti strah od gubitka pozicija i političke zaštite koju uživaju takvi pojedinci. Osim toga, naravno i Ustavom RH je omogućena, ostavljena mogućnost oduzimanja određenih ovlasti, odnosno ograničenja po pitanju kandidiranja određenim osobama koje su se zbog nečasnih ili osobito nečasnih radnji, koje su osuđene i ogriješile su se o pravni sustav Republike Hrvatske. Također takva odredba je postojala i u Zakonu koji je na snazi pa je naravno Ustavni sud tada nije ni poništio. Ja smatram da je krajnje vrijeme da se obične građane ove zemlje u najmanju ruku izjednači s nama koji uživamo privilegije. Ako se pojedini kazneni zakoni koji se odnose na one koji obnašaju javne funkcije ne primjenjuju u praksi. Onda predlažem da ukinemo te kaznene zakone. Nema potrebe da takvi kazneni zakoni postoje. Neka oni koji su se bavili nečasnim radnjama neka nesmetano nastave krasti. Samo nemojmo onda biti licemjerni u isto vrijeme onemogućavajući onoj jadnoj čistačici koja radi za 2500 tisuća kuna, kojoj mjesečni honorar iznosi onoliko koliko nekima od nas iznosi trošak službenog putovanja na sjednicu Sabora da se ne može kandidirati zato što je u neimaštini i jadu možda ukrala kruh u pekari da bi prehranila svoju djecu. Naposljetku ću reći da sa ovim prijedlogom ne uskraćuju ničija ustavna prava zato što je on potpuno usklađen sa kaznenim zakonima, dakle niti jednoj osobi koja će zbog donošenja ovog zakona snositi sankcije neće se trajno ograničiti njegova prava nego samo za vrijeme izvršenja kazni i trajanja rehabilitacijskih rokova što je potpuno u skladu sa zakonom i usklađeno s Ustavom Republike Hrvatske. Mislim da bi svi časni ljudi trebali podržavati koji sjede ovdje u ovom Hrvatskom saboru podržavati ovakve prijedloge na način da se uključe i daju svoje prijedloge za unaprjeđenje ovog zakona i ja ih pozivam da to naprave kroz ovo trajanje javne rasprave. Jer vidjeli smo da nam je do jučer glavni kriterij za tjeranje osoba sa javnih funkcija u ovoj sabornici bilo je li nečija baba bila u partizanima ili je netko možda u mladosti nosio ustašku kapu ili je netko prijavio lažnu adresu. A pojedincima u ovoj sabornici sada i najteži oblici kaznenih djela ne predstavljaju ništa. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi zastupniku gospodinu Maru Kristiću. Imamo nekoliko replika na vaše izlaganje. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega zastupnik gospodin Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Kristiću, u vašoj raspravi ste me ponovno uvjerili u biti da se tu radi o konkretnom slučaju i da se zakon donosi zbog konkretnog slučaja. Jer ako vi cijelo vrijeme govorite najteži oblici, najteži oblici, pa recite mi kako je onda sud presudio da čovjek dobije 6 mjeseci uvjetno ako je to najteži oblik nekog kaznenog djela koje je netko mogao izvršiti? Znači 6 mjeseci uvjetno i rekao sam vam, tijekom 2018. godine čovjek će se brisati iz evidencije kao da se nikada ništa nije desilo. I opet, sada da se vi postavljate u tu poziciju, znači vi svojim sugrađanima govorite da su oni u biti nesposobni rasuđivati zbog toga što su izabrali gradonačelnika sa takvom presudom. Znači vi kao zastupnik iz Dubrovnika svojim sugrađanima objašnjavate da oni nisu sposobni presuditi i prosuditi koga izabrati za svog gradonačelnika nego ćete vi odlučiti u njihovo ime i omogućiti im da sljedeći put ne mogu glasati za čovjeka. Pa ja mislim da to nije u redu prema vašim sugrađanima, njih podcjenjujete. Vi ste prvi koji bi se trebao boriti u biti da se Vlahušiću omogući kandidatura na slijedećim izborima. Recite evo sada to javno pred hrvatskom javnošću koja nas ovdje gleda da želite da se Vlahušić kandidira i da ga pobijedite na izborima. Ne zakonom nego ga pobijedite na izborima ukoliko mislite da je to moguće. A sa druge strane, postoje mnogi oni koji su napravili štetu hrvatskom proračunu, proračunu Grada Dubrovnika, županije nebitno koji nisu napravili kazneno djelo. Postoje recimo neke mogućnosti da dobijemo tužbe pojedinih investitora koji su potrošili stotine milijuna kuna u Hrvatskoj, da ne realiziraju svoju investiciju i da sutra Grad Dubrovnik, županija ili Hrvatska plaća novac zbog toga što ti investitori nisu realizirali ono što je već bilo dogovoreno. Šta ćemo sa tom štetom koja nije kaznena ali će šteta koja se mjeri stotinama milijuna kuna možda?
