Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege! Pred nama je prijedlog Odluke o osnivanju istražnog povjerenstva za utvrđivanje činjenica u svezi s izdanim državnim jamstvima kreditorima privatnog društva Brodogradilište "Viktor Lenac" Rijeka sada u stečaju. Taj prijedlog iniciralo je kao što vidite 16 zastupnika. Iako piše da je 16 zastupnika ni osobno nisam bio u prilici zbog toga što taj dan nisam boravio u Saboru potpisati takvu jednu inicijativu, takav jedan prijedlog a iz kontakata sa velikom većinom zastupnika u ovome Saboru stekao sam dojam da postoji dosta zastupnika koji bi se pridružili ovakvoj inicijativi i ovome prijedlogu. Mislim da nije upitna uopće ustavna i zakonska osnova za donošenje ovakve odluke. Dakle, utemeljen je razlog i utemeljena je ova inicijativa velikog broja zastupnika da se danas pred Hrvatskim saborom o tome otvori raspravi i krene sa ovom inicijativom. Davanje državnih jamstava Brodogradilištu "Viktor Lenac" rijeka za kredite potrebne njegovim privatnim vlasnicima odobravala je Vlada Republike Hrvatske proteklom sazivu na zahtjev primarnog vlasnika gospodina Damira Vrhovnika direktora brodogradilišta kojem su prijateljske i partijske veze s predsjednikom Vlade gospodinom Ivicom Račanom tada u to vrijeme i potpredsjednikom Vlade gospodinom Slavkom Linićem i ministrom financija gospodinom Matom Crkvencem omogućile dobivanjej kredite od banaka kojima su izdana državna jamstva za odobrene kredite brodogradilištu. Radi se o više banaka. To je Hrvatska banka za obnovu i razvitak, Raiffeisen banka Austrija sa sjedištem u Zagrebu, Privredna banka Zagreb kojim će brodogradilište u svrhu osiguravanja kredita izvršiti upis hipoteke na nekretninama i objektima koji čine pomorsko dobro u brodogradilišnoj luci Martinščica. Brodorementna luka "Viktor Lenac" u Martinščici je pomorsko dobro koje ne može biti u privatnom vlasništvu jer se na pomorskom dobru ne može stjecati vlasništvo ni druga stvarna prava kao što je primjerice hipoteka. Protivno izričitoj zakonskoj odredbi da se na pomorskom dobru ne može stjecati vlasništvo ni druga stvarna prava to se u slučaju Brodogradilišta "Viktor Lenac" ipak dogodilo kroz provedenu privatizaciju brodogradilišta. Utvrđivanje svih okolnosti u kojima je izvršena privatizacija brodogradilišta u kojoj se enormno bogatio njegov direktor gospodin Damir Vrhovnik nesumnjivo predstavlja javni interes naročito u odnosu na davanje brodogradilištu kredita i državnih jamstava sa zasnivanjem hipoteke na pomorskom dobru koje je opće dobro od interesa za Republiku Hrvatsku i pod njezinom je zaštitom. Prema tome, postoji opravdan razlog, postoji javni interes poreznih obveznika da se otvori ovo pitanje. Davanje državnih jamstava za kreditiranje brodogradilišta i plaćanje po izdanim jamstvima pitanja su od javnog interesa. To nitko ne može osporiti da ne postoji javni interes svih poreznih obveznika da se o tome počne raspravljati, da se skine magla sa tog slučaja i da javnost o tome bude upoznata. Model stranačkog i osobnog prijateljstva primijenila je prošla Vlada u davanju jamstava za kredite bez pravnog i vrijednog pokrića koje nije hipoteka na pomorskom dobru. Taj model podrške privatnom interesu na štetu općeg je klasičan slučaj povrede javnog interesa koji je ugrožen tim presedanom i za buduće slične slučajeve moguće sprege osobnih interesa i veza s visokim državnim dužnosnicima u najvišim tijelima državne vlasti, u konkretnom slučaju u Vladi Republike Hrvatske. Analizirajući dokumentaciju koja je bila dostupna meni u pripremi ove točke jasno se vidi da se tu radi o ljudima osim bivšeg premijera Ivice Račana, bivšeg potpredsjednika Vlade gospodina Slavka Linića, bivšeg ministra gospodarstva gospodina Goranka Fižulića, bivšeg ministra financija gospodina Mate Crkvenca i o još nekim u nizu bivših funkcionera i vrlo važnih čimbenika bivše hrvatske Vlade. Cilj ovog istraživanja povjerenstva kojeg predlažemo je utvrđivanje svih činjenica u svezi s postupkom odobravanja i davanja državnih jamstava bankama za kredite, privatnom društvu Brodogradilište "Viktor Lenac" d.d. Rijeka posebice onih jamstava za odobrene kredite kojima je u svrhu osiguranja povrata kredita predloženo zasnivanje hipoteke na pomorskom dobru. Što to znači svima je jasno. Istražno povjerenstvo mora utvrditi kome i pod kojim uvjetima bivša Vlada Republike Hrvatske je mogla davati financijska i činidbena jamstva te po čijem zahtjevu i na čijem prijedlogu je takva jamstva izdavala s naročitim osvrtom na odluke bivše Vlade koja je za svako pojedino jamstvo donosila. U postupku utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su utjecale na donošenje odluka Vlade temeljem kojih su izdana jamstva kreditorima pojedinih banaka istražno povjerenstvo je dužno izvršiti uvid u isprave i financijske dokumente te pribaviti važne izjave svjedoka, nalaze vještaka i druge dokaze koji su bili potrebni za odlučivanje o zahtjevima za izdavanje državnih jamstava. Budući da je Brodogradilište "Viktor Lenac" završilo u stečaju te se sada provodi stečajni postupak nad društvom "Viktor Lenac" na Trgovačkom sudu u Rijeci istražno povjerenstvo bi moralo utvrditi koja je potraživanja Republika po izdanim jamstvima prijavila i koju financijsku štetu su Republici Hrvatskoj prouzročila plaćanja i obveze po izdanim jamstvima. U postupku koji će voditi istražno povjerenstvo ako ga ovaj Sabor usvoji a ja sam duboko uvjeren da hoće je dužnost svakoj osobi čiji se rad ili ponašanje ispituje, posebice dužnosnicima bivše Vlade prethodno poimenično spomenutim omogućiti očitovanje o činjenicama i okolnostima njihova djelovanja u svezi s izdanim državnim jamstvima, njihovim korisnicima i bankama u čiju su korist ta jamstva izdana. Područje istraživanja obuhvaća djelatnost svih državnih tijela, naročito Ministarstva financija, Ministarstva gospodarstva i drugih involviranih ministarstava ili upravnih organa kao i sudskih te svih pravnih i fizičkih osoba koje su na bilo koji način povezane ili mogu pomoći pri utvrđivanju činjenica u svezi sa izdavanjem državnih jamstava privatnom društvu "Viktor Lenac, d.d. Rijeka" koje je išlo u stečaj. Istraživanje bi trebalo početi od 1. izdavanja državnog jamstva u korist Hrvatske banke za obnovu i razvitak, za kredit Brodogradilištu "Viktor Lenad, d.d. Rijeka" koje je po njegovom zahtjevu od 5. srpnja 2001. godine predložilo Ministarstvo gospodarstva kao resorno Ministarstvo za predlaganje jamstva Vladi. Podsjećam da je tada na čelu gospodarstva, Ministarstva gospodarstva bio gospodin Goranko Fižulić, član koalicije, inače član LIBRE. Prvi zahtjev za odobravanje državnog jamstva za kreditiranje izgradnje objekata infrastrukture na području pomorskog dobra uputilo je Brodogradilište "Viktor Lenac" iz Rijeke, osobno potpisano od gospodina Vrhovnika, putem Ministarstva financija koje je tada vodio ministar Crkvenac, Ministarstva Vlade Republike Hrvatske od 20. lipnja 2001. kojem su u prilogu dostavili zahtjev za kreditiranje i izgradnje objekata, infrastrukture na području pomorskog dobra upućenog Hrvatskoj banci za obnovu i razvitak. Tom zahtjevu upitne opravdanosti i vjerodostojnosti dalo je podršku Ministarstvo pomorstva, prometa i veza svojim dopisom od 10. srpnja 2001. godine. Fižulićevo Ministarstvo gospodarstva je svojim dopisom od 11. srpnja 2001. godine predložilo tadašnjoj Vladi Republike Hrvatske odobrenje državnog jamstva za kredit Hrvatske banke za obnovu i razvoj u visini od 16 milijuna američkih dolara, navodeći da je Brodogradilište u pretežnom privatnom vlasništvu stranih dioničara, iz Nizozemske, Sjedinjenih Američkih Država, Austrije, Liberije i drugih. U dopisu se ističe mišljenje Ministarstva da kreditor za osiguranje svojih potraživanja nema mogućnosti upisati založno pravo na nekretninama na pomorskom dobru, ali u tom dopisu se daje potpora i smatra se opravdanim odobravanje kreditoru državnog jamstva koji drži opravdanim zbog dosadašnjeg poslovanja isplaniranih, planiranim rezultatima za budućnosti, koji rizik državnog proračuna svode na minimum. Kasniji tijek događaja jasno je pokazao da je ta procjena bila potpuni promašaj i da rizik državnog proračuna nije bio minimalan, tog državnog jamstva prema državnom proračunu i poreznih obveznika nije bio minimalan već dapače da je bio jasan, nedvosmislen i potpun i u trenutku davanja takvog mišljenja i tumačenja. Ministarstvo gospodina Crkvenca je svojim dopisom od 16. srpnja 2001. uputilo tada Račanovoj Vladi prijedlog za donošenje Odluke o izdavanju državnog jamstva u korist Hrvatske banke za obnovu i razvitak po zaduženju Brodogradilišta "Viktor Lenac" iz Rijeke za kredit u iznosu od 16 milijuna američkih dolara. U spomenutom dopisu se ističe da se s obzirom na dosadašnje poslovanje Brodogradilišta koje traži kredit i planirane rezultate u budućnosti rizik naplate kredita iz državnog proračuna svodi na minimum. Dakle, ponovo teza koja se provlaći kroz Vladine dokumente gdje se naglašava da je rizik naplate minimalan, da je rizik naplate praktično beznačajan što je kasniji tijek događanja ali i tadašnji tijek događanja da se je htjelo to objektivno gledati sasvim govorilo suprotno. U traženju suglasnosti Ministarstva financija o namjeri davanja državnog jamstva za kredit Brodogradilištu "Viktor Lenac, Rijeka" konstatira se u dopisu Hrvatske banke za obnovu i razvitak od 13. siječnja 2002. godine da se društvo trenutno nalazi u poteškoćama, pa je stoga evidentno da ne realiziranje zahtjeva za kredit može rezultirati i pokretanjem stečajnog postupka. Zbog toga ukoliko Ministarstvo financija dostavi HABOR-u traženu suglasnost, ono je spremno kreditirati brodogradilište "Viktor Lenac" uz jamstvo Ministarstva financija. Dakle, HABOR tada ukazuje na ozbiljnost stanja u "Viktoru Lencu" ali Bože moj bankarski se ponaša ako to hoće netko platiti oni su spremni i odriješiti kesu i prebaciti onoloiko milijuna dolara ili eura ili stotina milijuna kuna koliko Ministarstvu financija odnosno tadašnja Vlada kaže i stane iza toga kada to propadne i da jamstva da će to vratiti. Brodogradilište je zatražilo i dobilo državno jamstvo za kredite, za obrtna sredstva koje su mu odobrile Privredna banka Zagreb u iznosu od 11 milijuna eura i Raiffeisenbank iz Zagreba u iznosu također od 11 milijuna eura a koje je odborila Vlada Republike Hrvatske tada Račanova Vlada odlukom od 21. veljače 2002. godine. Međusobna prava i obveze u osiguranju državnog jamstva ovim bankama Republika Hrvatska i brodogradilište "Viktor Lenac" regulirale su posebnim ugovorom od 8. ožujka o2002. godine. Početkom 2003. godine nastavlja se agonija Brodogradilišta "Viktor Lenac", ponovo se nalazi na rubu propasti, međutim, takva ponašanja i vrhovnika, inače stranačkog prijatelja tadašnjih čelnika hrvatske Vlade se nastavlja. Dakle, početkom 2003. godine, ponovo dolazi zahtjev Brodogradilišta za izdavanjem državnog jamstva Hrvatskoj banci za obnovu i razvitak na kreditno zaduženje Brodogradilišta, za donošenje razvojnog programa i osiguranja nedostatnih obrtnih sredstava, razvojnog programa tvrtke koja je gotova, koja je mrtva. Bilo je to 9. siječnja 2003. godine kojim se ističe dakle, Ministarstvo daje potporu ponovo 9. siječnja 2003. godine u kojem se ističe da odobrena državna jamstva unatoč prisutnom riziku smatra opravdanim podržati zahtjev brodogradilišta i predlaže ponovo Ministarstvu gospodina Crkvenca da se zahtjev udovolji i izda traženo jamstvo. Dakle, imamo jedan kontinuitet od nekoliko godina da se vrećama novac poreznih obveznika prebacuje u jednog "mrtvaca" u privatnom vlasništvu a između dioničara, jedan od značajnih dioničara je upravo prijatelj, osobni prijatelj i stranački kolega čelništva hrvatske Vlade u to vrijeme. U zahtjev da se daje službeno obrazloženje kreditiranja dovršetka razvoja baze "Viktora Lenca" i nedostajućih obrtničkih sredstava za osiguranje kredita, predlaže se i nudi se upisivanje hipoteka prvog reda nad zemljištem sa infrastrukturom brodogradilište, dodatno već ranije upisanih hipotekama na području pomorskog dobra brodogradilišta, i brodogradilišne luke. Sukladno ovom zahtjevu HABOR-a, HABOR odobrava ponovo Brodogradilištu "Viktor Lenac" kredit u iznosu 17 milijuna američkih dolara, odnosno 16 milijuna eura na 15 godina otplate kredita od čega 8 godina počeka. Dakle, nastavlja se taj kontinuitet, HABOR odobrava i nudi sredstva ako ima čvrsto i sigurno jamstvo da će ta sredstva kada prodadnu netko platiti. A ovaj puta kao i prethodnih nekoliko puta ponovo hrvatska Vlada jamči da će platiti ta sredstva. Unaprijed zna da prebacuje sredstva u bunar bez dna i da će to platiti porezni obveznici. Tada Ministarstvo financija također Ministarstvo na čijem čelu je gospodin Crkvenac predlaže Vladi donošenje Odluke o davanju državnog jamstva u korist HABOR-a, od 20, dopisom od 20. siječnja 2003. godine i daje prijedlog imovine za zasnivanje hipoteke u svrhu osiguranja državnog jamstva. Hipoteka prvog reda u korist HABOR-a, a drugog reda u korist Republike Hrvatske. Nakon otvaranja stečaja nad brodogradilištem “Viktor Lenac” d.d., sa kreditorima je Republika Hrvatska zaključila ugovore o reguliranju međusobnih odnosa i to s Privrednom bankom Zagreb ugovor o jamstvu od 13. ožujka 2002. godine, datiran 22. prosinca 2003. i s Hrvatskom bankom za obnovu i razvitak ugovor o reguliranju međusobnih odnosa po jamstvu. Rizični broj od 5. veljače 2003. zaključen 31. prosinca 2003. U ovim se ugovorima konstatira da je nad brodogradilištem otvoren stečaj pa su danom otvaranja stečaja 8. prosinca 2003. godine po sili zakona dospjele sve tražbine navedenih banaka koje su pozvale i Ministarstvo financija na plaćanje iznosa navedenih u ugovoru naprijed narečenim. Ministarstvo financija u pismu upućenom Državnom odvjetništvu u Rijeci od 16. veljače 2004. naznačilo je da Republika Hrvatska prema stečajnom dužniku, brodogradilištu “Viktor Lenac” Rijeka, ima potraživanja na ime sljedećih obveza: pod 1. Pariški klub, pod 2. Londonski klub i pod 3. izdana državna jamstva. U pismu se navode iznosi i to sa osnove Pariškog kluba 62 milijuna 853 tisuće 455 kuna i 0,1 lipa. S osnove Londonskog kluba milijun 367 tisuća 925, kuna, 62 lipe i na ime izdanih jamstava 256 milijuna 258 tisuća 309 kuna, 62 lipe. Na kraju treba ukazati na izvješće o reviziji pretvorbe i privatizacije brodogradilišta Viktor Lenac u studenom 2003. godine u kojem izričito stoji da s obzirom da dobivenim državnim jamstvima nisu ostvareni planirani ciljevi te da je za 2002. ostvaren gubitak uz smanjenje prihoda likvidnosti te povećanjem zaduženosti nisu ostvareni ciljevi privatizacije propisani odredbom članka 1. Zakona o privatizaciji. U spomenutom izvješću o obavljenoj reviziji detaljno se opisuju svi krediti koje je brodogradilište dobilo uz državna jamstva te koji, te kojim je stranim dioničarima gospodin Damir Vrhovnik prenio dionice koji su tako postali vlasnici brodogradilišta i zapravo bili stvarni korisnici državnih kredita i jamstava Republike Hrvatske. Nakon svega ovoga s pravom se postavljaju pitanja, a upravo je to potrebno radi utvrđivanja činjenica u svezi s prodajom i prenosom dionica strancima koji su stekli tako vlasništvo nad brodogradilištem u luci Martinščica koja je pomorsko dobro i radi utvrđivanja svih činjenica u svezi s izdavanjem državnih jamstava bankama koje su kreditirale brodogradilište “Viktor Lenac” iz Rijeke, dužno je istražno povjerenstvo istražiti. U prvom redu tko su stvarni vlasnici brodogradilišta “Viktor Lenac” kojemu su odobrena državna jamstva. Dalje, razloge zbog kojih su izdavana državna jamstva kreditorima, brodogradilišta i kako je brodogradilište koristilo dobivene kredite. Dakle kud je taj novac išao? Jer postoje osnovane sumnje da i pored svega toga što se je događalo kada su se odobravali ti krediti, taj novac nije trošen namjenski. Zatim koje su pravne i fizičke osobe sudjelovale u pripremi i odobravanju kredita s državnim jamstvima na temelju hipoteka? Vrijednost i karakter garancija jamstava koje je brodogradilište davalo za osiguravanje kredita. Analiza svih upisanih hipoteka na pomorskom dobru za dobivene kredite koje se ustvari ne može realizirati jer se na pomorskom dobru ne može stjecati vlasništvo niti pravo zaloga kao drugo stvarno pravo. Nadalje potrebno je utvrditi i provjeriti tok i rezultate postupka na Trgovačkom sudu u Rijeci po tužbi za brisanje vlasništva na pomorskom dobru Županijskog državnog odvjetništva u Rijeci kao i upisanih hipoteka koje treba brisati. Nadalje istražno povjerenstvo mora utvrditi sve važne činjenice o putevima i načinu trošenja financijskih sredstava iskorištenih kredita i dobivenih jamstava posebno u odnosu na mogućnost njihova odlaska u inozemstvo i plaćanja stranim partnerima i vlasnicima brodogradilištima. Zbog toga svega što je navedeno, a i zbog izjave gospodina Slavka Linića nedavno kako je svjestan da su pogriješili, nemam sad tu tu izjavu da je pročitam, ja bih molio da mi se donese, gospodine Drniću pa ću je pročitati, postoje osnovane sumnje i opravdani razlozi da se krene u ovo istražno povjerenstvo. I zbog toga predlažemo da Hrvatski sabor još na ovoj sjednici donese odluku o osnivanju istražnog povjerenstva za utvrđivanje činjenica u svezi s izdanim državnim jamstvima, kreditorima privatnog društva brodogradilište “Viktor Lenac” u stečaju. Koncept ove odluke, ja ću ga pročitati: Da se osnuje istražno povjerenstvo za utvrđivanje činjenica u svezi s izdanim državnim jamstvima kreditorima privatnog društva brodogradilište “Viktor Lenac” koji za osiguranje kredita davala u zalog i upisala hipoteku na pomorskom dobru u korist kreditora iako se na pomorskom dobru ne može stjecati vlasništvo ni druga stvarna prava kao što je hipoteka. Pod 2. Za djelovanje istražnog povjerenstva iz točke 1. ove odluke postoji javni interes jer su davanja državnih jamstava za kreditiranje privatnog brodogradilišta u pretežitom vlasništvu stranaca i plaćanja po izdanim jamstvima pitanja od javnog interesa. Kreditiranje brodogradilišta u privatnom vlasništvu sada u stečaju nesumnjivo predstavlja javni interes naročito u odnosu na davanje kredita i državnih jamstava sa zasnivanjem hipoteke na pomorskom dobru koje je opće dobro izvan prometa i prodaje. Pod 3. Istražno povjerenstvo dužno je utvrditi tko su stvarni vlasnici brodogradilišta Viktor Lenac kojemu su odobreni krediti i državna jamstva? Razloge zbog kojih su izdavana državna jamstva kreditorima brodogradilišta, kako je ono koristilo dobivene kredite i upisalo hipoteke na pomorskom dobru, vrijednost i karakter garancije koje je brodogradilište davalo za osiguranje kredita posebice hipoteke na pomorskom dobru u svjetlu važećih pomorskih propisa naročito Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama koji definira pomorsko dobro koje obuhvaća i brodogradilišnu luku kao luku posebne namjene. Analizu svih upisanih hipoteka za dobivene kredite koje se ne može realizirati niti založne nekretnine koje predstavljaju pomorsko dobro prodati pa se radi o hipotekama koje su bezvrijedne i nenaplative. Istražno povjerenstvo dužno je utvrditi sve činjenice o načinu trošenja sredstava iz dobivenih kredita, eventualnom odlivu novca u inozemstvo i razlozima koji su doveli brodogradilište u stečaj. U postupku utvrđivanja činjenica istražno povjerenstvo dužno je pribaviti sve potrebne isprave i financijske dokumente. Izjave svjedoka i nalazi vještaka te omogućiti svakoj osobi ili dužnosniku čiji se rad ili djelovanje ispituje, očitovanje o činjenicama i okolnostima toga djelovanja. Istražno povjerenstvo dužno je obaviti istraživanja za koje osnovano najkasnije u roku od 3 mjeseca te nakon toga podnjeti izvješće Hrvatskom saboru. Istražno povjerenstvo predlaže se da ima 7 članova koje imenuje Hrvatski sabor iz redova zastupnika. Ova odluka stupa na snagu danom donošenja. dakle to je radna verzija odluke, koju predlagač predlaže ovom Domu. Što je bio povod osim svega ovoga iz čega se očito vidi da su izdavana državna jamstva bez ikakvog ekonomskog opravdanja. Da su izdavana državna jamstva iako se unaprijed znalo da se stotine milijuna kuna baca u ponor. STotine milijuna kuna proračunskog novca. Iako se unaprijed znalo da se čini šteta, i da se oštećuje državni proračun i da se oštećuje Republika Hrvatska. 18. srpnja ove godine dakle u vrijeme godišnjih odmora potpredsjednik Vlade tadašnji gospodin Slavko Linić je rakao. Sada mogu reći da sam osobno ja taj koji je krivo procjenio ozbiljnost vlasnika Viktora Lenca. Osobno smatram da j epropust što smo toliko dugo pokušavali spašavati Lenac. Želja nam je bila da pomognemo tom brodogradilištu. Na žalost, Lenac je završio u stečaju zbog pogrešne procjene. Kaže to gospodin Slavko Linić saborski zastupnik i bivši potpredsjednik Vlade u Jutarnjem listu a prenio ga je riječki Novi List 18. srpnja 2004. godine. Obzirom dan isam pročitao nigdje demant izjave gospodina Linića smatram da je ta izjava autentična. I zbog toga mislim da je uistinu opravdano i osnovano da postoje utemeljni razlozi ovakove jedne inicijative, da se sve skupa utvrdi, da se utvrdi što je točno, što eventualno nije točno. Da se skine eventualna sumnja ako nije točno, i smatram da je to u interesu i članova bivše Vlade i svih onih sudionika i čimbenika koji su sudjelovali u tom procesu. Neracionalnog trošenja proračunskog novca, koji su sudjelovali u tom procesu, financiranja svojih osobnih kućnih i partijskih prijatelja, novcem poreznih obveznika. Hvala vam lijepa.
Hvala. Klub zastupnika HSLSa i DCa poštovani zastupnik Frano Piplović. Gospodine Kajin izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče kako bi klub IDSa mogao provjeriti neke nove činjenice, navode koje je malo prije sa saborske govornice iznesao gospodin Branimir Glavaš tražimo barem 20-minutnu stanku. Poglavito glede kvalifikacija u vlasničkoj strukturi, treba nam 15tak, 20tak minuta da to provj ernimo a shodno Poslovniku na to imamo konačno i pravo. Drugo gospodine predsjedniče, pozivamo vas da iskoristite sav svoj utjecaj i da osigurate sprovedbu dogovora proširenog predsjedništva Sabora Republike Hrvatske sa vodstvom Hrvatske radio televizije, te da oni uradno ili shodno tome dogovoru omoguće direktne saborske sjednice od 9,30 do 13,30. Od 15,00 pa do 17,00 sati. Hrvatska radio televizija je javni servis kao što ste primjetili, a većeg interesa vjerojatno javnog od praćenja rada SAbora u ovoj zemlji u ovome času ne bi trebalo biti.
Hvala lijepa. Ja niti predsjedništvo Sabora nemamo ni kakvih ovlasti niti utjecaja na Vijeće HRTa kada će i u kojim terminima prenosti izravno tijek saborskog zasijedanja. Mi smo na predsjedništvu Sabora donjeli zaključak koji smo predložili vrijeme izravnog prijenosa saborskih sjednica, Vijeće HRTa je donjelo drugu odluku da prenosi prijepodne od 10,30. Odobravam stanku od 15 minuta. Gospođe i gospodo zastupnici, nastavljamo sa sjednicom. Molim zastupnika Damira Kajina koji je tražio stanku da...
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi gospodo zastupnici. Klub IDS-a je provjerio ove navode gospodina Glavaša glede vlasničke strukture i tu smo konstatirali da je ipak iznesena kriva ocjena. On je u jednome trenutku ustvrdio da gospodin Vrhovnik ima većinski udio, a potom značajni udio. To jednostavno ne odgovara istini, međutim činjenica je da je gospodin Vrhovnik imao dominantan uticaj na sve poslovne odluke koje su nota bene na kraju dovele i do kraha tog riječkog brodogradilišta. Eto, utoliko, ne bih više oduzimao nikome vrijeme, ali kasnije ćemo, ako baš nekoga zanima i u diskusiji i raspravi iznijeti vlasničku strukturu prema godinama kako se to otprilike kretalo.
Hvala lijepa. U ime Kluba HSLS-a i DC-a poštovani zastupnik Frano Piplović. Nema ga. Gubi pravo u ime Kluba na riječ.
Počeli ste ranije nego što je rečeno.
Ja sam počeo točno na vrijeme, gospodine Glavaš. Točno na vrijeme, nije rečeno u pola jedanaest, nego je 15 minuta. I točno nakon 15 minuta sam ja počeo. U ime Kluba SDP-a poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Klub SDP-a podržava osnivanje istražnog povjerenstva o slučaju "Viktor Lenac", glasat ćemo za njegovo osnivanje i učestvovat ćemo u njegovom radu, jer ne želimo da se spekulira da izbjegavamo raspravu o radu i djelovanju bivše VLade, posebno članova Vlade iz redova SDP-a. Istovremeno ukazujemo da se ovaj slučaj želi prvenstveno ispolitizirati jer sadašnja Vlada Republike Hrvatske raspolaže mehanizmima kojima može preciznije utvrditi sve relevantne činjenica vezane uz izdavanje državnih jamstava Brodogradilištu "Viktor Lenac" i poduzeti određene mjere, posebno ako utvrdi prekršajnu ili kaznenu odgovornost. U slučaju "Viktor Lenac" Vlada Republike Hrvatske izdala je jamstva na temelju predočenog investicijskog projekta koji je osiguravao višestruki rad prihoda, izvoza i povećanje zapošljavanja, povećano zapošljavanje. Investicijski projekt su procijenile opravdanim i financijski prihvatile privatne banke, poslovne banke i međunarodne financijske institucije. Kao i sadašnja, i bivša je Vlada brodogradnju tretirala kao jednu od prioritetnih gospodarskih grana, što je vidljivo kroz davanje jamstava i subvencija pa je i Brodogradilište "Viktor Lenac" tretirala kao i ostala brodogradilišta na temelju proizvodnje, zaposlenosti i izvoza. Brodogradilište "Viktor Lenac" došlo je u financijske probleme zbog nezatovrene financijske konstrukcije za završetak investicije pa se Vlada zajendo s vlasnicima i kreditorima uključila u stvaranje financijske konstrukcije radi završetka investicijskog projekta, prvenstveno radi povećanje zaposlenosti, proizvodnje i izvoza. Nakon odluke Vlade o zatvaranju financiranja investicije, vlasnici i kreditori su odugovlačili sa svojim dijelom financiranja. Nakon dugotrajnih pregovora i različitih prijedloga programa banaka i međunarodnih institucija nije postignut dogovor. Je li Vlada Republike Hrvatske mogla davati jamstvo privatnim tvrtkama? Odluka o kriterijima za davanje državnih jamstava temelji se na Zakona o izvršenju državnog proračuna kojim se utvrđuje opća godišnja visina i prioriteti. U članku 3. točci 2. odluke kaže se da je svrha i namjena davanja jamstava potpora kapitalnim ulaganjima u kojima se poboljšavaju opći uvjeti gospodarskog djelovanja, infrastruktura, obnova i poticanje regionalnog razvitka, zaštita okoliša, tehnološki razvitak, zapošljavanje i izvoz. Odlukom su propisani i instrumenti osiguranja, jamstva i uvjeti koje mora zadovoljiti primatelj jamstava, ali se ne isključuju privatni gospodarski subjekti. S obzirom na sadašnje stanje u "Viktoru Lencu" može se postaviti pitanje racionalnosti i svrsishodnosti ulaganja novca poreznih obveznika, ali način kako se pokreće i obrazlaže osnivanje istražnog povjerenstva navodi nas da svrha nije odgovoriti na ovo pitanje već se želi voditi politički obračun sa najvišim predstavnicima bivše Vlade, predsjednikom potpredsjednikom i ministrom financija čija se imena izravno spominju u obrazloženju. Time je unaprijed iznesena i politička ocjena i presuda, a odluka o osnivanju istražnog povjerenstva predlaže 16 zastupnika HDZ-a. U obrazloženju koje sadrži određivanje javnog interesa, cilj istraživanja, područje istraživanja, krug pitanja iznosi se političke kvalifikacije, ali i sumnje na postojanje kaznenih djela. Predlaganje osnivanja izvršnog povjerenstva, a ne podnošenje kaznenih prijava zastupnici HDZ-a žele zakonodavno tijelo, tj. Hrvatski sabor pretvoriti u istražno i sudbeno tijelo. Ovo ću potkrijepiti i činjenicama iz obrazloženja. Na početku kod određivanja javnog interesa obrazlažu se prijateljske i partijske Vlade Ivicom Račanom, potpredsjednikom Slavkom Linićem, ministrom financija Matom Crkvencem. Što je to, nego unaprijed izrečena politička osuda? Dalje se kaže da protivno izričitoj zakonskoj odredbi da se na pomorskom dobru ne može stjecati vlasništvo ni druga stvarna prava, to se u slučaju Brodogradilišta Lenac ipak dogodilo kroz provedenu privatizaciju brodogradilišta. Naime, postavlja se pitanje kad je izvršena privatizacija Brodogradilišta i tko je dao suglasnost na nju? Znamo i iz nalaza Državne revizije da se privatizacija uglavnom provodila 90-ih godina, a da su suglasnost na program davala u početku Agencija za privatizaciju, poslije Hrvatski fond za privatizaciju. Kad se govori o području istraživanja, onda imamo ovdje također jednu, mislim da nedozvoljivo obrazloženje gdje se kaže da područje istraživanja treba obuhvatiti državna tijela, naročito ministarstvo financija, gospodarstva, druga involvirana ministarstva i upravne organe, što nije sporno, ali navodi se "kao i sudskih, dakle organa", što je nedozvoljivo zadiranje u sudsku neovisnost. Kada se kaže da istraživanje treba početi od prvog izdavanja državnog jamstva, daje se zapravo podrobni opis izdavanja jamstava. Opisana su sva jamstva i poziva se na Izvješće Državne revizije o reviziji pretvorbe i privatizacije pa je to zapravo dokumentacija po kojoj bi trebali postupati, ako ima takvih osnovanih sumnja, pravosudna tijela i organi, a ne istražna povjerenstva Hrvatskog sabora. I na kraju, gdje se govori o krugu pitanja, u zadnjoj točci se navodi ili alineji, da istražno povjerenstvo mora utvrditi sve važne činjenice o putovima i načinu trošenja financijskih sredstava, iskorištenih kredita i dobivenih jamstava, posebno u odnosu na mogućnost njihova odlaska u inozemstvo i plaćanje stranim partnerima i vlasnicima brodogradilišta. To svakako nije niti svrha, niti je moguće da to istraži istražno povjerenstvo Hrvatskog sabora, to je pitanje USKOK-a, Državnog odvjetništva ili suda, ako zaista postoje takve sumnje. Stoga nas i ne čudi što su neki mediji pokretanje osnivanja istražnog povjerenstva detektirali kao odgovor HDZ-a na naše inzistiranje da se u Hrvatskom saboru temeljem njegovog zaključku otvori rasprava o za nas neprihvatljivom, a za hrvatske interese štetnom aranžmanu koji je Vlada Republike Hrvatske potpisala sa Međunarodnim monetarnim fondom. Klubu SDP-a je u interesu da se razjasne sve okolnosti davanja jamstava Brodogradilištu "Viktor Lenac", ali i političke insinuacije oko ovog slučaja. Bili bismo ipak sretni da su zastupnici HDZ-a predložili temu rješavanja statusa radnika u "Viktoru Lencu" ili temu o ukupnom gospodarskom razvoju, većem zapošljavanju, o podizanju standarda naših građana, ovako ostajemo tek na temi o osnivanju istražnog povjerenstva koje iz navedenih razloga svesrdno podržavamo i ponavljam glasovati ćemo za ovu odluku i učestvovati u radu istražnog povjerenstva. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Emil Tomljanović.
Gospodine predsjedniče, ispravio bih netočan navod uvažene kolegice koja je kazala da je primarni cilj osnivanja povjerenstva politički obračun sa vodećim ljudima prošle Vlade. To nije točno, iz samog priloženog materijala i iz zakona koji regulira ovu oblast je nešto sasvim drugo rezon, ili cilj osnivanja ovog povjerenstva, a to je istina o utrošenim sredstvima državnog proračuna prema privatnim trgovačkim društvima. Hvala.
Predlagatelj poštovani zastupnik Branimir Glavaš. Izvolite.
Ispravak također netočnog navoda.
Možete doći za govornicu.
Onda ćete mi trebati dati pola sata.
Ne, nego ću vam dati deset minuta.
Da.
Ne, ispravak netočnog navoda, nego je imao, za ispravak netočnog navoda, kao predlagatelj ima pravo deset minuta. … [[Upadica se ne razumije.]] Za ispravak, jer znam savršeno, ne ispravak netočnog navoda jer se za to nije ni prijavio.
Jesam, jesam gospodine predsjedniče.
Ne, niste se prijavili.
Jesam, ja sam se prijavio …
Niste se prijavili. Nisam vidio, niste se prijavili. Imate kao predlagatelj deset minuta.
Ja sam se prijavio za ispravak netočnog navoda, kad završim to tražim svojih deset minuta što imam pravo, i tražim tri puta po deset minuta, jer javnost nije imformirana o ovoj našoj inicijativi.
Gospodine Glavaš, kao predlagatelj imate tijekom rasprave, tijekom rasprave uzeti udjela u raspravi u trajanju od deset minuta tijekom rasprave.
Da li dobivam sada ispravak…
Ja nisam vidio vašu pločicu za ispravak netočnog navoda.
Ako ne dobivam, hvala lijepa. Odustajem. … [[Upadica se ne razumije.]]
Ostavite se molim vas dobacivanja. Jeste li podigli pločicu za ispravak netočnog navoda? Dobro. Izvolite.
Podigao sam pločicu … [[Zbog najave govornik se ne razumije.]] Drago mi je da me vi podržavate gospodo iz SDP-a. Netočno je da se ovo povjerenstvo osniva radi političke diskvalifikacije bivših čelnika bivše hrvatske Vlade. To nije stil i način rada Hrvatske demokratske zajednice da se diskvalificiraju protivnici. To ste vi radili gospodo u proteklom sazivu proganjajući zastupnike, pozivajući načelnike policijskih uprava dajući im upute i direktive da pišu lažne kaznene prijave kako bi mogli skidati imunitete pojedinim zastupnicima, a među njima i meni. Ali niste u tome uspjeli, sve vam je palo i niste čak uspjeli otvoriti ni istragu. Razlog pokretanja ovoga povjerenstva je da se utvrdi kud su otišle na stotine milijuna kuna proračunskog novca, a otišle su partijskim prijateljima, otišle su kućnim prijateljima, trošili ste nenamjensko sredstva, a radujem se što kažete da se slažete s osnivanjem povjerenstva, pa onda ne izvrćite, deset minuta izvrćete priče, optužujete HDZ da pokreće da bi …
Hvala lijepa. Hoćete li… Hvala lijepa. Gospodine Glavaš, hoćete li vaših deset minuta?
Želim.
Izvolite.