Zahvaljujem uvaženom kolegi zastupniku gospodinu Gordanu Marasu na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega zastupnik gospodin Maro Kristić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ja ću vam samo ponoviti dvije teze koje mi provlačimo kroz raspravu od jutros. Prvo, prilikom predlaganja ovog zakona mi se apsolutno nismo vodili time da uskratimo mogućnost kandidiranja baš jednoj osobi nego smo htjeli vratiti poljuljano povjerenje građana u izborni sustav. To što vi mislite da se to odnosi na gospodinu Andrea Vlahušića to je vaš problem, to nije moj problem. Ja neću tumačiti presude koje su donijele institucije pravne države, ja osobno imam dovoljno morala da sam počinio jedno takvo kazneno djelo nikad se ne bih kandidirao za niti jednu javnu funkciju nigdje, nigdje, baš ama baš nigdje. I ukoliko se dogodi sutra meni neka presuda takva ja ću apsolutno isti sekunda odstupiti. Evo toliko vam mogu reći.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi zastupniku gospodinu Maru Kristiću na odgovoru na repliku. Slijedeća replika uvaženi kolega zastupnik gospodin Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega evo cijelo vrijeme se proteže da će MOST Nezavisnih lista imati kandidata za gradonačelnika uglavnom od kolege Marasa. Pošto ste vi iz Dubrovnika vidio sam, dobro bi bilo da pojasnite stvarno ima li, ja ne znam za tu osobu, ima li MOST Nezavisnih lista kandidata za gradonačelnika jel to je cijelim svojim razgovorom, govorima, repliciranjima kolega Maras spominjao. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi zastupniku Miri Bulju na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega zastupnik gospodin Maro Kristić. Izvolite.
Poštovani kolega Bulj, ja samo mogu reći da se prilikom donošenja ovog zakona apsolutno nije ciljalo na glavu gospodina Vlahušića, ali upravo zbog činjenica da su upravo naše kolege koji sjede s desne strane nisu rukovodili moralnim načelima prilikom kandidiranja osoba nego su davali podrške pravomoćno osuđenima ovakav zakon je izašao praktički iz našeg kluba kao prijedlog. Ne zato što se ciljalo na gospodina Vlahušića nego upravo da bi podigli jednu razinu morala u hrvatskoj politici koja je odavno poljuljana. Što se tiče kandidature bilo koga na lokalnim izborima u Gradu Dubrovniku još je o njoj rano govoriti. Ja sam bio kandidat na proteklim izborima, sučelio sam se s gospodinom Vlahušićem i ostalim kandidatima. Nisam ušao u drugi krug. Mislim da sam odradio korektno tu svoju dužnost, pružio sam mu ruku, ukoliko on se bude mogao kandidirati i drugi puta ako ja budem kandidat naravno da ćemo se sučeliti. Ako ovaj zakon slučajno kači njega, meni je žao, nisam ja taj koji je počinio kazneno djelo zlouporabe položaja i ovlasti, počinio ga je gospodin Vlahušić.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi zastupniku gospodinu Maru Kristiću na odgovoru na repliku. Slijedeća se prijavio za repliku uvaženi kolega zastupnik gospodin Marko Vešligaj. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo ukratko samo puno se danas ovdje stvarno priča u ovom domu o moralnosti od strane jedne političke opcije. Ali znate svi mi koji se bavimo politikom, svi koji pripadamo političkim opcijama svugdje bi mogli možda naći nekakvu trulu jabuku. I kod vas isto ima osoba koje imaju također, kojima se također mogu pripisati upravo ovakva djela koja stoje u ovom prijedlogu zakona. Zato samo bi poručio da nemojmo previše moralizirati oko toga. Svi se slažemo oko toga. Gospodine spomenuli ste u jednom trenutku da netko štiti ubojice, silovatelje itd. U kraju iz kojega ja dolazim taj ne može niti da se tako izrazim doći ni blizu da se kandidira za bilo koju funkciju, ni za člana mjesnoga odbora ne može proći. Budite uvjereni u to. Tako da možda malo više tu i samostalne doze jedne samokritičnosti ništa drugo. I još bi htio jednu stvar, malo ću sad okrenut onu temu od ovoga, bilo je dosta spominjano tema mjesnih odbora, znači općenito mjesne samouprave, slažem se, gospodin Bulj je spominjao prvi doticaj građana sa jednim oblikom vlasti. Veliki su problemi, ja od kad sam došao za gradonačelnika pokušavam graditi jedan odnos sa tim mjesnim odborima. Znači osigurali smo za mjesne odbore stavku u proračunu, redovno održavamo sastanke ali znate šta? Ljudi gube jednostavno interes, jer ljudi su svjesni da nemaju nikakvoga utjecaja na odlučivanje i strašno gube interes. Moja osobna nekakva čak stav da bi trebalo političkim strankama ograničiti uopće da kandidiraju ljude na izborima za mjesne odbore. Neka ljudi glasaju baš za ljude jer jedino na taj način u jednom malom selu, dajte si zamislite tu situaciju kad dođe iz HDZ-a, iz SDP-a, iz MOST-a, to su kuća do kuće. Znači imaju jedan interes samo da izgrade vodovod, da naprave cestu. Znači to je njihov cilj, to je njihov interes. Znači bolje tu da se glasa za ljude i da na neki način maknemo političke stranke iz toga procesa. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi zastupniku gospodinu Marku Vešligaju na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega zastupnik gospodin Maro Kristić. Izvolite.