Gospodine predsjedniče, zahvaljujući poslovničkim mogućnostima morati ću iskoristiti ono što do sada nitko nije koristio, a to je da u nekoliko navrata izvijestim javnost o inicijativi saborskih zastupnika vezano za osnivanje saborskog povjerenstva, obzirom da prvi sat vremena Hrvatska televizija nije prenosila, iako je znala dobro sa čime Sabor danas počinje, da je to tema interesantna za hrvatsku javnost. Ne oni ne prijenose sjednicu Sabora, oni provode nekakvu svoju politiku. Neka oni provode svoju uređivačku politiku, to nitko nema ništa protiv, ni ja, ali imam protiv toga da troše novac građana preko milijarde kuna troše, a da ne polažu za tome, za to nikome račune, no o tome ćemo vjerojatno sljedeći tjedan, ili do kraja ove sjednice. I zbog toga ću ponoviti u prvih deset minuta onoliko koliko stignem, ono što sam govorio na početku, jer mi to omogućava poslovnička mogućnost kao predlagaču. Saborsko povjerenstvo je potrebno osnovati na inicijativu minimalno šesnaest zastupnika kako piše u papirima, no kroz razgovor sa više saborskih zastupnika kako iz HDZ-a tako i iz drugih stranaka, obaviješten sam da velika većina saborskih zastupnika čak i iz opozicijskih stranaka želi podržati ovu inicijativu da se ovo povjerenstvo osnuje. I sam nisam potpisao ovu inicijativu iz razloga što nisam bio u mogućnosti, jer taj dan nisam bio u Saboru, pa evo ovom prigodom pridružujem se i nek' moj potpis bude sedamnaesti na ovoj inicijativi. Potrebno je utvrditi što se je događalo kroz protekle tri-četiri godine za vrijeme bivše Vlade. Kako su se trošili proračunski novci, novci poreznih obveznika, kako su se vrećama ti novci poreznih obveznika prelijevali u tvrtke kojima su upravljali partijski i osobni prijatelji kako bivšeg premijera Ivice Račana, tako i bivšeg potpredsjednika Vlade gospodina Linića, a pretpostavljam da su u bliskim vezama bili i bivši ministar financija Mato Crkvenac, bivši ministar gospodarstva Goranko Fižulić, obzirom da iz papira iz dokumentacije sa kojima raspolažem, i sa kojima raspolažemo je vidljivo da se daju pozitivna mišljenja i pozitivne preporuke za nešto što nema nikakve ekonomske opravdanosti i ekonomske financijske utemeljenosti. Ustavna osnova za pokretanje ove inicijative nije upitna, ona je utemeljena na Ustavu, jer postoji javni interes građana Republike Hrvatske, poreznih obveznika da saznaju kako se troše i kako su se trošili novci poreznih obveznika. Prema tome davanje državnih jamstava Brodogradilištu "Viktor Lenac" za kredite potrebne njihovim privatnim vlasnicima odobravala je Vlada Republike Hrvatske na zahtjev vlasnika i tu koristim prigodu da ispravim gospodina Kajina, ja nisam rekao da je Vrhovnik većinski vlasnik, al' da je značajan dioničar među malim dioničarima to je nepobitna činjenica. Upravo tom Vrhovniku te prijateljske i partijske veze sa predsjednikom Vlade Ivicom Račanom i potpredsjednikom Slavkom Linićem i ministrom financija Matom Crkvencem omogućile su dobivanje kredita od različitih banaka kojima su izdavana državna jamstva, za odobrene kredite brodogradilištu. Tu se radi o bankama, Hrvatska banka za obnovu i razvoj, Raiffaisenbanka Austria iz Zagreba, Privredna banka iz Zagreba itd. kojima će brodogradilište u svrhu osiguravanja kredita izvršiti upis hipoteke na nekretninama i objektima koje čine pomorsko dobro u brodgradilišnoj luci Martinščica. Brodoremontna luka "Viktor Lenac" u Martinščici je pomorsko dobro koje ne može biti u privatnom vlasništvu jer se na pomorskom dobru ne može stjecati vlasništvo ni druga stvarna prava kao što je primjerice hipoteka, protivno izričitoj zakonskoj odredbi da se na pomorskom dobru ne može stjecati vlasništvo ni druga stvarna prava, to se u slučaju brodogradilišta "Viktor Lenac" ipak dogodilo kroz provedenu privatizaciju brodogradilišta. Kad je privatizacija brodogradilišta provođena, mene to uopće ne interesira. Ne interesira me dakle ni da li je ova ili ona politička opcija odgovorna za to do 2000. godine, kao što me ne interesira što se je događalo nakon 2000. godine., da li ste odgovorni samo vi kao vladajuća opcija tada ili još netko to nek' utvrdi povjerenstvo. Prema tome ako ima odgovornosti i pojedinih ljudi iz one vlasti do 2000. godine a vezano uz privatizaciju "Viktora Lenca" do 2000. godine nek' se i to utvrdi. Nitko se ne može abolirati od odgovornosti pa makar i pripadao vlasti koja je funkcionirala do 2000. godine. Prema tome davanje državnih jamstava za kreditiranje brodogradilišta i plaćanja ta po izdanim jamstvima pitanja su od javnog interesa. To nitko ne može pobiti i mene kao poreznog obveznika i građanina, a ja vjerujem i vas svakog pojedinačno zastupnika kao poreznog obveznika, može i mora interesirati kako država troši vaš novac. Ja osobno se protivim da moj novac koji uplaćujem u proračun kao porezni obveznik netko nenamjenski troši i rasipa pa bilo koja Vlada upravlja državom. Tako i ova danas moja, odnosno Vlada koalicija koje sam ja član. Model stranačkog i osobnog prijateljstva primijenila je prošla Vlada, to nitko ne može pobiti, u davanju jamstava za kredite bez pravnog i vrijednog pokrića koje nije ni hipoteka u pomorskom dobru. Taj model podrške privatnom interesu na štetu općeg, klasičan je slučaj povrede javnog interesa koji je ugrožen tim presedanom i za buduće slične slučajeve moguće sprege osobnih interesa i veza s visokim državnim družnosnicima u najvišim tijelima državne vlasti u konkretnom slučaju Vladi Republike Hrvatske. Prema tome, te se stvari moraju raščistiti, te se stvari moraju razjasniti. Magla sa toga događaja i sa tih događanja tijekom protekle tri-četiri godine za vrijeme Vlade Ivice Račana mora se dići i moramo dobiti odgovore na pitanje što je istina. Da li se taj novac trošio racionalno ili neracionalno. Da li se taj novac dijelio i dodjeljivao po prijateljskim vezama, po partijskim vezama ili nije. Sve ono što smo uspjeli do sada pročitati ili tijekom proteklih godina kroz medije ukazuje jasno na to, da su se ti novci, te stotine i stotine milijuna dodjeljivali upravo po prijateljskoj i partijskoj vezi prema vrhovniku i njegovim dioničarima većinom strancima, dakle privatnim dioničarima, privatnoj tvrtki upravo da je razlog dodjele tog novca bila bliska veza premijera Račana, gospodina Linića, Crkvenca i ostalih ministara ili bitnih čimbenika u sustavu prošle Vlade. Mi moramo dobiti na to odgovore. Sjetiti ćemo se negdje 2000. ili 2001. godine da je premijer ljetovao na jahti gospodina Vrhovnika, da ga tu nije bilo desetak, 15 dana u Vladi, odnosno u Saboru dok je Sabor zasjedao, premijer je plovio. Svatko ima pravo birati prijatelje, nama nije namjera da mi određujemo nikome tko će se sa kim družiti, tko će sa kim prijateljevat, to je njegova privatna i osobna stvar, ali ne na štetu državnih i općih interesa, ne na štetu proračuna. Cilj je istraživanja istražnog povjerenstva utvrditi upravo te činjenice vezano uz postupak odobravanja i davanja državnih jamstava bankama za kredite privatnom društvu za brodogradilište "Viktor Lenac", posebice onih jamstava za odobrene kredite kojima je u svrhu osiguranja povrata kredita predloženo zasnivanje hipoteke na pomorskom dobru. To je posebna tema koja traži i zahtjeva jednu temeljitu analizu. Temeljitu analizu. Kako se to mogu stavljati na hipoteke, hipoteke na pomorskom dobru? Kako je to uopće odrađeno ne samo u Vladi, nego kako je to uopće odrađeno i u gruntovnici. Dakle sfere interesa rada izabranog budućeg povjerenstva biti će mnogo šire od onih o kojima mi sada govorimo. Istražno povjerenstvo mora utvrditi kome i pod kojim uvjetima Vlada Republike Hrvatske može davati financijska i čimbena jamstva, te po čijem zahtjevu i na čiji prijedlog je takva jamstva izdavala s naročitim osvrtom na odluke Vlade koje je za svako pojedino jamstvo donosila. Crveno mi je. Iskoristio sam prvih 10 minuta, još ću se javiti dva puta po 10 minuta, obzirom da mi to Poslovnik dozvoljava. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Željka Antunović.
Želim ispraviti netočan navod gospodina Glavaša koji se odnosi na izjavu da Hrvatska radiotelevizija nikome ne polaže račune. Naprotiv, točan je navod da Hrvatska radiotelevizija polaže račune na tri razine. Svojim gledateljicama i gledateljima u odnosu na kvalitetu svoga programa i to se odražava gledanošću i popularnošću televizije. Na drugoj razini Vijeću Hrvatske radiotelevizije po zakonu koji brine o provođenju programskih odrednica i provođenju zakona i konačno, Hrvatskom saboru koji opet po zakonu ima određene ingerencije nadzirati da li Vijeće, odnosno da li Hrvatska radiotelevizija izvršava svoje obaveze. Ovo nije bilo ništa drugo nego još jedan oblik i pokušaj političkih pritisaka na narušavanje ustavnih i zakonskih načela slobode medija i zato ja zbog toga ispravljajući ovaj netočan navod javno protestiram.
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Poštovani gospodine predsjedniče. Ispravljam isti navod da Hrvatska radiotelevizija nikome ne polaže račune. Hrvatska radiotelevizija polaže račune i to Hrvatskome saboru. To međutim ne daje pravo pojedinim zastupnicima da se petljaju u programsku shemu HRT-a i određuju kada će HRT počinjati, a kada završavati s televizijskim prijenosom ove sjednice. To je neprimjereno, ali na žalost imajući u vidu nedavni napad na predsjednika Novinarske udruge i ono što se priča o svojedobnih oružanim posjetama pojedinim redakcijama od gospodina Glavaša, i zasigurno očekivano.
Hvala. U ime Kluba HSP-a poštovani zastupnik Miroslav Rožić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospođe i gospodo zastupnici, prije svega mi je drago da je u svom drugom nastupnom govoru u ime predlagatelja gospodin Glavaš rekao da bi trebale ingerencije ovog povjerenstva biti puno šire nego što piše u obrazloženju. Mi se dakako u Klubu HSP-a tome priključujemo. Naime, postavlja se pitanje koja je zapravo, kakva je motivacija predlaganja osnivanja povjerenstva koje se odnosi samo na "Viktor Lenac". Oni dakako koji su bili umiješani, umiješani zapravo u davanje državnih jamstva, a to su "Viktoru Lencu" za podizanje kredita na ovaj ili onaj način, sa hipotekom ili bez hipoteke, sa hipotekom koja nije smjela biti hipoteka, sa jamstvom koje nije moglo biti jamstvo ili je moglo biti jamstvo, sa upisom u zemljište koje se moglo upisati ili se nije moglo upisati, sve bi to zapravo biti predmet ovoga povjerenstva. Oni koji su dakle u to umiješani, dakako tvrde da je motivacija za osnivanje jednog ovakvog povjerenstva zapravo politička i da se tu radi o nekoj vrsti političke osude, progona, revanšizma ili kako god to hoćete nazvati. Oni pak da, oni koji predlažu da se tako nešto istraži u ovom slučaju, dakle kao što je to gospodin Glavaš rekao vladajuća koalicija danas u ovom Saboru, tvrde da se ne radi ni o kakvom političkom motiviranom osnivanju povjerenstva nego da se radi o istrazi kuda su zapravo otišli novci poreznih obveznika, na koji način su se trošili i tko je zapravo od svega toga imao koristi. Jer ono što je definitivno jasno, "Viktor Lenac" od toga nije imao koristi. To je sigurno. No, ako postavljamo pitanje državnih jamstava privatnim poduzećima, odnosno tvrtkama, onda se postavlja pitanje, kod nas u Klubu HSP-a smo se zapitali zašto istražno povjerenstvo za "Viktor Lenac", a ne istražno povjerenstvo za "Diokom", ne istražno povjerenstvo za "Coning", ne istražno povjerenstvo za con ovo, con ono. Jednom riječu "Con holding", čitav niz firmi koje su zapravo dobivale državna jamstva i poslije toga završavala u stečaju. I to ako hoćete za vrijeme iste ove prošle Vlade koja je davala jamstva "Viktoru Lencu". Jednom riječju, postoji čitav niz privatnih tvrtki u vlasništvu bivših, sadašnjih ili opet bivših ministara ili predsjednika upravnih odbora banaka. Primjerice, recimo, jedan ministar u ovom slučaju, bivši ministar, gospodin Čačić, bio je član upravnog odbora HABOR-a koja je dalo prema državnim jamstvima, država je dala jamstva HABOR-u da dodijeli kredit njegovim tvrtkama. U vlasništvu, njegovom vlasništvu. Naravno, predsjednik upravnog odbora tog istog HABOR-a koji se spominje i u obrazloženju ovog istražnog povjerenstva, tadašnji ministar financija, gospodin Mate Crkvenac bio je predsjednik te uprave. A da ne nabrajam dalje čitav niz privatnih tvrtki u Hrvatskoj koje su dobivale jamstava i državna jamstva i znate šta je interesantno? U pravilu su ih dobivali onda kada bi njihovi vlasnici ili njihov menadžment bio na vlasti. To je činjenica. Isto tako je, bi bilo interesantno istražiti kako su i na koji način predsjednici upravnih odbora banaka koji su zapravo postali privatni vlasnici mnogih tvrtki iz onih banaka koje su dale ta državna jamstva. Upravo tim tvrtkama i to nakon što su one otišle u stečaj ili su krenule u privatizaciju. Da, možda ćete reći tko je bliže vatri bolje se grije, ali u ovom slučaju ima sigurno mjesta da se vidi da li se taj samo grijao zato što je bio bliže vatri ili je nešto na njoj kuhao. Druga stvar koja je interesantna u svezi sa ovim pitanjem je zapravo pitanje Državne revizije. U Prijedlogu o osnivanju ovog povjerenstva govori se o svim državnim tijelima koji bi trebali zapravo potpast pod djelokrug istraživanja ovoga povjerenstva, a i između ostalog spominju se posebno Ministarstvo financija, gospodarstva i sve ostalo, da sada ne nabrajam. Međutim, za sva državna jamstva naravno izvršena je i državna revizija. Kakvi su bili nalazi te državne revizije? Da li je državna revizija prešutjela neke od ovih činjenica o kojima je govorio gospodin Glavaš u ime predlagača? Koliko mene sjećanje služi nije. Drugo pitanje je, svaka od tih tvrtki pa i "Viktor Lenac" morala je izvršiti svoju reviziju i angažirati svoje revizorske kuće da bi izvršila reviziju poslovanja te tvrtke. Postavlja se pitanje gdje je odgovornost tih revizorskih tvrtki koje su tvrdile da je u "Viktoru Lencu" sve u redu, a sada nam gospodin Glavaš tvrdi da "Viktor Lenac" nije mogao niti upisati vlasništvo u pomorskom dobru, da nije mogao dati to za hipoteku, da nije mogao ništa graditi, investirati na pomorskom dobru, itd., itd. Revizorske kuće koje su vršile reviziju poslovanja "Viktora Lenca" tvrdile su da je sve u redu. Gdje je njihova odgovornost, gdje su njihove licence? Hoće li oni snositi bilo kakvu materijalnu odgovornost ili u krajnjoj liniji barem da im se ukinu licence za reviziju. Podsjetit ću vas na jedan sličan slučaj na istom mjestu ili malo dalje od uvale Martinšica, a radi se o Riječkoj banci. Mi smo imali ovdje raspravu u prošlom sazivu Sabora koja je trajala cijeli dan, a rekao bih čak protegnula se na dva dana o Riječkoj banci. Revizorska kuća koja je vršila reviziju poslovanja Riječke banke, tvrdila je jedan dan prije nego je skandal odjeknuo u javnosti, dakle, dan prije je izišlo izvješće revizijske kuće koja je tvrdila da je u Riječkoj banci sve u redu. Gdje je odgovornost te revizorske kuće? Materijalna, moralna, licencna, stručna, kako god hoćete. Da, državna tijela doista neka su radila svoj posao, a neka državna tijela nisu radila svoj posao. Da jesu, mi danas vjerojatno ne bismo razgovarali ovdje o osnivanju ovoga povjerenstva. To je sasma sigurno. Državno odvjetništvo je sigurno moglo već prije naći načina da pokrene istraživanje "Viktora Lenca" i svih postupaka u vezi s njim. USKOK, Policija, Ministarstvo financija, Porezna uprava, revizija i sve ostalo, već sam jednom nabrojio. Ali ja ne bi ovdje u ime kluba HSP-a optuživao ta državna tijela nego zaključujem da je zapravo povod za osnivanje ovog povjerenstva upravo činjenica da ta državna tijela iz ovog ili onog razloga nisu htjela ili nisu mogla istražiti sve dubiozne stvari u vezi sa "Viktorom Lencem" i državnim jamstvima i kreditima jednoj privatnoj tvrtki. I upravo iz tog razloga doživljavamo prijedlog da Hrvatski sabor osnuje istražno povjerenstvo kao pomoć upravo tim državnim tijelima, dakle, Hrvatski sabor kao nekakvo, recimo, po Ustavu nadređeno tijelo tim državnim tijelima zapravo da na izvjestan način, ne da preuzme njihov posao nego da im pomogne da taj posao čine na način kako to trebaju prema pozitivnim zakonskim propisima. Ta pomoć može biti višeznačna, ali ono što je uobičajeno u svim demokratskim parlamentima u svijetu, kada osnivaju neka istražna povjerenstva, je upravo ta pomoć koju trebaju dati državnim tijelima, odnosno otkloniti one prepreke koje su spriječile ta državna tijela da na onaj ispravan ili ako hoćete na onaj način za koji su to zadužena, izvrše svoje zadatke. Prema tome, ne mislim da povjerenstvo treba preuzeti posao državnih tijela koja su za to nadležna, ne mislim da treba povjerenstvo biti zapravo neka zamjena za Državno odvjetništvo, USKOK, Policiju, Ministarstvo financija, Poreznu upravu i sva ostale državna tijela koja se moraju ovdje, koja su trebala ovdje djelovati nego upravo obrnuto. Treba biti pomoć da otklonimo one prepreke koje su najčešće i gotovo uvijek zapravo političke naravi, da ta državna tijela nisu funkcionirala kako je trebalo. Upravo iz tog razloga će Klub HSP-a podržati osnivanje ovoga povjerenstva, ali ovdje sam da ispred Kluba HSP-a tražim i da se ingerencije ovog povjerenstva prošire sa slučaja "Viktor Lenac" na sve ostale slučajeve vrlo slične u kojima su bivši ministri kao vlasnici firmi dobivali svoja državna jamstva, odnosno dobivali državna jamstva za kredite raznih banaka. I ta, što je interesantno u tome, neka su od tih poduzeća tek nakon toga počela uspješno poslovati ali neka su bogme i poput Viktora Lenca itekako zapala u teškoće i otišla u stečajeve pa su čak i one ugovore koje su imale o gradnji ili izvršenju nečega prema državi kao naručitelju različitih dječjih vrtića, starčkih domova i to jednostavno otišlo u zaborav jer su te firme otišle u stečaj. Prema tome, molim lijepo apeliram da na taj način proširite u ime Kluba HSP-a apeliram da na taj način proširite ingerencije ovog Povjerenstva tako da bi se na taj način otklonila bilo kakva sumnja u političku motivaciju i osnivanje ovog Povjerenstva. Hvala lijepa.
Hvala. U ime predlagatelja poštovani zastupnik Branimir Glavaš izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Prvo ću iskoristiti prigodu odgovoriti na ono što je bilo netočno u izlaganju gospođe Antunović i gospodina Stazića. Raduje me da su to jedine neistine na ono moje izlaganje iz prvih 10 minuta, tema je istražno povjerenstvo, tema je nenamjensko trošenje novca poreznih obveznika, građana, dijeljenje tog novca prijateljima, možda i rodbini, partijskim kolegama i drugovima, a na to prigovora nema, nego se pokušava skrenuti tema i nametnuti javnosti da se ja bavim s time kako treba uređivati Hrvatsku televiziju. Nikada nisam se bavio uređivanjem Hrvatske televizije pa nemam ni sada, ali imam se namjeru baviti analizom svega onoga što se na toj televziji događa, u prvom redu 800 milijuna kuna građana koji ubiru i torbare na osnovu televizijske pretplate, a da za to nikome račun ne polažu, no o tome nije tema, o tome nećemo danas, o tome ćemo za 10-tak dana. Isto tako netočno je i neistinito gospodine Staziću što uporno pokušavate plasirati i vi ali i pojedini ljudi koji rade u nekim tzv. medijima kako sam ja ikad ušao s kalašnjikovom u nekakvu medijsku kuću, to je jednostavno laž koju proturate danas svi, jučer Lučić, prekjučer Drago Hegl i tako unazad 10 godina, no ni tim se neću baviti. Idemo dalje, gdje smo stali a to je cilj istraživanja ovog povjerenstva. Cilj je jasan, utvrditi činjenice i okolnosti koje su utjecale na donošenje odluka Vlade temeljem kojeg su izdana jamstva kreditorima pojedinih banaka. Istražno povjerenstvo će izvršiti uvid u isprave, financijske dokumente, obaviti razgovore i prikupiti izjave sudionika tih događanja koji danas drugačije misle nego što su mislili prije 3, 4 godine kada su bili pod čizmom bivše koalicijske vlasti koji su danas spremni progovoriti o nekakvim stvarima o čemu su tada morali šutiti i zbog toga je potrebno to istražno povjerenstvo, potrebno je jer građani žele znati istinu o tome što se događa kada se spusti zastor, kada se ugase kamere na zatvorenim sjednicama Vlade, kada se daju jamstva a da o tome građani ne znaju, kada se iznose argumenti koji to nisu, i na temelju tih lažnih argumenata, tih neistinitih argumenata 10, 10 milijuna eura, dolara i stotine milijuna kuna prelijevaju prijateljima u nekakvim poslovnim transakcijama na nekakve račune tvrtaka tvrtki za koje se unaprijed zna da su gotove, da su mrtvaci, i da je samo pitanje dana kada će biti službeno izbrisani iz sudskog registra. U postupku koji će se voditi to istražno povjerenstvo je dužno svakoj osobi čiji se rad i ponašanje ispituje posebno dužnosnicima bivše Vlade prethodno poimenično sopomenutim omogućiti očitovanje o činjenicama i okolnostima njihova djelovanja. U svezi s izdanim državnim jamstvima, njihovim korisnicima i bankama u čiju su korist izdana. Prema tome, mi se zalažemo za jedan legitiman, javan transparentan rad toga povjerenstva, omogućiti svim sudionicima u postupku da iznesu svoje mišljenje i da iznesu svoju istinu. Na taj način najenergičnije odbacujem sve one insinuacije koje su do sada izgovorene i koje će u raspravi biti izgovorene da je ovo povjerenstvo motivirano političkom diskvalifikacijom političkih neistomišljenika iz redova SDP-a bivše Vlade, odnosno bivše koalicije. Imat će svi priliku uz nazočnost javnosti i novinara iznijeti svoje mišljenje, svoje argumente da pobiju i da demantiraju ove osnovane sumnje kojima smo vođeni kada predlažemo da se ovo Povjerenstvo izabere, raduje me to što često čujem koji god se vaš zastupnik javi da izražava zadovoljstvo i radost i dijeli mišljenje, daje potporu ovoj inicijativi da se ovo Povjerenstvo osnuje, prema tome, ova rasprava ne treba biti duga. ... što prije razmotriti, zaključit, osnovan, i povjerenstvo nek radi i što prije će se to riješiti. Gospodine predsjedniče, ja bih vas zamolio da omogućite normalno izlaganje moje bez upadica iz redova SDP-a, ako je to moguće. Područje istraživanja obuvhatit će djelatnosti svih državnih tijela, dakle svi će biti obuhvaćeni od Ministarstva financija koje je vodio gospodin Crkvenac, od Ministarstva gospodarstva koje je vodio ministar Fižulić nešto kasnije i gospodin Jurčić, do svih koji su bili u to involvirani ili preko ministarstava ili drugih upravnih tijela kao i sudskih tu u prvom redu mislim na gruntovnicu, da vidimo kako se može uknjižiti hipoteka na pomorsko dobro. DA vidimo po čijem nalogu je to napravljeno, jer neke indicije neke informacije kojima raspolažemo govore da je bilo direktne telefonske linije na relaciji Banski dvori, da li predsjednik ili potpredsjednik Vlade namojte me sada hvatati za riječ, da li Račan ili Linić, nemojte me hvatati za riječ što su izdavani nalozi sudovima, gruntovnicama, da se uknjižuje ono što se ne može uknjižiti, što drugi normalni građanin ne može uknjižiti. Ali u pitanju je prijatelj, gospodin Vrhovnik, u pitanju su stotine milijuna kuna koje se plasiraju na privatno poduzeće, pa onda zažmiri se jednim okom, drugim okom pa je moguće svašta, pa da vidimo je li to moguće ili nije moguće, zato tražimo povjerenstvo. Istraživanje bi trebalo početi od prvog izdavanja državnog jamstva u korist Hrvatske banke. Dakle, od 5. srpnja 2001. kada je sve to skupa počelo, kada je gospodin Fižulić kao resorni ministar predlagao jamčio utemeljnost i osnovanost takvog jednog zahtjeva za takavim jednim državnim jamstvom da svi porezni obveznici jamče za jednu tvrtku koja je tada bila na umjetnom disanju za koji smo svi unaprijed znali da nema nikakve perspektive nikakve budućnosti ali se spretno manipuliralo pričama o brizi 2, 3 tisuće radnika treba spasiti Viktor Lenac radi 2 tisuće radnika. Nije bilo pitanje 2 tisuće radnika nego su bili u pitanju interesi i interensna povezanost gospodina Vrhovnika, gospodina Račana i gospodina Linića u najmanju ruku. Da ne idem dalje, gospodina Crkvenca, Fižulića itd. Dakle, krenut ćemo o lipnja mjeseca 2001., izanalizirat ćemo dopismeni stav sa gospodarstva od 11. srpnja 2001., gdje se predlaže da Vlada da jamstvo za 16 milijuna američkih dolara. Ni manje ni više, nego 16 milijuna američkih dolara. Tada u to vrijeme, praktično je dolar i euro bili izjednačeni, dakle to je puno, puno više, nego što to danas matematika kaže, to je ravno 16 milijuna eura. Dakle, još negdje milijun i 200 tisuća dolara više, kad izjednačite sa eurom. I to se sve skupa daje tvrtci u pretežito privatnom vlasništvu stranih dioničara iz Nizozemske, Sjedinjenih Američkih država, Austrije, Liberije i drugih. U dopisu koje je potpisao mislim gospodin Fižulić ističe se mišljenje da kreditor za osiguranje svojih potraživanja nema mogućnost upisat založeno pravo na nekretninama na pomorskom dobru, ali on smatra to ipak opravdanim jer treba odobriti kreditoru državno jamstvo, pa iako za to nije baš zakonski temeljeno, jer on drži da je to opravdano zbog dosadašnjeg poslovanja isplaniranih nekakvih rezultata koji će se dogoditi jednog dana ili jedne godine, ali zato potreban rizik državnog proračuna, a njegove su procijene da je taj rizik sveden na minimum, na minimum. Ne znam da li bi tako napisao da je svoju privatnu imovinu morao dati kao jamstvo Vrhovniku i Lencu da je taj rizik minimalan, pa da svojih par milijuna eura ili par desetaka milijuna eura stavi kao jamstvo Vrhovniku i društvu i jamči mu da je to dobar posao, da je siguran da će mu se to vratiti, sigurno ne bude, budite sigurni da ne bi. Ali kada mlati … tuđom stvari onda je to sve puno bolje, sve puno uvjerljivije, sve je puno uvjerljivije i za to nema problema, lako se potpisuju državna jamstva. Ministarstvo financija je svojim dopisom od 16. srpnja također stalo iza toga, također stalo iza toga i jamčilo da tih 16 milijuna dolara može ako zatreba biti pretovareno vrećama iz državnog proračuna Vrhovniku i privatnim dioničarima, privatnim licima i to strancima koji su bili većinski vlasnici Viktora Lenca. Hvala, nastavljam nakon 10 minuta.
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Prvo, nije točno da su tvrdnje gospodina Glavaša o HRT-u jedina neistina koju sam imao potrebu ispraviti. Tih je neistina bilo više, ali u okviru ispravka netočnog navoda mogu ispraviti samo to. Drugo, nije točno da ja iznosim kako je gospodin Glavaš s kalašnjikkovom ulazio u redakcije, ja sam samo rekao da se tako priča. Te priče su došle i do mene. Treće, kao … [[Upadica, ne razumije se]] Treće, gospodin Glavaš je..
Molim vas mir. Molim vas mir. Nemojte meni dobacivati. Izvolite nastaviti.
Treće, gospodin Glavaš je 30% svoga istupa potrošio na to da ukaže na potrebu da se ispita način trošenja novca HRT-e pretplate. Očekujem da će gospodin Glavaš kao novi oblik pritiska na HRT predložiti Istražno povjerenstvo i o toj temi.
Hvala lijepa. U pogledu vaših navoda sa sjednice Predsjedništva, to nije predložio nitko drugi, nego jedan potpredsjednik da se razmotri i procijeni zato što televizija ide prema komercijalnom programu i podjela pretplate. Nemojte insinuirati nekome drugome to. Poštovani zastupnik Marin Jurjević. Povreda Poslovnika je bila, dobro. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović, povreda Poslovnika.
Gospodine predsjedniče, upravo u žaru da se što prije stavi na dnevni red ovaj prijedlog odluke, pa je u tom žaru nisu poštivane odredbe Poslovnika. Povrijeđena je odredba članka 135. stavak 2. isti u vezi članak 177. koji govori o podnošenju i upućivanju prijedloga, a i o donošenju ostalih akata Sabora, dakle kao i zakona. Podnošenje..
Kolegice ne možete, povreda Poslovnika se može odnositi ne na navodne prijedloge koji su navedeni u obrazloženju prijedloga, nego na ovu raspravu. Ne, da je povrijeđen Poslovnik u pogledu prijedloga akta, to ne možete.
Dozvolite da kažem. Vjerojatno ste i sami uočili, pa me sada spriječavate o čemu se radi. Ovdje su predlagatelji..
Ne možete o tome govoriti, to nije povreda Poslovnika.
Kako nije povreda Poslovnika. Poslovnik o tome govori..
Možete u odnosu na sadašnju raspravu. Hvala lijepa. Izvrsno znate da ne možete govoriti o povredi Poslovnika, o bilo čemu drugom, nego ono što se odnosi na tijek rasprave. Da li je sugovornik u raspravi predsjedatelj povrijedio Poslovnik. i nemojte dolaziti s tim stvarima kad izvrsno znate. Poštovani zastupnik Marin Jurjević, ispravak netočnog navoda.
Netočna je izjava kolege Glavaša koji je rekao citiram: "ne kanim uređivati Hrvatsku televiziju, jer je u prethodnom nastupu rekao citiram: "Televizija provodi nekakvu svoju politiku", što implicite znati da bi trebala provoditi ne svoju politiku, nego valjda Glavaševu ili ne znam koju politiku. A što se tiče povjerenstva. Ali šta se mučite s ovim, imate svoje poluge vlasti, procesuirajte to, već ste tu izrekli sve kvalifikacije koje zaslužuju procesuiranja ako je to tako. Do sada je obično pozicija tražila povjerenstvo, ovo je prvi put da to traži vlast. Sve poluge su u vašim rukama, izvolite. A što se tiče eufemizama poput..
A što se tiče ispravka netočnoga navoda, hvala lijepa. To nije ispravak netočnog navoda. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović, ispravak netočnog navoda. Vidite, ja imam vas zabilježeno, i promatrao sam vas digli ste i tu palicu. Dakle, ja trebam dakle stalno dolaziti u poziciju da se diže palica, onda se opovrgava da se je digla. Ili se tvrdi da se digla, a nije se digla. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Ivo Lončar.
Gospodine predsjedniče, kolega Glavaš je rekao, da su se jamstva davala po partijskoj liniji. Ja ću taj njegov navod ispraviti na sljedeći način. Ovdje gospodin Glavaš pokazao elementarno nepoznavanje partijske povijesti. A temeljno načelo partijske povijesti je solidarnost. Mi znademo da je gospodin Račan, gospodin Linić i gospodin Vrhovnik i gospodin Crkvenac dugogodišnji partijski članovi i naravno da su uzajamno se pomagali. A još kako gospodine Glavaš ne poznajete partijsku povijest je i to, da je tu solidarnost drug Tito pretvorio u parolu koja je 45 godina vladala ovim prostorima, to je "snađi se druže". Hvala lijepa.
Klub IDS-a poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjena gospodo zastupnici. Prvo što želim postaviti pitanje, da li uopće imamo formalnih uvjeta za osnivanje ovog Istražnog povjerenstva? Zašto? Jer se već godinu dana toga smo svi svjesni u Rijeci vode određeni sudski postupci. A svi isto tako znamo dok se ono ne okončaju pitanje da li je moguće pokrenuti Istražno povjerenstvo. No, i upravo zbog toga držim da nije ni cilj formirati Istražno povjerenstvo, već prije svega oblatiti bivšu vlast i to je sigurno politički cilj, nemojmo biti djeca, jer barem smo toliko zreli da to prepoznamo. Znači, treba voditi raspravu u Povjerenstvu koje SDP-e neće moći odbiti, te na kraju možda čak i konstatirati da se nisu ispunile formalne pretpostavke za formiranje Istražnog povjerenstva. A gospođa Zgrebec je rekla da je možda to praktički bila i uvertira u ono što će se tijekom današnjeg ili sutrašnjeg dana raspravljati glede sporazuma s MMF-om. Međutim, sve ovo što mi radimo danas je pomalo štetno. Sve ovo je štetno prije svega za sudbinu "Viktora "Lenca". Konačno, svi smo isto tako svjesni da će i ova Vlada završiti sa nizom neuspješnih restrukturizacija, privatizacija, pik-ova, brodogradilišta, osiguravajućih društava i tome slično i da možda će tada 2007., 2008. neki novi saziv tražiti odgovornost sadašnjih ministara, sadašnjih potpredsjednika ili predsjednika Vlada. Kada je gospodarstvo po srijedi svi smo isto tako svjesni činjenice da nije moguće isključiti politiku ali ne smije isto tako dopustiti politikansko postupanje, to je po meni bit. I jasno je isto tako gospodo iz vlasti a tu mislim i na HDZ i HSLS, DC, Hrvatsku stranku umirovljenika, SDS itd. da vam opozicija neće oprostiti ni najsitniji promašaj bilo da je riječ o sutrašnjem, prekosutrašnjem imenovanju Vijeća za telekomunikaciju, bilo da je riječ o MMF-u, bilo da je riječ o Pomorskom zakonu o onoj odredbi o 0,0 promila, Haagu, Željezari Sisak i tome slično. Na čitav niz momenata vlast ni ne može utjecati. Vratite doma Blaškića i omogućite šestorici da čekaju suđenje sa slobode. Razapinju vas se zbog Čermaka i Markača. Uspijevate prolongirati agoniju Belja, otvori vam se možda i bez vaše krivnje problem Željezare Sisak koji je nerješiv, usisavate novac u brodogradnju a bojim se da će nakon ove rasprave Lenac stati itd. ali vi ste vlast i ne smijete se spuštati na nivo kritizera ili opozicije bi rekao gospodin Bebić. Ja bih rekao međutim da je ovo motivirano s jedne strane i napadom na opoziciju a možda i pranjem ruku od najvjerojatnijeg drugog bankrota "Lenca" u godinu dana. Što mi zapravo činimo ovim povjerenstvom? Da li mi pomažemo "Lencu"? Ne. Čemu onda sva ova rasprava ako se ne može pomoći sadašnjim i bivšim zaposlenicima, ako se ne može pomoći kooperantima, ako se ne može pomoći gradu Rijeci pa konačno i kreditorima tog "Lenca". A ovim što se čini mi "Lencu" ne pomažemo, mi "Lencu" odmažemo. Mi ovim tjeramo radnike onih 502 koliko ih je još ostalo iz "Lenca", stranim kompanijama dajemo signal da ne serivisiraju brodove u "Lencu", bankari ionako neće novac pozajmljivati "Lencu" a birokrati u Vladi stoje, čekaju što će Sabor ili ne znam tko donijeti. To mi zapravo činimo. Znači, zbog dva, tri ne znam šamara bivšoj Vladi, dvije tri uvrede koje možemo uputiti gospodi Račanu, Liniču, Crkvencu riskiramo da nakon bankrota i stečaja Lenac završi u likvidaciji, da završi u rezalištu odnosno kako piše "Novi list" da se Uvala Martinščica zamislite sada pretvorite u neki zabavni park ili luna park. Ako ne ide brodogradilište, ne znam neka se onda otvori taj zabavni park, luna park, Disney land makar je to suludo ali prije toga ja tvrdim da i ova Vlada mora učiniti napor da pomogne samome "Lencu". Hrvatska je ostala bez remontnih brodogradilišta. Ne da samo pod stranom zastavom radi 32 ili plovi 32 hrvatska broda u domaćim remontnim zavodima više se ne servisiraju ni domaći brodovi. To doduše znači popravljaju brodove i dalje naši radnici ali ne više u Hrvatskoj nego pod talijanskom zastavom u pravilu ... [[Govornik se ne razumije.]] Moja je filozofija da se treba boriti za svako radno mjesto. Iluzorno bi bilo vjerovati da se svako radno mjesto može sačuvati ali ako se sačuva u ovakvim tvrtkama svako treće mislim da je i tu puno učinjeno i nije bitno da li je tu sada Lenac po srijedi, da li je Belje po srijedi, da li je Željezara Sisak, da li je Prvomajska iz Raše koja je danas mogla imati 200 radnika da se u nju pustio Cimos iz Buzeta. Nije, ne govorim to ovoj Vladi nego bivšoj. Nije se to omogućilo i danas je Cimos preuzeo 3 hiljade radnih mjesta u Kikindi u Vojvodini ali to nije dobro za Hrvatsku koliko za Sloveniju. No, da se vratim na taj Lenac. Za trenutak neću spominjati ova jamstva. Jasno, bez njih bi se bankrot dogodio tri godine radnije. No, najprije ću spomenuti reviziju iz studenog 2003. godine. Lenac je osnovac 48. Direktor u vrijeme pretvorbe bio je gospodin Damir Vrhovnik. Pretvoreno je 25.1.1993. u vrijeme HDZ-a. Meni nikada nije bilo jasno kako to da jedan socijalistički direktor može ni manje ni više nego preuzeti u ono vrijeme jedno cijelo brodogradilište. [[Upadica se ne čuje.]] Dogodi se, da. Ono što je bitno procijenjena vrijednost poduzeća je bila 17,4 milijuna maraka. Pretvoreno je na način da su uz popust 40% poduzeća preuzeli zaposlenici a 60% strane osobe. Pretvorba je, tu se slažem sa gospodinom Glavašom majstorski izvedena ali opet sve preko Riječke banke o kojoj isto tako možemo nešto reći. Vrhovnik i 30 zaposlenika 22.12.1992. zaključili su ugovor bez popusta o kupnji 13,2 milijuna maraka, novac su dobili od Riječke banke pače neobavljeno prijenosom obveznica u obliku knjižnog potraživanja po osnovi pretvaranja dnevnih depozita građana u javni dug. Tim sredstvima plaćalo se fondu najprije 2 milijuna maraka, zatim tu ulazi Arsenal Venezia ... [[Govornik se ne razumije.]] maraka, Amsterdam ... [[Govornik se ne razumije.]] doznačio je 27.5. 2,6 milijuna maraka itd. Međutim, što želim reći. Ne treba nama istražno povjerenstvo kada već imamo revizorsko izvješće. Isto tako, mi točno znamo vlasničku strukturu na dan 28. veljače 2003., ona se točno mijenjala od početka do 28. veljače 2003., znači prije bankrota. Nakon toga ulaze banke, to više nije ni zanimljivo jer tu sve znamo. Znači, 28.2.2003. Ella tri Amsterdam ima 27,2%, International Finance Corporation Washington 17,7%, Raiffeisen Austria 12,5%, mali dioničari 11,9%, ... [[Govornik se ne razumije.]] Njemačka 9,3, Damir Vrhovnik 1,2, gospodin Antunac 0,6%. Idealna struktura vlasništva ali poslovni apetiti uprave pojeli su društvo. Prihodi rastu od 1993. kad su iznosili 291 milijun kuna na 583 milijuna kuna 2000. godine, 598 milijuna kuna 2001., sada padaju 517 2002. ali te godine je iskazan gubitak od 108 milijuna kuna i jasno alarm je zazvonio punom snagom. Država se 2002. morala početi izvlačiti, stizali su jasno izbori, svađe u koaliciji itd. ali u "Lencu" je imala gotovo 60 milijuna dolara jamstava i sada dolazimo do temeljnog pitanja da li se Lenac mogao spasitit. Da li se moglo spasiti stotine kooperanata od kojih a mnogi su bili obrtnici, odgovaraju cijelom svojom imovinom pa će ostati bez svojih kuća, djedovine ili stanova. Da li se mogla znači sačuvati jezgra tog remontnog brogogradilišta pa u konačnici možda i zvuči banke sa manjom štetom. Možda, ali su izbori e to je problem, pali u najnezgodnije vrijeme, za Lenac očigledno u najlošije vrijeme. Zašto? Jer su dugoročne obveze "Lenca" bile 502 milijuna kuna a kratkoročne 387,5 milijuna kuna od 517 milijuna kuna realizacije koliko su imali 2002. i to je jasno bankrot. Konačno, ukupni prihod za razdoblje 2000.-2002. umanjeni su za velika sredstva, poglavito od prodaje u inozemstvu. Tamo su umanjeni za čak 345 milijuna kuna ili za 75,8% i dogodio se taj veliki poslovni krah. Mi smo ovdje pričali a nitko u tom "Lencu" nije više htio servisirati brodove a činimo nešto slično i danas. Znači namjerno spominjem pad tih prihoda u inozemstvu za 75,8% da znamo jednostavno čime se igramo. Nakon ovog Povjerenstva, mi još jedanput šaljemo poruku ... [[Govornik se ne razumije.]] gradu i svijetu, svi vi koji ste brodove servisirali u "Lencu" nemojte to više činiti jer je "Lenac" po drugi puta u godinu dana pred, ne znam, krahom. I ja mislim da ako takva poruka izađe izvan ove sabornice da će to biti slijepilo sviju nas, slijepilo politike jer zbog sitnog interesa tjeramo u likvidaciju "Lenac" što je nota bene sramotno i to se ne radi ali ajde vratiti ću se u 2002. Jasno je da to ne opravdava lošu procjenu bivše Vlade, ali isto tako znam da Vlada nije imala izbora nakon što su gotovo sve banke digle ruku od "Lenca". Banke su znale u šta upuštaju se sa svojim novcem i u pravu je gospodin Glavaš, banke će ukreditirati, nema problema sa novcima koliko god želite samo ako iza njega stoji netko tko će to servisirati. Tada je u pitanju bilo oko 1000 radnika, 1000 koperanata, u pitanju je bila Rijeka, točnije industrijski karakter Rijeke. U tom gradu od 90.-te pa do danas nestalo je ... [[Govornik se ne razumije.]] industrije, od Croatia linea, tvornice konopa, Hartere, Rikarda, Benčića, Torpeda, šta je znam, Riječka banka je na svu sreću spašena itd.. I sada se postavlja pitanje da li bi neki drugi da su bili u Vladi učinili isto tako sve da pomognu "Lencu", kao što sada radnici iz sisačke željezare od gospodina, ne znam, predsjednika Vlade, gospodina Sanadera ili Sabora očekuju isto tako da sve učini za tu željezaru, bez obzira što mi svi znamo da onaj koji uđe sa tim novcima, možda će se 2007. ili 08. u jednom ovakvom istražnom povjerenstvu opeći kao što se danas na tihoj vatrici prže bivši ministri. I u toga "mrtvaca" i dan danas se ulažu ogromni novci, kao što se ogromni novci ulažu i u brodogradnju i u turizam, i u ne znam poljoprivredu i tome slično. Međutim, želim reći, mi ovim ne pomažemo "Lencu", mi ovih "Lenac" guramo u likvidaciju a radnike tjeramo ili na Zavod za zapošljavanje, ili što je nešto manje bolje umo falkon u Italiju. Znači umjesto da razgovaramo da pomognemo "Lencu", mi se, rekla bi gospođa Zgrebec igramo tužitelja i sudaca. I na kraju će završiti da se ništa neće dogoditi al "Lenac" će biti prodan, ne za ništa nego za staro željezo. Evo, da vidite ovaj Istoteh iz Diseldorfa, za lokaciju Martinščicu nudi 6,2 milijuna dolara. OMZ iz Moske, ili ne znam iz Rusije nudi za tu lokaciju 5 milijuna dolara. Ništa, evo, ništa evo, to je sudbina "Lenca" danas. Znači bivša Vlada je možda uzalud potrošila državni novac u tom slučaju ali s namjerom da mu pomogne, ali ova vlast bojim se da može zatvoriti "Lenac", toga se bojim a to je šteta. Jer jedno remontno brodogradilište Hrvatskoj treba. Hrvatskoj ne treba Vrhovnikova vizija o još jednome šestom brodogradilištu kada i pet ih je za Hrvatsku možda previše ali Hrvatskoj zasigurno treba jedno dobro remontno brodogradilište tipa "Viktor Lenac", ne ovakvoga nego onakvog kakav bi trebao biti. I ako to možda prihvatimo, možda bi "Lencu" se moglo pomoći, m ožda ga dignemo u neko kakvo takvo brodogradilište a u protivnom pitanje šta će se dogoditi. I zato ja pozivam, apeliram, nemojmo još dignuti ruke od "Lenca" a sa Vrhovnikom se ionako bave neke druge institucije, ili instance. I to je IDS-ova poruka, mi želimo vjerovati da za ova 502 radnika koliko ih danas ima u "Lencu" još uvijek ima kakve takve šanse. Ako Hrvatska može sačuvati pet brodogradilišta a mora, ako može sačuvati ove velike kombinate a mora, onda držim da postoji mogućnost da sačuva i taj "Lenac" i bilo bi dobro da se otvori rasprava o brodogradnji. Ono što pozdravljam jest angažman sindikata pa i stav gospodina Andrija Hebranga koji je jasno rekao kako će Hrvatski fond za privatizaciju na zahtjev sindikata reprogramirati otplatu kredita brodogradilištima na godinu dana. Daj Bože da se to dogodi, pa i onako nemaju od kuda platiti, pa neka im se prolongira. Međutim, mislim da bi bilo dobro da se ide sa zaključkom da imovina koju prodaje se iz "Lenca" npr. onaj dok 11 za kojeg nitko nema interesa, na kraju taj novac, ne znam koliko, možda 10 milijuna dolara završi u "Lencu" i neka to bude osnova, jezgra za novi početak tog Brodogradilišta a ne da tamo za godinu dana svi, ne znam se vozimo u onim autićima u nekom lunaparku ili vrtimo po ringišpilu. Hvala.
Hvala. Izvještavam da je u 11,26 isteklo vrijeme za prijavu za raspravu u trajanju od 10 minuta po ovoj točci dnevnoga rada. Imamo tri ispravka netočnih navoda. Prvi, poštovani zastupnik Emil Tomljanović.
Ispravio bih gospodine predsjedniče netočan navod koji se u raspravi uvaženog kolege, dva puta, gotovo na isti identičan način ponovio. Citiram: "Ovim putem, osnivanjem Povjerenstva tjeramo preostale radnike iz Viktora Lenca". Ja apsolutno kažem da to nije točno. Radno pravni status sada, zaposlenih u Viktoru Lencu nema nikakve niti logične, ni pravne posljedice u odnosu na odluku o osnivanju Povjerenstva. Treba kazati da je u Viktoru Lencu kao trgovačkom društvu pokrenut stečajni postupak i to od prosinca mjeseca 2003. godine. To je jedno. I drugo. Isto tako navod: "Tjeramo Lenac u likvidaciju, Lenac u likvidaciju iz stečajnog postupka Odlukom o osnivanju istražnog povjerenstva." To ne samo da nije točno, to je i, to je politika u odnosu na politiliziranje u odnosu na konkretno ovu odluku.
Hvala. Poštovani zastupnik Ivan Čehok, ispravak netočnog navoda.
Ispravljam netočan navod da je bivša Vlada davanjem sredstava novčanih htjela pomoći Lencu, htjela je pomoći Vrhovniku, jer da je bivša Vlada htjela pomoći svim radnicima u svim tvrtkama koje su bile u teškoćama, onda bi pomogle MTČ-u i Varteksu, cijeloj sjeverozapadnoj Hrvatskoj, a milijuni su odlazili u Rijeku a sjeverozapadna Hrvatska nije dobila niti kune.
Hvala. Poštovani zastupnik Ivo Lončar. Ispravak netočnog navoda.
Gospodine predsjedniče, kolega Damir Kajin je rekao, doslovno citiram: "Hrvatska mora sačuvati brodogradilišta, Hrvatska mora sačuvati kombinate". To je jedna totalna netočnost. Kolega ne može se mrtvac ustati, niti među jednima ni među drugima. Hrvatska država i u jedne i u druge je strahovito novaca sasula a stanje je tamo danas deset puta gore nego što je. A mogu vam reći pod kojim uvjetima jedino Viktor Lenac može ostati. Da mu na čelu bude Damir Vrhovnik a da predsjednik Nadzornoga odbora bude Ivica Račan a članovi nadzornoga odbora Slavko Linić i Mato Crkvenac. Hvala lijepa.
Predlagatelj, poštovani zastupnik, Branimir Glavaš.
Također kratki osvrt na izlaganje gospodina Kajina. Gospodine Kajin vi pokušavate nametnuti tezu da ova Vlada, ovo Povjerenstvo ili ova saborska većina želi osnivanjem Povjerenstva dovesti "Lenac" do totalnog kraha. Istina Biblija je zabilježila jedan ili nekoliko slučajeva da se mrtvac ustao, ali to su samo biblijski događaji ja u istinu ne vjerujem i dijelim mišljenje gospodina Lončara da mrtvac se neće ustati. I prema tome, ovo Povjerenstvo ne osniva se sa namjerom da se Lenac baci na koljena, on je već na koljenima, a bacila ga je upravo ona Vlada i ona politka koju su provodili od 3. siječnja do konca 2003. godine. Ja ću sada nastaviti tamo gdje sam stao. Brodogradilište je zatražilo i dobilo državno jamstvo za kredite, za obrtna sredstva koje su mu odobrile Privredna banka u odnosu od 11 milijuna EUR-a i Raiffaissen banka također u identičnom iznosu od 11 milijuna EUR-a, a sve je to skupa Vlada blagoslovila svojom odlukom 21. veljače 2002. godine. Početkom 2003. godine također je nastavljena identična politika iz prethodne dvije u odnosu na “Lenac”. Ali na “Lenac” kao izuzetak, a ne kao pravilo nekakvog strateškog smjera protekle koalicijske Vlade. Dakle izuzetak iz već poznatih razloga, a to je privatni interesi, privatni kontakti, prijateljstvo sa gospodinom Vrhovnikom i poseban emotivan sentimentalan odnos, ja ne znam iz kojih razloga prema drugim dioničarima, strancima. Dakle nisu mi poznati i saborskim zastupnicima koji su pokrenuli ovu inicijativu odnosi i što je to, koja je to zlatna nit koja je vezala te strane dioničare i Vrhovnika sa gospodinom Račanom kao bivšim premijerom, gospodinom Linićem kao bivšim dopredsjednikom Vlade, gospodinom Crkvencom kao ministrom financija, Fižulićem, ministrom gospodarstva i tako dalje. Koja je to zlatna nit koja je njih vezala? Koji su to interesi? Što je to njih povezivalo? To je meni nedokučivo. Nedokučivo je bilo cijelom ovom Domu i zbog toga želimo pokušati barem ući u to i odgonetnuti taj upit koja to zlatna nit povezuje te interese na relaciji hrvatska Vlada bivša i pojedini tajkuni i različite strane kompanije i strana fizička lica, dakle stranci koji su bili većinski vlasnici “Viktora Lenca”? Dakle 2003. godine nastavlja se istim intenzitetom, istom politikom i ponovo pljušte državna jamstva za tvrtku koja je na koljenima, koja je na umjetnom disanju i za koju se unaprijed zna da je ulijevanje proračunskog novca građana bacanje toga novca, oštećivanje državnih interesa Državnog proračuna i jednostavno onako narodski rečeno pljačka poreznih obveznika. Hipoteke se i dalje upisuju tamo gdje se upisati ne mogu. Opet rade vrući telefoni na liniji Banski dvori, gruntovnice dakle sudovi gdje se negira i pobija ono načelo neovisnosti sudbene vlasti, načelo trodiobe vlasti ne funkcionira, viče se preko telefonske linije iz Banskih dvora, prijeti “Izvoli registriraj, izvoli upiši, izvoli evidentiraj te hipoteke u gruntovne izvatke” pa zato želimo da povjerenstvo profunkcionira i da se dobiju odgovori na ta pitanja. Upravo zahvaljujući tom zahtjevu iz siječnja 2003. godine pljušti ponovo novih 17 milijuna dolara odnosno 16 milijuna EUR-a novca poreznih obveznika na 15 godina otplate od čega čak 8 godina počeka, a firma praktično gotova, mrtva. Za 8 godina počeka neće ostati ni kamena na kamenu od te tvrke, to se unaprijed dobro zna, ali daje se 8 godina počeka. Ministarstvo financija ponovo predlaže Vladi Odluku o davanju državnog jamstva u korist HBOR-a i tako dalje. I opet sad da ne kažem onu narodnu poslovicu: “Tuđom stvari je lako mlatiti, tuđe novce lako trošiti bez ikakve odgovornosti, bez ikakve odgovornosti”. Zašto ne bi bilo to lako kad se to daje prijateljima, kad se to daje onima za koje znamo da će se to oploditi na ovaj ili onaj način. Interesantno je postaviti pitanje, a i to treba povjerenstvo raspraviti, izanalizirati nije li se taj novac prelijevao u neke stranke, političke stranke pa su se financirali njihovi pogoni? Bližili su se izbori. Ja ne isključujem osobno ni tu mogučnost, ali ne želim ništa prejudicirati, želim da to povjerenstvo utvrdi. A da se je to tako događalo potvrđuje i ovaj jedan dokumenat koji mi je malo prije došao u ruku što govori o bahatosti, spremnosti na sve, ali baš na sve te garniture koja je bila na odlasku prosinca 2003. godine. Izbori su održani krajem studenog prošle godine. Znalo se da ste potučeni. Znalo se da ste poraženi. Znalo se zašto, a jedan od glavnih razloga je i to što su stotine milijuna kuna prelijevane radi privatnih interesa u tuđe džepove i u tuđe vreće. Ne u džepove. To su toliki novci da nisu stavljeni u džepove nego u vrećama su odvoženi i vi ste izbore izgubili, ali to vas nije opomenulo i upozorilo da 17. prosinca 2003. godine izdate nalog i preko Hrvatskog fonda za privatizacije napravite još jedno zaduženje i isplatite još jednu pozajmicu kada za to više niste imali nikakvog legitimiteta. Nikakvog legitimiteta. Dapače da ste imali i malo poštenja i obraza ne bi vam palo na pamet potpisati i olakšati Državni proračun i državne novce, novce poreznih obveznika za još 15 milijuna 121 tisuću 352 tisuće i 54 kune. 11. prosinca 2003. godine. Izgubili ste izbore negdje 25., 26. studenog. 23. studenog. Znači dovoljno vremena da čistite ladice i da odlazite iz Banskih dvora no vi ne čistite ladice. Vi ste mislili valjda da ćete još složiti nekakvu shemu pa uspjeti dobiti nekakvu većinu pa uz pomoć makar nekakvih diplomata koji nisu baš bili jako sretni što je HDZ pobijedio, složiti pa makar jedan glas više i nastaviti sa ovakvim načinom trošenja, rasipanja, grabeži, prelijevanja vrećama novca, proračunskog novca građana u privatne džepove Vrhovnika ili sličnih. I zbog toga draga gospodo mi tražimo, inzistiramo na povjerenstvu, inzistiramo da se utvrdi tko su stvarni vlasnici brodogradilišta “Viktor Lenac” kojim su odobrena državna jamstva. Inzistiramo da se utvrdi razloge zbog kojih su izdavana državna jamstva kreditorima brodogradilišta i kako je brodogradilište koristilo dobivene kredite jer očito je jasno da nije bilo nikakve ekonomske opravdanosti da se ta jamstva izdaju. Da ste znali unprijed da taj novac propada, da će to platiti poreznici, porezni obveznici međutim vi ste to nastavili dalje raditi. Inzistiramo da se odgovori koje su pravne i fizičke osobe sudjelovale u pripremi i odobravanju kredita s državnim jamstvima na temelju hipoteke, inzistiramo da se odgovori vrijednost i karakter garancija i jamstava koje je brodogradilište davalo za osiguravanje kredita, inzistiramo da se izvrši analiza svih upisanih hipoteka na pomorskom dobru za dobivene kredite koji se ustvari ne može realizirati jer se na pomorskom dobru ne može stjecati vlasništvo niti pravo zaloga kao drugo stvarno pravo. Inzistiramo da se utvrdi i provjeri tok i rezultat postupka u Trgovačkom sudu u Rijeci po tužbi za brisanje vlasništva na pomorskom dobru Županijskog državnog odvjetništva u Rijeci kao i upisanih hipoteka koje treba brisati. Inzistiramo da se odgovori na pitanje tko je izdavao naloge iz Vlade gruntovnicama da se upisuju takvi, takve hipoteke. Inzistiramo da istražno povjerenstvo utvrdi sve važne činjenice o putovima i načinu trošenja financijskih sredstava i korištenih kredita i dobivenih jamstava posebno u odnosu na mogućnost njihova odlaska u inozemstvo i plaćanja stranim partnerima i vlasnicima brodogradilišta. Inzistiramo to zbog toga što nismo imali jednak tretman i jednak status. Gospodin Linić je kad je preuzeo mjesto potpredsjednika, a ja sam tada bio Osječko-Baranjski župan, na moje traženje da se izdaju jamstva iako je to bilo u prijelaznom periodu kada je bivša Vlada obećala jamstvo za škrobaru, za tvornicu sušenog povrća, za tvornicu smrznutog povrća, za sladoranu rekao da nećemo dobiti jamstva. Kada sam ga upitao: “Kako ti Slavko misliš kontaktirati i surađivati sa vlastima gdje je HDZ na vlasti u županijama?” odgovorio mi je: “Nikako, nikako.” Prema tome mi inzistiramo zbog toga da se odgovori na ta pitanja jer nismo bili u istom tretmanu. Mi nismo dobivali državna jamstva iako smo imali kvalitetne programe i investitore poznate ali je zato državna jamstva dobivao Viktor Lenac, Vhovnik prijatelj, brodar koji je vozao i vodao i Račana a vjerojatno Linića i ostale na turistička putovanja duž naše lijepe obale. I zbog toga gospodine predsjedniče i štovani zastupnici predlažem da podržite ovaj Prijedlog, da se osnuje povjernstvo i da ono što prije počne raditi. Ako te tvrdnje ne stoje neka se skine ljaga hipoteka, pogovor sa bivše Vlade. Ako stoje neka olakšamo državnim institucijama da rade svoj posao. nadležnim državnim institucijama. Državnom odvjetništvu, policiji, i svim onima kojima je to posao. Hvala lijepa.
Hvala. Povreda Poslovnika poštovana zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Hvala gospodine predsjedniče, ja inzistiram da se Poslovnik poštuje, a kao što sam i prethodno rekla, povrijeđen je članak 135. i članak 177. jer su vas kao predsjednika SAbora protivno odredbi članka 135. stavak 2. izvjstio predsjednik Kluba a ne predlagatelj odnosno, osoba od 16 preldagatelja koji su predlagatelji ove točke dnevnog reda. Vi ste mi pokušali dati objašnjenje nisam ga čula do kraja. U stvari ono što sam čula protivno je odredbi također članka 209. i već sada sam nezadovoljna i tražim da o tome dade mišljenje Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav u roku od 24 sata kako to i nalaže odredba članka 209. Poslovnika.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice. Vi ste ustvrdili da je povrijeđen Poslovnik član 135. 136 i 209. Članak 135. Poslovnika kaže, citiram "Postupak donošenja zakona pokreće se u obliku prijedloga zakona sa tekstom prijedloga zakona a mora sadržavati sve sastojke iz članka 132. ovoga Poslovnika. I predlagatelj zakona obvezan je izvjestiti predsjednika Sabora tko će u radnim tijelima i sAboru davati obavještenja ia objašnjenja odnosno, potrebna obrazloženja o podnesenom prijedlogu zakona." Ovdje se ne radi o prijedlogu zakona, nego se radi o prijedlogu za osnivanje istražnovaga povjerenstva. A predlagatelji su u svom prijedlogu za osnivanje istražnoga povjerenstgva naveli tko će u ime onih koji predlažu osnivanje istražnoga povjerenstva i uradnim tijelima Sabora i u Saboru davati objašnjenje. Članak 136. Poslovnika za koji ste tvrdili da je povrijeđen, govori da prijedlog zakona u gornjem desenom kutu naslovne starnice i tako dalje, sastoji. A članak 209. Poslovnika na koji ste se naveli kaže: "Da zastupnikku koji želi govoriti o povredi Poslovnika predsjedatelj daje riječ čim je ovaj zatraži, i da govor toga zastupnika ne može trajati dulje od 1 minute a zastupnik odmah mora navesti članak Poslovnika o čijoj povredi govori2. Dakle ne radi se o nikakvoj povredi Poslovnika, nego se radi o tome da predsjednik Sabora treba poštovanoj zastupniic prema članku 214. izreći opomenu, jer se javila za povredu Poslovnika a započela govoriti o nekoj drugoj temi. I stoga vam ja poštovana zastupnice Antičević izričem opomenu. Idemo dalje. Poštovani zastupnik Damir Kajin ispravak netočnog navoda.
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjena gospodo zastupnici. Gospodin Glavaš.
Polako, polako molim vas. MOlim. Točno imate pravo. I druga povreda Poslovnika poštovani zastupnik Marin Jurjević.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolega Glavaš je povrijedio članak 214. poslovnika SAbora koji govori o općim pravilima ponašanja u Saboru. Jer on opetovano prostači u Saboru ponavljajuči kakvo je citiram: "Lako je tuđom stvari mladiti po gloginjama". Taj eufemizam je svima jasan. To je prostačenje i nečuveno i neviđeno do sada u Saboru. Ja.
Ti si prostačina jedna.
…/Govornik se isključio/ … i ovo dobacivanje. Ovi pametnjakovići koji ovo stiskaju samo pokazuju dokle im seže inteligencija. Dakle, radi se o tome da ja vas molim da spriječite daljnje prostačenje u Saboru, ../Govornik se isključio/ … Ja ću vas zamoliti da me pustite za govornicu. Ili disciplinirajte članove vaše stranke. Dakle, ja vas molim da spriječite prostačenje u Saboru najniže vrste. SAda vas molim da mi osigurate da ja mogu govoriti uopće u Hrvatskom saboru.
Izvolite govoriti, ja ne znam i ne mogu vam reći tko vas isključuje.
Netko jako pametan.
Moguće da je netko vrlo pametan.
Ja vas molim … [[Govornik se ne razumije zbog najave]] i da omogućite zastupnicima da govore da imaju jednak status da mogu govoriti. Dakle, molim vas da spriječite prostačenje, jer ovo je prostačenje i ništa drugo. Ponavljanje stalno ove rečenice i toga eufemizma koji je svima jasan. To je svrha moga javljanja. Mislim da je to u cilju zaštite digniteta svih nas. O kućnom odgoju ne bih govorio.
Što se tiče omogućavanja zastupnicima da govore poštovani kolega Jurjević. Malo prije je ovdje bio u ime predlagatelja poštovani zastupnik Glavaš s ove strane su dolazila i dobacivanja. SAda kada to se događa vama onda tražite da, onda tražite zaštitu. Ja pozivam i molim sve zastupnike i zastupnice, da se drže poslovnika, da ne ometaju svojim upadicama druge zastupnike kada govore. A što se tiče uporabe određenih aluzija eufemizama neka to ostane na aluzijama, nemojte izvoditi zaključke. Iza te aluzije se može kriti različite druge izričaji a ne one na koje vi aludirate. Sada idemo na ispravke netočnih navoda. Poštovani zastupnik Slaven Letica.
Ispravio bih tvrdnju uvaženog zastupnika Branimira Glavaša kokja nije samo pogrešna nego je blasvemična, bogohulna. U žaru polemike iznio je tvrdnju zapravo iznio je javnu sumnju u usksnuće, tvrdeći da mrtvi ne mogu ustati. nemojte se smijati kolega Glavaš. DA je to došlo sa desne strane sabornice još bih razumio, ali vaša stranka svakako mora vas pozvati na odgovornost.
Poštovani zastupnik Damir Kajin i molim vas te mobitele. KOlegice i kolege, pa jeli imamo dogovor da se mobitelima ne razgovara u sabornici.
Na tragu uskrsnuća. Gospodin Glavaš je ustvrdio da je Lenac mrtvac. Lenac je na izdisaju, ali još uvijek 502 radnikadolaze na posao. E samo dali će strani brodari nakon ove naše rasprave i dalje slati na popravak brodove u Lenac. To je bit bio moje diskusije. Nemojmo Lenac sahraniti. I još uvijek tražim ispred kluba IDSa ne znam, pa i mnogih zaposlenih u Lencu ako je moguće neka im se pokuša pomoći. Neka im se da još jedna šansa. Mene gospodine Vrhovnik nije ni vozao, ni vodao po Jadranu. Ali dajmo šansu tom Brodogradilištu. Radnicima koji tamo rade.
Isto ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Frano Piplović.
Gospodine predsjedniče, ispravio bih djelomično netočan navod kolega Glavaša koji je rekao od prilike ovako. Znali ste da ste poraženi i znali ste da ste izgubili zapravo, izbore. Ja velim da, ispravljam u tom dijelu navod, svi smo mi poraženi ukoliko se ne bude saznala istina o "Viktoru Lencu" i o mnogim drugim nevoljama koje se gomilaju u Hrvatskoj.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Slavko Linić.
Ispravam netočan navod koji veli "bahata vlast u 12. mjesecu je dala Vrhovniku 15 milijuna kuna". U tome je razlika u našem ponašanju. I nakon poraza na izborima radili smo svoj posao kao Vlada. Donoseći odluku o stečaju trebalo je zbrinuti radnike, dati im otpremnine. 15 milijuna kuna osigurano je za otpremnine radnika da bi se mogla nastaviti aktivnost u stečaju, jer stečaj nije mrtvac. Stečaj je loše za vjerovnike, ali izlaz za radnike, i u tome se razlikujemo. Postoje ljudi koji znaju svoj posao i znaju kako financijski treba izvlačit tvrtke iz teškoće. Prema tome, to je netočan navod gospodina Glavaša. I još nešto. O privatnim razgovorima ne bih, jer o neistinama je vrlo teško govorit.
U ime Kluba Hrvatske demokratske zajednice, poštovani zastupnik Emil Tomljanović, izvolite.
Gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Pa, pred nama je prijedlog odluke o osnivanju istražnog povjerenstva i to za utvrđivanje činjenica u svezi s izdanim državnim državnim jamstvima kreditorima privatnog društva Brodogradilište "Viktor Lenac" d.d. Rijeka, sada u stečaju. Ustavno i zakonsko uporište za donošenje i predlaganje ove odluke, naravno pronalazimo u odredbi članka 91. Ustava Republike Hrvatske, u svezi sa člankom 2. Zakona o istražnom povjerenstivma. Dakle, Hrvatski sabor može osnovati istražna povjerenstva i za to svako pitanje od javnog interesa. Sama istražna povjerenstva imaju sastav, djelokurg i ovlasti u sladu sa posebnim zakonom, Zakonom o istražnim povjerenstivma, a predsjednika istražnog povjerenstva bira većina zastupnika iz redova oporbenih zastupnika. Postojanje javnog interesa u smislu donošenja predmetne odluke je nedvojbeno, i to kako za osnivanje, tako i za rad odnosno djelovanje samog povjerenstva i mislim da to posebno treba naglasiti i može se sažeti u tri osnovna elementa. Prvi element - davanje državnih jamstava, dakle, jamstvo kao ugovorom preuzeta financijska obveza kojim se sredstvima državnog proračuna, dakle sredstvima poreznih obveznika garantira prema vjerovnicima ispunjenje pravovaljanih i dospjelih obveza dužnika samo po sebi predstavalja dostatan razlog za ustanovljenje javnog interesa, a poglavito kada se radi o velikim novčanim iznosima. Drugi element - vlasnička struktura temeljnog kapitala trgovačkog društva kojim se jamči transfer kreditnih sredstava kao privatnog gospodarskog subjekta u pretežnom vlasništvu stranih osoba. I treći element - davanje državnih jamstava i kredita sa zasnivanje hipoteke na pomorskom dobru koje je opće dobro izvan prometa i prodaje i na kojem se ne može stjecati vlasništvo niti druga strana prava. Sva tri navedena elementa ako ih sagledamo u cjelini, ne samo da predstavljaju pitanje od javnog interesa, već oslikavaju jedan nakaradan i neprimjeren model kreditiranja i plaćanja po izdatim jamstvima klasničan su primjer povrede javnog interesa, model su povezanosti privatnog kapitala u odnosu na donošenje odluka visokih državnih dužnosnika. U konkretnoj situaciji temelj je odluka Vladae Republike Hrvatske ili odluke resornih ministara odnosno ministarstava. Shodno navedenom, a budući je Brodogradilište "Viktor Lenac" u stečaju i da se nad njim još uvijek provodi stečajni postupak, jedno od temeljnih pitanja namneće se samo po sebi. Da li je i koja potraživanja u stečajnom postupku Republika Hrvatska prijavila u stečajnom postupku, po izdanim jamstvima i drugo, koliku financijsku štetu su Republici Hrvatskoj prouzročila plaćanja i obveze po izdanim jamstvima? Sve drugo na ovom mjestu, usudio bih se reći da može biti predmet politike ili politiziranja, ali ono konkretno što će biti cilj i rezultat rada istražnog povjerenstva, dakle, koja je financijska šteta Republici Hrvatskoj prouzročila ili se dogodila upravo realizacijom ovih jamstava i drugih tih financijskih transfera o kojima danas raspravljamo. Naime, otvaranjem stečajnog postupka mjeseca prosinca 2003. godine po sili zakona dospjele su sve tražbine banaka kreditora koje pozivaju Ministarstvo financija na plaćanje iznosa navedenih u ugovorima o jamstvu. Očito je da iz dokumentacije, odnonso obrazloženja predmetne odluke, proizilazi i čitav niz drugih pitanja koji istinu treba rasvijetliti, a s obzirom da je dosta toga ovdje kazano, ja ću spomenuti samo neka od njih: Razlozi zbog kojih su izdavana državana jamstva i način korištenja dobivenih kredita, koje su pravne i fizičke osobe sudjelovale u pripremi i odobravanju kredita s državnim jamstvima na temelju hipoteka, vrijednosti i karakter garancija i jamstava koje je Brodogradilištu davalo za osiguranje kredita, analiza svih upisanih hipoteka na pomorskom dobru. Ali, mislim, ono što nas sve skupa i javnost najviše interesira: Tko su stvarni vlasnici Brodogradilišta "Viktor Lenac" kojem su odobrena državna jamstva u odnosu na činjenice o putevima i načinu trošenja sredstava iskorištenih kredita i dobivenih jamstava posebno u odnosu na mogućnost njihovog transfera u inozemstvo i plaćanje stranim partnerima i vlasnicima Brodogradilišta. Shodno svemu izloženom, u ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice predlažem donošenje predmetne odluke, kao i što skorije imenovanje predsjednika i članova povjerenstva, kako bi isto što skorije otpočelo s radom. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Ispravak imamo netočnog navoda. Gospodin zastupnik Josip Leko, izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Radi hrvatske javnosti treba ispraviti netočan, odnosno krivi navod predstavnika kluba predlagatelja. Naime, on u svojem izlaganju je iznio da povjerenstvo ima većinu iz oporbe. Prema odredbi članka 8. Zakona o istražnim povjerenstvima, istražno povjerenstvo sastoji se ili odgovara stranačkom sastavu Sabora. Važno je radi javnosti reći da predstavnici Kluba HDZ-a predlažu osnivanju povjerenstva i da će biti većina u povjerenstvu. Prema tome, to je smisao ispravka, a ne da će biti većina iz oporbe.
Hvala. Hvala lijepa. Povreda Poslovnika, gospodin Emil Tomljanović.
Povrijeđen je Poslovnik u članku 2. alineja 4, možda ste me krivo čuli, jer vi ste ispravili ono što ja nisam apsolutno rekao. Evo, ja vam mogu pokazati što je napisano, "Predsjednika istražnog povjerenstva bira većina zastupnika". Dakle, niste, onda sigurno ne.
Hvala lijepa. Idemo dalje. U ime kluba, predstavnik predlagatelja, gospodin Glavaš.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Pa evo, nisam uspio sve završiti. Ponovno ću se osvrnuti na ovu odluku Hrvatskog fonda za privatizaciju. Od 18. prosinca 2003. godine. Dakle, nakon gubitka izbora, ponovno se troši novac poreznih obveznika i ponovno se još nekoliko vreća novca poreznih obveznika prebacuje na račun "Viktora Lenca" u vidu nekakvih pozajmica za koje se unaprijed zna da nikada neće biti vraćene, i te pozajmice taj zadnji puta bile su teške 15 milijuna 121 tisuću 352 kune i 54 lipe. Nikako moralno pravo ta garnitura koja je izgubila izbore dvadeset dana i dvadeset pet dana prije toga, koja je imala tek toliko vremena da počisti ladice i ode nije imala da prebacuje 15 milijuna kuna "Viktoru Lencu". Zašto gospodine Liniću? Vi ste rekli da ste namirili radnike, da je išlo za isplatu plaća. Mogu se s tim složiti, al' vršili ste opet diskriminaciju i tom isplatom i tom tranšom koju ste prebacili, diskriminaciju prema ostalim radnicima. "Viktor Lenac" je imao na desetine kooperanata, od "Đure Đakovića", od tvrtki iz Međimurja i nije vas bolila glava i niste se zabrinjavali hoće li radnici "Đuri Đakoviću", kooperanata iz Međimurja, Varaždina i drugih dijelova Hrvatske dobiti plaću. To vas nije zanimalo. Tim neka i o tome neka brinu ti kooperanti. Šta vas briga da li je Slavonac dobio plaću ako je pomagao "Viktoru Lencu". To ste radili zato što ste znali što slijedi, socijalni nemir, socijalni bunt, revolucija u Rijeci gdje bi moglo doći i do toga da tih 2000 radnika jurne i da događaji ispadnu ispod kontrole i da bude ugrožena pa i sigurnost i imovina recimo Vrhovnika, gospodina Vrhovnika, recimo i onih koji su sjedili u Vladi, koji su sudjelovali u svemu tome, pa možda i vaša. I zato ste kupovali socijalni mir u Rijeci, a nije vas bolila glava i spavali ste mirno što nisu radnici u Slavoniji dobivali plaću kao kooperanti "Viktora Lenca", šta nisu u Međimurju dobivali plaću kao kooperanti "Viktora Lenca", Zagorju, Zagrebu i drugim dijelovima Hrvatske. To vas nije brinulo. I zbog toga se ne mogu složiti sa vama, i zbog toga tražim da se ovo povjerenstvo usvoji, čak prijedlog je sedam članova, nek' bude i veće, nek' bude i veće. Nek' se to kvalitetno odradi, neka se odgovori na pitanje da li država može intervenirati i plasirati na stotine milijuna kuna u privatnim tvrtkama, i u privatne tvrtke. Kažu oni koji žele nešto smučkati, sve što nije zabranjeno to je dozvoljeno. Pitam gospodina Kajina, ne znam je li tu, nije izišao je. Da li zna koliko "Fiat" talijanski ima radnika. Da li je talijanska država plasirala novce u privatnu tvrtku, kada su bili u problemima, a "Fiat" je u problemima i sada? Što je talijanski premijer gospodin Berlusconi rekao, ne ne može Talijanska država i neće Talijanska država intervenirati i financijski pomagati novcem talijanskih poreznih obveznika privatne tvrtke. Dakle talijanska Vlada iz najnovijeg vremena, najsvježijih, ove godine, iznijela je jasan kategoričan i nedvosmislen stav da se ne mogu pomagati privatne tvrtke. Ne mogu se pomagati privatne tvrtke ni ovdje, socijalni program i socijalno zbrinjavanje radnika se može provoditi novcem poreznih obveznika ali se ne mogu spašavati tajkuni, gospodine Liniću, kao što ste meni rekli kada sam posredovao u dolasku "Benettona" u Osijek da nećete pomagati i nećete intervenirati vezano uz dolazak "Benettona" u Osijek jer time ćete spašavati tajkune. Ja sam rekao da ne spašavate tajkune, nego pomažete realizaciju jednog kvalitetnog programa, jednog kvalitetnog stranog ulagača svjetskog renomea, talijanske tvrtke "Benetton" koja će zaposliti direktno dvije stotine radnika u Osijeku i uz sebe vezati nekoliko tisuća kooperanata tekstilne industrije sa područja Osječko-baranjske županije i Slavonije. Vi ste to odbili izjavivši, a to su i mediji izjavili da su to kriminalni interesi i sprega inozemnih kriminalaca podržana sa lokalnim kriminalnom, kriminalnim političkim miljejima. To je Hrvatska televizija objavila, dala je vama prostor da oblatite i popljujete, i popljujete jednu kvalitetnu stranu investiciju na koju sam tada kao župan a i danas kao saborski zastupnik ponosan.
Vratimo se na povjerenstvo.
Vraćamo se na povjerenstvo. Niste vodili jednak tretman. Niste vodili jednak tretman. Nismo ga mogli otvoriti jer ste vi bili na vlasti, jer vi niste dali da se otvori povjerenstvo. … [[Upadica se ne razumije.]] I prema tome poštovana gospodo i zadnji potez koji ste učinili u visini od 15 milijuna 121 tisuću kuna koju ste prebacili vrećama u posjed gospodinu Vrhovniku, preko računa propale tvrtke i nekolicini dioničara stranaca, činili ste protiv svih moralnih normi, činili ste protiv svih običaja, pravila dobrog ponašanja, dobrog gospodarenja državnim novcem, a kao ljudi koji ste obnašali vlast u te četiri godine na to ste bili obvezni, i prema poreznim obveznicima i prema domovini. Hvala vam lijepa.
Nije, nije nitko ustvrdio da se u nekakvim vrećama prenosio novac, i mislim da bi taj… … [[Upadica se ne razumije.]] Gospođa Opačić, zastupnica gospođa Milanka Opačić je tražila riječ, ne znam u vezi čega.
Pa, gospodine predsjedniče u ime Kluba SDP-a sam tražila riječ. Ja vas lijepo molim, mi smo u ime Kluba danas rekli da podržavamo ovo povjerenstvo da ćemo za njega glasati, spremni smo sudjelovati danas u raspravi o temi o kojoj je danas ovdje riječ, a to je povjerenstvo za "Viktor Lenac", ali vas lijepo molim, ovdje nije mjesto nikakvim osudama, ovdje nije mjesto nikakvim optužbama koje se izriču prije nego je povjerenstvo uopće počelo raditi i razmotrilo sve podatke i sve dokaze i sve argumente koji se odnose na slučaj "Vikor Lenac" i molim vas da se ovdje tema ne širi i ne pretvara u svojevrsnu političku govornicu, jer ovdje je danas riječ o jednoj temi koja je vrlo ograničena, a riječ je samo o "Viktoru Lencu". Ako ima potrebe da se otvore još neka istražna povjerenstva, mi nemamo ništa protiv, ali molimo onda da se o tome otvori i konačno rasprava na temelju određenog dokumenta. Dakle, molim vas da se vratimo na temu a to je "Viktor Lenac".
Slažem se da treba ostati, da treba ostati na temi jer ne postoji ni jedna priča koja se ne može dovesti u svezu s nečim, prema tome slažem se potpuno da treba ostati u okviru teme, a to je prijedlog za imenovanje Istražnog povjerenstva za "Viktora Lenca", i molim također sve zastupnike da se pridržavaju toga i da ne šire problem jer onda kad jedan proširi, onda ima pravo i drugi. Dakle, ja također se pridružujem tom apelu da ostanemo isključivo na ovoj temi. Evo ovdje na našoj sjednici nas gledaju i slušaju četvrti razred VII. gimnazije u Zagrebu, pa ih pozdravljamo. Sada u ime Kluba HSS-a… A, oprostite gospodin Linić je tražio ispravak netočnog navoda. Izvolite.