Pa evo vi ste gospodine zastupniče upravo kroz svoju raspravu najbolje pokazali da se ovaj zakon koji donosimo nije odnosio na jednu osobu. Rekli ste da možda i među nama ima onih koji podliježu pod ovaj zakon. Niti ja, niti moji kolege se toga ne bojimo. Ukoliko netko od nas bude, siguran sam ukoliko netko od nas podliježe pod ovaj Kazneni zakon siguran sam da će imati dovoljno moralne vrijednosti da odstupi na vrijeme da ne dolazi u poziciju da njega eliminira zakon. Jer među nama su sve časni i odgovorni ljudi. A što se tiče vaših drugih prijedloga evo pozivam vas da se uključite u javnu raspravu od 30 dana. Pred nama je drugo čitanje zakona, pred nama je tematska sjednica. Javna rasprava ima toliko prostora da i uskladimo i katalog kaznenih djela, da odredimo razmjernost kaznenih djela u odnosu na zabranu kandidiranja. Dakle evo poziv svima na razgovor i raspravu cijeli dan. Na to pozivamo a vi uporno drvite o jednoj osobi da se zbog nje donosi zakon. Evo to je meni malo loše i nekako nije primjerno ovoj sabornici.
Zahvaljujem se uvaženom kolegi gospodinu Mari Kristiću na odgovoru na repliku. S ovim smo iscrpili replike na ovu raspravu. Slijedeći se za pojedinačnu raspravu prijavio uvaženi kolega zastupnik gospodin Ivan Pernar. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Htio sam pitati samo budući da imam pojedinačnu i završnu riječ u ime kluba jel mogu sve s govornice ili moram s mjesta 10 minuta, pa 5 minuta s govornice? Ako smijem s govornice bio bi jako zahvalan.
Pojedinačna rasprava s mjesta, u ime kluba ispred govornice.
Dobro, onda ću ja s mjesta govoriti 10 minuta, pa ću se preseliti naprijed. Hvala. Htio bi reći da puno je ovdje rasprave o Izbornom zakonu jer izbori na kraju definiraju tko čini vlast. Međutim, ja često puta napominjem da stvarna vlast u ovoj zemlji nismo mi koji smo izabrani predstavnici naroda već neke druge strukture van granica naše zemlje koje nitko na izborima nije izabrao. I to je onaj najveći apsurd. Kako je moguće da odluke u našoj zemlji i o našoj zemlji donose ljudi koji nikada na izbore nisu izašli. I u zadnjoj Vladi prije ove smo imali situaciju da nam čovjek iz Kanade koji zapravo hrvatski ni ne govori jako dobro, koji ne sjećam se da li je rekao više recimo od dvije proširene rečenice, koji je dobio nula glasova na izborima je instaliran za premijera. Mislim da je vlast u Hrvatskoj u rukama bankarskih i korporativnih krugova koji diktiraju novcem i kapitalom, a da smo svi mi koji ovdje sjedimo potrošna roba i zapravo nas se uvijek žrtvuje. Inače kako god se koja Vlada mijenja u konačnici se sve svodi na to da se miču figure koje su na prividnoj poziciji vlasti da se sva krivnja prebacuje na njih. U svojoj knjizi kako je Nastao novac ili Mehanika novca ne sjećam se obje sam napisao, napisao sam da će Milanović biti žrtvovan i da će Karamarko biti žrtvovan i da će sudbina i jednom i drugom biti ista. Tada 5 godina unazad, odnosno 4 godine to se činilo nemogućim, međutim nakon samo malo vremena upravo se to obistinilo. Sudbina premijera Plenkovića kao i budućeg premijera, odnosno koji će doći iz redova SDP-a kada i ako će doći biti će ista. Naime, financijski sustav baziran na kreditu koji nas uništava i upropaštava nikada neće preuzeti odgovornost za probleme u državi i uvijek će prebacivati krivnju na pojedince, na političar. I isti oni mediji koji danas uzdižu Andreja Plenkovića za koju godinu će ga spuštati i govoriti vi ste krivi za to što nije došlo do gospodarskog oporavka, vi ste krivi za to što ljudi kopaju po smeću, vi ste krivi za te deložacije itd. Iako stvarna krivnja nije bila niti na njemu, niti na Oreškoviću, niti na Milanoviću, niti na njihovim predstavnicima. Svi ti ljudi zapravo su samo provodili politiku koju je unaprijed odredio netko drugi. Zbog toga sam gospodinu Plenkoviću rekao da on nije zapravo državnik i vođa iako bi ja volio da je on i jedno i drugo, već tek jedan stečajni upravitelj. Dame i gospodo, bez obzira tko došao na načelničke ili gradonačelničke