Ponovno ispravljam netočni navod da je vrećama novaca u 12. mjesecu 2003. financiran Vrhovnik, isplaćivan Vrhovnik. Novac je osiguran za isplatu dijela otpremnine radnika "Lenca" kako bi se mogao otvoriti stečaj i nastaviti proizvodnja. Prema tome evidentno je da u žaru želje da se ovdje sudi i politički diskvalificira, ne govori se točno. I isto tako, otvoreni postupak stečaja je prilika da sadašnja aktualna vlast riješi ostale vjerovnike, jer je evidentno da sa stečajem "Lenca" su mnoga hrvatska gospodarstva izgubili dio novca i na ovoj je vlasti da upravo provodeći stečaj i proizvodnju u stečaju proba namiriti dio tog potraživanja. I što se tiče "Benettona", jer je otvorena priča, zahvaljujući Vladi "Benetton" je ostvario proizvodnju i zato je i pisana zahvala "Benettonu". A to što pojedini vlasnik nekretnine nije dobio novce, o tome nema potrebe otvoriti priču, iako ju je započeo predlagatelj, jer očito ima problema iz nekadašnjih odnosa sa bivšom Vladom.
Hvala lijepa. Evo "Benetton" je opet vraćen u raspravu. Mislim da to više sotim zaključimo. Za povredu Poslovnika se javio gospodin Branimir Glavaš.
Članak 209. apsolutno se … /Govornik isključen pa ponovo uključen./ … Članak 209. apsolutno se gospodin Linić nije držao Poslovnika, ispravljao je nešto što nije istina. Ispravljao je i govorio da je Vlada pomogla dolazak "Benettona". Vlada je podmetala pod njegovim vodstvom noge "Benettonu" ne bi li ne došao, jer bi to bio rezultat uspjeha lokalne vlasti.
Hvala lijepa. Mislim da smo s time zaključili ovu polemiku i da idemo dalje. Evo u ime kluba HSS-a gospodin zastupnik Željko Pecek.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovane dame i gospodo, ja u samom uvodnom dijelu želim reći kako će HSS podržati osnivanje ovog povjerenstva. Spremni smo učestvovati u njegovom radu. Međutim, da bi jedno i drugo podržali, odnosno učestvovali, uvjetovat ćemo da povjerenstvo se počne baviti i onim ostalim garancijama koje smo dali svim privatnim poduzećima od 90. godine pa do sada. Zbog čega? "Viktor Lenac" je bio izuzetak u radu bivše Vlade, a zapravo do 2000. godine imamo na tisuće garancija koje su date privatnim poduzećima. Ja procjenjujem da je to možda čak i negdje desetak milijardi kuna koja će nam doći na naplatu, a koja je očito netko prije dao, jer koalicijske Vlade nije bilo u razdoblju između 90. godine i 2000. godine. Ja sam potpuno siguran da će ovo povjerenstvo za "Viktor Lenac" služiti za dnevnopolitičke potrebe, da će biti premalo struke, a previše politike što nam konačno dokazuje i rasprava u ovom Saboru. Ono što je bilo dobro da predložimo je osnivanje povjerenstva za rad svih povjerenstava do sada, jer kakav rezultat smo imali to najbolje znamo. Sjetimo se samo eksplozije u Glibokom Jarku, sjetimo se pšenice koja je nestala iz robnih zaliha za koju smo također formirali povjerenstvo pa nikad ništa nismo o tome čuli. Sjetim ose povjerenstava o radu tajnih službi i da i dalje ne nabrajam. Pa vjerojatno bi taj model da se jedno povjerenstvo počne baviti radom svih povjerenstava do sada, bio dobar. Meni se posebno sviđa ovdje visoka principijelnost kolege zastupnika Glavaša, koji upravo predlaže formiranje istražnog povjerenstva. Ja se nadam i očekujem da će zbog te njegove principijelnosti uskoro ovaj Sabor raspravljati i o povjerenstvu koje će pratiti ulogu države u privatizaciji "Valpova" d.d. Opće je poznato da je država kupila tamo dionice …
Širi se tema, a rekli smo da je nećemo širiti.
Ne, ja govorim samo o povjerenstvu i nadam se da će principijelno kolega Glavaš se zauzimati i za drugo povjerenstvo, odnosno proširenje rada ovog povjerenstva. Jer opće je poznato da je država, odnosno Vlada Republike Hrvatske na prijedlog lokalne samouprave iz Slavonije kupila dionice po nekoliko puta većoj cijeni nego ih je privatni poduzetnik kupio na burzi. To je opće poznato i država je tu izgubila nekoliko desetaka milijuna kuna. Ta matematika je jako jednostavna. Ako je nešto plaćeno 8 milijuna kuna na burzi, a država je platila 20 milijuna kuna, razlika je poznata. To je matematika koja se uči u pučkoj školi. Mene posebno veseli i principijelnost gospodina Glavaša zato jer ćemo vjerojatno nešto i reći i o principijelnom ulasku "Glas Slavonije". Sada da li je to bio puškomitraljez ili pištolj mene to ne zanima, nego da li je bilo ulaska u "Glas Slavonije" ili nije bilo, e to nas zanima. Mene bi također zanimalo u povjerenstvu da nešto čujemo i o "Belju" koje je eto unatoč svim najavama i mogućnostima se nije privatiziralo zato jer smo radili jedan neprincipijelni natječaj gdje smo pogodovali nekim kupcima pa zapravo strateške i važne investitore nismo dobili za privatizaciju "Belja". E da bi se moglo biti ovako principijelan, onda bi trebalo imati čiste gaće da se ja poslužim jednom složenicom narodnom, a čini mi se da to kolega koji radi ovaj puta nema. Ukoliko ima, onda predlažem također da ispita sukob interesa i da se rad povjerenstva proširi i ispita sukob interesa ministra Kalmete koji nakon nekoliko mjeseci nije donio pravilnik o načinu obračunavanja impulsa u mobilnoj telefoniji.
Molim vas gospodine zastupniče. Već četiri-pet puta idete van teme. Ja sam vas jedan puta opomenio, a sada vi dalje to širite. Pa pazite, vratite se na prijedlog o povjerenstvu.
Ne, ja samo predlažem da povjerenstvo se pozabavi i time, ja sam u temi. Ja samo predlažem još dodatne teme kojima bi se trebalo baviti povjerenstvo. Tako da ja sam stalno u temi, samo ta tema očito vama ne odgovara o kojoj ja govorim. Jer opće je poznato da ministar Kalmeta nakon nekoliko mjeseci nije donio pravilnik kojima bi zaštitili potrošače korisnika u mobilnoj telefoniji, jer svaku sekundu započetog razgovora naši mobilni operateri naplaćuju sa minutom. Na taj način … privatnoj kompaniji, jer HT je privatna kompanija gdje je država samo 49% unutra, omogućili nekoliko stotina milijuna kuna zarade, naravno na čiju štetu, na štetu naših građana ili poreznih obveznika. Ovaj prijedlog je i zbog toga sam potpuno siguran o radu povjerenstva u funkciji kruha i igara, međutim igara očito ima previše, kruha ima sve manje i manje. Da, i sve je skuplji. Tako da i onaj Pinocio i njegov nos na plakatu predizbornom u vezi nafte je sve veći i veći, jer opće je poznato da cijene dižemo, doduše utjecaj je tu i svjetskih cijena, međutim država ne želi intervenirati da bi smanjila poreze, da bi smanjila trošarine, odnosno doprinose. Mi ćemo se baviti upravo povjerenstvom da ne bi pričali kako umirovljenicima nadoknaditi dug od 22 milijardi kuna sa fondom u koji je moguće dati dionice za 4,5 milijarde kuna.
Gospodine zastupniče ovo prelazi svaku mjeru. Molim vas sedam minuta govorite, ne spominjete uopće povjerenstvo nego ste spomenuli sedam-osam drugih tema. U skladu sa mojim stavom, a i prijedlogom gospođe Opačić, molim vas da se vratite na temu.
Ja vas molim da pročitate fonogram, ja sam barem 50 puta spomenuo povjerenstvo. Mi ćemo o povjerenstvu razgovarati upravo da ne bi razgovarali kako su seljacima prepolovljeni poticaji, kako oni kasne. Mi ćemo se baviti povjerenstvom kako ne bi govorili da obrtnici nisu dobili niti kunu za prvih šest mjeseci poticaja, naravno niti kreditnih linija. Mi ćemo se baviti povjerenstvom da ne bi spominjali kako je vanjski dug države narastao za 2 milijarde i 200 milijuna kuna od 1.1. ove godine ...
Nije o tome riječ nego o imenovanju Povjerenstva za istraživanje u svezi "Viktora Lenca" i sa žaljenjem vam moram oduzeti riječ. Izvolite se vratiti na svoje mjesto.
Ali to će teško biti, to će teško biti.
Oduzimam vam riječ, nakon 5 mojih intervencija da se držite dnevnoga reda. Gospodine zastupniče, sa žaljenjem to, kažem, činim, ali zaista ste prevršili svaku mjeru.
Ja sa žaljenjem konstatiram da ću nastaviti, bez obzira na vaš stav jer niste u pravu.
Vi želite ovdje izazvat incident?
Ne, vi to želite. Potpuno ...
Vi želite izazvat incident ... ... [[Upadica se ne razumije.]]
To potpuno sigurno želite vi.
Ja sam vas opomenuo nekoliko puta. Molim vas da prekinete vaše izlaganje koje nema veze sa ovim o čemu je riječ, nego ste spomenuli 10, 15 firmi koji tražite. Izvolite tražiti povjerenstvo da istraži te firme. Imate potpuno pravo, skupite 16 zastupnika i mi ćemo osnovati povjerenstvo. Ovdje je riječ isključivo o imenovanju povjerenstva za "Viktora Lenca", a ne za sve one firme koje ste vi ovdje, uporno se vračajući, zapravo izazivajući predsjedavajuće da vam ovu mjeru izrekne.
Gospodine potpredsjedniče ...
To ste učinili namjerno jer ste nakon 5 mojih intervencija ostali pri svome.
Gospodine potpredsjedniče, ja vas podsjećam da vi meni niste dali opomenu samo ste me upozorili da se vraćam u točku dnevnog reda, a niste mi dali. Da ste mi dali opomenu pa oduzeli riječ ja bi shvatio da ste vi u pravu. Međutim, niste mi dali opomenu.
... [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Da, znači da ...
Sad vam izričem opomenu za sve ovo što ste činili do sada ...
Da?
A sad ću povući ...
Evo, obećajem, obećajem da ću se popraviti.
A sad ću povući oduzimanje riječi i dozvoliti vam, ako treba jer sam vas prekidao još dodatnih 5 minuta. Evo, ali ste dobili opomenu.
Hvala lijepo. Iznenadila me je vaša velikodušnost pa dozvolite da nastavim. Ja zapravo, htio bih naglasiti da je "Viktor Lenac" priča jedna loša odluka bivše Vlade i ja kao član te Vlade se naravno želim posipati pepelom. Bilo je puno takovih odluka koje su bile dobre, ali naravno danas o njima nećemo govoriti. Međutim, važno je tu reći da je ta odluka bila jednoglasna, važno je reći da to nisu pojedinci mogli donijet takvu odluku i što je najvažnije ona je donijeta u dobroj namjeri. Vodeći računa o tisuću zaposlenih, vodeći računa o nekoliko desetaka kooperanata, vodeći računa o efektima PDV-a, poreza na dobit, doprinosa jer "Viktor Lenac" nije samo vrhovnik. "Viktor Lenac" je puno više od toga. Tu je bilo i značajnih dioničara, svjetski uglednih, da ih sad ne nabrajam, a jednako tako i kreditora. Oni su svi tvrdili kako će ostati u "Viktoru Lencu", kako će ga vlasnički restrukturirati i financijski, ukoliko Vlada stane iza toga. To je jedini razlog zbog čega je Vlada stala iza tog, vjerujući da je nedostatak obrtnog kapitala jedno loše razdoblje koje se može lagano premostiti. Međutim, kada mi iz HSS-a inzistiramo da se razgovara i o ostalim poduzećima koja su dobila državna jamstva onda ću spomenuti jedan drugi primjer iz Slavonije. Poduzeće "Rubik" iz Vukovara koje ima temeljni kapital 20 tisuća kuna, a koja je dobila garanciju Vlade za 20 milijuna ondašnjih maraka. Da, to se dogodilo, to se dogodilo i jedino što je ostalo iza tog poduzeća je nekoliko tisuća tona starih guma koje se još uvijek nalaze uskladištene na području Vukovara. Ovdje će značajno biti isključivo političko prepucavanje koje ćemo imati mi bivši članovi koalicijske Vlade i bivša oporba. Međutim, potpuno je nejasno zbog čega HDZ ne koristi svoje ostale poluge vlasti jer ima i Policiju, ima odvjetništvo, ali naravno nema mišljenje Vlade o ovomu. Nismo dobili nikakvo mišljenje Vlade i potpuno je sigurno da ga nećemo niti dobiti. I ovaj gospodin ovdje koji sjedi, nije nam predstavljen. Ja ne znam da li je on predstavnik Policije, odvjetništva, Vlade. Bilo bi zgodno da znamo tko je i u kojoj je funkciji tu. Međutim, ono što je potpuno sigurno je da rješenja za "Viktor Lenac" i dalje nema. I dalje će strateški ulagatelji ili investitor čekati da završi rad ovog povjerenstva koje neće nikad završiti kao i ona sva druga o kojima smo govorili. Tako da oporavak "Viktora Lenca" u stečaju se vjerojatno i neće dogoditi, odnosno dogodit će se likvidacija, to je najvjerojatniji scenario za "Viktor Lenac". Zbog svega toga predlažemo da se povjerenstvo pozabavi svim izdanim garancijama jer njih ima nekoliko tisuća. Mi u HSS-u podržavamo takav model parlamentarne istrage, pod navodnicima, ali ne podržavamo ovakvo politikantstvo koje se ovdje čuje u iznošenju navodnih argumenata kojih u ovoj priči nema. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo 6 ispravak netočnih navoda. Molim za strpljenje, sve ćemo polako to. Prvo se javio gospodin Branimir Glavaš.
... [[Govornik naknadno uključen.]] moje pravo poslije, moje je pravo poslije pa ću sve iskoristiti za govornicom. Poslije, poslije svih ispravaka navoda ja ću za govornicom.
Hvala. Ivo Lončar, ispravak netočnog navoda.
Kolega Pecek je rekao kako je u proteklom razdoblju nestajala pšenica i imali smo, tako je rekao, povjerenstva koja nikada ništa nisu napravila. Kolega Pecek, to nije točno. Na moje, na moju inicijativu u prošlomu sazivu Sabora bilo je osnovano Istražno povjerenstvo za pšeničnu aferu roda 99. i 2000. godine koja je bila teška nekoliko stotina milijuna kuna. Kriminal je bio kakav se ne pamti u ovoj zemlji. 16 puta sam postavio pitanje tadašnjem predsjedniku Sabora, čini mi se da se je zvao gospodin Tomčić i on je razno raznim poslovničkim smicalicama uz pomoć vašega strateškog partnera partije jednostavno odbijao da to povjerenstvo progovori. A znadete tko je kriv za tu pšeničnu aferu. Tadašnji ministar poljoprivrede, gospodin Pankretić, tadašnji ministar financija, gospodin Crkvenac, tadašnji ministar gospodarstva, gospodin Fižulić i šef robnih zaliha, gospodin Vrana. Tu pljačku koja je bila teška nekoliko stotina milijuna kuna za nju su odgovorni ovi ljudi na čelu sa tadašnjim predsjednikom Sabora, gospodinom Tomčićem koji nije dopustio da to iziđe na vidjelo. Hvala lijepa.
Imamo povredu Poslovnika, gospodin zastupnik Božidar Pankretić. Izvolite.
... [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]] [[Upadica se ne čuje.]]
A vi ste digli? ... [[Upadica se ne čuje.]] Izvolite, gospodin Pecek.
Pa, gospodine potpredsjedniče, vi ste zapravo povrijedili Poslovnik jer ste dali govoriti kolegi zastupniku o onom što nije tema. Ja sam samo rekao ... ... [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Ja sam samo rekao da povjerenstvo nikad nije završilo svoj rad, a gospodin kolega zastupnik je nastavio sa optužbama i kvalifikacijama, a vi ste dozvolili da on proširi svoje navode, da govori o svojem mišljenju i razmišljanju koje naravno kao i većina njegovih u poljoprivredi je potpuno pogrešna. Ali ja vas molim da date opomenu i njemu koji je izašao iz teme i da mu oduzmete riječ kao što ste meni. Jer činjenica je to povjerenstvo nikad nije završilo sa radom i to je upravo ustvrdio i kolega koji je prije mene govorio, o tome, Lončar.
Kada on bude pet puta otišao s teme onda će dobiti i on kao i vi. Imamo povredu Poslovnika gospodin zastupnik Ivo Lončar.
Gospodine potpredsjedniče, za razliku od kolege Peceka ja ću navesti koje je članke on povrijedio. On je povrijedio članak 209. i 214. i vi ste povrijedili članak 209. za što ga niste opomenuli. Neka opovrgne bilo što od ovoga što sam rekao, ponovno ću ponoviti, ljude koje sam malo prije naveo oni su krivi za taj neviđeni kriminal koji se tada dogodio sa pšeničnom aferom. Hvala lijepa.
Povreda Poslovnika gospodin Pankretić.
Gospodine potpredsjedniče ovo je uzastopno da zastupnik kojemu se ne mogu sjetiti ime, prema članku 209. vrijeđa ovdje, on je sudac, dosuđuje, i molim vas da ga za to opomenete. Ovo nije prvi puta, nego drugi puta vi morate reagirati nakon prvog puta.
Ja ne moram reagirati, reagirat ću u skladu s Poslovnikom kada ocjenim da je prevršila se mjera u pogledu kršenja Poslovnika što sam pokazao ... strpljivost kada je govorio gospodin Pecek ovdje za ovom govornicom. Povreda Poslovnika gospodin zatupnik Ivo Lončar.
Gospodine potpredsjedniče, znam da vam nije zgodno ponovno ste dopustili, ja znam ime gospodina Pankretića za razliku on od moga ali tu sintagmu on slabo koristi jer ja to koristim za njegovog führera. Prema tome on je povrijedio članak 209. i 214. Gospodine potpredsjedniče, dopustite mi da govorim, partija se uznemirila, ja znam što govorim u ovome Saboru tako i tako se krši Poslovnik i Ustav jer se ne govori Hrvatskim jezikom, mogu i ja govoriti njemački znam ga. Prema tome, molim vas gospodine potpredsjedniče dopustite mi da mogu govoriti a prethodno umirite partiju, partija se uznemirila.
Hvala lijepa jeste li završili?
Nisam završio, dopustite mi da govorim, mogu li govoriti? Dakle, gospodine potpredsjedniče ja sam naveo članke koje je gospodin Pankretić prekršio a da to i obrazložim u to doba kada je nastala pšenična afera gospodin Pankretić je mene tužio sudu, 6 puta je bilo ročište, on je došao samo jedan put i ja šest puta i na kraju je povukao tužbu obrazlažući da neće se sudovati, jer bi tada izašla istina na vidjelo, hvala lijepa. Donijet ću sutra dokumente pa ćeš vidjeti tko laže ti ili ja.
Povreda poslovnika ništa ne govori o 6 poziva na sud, prema tome izišli ste iz teme, međutim, to je drugi put, imate još. Povreda Poslovnika gospođa zastupnica Ljubica Lalić.
Gospodine potpredsjedniče Sabora mislim da je povrijeđen članak 209. i 214. Poslovnika i to iz razloga što se ovdje zastupniku dozvoljava da kleveće, da optužuje i da na temelju klevete donosi presudu, to je jedino sa jednim jedinim ciljem da bi se dezinformirala javnost. S obzirom da nikakvih dokaza nema osim jednostranih izjava o čijoj vjerodostojnosti itekako imamo razloga sumnjati ja vas lijepo molim da zaštitie dignitet i Sabora i zastupnika i onih koji su za te zasutpnike glasovali.
Hvala lijepa, gospodine Lončar vi ste tražili ponovno povredu Poslovnika ali vas prije toga nego vam dam riječ molim da ne bude nikakvih osobnih vrijeđanja, ako ima Poslovnik razloga da se spomene onda vas molim da se navede to o čemu je bilo, evo izvolite.
Gospodine potpredsjedniče najprije ću reći da je kolegica Ljubica Lalić povrijedila članak 214. a vama uz silno uvažavanja i kao čovjeka i sada stolice na kojoj sjedite nećete vi meni određivati o čemu ću ja govoriti. Sve što je ona rekla sada, to je neistina, bilo je osnovano istražno povjernstvo, 16 puta sam pitao zašto ne počne sa radom itd, i to je istina, a ja mogu donijeti dokumentaciju koju sam i tada iznio pa vidjet će se tko je u tom procesu bio kriminalac. Je li vam zamislivo da tada dobije posao za otkup pšenice u Hrvatskoj tvrtka koja ima na računu 1412 kuna a posao vrijedan 600 milijuna kuna. Hvala lijepa.
Doduše, ne mogu nikome propisivati o čemu će govoriti kada se javi za raspravu i kada ispravlja netočni navod jer je to stečevina u Saboru da se može ispravljat netočni navod pa govoriti što te volja ali mogu ograničiti javljanje za povredu Poslovnika ukoliko nije povrijeđen Poslovnik onda nema nitko pravo govoriti o povredi ako ona nije povrijeđena ta povreda. Prema tome, ja dozvoljavam da ste u pravu djelomičnou ili većinom ali ne u pogledu povrede Poslovnika. A sada prije nego što prijeđemo na ispravke netočnih navoda, dobio sam u međuvremenu obavijest, budući da je gospodin predsjednike rekao da nema ovdje mišljenja Vlade, ima od 17. rujna, dakle postoji, i drugo ovdje je pomoćnik ministra financija gospodin Hrvoje Radovanić, nazočan, pitali ste tko je ja ga predstavljam. Idemo dalje, ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Branimir Pasecky.
...Pecekom svojevremeno na sjever, jug, a danas moram govoriti o čistim gaćama. Jer je nabrajajući firme koje isticao kao negativne govorio da nema čistih gaća očito da oni imaju čiste gaće ali mislim da su im jako zamazane jer je preskočio spomenuti PIK Vrbovec u kojem su baš učinili užasne marifetluke na teret te firme i Hrvatske države.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda zastupnik gospodin Ivan Drmić.
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo. U cijelom nizu netočnih navoda koje je izrekao gospodin Pecek ja bih se ipak ograničio na jedan i to je njegova izjava da je ovo čisto politički slučaj, ja se ne bih složio s njim i to nije točno jer očito je po ovome svemu što smo čuli po ovim obrazloženjima da je u ovom slučaju Viktor Lenac učinjen niz kriminalnih djela a očito i puno onih stvari za koje niti javnost niti mi u ovom Saboru još ne znamo pa će ovo Povjerenstvo imati jedan od zadataka da sve ono što se događalo ispliva ispod žita. Također bih još napomenuo da je sve ono što je on tvrdio za ove političke kvalifikacije da se to događalo ali za vrijeme vlasti njegove koalicije svi se sjećamo za kakve su banalne razloge oni podnosili kaznene prijave da je bilo i niz kaznenih prijava protiv rukovodećih ljudi u poduzećima kada im nisu našli ništa drugo to je bila kaznena prijava za nepravovremeno pokretanje stečaja u poduzeću. Još bih samo dvije riječi osvrnuo se na ove gaće što je spominjao gospodin Pecek.
U pogledu kvalifikacija gospodina Peceka da je to političko povjerenstvo, zašto se od toga braniti, molim vas gospodin Pecek je u pravu jer svaka odluka o saniranju ili davanju sredstava za pokriće gubitaka ili slično koje je donosila Vlada kada je davala jamstva, osim što je poslovna ona je i politička odluka, pa je nužno i činjenično zaključiti da su to osim poslovnih također i političke odluke i nema smisla prigovarati tim kvalifikacijama. Povreda Poslovnika gospodin Pecek.
Gospodine potpredsjedniče, vi ste komentirali uobičajeno s ovoga mjesta odakle to ne bi smjeli, možete se javiti, pa izaći za govornicu, doduše to me ne smeta toliko. Ali me smeta što ste rekli ono što sam ja navodno rekao. Ne, ja nisam rekao da je to politička odluka bila, ja sam rekao da je odluka bila zasnovana na zahtjevu gdje smo vjerovali kako možemo oporaviti Viktor Lenac. A svaka odluka Vlade je i politička. Svaka je i politička, ali ova nije zasnovana na osnovi politike, nego na osnovu argumenata investitora i kreditora koji su bili u Viktoru Lencu. To je bio smisao mojega govora.
Nisam povrijedio Poslovnik, jer sam utvrdio upravo ono što ste vi rekli, da je svaka odluka osim što je poslovna i politička i da prema tome, nema mjesta, a to sam opomenuo prethodnog govornika, nema mjesta osporavanju vaših kvalifikacija da se ovdje radi i o političkim odlukama. Prema tome, ne znam zašto ste me opomenuli kad sam ja upravo rekao ono što ste i vi rekli. Povreda Poslovnika, molim da se odmah pozovete na članak koji je..
Gospodin Pecek je..
Koji članak?
…povrijedio članak 209. diže palicu povredu Poslovnika, a priča ono što mu je želja. Pa bih molio gospodine predsjedniče da ubuduće mu nedate riječ, jer nije govorio povredu Poslovnika.
Procijenjivat ću u skladu sa Poslovnikom kad je nešto u skladu ili nije, pa pouzdajte se u moje prosuđivanje sve dok se ne dokaže da nisam u pravu. Imamo također ispravak netočnog navoda gospodin Kruno Markovinović. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Naime, netočna je tvrdnja gospodina, slažem se s vama, jer ste rekli da je odluka politička. Ali se ne slažem da će rad Povjerenstva, o radu Povjerenstva biti više politike, nego stručnosti. Slažem se jedino s gospodinom Pecekom što je rekao da je bivša Vlada bila vrlo naivna što je povjerovala izjavama iz Lenca i slažem se s njim evo da ne bude samo nesloge, da kad jednog dana povjerenstvo istraži robne zalihe da će se crna kronika povečat za dvije stranice u svim dnevnim listovima. Jasno proteklih nekoliko godina je vrlo živahno to bilo.
Ak se slažete, onda nije ispravak netočnog navoda, nego slaganje. Molim vas, idemo. Jer vi inzistirate? Ne inzistirate. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Niko Rebić.
Kolega Pecek vjerojatno iskreno vjeruje da je i za ovih državnih jamstava privatnom brodogradilištu stajala cijela Vlada, jer je i on bio u toj Vladi. No, vjerujte kolega Pecek ne bi bilo moguće dobiti ovolike iznose kredita da nije bilo infrastrukture u partijskom i državnom vodstvu. Nažalost, vi ste u toj Vladi samo dizali ruke, i dakle, a partija je pomagala svome drugu.
… [[govornik se naknadno uključio, ne čuje se]] osim toga ne možete tvrditi da je gospodin Pecek u toj Vladi samo dizao ruke, jer niste bili na Vladi, nisam ni ja. Prema tome, molim vas nemojmo diskvalificirati nepotrebno. Ja moram tako reći, jer je to naprosto tako. A sada Marija Bajt, gospođa zastupnica Marija Bajt, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče ispravljam jedan od netočnih navoda gospodina Peceka, u kome je rekao da je cilj ovog Istražnog povjerenstva političko prepucavanje i da se čudi što Hrvatska vlada ne koristi ostale instrumente vlasti koje ima. Pa bih rekla da ova Hrvatska vlada ne koristi instrumente vlasti na taj način na koji vi to očekujete. A da cilj ovog Povjerenstva je utvrđivanje istine i činjenice, i onaj tko je pročitao prijedlog ovog Povjerenstva lijepo piše, cilj istraživanja Istražnog povjerenstva jest utvrđivanje svih činjenica u svezi s postupkom odobravanja i davanja državnih jamstava bankama za kredite privatnom društvu brodogradilište Viktor Lenac d.d. Rijeka, posebice onih jamstava za odobrenje kredita kojima je u svrhu osiguranje povrata kredita predloženo zasnivanje hipoteke na pomorskom dobru. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ovim smo sad iscrpili sve ispravke netočnog navoda. Sada opet u ime predlagatelja gospodin zastupnik Branimir Glavaš, izvolite.
Kolegice i kolege. Obzirom da mi poslovnička odredba omogućava da iziđem, i dam dodatna objašnjenja, ali ne, nije to potrebno vama, vama je sve dobro poznato kolegice i kolege zastupnici, i iz vladajuće strane i iz oporbe, sve su to stvari poznate, nema tu nepoznanica. To je više radi naših građana, radi poreznih obveznika. Evo sad sam ponio samo ovako jedan štos pripremljene dokumentacije kojom sam se služio i do koje sam uspio doći uoči ove sjednice, obzirom da mi je pripala časna dužnost izlagatelja u ime predlagača. Pa gospodine Pecek, razumijem vašu zabrinutost, vi se bili ministar Ministarstva za obrt, malo poduzetništvo ili kako se to već zvalo, dokumentacije sa vašim imenom također ima ovdje. i zato ako mislite da će vas vaša stranka predložiti kao člana Povjerenstva nemojte o tome razmišljati, nećete moći biti član Povjerenstva, jer ste sudionik u postupku koje će Povjerenstvo trebati ispitat. Znači ima vaše dokumentacije ovdje, i vjerojatno mjerite po svojim prljavim gaćama tuđe gaće, tuđe gaće vjerojatno mjerite po svojim prljavim gaćama. Ako želite da se…
Nemojmo..
…raspravi o tome predložite..
Nemojmo ići na taj teret osobnih uvreda, molim vas.
Oprostite na uvrede se odgovara istom mjerom. i taj termin je upotrijebio gospodin Pecek bivši ministar. Prema tome, predložite što se događalo u Vrbovcu, to je bila sfera odgovornosti, zona odgovornosti vaše stranke kao koalicijskog partnera buduće vladajuće, odnosno bivše vladajuće generacije. Predložite što se događalo u Valpovu, slažem se podržavam i u ime ove ekipe..
Nemojmo širiti raspravu, zato je gospodin Pecek dobio opomenu..
Podržavam da se odgovori što je radio gospodin evo novotni Damir novotni, za nekakve kvazi intelektualne usluge stotine tisuća kuna izvukao u Valpovu koje na koljenima. Otvorimo raspravu i o Belju, slažem se, da se odgovori pitanje nadzorni odbor koji ste vi imenovali koalicijska vlast da donosi odluke..
Drugo usmeno upozorenje, opet se ide van teme, morat ću..
..da odobrava upravi da isplaćuje plaće bez poreza i doprinosa i oštećuje državu i državni proračun. A Glasu Slavonije bespotrebno je više govoriti. Insinuirajte sve vam je zabadave, 15 godina insinuirajte i ništa u tome ne uspijevate, nastavite i dalje. Držim se teme, motiv i odlučujući momenat zašto krećemo u to je izjava gospodina Linića, potpredsjednika Račanove Vlade koji kaže "sada mogu reći da sam osobno ja taj koji je krivo procijenio ozbiljnost vlasnika Viktora Lenca, osobno smatram da je propust što smo toliko dugo pokušali spašavali Lenac, želja nam je bila da pomognemo tom brodogradilištu, nažalost Lenac je završio u stečaju zbog pogrešne procijene". Potpredsjednik Vlade nije potpredsjednik Vlade da daje pogrešne procijene. Predsjednik Vlade nije predsjednik Vlade i ta Vlada nije da daje pogrešne procijene, odlučuje na osnovu pogrešnih promašaja, procijena. Zato se treba snositi odgovornost. Ministarstvo financija je u pismu upućeno državnom odvjetništvu od 16. veljače 2004. godine naznačilo da Republika Hrvatska prema stečajnom dužniku Brodogradilištu "Viktor Lenac" ima potraživanja na ime sljedećih obveza, dakle da ozbiljno prijeti da je Republika Hrvatska oštećena i da će trajno biti oštećena, da će porezni obveznici biti trajno oštećeni upravo iz razloga što su oni koji nisu smjeli pogrešno procijeniti procijenili i stotine, stotine milijuna kuna plasirali u đepove, ladice, vreće, kako god hoćete, nemojte me hvatati za riječ, Vrhovnika i drugih dioničara većinom stranaca u "Viktoru Lencu". U pismu su navedeni koji su to iznosi po osnovi Pariškog kluba, Londonskog kluba izdanih državnih jamstava. Ja ću još jednom ponoviti. Radi se o Pariškom klubu 62 milijuna 853 tisuće 455 kuna, Londonskog kluba milijun 367, dakle kad se to doda to je negdje 64 milijuna kuna i na ime izdanih državnih jamstava 256 milijuna kuna. Znači, 320 milijuna kuna ovako iz rukava bez kalkulatora i bez analize da li još ima nešto što mi uopće ne znamo ovoga momenta obzirom da se sve to skupa događalo a da mi za to nismo znali ja se ne bi usudio prognozirati i procjenjivati da će se ovo istražno povjerenstvo kad se osnuje uistinu imati baviti čime i da će se jako, jako iznenaditi što se sve tu događalo i da će odgovoriti na pitanje kakva je to zlatna nit koja povezuje Vrhovnika, premijera Račana i u najmanju ruku gospodina Linića, da li ima u tome nešto gospodin Crkvenac, Fižulić, Pecek, neću dušu griješiti. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo najprije povreda Poslovnika gospođa zastupnica Željka Antunović. Izvolite!
Gospodine predsjedniče, povrijedili ste Poslovnik u članku 214. jer zastupniku Glavašu niste izrekli bar opomenu a on je tu opomenu zaslužio na temelju ovog članka i to ne samo zato što je vrijeđao ili vraćao uvrede nego zato što je sa ove govornice izrekao prijetnju zastupniku Peceku, prijetnju koja je po onome kako je rečeno ne samo prijetnja nego osuda i to politička osuda bez ijednog argumenta o bilo kakvoj krivici zastupnika Peceka u predmetu o kojem se ovdje navodno raspravlja.
Hvala lijepa. Opomenu nisam izrekao jer sam ga dva puta opominjao da se vrati na temu pa se na kraju i vratio. Povreda Poslovnika gospodin zastupnik Tomljanović.
Uvažena kolegica Antunović je povrijedila Poslovnik u odredbi članka 214. vezano za članak 209. Poslovnika govoreći da je gospodin Glavaš vrijeđao zastupnika i izricao političke opomene što nije točno. On je samo upozorio na sukob interesa u smislu da li netko može biti član istražnog povjerenstva ili ne s obzirom na činjenični supstrat koji je u prilogu obrazloženja predmetne odluke.
Hvala. Ja ću protumačiti Poslovnik tu dok sjedim a sada također se javio za povredu Poslovnika gospodin Glavaš.
Ja sam uvijek bio gentlment, dajem prednost gospođi Antunović.
Nema prednosti nego ste potrošili pravo.
Onda se odričem svoga prava i prihvaćam opomenu koju mi niste izrekli i idem 10 minuta malo uhvatiti svježeg zraka pa ću se vratiti.
Opomenu ste sada zaslužili i zato vam je izričem. I još povreda Poslovnika gospođa Antunović ponovo. Izvolite!
Gospodine predsjedniče, ja kad se javljam na povredu Poslovnika onda ne komuniciram i ne polemiziram sa zastupnicima i njihovim riječima nego komuniciram sa vama kao predsjedavajućim. Mislim da ste ovaj put opet dozvolili da kolega zastupnik Tomljanović zloupotrijebi institut povrede poslovnika i polemizira sa mnom jer ja nisam govorila o gospodinu Glavašu nego o odredbama Poslovnika. Gospodin Glavaš ne zaslužuje moju pozornost jer on govori dovoljno o sebi a ja samo molim da vi prema gospodinu Glavašu što ste sada ispravili i na tome vam hvala postupate jednako držeći se poslovnika kao i prema svima nama.
Teško je u pogledu povrede Poslovnika držati se Poslovnika jer 90% onih koji se jave zapravo izražavaju svoja mišljenja, pa zato nisam gospodina Tomljanovića opominjao jer nisam ni mnoge druge. Gospodin zastupnik Glavaš ima povredu Poslovnika. Molim vas da se stvarno koncentrirate na povredu Poslovnika.
Završavam svaku polemiku sa gospođom Antunović. Ne govorim o gospođi Antunović, govorim o činjenicama i može se na glavu posaditi, te činjenice su neoborive. Hvala lijepa.
Niste se držali Poslovnika jer gospođa Antunović nije povrijedila Poslovnik. Imamo dva ispravka netočnog navoda. Gospođa zastupnica Dragica Zgrebec, izvolite!
Ispravljam netočni navod zastupnika Glavaša da kolega Pecek ne može biti član istražnog povjerenstva što je netočno. Članak 8. Zakona o istražnim povjerenstvima kaže da to mogu biti samo zastupnici Sabora a da se odlukom određuje njihov sastav a koji mora približno odgovarati stranačkom sastavu Doma Sabora. Prema tome, zastupnik Glavaš se postavlja kao vrhovni sudac, on optužuje i odmah izriče kaznu kolegi Peceku, pa čak određuje tko može a tko ne može biti član izvršnog povjerenstva i koga će saborski klubovi zastupnika predlagati u izvršno povjerenstvo. Gospodine potpredsjedniče, to je nedopustivo ponašanje kolege i mislim da zaslužuje i opomenu.
Svaki zastupnik ima pravo reći svoje mišljenje tko bi mogao ili ne bi mogao biti u nekom povjerenstvu pa u tom smislu gospodin Glavaš također može imati svoje mišljenje, međutim odredit će Sabor i odlučit će Sabor. Još ima ispravak netočnog navoda, gospođa Željka Antunović.
Želim ispraviti jedan činjenično netočan navod. Naime, u istupu predlagatelja ove točke izrečeno je na temelju citata iz novina i iz jednog sasvim drugog konteksta da je Vlada donijela pogrešnu odluku jer je pogrešno procijenila. Vlada nije procjenjivala pogrešno nego je Vlada donijela odluku i o tome da se izdaju jamstva na temelju predočenog investicijskog projekta koji je osiguravao višestruki rast prihoda izvoza i povećano zapošljavanje kojeg su procijenjenim i opravdanim financijski pratile privatne banke i međunarodne financijske institucije. Prema tome, Vlada je možda donijela pogrešnu odluku ali ne na temelju političke volje nego na temelju stručno predloženog elaborata.
Hvala lijepa. Povreda Poslovnika, gospodin zastupnik Branimir Glavaš.
Gospođa Zgrebec je povrijedila Poslovnika 209., 214., hoćete li još članova. Gospođo Zgrebec, ja ne osuđujem gospodina Peceka nego je gospodin Pecek kao ministar sudjelovao u tome, potpisivao određene dokumente i po toj osnovi ne može biti član budućeg povjerenstva. On će biti svjedok, on će biti osoba koja će dolaziti pred povjerenstvo. Ja ništa ne ... [[Govornik se ne razumije.]] prema gospodinu Peceku.
Ne znam po kojem članku, zašto, ne znam, ovdje je ispravljeno mišnjenje. Prema tome, i sada još ima i gospodin Pecek povredu Poslovnika.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Nažalost, nažalost neću vam reći članke koji su povrijeđeni jer puno je važnije od toga što gospodin Glavaš govori o meni, ja ne želim uopće biti član toga povjerenstva. Drugo. Ja ništa nisam potpisao Viktoru Lencu, to je potpuno sigurno. I treće. Ne inzistiram da zbog svega toga dobije gospodin Glavaš opomenu makar bi je i zaslužio jer ovo su prljave laži. Ja inače njegova izlaganja shvaćam kao poprilično neozbiljna pa i ovu tvrdnju da sam ja tu bilo što učestovao i da bih htio biti u povjerenstvu kategorički kažem ne. U tome ne želim ali bih htio biti u onom povjerenstvu do 2000. godine kada su privatnim kompanijama odobrena jamstva za 10 milijardi kuna, to bih htio biti, u takvom povjerenstvu.
Nažalost to nije na dnevnom redu, predložite pa će biti. Gledajte, ja smatram da netko sada, komu podijeliti opomenu ili ne, mislim da je ovdje u Saboru taj institut opomene je toliko, da tako kažem postao nešto što uopće nitko se ne obazire na to niti ima nekog učinka, možda bi trebalo preispitati uopće taj institut da vidimo što je, koja je svrha toga. Ali ako vas to može zadovoljiti ne samo što ste dobili vi nego i on je dobio jednu opomenu pa to je otprilike to. Sada idemo na pojedinačnu raspravu od 10 minuta. Prvi se javio gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Gospodine potpredsjediče, kolegice i kolege. Najprije na početku moram reći da mi je pomalo neugodno sudjelovati u raspravi koja se od jutros odvija na ovako niskoj razini. Tu nisku razinu odmah uvodnim izlaganjem, pa zapravo i cijelim tokom današnje rasprave trudi se održati predlagatelj ove točke. Alo govorimo malo o samoj točki. Svrha, koja je svrha saborskog Istražnog povjerenstva inače, ne samo ovoga nego bilo kojeg? Preispitati neku spornu stvar koja je od javnog interesa. Sabor po svojoj ustavnoj funkciji kontrolira Vladu. Prema tome, osnivanje Istražnog povjerenstva je, bi trebalo biti jedan od instrumenata parlamenta u kontroli Vlade. Ovo se parlamentarno povjerenstvo osniva na prijedlog paralmentarne većine. Tu je jedna mala neobičnost. Jer ta parlamentarna većina tvori aktualnu Vladu, a ta aktualna Vlada ima instrumente vlasti. I ona može bilo koju, bilo koji problem riješiti kroz institucije sistema i ne treba joj nikakvo saborsko povjerenstvo. Primjerenije je da opozicija predlaže osnivanje takvih saborskih povjerenstava da bi kontrolirala aktualnu vlast. Vidite, u obrazloženju ovoga Prijedloga na str. 5 kaže se da ovo Povjerenstvo ima za zadaću utvrđivanje svih okolnosti u kojima je izvršena privatizacija Brodogradilišta. A malo iznad, rečenicu iznad da je prekršen zakon. Gledajte, ako jest, ako jest prekršen zakon, onda treba podnjeti prijave. Tu se insinuiralo od puno zastupnika da su počinjena brojna kaznena djela. Gledajte, ako netko zna da su počinjena kaznena djela mora podnjeti kaznenu prijavu. Ako netko zna da je počinjeno kazneno djelo a ne podnese kaznenu prijavu time čini kazneno djelo. Prema tome 16 zastupnika HDZ-a ako znaju da je počinjeno kazneno djelo, čine kazneno djelo što ga nisu prijavili. A svojim potpisima za prijedlog osnivanja ovog istražnog povjerenstva oni tvrde, oni priznaju i oni ovdje izriču da su počinjena brojna kaznena djela. Ja podržavam osnivanje ovog povjerenstva jer smatram da uistinu postoji javni interes da se rasvjetli Viktor Lenac. Ali način na koji se ovo povjerenstvo predlaže osnovati. Obrazloženje koje je napisano i pročitano, ponašanje predlagatelja gospodina Glavaša u ovoj sabornici sve to govori da se ovdje radi zapravo o jednom posve neprikrivenom, javno iskazanom političkom obračunu. Zašto ja to govorim? Na stranici 6 imate cilj istraživanja pa se lijepo kaže da je cilj istraživanja jest utvrđivanje svih činjenica u svezi sa postupkom odobravanja i davanja državnih jamstava. A na stranici četiri, tog istog obrazloženja kaže se da je davanje državnih jamstava brodogradilištu Viktor Lenac za kredite potrebne njegovim privatnim vlasnicima odobravala Vlada na zahtjev primarnog vlasnika Damira Vrhovnika kojemu su prijateljske i partijske veze sa predsjednikom Vlade Ivicom Račanom potpredsjednikom Slavkom Linićem i ministrem financija Matom Crkvencem omogućile dobivanje kredita od banaka. A na str. 5, model stranačkog i osobnog povjerenstva primjenila je Vlada u davanju jamstva. Znači gledajte, povjerenstva se osniva zato da bi utvrdilo da li je ovo istina, da li su jamstva davana zbog partijskih i prijateljskih veza. I to se navodi u cilju, to je cilj istražnog povjerenstva, to utvrditi. A u obrazloženju se tvrdi da se upravo to dogodilo. Prema tome, već je ovo obrazloženje ono dostiže konačni cilj, proklamirani cilj osnutka ovoga povjerenstva a to je utvrditi da je jamstvo dano po prijateljskim i partijskim vezama. Pa onaj koji je ovo predlagao nije bio čak ni toliko inteligentan da napiše možda pa da utvrdi da li je to istina nego tvrdi da je upravo to točno. To ne treba ni dokazivati, to proizlazi iz obrazloženja i to predlagatelj u nekoliko navrata ovdje ponavlja. Što je meritum ovoga, ove današnje točke dnevnoga reda? Osnivanje povjerenstva. Pa jel se netko protivi tome? Ni jedan klub se tome nije protivio. Nitko se tome ne protivi ali se u raspravi u ime predlagatelja pa kasnije i drugih zastupnika ne razgovara o tome da li osnovati povjerenstvo čijem se osnivanju nitko ne protivi. Nego se unaprijed izriču osude, definitivni sudovi, nalazi toga povjerenstva. Zahtjev je nelogičan, barem obrazloženje. Tako npr. na stranici 7 piše: "Istraživanje bi trebalo početi od prvog izdavanja državnog jamstva.". Ali na stranici pet piše da treba utvrditi sve okolnosti u kojima je izvršena privatizacija brodogradilišta. Pa ljudi božji, privatizacija brodogradilišta je bila daleko prije nego izdavanja prvog jamstva. Čime će se voditi ovo Povjerenstvo? Hoće li ono krenuti od privatizacije ili od izdavanja prvog jamstva. Vjerojatno možda zbog toga što će se rad ovog Povjerenstva dakle zadirati i u ta davna vremena privatizacije, meni dobro zvuči prijedlog HSS-a da se osnuje jedno povjerenstvo koje bi se bavilo ispitivanjem svih jamstava koje su vlade Republike Hrvatske davale od 1990. godine do danas. Da utvrdi koliko je tih jamstava. Čuli smo da ih je preko 1000. Kome su davana? Čuli smo da su davana i privatnicima. Dakle da ovo nije nikakav poseban ili izdvojen slučaj. Da čujemo koliki su od tih privatnika kojima su davana jamstva propali. I da čujemo na koncu koliko je novaca utrošeno, koliko je novaca propalo, a čujemo da se ovdje radi o 10 milijardi kuna. To može biti ozbiljna tema jednog istražnog povjerenstva koje ne bi bio politički obračun pa da onda eventualno mjenjamo Zakon o jamstvu, o davanju jamstava. Ako vidimo da se novci tako uludo troše. Ali ja sumnjam da će se to dogoditi. Ovo će povjerenstvo vjerojatno ostati ovakvo kakvo je i zamišljeno. Ono će dakle biti jedan najobičniji politički i politikantski sud. Ali s obzirom da je predlagatelj svim svojim istupima pokazao da je u stanju biti objektivan, nepristran, odgojen, kulturan, pristojan gospodin ja njega predlažem da bude član toga povjerenstva, a po mogućnosti i predsjednik toga povjerenstva jer sam siguran da će ono samo tako ispuniti svrhu zbog koje se osniva. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Marijan Bekavac.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Stazić je ustvrdio da ne treba osnivati nikakvo saborsko povjerenstvo. Pa ja mislim da treba osnivati saborsko povjerenstvo. U samom početku je ustvrdio, poslije se ... [[Govornik se ne razumije]] a gospođa Zgrebec je ispred Kluba kazala da se slaže sa ...
Ostavite se gospođe Zgrebec. Ispravite netočni navod kolege zastupnika Stazića.
Upravo predsjedniče to i radim jer onda nije jasan stav Kluba SDP-a da li treba ili ne treba osnivati povjerenstvo.
Poštovana zastupnica Marija Bajt. Ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodin Stazić je u nizu netočnih navoda rekao da osnivanje istražnog povjerenstva je jasno iskazan politički obračun. To je netočan navod jer cilj istražnog povjerenstva jest utvrđivanje svih činjenica u vezi s postupkom odobravanja i davanja državnih jamstava bankama, a istražno povjerenstvo će utvrditi da li je model stranačkog ili osobnog prijateljstva primjenila bivša Vlada u davanju jamstava za kredite bez pravnog i vrijednog pokrića. Istražno povjerenstvo će utvrditi činjenice. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Jure Bitunjac.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodin Stazić je rekao sljedeće: 16 saborskih zastupnika iz redova HDZ-a stavilo je potpis da je izvršeno kazneno djelo. To je apsurdna notorna laž. Inicijativa koja je potekla od naših zastupnika ide u pravcu rasvjetljavanja apsolutno sumnjivih poslova bivše Vlade kada je riječ o transferu državnog novca znači novca poreznih obveznika prema privatnoj tvrtci ukoliko u tom slučaju “Viktor Lencu”. Nezamislivo je da bez ekonomske ocjene i procjene Vlada može stotine milijuna transferirati u bilo koje trgovačko društvo čak da je u njenom vlasništvu, a kamoli, kamoli ako je to privatna tvrtka. Hvala.
Poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege! Prvo što je bitno kazati je to da hrvatska javnost ima pravo saznati istinu u svim situacijama možebitnim sumnjivim transakcijama, radu ove Vlade ili one Vlade. Ali ova današnja rasprava vezano za Istražno povjerenstvo za “Viktor Lenac” govori o tome da već postoje dvije istine. Jedna je istina za koju se zalaže HDZ i skupina 16 zastupnika koji su podnijeli prijedlog, a iz rasprave je vidljivo da je njihova istina takva da je bivša Vlada kršila svoje ovlasti i da je u biti već odgovorna za to. Druga je istina koja se ovdje pokušava nama reći sa strane SDP-a i HSS-a odnosno onih koji su sudjelovali u Vladi da je sve bilo ispravno i čisto. I u svemu tome kad se krene sa takve dvije pozicije teško u javnost može doći do istine ukoliko u povjerenstvu nisu pravaši. Jer jedino mi možemo u svim takvim situacijama utvrditi istinu. Ne istinu koja će odgovarati lijevoj ili desnoj strani u ovoj sabornici nego istinu na temelju činjenica i na temelju onoga što u svakom predmetu je sadržano. I zbog toga mi prihvaćamo i da sudjelujemo u tome Povjerenstvu da bi javnost u punom smislu riječi saznala tu istinu ali očekujemo da se u ovome Domu podrže sva istražna povjerenstva pa o bilo kojoj temi je riječ jer na taj način ćemo mi ispuniti svoju obvezu kao zastupnici u Hrvatskome saboru i naš dug prema biračima. Naime postoji u ovome trenutku puno situacija gdje bi stvarno trebalo formirati istražna povjerenstva. Čuli smo za jamstva Vlade do 2000. godine, ali svakako bi trebalo prvo napraviti popis svih jamstava i osnovati jedno istražno povjerenstvo za sva jamstva koja je država davala u ime porezne, u ime poreznih obveznika bilo da su riječ o trgovačkim društvima koji su bili u privatnom vlasništvu, bili u državnom vlasništvu. Znamo kakva je situacija bila, koliko je novaca uloženo u sanacije banaka i sve ostalo. Ali recimo javnost šta interesira sad? Javnost interesira da se recimo formira istražno povjerenstvo vezano za izbor sudskih vježbenika. O tome se puno priča ali nitko to ne, tu bi Sabor mogao sad napraviti. Ministrica pravosuđa jedanput kaže jedno, drugi put kaže drugo, treći put kaže treće. Znači i tu je javnost zainteresirana da se zna da li je istina ono što se piše u tisku da je, kako su izabrani sudski vježbenici. Čak sam čuo inačicu da je jedno dijete poginulih roditelja, nije izabrano na takvim natječajima. Dalje postoji, moglo bi se također utvrditi povjerenstvo na koji način ...
Kolega Kovačević molim vas jednu stvar. Kao i sve ostale zastupnike. Zakon o istražnim povjerenstvima određuje da se istražno povjerenstvo osniva odlukom Sabora, za svako određeno pitanje se može osnovati istražno povjerenstvo. Osnivanje istražnog povjerenstva može predložiti radno tijelo Doma Sabora ili najmanje 1/10 od ukupnog broja zastupnika Doma. Ovdje je 1/10 zastupnika Doma predložila za točno određeni krug pitanja istražno povjerenstvo. Svaki zastupnik prema Zakonu o istražnom povjerenstvu može radnom tijelu kojega je član predložiti donošenje zaključka kojim se Domu Sabora predlaže osnivanje istražnoga povjerenstva i o takvim prijedlozima odlučuje Sab or većinom glasova svojih zastupnika. Stoga molim da se ograničite na ovo istražno povjerenstvo. O inicijativama, o prijedlozima za osnivanje istražnih povjerenstava za drugi krug pitanja pristoji vam pravo kao i svakom zastupniku predložiti radnom tijelu kojega ste član prijedlog za osnivanje istražnog povjerenstva ili pak da 1/10 zastupnika predloži osnivanje istražnog povjerenstva za bilo koji drugi krug pitanja. Nemojmo sada govoriti o onome što nije predmet ovoga prijedloga – Odluke za osnivanje istražnoga povjerenstva. Molim vas.
Predmet je i ovo što ja govorim zbog toga da se moramo ovdje dogovoriti da ćemo u svim situacijama podržavati istražna povjerenstva da javnost sazna istinu.
O tome se ne možemo dragi kolega dogovoriti. Ako netko stavi prijedlog za osnivanje istražnog povjerenstva, prema zakonu o istražnim povjerenstvima predsjednik SAbora ga je dužan uvrstiti na prvoj sjendici u dnevni red. A ne možeo se dogovorarti unaprijed da ćemo održavati osnivanje bilo kakvih inicijativa bilo čijih za održavanje istražnih osnivanje istražnih povjerenstava.
Znači vas ne interesira istina u slučaju izbora vježbenika.
Nije točno, ja vas molim lijepo, o mogućim inicijativama, možete ih podnjeti. A o tome će nakon rasprave odlučiti Hrvatski sabor.
Gledajte, vi sada skrećete pozornost javnosti samo na jednu činjenicu, jednu točku na jedno istražno povjerenstvo. A interes javnosti je daleko veći.
Ako imate nakanu predložite za nešto drugo osnivanje istražnoga povjerenstva. A sada se molim vas ograničimo na ovu temu je prijedlog odluke za osnivanje istražong povjerenstva u vezi jamstava za d.d Viktor Lenac.
Moj je prijedlog da se ta odluka proširi i za ovim stvarima o kojima govorim. I onda je to normalno u skladu sa ovom točkom dnevnog reda. Da se u sklopu toga u istražnom povjerenstvu, da mandat da utvrdi izbor, kako obaviti izbor vježbenika. Da utvrdi kako je Dunja Zloić mogla postati neperspektivna u Ministarstvu obrane ima završen fakultet, tri jezika. DA utvrdi za Behtel. Ja tražim proširenje.
Nije moguće, nije moguće radi zakona jer je prema članku 3. Zakona za svako određeno pitanje osnova se posebno istražno povjerenstvo.
Može. Ne mora posebno, ja hoću sva pitanja staviti na jedno mjesto.
Ne možete.
Moguće.
Jer mora doći incijativa za drugi …/Govrnici govore u glas/ .. ne moežte i molim vas držite se ovoga prijedloga.
Evo vi ste meni sada uzeli 5 minuta upozoraavjući na taj dio. A ja u skladu sa Poslovnikom predlažem da se proširi nadležnost u svemu tome, i vi mi ne date o tome govoriti. A imam pravo na to govoriti.
MOžete pokrenuti inicijativu. A sada možete govoriti o ovom prijedlog za ovo istražno povjerenstvo.
Pa o tome i cijelo vrijeme govorim. Ali hoću i proširiti, to je znači. MOže se amandman dati i u ovome dijelu. Znači da se proširi nadležnost.
Ja vas ponovno vam napominjem koja je zakonska odredba članka 3. Zakona o istražnim povjrenstvima.
Ja kažem, pa ja opet kažem da u sklopu toga predlažem da se proširi.
Ne možete predlagati da se proširi jer je prijedlog za točno određeno prema zakonu.
Ali rasprava još nije završena rasprava. Nije glasovanje. Dobro ajmo sada fokusirati na ovaj dio. Ajmo sada analizirati pravnu i kako hoćemo takav prijedlog kada se traži osnivanje istražnog povjerenstva, što on ukazuje. On baca sumnju na rad nadležnih tijela. U ovome slučaju znači MUPa, Državnog odvjetništva, Uskoka ili nekih drugih tijela državne urpave, tijela državnih vlasti u čijoj je to nadležnosti. I logično je da bilo da predstavnik Vlade kaže budući je Vlada ili netko iz pravosudnih tijela, što je poduzeto u svemu tome da znamo što je do sada utvrđeno i dali uopće što utvrđeno. Znači to već daje sumnju u njihov rad. Drugo, ako nije tako ja se slažem da povjerenstvo t reba, dali je svrha osnivanja povjerenstva da se pomogne dijelovanje nadležnih tijela, koje trebaju procesuirati nešto, dali su oni u opstrukciji, dali su im dali se na njih vrši politički pritiska ili neke druge stvari. Jer sve naše situacije sa osnivanjem u Hrvatskoj tih istražnih povjerenstava završilo je fijaskom. Sjećamo se slučaja, prvo je bilo povjerenstvo za izuzimanje oružja teritorijalne obrane, onda je bio slučaj Lisica, pa je bilo razno raznih slučajeva, a nikada se ništa nije znalo oko svega toga. Također se u novinama danas vidimo da cure podaci, objavljuje se izvješće …, nikada nije naš prijedlog prihvaćen da Odbor za nacionalnu sigurnost i ovaj SAbor to raspravi. Prema tome zato mi sve ovo i ova rasprava liči na političke spekulacije s time povjerenstvom. I to je ono najgore. Zato sam rekao plediramo nato, da javnost uvijek sazna istinu, ali da se dogovorimo ovdje radi javnost radi hrvatskih birača da se u svim situacijama kada je potrebno utvrdi prava istina. Sjetimo se kako Amerikanci to rade. Aafera Watergate, slučaj MOnice Levinski, sve su istražili i provjerili, nadležni i utvrdili. Činjenično stanje, Nikson je morao dati ostavku. Prema tome na taj način znači u svim situacijama treba djelovati a ne dopustiti da se neki prijedlog proći, a neki neće proći jer se to nekome sviđa ili ne sviđa. Prema tome imamo obvezu prema javnosti, utvrđujemo istinu, ali očito da pravu istinu u ovoj sabornici … [[Govornik se ne razumije]] samo pravaši, jer čujte da i predsjednik SAbora ne da kaže. Hvala.
Predsjednik Sabora ne sprečava otvaranje istine. A ja vam predlažem što sam već rekao više puta, i vama, i drugim zastupnicima, tko želi predložiti u skladu sa zakonom i poslovnikom osnivanje istražnoga povjerenstva ima slobodno uz određeni broj potpisa ili klubova predložiti pa će Sabor raspraviti. Ja mogu jedino i moram uvrstiti u to u dnevni red. Kakva će biti odluka o pojedinom prijedlogu pa i ovom prijedlogu ovisit će o većine ukupnog broja zastupnika u ovome Domu koji će se glasovanjem o tome očitovati. Sada bi napravili stanku, pa do 15,00 sati. I prva na redu nakon stanke je poštovana zastupnica Jelena Pavičić Vukičević. Gospođe i gospodo zastupnici nastavljamo sa sjednicom. Molim poštovanu zastupnicu Jelenu Pavičić Vukičević. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče. Evo, s obzirom na sve ono što smo danas već imali prilike čuti nekako se ne mogu oteti dojmu da je ipak ova tema danas na rasporedu kako ne bismo raspravljali i o nekim drugim temama. O temama poput MMF-a, o temama poput gospodarske politike i ako naravno i ovu temu o osnivanju povjerenstva, Istražnog povjerenstva u svezi sa slučajem "Lenac", ne smatram ništa manje važnom. U svakom slučaju posebno mi je drago što je od strane predlagatelja gospodin Glavaš sada prisutan u sabornici, iz razloga što bih ovu svoju doista posve osobnu raspravu najviše htjela uputiti njemu. Naravno, ne moram reći neke posebne razloge, imali smo od strane gospodina Glavaša prilike što čuti u ovom dopodnevnom terminu. Htjela bih zapravo gospodine Glavaš, vama direktno reći da je Vlada Ivice Račana i odgovorna i kriva, zato što je pokušala spasiti egzistencije 10 tisuća ljudi iz riječke regije, i to zaposlenike "Lenca" i članove njihovih obitelji. Jednako tako i kooperante "Lenca" i članove njihovih obitelji. Ja možda osobno ne znam putno o ovim temama o kojima se danas razgovaralo, kao što su na kraju krajeva i uvjeti pod kojima se daju državna jamstva, ali posve sigurno mogu iz jedne osobne perspektive reći nešto drugo. U trenutku kada je npr. Ankica Tuđman pokretala Zakladu spasimo djecu Hrvatske, radnici "Ferimporta" pod stečajem, prosvjedovali su protiv stečaja s transparentima "spasimo djecu "Ferimporta". "Ferimport" je kao što znate danas u postupku likvidacije…
Kolegice molim vas, ostavimo se "Ferimporta" i bilo čega drugoga. Ja molim sve zastupnike ponovo ja neću dopustiti da se udaljava od teme i da se veže sa drugim stvarima vjerujte mi nijednome, nikome bilo iz koje stranke, zato molim vas držite se teme i nemojte ići na nešto drugo što nije u svezi.
Ovo je samo paralela, doista se neću maknuti od teme. Tema je Istražno povjerenstvo, tema je slučaj "Lenac", sve ono što se u svezi sa slučajem "Lenac" na kraju krajeva moglo i danas čuti, ali na žalost premalo se čulo o najvećem problemu, a to je problem egzistencije radnika, problem egzistencije svih onih koji su posredno ili neposredno vezani uz "Lenac". Prije nego, evo što sam bila prekinuta, zapravo sam htjela reći da je svim radnicima u bilo kojem poduzeću u "Lencu" posve svejedno kakva je vlasnička struktura, tko je na ovaj ili na onaj način politički bio motiviran, ili politički bio zadužen za pokrivanje ovih ili onih rabota, da je ljudima naprosto važna njihova egzistencija i mislim da u današnjoj raspravi, da se moramo jednako tako, bez obzira na pravne ili ekonomske pokazatelje držati i ovih tema. Govorim iz tog razloga što ta pitanja gole egzistencije definitivno je nešto što mora svima biti u prvome planu pa i onda kada govorimo o problemima koji su eto i sada došli u prvi plan. Naime i radnici, ali i kooperanti "Lenca" posve sigurno slušaju današnju raspravu u Saboru, i usuđujem se reći da sasvim sigurno ne vjeruju vlastitim ušima i oko političkih prijateljstava, i oko Račana, Linića, Crkvenca i Vrhovnika. Mislim da zapravo cijela ta problematika je ono što najmanje opterećuje radnike "Lenca". Isto tako smatram da Vlada Ivice Račana kao odgovorna za pokušaj spašavanja egzistencija svih tih ljudi, svih tih 10 tisuća ljudi koji su na bilo koji način vezani za sudbinu "Lenca", pa i članovi Vlade koji su pokušali napraviti nešto, pokušali dati maksimum da se to pitanje riješi na povoljan način, da trebaju danas ipak uzdignute glave reći da su dali svoj maksimum. Vlada, ona je Vlada koja je odgovorna, može biti odgovorna prema svojim građanima samo ako se ponaša na taj način. I iz tog razloga i Klub SDP-a jasno je danas rekao da se to Istražno povjerenstvo treba osnovati, da se trebaju utvrditi sve činjenice i vjerujem da će to Istražno povjerenstvo pokazati da se Vlada Ivice Račana nije imala niti što sramiti niti se ima, niti treba što skrivati u vezi s tim slučajem, ali eto smatrala sam da je važno da barem danas netko u prvi plan istakne sve te ljude koji danas gledaju ovaj naš prijenos i koji očekuju jednako tako da kažemo nešto i o njihovim osobnim problemima, rekla sam problemima gole egzistencije. Hvala.
Hvala lijepa. Sada imamo sedam ispravaka netočnih navoda i jednu repliku. Ja ponovno pozivam zastupnike da se i kod ispravaka netočnih navoda, da ispravljaju netočne činjenične tvrdnje. Ponavljam, netočne činjenične tvrdnje za koje drži da su netočne iz izlaganja zastupnika čiji netočni navod osporavaju. Svakom onom zastupniku koji se ne drži toga da ispravlja, po njegovom mišljenju, netočne činjenične tvrdnje, a ne izražena mišljenja ili stajališta ja ću podijeliti opomenu. Ispravak netočnog navoda, prvi i poštovani zastupnik Branimir Glavaš.
Poštovana kolegice Pavičić, moram ispraviti vaše netočne navode, a vaš netočni navod se sadrži u tome da je Vlada vodeći brigu o 10 tisuća radnika iz riječke regije rješavala taj problem egzistencije na taj način da je upravo ta sredstva koja nisu bila namijenjena usmjeravala radi zbrinjavanja 10 tisuća radnika, odnosno vjerojatno ste mislili na članove njihovih obitelji. To jednostavno nije točno. Spomenuli ste da je Vlada vodila brigu o radnicima kooperanata i njihovim obiteljima. Ni to jednostavno nije točno. To sam rekao u svom izlaganju, da je Vlada vodila brigu samo o tome da kupi socijalni mir u Rijeci, da bi opravdala stotine milijuna kuna koje je plasirala po privatnim i partijskim linijama gospodinu Vrhovniku i ekipi stranaca, stranih vlasnika Brodogradilišta oko njega a da bi izbjegla ili na neki način manipulirala radnicima, da ne bi došlo do bunta, socijalnog revolta i nereda u Rijeci koji bi bili usmjereni Liniću, Račanu i …
Hvala lijepa. Hvala. Poštovani zastupnik Ivan Drmić, ispravak netočnog navoda.
Ja bih ispravio netočan navod kolegice, isti navod kao što je i gospodin Glavaš ispravio, znači da je Vlada bila usmjerena spašavanju radnika i njihove egzistencije. Mislim da to nije točno, točno je to što se vidi iz ovih neupitnih činjenica da je novac koji nije bio namijenjen tome, novac poreznih obveznika završio u "Viktoru Lencu" i upitno je da li je uopće išao za plaće radnika te vrlo vjerojatno da je završio u džepovima vlasnika tog poduzeća. Evo, hvala lijepo.
Hvala. Frano Matušić, ispravak netočnog navoda.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegica je rekla da niti radnike a niti vjerovnike ne zanima zapravo tko je tu tko s kim što radio. Međutim njih itekako zanima da ste pročitali njihov apel konkretno, apel vjerovnika u veljači ove godine koji je bio objavljen u "Novom listu" mogli biste vidjeti da ih itekako zanima zašto se Vrhovnik smjehucka iz njegove udobne vile tim istim kooperantima koji su propali zbog neplaćanja, zbog neizvršavanja obveze prema njima za koji je navodno Vlada dala novac. Međutim većina tih kooperanata je jednostavno došla u situaciju da propadne zbog toga što taj novac nije dobila i doista je pitanje gdje je taj novac otišao i to je ključno za ovo istražno povjerenstvo, da se utvrdi činjenica.
Hvala. Daljnji ispravak poštovani zastupnik Zvonimir Puljić.
Gospodine predsjedniče netočan navod kolegice je da je Vlada Ivice Račana kredite i jamstva davala "Lencu" zbog radnika. Da je ona to htjela, onda bi već nakon gubitka koji je "Lenac" ostvario sa brodom "Kraka" od 30 milijuna dolara, ne bi dala kredite za razvojne planove koji su zapravo avanturistički nego bi ih uputila na kracanje troškova i proizvodnju na onoj razini koju su tada imali.
Poštovani zastupnik Vladimir Šišljagić, ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, dakle ja se ispričavam, ali ponavljam netočan navod. Dakle Vlada Ivice Račana pokušala je spasiti 10 tisuća ljudi zaposlenika i članova njihovih obitelji kooperanata. To kolegice nije točno da je Vlada pokušala spasiti ove ljude tada stvarnost i zbilja ne bi bila ovakva, tada "Viktor Lenac" ne bi bio u stečaju. Istina je da su ova jamstva i da je novac otišao u privatne džepove ljudi oko gospodina Vrhovnika i oko članova bivše Vlade.
I konačno sedmi, poštovani zastupnik Zdravko Sočković.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospođa Pavičić je rekla da se Vlada Ivice Račana brinula za 10 tisuća ljudi što je netočno iz dva razloga. Najmanje, jedan razlog "Viktor Lenac" nikada nije imao više od 1200 radnika i druga stvar, točno je da su debelu korist od ovih silnih jamstava i novaca imali samo uprava i vlasnici, a ne radnici i kooperanti i dobavljači su izigrani kroz stečaj, a time je tragedija veća da smo tolike novce utrošili za tako malo radnika.
I poštovani zastupnik Markovinivić jer je upisan tu.
Gospodine predsjedniče, netočan navod je kolegice da radnici i kooperanti "Lenca" koji slušaju ovu raspravu nisu opterećeni sa gospodinom Vrhovnikom i sa njegovim odnosima sa Račanovom Vladom. Itekako su opterećeni kada gledaju što je ostalo od brodogradilišta, a na koji način se obogatio gospodin Vrhovnik i što je sve skupa Vlada itekako tolerirala i uživala na Jahti tamo na otoku Pagu i okolici.
Hvala lijepo. Replika poštovana zastupnica Zdenka Babić-Petričević.
Gospodine predsjedniče neznam od kuda usporedba gospođi Pavičić, Zaklada za djecu Hrvatske sa feriimportom i njihovom djecom "Spasimo djecu Hrvatske". Zaklada za djecu Hrvatske je humanitarna organizacija, osnovana je 1990. godine u vrijeme Domovinskog rata, pomagala i skrbila tisuće djece hrvatskih poginulih hrvatskih branitelja, sa da gospođo pomaže djecu sa višečlanom obitelji, siromašnom obitelji. Budući da rad Zaklade za djecu Hrvatske možete dobiti na Internet stranicama. Ja sam dopredsjednica Zaklade, sve što vas interesira možete dobiti. Zaklada na kraju godine mjerodavnim institucijama po Zakonu o zakladama i udrugama, humanitarnim udrugama u Hrvatskoj daje svoja izvješća kako o radu tako i financijsko izvješće pa evo ja sam vam na raspolaganju kad god hoćete, ja ću vam sve reći o Zakladi za djecu Hrvatske. Prema tome kada uspoređujete nešto onda morate usporediti nešto što vam doprinosi vašoj raspravi, a ne onom brojite koliko vam se kolega javilo za ispravak netočnog navoda, po tomu ne možete ocijeniti vašu raspravu da li je ona točna ili ne.
Hvala. Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Jelena Pavičić Vukičević.
Pa u svakom slučaju poveznica je stečaj, a nisam mogla to elaborirati do kraja zato što me gospodin predsjednik upozorio da ne mogu u svojoj raspravi o "Lencu" govoriti i o jednoj drugoj tvrtki pa sam tu prekinula. A inače što se stečajeva tiče, bojim se da ste o stečajevima i o problemima radnika koji rade u takvim tvrtkama gledali samo na televiziji, a neki od nas su u takvim obiteljima i živjeli.
Nemate pravo dalje. Predlagatelj, poštovani zastupnik Branimir Glavaš.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege, pa evo ja ću vas još s nečim upoznat, a što evo u jutrašnjem izlaganju nisam imao prigode, a to je sa nalazom Državne revizije o zakonitosti postupka odobravanja korištenja državnih jamstava i nenamjenskog korištenja sredstava iz državnog proračuna uloženih u Brodogradilište "Viktor Lenac". Pa u skladu s odredbama Zakona o Državnoj reviziji poznato je svima da je ta revizija obavljena i da je nalaz prezentiran Hrvatskom saboru. Međutim u moru problema izvršenih revizija normalno da je ta ostala medijski ne dobro ili loše obrađena. Revizija se odnosila na ulaganje sredstava državnog proračuna za razdoblje 2001. do 2003. godine. Revizijom je obuhvaćena primjena zakonskih propisa vezanih uz odobravanje državnih jamstava, kredita i subvencija iz državnog proračuna, odnosno od korisnika državnog proračuna kao i nenamjenskog korištenja sredstava. Prema mišljenju Državnog ureda za reviziju u odobravanju državnih jamstava utvrđena su sljedeća odstupanja od zakona. Odobravanje jamstava u 2003. nije bilo provedeno u skladu sa kriterijima utvrđenim odredbama odluke o kriterijima za davanje državnih jamstava, jer je brodogradilište poslovalo s gubitcima, nije podmirivalo obveze po ranije izdanim jamstvima već su obveze podmirivane iz državnog proračuna u većinskom i inozemnom vlasništvu što bi prema kriterijima iz spomenute odluke trebalo utjecati na neizdvajanje jamstava. Sredstva subvencije su odobrena iako nisu prikupljeni dokazi o tome, ima li brodogradilište neizmirenih obveza prema državi, a na dan 31. prosinca 2002. godine imalo je iskazane obveze u iznosu od 23 milijuna 509 tisuća 497 kuna 76 lipa koje se odnose na obveze po kreditima Pariškog kluba koje je umjesto brodogradilišta podmirilo Ministarstvo financija. Subvencija na ime preinake broda "Kristina" o vjerojatno "Nazis" obračunata je za milijun i 523 tisuće 933 kune 64 lipe više jer je obračunana na ugovorenu, a ne na realiziranu cijenu radova. Iz dokumentacije za 2002. godine je razvidno da je brodogradilište dioničko društvo u pretežno privatnom inozemnom vlasništvu od ukupnog broja dionica 60,6% imaju četiri vlasnika iz inozemstva, 27,2% dioničari iz Nizozemske, 17,7% Međunarodna financijska korporacija iz SAD-a, 9,3% dioničari iz Njemačke, 6,4% brodarska kompanija iz Liberije, Raiffeisenbank Austrija iz Hrvatske ima 12,5%, jedno društvo iz Hrvatske IHF d.o.o. 4,2%, te drugi dioničari 22,7% među kojima je bio i glavni lik i glavna uloga iz svih ovih nestašluka koji su se događali zahvaljujući hrvatskoj Vladi, a to je gospodin Vrhovnik. Prema pregledima Ministarstva financija u razdoblju od konca 2001. do konca 2003. za brodogradilište izdano 12 državnih jamstava u iznosu od 41 milijun 685 tisuća i 458 eura i 7 milijuna 193 tisuće i 120 američkih dolara. Odnosno, ukupno, preračunato u kune 364 milijuna kuna 826 tisuća 430 kuna i 02 lipe, od čega je izdano 3 financijska jamstva u iznosu od 38 milijuna eura, oliti 283 milijuna i 761 tisuća kuna, te 9 činidbenih jamstava u iznosu od gotovo 3 milijuna i 700 tisuća eura i gotovo 7 milijuna i 200 tisuća američkih dolara, odnosno preko 81 milijun kuna. Tijekom 2004. do obavljanja revizije brodogradilištu nisu izdana nova jamstva. Koncem 2003. od navedenih izdanih državnih jamstava aktivno je bilo 9 jamstava u iznosu od 41 milijun i 685 tisuća eura i 2 milijuna i 350 tisuća američkih dolara, odnosno 327 milijuna i 480 tisuća 596 kuna, 64 lipe od čega 3 financijska jamstva u iznosu od 38 milijuna eura oliti 283 milijuna 761 tisuću kuna, te 6 činidbenih jamstava u iznosu od 3 milijuna gotovo 700 tisuća eura i gotovo 2 milijuna i 500 tisuća američkih dolara. Tu su pokazatelji koji govore jasno o tome što je Državna revizija zatekla, kakve je nezakonitosti utvrdila u nenamjenskom trošenju i korištenju sredstava iz Državnog proračuna uloženih u obliku državnih jamstava, ali jamstava koji su došla na naplatu ili dolaze na naplatu, a doći će sva iz brodogradilišta "Viktor Lenac". Prema tome, draga gospodo, štovane kolegice i kolege, više je nego očito da postoji uistinu opravdani razlozi da se s ovim povjerenstvom krene. Moj bi prijedlog i moja sugestija bila da se ova rasprava polako privodi kraju jer iz istupa pojedinih predstavnika klubova nitko u biti nema ništa protiv tog povjerenstva. Pa idemo onda raditi, složiti povjerenstvo jer već iz citirane izjave gospodina Linića da je krivo procijenio vlasnike Lenca, te da je on osobno taj koji je krivo procijenio i pogriješio mogu dodati još i izjavu premijera, bivšeg premijera Račana, gospodina Ivice Račana od 2. kolovoza 2004. godine, također objavljenje u "Novom Listu", gdje gospodin Račan kaže, na pitanje novinara: "je li vaša Vlada pogriješila što je davala tolika jamstva za održavanje brodogradilišta "Viktor Lenac"?". Gospodin Račan, bivši premijer odgovara, citiram: "Da, riječ je o pogreški sa stajališta konačnog rezultata jer ta jamstva nisu pomogla. Kad biste unaprijed znali kako će završiti vaš dobar pokušaj da spasite radna mjesta, ne biste to radili. No Vladi je dužnost da spašava radna mjesta hrvatskih radnika, a kao što znate, na nas se vrši i pritisak da pomognemo. Vidjelo se da su i neodgovorni vlasnici svoja dodatna ulaganja uvjetovali Vladinim jamstvima. Dakle, bilo je logično to što smo pokušali spasiti radna mjesta, ali sa stajališta konačnog rezultata moglo bi se reći da se radilo o pogreški". Dakle, gospodin Račan priznaje pogrešku. Gospodin Račan malo miješa kruške i jabuke i pokušava ove ih gotovo 4 stotine milijuna kuna koje je Vlada plasirala u privatno poduzeće svom partijskom i privatnom prijatelju, gospodinu Vrhovniku, pravdati na način da su upućeni radi socijalnog zbrinjavanja radnika. To jednostavno nije točno, nije istina. Vlada je dužna i prošla, a i sadašnja brinuti o socijalnom zbrinjavanju svih radnika, ne samo "Viktora Lenca" već svih radnika u Republici Hrvatskoj i tu imaju moju osobnu punu potporu. No to se radi preko socijalnih programa koje mora pripremiti, kvalitetnih socijalnih programa, namijeniti novce iz proračuna za socijalno zbrinjavanje radnika i njihovih obitelji, a ne ih plasirati privatnim firmama, privatnim, fizičkim licima, a usto još i da su njihovi osobni prijatelji, njihovi osobni domaćini u kojekakvim turističkim jedrenjima diljem našeg lijepog Jadrana. A svjedoci smo bili da je gospodin Vrhovnik često puta bio domaćin i gospodinu Račanu i gospodinu Liniću i drugim visokim funkcionerima iz hrvatske Vlade i SDP-a u proteklom vremenu. Pitanje je samo da li je to plaćao iz džepa ili je i to plaćano upravo iz ovih nekoliko stotina milijuna koje je Vlada prebacivala na račun "Viktora Lenca". Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Slavko Linić.
Gospodin zastupnik Glavaš izjavljuje da je gospodin Ivica Račan taj koji je državnim novcem financirao Vrhovnika i osiguravao mu novce. Ispravljam netočni navod iz razloga što odluku o jamstvima donosila je hrvatska Vlada i novac je služio za saniranje teške situacije u "Viktor Lencu" i za pokušaj očuvanja tisuću radnih mjesta direktno zaposlenih u brodogradilištu i tisuću operanata. Prema tome, odlukama Vlade nije se davao novac Vrhovniku kako ističe gospodin zastupnik koji očito želi ovdje i suditi, koji očito ovdje ima cilj iznositi svoja razmišljanja, ali ne točne navode. Već za spašavanja posrnulog brodogradilišta.