funkcije, svi gradovi i sve općine izuzev Dubrovnika i Dubrovačkko-neretvanske županije grcaju u dugovima i kreditima, i posljedično će svi oni ostajati bez imovine a stvarne odluke koje će donositi biti će u sve manjem i manjem opsegu i na kraju će se svesti na puke administrativne stvari. Žao mi je što mi kao zastupnici ovdje nećemo nikada na dnevnom redu imati raspravu o pitanjima o kojima ja govorim već isključivo o tehničkom načinu izbora tzv. formalne vlasti, jer ona neformalna nju ne vidimo na tv kamerama i meni je oduzeta prilika da diskutiram s tim ljudima. Ja bi volio sa ljudima koji stoje iznad Plenkovića koji stvarno donose odluke o našoj zemlji, volio bi njih ovdje maltretirati za govornicom. Volio bi da oni ovdje sjede i da njima repliciram i da govor upućujem njima. Međutim, njih ovdje nema. Znači ja sad pričam u praznu a čak i kad pričam gospodinu Plenkoviću zapravo opet pričam u prazno jer nije on taj koji je odlučio recimo provoditi tajne deložacije već je odlučio netko drugi da bi sakrio problem neotplativosti kredita i zaštitio strane banke koje satiru našu zemlju. Što se tiče kolega iz MOST-a ja vjerujem da oni imaju dobre namjere, međutim želim reći gospodinu Maru Kristiću koji će se kandidirati na idućim izborima za dubrovačkog gradonačelnika a na kojima Andro Vlahušić se neće moći kandidirati ukoliko se zakon ne radi zbog gospodina Vlahušića onda mogu galantno staviti odredbu u ovaj zakon da se nove odredbe odnose tak na one osobe koje su kažnjene nakon što ovaj zakon stupi na snagu. Na taj način takva djela bi se u budućnosti sankcionirala a gospodin Vlahušić na kojeg se čini se trenutno jedino odnosi ovaj zakon ne bi bio izbačen iz izborne utrke. Također htio bi navesti još jednu stvar, oni koji se političkim putem uspinju na način da u političkim procesima i putem izmjena Izbornog zakona a ne demokratskim putem i voljom bilo članova stranke ili naroda dolaze na vlast na isti taj način podmetanjima i konstruiranim procesima i pasti će sa vlasti. Gospodine Brkić vi ste predsjedavajući, vaš prethodnik Karamarko upravo se služio metodama dolaska na vlast koje su ga na kraju i srušile. Takve metode za svaku su osudu i toga ste vi svi svjesni, ali ipak niste svjesni toga da će prije ili kasnije sve metode koje upotrebljavate protiv političke opozicije i svojih neistomišljenika kad-tad biti upotrijebljene i protiv vas samih. I na kraju krajeva dok se mi međusobno ovdje svađamo i prepiremo državni dug naše zemlje raste ubrzano tako će ubrzano ići i privatizacija naše zemlje, tako će ubrzano ići i osiromašenje našeg naroda, a o tim pitanjima dame i gospodo rasprave nema jer je o tim pitanjima rasprava zabranjena. Odluke koje je MOST, koji se izdaje za teške poštenjačine i ljude koji imaju čistu savjest i čist moral, odluke koje su oni donosili znači što su sjedali skupa sa Timom Oreškovićem kad su telefonskim putem rasprodavali našu domovinu ne mogu se smatrati časnima. Međutim, kazneno djelo veleizdaje odnosno stavljanje naše države u izravan položaj ovisnosti o nekoj drugoj državi maknuto je sa popisa kaznenih djela. Stavljanjem odnosno promjenom uloge Središnje banke našeg HNB-a u mjenjačnicu i stavljanjem naše zemlje u izravan ovisan položaj o stranom izvoru novca, u našem slučaju euru, učinjena je veleizdaja jer smo mi izravno stavljeni u ovisan položaj o drugim državama odnosno Središnjoj europskoj banci. Ta kaznena djela, uključujući i privatizaciju, što je zapravo masovna i kolektivna pljačka isto kao i zaduživanje u ime naroda koji od toga najmanje profitira isto kao i totalno promašena tečajna politika i Ovršni zakon i sve drugo sve to se dame i gospodo radi po zakonu. Jednog dana kao što se govori danas za Hitlera da sve što je on činio je činjeno po zakonu tako će se govoriti i da sve ono što je Hanžeković činio se činilo po zakonu. Najveći lopovi u našem društvu a to su bankari predvođeni Prkom, Lukovićem i ostatkom ekipe nikada se neće naći pod ovakvim montiranim procesima i u ovakvim