Hvala. Poštovani zastupnik, potpredsjednik Doma, Mato Arlović. Izvolite kolega.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Odmah moram reći da se pridružujem, između ostaloga, i zbog naše javnosti jer je očigledno da je jednim dijelom zahvaljujući medijima i krivo informirana. Stajalište Kluba zastupnika SDP-a da mi u načelu podržavamo osnivanje istražnog povjerenstva za bilo koje pitanje za koje postoji javni interes, pa tako ako je za tu su se stekli zakonski i druge mogućnosti, i za "Viktor Lenac". I ne stoji izjava, odnosno stajalište koje prenosi HINA kako je oporba žestoko protiv povjerenstva za "Viktor Lenac". Zašto kažem, ako su se stekli zakonski uvjeti? Zato što moram staviti u dvojbu ovaj prijedlog jer mi se čini da je ovaj prijedlog potpuno preuranjen. Dakle, nemam ništa protiv da se, kad se steknu uvjeti o ovom prijedlogu ne samo raspravi nego da se i osnuje istražno povjerenstvo, ali je očigledno s obzirom na zakonske mogućnosti on preuranjen. Ja bih htio podsjetiti da je Zakonom o istražnim povjerenstvima izričito propisano, citiram: "Istražno povjerenstvo se ne može osnovati za pitanja o kojima je pokrenut sudbeni postupak tako dugo dok taj postupak teče". Nema dvojbe da je stečajni postupak također sudbeni postupak i nema dvojbe da sva ova pitanja, od pitanja vlasnika, vjerovnika, dužnika, potraživanja, naknade, itd., koja se navodi u Prijedlogu za osnivanje Istražnog povjerenstva zapravo trebaju o njima skrbiti i brinuti prije svega stečajni vjerovnici, a putem stečajnog upravitelja i naravno Stečajno sudbenog vijeća od trojice sudaca kako to propisuje Zakon. U krajnjoj liniji u Republici Hrvatskoj, bojim se da kada bismo formirali Istražno povjerenstvo da bi se doveli u situaciju da bi vodili paralelni postupak o istim pitanjima i da bi time možda zadirali i u autonomiju sudova. Iz striktnih razloga ja moram reći da prateći predlagatelja koji su mogući predlagatelji pa i predstavnik predlagatelja u njihovom izlaganju čini mi se da nisu nesvjesni ove činjenice koja je u zakonu stoji i po mom sudu bojim se da je ovaj prijedlog zapravo više motiviran političkim ciljevima i interesima nego pitanjima koji su vezani za pravnost odnosno pravnu proceduru pravni postupak koji je zakonom izričito propisan. Drugo što bih htio naznačiti jeste da se ne mogu složiti da pitanja koja pojedina tijela ili o kojima pojedina tijela odlučuju pa i posljedice i pa i odgovornost koja iz toga proizlazi treba i mogu da se prebace na pojedinca ili pojedine osobe koje su članovi tog tijela kao što su ovdje pokušava stalno imputirati odgovornost za ovu odluku premijeru bivšem, Ivici Račanu, potpredsjedniku Vlade Slavku Liniću, ministru financija gospodinu Crkvencu i čini mi se ministru gospodarstva gospodinu Fižuliću. Naime, po zakonu o izvršenju proračuna i po samoj odluci o kriterijima za davanje državnih jamstava koje su na temelju Zakona o izvršenju proračuna morala Vlada donositi takvu odluku može donositi o jamstvima može donijeti samo Vlada Republike Hrvatske kao kolektivno tijelo i ako se želi formirati istražno povjerenstvo, istražno mora zapravo obuhvatiti cijelu bivšu Vladu i raspraviti pitanja koja su u tom pogledu vezana. Naravno da individualna odgovornost u pripremi takve odluke ... posljedica ne mora biti jednako raspoređena unutar članova Vlade ali je činjenica da o tome o istražnom povjerenstvu nije odlučio pojedinac, niti dvoje, troje pojedinaca nego kolektivno tijelo Vlada Republike Hrvatske a imali smo prilike čuti od jednog člana bivše Vlade Republike Hrvatske u prošlom sazivu Hrvatskog sabora da je ta odluka donešena jednoglasno. Treće, za mene je vrlo interesantno da se zahtjev istražnom povjerenstvu pojavljuje upravo u vrijeme kada se otvara mogućnost da se prodaje dijela imovine Viktora Lenca zapravo otvori mogućnost da se isplatom ostalih ... vjerovnika dovede država u poziciju da ona postane jedini vlasnik Viktora Lenca. Iako sve analize pokazuju da Viktor Lenac ima dovoljno tržište i da zapravo kada bi bio jedini vlasnik može lakše ići u privatizaciju, otvoriti čitav niz pitanja, ne samo da se spasi Viktor Lenac i postojeći zaposleni radnici njih preko .... nego da se otvori mogućnost za zasnivanje radnih mjesta, iznova zapošljavanje i širenje posla. Činjenica je naime i svakome je to jasno da je zapravo pitanje Viktora Lenca bilo dovedeno u pitanje odnosno njegov razvoj zato što su ... sredstva postala nedostatna i da se daleko više osnovnih sredstava ulagalo odnosno preinvestiralo to poduzeće koje nije moglo pratiti svoje obveze osobito s razloga vraćanja i servisiranja kreditnih... Četvrto, uopće je neprihvatljivo odrediti rok da se ispitivanja trebaju obuhvatiti od 5. srpnja 2001. kao što predlagatelj to kaže, a u isto vrijeme stavljati da se ispituju neka pitanja koja nisu riješena u vremenu od 2001. na ovamo nego davno prije, takvo je pitanje zapravo vlasništva nad pomorskim dobro koje je rezultiralo pretvorbom i privatizacijom Viktora Lenca i suglasnošću tadašnje agencije za privatizaciju koja je davala takvu mogućnost i na dijelu pomorskog dobra kako većina ljudi to poima pa i sami predlagatelji se upisuje Viktor Lenac kao vlasnik. I tek na takvom vlasništvu koje je bilo upisano zapravo moglo uspostaviti hipoteka, prema tome, ako se želi i to pitanje obuhvatiti a osobno ne bih imao ništa protiv dapače da se takvo pitanje istraži onda je sasvim sigurno da to mora biti daleko dulji rok djelovanja i poslovnog i ne samo poslovnog djelovanja Viktora Lenca nego uopće kompletnog procesa pretvorbe i privatizacije koju je obuhvatio Viktor Lenac i u tom kontekstu zapravo ispitati tko je omogućio i na koji način Viktoru Lencu odnosno u pretvorbi da postane i vlasnik na dijelima, na sredstvima koja su ... [[Govornik se ne razumije.]] Naravno valja u tom pogledu također raspraviti još nešto, što je sa hipotekom koja je upisana na nečemu na čemu nije mogla biti upisana, i zašto nadležna državna tijela prije a i sada još nisu uvijek pokrenula postupak da se taj dio vlasništva koja po prirodi stvari ne može biti ničije vlasništvo se zapravo ospori da dobije se sudska presuda po kojom će se na osnovu sudske presude utvrditi a ne po osnovu nagađanja, pogađanja i našeg poimanje utvrditi je li to pripada ili ne pripada pravnoj osobi Viktor Lenac, trgovačkom društvu sada u stečaju. Peto, što bih isto tako morao posebice naglasiti, jeste situcija koja sasvim jasno upućuje i na tu činjenicu da rasprava o vlasništvu Viktora Lenca na pomorskom dobru je nešto koje skreće pozornost sa temeljnih pitanja koja su vezana uz Viktor Lenac i poslovne odluke koje su tadašanja uprava vodila odnosno sada koje vodi stečajni upravitelj jer ne smijemo zaboraviti da proizvodnja u Viktoru Lencu d.d. u stečaju je i dalje nastavljena, da je ona doduše ograničena ali da u isto vrijeme tih 550 radnika nastavlja posao i nastavlja raditi sa Viktorom Lencom i da Viktor Lenac jednim dijelom i iz tekuće proizvodnje servisira obaveze koje ima prema vjerovnicima ne samo vjerovnicima nego i prema državi u onom dijelu koje po sili zakona u stečaju rješava. U takvoj situaciji se postavlja pitanje zapravo što ćemo dobiti sa ovakvim Istražnim povjerenstvom, da li ćemo doći do istine koja može biti na štetu Viktora Lenca i svih zaposlenih u Viktoru Lencu i svih nas, ili možemo dobiti nešto drugo to tim više što se javljaju zainteresirani strateški partneri koji bi mogli ulagati u Viktor Lenac a još više ih se javlja koji su zainteresirani da kupe zemljište u Matišćici odnosno zemljište na kojem se nalazi Viktor Lenac, industrijska pomorska luka ... Sasvim je jasno da u takvoj situaciji mi možemo izazvati samo štetne posljedice. I ostaje dodatno pitanje da se prigovori ovoj formalnoj pravnoj odluci. Sama odluka je djelomično usklađena sa zakonom o istražnim povjerenstvim ali na žalost ona je manjkava sa aspekta Ustava Republike Hrvatske, jer pored ove Odluke mora postojati još jedna odluka i podsjećam da smo promijenili Ustav i da u članku 91. se pored istražnog povjerenstva, ... ima svoj određeni sastav, djelokrug ovlasti u skladu sa Zakonom i to je propisano ovom odlukom da Sabor donosi i odluku o izboru predsjednika Istražnog povjerenstva i to većinom glasova svih zastupnika, takav prijedlog odluke nije dat i da predsjednik istražnog povjerenstva mora biti po sili Ustava iz opoziciji. Prema tome, taj dio u tome dijelu je, ako uopće s obzirom na zakonsku regulativu Zakona o istražnim povjerenstvima podsjećam da on zabranjuje da se formiraju istražna povjerenstva ...sudbeni postupak a on na žalost još uvijek teće jer stečajni postupak u Viktoru Lencu, ja bih bio sretan da je on okončan, da bi Viktor Lenac se spasio da su ljudi koji tamo rade ostali na poslu i sve ostalo, ali kada već nije okončan dok taj sudski postupak, stečajni postupak ne bude okončan ne bi se moglo formirati istražno povjerenstvo što svakako ne prijeći ovaj Dom. Da već kada imamo prijedlog o istražnom povjerenstvu ne raspravimo o tom pitanju jer je dobro čuti različita mišljenja u tim pitanjima pod uvjetom da ona ne utječu na sudbenu vlast i njenu autonomnost da kvalietno i u skladu sa zakonom provede stečajni postupak štiteći interese vjerovnika i naravno u onoj mjeri gdje je to moguće štiteći interese prije svega dužnika pod pretpostavkom i uz našu želju da što veći broj ljudi koji su zaposleni u Viktoru Lencu ostanu raditi u Viktoru Lencu i da Viktor Lenac iz stečaja izađe kao pravna osoba koja može nastaviti raditi. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Frano Matušić.
Gospodine predsjedniče. Kolega Arlović je rekao da SDP podržava osnivanje istražnih povjerenstava za sva pitanja koja su od interesa javnosti međutim, to jednostavno nije točno, da bih mu dokazao da to nije točno podsjetit ću vas da je u prošlom sazivu upravo SDP spriječio osnivanje istražnog povjerenstva glede prodaje hotela Excelsior u Dubrovniku a hotel je prodan još jednom Linićevom prijatelju, kolega Arloviću, i zato ste spriječili da se toIstražno povjerenstvo osnuje upravo vi u prošlom sazivu, dakle SDP-e. Prema tome, netočno je to vaše zalaganje za obavješćivanje hrvatske javnosti o istinitim stvarima.
Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Mato Arlović.
Gospodine predsjedniče povrijeđen je Poslovnik članak 209. i u vezi s člankom 214. iz prostog razloga, ja o Istražnom povjerenstvu … uopće nisam govorio. Ja sam govorio o ovom Istražnom povjerenstvu i rekao da Klub zastupnika što je kolegica Zgrebec izričito utvrdila u Saboru kod izlaganja u ime Kluba, podržavao osnivanje Istražnog povjerenstva, a osobno sam doveo u pitanje, da li je moguće Istražno povjerenstvo za ovaj slučaj konkretan otvoriti iz prostog razloga što to prijeći Zakon o istražnim povjerenstvima dok teče sudbeni postupak, ništa drugo.
Poštovani gospodine zastupniče i potpredsjedniče, ne slažem se s vašom ocijenom da je povrijeđen Poslovnik. Prvo, pozivanje i vas i različito od drugih svih zastupnika na članak 209. Poslovnika jednostavno nije utemeljeno. Članak 209. stavak 1. Poslovnika regulira jedino da zastupnik koji želi govoriti o povredi Poslovnika, da mu je predsjedatelj dužan dati riječ čim je ovaj zatraži da govor tog zastupnika ne može trajati dulje od jedne minute i da zastupnik treba navesti članak Poslovnika o čijoj povredi govori. Dakle, zastupnik koji želi govoriti o povredi Poslovnika morati navesti određeni član Poslovnika za koji drži da je povrijeđen ili od strane predsjedavajućeg ili od strane drugoga sudionika u raspravi. Drugo, poštovani kolega potpredsjedniče, vaše pozivanje, dakle na član 209. u vezi članka 214. Poslovnika. Članak 214. Poslovnika regulira izricanje opomene ako se u svom govoru zastupnik ne drži teme o kojoj se raspravi, govor, nije dobio odobrenje predsjedatelja, svojom upadicom ili na drugi način ometa govornika, javi se za povredu Poslovnika, ispravak netočnog navoda, započne govoriti o drugoj temi za koju nije dobio riječ itd. E sada to, to sada, ja se ne slažem i nije. Vi ste iznijeli tvrdnju, ja ne mogu ulaziti u meritum te tvrdnje, iznijeli ste činjeničnu tvrdnju da se vaš Klub, vaša stranka da se zauzima za osnivanje istražnih povjerenstava. Iza drugih, kolega Arlović. Gledajte, tu činjeničnu tvrdnju, to je činjenična tvrdnja koju je drugi zastupnik osporio. Je li to točno ili je to netočno, to nije na meni kad predsjedavam, to je stvar, dakle javnosti da li je neka činjenična tvrdnja točna ili neka činjenična tvrdnja netočna. Ja molim vas na ovome sada primjeru da zauzmemo to stajalište, vi sada može jasno u skladu sa Poslovnikom reći neka o tome, u slučaju neslaganja odluči Odbor za Poslovnik, Ustav i politički sustav. Imate pravo na to. Ja ne mogu vam i ne smijem to pravo uskratiti. Ali vidite da ne ulazimo u to da ako zastupnik. … [[Upadica, ne razumije se]] Ne možete kolega ispravak netočnog navoda. Ne možete kolega Kovačeviću, ne možete, ne možete mi mahati lijevo, desno, sad ispravak sad ovo. Ne možete, ne pristajem na to. Ne možete me ispravljati netočno, ja sam citirao poslovničke odredbe, ja sam naveo kada se predsjedatelj ne slaže sa prigovorom da se radi o povredi Poslovnika koje pravo, ja imam pravo i dužnost da izrazim ili slaganje ili neslaganje da je povrijeđen Poslovnik, ako držim da nije tada zastupnik s kojim se nisam složio da je povrijeđen Poslovnik jedino on ima pravo predložiti da se o tome u slučaju neslaganja da svoje mišljenje Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav o čemu Sabor onda odlučuje bez rasprave.
Ali to pravo ste meni oduzeli na pretprošlom glasovanju, kad sam ja to tražio.. … [[govornici govore u glas, ne razumije]]
…ja ne znam što je bilo na prošloj. Hvala lijepo. Ništa ja vama nisam oduzeo to pravo, koji je god zastupnik u slučaju neslaganja to ne traži, ovo je bilo nešto sasvim drugo. Sasvim drugo.
Nije bilo.
Sasvim drugo.
Nije bilo.
Dalje ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Branimir Glavaš.
Pa moram ispravit navod netočan kolege Arlovića. Kolega Arloviću, Istražno povjerenstvo ne mora odlučiti da se obuhvate svi članovi bivše Vlade u radu Istražnog povjerenstva. Dakle, Istražno povjerenstvo će odlučiti nakon što objektivno i realno ocijeni gdje postoje utemeljeni razlozi i obuhvatiti dio članova bivše Vlade, bez obzira što je Vlada donijela tu odluku. Postoje različite stvari i različite mogućnosti vezano uz eventualno činjenje nekakvih dijela koja ulaze u sferu kaznenih dijela, a to je može postojati odgovornost za poticanje na kaznena dijela, može postojati mogućnost pomaganja u izvršenju kaznenih dijela. Ja duboko vjerujem da u tome nisu sudjelovali svi članovi Hrvatske vlade. I ovo bi shvatio kao prijetnju i upozorenje svim članovima prošle Vlade da mogu eventualno kazneno odgovarati. To nije točno.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Nevenka Majdenić. Kolega Pančić, molim vas.
Poštovani predsjedniče, zastupnik Arlović je rekao da se želi zadirati u autonomnost sudova. To je točno. Cilj i zadatak Povjerenstva je, da se vidi kako je utrošen novac poreznih obveznika i da se vidi da li se radi o krivoj procijeni Vlade ili smišljenoj namjeri poklanjanja novca privatnoj firmi na čijem je čelu bio njihov stranački prijatelj Damir Vrhovnik.
Hvala. U ime predlagatelja poštovani zastupnik Emil Tomljanović.
Gospodine predsjedniče, u ime predlagatelja osvrnuo bih se na ono izlaganje ili izlaganja koji uvjetno kazano žele osporiti zakonsku utemeljenost donošenja ovakve odluke i mislim da to ne stoji u odnosu na citirane članke zakona, dakle Zakona o istražnim povjerenstvima. Što se tiče, dakle ustavnih odredbi i samog zakona njegovog članka 2., mislim da smo stvar ono što se kaže do u detalje raspravili u jutrašnjoj raspravi, a što se tiče citirane odredbe zakona da članak Zakona o istražnim povjerenstvima koji dovodi u svezu predlaganje ovakve odluke u odnosu na pokrenute ili inicirane..
Molim zastupnika Zlatka Kramarića da ne dobacuje zastupniku Ivici Pančiću i stime ometa red u sabornici. Je, hvala lijepo. To što se tiče oko toga, to mislim da je drugo mjesto, drugo vrijeme. Izvolite.
Sudske postupke, da se u konkretnoj situaciji radi o pokretanju stečajnog postupka za koje je nadležan, dakle trgovački sud. Znamo da je osnovno načelo provođenja stečajnog postupka zaštita u krajnjoj liniji interesa vjerovnika koji se kao vjerovnici pojavljuju u stečajnom postupku. i da ova odluka ni sa ustavnog, ni sa zakonskog aspekta se s te strane o stanovištu i predlagatelja i mom osobnom ne može dovoditi u pitanje, s tim više što u samoj predloženoj odluci, dakle članku 3. predložene odluke se vide konkretni zadaci koje će obavljati i zašto je ovo povjerenstvo, zašto će, ako se naravno izglasa odluka ono biti osnovano. Dakle, dopustite mi ukratko samo da one najvažnije točke ponovim, mislim da neće biti na odmet. Dakle, povjerenstvo je dužno utvrditi tko su stvarni vlasnici Brodogradilišta "Viktor Lenac" kojem su odobreni krediti i državna jamstva. Razloge zbog kojih su izdana državna jamstva, dakle državna jamstva kreditorima brodogradilišta koje je ono koristilo i kako je ono koristilo dobivene kredite i upisalo hipoteke na pomorskom dobru. To je jedno. Drugo, kada se govori i raspravlja o hipoteci kao jednom od oblika ajmo reći stvarnih prava na nekretninama u odnosu na kompletan ovaj model plasiranja i kredita i odobravanja jamstava mislim da smo kao predlagatelji jasno zapravo upozorili i uputili na ono što je u cijeloj, dopustite mi to tako kazati, priči bitno a to je jedan model, jedan model koji je neprihvatljiv, koji je direktno protivan javnom interesu i koji se u krajnjoj liniji svodi na to da se državna sredstva jamstvima, dakle temeljem jamstava po odobrenim kreditima plasiraju, kome, dakle privatnim poduzećima. Dakle, struktura temeljnog kapitala trgovačkog društva o kome govorimo jer to su privatna poduzeća. Vlasničke strukture koje smo imali prilike vidjeti iz papira odnosno dokumentacije priložene uz prijedlog ove odluke i ono što je sporno i što bi bio isto tako zadatak ovog povjerenstva kada se radi o hipoteci. Ma ne o hipoteci kao pravu, ne nego kao hipoteci to je jedan presedan i to ponovo naglašavamo gdje je zapravo hipoteka proknjižena ili uknjižena pri zemljišno-knjižnom odjelu Općinskog suda u Rijeci na pomorskom dobru. Ja stvarno ovdje ne želim sada vas zamarati što je to pomorsko dobro, da se na njemu ne može stjecati vlasništvo niti druga stvarna prava i uopće način upisa hipoteke i zbog čega je upravo to javno dobro upravo u Martinščici tretirano kao nekretnina koja je bila za osiguranje u cijelom ovom modelu to mislim da predstavlja ne samo javni, to je ono što interesira sve nas, sve nas kao i saborske zastupnike koji interesira i javnost a interesira i sada zaposlene u stečajnom postupku u Viktoru Lencu, dakle zaposlenike i one koji su u tom cijelom postupku nažalost ostali bez posla. I da zaključim ovo. Dakle, ovo obrazloženje u ime predlagatelja možemo se raspliniti u ovim raspravama u najrazličitijim smjerovima i odlutati od onog bitnog ili od srži problema. Mi ovdje predlažemo odluku o formiranju povjerenstva i kada se sve to razmakne o čemu smo mi danas možda malo i usput razgovarali ili progovorili mislim da je bit cijele priče da li je nanesena financijska šteta državi Hrvatskoj, Republici Hrvatskoj. Ako je kolika je ona i ako ustanovimo kolika je ona tko je za to odgovoran. Dakle, kad se spominju ljudi koji su odgovorni odgovorni su oni koji su na taj način donosili odluke, ti su ljudi sjedili u Vladi Republike Hrvatske u prošlom sazivu. Dakle, radi se u prvom redu o predsjedniku, dakle premijeru i o resornim ministrima koji su dakle i obrađivali sve to skupa. Znamo kako se ti krediti i jamstva odobravaju i koji ako se taj činjenični supstrat koji je po meni nedvojben, koji prilaže svemu ovome ustanovi kao takav da to istražno povjerenstvo onda sasvim sigurno temeljem toga može donijeti i odgovorajuće zaključke. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Josip Leko.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici! Pa zaista ne sudjelovati i o raspravi o prijedlogu za osnivanje istražnog povjerenstva na izvjestan način bi bilo ne očitovati se pred svojim biračima kako ih zastupam u ovom Saboru. I zbog te javnosti i svojih birača odmah na početku glasovat ću za odluku o osnivanju istražnog povjerenstva. To je i stav mojeg kluba ali i osobni stav. Zašto? Ima puno razloga, pokušat ću ih obrazložiti što vas molim da mi dozvolite. Najprije, danas čitam predstavnika Sindikata metalaca Republike Hrvatske i kažem na jednom mjestu. Sindikat je upozoravao ali i vršio pritisak na sve relevantne čimbenike da se proizvodnja ne smije ugasiti i da Lenac ima znanja i radnika i da mu se mora dati šansa. Zašto ću još glasovati za odluku o osnivanju istražnog povjerenstva? Zato što sam uvjeren da ni svi članovi bivše koalicijske Vlade ni predsjednik te Vlade ne žele ništa skrivati niti imaju razloga za skrivanje niti imaju potrebe za skrivanjem, niti imaju potrebe za sramiti se da iziđu pred ovaj Sabor, s tim odmah da kažem znači da ne vodi se nijedan sudski postupak, inače odluka ne bi bila moguća. Dakle, nema procesa vezano za Viktor Lenac, nema procesa. Tu smo valjda legalisti. Naravno, očekujemo od svih državnih tijela da utvrde činjenice a ne da ih mi ovdje utvrđujemo i da nastupamo kao da su utvrđene a o tome ću nešto kasnije reći. Dakle, molim, tražim od svih tijela odgovornih u Republici Hrvatskoj da postupaju u skladu sa zakonom i da utvrde sve relevantne činjenice. Zašto još glasovati? Pa ako bismo odbijali prijedlog koji dolazi od vladajuće stranke napravili bi dva grijeha. Ponudili bi građanima razlog da sumnjaju u našu principijelnost ali ne bi dali ni da zastupnici HDZ-a napokon principijelno hoće istraživati pretvorbu i privatizaciju u okviru toga i davanje jamstava. Tu principijelnost zaista od HDZ-a treba pozdraviti pa makar u privatizaciji nestalo 700 tisuća radnih mjesta, nema veze, idemo istraživati. To je smisao svega toga. Dakle, moramo principijelno gledati na privatizaciju i rad Vlada od početka do kraja jer se sada bavimo prošlošću. Zašto jednom da a drugom ne. Ako je to prošlost podijeljena onda su isključivo politički, stranački razlozi za proučavanje te prošlosti. Da li će ovo proučavanje pomoći radnicima Viktora Lenca koji još rade tamo, radnicima Mechela, radnicima Đure Đakovića, da li će to podići kvalitetu života radnika koji ne rade a htjeli bi raditi. Pa neće ljudi moji. Pa zar mislimo mi da radnici ne znaju koliko košta samo jedna sjednica Sabora o kojoj smo mi, svi se slažemo da se osnuje povjerenstvo, u koju smo iz političkih razloga nastupili kako smo nastupili. Dakle, mi znamo da je napravljena greška, mi vas optužujemo, mi utvrđujemo, mi ćemo vas i osuditi. Tako to proizlazi iz prijedloga, tako to proizlazi iz Zakona o istražnim povjerenstvima, to moraju znati i građani. Još nešto zašto treba glasovati nažalost a neće donijeti rezultat. Što prije idemo glasovati. Treba pogledati naprosto u redoslijed dnevnog reda. Prva točka današnjeg zasjedanja je prijedlog o osnivanju istražnog povjerenstva, dakle idemo se baviti prošlošću za što mi nismo kvalificirani ali molim vas nećemo se baviti budućnošću. Ono što određuje život i standard ljudi i Republike Hrvatske, aranžman, a to je potpisani sporazum i svi uvjeti u njemu Republike Hrvatske sa Međunarodnim monetarnim fondom. Ne zanima mene Međunarodni monetarni fond, mene zanima program Vlade na oživljavanju poljoprivrede i gospodarstva Republike Hrvatske i standard građana. Zato bih ja htio da se o tome raspravlja. U demokratskim zemljama vodi se opće narodna i svestranačka rasprava o razvoju zemlje. O razvoju zemlje. Da otvorimo tu temu. Nemam ponovo ništa protiv osnivanja istražnog povjerenstva. Neka ide svojim tijekom i svojim tokom. Još nešto, ne mogu ne primjetiti da je cilj po mojem sudu postignut samim otvaranjem rasprave. Iz čega to zaključujem? Pa iz nastupa predlagatelja. Cilj je bio politički diskvalificirati različito ili suprotno stajalište. Takav nastup a dobiti ću nadam se i ja i hrvatska javnost uvid u stenogram, u stenogram pa će sama donositi sud kao i ja. Ne pomaže demokratskoj atmosferi i rješavanja problema u ovom hrvatskom Domu. I još nešto moram primjetiti i to sa žaljenjem. Ja sam bio uvjeren zaista da je HDZ se demokratizirao. Zaista, ozbiljno ja to mislim.
Kolega Leko, ja vas molim, ja vas, ja vas prekidam. S tim kvalifikacijama nitko ne izlazi, da li se neka stranka demokratizirala ili ne, to nema nikakve veze sa ovom raspravom.
Oprostite, ja sam pogriješio, HDZ se nije demokratizirao. Ja sam pogriješio.
Kolega Leko ja vas još jedanputa upozoravam da ovo spada u vrijeđanje jedne političke parlamentarne stranke [[Upadica: Oprostite, oprostite, oprostite.]] I nemojte vrijeđati, ja vam zbog toga izričem opomenu [[Upadica: Hvala!]] Nemojte vrijeđati niti jednu parlamentarnu stranku.
Razumijem. Hvala lijepa. Oprostite, ja sam pogriješio u kvalifikaciji, ja sam pogiješio u kvalifikaciji. Ja sam pogriješio u kvalifikaciji. Ja mislim ovako onda, otprilike ovo, ja sam mislio da će prijedlog istražnog povjerenstva imati za cilj zaista utvrđivanje činjenica a ne diskvalifikacije na istomišljenjika. Iz toga sam izvlačio zaključak da je bio prijedlog u interesu građana Republike Hrvatske a ne u političkom interesu HDZ-a i njegovih zastupnika. Hvala lijepa.
Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Branimir Glavaš.
Povreda članka 214, gospodin Leko vrijeđa ne zastupnike nego cijelu političku stranku gdje čita lekcije o nekakvom demokratiziranju. Ma kome ćete vi gospodine Leko čitati lekcije o demokratiziranju, vi koji ste pripadali do 90. političkoj stranci koja je progranjala [[Upadica: Hvala lijepa gospodine Glavaš, ja sam.]] gazila a to isto pokušala u zadnje 4 godine.
Hvala lijepo gospodine Glavaš. Hvala lijepo završite. Ja sam gospodina Leku po svojoj prosudbi procijenio da je povrijedio ugled jedne stranke, izrekao mu opomenu, i nemam više potrebe za bilo kakvom intervencijom u tom smislu. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Ivan Jarnjak.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolega Leko je u nizu netočnih navoda izrekao da je bilo potrebno raspraviti i o pretvorbi, ukupno jer o pretvorbi kao nismo raspravljali. Jesmo, i istražna povjerenstva ste formirali i imali smo ovdje i raspravljali točno onako kako je to po zaključku Sabora bilo, odnosno po zakonu da istraži cijelo, revizija odredi na koji način će se raspravljati i ta izvješća smo imali ovdje i bilo je predstava i pokušaja, čak i kaznene prijave neke su bile koje se ovdje spektakularno skidanje imuniteta a te kaznene prijave sve do jedne su odbačene. Tek toliko.
Poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović, ispravak netočnog navoda.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo, apsolutno je netočan navod da ova rasprava neće ništa pomoći radnicima Lenca, Željezare i ostale firmi kjoe su u sličnom položaju. Ja mislim da će im otvoriti oči da vidi tko se obogatio jer su se oni osiromašili, da vidi tko su im bili politički sponzori i konačno da vidi da su čak i sindikalisti, većina sindikalista na stranačkim listama istih političkih sponzora koji su ih upropastili.
Sljedeći ispravak poštovani zastupnik Branimir Glavaš.
Ispravak se sastoji o tome jer je ponovo gospodin Leko iznio netočnu tvrdnju da je cilj svega ovoga politička diskvalifikacija protivnika. Mi se sa time ne služimo upravo nadovezati ću se na ono što je gospodin Jarnjak rekao, cijeli prošli mandat četiri godine skidali ste imunitete, nalagali policiji da montira kaznene prijave da progonite svoje političke neistomišljenike. Da u tome niste uspjeli, jer niti jedna kaznena prijava nije polučila rezultatima. Prema tome, ovo nije bio cilj da vas se politički diskvalificira već da se pokaže javnosti i poreznim obveznicima kako ste raspolagali sa stotine milijuna poreznih novca, poreznih obveznika, kako ste ih dijelili po babi i stričevima, vašim prijateljima, vašim partijskim drugovima a ne iz razloga što je to postojala uistinu opravdana gospodarska potreba.
Povreda Poslovnika poštovani zastupnik Josip Leko. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, mislim da ste povrijedili smisao cijelog Poslovnika jer imate različiti tretman prema zastupnicima. Hvala lijepa.
Nisam povrijedio jer nemam nikakav različiti tretman prema zastupnicima i s time se ne slažem. Poštovana zastupnica Ivana Sučec-Tragoštanec.
Ispravljam sasma netočni navod zastupnika Leke da za sada nema sudskog procesa. Dakle, nemamo saznanja da ima procesa krivično kaznenog ili nekog drugog, ali nažalost u tijeku je, kao što smo čuli dopredsjednika Arlovića. Jedan od najbolnijih sudskih procesa to je stečajni postupak gdje u svakom slučaju neće dobro proći niti vjerovnici niti radnici niti svi ostali. Dakle, stečajni sudski postupak jest u tijeku. A pretpostavljam da će ako je sve i djelomično točno o ćemu smo danas čuli biti i drugih vrsti sudskih progona i postupaka. Hvala.
Kolegeice Sučec-Trakoštanec, ovo nije ispravak netočnoga navoda, da ste pažljivo slušali zastupnika Leku onda čuli nešto sasvim drugo. Poštovani zastupnik Jure Bitunjac.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodin, kolega Leko je rekao sljedeće: stav i cilj HDZ-a je idemo se baviti prošlošću a ne rješavanjem aktualnih problema. To je naprosto, to naprosto nije točno, to je notorna neistina. Naime, HDZ je okrenut budućnosti a kada je riječ o konkretnom slučaju onda svakako da svakog od nas zastupnika i hrvatsku javnost interesira sljedeće a to je da su ogromni državni novci bačeni u vjetar a taj iznos je bio dovoljan da se izvrši preustroj i restruktuiranje ne samo gospodarstva na području Sinja i Cetinske krajine nego od cijele Dalmacije. Prema tome, ne bi se radilo o 500, 600 mjesta nego bi se radilo o nekoliko tisuća radnih mjesta. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Krešimir Ćosić.
Štovani gospodine predsjedniče, gospodin Leko je utvrdio da se bavljanjem Lencom svodi na bavljenjem prošlošću a ne budućnošću, a bavljenje budućnošću treba biti naša obveza. Citiram ga: "To je naprosto netočno, utvrđivanje ovog povjerenstva ima smisao da se bavimo našom budućnošću kako oni koji su nekompetentno i neodgovorno obavljali važne zadaće u ovoj državi to više nikada ne bi mogli raditi u budućnosti.". Hvala lijepo.
Replika. Poštovana zastupnica Katarina Fuček.
Gospodine predsjedniče, kolega zastupniče Leko. U svojoj ste raspravi rekli da su razlozi za osnivanje povjerenstva isključivo politički. Pa da su i politički sigurno su opravdani. Niti jedna Vlada ne može pobjeći pa niti jedan Sabor od svoje i političke odgovornosti. A razlozi zašto se i o činjenicama vodi rasprava ovdje su razlozi da se utvrdi razlog osnivanja povjerenstva. Hvala.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Josip Leko.
Zadovoljan sam sa ispravcima navoda jer upravo potvrđuju da sam bio u pravu. Kako to čini, čine. Kažu mora se ispitivati u slučaju “Lencu” kako nikada ne bi ponovo došli na vlast. Taj mentalitet govori o tome tko bi htio odlučivati u ime, u ime građana. Hvala lijepa. Oni koji kažu da je riječ o političko motiviranom istražnom povjerenstvu, da je to logično. Pa naravno da je logično. O tome sam ja i govorio. Ali nama je cilj ne samo stranačka politika nego politika koja će donijeti boljitak građana [[Upadice se ne razumiju]]
Ne možete gospodine Glavaš replicirati po Poslovniku, zastupnik ... ... [[Upadica se ne razumije]] Molim? Od, ne, odgovara na repliku gospođe zastupnice Katarine Fuček. Mir! Ja vodim sjednicu.
Je, je. Kolega, kolega, kolega Glavaš, kolega Glavaš ako mogu još završiti budite ljubazni pa me, pa me pustite [[Upadica: Što se mene tiče samo završite]]
Molim vas bez dobacivanja i uzimanja riječi bez dozvole onoga koji predsjedava. Ja ću izreći svakom opomenu tko bude se ubacivao na ovaj način.
Oko sudskih postupaka sami ste ispravili navod, oko diskvalifikacija, neću ih ponavljati jer su one bile žestoko upućene na mene. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović. Gospodjo Fuček nema repliku, odgovora na repliku na repliku. Nema.
Pa mislim da smo proteklih godina o “Viktoru Lencu” slušali puno. O brodogradilištu koje će postati jednog dana veliko, koje će dobro raditi, koje ima puno ljudi. Slušali smo i o mnogim drugim firmama. Slušali smo kako propadaju i u većini slučajeva događalo se isto. Što su firme bile siromašnije ili vlasnici firmi ili predsjednici uprave firme bili sve bogatiji, jahte su bile sve veće ali rijetko je bilo da je na takovoj jahti se našla cijela Vlada ili dio Vlade, da su se sunčali dok su radnici crnčili tamo na 60 do 90 stupnjeva u unutrašnjosti brodova i da su donosili odluke koje je trebalo donositi u Vladi, a ne na palubi broda. Bilo je puno problema i ranije i to je točno. Bilo je problema i do 1990. godine kad su radnici ostajali bez posla zbog prekobrojnosti. “TOP Kerestinec” imao je 60% zaposlenih u kancelarijama i normalno je da je izlaskom na tržište morao propasti kao i niz drugih, drugih firmi. Nikog ne branim ovdje i bilo je svega. Bilo je grešaka velikih i zato smo platili i zato ćemo možda svi zajedno jednog dana snositi posljedice, ali jedno vrijeme, drugo vrijeme donosi svoje i to će tako biti. Međutim ono što bi trebalo govoriti o “Viktoru Lencu” to je što ljudi moraju saznati da dugovi i to veliki dugovi dolaze na naplatu ne sad, ne možda ove godine. Dolaze za nekoliko godina. Da to nisu samo dugovi koji će doći od “Viktora Lenca” jer bezbroj tih dugovanja i kredita je odgođeno i da ćemo imati opet puno problema u Proračunu sa otplatom starijih dugova. I sve bi to bilo podnošljivo da su ti dugovi, da su imali neku posljedicu, pozitivnu posljedicu. Da se “Viktor Lenac” oporavio, a prije svega da “Viktor Lenac” nije privatna firma. Ja znam da je teško u ovoj konkurenciji izaći na tržište, sigurno je teško izaći na tržište jer je, mnoga brodogradilišta su bolje opskrbljena. Imaju možda i stručnije radnike i bolje plaćene radnike i mnogi naši radnici su otišli u druga brodogradilišta, ali trebalo je ovdje imati mjere. Trebalo je imati isto tako i zaštitu svih ovih kredita, a vidjeli smo što se davalo, što se nudilo pod hipoteku, da se nudilo i ono što se nije smjelo. I zapravo ono što me čudi to je da li želja ili nestručnost Vlade pri procjeni da se zaštiti novac iz Proračuna. Nikad nisam bio protiv tog da se pomogne firmi koja ima neku perspektivu ali treba ocijeniti koliko ta firma može se, koliko može spasiti radnih mjesta i koliko može, konačno koliko može napredovati ili koliko, dovoljno je da zadrži broj radnih mjesta i dovoljno je da pozitivno posluje. Teško je govoriti o nekakvim velikim skokovima i velikim napretcima. Ovdje istražno povjerenstvo formiramo zato da vidimo što se zapravo sa svim ovim dogodilo. Jer je neobično da nitko nije primjetio da svaki novi kredit zapravo se utaplja u nešto što ne donosi ama baš nikakve promjene. Da zapravo firma tone sve dublje, a da se pri tom ništa nije događalo. Damir Vrhovnik je bio i dalje na čelu. Njegova jahta je svaki čas u Pagu primala naše političare uključujući i Premijera, a brodogradilište je tonulo. Ja vjerujem da su brodovi koje su popravljali bili znatnije kvalitetniji i radnici nisu se bavili politikom nego su za to vrijeme radili. Mislim da prigovori, prigovora oko povjerenstva nema. I da zapravo povjerenstvo bi trebalo čim prije raditi. Sigurno je da će biti članova u tom povjerenstvu i jednih i drugih i trećih i četvrtih stranaka tako da može, mogu, može svatko svoje reći, a vjerujem da će ipak argument i dokumentacija pomoći da dodjemo do istine koju svi želimo. Hvala.
Hvala lijepa. Replika. Prvo poštovani zastupnik Antun Peruško.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Markovinović kao uostalom i većina kolega iz HDZ-a na svaki način i to je njihovo pravo pokušavaju hrvatskoj javnosti plasirati svoju istinu da je spašavanje “Viktor Lenca” bilo isključivo iz osobnih razloga, ... [[Govornik se ne razumije]] veza i poznanstava. Ja bih kolegi Markovinoviću poručio da već u srednjoj školi Pomorskoj, u nautičkom odjelu učenici, budući kapetani uče predmet koji se zove Ekonomika pomorstva i da su mene neki vrsni profesori kojih danas nema među živima učili da brodogradnja je djelatnost koja ima veliki multiplikativni faktor i kroz druge proizvodnja novog broda kroz druge, drugu prateću industriju ukoliko nacionalna industrija učestvuje sa nekih 60-tak posto onda se postižu ti multiplikativni efekti. A kod održavanja broda to je djelatnost koja direktno donosi profit. Imajući iskustvo u posljednjih 40 godina brodogradilište “Viktor Lenac” je bio jedan bastion hrvatske industrije brodograđevne u kvaliteti održavanja broda. I te, tu djelatnost jednostavno je trebalo spasiti i to je bio taj pokušaj Vlade. Ja nažalost na neki način, ne na neki način nego sam duboko zabrinut za sudbinu ovih 520 uposlenih koji su i dalje u tom brodogradilištu. Ali ja vas uvjeravam oni neće, nažalost njihova sudbina ukoliko ova Vlada ne pripomogne da se zaista kroz stečaj spasi, a ne likvidira oni neće ostati na ulici, ali će svoje znanje, svoje iskustvo svoju, svoju kvalitetu rada prezentirati u Bolkfalkoneu, U Livornu, Veneciji, Trstu, i tako dalje. Prema tome pozivam i ovu Vladu , i toje bio cilj bivše koalicijske vlade, i pozivam i ovu Vladu da učini sve što je u moći da se taj kvalitetni škver spasi. A što se tiče ovoga povjerenstva ja se priklanjam prijedlogu kolege STazića dana čelu stvarno toga pvojerenstva bude gospodine Glavaš ja mislim da je već presuda napisana. Hvala.
Ne možete gospodine Glavaš. Nema ispravka netočnog navoda u replici. Ima odgovor na repliku poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Gospodine predsjedniče, pa evo htio bih samo odgovoriti na repliku. Slažem se sa gospodinom da je sigurno brodogradilište vrlo vrijedno, svako brodogradilište da ima puno nuz efekata, pozitivnih efekata. Ukoliko naše firme rade za to brodogradilište. A nekom analizom se pokazalo da je najvišetoga što se ugrađivalo unutra uvozilo na razno razne načine ali pustimo to na miru. Zatim malo je neuvjerljivo jedino to, kada govorimo o profitu da je zapravo jamstva da su bila ogromna jamstva, to su to je novac koji je bačen pazite, to stotine milijuna koje su otišle. To su ostali dugovi kooperantima, i zato to malo djeluje neuvjerljivo.Bili bi vi puno uvjerljiviji da je netko bio na čelu te firme tko nije tako blizak bio vladi, osobno, privatno. Gdje bi bilo manje nepotizma, i svi bi im i te kako povjeravalo. Što se tiče stručnosti imamo stručnjaka po kvalitetama raznim. Na političkim naukama, uče ih jedino veličanju SDPa i protiv HDZa govore. Iz razgovora sa studentima.
Ne možete gospdoine Jurjević. Ostavite se toga. Dalje replika poštovani zastupnik Zdenko Antišić izvolite. Mir. Izvolite kolega.
Cijenjeni gospodine predsjedniče, htio bih replicirati uvaženog zastupniak Markovinovića. Naime prošla koalicijska Vlada je u grani brodogradnje uložila preko 10 milijardi kuna, i to u brodogradilište Treći Maj, u brodogradilište Uljanik, u brodogardilište Brodosplit, u brodogradilište Kljaljevicu, i u brodogradilište Brodo Trogir. U tim na čelu tih brodogradilišta i vlasnici tih brodogradilišta sigurno nisu bili stranački prijatelji biviše koalicijaske Vlade. I samim time je potuno deplasirana teza da su se sredstav dijelila po nekakvom stranačkom ključu već su se sredstva plasirala da se spasi vrlo značajna gospodarska grana i na temlju programa koji su ta brodogradilišta iznjela. Ovakvim pristupom dakle i ovakvom prezentacijom, formiranja istražnog povjerenstva za koje se ja osobno zalažem i glasovat ću da se ono formira. DAje se jasna poruka stranim ualgačima gdje se vrši distinkcija između različitih oblika vlasništva dakle privatnom vlasništvu se ne smije davati garancija. Jer je ono na neki način sotonizirano. I bojim se da je ovakvim prezentacijom donesena presuda i prije suda a ovako suđenje me neodoljivo podsjeća na neke procese za koje stvarno mislim da su već iza nas.
Hvala. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Pa evo moram odgovoriti gospdoinu Antešiću. Naime nitko nema ništa protiv toga da se brodogradilišta pomažu. Brodogrališta mogu biti ponos jedne zemlje zbog svih brodova koje su izgardili zbog imidža zemlje i ostalo. Prema tome nije uopće riječ o tome. Brodogradilišta koje je nabrojio gospodin Antišić su u državnom vlasništvu, ovo je bilo privatno vlasništvo. I tu je zapravo najmanje uvjerljivost, najmanje uvjerljivost bila. Zato zbog svih popratnih pojava koje su vrlo vrlo ružne bile.
I sljedeća replika poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolega Markovinović je rekao da je nakon što je Vlada uvidjela da ne Lenac došao zapravo pred bankrot, da se ništa nije dogodilo, da je Damir Vrhovnih i dalje bio načelu da je jahta sa prijatlejima i dalje plovila. Ali mi se čini važnim istaknuti, osim toga što ste rekli, što je točno da je gospodin Vrhovnik u to vrijeme kada je Vlada intervenirala sa kao što smo čuli stotinama milijuna kuna, primao plaću od 130 tisuća kuna mjesečno. Mjesečnu plaću od 130 tiusća kuna. DA bi na kraju pod pritiskom javnosti isključivo pod pritiskom javnosti i svih onih vjerovnika i svih onih koji su jednostavno grcali u dugovorima zbog neizvršavanja obveza Viktora Lenca prema njima, da bi na kraju tu plaću smanjio za pa i 10 puta na neku, po njemu tada mizernu od 15tak tisuća kuna koliko mi ni ovdje ne primamo. Dakle i takve stvari su se događale i mimko toga što je javnost intervenirala, mimo toga što su svi jasno ukazivali da se radi o doista prijateljskim odnosima i sam Vrhovnik je rekao da jeste to je istina. Da je on prijatelj s njima, da se on toga prijateljsva ne odriče isto kao što se ni gospoda iz Vlade nisu odrekla togaprijatljestva jer su to prijateljstvo jasno iskazali milijunskim iznosima koji su upućeni prema Lencu. Treba li napomenuti, mislim radi hrvatske javnosti da treba jasno reći, da ta Vlada nije poštivala odluku o kriterijima u kojima su se dodjeljivala jamstva. zašto niste dali jamstva lokalnim samoupravama. zašto niste dali jamstva, ja ću reći konkretno, gradu Dubrovnku koji je te iste godine tražio za svoju infrastrukturu za građene koji su porezni obveznici i kojima ste obvezni dati to. zašto niste poštivali odluku koju je vlada obvezna poštovati. U tome je stvar. Vi niste poštovali odluku o kriterijima za dodjelu tih istih jamstava. O tome se radi. I to je ključ što hrvatska javnost mora znati. Mimoišli ste sve zakone djelovali ste prijateljski kao i u slučaju Ekscelziora gdje vam je prijatelj Štrok i tako dalje.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Irena Ahel. Hvala Ja nemam kristalnu kuglu da ja zamišljam šta je predlagatelja tražio. Predlagatelj se treba jasno dati znak da bi ja mogao znati da predlagatelj traži. A sa nekim pokretima koji traju sedam desetinki stotinke sekunde ja ne mogu zaključiti da poštovani predlagatelj traži sudjelovanje u raspravi. Prvo će ići ispravak netočnoga navoda. U ime predlagatelja poštovani zastupnik Branimir Glavaš. Nije imala kolegica isptavak netočnog navoda. Nego se javila za raspravu.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. eto opet moram obzirom kako rasprava teče, prosječni gledatelj koji nije pratio današnju raspravu bi shvatio da se ovdje radi o nekakvim političkim igrama, gdje parlamentarna većina želi iskompromitirati parlamentarnu manjinu. Zbog toag ja moram opet u kratkim crtama ponoviti što je razlog ovogaprijedloga za osnivanjem povjerenstva. Javni interes građana Republike Hrvatske za ovu temu postoji. Jre kroz medije su mogli povremeno čuti da tu nešto ne štima, da sestotine milijuna kuna u proteklih nekoliko godina plasiralo pod nejasnim maglovitim razlozima i opravdanjima u Viktor Lenac. I građane zanima da dobiju odgovor na pitanje što se tu događa. I prema tome osim što postoji ustavna podloga za donošenje ove odluke o imenovanju povjerenstva, postoji javni interes hrvatske javnosti da sazna što se tu dogodilo. Što se tu događa i tko je na stotine milijuna kuna preko prijateljskih i partijskih veza plasirao zloupotrebljavajući funkciju koju obnaša, zloupotrebljavajući povjerenje koje je tada koalicijska vlast dobila na izborima 3. siječnja 2000. godine, plasirala stotine milijuna kuna u jednome smjeru, svojim prijateljima, svojim poznanicima, da se vidi što se iza toga krije. Prema tome, to je razlog zbog čega mi tražimo osnivanje ovog povjerenstva, a ne da iskompromitiramo nekakve političare koji su na zenitu svoje karijere, koji su i sami rekli da im je to posljednji mandat vođenja njihove stranke i da se više kandidirati neće. Prema tome, dovoljan razlog da odbijemo ove optužbe da mi to sve skupa radimo da bi iskompromitirali nekoga.
Nemojte lupati. ... [[Upadica se ne čuje]] Pa govori o povjerenstvu. Govori, vi ste...
Dovoljan razloga da tu nema nikakve političke pozadine da se ikoga iskomprimitira, već da se razobliči istina. Da se razobliči to što ste godinama plasirala stotine milijuna kuna u privatne džepove, a obzirom da to nije moglo stati u džepove, to su bile isporuke u nekim drugim oblicima. Zamjerate mi kad kažem vrećama, možda ne vrećama, ali onda lopatama ste pretovarali, nauštrb drugih gospodarskih subjekata, nauštrb drugih tisuća i tisuća radnika o kojima je ova Vlada i ona prošla Vlada i svaka buduća Vlada mora i morat će voditi brigu sa kvalitetnim socijalnim programima, zbrinjavati i rješavati njihove probleme. To se nije događalo. Dakle, ako kroz 3 godine netko plasira 350, 400 milijuna kuna, a da za to nema nikakve ekonomske opravdanosti, da za to nema nikakvog moralnog razloga, da za to nema ni zakonitog uporišta, onda javnost mora dobiti odgovore na ta pitanja tko iza toga stoji i zašto se to radilo. I zbog toga se osniva povjerenstvo. I gospodine Peruško i gospodine Pecek, koji ste u nekoliko navrata predlagali mene za povjerenstvo, predsjednika povjerenstva, moram vam reći da iako sjedite u ovom Saboru i primate lijepu plaću, niste ovladali saborskim poslovnikom i ne znate da iz vladajuće stranke ne može biti predsjednik povjerenstva, već da predsjednik povjerenstva može biti iz redova oporbe i zato vas savjetujem da bolje energiju trošite više na to da se odlučite i odaberete tko će između vas biti iz oporbe bit predsjednik povjerenstva, da se to povjerenstvo što prije može konstituirati. I također, gospodinu Letici ...
Molim vas, dame i gospodo prekinite malo. Čekajte, gospodine Glavaš malo prekinite. Ja ne znam zašto sada lupanje, čemu to? ... [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Gospodin Glavaš, mir, molim vas, nisam vam dao riječ. Gospodin Glavaš govori o tome, njega ste, njega su pojedini zastupnici nominirali za predsjednika povjerenstva. Istina, a on odgovara da ne može biti, jer po Ustavu ne može biti, mora biti samo iz oporbe može biti. Nije vrijeđanje. ... [[Upadica se ne razumije.]]
Vas je teško uvrijedit. Gospodine predsjedniče, dozvoljavate?
Sad izvolite, nastavite.
Jedino još bih želio jedan nesporazum između gospodina Letice i mene. Ja kao kršćanin, a i kao član demokršćanske stranke nisam rekao da ne vjerujem u uskrsnuće čovjeka, nego ne vjerujem u uskrsnuće gospodarskog mrtvaca. Hvala lijepo.
Imamo sada ispravke netočnog navoda. Poštovani zastupnik Zdenko Antešić, izvolite.
Hvala, gospodine predsjedniče. Gospodin zastupnik Glavaš je iznio sijaset netočnih navoda, a među njima zapravo mogli bi se napraviti jedan sukus njih na način da se zapravo o razlozima, on je rekao razloge za formiranje istražnog povjerenstva, da se tobož utvrdi istina, odnosno da se utvrdi eventualne nepravilnosti. A sasvim suprotno, to nije istina. To povjerenstvo i način na koji on to iznosi ima za cilj samo da se izvrši jedna politička presuda bivšoj vlasti.
Hvala. Poštovani zastupnik Slavko Linić.
Interesantno je da predlagač želeći govorit o istražnom povjerenstvu po deseti, stoti puta ponavlja da smo optuženi za krivična djela ili kaznena djela iz razloga što smo torbama, vrećema, ne znam čime nosili novac u privatne džepove. To je izgovoreno sa ove optužnice, ja je ne mogu nazvati govornicom i ispravljam po stoti puta. Odlukama Vlade Republike Hrvatske u kojoj sam i osobno učestvovao osiguravano je kreditiranje "Viktor Lenca" kao brodogradilišta, hrvatske tvrtke sa tisuću zaposlenih i tisuću kooperanata da pokuša opstati. Pa i stečaj koji je otvoren je način da zaista ne postane gospodarski mrtvac o kojem opet sa ove optužnice govori gospodin Glavaš, jer se taj gospodarski subjekt može oporavati, ali treba znati.
Poštovana zastupnica Milanka Opačić. Ispravak netočnog navoda.
Gospodin Glavaš je potpuno netočno ustvrdio da je bivša Vlada plasirala novac u privatne džepove, netočno zbog toga što to nije utvrdio sud, to nije utvrdio USKOK ni policija. To je optužba i presuda gospodina Glavaša. Mi smo danas čitav dan slušali njegove optužbe, ali i njegove presude. Ovo je danas definitivno bila politička rasprava, a ona je bila samo zbog toga što gospoda u HDZ-u nemaju namjeru raspravljati o MMF-u, jer o Lencu može raspravljati USKOK i Državno odvjetništvo, a o MMF-u može raspravljati samo Hrvatski sabor.
Ovdje u drugom dijelu, kolegice Opačić, rasprava o stand by i o Memorandumu o MMF-u rasprava je uvrštena u dnevni red i ona će biti obavljena. Poštovana zastupnica, Dragica Zgrebec. ... [[Upadica se ne čuje]] Kad se steknu poslovnički uvjeti.
Netočna je konstatacija zastupnika Glavaša da je prošla Vlada davala jamstva prijateljima, a zapostavljala druge grane. Točno je da se u gotovo 4 godine koalicijske Vlade vršila sanacija mnogih gospodarskih grana. Tako je npr. u poljoprivredu uloženo oko 12 milijardi kuna kako bi se veliki poljoprivredne tvrtke pripremile za privatizaciju koja će, koja u ovom vremenu i jest na dnevnom redu, pa tako se i govori o privatizaciji "Belja". U brodogradnju kroz subvenicije i jamstva uloženo je oko 10 milijardi, sanirana je Hrvatska poštanska banka koja je bila opljačkana u visini od oko 800 milijuna kuna i ona sada ide u privatizaciju, kao što smo mogli pročitati u sporazumu sa MMF-om.
Poštovani zastupnik Antun Peruško, ispravak netočnog navoda.
Hvala, gospodine predsjedniče. Ispravljam netočni navod kolege Glavaša da iz vladajuće stranke ne može biti predsjednik povjerenstva. Naime, sve mi je jasno, da ne može. Po našem Poslovniku i po našim aktima ne može i nije praksa da iz vladajuće stranke se traži formiranje povjerenstva, pa u ovom Saboru dosta točnih netočnosti je prisutno i ja bih inače kolegi Glavašu zahvalio na poduci. Ja ću za te pare koje zarađujem u Saboru se potruditi da naučim akte, vi ste to mogli naučiti u dva ili tri mandata u kojima ste u ovom Saboru, i mogli ste naučiti da se zastupnike ne vrijeđa, i ne vrijeđa druge političke stranke. Hvala lijepa.
I poštovani zastupnik Slaven Letica, ispravak netočnog navoda.
Meni je drago da se je uvaženi zastupnik Branimir Glavaš pokajao. Nažalost točno je što sam ja ispravio i nije prvi put da se vrijeđaju religijski osjećaji elementarni hrvatskog stanovništva. 92% stanovništva Hrvatske vjeruje u dogmu uskrsnuća, ja bi molio da to pedagoški djeluje na vas kolega, i da se što manje javljate.
A to je bio ispravak netočnog navoda, sada, ocjena njegovoga kajanja? Poštovani zastupnik jeste se javili na repliku? A gdje mi je to sada? Na repliku? A dobro, zašto vi oko mene, meni to ne kažete, ja ne mogu pratiti sve, i onda morate govoriti tako da ja i čujem, a ne samo da to … Izvolite kolega, Marin Jurjević.
A, mislim pošto ste me gledali, mislio sam da me i vidite. Dakle, netočan navod kolege Glavaša je bio kad je rekao: "Ja sam član Demokršćanske stranke", on je član Hrvatske demokratske zajednice, a tumačenje i tako dalje postavljam vama, a istina je da ste izjavili da ne vjerujete u uskrsnuće mrtvaca, da to piše u Bibliji, ali da vi u to ne vjerujete. Šta ste mislili ne znam, al’ to ste izjavili, i to je istina. … [[Upadica se ne razumije.]]
O uskrsnućima, drugom zgodom. Poštovani zastupnik Zvonimir Puljić.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Potpuno privatno remontno Brodogradilište "Viktor Lenac" sa vlasničkom strukturom… Gospođa Zgrebec je li možda nešto nije u redu što ja govorim? Ja mislim da mi ovo ne treba uzest’ onda u vrijeme koje imam pravo raspolagati.
Samo vi nastavite, sve ulazi u vrijeme.
Potpuno privatno remontno Brodogradilište "Viktor Lenac" sa vlasničkom strukturom Jean Carlo Zacelo, talijanski biznismen 33,6% vlasništva temeljnog kapitala i IFC, International Finance Corporation iz Washingtona 17,7% temeljnog kapitala, DEG Deutsche Investicion iz Kolna 9,3% temeljnog kapitala, Raiffeisenbank Austrija 4,3% kapitala i uprava 16,6% temeljnog kapitala. Ovo brodogradilište imalo je u prosincu 2002. oko tisuću i dvjesto vlastitih i još oko tisuću kooperantskih radnika. Danas je u stečaju sa oko 400-450 radnika i malim šansama da tvrtka preživi. Iako se u ožujku 2002. godine "Viktor Lenac" našao u teškoj situaciji iskakanjem "Alcatela" iz ugovora za veliku preinaku broda "Kraka", koji je od početnih 10 milijuna USD, odnosno američkih dolara, dodatnim radovima narastao na 30 milijuna američkih dolara, hiperambiciozni menandžment inzistira na intenzivnom ulaganju u nazovimo to razvojne projekte za koje traži državna sredstva. I sredstva koja su mu dana nisu dana za to da bi se spašavalo brodogradilište, to je usputna opaska, nego da bi se podržali ovi neprovjereni, a zapravo se pokazalo avanturistički planovi o ulaganju u razvoj. Ti planovi su se sastojali u izgradnju radilišta čeličnih konstrukcija vrijednog 40 milijuna američkih dolara. Te velike, velikog plutajućeg doka kakva postoje još možda dva u svijetu do dužine 275 metara i svijetlog otvora od 55 metara, kupljen stari dok u Americi, rezan, transportiran, dograđivan i još uvijek nije završen. Planirana vrijednost ove investicije bila je 25,8 milijuna američkih dolara, ali do danas je koštao 40 milijuna američkih dolara i još uvijek nije završen. Nažalost, prodaje se tako nezavršen i stečajni upravitelj Škrlec dobio je za kupovinu doka, doka "Lenac 11" samo jednu ponudu na 10 milijuna američkih dolara. Dakle, uloženo je 40, do sada nezavršen može ga se prodati za 10 milijuna dolara. Trenutni gubici "Viktora Lenca" u stečaju, dakle ovog reduciranog iznose 3,8 milijuna kuna, a idućih tjedana dolazi na naplatu još 5 milijuna kuna potraživanja. Ugovoreno je samo 9 manjih remonta ukupne vrijednosti, svih 9 ugovora 900 tisuća američkih dolara, a pri tome mjesečni rashodi ovako reduciranog "Lenca" u stečaju sa spomenutim brojem djelatnika prema pisanju "Novog lista" od 23. rujna ove godine iznose 2,3 milijuna američkih dolara. Nažalost, potpuni krah. Nema nikakove sumnje da se menadžment "Lenca" koji se pred godinu dana hvalio primjenom najboljih iskustava u upravljanju kompanijom i rizicima, avanturistički kockao visokim ulozima i izgubio. Međutim, ono što otvara sumnje sviju nas i širokog kruga građana jest pitanje, kako je bilo moguće da se menadžment jedne privatne tvrtke kocka novcem poreznih obveznika? I zašto je, s čijim pravom u tu visokorizičnu privatnu partiju hazarda uveden od 2001. do 2003. i državni proračun? Zato je potrebno Istražno povjerenstvo. Evo zato je kolege potrebno Istražno povjerenstvo državnog Sabora da utvrdi koji su to razlozi vodili ljude u tadašnjoj hrvatskoj Vladi, da posežu u proračun i omogućavaju prijateljima da njihovo nerauzumno kockanje traje koliko i mandat Račanove Vlade. Recite mi, kakvo osiguranje kredita i jamstva predstavlja hipoteka na pomorskom dobru na imovini nad kojom se ne može steći vlasništvo? Nikakvo. Da li je to bilo neznanje? Teško. Ali zapravo ne, sigurno ne, jer Ministarstvo gospodarstva u svom dopisu od 11.7.2001. upozorava da takovo osiguranje ne vrijedi. Dakle, nije bila zabuna, neznanje. Da bi se u istom dopisu usprkos tome založilo i preporučilo da se novac poreznih obveznika dade ovim hazarderima. Zbog čega? Na lijepe oči. Čime su ministrima, čime su ministri bili opsjenjeni? Zato što su odbacili dužni oprez. Neka se radi o prijateljima, ljudima u koje imate povjerenja, osobno povjerenje može vas voditi kad raspolažete osobnom imovinom, ali kad raspolažete državnom imovinom to obrazloženje ne vrijedi. To ne može biti razlog za dodjelu jamstava ili kredita, ali da ovu neregularnost kreditiranja dodjele kredita privatnih tvrtki iz državnog proračuna slijedi druga još fatalnija neregularnost, fiktivno osiguranje pozajmica to je nedopustivo. Dakle odluka je donesena kao nerazumna, temeljena na povjerenju u prijatelje bez valjanih argumenata, a onda ni taj ulog nije na pravi način osiguran kao što bi to trebalo sa javnim državnim novcem. Moglo bi se spekulirati o razlozima kao što to javnost već i čini, ali najbolje je da se to oni sami pomuče dajući obrazloženje izbornom povjerenstvu i zato mislim da je ovo povjerenstvo potrebno pa makar da su kolege iz SDP-a možda deklarativno podržavali, mislim da ga ne mogu ni izbjeći. Hvala.
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Slavko Linić.
Ispravljam netočan navod kolege zastupnika koji veli da je Vlada Republike Hrvatske podržavala vrlo rizičnu igru uprave Trgovačkog društva "Viktor Lenac". Ne. Kao što je kolega i pročitao, vlasnici "Lenca" su bili ugledne tvrtke, među njima IFC ugledna financijska kuća Svjetske banke, DEK Državna agencija za financiranje projekata u zemljama u razvoju, Raiffeisen jedna od uglednih banaka u Republici Hrvatskoj, a cijeli projekat konsolidacije vodio je HIPO … iz Zagreba. Prema tome to su bili partneri s kojima smo razgovarali, kako spasiti "Lenac" koji ima 1200 zaposlenih i tisuću kooperanata i to je bila odluka Vlade, to je bio posao Vlade, to su bili partneri za razgovor Vlade Republike Hrvatske. Ali imat će vremena, povjerenstvo se time pozabaviti.
Replika poštovani zastupnik Zdenko Antišić.
Hvala gospodine predsjedniče. Htio bih uvaženom kolege Zvonimiru Puljiću replicirati na način da postavljam pitanje koje može se postaviti iz njegovog izlaganja. Koja se šalje poruka radnicima "Lenca" kojima visi … [[Ne razumije se.]] nad glavama? Koja se poruka šalje također stranim investitorima koji potencijalno ili već jesu u Hrvatskoj državi? A poruka je sljedeća: Umjesto da se bavimo time kako će se jedna gospodarska grana od izuzetne važnosti za hrvatsko gospodarstvo oživi i osigurati radna mjesta i zaposlenost, Vlada pokazuje svoju nesposobnost te se bavi prošlošću umjesto da se uhvati sa stvarnim problemima u koštac koji tište ovu zemlju.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Zvonimir Puljić.
Vaša briga za radnike "Viktora Lenca" je čista demagogija, izvrtanje stvari, manipulacija sa jednim objektivnim problemom, jer nakon kraha privatne tvrtke ti radnici jesu problem ove Vlade i ove države. Ali vi manipulirate brigom o njima zato da bi prikrili ono što se ovdje zbivalo od 2001. do 2003. i što mi želimo razjasniti i raščistiti, zašto su povjeravani novci bez dovoljno odgovornosti, novci iz Državne riznice a da se nije provjeravalo da li su ti pouzdani projekti, pa i sami ste spomenuli da su projekti, razvojni projekti u koje se iz Državne riznice financiralo, propali zato što nije zatvorena financijska konstrukcija. To je jedan od osnovnih kriterija za provjeru. Dakle, na pola završen dok, na pola završen navoz za izgradnju metalnih konstrukcija koji se ne da upotrijebiti. Ogromni novci akumulirani u nečemu što neće povrat novca donositi i tada ste trebali reagirati, zapravo još onda kada je brod "Kraka" kao jedan ozbiljan neuspjeh uzdrmao Brodogradilište "Viktor Lenac". 30 milijuna američkih dolara koji se nije naplatio jer je otišao u arbitražu i nikad zapravo novci nisu stigli u "Lenac", ozbiljno su uzdrmali tu firmu umjesto da se ne ide u troškove, jer u toj fazi dok se ne završe ovi investicioni radovi i razvojni programi predstavljaju dodatno opterećenje i trošak, da ih se uputilo da se orijentiraju na proizvodnju kojom su se do tada bavili.
Hvala lijepa. Sljedeća replika, poštovana zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
Pa danas se ovdje gotovo čitav dan uopće ne govori ili vrlo malo se govori o povjerenstvu, govori se ustvari o optužbama i presudama bivšim članovima Vlade. To samo pokazuje da nema volje u HDZ-u i onima koji su predlagatelji u ime Kluba HDZ-a da se istraži doista što se događalo sa povjerenstvima u "Viktoru Lencu" već samo da se politički sudi svojim protivnicima političkim. "Lencom" bi se trebalo baviti Državno odvjetništvo i USKOK. MI nemamo dakle ništa protiv niti da se time bavi ovo povjerenstvo, mi ćemo za to povjerenstvo glasati. Mi u SDP-u vrlo jasno kažemo da smatramo da nakon provedene istrage, ali ne one koju će provoditi ovdje pojedini zastupnici u saborskoj dvorani nego nakon istrage koju provedu nadležna tijela, svi oni koji su odgovorni neka snose i odgovornost za to. Mislim da je ova današnja rasprava pokazala da ustvari se ovom temom želi skrenuti pozornost sa svih onih bitnih tema o kojima naši građani žele da se raspravlja u ovom Parlamentu. Još jedanput ponavljam, u ovom Saboru se bježi od rasprave o skandaloznoj gospodarskoj politici koju vodi HDZ-ova Vlada, o sporazumu koji je vrlo loš za hrvatske građane koji je potpisan sa MMF-om, ali se vrlo rado govori o nečem čime bi se trebala baviti Policija, USKOK, Državno odvjetništvo i na kraju sud, zbog toga što je danas ova dvorana umjesto u jedan Parlament pretvorena u sudnicu.
Nije dvorana pretvorena u sudnicu. Prijedlog je za istražno povjerenstvo u kojem svi zastupnici i sve stranke mogu iznositi svoja stajališta prema tom prijedlogu, a kvalifikacija da je ovo sudnica mislim da je malo preteška. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Zvonimir Puljić.
Kolegica očito nastupa kao i njene ostale kolege iz kluba, dogovorno, planirano, da se prebaci tema na bilo što drugo pa bilo to sporazum sa MMF-om, bila briga o radnicima "Viktora Lenca" ili nešto treće, samo da se ne bi naša pažnja fokusirala na ovo što smo istakli danas sa argumentima u prvi plan. I da se ne bi ostvarilo ono što deklarativno prihvaćaju, formiranje istražnog povjerenstva koje bi javnosti razotkrilo sve ono što do sada se uspješno spriječavalo. Međutim, nadam se da nitko neće pa ni javnost, pasti na te manipulacije i da će istražno povjerenstvo razotkriti činjenice kako je i zašto obilni novac iz Državne riznice otišao u propale privatne projekte. Nadam se isto tako da će to biti presedan koji će pokazati da nikada se više ne treba ponoviti tako nešto u vođenju Državne riznice i Vlade, da se nikad ne bi na isti način financirali privatni projekti.
Hvala. U ime predlagatelja poštovani zastupnik Branimir Glavaš.
Smiješno? Nešto vam je jako smiješno. Meni da sam na vašem mjestu, ne bi bilo smiješno.
Bez komentara, gospodine Glavaš, i molim vas i kolegice i kolege, nemojte polemizirati na taj način šta je kome smiješno i šta kome nije smiješno.
Slažem se, ali morate uvest reda u dvoranu.
Sad ću ja počet uvoditi red, izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Započeti ću dijelom vjerovanja. Vjerujem u uskrsnuće mrtvih i život budućega vijeka, amen. Ali ne vjerujem u uskrsnuće gospodarskih mrtvaca. Gospođo Opačić, nije istina da se ovdje ova Saborska vijećnica pokušava pretvoriti u sudnicu. Mi ovdje nikome ne želimo suditi, najmanje kolegama zastupnicima, najmanje nekoj drugoj političkoj opciji u kojoj ne gledamo neprijatelja, prema kojoj nismo neprijateljski nastrojeni, za razliku od te političke opcije dok je drmala Hrvatskom. Mi ne želimo unositi netrpeljivost u ovu Saborsku dvoranu. Mi ne želimo unositi razdor u biračko tijelo Republike Hrvatske, mi ne želimo dijeliti građane Hrvatske. Mi želimo nakon ove rasprave da iziđemo jednoglasni u stavu svih političkih stranaka da građani Hrvatske imaju pravo na istinu, da imaju pravo znati kako se troši proračunski novac hrvatskih građana. Ne želim labolirati nikoga od odgovornosti do 3. siječnja 2000. godine jer neki od govornika su ovdje spominjali kako je privatizacija vršena, ne znam, 93., 94. godine. Dakle, za vrijeme HDZ-ove vlasti. Želim da ovo povjerenstvo, ako se osnuje, a ja vjerujem da hoće jer svi klubovi su to podržali, dotakne se i tog razdoblja i pozove pred to povjerenstvo i one ljude čija je odluka, čija je moć bila presudna toga trenutka da se tada izvrši ta privatizacija i da se odrade neke radnje za koje mi danas tvrdimo da se nisu mogle odraditi. Ja osobno, a vjerujem i ovih 16 zastupnika, a nijedan zastupnik Hrvatske demokratske zajednice, a vjerujem i nijedna politička stranka u ovome Parlamentu neće stati iza nikoga, neće braniti nikoga i neće skrivati ničije nestašluke, da tako najblaže kažem. I prema tome, gospođo Opačić i kolege i kolegice zastupnici iz oporbenih stranaka, nemojte gledati sve to tako crno. To nije usmjereno protiv nikoga i protiv nijedne političke opcije. Usmjereno je s jednim jedinim ciljem da zadnja ona bakica kojoj se uzima porez, kojoj se uzima doprinos iz najzabitijeg hrvatskog sela zna u što je hrvatska vlast i hrvatska Vlada potrošila taj novac. A obzirom to nitko ne možete pobiti, da ne postoje osnovane sumnje, postoje osnovane sumnje, osnovane indicije da je taj novac slijevan i prelijevan na različita mjesta bez ikakve ekonomske logike, bez ikakvog zakonskog uporišta. Mislim da ne bi bilo korektno da zabijemo glavu u pijesak i da ne pročeprkamo po onome što se je događalo u proteklom vremenu. Ne u zadnje 4 godine nego u zadnjih 14 godina ako kraci sežu i u one godine HDZ-ovske vlasti. Osobno se ne smatram odgovornim ni za jedan nestašluk kojih je činjenica bilo i u prvih 10 godina vlasti, a čega nisu bile pošteđene ni tih nestašluka ni ova koalicijska vlast u protekle 4 godine. Tu smo svi skupa da učimo, da korigiramo naše greške i da se takove stvari ne događaju danas i da se takove stvari ne događaju sutra kada dođe neka druga Vlada, kada pobijedi neka druga politička opcija i nikada više. I zbog toga mi danas o tome raspravljamo i zbog toga molim potporu i razumijevanje svih političkih stranaka i svih političkih opcija jer to odgovara svima nama. Kako svakom saborskom zastupniku bez obzira kojoj stranci pripada, tako i svakoj političkoj stranci. Jer ja sam uvjeren da nijedna politička stranka, ni SDP, ni HNS, ni naša HDZ, ni HSS nema u svom programu nešto nečasno, nešto prljavo. Prema tome, nema se razloga nitko toga stiditi, nitko toga bojati. Tko je imao časne namjere i u prošlosti, tko ima časne namjere danas i tko želi časno raditi i obnašati svoj posao ili zastupnika ili nekog od čelnika u izvršnoj vlasti, kako danas tako i u budućnosti. I zbog toga mi želimo, mi predlažemo da se posluša ovaj glas javnosti, ovo postojanje javnog interesa da se ova tema otvori, da se ova tema temeljito razradi, da se ova tema, da ova tema dobije odgovore na postavljena pitanja. To je cilj istraživanja ovog istražnog povjerenstva. Ne kompromitacija političkih neistomišljenika već razotkrivanje svega onoga što je gurnuto pod tepih, ako je gurnuto. A postoje osnovane sumnje da je puno toga gurnuto pod tepih, da se puno toga skriva, prikriva, a samo zbog čega? Radi osobnih interesa pojedinaca i to se ne smije tolerirati. To nanosi štetu, političku štetu svakom od nas koji se bavi ovim javnim radom i javnim djelovanjem. To nanosi politički štetu svakoj političkoj opciji, svakoj političkoj stranci u ovom Parlamentu i zbog toga trebamo poštediti nas osobno i sve ostale ljude koji se bave politikom i sve političke opcije koje su u javnom i političkom životu Republike Hrvatske. Područja istraživanja su poznata. Ide se samo u ono što zadire i dodiruje onu problematiku koja je nejasna, koja je nedorečena i koja je prikrivena maglom. Mi tražimo, dakle, mi smo se skoncentrirali na "Viktor Lenac". Ima još tu zastupnika, može još 10 grupa zastupnika otvoriti 10 tema pred ovim Saborom. Dakle, nije nam namjera nešto prikriti, a otvoriti neku temu koja bi eventualno mogla kompromitirati naše političke neistomišljenike. Mi smo krenuli od "Viktora Lenca". Bilo je tu drugih razmišljanja, drugih prijedloga. Tko god ima prijedlog i želi pokrenuti nešto slično moj prvi potpis ima na tako jednoj inicijativi, bez obzira koja politička stranka to predložila. Dakle, ja sam spreman staviti potpis za osnivanje istražnih povjerenstava i u nekim drugim pitanjima, i o nekim drugim tvrtkama, i o nekim drugim nejasnoćama, ako takvih ima. Ja od toga ne bježim. Dakle, bianco vam najavljujem bez obzira što želite ako mislite da ima nekih nerazjašnjenih stvari u prvih 10 godina, u protekle 4 godine. Danas ja stavljam svoj potpis pa idemo u raspravu i o tome ćemo raspravljati. I zato da zaključim. Danas, a upravo iz razloga što smo čuli priznanje i od gospodina Linića da je krivo procijenio vlasnike Lenca koji smatra da je on odgovoran jer je krivo procijenio da stotine milijuna kuna ode na račun neke tvrtke iz razloga što je i premijer Račan rekao da je pogriješio. Da se to utvrdi, da vidimo tko je pogriješio, ako sami priznaju tu svoju pogrešku, da vidimo dokle to seže i kako to sankcionirati. Ja nisam za to da se skidaju glave nikome, ali sam za to da svatko nosi odgovornost za ono što je krivo učinio, za ono gdje je štetu učinio Hrvatskoj državi, poreznim obveznicima, za ono ako je zloupotrebljavao vlast dok je imao priliku obnašati tu vlast. Vlast se ne može zloupotrebljavati, ne smije zloupotrebljavati. Ako ju je netko zloupotrebljavao za to se mora odgovarat, gospodo. Ne sudimo i ne presuđujemo nikome unaprijed. Želimo da se otvori ta priča, da se imenuje povjerenstvo, da se sastavi od članova svih političkih stranaka. Čak moja sugestija i prijedlog neka bude najmanje članova HDZ-a i neka predsjednik oporbe bude predsjednik povjerenstva, neka počne raditi i neka izvijesti ovaj Dom. Ako nema nikakvih problema priča je završena, nema problema, Bože moj idemo dalje, ako ima problema predat ćemo nadležnim državnim organima da sankcioniraju. Mi ne mislimo nikome presuđivati, ne mislimo nikoga suditi a ne daj Bože izvršavati nekakve samoproglašene ili izrečene sankcije. Hvala lijepo.
Hvala ispravak netočnog navoda jedan od 6. Poštovana zastupnika Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala gospodine predsjedniče. U svom prvom dijelu izrijekom je naveo gospodin Glavaš da iz sve, doslovno je rekao, proistjeće osnovana sumnja da su počinjene protuzakonitosti. To nije točno, a da i jeste točno onda ste dužni podnijeti kaznenu prijavu, čak optužnica se podiže kada postoji osnovana sumnja, dakle i kada postoje samo osnove sumnje dužni ste postupiti po Zakonu. Prema tome, nije točno da je ovdje u samom njihovom prijedlogu utvrđena osnovana sumnja kako to kaže i zbog čega se osniva odnosno predlaže osnivanje istražnog povjerenstva jer se ono kako to i kaže odredba članka 2. osniva o pitanjima od javnog interesa i kada se istražuje samo pitanje zakonitosti rada. Ali dakle ponovno se nastupa iz pozicije suda a ovdje iz obrazloženja vidi se da se ide tako žestoko da bi se sudilo samom sudu, i to stoji u prijedlogu.
Poštovani zastupnik Marin Jurjević ispravak netočnog navoda.
Netočan je navod kolege Glavaša citiram da mi ne želimo unositi netrpeljivost prema političkim neistomišljenicima, jer ovo što je govorila kolegica Ingrid. Danas je ovo bio poligon unošenja netrpeljivosti prema političkim neistomišljenicima, unaprijed kvalifikacije o krivnji nose se vreće para, partijski, nepartijski, prijateljski, prijatelji ovo ono, koji su to argumenti. Drugo, apsolutno jesmo za ovo povjerenstvo a ponavljam imate sve poluge vlasti izvršite to, procesuirajte, i bez povjerenstva ako treba druga stvar, kolega Glavaš je rekao da je razotkrivanje svega onoga što je gurnuto pod tepih, tu se slažemo zaista i zaista bi trebalo razotkriti sve što je od 90. na ovamo gurnuto pod tepih...