optužnicama. A upravo su oni isisali najveći novac iz naše zemlje. Umjesto njih na optuženičkim klupama nalazit će se kolege iz svih redova iz svih stranaka. Jednog po jednog će se javnosti predstavljati kao velikog lopova i uzročnika problema iako je kao što sam napomenuo glavni uzrok svih problema u našoj zemlji negdje drugdje. Da vam dam samo sliku odnosno jednu presliku stvarnosti Ivo Sanader na sudu je optužen i osuđen pa je kasnije presuda pala da je primio mito od bankara iz Hypo banke da bi se naša država zaduživala kod te banke. Međutim, bankar koji je na sudu svjedočio da mu je davao novac nikada nije osuđen. Prema Kaznenom zakonu kazneno djelo nije samo uzimanje mita već i davanje mita. A jasno je da je nadređena ruka uvijek ona koja daje jer ta ruka je uvijek iznad one koja prima. Ruka koja je davala bila je ruka bankara i taj bankar je tražio povlasticu i pogodovanje od strane premijera Ive Sanadera i taj bankar nikada nije bio osuđen, naprotiv on je bio svjedok. Smatram da je sve ovo čemu svjedočimo danas kao i jučer jedna najobičnija farsa i skretanje sa stvarnih problema u našoj zemlji, a ti problemi mogu biti riješeni samo promjenom Zakona o Narodnoj banci i stavljanjem Narodne banke u funkciju našeg naroda kao izmjenom Zakona o obveznim odnosima i ukidanjem valutne klauzule. Gospodine predsjedavajući mogu nastaviti sada svoj govor sa govornice, hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi zastupniku gospodinu Ivanu Pernaru. Možete sjesti. Ja bih vas molio gospodine Pernar u ovoj vašoj raspravi ste imali elemente vizionarstva i Nostradamusovog proroka ali bih vas molio ovaj Visoki dom nije baš mjesto gdje ćemo na tako olak način blatiti i tako ružno govoriti o određenim osobama. Nismo ovdje pozvani da budemo suci, postoje institucije države koje će o tome odlučiti. Dakle, ja vas molim i još jednom apeliram na vas nemojmo na tako ružan način govoriti o određenim osobama. Bez obzira na vaše osobno mišljenje vi ste zastupnik hrvatskog naroda u najvišem Domu predstavničkom hrvatskog naroda i nemojmo slati odavde loše poruke, loše obrasce ponašanja. Još jednom vas molim za to. Iako ste maloprije obećali mom kolegi prethodniku predsjedavajućem da nećete to više ponavljati pa evo nadam se da treći put i Bog pomaže. Za ovu raspravu za repliku se javila uvažena kolegica zastupnica gospođa Grozdana Perić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Evo strpljivo slušam ove eskapade već nekoliko dana i kao nova zastupnica htjela bih samo poručiti upravo ovo što ste vi prije rekli. Dakle, u Ustavu piše da je Hrvatski sabor predstavničko tijelo građana i nositelj zakonodavne vlasti u RH, članak 71. Dakle, svi mi ovdje koji sada predstavljamo svoj narod trebamo se držati upravo ovog članka zakona i ne blatiti ovaj časni Dom. Isto tako ne blatiti građane koji su nas izabrali i koji su nam dali povjerenje da ovdje mijenjamo ono za što smatramo da treba poboljšati. Dakle, ako smo legalisti, a pretpostavljam da jesmo legalisti kada smo ovdje, da svi želimo bolje u funkcioniranju države i ne možete na takav način karakterizirati pojedine ljude koji su živjeli u nekom vremenskom periodu, radili ono što su najbolje mogli isto tako oni neki su sankcionirani na ovaj ili onaj način. Tko kaže da sutra nećemo biti mi za nešto sankcionirani bez obzira o kojoj vrsti kaznenog djela se radilo. Daj Bože da nitko nikada to ne napravi. Međutim, mi smo ti koji moramo poštivati zakone ove države a koje a propos toga mi izglasavamo. Isto tako kada govorite o bankama, bankarskom sustavu itd. mene zapravo začuđuje u kojem vremenu vi živite. I nekada kada je nastajao ovaj sustav dakle vrijednosti morate znati da postojali su razlozi zašto se nešto događalo, a isto tako ukoliko smatrate da tako nešto ne treba postojati onda me zapravo čudi da ste se uopće natjecali da budete dio ovoga Doma jer očito da ne postoji način kako to legalno kroz sustav riješiti. Dakle, oprostite da ste onda promašili obavljanje djelatnošću kojom se sada bavite.
Zahvaljujem se uvaženoj kolegici saborskoj zastupnici Grozdani Perić na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega zastupnik gospodin Ivan Pernar. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Htio bi reći da živimo u vrijeme kada reći istinu znači uvrijediti, međutim navest ću samo jedan primjer, Hrvatski sabor ne može mijenjati Zakon o HNB-u bez suglasnosti EU. Ako EU odnosno Europska središnja banka ne da svoju suglasnost, mi ovdje možemo htjeti što god želimo ali mi te promjene ne možemo napraviti, što znači da mi nismo ti koji možemo donositi odluku već mi smo izravno podložni odlukama koje je donio netko drugi, što znači da se odluke odnosno recimo Zakon o HNB-u u suštini ne može više donositi u ovome Domu već se on donosi po uputama, po direktivama izvana. A te direktive u interesima su stranih banaka koje drže našu zemlju pod monetarnom okupacijom. Zbog toga naša zemlja i naš narod žive u dužničkom ropstvu, a naši građani u teškom siromaštvu. Gospođo uz HDZ-a vas, vi mislite da ja sramotim Hrvatski sabor time što govorim da Hrvatski sabor nije nosioc vlasti u ovoj zemlji i da se zemljom upravlja izvana, međutim gospođo, puno je veća sramota to što ljudi kopaju po smeću, što stoje u redovima pred pučkom kuhinjom, što prosjače na ulicama i što autobusi puni mladih ljudi izlaze iz zemlje. Nažalost gospođo draga, zbog svih tih zločina zaključnom sa zločinom veleizdaje vi i vaše kolege iz stranke HDZ nemate nikakvog osjećaja srama niti odgovornosti. Da vi imate srama i odgovornosti danas sram ne bi bio na Hrvatskom saboru i hrvatskim zastupnicima, koji umjesto da zastupa interese svojih građana, zastupa interese svojih nalogodavaca odnosno šefova svojih stranaka koji im daju direktive i upute. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi zastupniku gospodinu Ivanu Pernaru na odgovoru na repliku. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Gospodine Pernar, kada kažete MOST se pravi poštenjačinom, nemamo se mi šta poštenjačinama praviti ili ne praviti i nitko nije bez grijeha, nitko se ne more baciti kamenom. Tako pošto ste vi bili u HDZ-u i ja sam bio, ali ja isti dan kada je došao Sanader na vlast izašao sam iz HDZ-a osnovao nezavisnu listu i sve to vrijeme kada ste vi vjerovali, ja vam to neću zamjeriti, pošto vi zamjerite nama da je Tim Orešković premijer ili gospodin Varga što je bio ministar zdravlja, isto čovjek patriot, isto koji je iz Kanade i htio je donijeti te dobre vrijednosti, vi možete zamjeriti ali ne možete na taj način. Da ima veleizdaje ima, tako ja vama ne mogu zamjeriti dok se je uhićivalo, lociralo, transferiralo generale za vrijeme Sanadera, vi ste vjerovali da nas on vodi u svjetlu budućnost Europe. Tako ste vi jučer kazali, ali ja vam to ne zamjeram. Znači svi imamo nekakve svoje moralne stavove, a drugo je nešto što je zakonito. Znači ja vas iznimno slušam i sigurno da je velik utjecaj rasprodaja banaka koja je dana u tuđe ruke, monetarna politika apsolutno nemam utjecaj, ja se s tim ne slažem o tome se možemo složiti, o brojnim stvarima. Ja sam bio protiv rasprodaje hrvatske imovine cijelo vrijeme, mene doslovno također na lokalnoj razini gazilo nogama zbog toga, privodilo u borbi za ljude, ali ne možete se vi na nekoga kamenom bacati, a recimo jučer ste kazali da ste vjerovali u Sanadera, da ste vjerovali. To nije vaš grijeh, ali ne možete osuđivati nekoga. Tada je također rasprodavano sve, uhićivano, locirano, ponižavano. Da, ljudi su u kontejnerima i zajedno se moramo izboriti i stisnuti, pa i vaše ideje implementirati zajedno sa nama ovo što treba, ali jedino zajedno, ne iskačuć. Ovo govorim ljudski bez ikakvog politikanstva. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi zastupniku gospodinu Miru Bulju na replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega zastupnik gospodin Ivan Pernar. Izvolite.
Gospodine Bulj, hvala vam na vašoj opasci i zapravo ću reći sljedeću misao, ja nisam vjerovao Ivi Sanaderu, ja sam vjerovao medijima koji su tada govorili svi zdušno da nas u EU čeka bolja i sretnija budućnost. To je bilo prije deset godina. Tada sam mislio da je Amerika obećana zemlja i da NATO širi mir i stabilnost po svijetu, bio sam dijete imao sam 18 godina, vjerovao sam u sklopu svih tih laži i u to da Ivo Sanader pozitivac, jer su ga mediji tako predstavljali. Moja najveća greška i grijeh i krimen bila je što vjerujem medijima, ali prije deset ili devet godina ja sam shvatio da je to bila jedna velika manipulacija, a nažalost veliki dio naših građana to još uvijek ne shvaća te i dalje podupire HDZ i tu njihovu politiku koja vodi samo rastakanju našeg državnog bića, raseljavanju našeg naroda i iz BiH i iz Hrvatske kao i velikoj raspodjeli odnosno podjeli na nekolicinu bogatih i mnoštvo siromašnih građana. Taj proces raslojavanja društva u ovom političko ekonomskom uređenju je neizbježan i on će sa vremenom poprimati sve katastrofalnije razmjere. I u tom procesu javna i društvena svojina brzo će prijeći u ruke stranaca, a naši građani u tim i takvim poduzećima raditi će tek kao sluge stranih gazda. U takvom modelu i u takvoj državi dame i gospodo mi danas živimo. A vi kolege iz MOST-a, ja nemam ništa protiv vas, vi vjerujete da kroz ovaj sustav možete nešto promijeniti, ali u ovom sustavu gospodine Bulj nema budućnosti za našu zemlju. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku gospodinu Ivanu Pernaru na odgovoru na repliku. S ovim smo iscrpili sve replike po ovoj raspravi. Sljedeći se za raspravu javio u ime Kluba zastupnika Živog zida i Abeceda demokracije završnu riječ gospodine Ivan Pernar. Izvolite za govornicu gospodine Pernar.
Poštovane dame i gospodo, dragi građani. Opet vam se obraćam sada sa ovoga mjesta, govorim pred praznom sabornicom odnosno polupraznom jer ovdje ima doslovce 11, 12, 13, 14, 15 ljudi i jedan na odlasku. Drage dame i gospodo teme o kojima sam ja danas ovdje govorio nikoga ne zanimaju. A te teme nikoga ne zanimaju zato jer je saborskim zastupnicima odnosno većini njih u životu jako dobro i oni briga nemaju. Za njih je ovaj sustav dobar i oni nemaju namjeru i volju da ga mijenjaju. Pa ipak ja sam siguran da postoji u srcima saborskih zastupnika koji danas ovdje stoje i slušaju želje, volje i nade za promjenama u našoj zemlji. Apeliram da na njih i na njihovu savjest da od puta koje vodi poniženju naših građana, a to poniženje u svakom slučaju se svodi na deložacije zbog nemogućnosti vraćanja kredite, da stanu na stranu vlastitog naroda i pobune se protiv sustava kojem služe. Ja sam kao vijećnik mlad u Zelenoj listi u Gradskoj četvrti Stenjevec, bio izabran i prepirao sam se tada sa Mariom Jelićem koji je predvodio tamo SDP. Ja sam dugo vremena mislio da je moj neprijatelj Mario Jelić i SDP, međutim kada sam shvatio kako funkcionira financijski sustav shvatio sam da moj neprijatelj nije niti SDP niti HDZ niti Mario Jelić, niti Zoran Milanović, niti Tomislav Karamarko, niti Andrej Plenković, niti ljudi koji meni ovdje repliciraju, već je naš zajednički neprijatelj financijski sustav baziran na kreditu odnosno nemogućnost države da stvara novac već kao što sam rekao i prošlom govoru odnosno raznije nemogućnost države da bez posredstva privatnih banaka dolazi do novca. Takva situacija je stavila našu državu u ovisan položaj pram stranih banaka i zbog toga budući da država ovisi o stranom novcu kako bi financirala svoje potrebe te banke određuju njenu politiku odnosno politiku Vlade, a ne saborski zastupnici. Strane banke su te koje su dale zahtjev odnosno nalog za telefonsku rasprodaju naše zemlje odnosno te iste banke su te koje će tražiti od našega premijera Andreja Plenkovića da našu djedovinu uzme putem poreza na nekretnine, a imovinu naše države stavi na bubanj. Dame i gospodo, ono što se događalo obitelji Dukić na dan kada je gospodin Andrej Plenković postao premijer, ta sudbina uskoro čeka sve više naših građana, a na kraju krajeva gubitka imovine neće biti pošteđena niti naša vlastita država. Kako naš dug ubrzano raste kao države, a s druge strane imovina države se ubrzano smanjuje, kad-tad naći ćemo se u monetarnim škarama, što znači da ćemo doći do trenutka kada ćemo imati enorman dug, a nećemo više imati imovine za prodati. U tom trenutku strani kreditori kao stvarni vlasnici naše zemlje tražit će provođenje okrutnih mjera štednje, tražit će smanjenje javne uprave i ono što kolege iz MOST-a nazivaju borbom protiv uhljeba. Ti uhljebi koji su danas sigurni kojima je dobro, također moraju znati da ovaj sustav je okrenut protiv njih kao što je i protiv svih ostalih ljudi, te da će oni biti prve žrtve takve sulude politike. Apeliram na kolege iz HDZ-a i SDP-a da ne budu taoci politike koja nas sigurno vodi u propast, apeliram na njih da unutar svojih stranaka djeluju na ljude oko sebe i na svoje članove, da se pobune protiv sustava vladanja našom zemljom odnosno upravljanjem našom zemljom izvana. Ja kao pojedinac ne mogu ništa učiniti, nas iz Živog zida trenutno je samo četvero u ovom Visokom domu. Ja ne vjerujem da će Živi zid ikada samostalno osvojiti vlast, ali ako vi gospodo iz HDZ-a i SDP-a dignete svoj glas i pobunite se protiv takvog načina upravljanja naša zemlja ima šanse. Svojedobno sam rekao gospodinu Grčiću iz SDP-a ako SDP ikada okrene leđa onoj eliti, vrhu piramide moći od 1% i stane na stranu 99% građana ja sam gospodine Grčić odmah spreman pružiti ruku i dati moj potpis. Tu istu poruku i uputio sam i Andreju Plenkoviću. Moja borba kao ni borba mojih kolega nije osobne naravi i nije za pozicije niti gradonačelnika niti zastupnika. Mi smo se u ovoj borbi našli zato jer nismo našli drugog načina da ukažemo na probleme u kojima se naša zemlja nalazi. Pozivam naše građane da se probude i trgnu iz sna iz hipnoze u kojoj nas drže mediji zadnjih 20 godina. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi zastupniku gospodinu Ivanu Pernaru na ovoj raspravi. Imamo jednog prijavljenog za repliku. Uvaženi kolega zastupnik gospodin Marko Sladoljev. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Pa gospodine Pernaru kada ste prebrojavali zastupnike jeste uspjeli prebrojati svoje zastupnike koje trenutno … [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem se na replici gospodinu Marku Sladoljevu. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik gospodin Ivan Pernar. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodinu Sladoljevu i moja bi želja bila da moje kolege danas jesu ovdje, međutim za razliku od kolega iz HDZ-a koje danas ovdje nisu i MOST-a moje kolege znaju jako dobro što ja govorim i shvaćaju bit problema. Poanta u konačnici nije koliko je nas ovdje već koliko nas razumije ovo o čemu ja govorim. A koliko se meni čini takvih je jako malo. Ja vas ne osuđujem niti vam išta predbacujem. Naprotiv, ja vas poštujem i volim kao čovjeka i moja želja je za vas da skupa sa mnom i s kolegama i iz HDZ-a i iz SDP-a se zajedno pobunite protiv ovog sustava koji drži našu zemlju u ropstvu, a građane ponižava. Vaš neprijatelj nije Ivan Pernar, nije Marin Škibola, nije Branimir Bunjac, ni Ivan Vilibor Sinčić, naš problem je gospodin Marijan Hanžeković, mason 33. stupnja koji je prodao dušu vragu i koji putem svoje odvratne žute štampe Jutarnje lista napada i vrijeđa sve one koji se suprotstave njegovom modelu ovrha odnosno lišavanja građana života i isisavanja životne energije iz njih. Zbog toga pozdravljam napor vas kolega iz MOST-a da mu oduzmete posao prisilne naplate ovrha u ime HRT-a. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi gospodinu Ivanu Pernaru na odgovoru na repliku. Ponovno se ponavlja isto, nadam se da će ovaj vikend blagotvorno djelovati na vas i da nećete ubuduće vrijeđati na ovakav način osobe koje nisu tu i da ćete se kloniti takvih ponašanja jer činite povredu Poslovnika. Ali ovaj put vam nećemo izreći nikakav ukor. Evo s ovime smo zaključili raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Završit ćemo današnji rad. Nastavljamo sjednicu u srijedu 26. listopada u 9,30 sati s glasovanjem o ovoj točci dnevnog reda koju smo danas raspravili, dakle o prijedlogu Zakona o dopunama Zakona o lokalnim izborima, prvo čitanje. A sjednicu nastavljamo nakon glasovanja sa točkom 5. dnevnog reda a to je prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona. Još jednom vam se zahvaljujem svima na nazočnosti na raspravi. Želim vam ugodan vikend i sretan povratak vašim obiteljima, vašim domovima. SJEDNICA PREKINUTA u 15,50 SATI.
Onda hvala vam lijepo na razumijevanju, onda prelazimo na glasovanje. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o lokalnim izborima, prvo čitanje, P.Z. br. 8. Predlagatelj je klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. 1. Prihvaća se prijedlog zakona o dopunama Zakona o lokalnim izborima. 1. Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim uključimo se i glasujmo. 82 za. Utvrđujem da je većinom glasova ovakav zaključak donijet kako su ga predložila saborska tijela. Znači za je bilo 82 zastupnika, suzdržanih 26 i protiv su bila 3 zastupnika. Kolega Panenić, izvolite.