Hvala lijepo. Kolega ovo više nisu ispravci netočnih navoda. Hvala lijepa.
... koji su nestali u pretvorbi dok ste vi...
Hvala lijepa. Željko Pecek, ispravak. Odustaje, hvala lijepa. Poštovana zastupnica Dragica Zgrebec.
Zastupnik Glavaš u svom istupu kaže da postoje osnovane sumnje da su počinjene kaznene radnje i da zbog toga treba osnovati istražno povjerenstvo. Ako postoje osnovane sumnje zato su onda nadležna istražna i sudbena tijela i prema njima treba usmjeriti ovakvu istragu. Jer istražna povjerenstva u takvim slučajevima su neefikasna što smo mogli vidjeti u dosadašnjim iskustvima rada istražnih povjerenstava a upravo zbog ovakve političke rasprave koja se danas vodi u Saboru mi u SDP-u smo još više uvjereni da treba osnovati ovo istražno povjerenstvo i da ćemo se mi aktivno uključiti u njegov rad.
Pažljivo sam pratio svaku riječ, govori se o osnovanoj sumnji za nezakonitosti, ne kaznena djela. To je razlika. Jer protuzakonitosti mogu biti i neke druge izvan kaznenoga djela. Poštovana zastupnica Milanka Opačić.
Ispravljam netočan navod gospodina Glavaša koji rekao da nije istina da se ovdje danas nekome sudi, potpuno netočno danas se čitav dan sudi članovima bivše Vlade, optužuje ih se, danas nije bilo nikakvog govora ovdje o sumnjama u nekakve protuzakonite radnje cijeli dan se ističe samo konačan sud o tome da su nekome pogodovali da su punili privatne đepove, da su lopatama pretovarali novce u nečije privatne đepove. Danas nije bilo ovdje riječi o tome da se govori o sumnji, mi smo u jednoj osobi imali i tužitelja i istragu i sud.
Poštovani zastupnik Josip Leko ispravak netočnog navoda.
Gospodine predsjedniče, uvaženi i utjecajni član HDZ-a gospodin Glavaš ovdje predstavnik Kluba HDZ-a poziva se principijelno na javnost kada je u pitanju predlaganje istržanog povjerenstva, hvala mu na tom. Međutim, kada bi ta principijelnost bila odmah bih predložio da se...
Koji navod ispravljate kao netočan.
Neprincipijelno se poziva na javnost jer ne predlaže ...
To je jedna vrijednosna ocjena, koji navod činjeničnu tvrdnju ispravljate kao netočan.
/Govornik nije uključen, ne čuje se./
To je netočan navod? Dobro. Povreda Poslovnika poštovani zastupnik Branimir Glavaš.
Članak 209. kolega Leko opet ulazi u područje koje nema veze sa onim sa čime se javlja. Ne ispravlja netočni navod nego drži lekcije, prelazi na druge teme MMF itd. Ja vas molim gospodine predsjedniče da upozorite gospodina Leku da poštuje Poslovnik i da se drži poslovnika.
Hvala lijepa gospodine Glavaš ja vama izričem opomenu jer ste se javili za povredu Poslovnika protuposlovnički i zbog toga vam izričem opomenu. Poštovana zastupnica Irena Ahel. Ja se ispričavam kolegici Ahel jer je bila na redu nešto prije, ali uslijed onih replika ispravaka netočnih navoda njena prijavnica koja je bila na redu je skliznula, pa uz moju ispriku molim vas izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Brodogradilište Viktor Lenac privatizirano je do 1994. godine a u razvojni projekt vrijedan 120 milijuna dolara upustilo se 1998. godine. U sklopu tog projekta namjeravalo se do tada vrlo uspješnu i profitabilnu djelatnost remonta i manjih preinaka brodova proširiti i na novogradnju. Upravljačka struktura predvođena Damirom Vrhovnikom članom SDP-a te bliskim prijateljem bivšeg premijera Ivice Račana, i potpredsjednika Vlade Slavka Linića planirala je i izgradnju gradilišta metalnih konstrukcija za nove brodove te nabavku doka 11. koji je prema stručnim ocjenama iz pomorskih i brodograđevnih krugova itekako preplaćen tim više što je bio ruzinav i pun opasnog otpada kao što je azbest. Za obnovu i nabavu Doka 11. navodno je utrošeno oko 30 milijuna dolara što je potpuni apsurd a na nelogičnost su opet ali bezuspješno reagirali stručnjaci. U razvojne projekte Lenca uključili su se i Svjetska banka i Njemačka razvoja banka i to u svojstvu dioničara. Od investicije vrijedne 120 milijuna dolara oko 30-tak milijuna dolara krediti su poslovnih banaka uz državno jamstvo. Iako su radovi na gradilištu metalnih konstrukcija poodmakli a Dok obnovljen nameće se pitanje zašto sve to nije u upotrebi i zašto se škver uputio u tako jedan veliki investicijski ciklus kada je prije rata uspješno poslovao kao specijalizirano brodogradilište za remont brodova i kada je novogradnja predstavljal uistinu veliki rizik tim više što nedalo Lenca na tome radi "3.maj" te brodogradilište Kraljevica. K tomu Dok 11 postavljen je izvan uvale i prema mišljenju pomorskih stručnjaka na potpuno neprikladnom mjestu gdje bi bura ugrožavala sigurnost radova. Sve navedeno upućuje na zaključak kako je Dok 11 izvrsno poslužio za pranje novca, o čemu svjedoči i nalaz stečajnog upravitelja Milenka Škrleca, da je jedan radnik na obnovi doka dnevno radio i 25 sati što je apsurd. Dakle, vrlo je upitno koliko su vrijedni radovi na doku i koliko je uopće od cijelog tog razvojnog plana od 120 milijuna dolara do sada realizirano? Potsjetimo kako je kriza u Lencu počela uslijed radova nepreinakama broda … za Dansku tvrtku Alcatel. Ta je tvrtka raskinula ugovor s Lencem, jer posao nije obavljen u roku, dok su opravdanja glasila da je do takvih problema došlo jer je jedan učitelj neprestano imao neke nove zahtjeve. Sve je navodno riješeno međunarodnim arbitražom, a u konačnici i nagodbom. Nastala šteta procijenjena je na oko 30 milijuna dolara, i to je upravi predstavljalo opravdanje za krizu likvidnosti brodogradilišta. Stoga se opet nameće pitanje, kako brodogradilište koje je podiglo 120 milijuna dolara kredita za razvojni projekt mogu uništiti radovi na brodu kao što je … Od početka te krize do početka stečaja Vlada premijera Račana u nekoliko navrata jamstvima je poduprla kredite podignute kod HBOR-a. Potraživanja svojih vjerovnika među kojima je država najveća, trenutačno iznosi 1,3 milijarde kuna, a od toga više od 60% Lenac duguje državi. Upitno je i uloga većinskog vlasnika talijanskog industrijalca … koji je kroz dvije očito fiktivne tvrtke imao udio u Lencu od 30%, a koji si ni u jednom trenutku previše uzrujao zbog prouzročene krize. Veliki dio jamstava država je dala u vrijeme izbijanja krize u Lencu, a pitanje je, gdje je taj novac, odnosno u šta je utrošen? Vjerovnici su na nagovor uprave u zadnji trenutak odustali od tužbe zbog dugova. A u kakvoj situaciji se sad nalazi ti mali vjerovnici, najbolje govori pismo koje je upućeno nama zastupnicima, pa s obzirom da je kratko, ja vas molim da dozvolite da ga pročitam kao prilog ove današnje rasprave. "Štovani zastupnici. Molimo vas da prilikom rasprave o brodogradilištu Viktor Lenac u Rijeci razmotrite i situaciju nas kooperanata, te da donesete niže predloženi zaključak. Ne mali broj malih poduzetnika i obrtnika nije naplatio svoj rad zadnju, a neki i više godina dana rada u brodogradilištu Viktor Lenac. Već smo bili prisiljeni potpisati nagodbu da će se naša potraživanja platiti putem rata na rok od 12 mjeseci. Time smo prevareni, stoga što smo morali povući svoje ovrhe, odnosno tradžbine, a odmah dan kasnije direktor brogradilišta daje ostavku, te nedugo zatim brodogradilište odlazi u stečaj. Naša mala poduzeća i obrti su na velikim mukama kako preživjeti, jer se radi o više od tisuću radnika, a da stvar bude još delikatnija i gora od nas se traži da platimo PDV-e koji proizlazi iz nenaplaćenih potraživanja od brodogradilišta Viktor Lenac. Naše zamolbe da nam se odgode ta plaćanja nalaze se u poreznim upravama, a obraćali smo se raznim institucijama između ostalog i Uredu za socijalno partnerstvo, Helsniškom odboru za ljudska prava i drugima, kako bi nam se pomoglo u odgodi tog plaćanja PDV-a do okončanja stečaja u spornom brodogradilištu". Kako radnici i kooperanti doživljavaju brigu prošle Vlade o sebi, mislim da ovo pismo najviše govori u prilog. Hvala.
Zahvaljujem. Replika. Kad si Jure digao? Na vrijeme. Ajde dobro. Izvoli.
Gospodine potpredsjedniče, ja bih pohvalio ovo izlaganje na koje zastupnici nisu nakon dugih rasprava obratili veliku pozornost, a u biti kolegica Ahel je rekla ono najbitnije, genezu pokušaja, stanovitog kruga ljudi da po svaku cijenu stvore jedan gospodarski subjekt, a već u Riječkom akvatoriju bolje reći u Hrvatskoj već imamo nekoliko brodogradilišta nije bilo potrebe, to je samo trošenje, bacanje bilo državnog novca za stvaranje jednog novog, nove tvrtke, a kad već postoji nekoliko tvrtki u Hrvatskoj, znači Uljanik, 3. Maj, Kraljevica, Split itd., kad je riječ o samoj gradnji, izgradnji brodova. Evo, hvala lijepa.
Hvala lijepa. Idemo dalje. Riječ ima gospodin zastupnik profesor, doktor Slaven Letica. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Bebiću, zapravo ja sam malo zbunjen sadržajem ove današnje rasprave, jer mislio sam da će se raspravljati o pristupima metodologiji, mandatu i poslanju tog Istražnog povjerenstva. S obzirom na okolnost da su dosadašnja istražna povjerenstva u Hrvatskoj političkoj povijesti uglavnom bila neuspješna. Ovdje se sad javila jedna supstancijalna polemika koja da se radi o izboru recimo porote u Americi bi diskvalificirala većinu sudionika da budu članovi tog Istražnog povjerenstva jer se iznose unaprijed a priorni stavovi. Ljudi se ili brane ili napadaju, uglavnom pretpostavlja se krivnja, koriste se krupne riječi uglavnom iz pučke tradicije o vrećama novca koje se odnose i mislim da na kraju ako se nastavi ovakav tip rasprave neće biti kandidata kvalificiranih za to izborno povjerenstvo. Ostat će tu nešto zastupnika iz redova HSS-a i HSP-a koji uglavnom slušaju to i čude se. Naime, ovdje se radi o nekoliko razina rasprave. Prva razina je razina sukoba interesa koja se u samom podnesku spominje i koja baš i ne mora biti predmet bavljenja ovog povjerenstva kad bi funkcioniralo povjerenstvo za spriječavanje sukoba interesa koje pretvoreno u pravu pravcatu karikaturu, koje je i preinakama zakona učinilo se potpuno bespredmetnim, a posebice zbog toga što se koncentrirala pažnja iz samog povjerenstva javnosti na imovinske kartice, praktički moglo bi se ukinuti sutra to povjerenstvo. Ono bi trebalo raspravljati o tome. Druga je razina rasprave politika državnih jamstava. Ne bi bilo loše da to Istražno povjerenstvo i rasprava a priori dođe do zaključka da su sva državna jamstva usmjerena prema privatnom sektoru a priori protiv hrvatskih nacionalnih interesa. Hrvatska ima mnoštvo tvrtki koje žele i pokušavaju postati regionalni gospodarski igrači. Probijaju se na tržišta susjednih država primjerice, jedna tvrtka je osvojila tržište mineralne vode u susjednoj Bosni i Hercegovini kupnjom tamošnjih kiseljaka. Sada se pokušava probiti na srpsko tržište kupnjom Knjaza Miloša, pokušava kupiti neke tvrtke u Mađarskoj i drugdje. Ako se radi o tvrtkama sa dobrim bonitetima i sa dobrim investicijskim poslovnim strategijama, ne bi bilo dobro zaključiti da su državna jamstva javnom ili državnom sektoru po sebi dobra, a da su jamstva data privatnom sektoru po sebi zločinačka, korupcionaška i ne znam kakva. Ovdje već spomenuto nekoliko, pa i u zadnjoj raspravi, da su socijalne implikacije ove rasprave višestruke. Nastradali su kooperanti ne samo u ovom slučaju, postoji mnošto slučajeva. Stim u vezi bih ja uputio evo kritiku, možda i dobro da ovo ne prenose Hrvatska televizija. Ja sam svojedobno dao dva po meni kriminalna ugovora i predsjedniku Vlade i ministru Šukeru, očekivao sam da će Državno odvjetništvo i Državni odvjetnik nešto potom napraviti. ON priča, razgovara, pije kavu, i ništa ne čini i očekujem vrlo radoznalno njegov izvještaj da vidim kako će se pokušati ispričati od tog skandaloznog nerada i neutjeravanja očito zločina zarobljavanja države, zloupotrebe vlasti i teške korupcije. I konačno, treća razina rasprave se tiče strategije razvoja i sudbene brodogradnje. Kad su u pitanju same cifre znate teško se koncentrirati. Ja sam napravio jednu malu analizu za svega šest godina o izdanim jamstvima i o plaćanjima iz društvenog proizvoda na ime protestiranih jamstava. U tih šest godina zadnja godina nije bila nego do desetog mjeseca isplaćeno je oko 28 milijardi kuna državnih jamstava. Prema tome, Viktor Lenac iako se tu pokušava stvoriti neka velika moralna panika oko njega on čini može biti negdje 4,5 do 5% tih izdanih jamstava. Kad su u pitanju plaćanja iz državnog proračuna na ime protestiranih jamstava tu je isplaćeno oko pola milijarde eura. Najveća je isplata napravljena 1999. godine u doba vladavine HDZ-a od milijardu i 418 milijuna kuna od kojih je samo 882 milijuna kuna otpalo na raskid ugovora sa Astaldijem. Znači, ako hoćete gospodo pošteno raditi svoj posao ljudi koji budu, i time završavam, na čelu tog povjerenstva to mora biti čovjek apsolutne neutralnosti koji će ići od presunkcije nevinosti bez obzira što mislio o ljevici ili o desnici, o Slavku Liniću i o vrećama novca. Kad se uđe u taj projekt neće se moći izbjeći jedna serija bavljenja sa sličnim procesima koja će obuhvatiti Zagrebačku banku, Privrednu banku, Bechtel, Enron, "crne vragove i bogove" i u tom smislu ova inicijativa je dobro došla u tom smislu da pokaže kako praktički Hrvatska pravna država, istražni organi a prije svega USKOK ne funkcioniraju. Davno sam trebao zahtijevati ostavku Mladena Bajića jer je možda simpatičan čovjek ali je apsolutno nesposoban za obnašanje te dužnosti. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Nije bila riječ o Državnom odvjetništvu i USKOK-u pa mislim da je suvišno to bilo na kraju. Nije bilo u skladu sa ovom raspravom.
Po vašem mišljenju suvišno po meni nužno.
Pogotovo kad se spominju imena. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Ivo Lončar.
Gospodine potpredsjedniče, kolega Letica govoreći o osnivanju istražnog povjerenstva doslovno je rekao, citiram, ako se ovako nastavi ostat će samo nekoliko članova HSS-a i HSP-a za članove povjerenstva. Kada je u pitanju HSS ovo je potpuno netočno jer znademo iz prošloga saziva Sabora da su oni tu izvanredno dobri u opstruiranju rada istražnog povjerenstva jer mi smo, profesore Letica da vas podsjetim u prošlom mandatu bili osnovali istražno povjerenstvo za pšeničnu aferu koja je bila teška nekoliko stotina milijuna kuna u kojoj su prednjačili članovi HSS-a i ja sam 16 puta postavljao u ovome Domu tokom četiri godine pitanje kad će to povjerenstvo proraditi to ja sam bio opstruira kao i cijeli Sabor jer je to radila partijsko-seljačka koalicija na čelu sa HSS-ovim "Führerom". Hvala lijepa.
Sada ima riječ gospodin zastupnik Marijan Bekavac. Izvolite!
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Osnivanje istražnog povjerenstva za utvrđivanje činjenica u svezi sa izdanim državnim jamstvima, kreditorima privatnog društva Brodogradilišta "Viktor Lenac" svakako je potrebno i mislim da nema onoga tko može kazati suprotno. Isto tako, mislim da svi želimo događanja u Brodogradilištu "Viktor Lenac" u razdoblju vladavine bivše Vlade rasvijetliti tako da bi porezni obveznici doznali kako su se i na koji način u to vrijeme trošili njihovi novci. Činjenice su ovdje nepobitne. Ukratko, o partijskoj i prijateljskoj vezi drugova Vrhovnika, Linića i Račana izdavana su državna jamstva kreditorima privatnog Brodogradilišta "Viktor Lenac" iako se znalo da je poduzeće u katastrofalnom stanju i na rubu stečaja. Unatoč silnim financijskim injekcijama teškim više stotina milijuna kuna privatno poduzeće ipak propada i odlazi u stečaj. Tolikim silnim novcima upotrebljenim na pametan i produktivan način moglo se otvoriti jako puno novih radnih mjesta i potaknuti puno toga zdravog da dodatno ojača i osnaži. Očigledno to nije bio cilj. Cilj je bilo u kratko vrijeme obrnuti preko tog propalog poduzeća ogromne novce a gdje su završili ispitat će povjerenstvo koje ćemo nadam se osnovati u ovom Visokom domu. Veliki broj poduzeća u državnom i privatnom vlasništvu imao je u to vrijeme velikih problema u poslovanju ali nitko nije bio u tako povlaštenom položaju kao taj famozni "Viktor Lenac". Imamo mi još brodogradilišta i u Splitu, Trogiru, Puli, Šibeniku pa nijedno nije bilo miljenikom bivše Vlade kao privatno Brodogradilište "Viktor Lenac". No, sreća je u nesreći da se nisu sjetili klonirati Vrhovnika te postaviti njegove klonove u ostala brodogradilišta pa bi nam možda i državni proračun bio mali za tako velika jamstva. Ovakav neodgovoran način vođenja državne riznice doveo je do toga da su nas zadužili 14 milijardi dolara u tom periodu te da je državna blagajna u deficitu od 7 milijardi kuna. Tko zna gdje bi tome bio kraj i kud bi to odvelo Hrvatsku državu da 23. studenog 2003. drugovi nisu izgubili vlast. Danas ti isti koji su na takav način raspolagali novcima poreznih obveznika sjede ovdje u ovom Visokom domu predlažući zakone u socijalnoj sferi i pričaju dalje o povratu duga umirovljenicima iz proračuna što financijski teži ogromne iznose. Podilazeći tako javnosti i građanima a posebno najugroženijim kategorijama građana koji su dobro osjetili ono socijalno u njihovu nazivu. Doista gospodo licemjerno. Na primjeru vođenja politike prema privatnom Brodogradilištu "Viktor Lenac" može se dakle isčitati način vođenja ekonomske politike bivše Vlade koja se zaduživala za sve i svašta bez efekta za državu i građane a hrvatski narod će to opterećenje osjećati zasigurno još godinama. Trebat će nam jako puno truda i znanja da se ta šteta popravi a nadam se da ekonomiju u zemlji više neće voditi oni koji su završavali samo partijske škole i tečajeve znamo već gdje. Stoga podržavam osnivanje ovog povjerenstva radi utvrđivanja svih relevantnih činjenica vezanih za izdavanje jamstava Privatnom poduzeću Brodogradilišta "Viktor Lenac" a nadam se da će i ostali kolege zastupnici podržati i osnivanje ovog povjerenstva. Hvala.
Hvala. Imamo tri replike i dva ispravka netočnog navoda. Prva je za repliku gospođa Katarina Fuček.
Gospodine potpredsjedniče, u raspravi koju je kolega maloprije iznio jako je dobro uočio da su se u cijelom nizu nazovimo tako argumenata spominjali nekakvi drugi motivi za spašavanje Lenca i za davanje jamstava. Ja ću samo citirati konferenciju za tisak na kojoj je sudjelovao gospodin ministar tada, Jurčić, a na pitanje koje je postavila novinarka a glasilo je ovako: Sada je jasno da su loše vođeni investicijski programi doveli Lenac u situaciju, a kako je država dala jamstva, hoće li netko odgovarati? Odgovor gospodina Jurčića: Ako postoji odgovornost ona je na nekom drugom resornom ministarstvu. Vlada je dala jamstva uz uvjet da i vlasnici sudjeluju u istom iznosu. Vlada se nije pažljivo ponašala da provjeri da li su i drugi partneri uplatili novac. Kada nam je bilo jasno da projekt ide krivim putem mi smo stavili kočnicu na ... [[Govornik se ne razumije.]] Što znači da o onome da su dobro procjenjeni partneri, dobro uložen novac, ponovljena jamstva nema ni govora. Tek na kraju nemamo kud, priznajemo. I mislim da se na taj način može povezati cijeli niz situacija i činjenica koje su ovdje iznesene o potrebi stvarno razjašnjenja što je bilo, zašto je bilo a ne pozivanje na radnike, na potrebu spašavanja, saniranja, jer to zapravo i sama ondašnja Vlada i ministri na kraju priznaju da nije točno.
Hvala lijepo. Dalje za repliku se javio gospodin Slavko Linić.
Neprekidno ponavljamo da je Viktor Lenac privatno trgovačko društvo. Onda moramo znati da su i njegovi vlasnici odlučili o projektu novogradnje. Za razliku od mnogih od vas koji vidite Vrhovnika kao vlasnika, iako možda ima 1 ili 2% dionica, hrvatska Vlada je vlasnik vidjela Svjetsku banku putem IFC-a, njemački razvojni fond, Raiffeisenbank kao ozbiljne bankare. I oni su donjeli odluku o razvojnom projektu i projektu Viktor Lenca koji ga je i uništio. Prema tome, da, mnogi od nas će se pitati kako je to moguće, Svjetska banka, njemački državni razvojni fond, HYPO banka, izvinjavam se, Raiffeisen banka kao najpopularnija i najuglednija banka u Hrvatskoj oni su odlučili o ovom projektu. Da, po vama Vlada je trebala reći ne, nećemo biti sa vama, ne trebaju projekti u Hrvatskoj, je li, oni su hoštopleri, oni nisu odgovorni sudionici u projektu. Znate, o tome moramo razgovarati. I nitko od Vlade u privatnoj tvrtci nije učestovao u donošenju odluke oko projekta. Da, istina je, veliki ugledni poznati bankari su pogriješili i tada je Vlada morala, zaista, čini sve da spasi radna mjesta, evidentno da nismo uspjeli i da smo u tome odgovorni što je potrošen dio državnog novca jer su jamstva naplaćena. Prema tome, ružno je kada ovoj raspravi podmećemo, podmećemo. Da li možda zato što štitite interese Raiffeisenu ili nekom drugom. Moramo shvatiti, vlasnici ne mogu pobjeći od odgovornosti a vlasnici su bili ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Odgovor na repliku gospodin Marijan Bekavac.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolega Liniću činjenice su sasvim druge u slučaju izdavanja jamstava privatnom brodogradilištu Viktor Lenac. Činjenica je da se znalo u to vrijeme da je poduzeće u katastrofalnom stanju. Isto tako se znalo da će ići u stečaj. Prema tome, zašto je Vlada u tom trenutku dala te novce i taj jamstva za Viktor Lenac to samo vi znate, iz samo vama poznatih razloga. Jer mi danas ovdje osnivamo istražno povjerenstvo samo iz razloga da porezni obaveznici znaju kuda su išli njihovi novci a vi ste ti koji ste mogli dati ili Viktoru Lencu ili bilo kojoj drugoj firmi u Hrvatskoj, ali zna se jako dobro zašto ste dali Viktoru Lencu zbog svojih partijskih i privatnih veza sa gospodinom Vrhovnikom.
Ispravak netočnog navoda, gospođa Ingrid Antičević-Marinović.
Predsjedniče, pa evo kolega Bekavac u nekoliko navrata i sada u svom odgovoru na replici netočno govori, zapravo on ustvrđuje, on ustvrđuje da se upravo prijateljske veze sa Damirom Vrhovnikom i članovima Vlade dovele do toga da se upravo brodogradilištu Viktor Lenac osiguraju ova i dadu ova jamstva. I dalje dakle sve u tom tonu da doslovno i ne nabrajam on podiže optužnicu a on bi trebao znati da ako je siguran u tome da je to njegova dužnost, to je vaša dužnost pod kaznenom odgovornošću da izvolite podnjeti kaznenu prijavu. To nisu elementi za osnivanje povjerenstva. Kad, zakon je točno rekao kada se osnivanju istražna povjerenstva, u pitanju zakonitosti, ako već tada tvrdite i imate takve činjenice izvolite pristupiti u najbliže državno odvjetništvo. To je vaša dužnost a ne ovdje da podižete optužnice, odnosno da tvrdite i sudite. A sudili biste evo vidimo iz obrazloženja prijedloga odluke, sudili biste čak i sudu. Ma molim vas lijepo.
Ispravili ste njegovo mišljenje. Ispravili ste njegove tvrdnje koje su mišljenje. Ispravak netočnog, idemo dalje, nema problema. Ispravak netočnog navoda gospođa Željka Antunović.
Želim ispraviti dva netočna navoda zastupnika Bekavca. Istražno povjerenstvo se navodno osniva da bi se utvrdile činjenice a gospodin Bekavac potpuno netočno tvrdi da je očigledno, citiram njegove riječi: da nije bio cilj spasiti radna mjesta. Ništa nije očigledno! Očigledno je na temelju mnogih činjenica u slučaju, u slučaju Viktor Lenac da se upravo to pokušalo spasiti. Drugi vaš netočni navod je da se nismo sjetili klonirati gospodina Vrhovnika sva sreća navodno. Ja tvrdim da je to netočno, sjetili smo se mi to ali mi takav genetski materijal u pravilu smo uništavali. Nažalost gospodin Vrhovnik bio je klon Kutle i Gucića samo je postojala razlika u odnosu vaše Vlade prema Kutli i naše prema Vrhovniku. Vi ste svojima davali sve više i više i prikrivali njihove, njihove nestašluke uvjetno rečeno. A mi smo prije nego što je dana garancija kada je uočeno da je kriza ozbiljna prvo zatražili od Vrhovnika da se odrekne svoje plaće ako želi dalje ostati to. A drugo zatražili njegovu ostavku koju je on po zahtjevu Vlade, pod pritiskom Vlade i pod pritiskom na ostale vlasnike, što je također netočno, gospodin Vrhovnik nije bitan vlasnik, drugi su privatni vlasnici [[Upadica: Hvala.]] Znači to vam je, to vam je ta razlika. Nema prijateljstva.
Hvala. Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda gospodin Nenad Stazić.
Ispravljam navod da se Vlada zaduživala za sve i svašta i da će trebati im sada godine da to isprave. Nije se Vlada zaduživala za sve i svašta. Zadužila se između ostaloga i za cestu Zagreb-Split. I da se nije zadužila i da ta Vlada nije imala taj projekt te ceste danas bilo ne bi. A netočno je i to da će nam trebati godine da to ispravite. Ne, nama je bilo dovoljno osam mjeseci da zaustavite sve projekte u cestogradnji, u modernizaciji željeznica i u sve druge razvojne projekte. Samo 8 mjeseci.
Gospodine Stazić opet ste izvan konteksta kao i u većini slučajeva. Govorite o autoputevima. Vi bi, vi bi i meteorološke i vremenske prilike u Dalmaciji optužili hrvatsku, ovu hrvatsku Vladu zato što puše bure. To vi sistematski i stalno radite. Stalno to radite. Uvijek bježite od teme. Gospodin, gospođa zastupnica Dragica Zgrebec. Ispravak.
Pa ja ću također ispraviti ovu konstataciju kolege Bekavca da se Vlada zaduživala za sve i svašta. To nije točno. Vlada se zaduživala za točno određene programe i projekte. Zadužila se djelomično i zbog toga što je naslijedila u Proračunu 9 milijardi duga 2000. godine. Zadužila se dijelom i za isplatu osigurane štednje koja je bila zatečena u 2000. godini s opljačkanih banaka. Zadužila se za izgradnju cesta dakle za obnovu željeznica, za obnovu ratom porušenih kuća tako da u ovoj, najkasnije u idućoj godini možemo završiti i obnovu. Dakle nije se zaduživala za sve i svašta nego za konkretne programe i projekte.
Hvala lijepa. Iscrpili smo ove ispravke. Sada ima riječ zastupnik gospodin Nikola Sopčić.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici, podržavam osnivanje istražnog povjerenstva za utvrđivanje činjenica u svezi sa izdatim jamstvima za ovo privatno društvo “Viktor Lenac” koje se nalazi nažalost u stečaju. Smatram da će osnivanje ovog povjerenstva doprinjeti raščišćavanju svih nedoumica u javnosti oko razloga davanja navedenih jamstava što će u konačnici nažalost rezultirati sredstvima Državnog proračuna. Ustanovit će se da li je razlog davanju ovih jamstava zbilja bilo spašavanje radnih mjesta. Nažalost vidi se po rezultatu da od toga neće biti ništa. Ili je razlog te velikodušnosti od tadašnje Vlade, tadašnjeg predsjednika Vlade, gospodina Račana bilo osobno prijateljstvo sa tadašnjim direktorom “Viktora Lenca”. Lijepo je održavati prijateljstvo no nažalost ovo prijateljstvo prilično košta Hrvatsku državu. Svjesni smo i više takvih pokušaja, a bio je jedan pokušaj uspostave prijateljstva sa susjednom državom Slovenijom koji je zamalo rezultirao ustupanjem dijela državnog teritorija. Srećom to se bar nije ostvarilo. Da li je na ovu odluku o davanju jamstva utjecala stručna prosudba ili je to dogovoreno na ugodnom druženju, na jahti gospodina Vrhovnika, to bi trebalo ustanoviti ovo povjerenstvo. Danas eto i bivši Predsjednik i Potpredsjednik hrvatske Vlade priznaju da su pogriješili ili možda pogriješili no činjenica je da tadašnja Vlada nije bila tako velikodušna prema drugim poduzećima u Hrvatskoj koja isto tako zapošljavaju hrvatske radnike već je kod mnogih predlagano najbolje rješenje stečaj ili malo finije nazvano stečaj sa preustrojem. Gospodo zašto niste i kod mnogih drugih pogriješili kao i kod vašeg prijatelja Vrhovnika? Osnivanje ovog samo povjerenstva istražnog potrebno je iz razloga da se zauvijek kod nas prestane raspolagati državnim novcem da bi se moglo prijateljima u nevolji ili još nešto gore, a da li ima ustanovit će ovo povjerenstvo. Činjenica je da je gospodin Vrhovnik dugogodišnji član SDP-a istican kao uspješan menadger pa bilo bi zanimljivo da li, da je slučajno na čelu “Viktora Lenca” bio neki, a za neke druge stranke npr. Hrvatsku demokratsku zajednicu, da li bi tadašnja Vlada u nekoliko navrata davala ta jamstva. Ja baš ne vjerujem previše u to. Čak ne vjerujem da bi tada na to utjecao i broj radnika, broj zaposlenih. Znamo da je bila praksa za vrijeme bivše Vlade da se nakon nalaza državne revizije u kakvoj općinici gdje je možda probijena pojedina stavka proračuna od 200 kuna, slala krim policija, da je redovito slala, slana krim policija u gradove obično opet tamo gdje je HDZ na vlasti. To su redovito popratili svi mediji, a sve istrage su završile bez rezultata. Kako se onda moglo dogoditi da je za osiguranje kredita upisana hipoteka na pomorskom dobru gdje Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama izričito govori da se na pomorskom dobru ne može stjecati pravo vlasništva. Zanimljivo je da se kolege i kolegice iz oporbenih stranaka, pogotovo iz SDP-a deklarativno svi slažu sa osnivanjem ovog izbornog povjerenstva ali unaprijed ne vjeruju u njegove dobre namjere. Gospodo ako je sve čisto pa dajmo osnujmo to povjerenstvo. Ako sve štima pa nemate se čega bojati. Zato nemojmo skretati raspravu na druge teme. Na teme od auto-ceste, od zaklade za djecu Hrvatske i ne znam sve što nije bilo spomenuto. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo tri replike. Gospodin Slavko Linić prvi. Izvolite.
Vrlo ružna navika mnogih od nas je pokušati zavaditi Hrvatsku. Pa i ovdje prilika, to sam često danas čuo, evo dolazim iz Rijeke. Riječani su imali sve, a ostali nisu imali ništa. S obzirom da su to zaista neistine, da ne znamo ili ne želimo znati ili želimo namjerno zavaditi hrvatske regije što baš nije ugodno ako smo saborski zastupnici onda moram reći. Nije to brodogradnja 10 milijardi. Nije to poljoprivreda 12 milijardi. Nego je tu ako se sjećate i onoga što ministar Šuker često napada kao neuspješno oprost potraživanja Hrvatske države gdje smo nastojali oprostiti 25 milijardi, ali smo zaključili jer je svatko imao pravo, zaključili 2 i po milijarde. Prema tome i tu smo davali pomoć. Neću govoriti o sanaciji banaka. Neću govoriti o “Staklu Lipik”. Je, stečaj. Ali što smo dobili iz stečaja? Oporavljenog subjekta. To je ono. Ali otišao je novac u privatne džepove. Privatne džepove. Tako vi velite. A ja bih rekao: Ne. Spašena su radna mjesta u “Staklu Lipik”. Nećemo govoriti o zadarskoj tvrtci koja je bila poznata po jamstvima koja je dobila od bivše Vlade. Nećemo ju spominjati jer je također u dogovoru sa bankarskim sustavom ogroman dio toga načinjen. Hoćemo li govoriti o “Dioni”. Također završila je u stečaju. Izašla je iz stečaja. Sve su to aktivnosti Vlade. Na raznim krajevima Hrvatske. Od Slavonije, Dalmacije, Istre. Ako ćemo govoriti o Istarskoj banci i problemu koji se pojavio u Istarskoj banci. Ta ogromna gospodarska politika. Negdje jamstva, negdje stečaj pa iz stečaja dobar poslovni subjekt, a negdje i oproste dugova. To je bio program Vlade Republike Hrvatske koalicijske. To je bio program. Jer je bila bitka za radno mjesto, za tvrtku, za društveni proizvod.
Hvala lijepa. Gospodin Nikola Sopčić odgovor.
Kolega Liniću nije ovo bio pokušaj zavaditi Hrvatsku jer činjenica je danas da radnici “Viktora Lenca” pretežno ljudi iz Rijeke nemaju ništa iz cijele te priče. A gospodin Vrhovnik, vaš prijatelj ima vilu na Pećinama u kojoj ugodno živi, ali za svaki slučaj uknjižio ju je na kćerku.
Replika je gospodin Zdenko Antašić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče ja bih uvaženom kolegi zastupniku replicirao na jedan možda malo šaljivi način. Naime on je rekao u svom izlaganju da je lijepo održavati prijateljstva. Je točno je. Lijepo je nekada ljudi zbog toga mogu imati problema. Međutim mnogo je ispatljlivije i mnogo je diskretnije održavati kumstva. Hvala.
Izvolite.
/govornik nije uključen/
Replika gospođa Katarina Fuček.
Gospodine potpredsjedniče, kada je kolega govorio o dvostrukim mjerilima spominjući ddržavnu reviziju koja vrlo koja znači nagnala određene institucije da vrlo ažurno postupi u nekakvim da nazovimo marginalnim pojavama. Ali u svakom slučaju ih treba sankcionirati treba ih izanalizirati. Evo kako poštovajućoi iknstitucije koje su za tu namjenu osnovane i koje na neki način vrše andzor, kako je vlast uvažavala nalaze dr žavne revizije. Evo konstatacije državne rezvije. DRažva ne bi smjela izdavati jamstva brodogradilištu jer nema utjecaja na njegov rad, poslovanje, poslovne odluke i plaće. Još 2002. Znači za 2002. nalaz 2003. za 2002. Unatoč tome Vlada u srpnju 2003. preko HBORa sudjeluje u investicijskom projektu od 25. milijuna dolar sa 2 i pol milijuna dolara. I požuruje se uplatiti novac prijenego po sporazumu to učine i suvlasnici kojima je eto tako bilo stalo da na isti način podrže taj investicjski program. Evo to su te institucije da se ne bi ovdje morala vodit rasprava čiji rad uvaažvamo i preko njih djelujemo. Hvala.
Hvala. Ispravak entočnog navoda gospođa zastupnica Željka Antunović.
Imam u stvari tri netočna navoda. Koliko se zastupnici drže raprave pokazt će prvi. Naime netočno je da je parafirani sporazum s granicama o granicama sa Slovenijom predividio predaju i odricanje od dijela teritorija. Naprotiv o tome mogu govoriti stučnjaci koji o tome nešto više znaju nego mi političari. Granica je utvrđena bez gotovo i jednog metra u korist ili na štetu niti jedne od sujednih zemalja. To su činjenice, ovo drugo su političke insinuacije. DRugi netočni navod je da vlada Ivice Račana ne bi dala nekom HDZovom direktoru ili predsjendiku uprave ne bi dala jamstvo. To je netočno ja ću ovako iz rukava istresti Đuru Đakovića, Folija plast, Spominjani i takok dalje i tako dalje. A to točan navod je da ne bi dali niti SDPkovom niti HDZovom direktoru ako bi bili nesposobni, ako bi bili spremni to staviti u đep. A dali bi jamstva samo ako bi bilo šanse da se spasi tvrtka, na ovaj ili onaj način kako je malo prij erekao kolega Linić. I istražujte, ali istražujte Vrhovnika koji je uknjižio ili vilu a ne hrvatsku Vladu jer to nipošto nije isto. SVe vaše insinuacije i prijatelljstvu su insinuacije o bivšem prijateljstvu koje je puklo upravo zbog Viktora Lenca. A vaša prijateljstva traju još i danas.
Hvala lijepa. Prijatelj je onaj koji more podnjeti vaš uspjeh. Gospodine STaziću vi ste najmanje pozvani da upozoravate jer sistematski kršite Poslovnik u ovom Saboru. RAzumijete. A sada riječ ima deset minuta gospodin zastupnik Frano Piplović.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, potpredsjedniče, kolegice i kolege saborski zastupnici. Evo nakon osmero satne rasprave i ja se osobno mgou naći u spisku onih koji su ovdje optuženi za da krivično kazneno progone odnosno , da presuđuju. Zašto to kažem, zato što ću u ime Demokratskog centra reći da Demokratski centar podržava formiranje ovoga odbora. Odnosno ovoga povjeernstva, koje treba istražiti okolnosti pod kojima su davana državna jamstva privatnom poduzeću Viktor Lenac. Razmišljao sam kako zapravo početi ovu moju raspravu nakon 8 sati kada je puno palo riječi različitih intenziteta i saddržaja i od prilike ću to sumirati u jednu rečenicu. LJudski je griješiti ali je đavoljski ostait u grijehu. To više manje svi znate tu poslovicu. Ovdje je dio ljudi jedan broj ljudi koji su bili prozivani zbog davanja jamstava zbog olakog davanja jamstava i koji su u biti priznali da je Vlada pogriješila jer nitko od nazočnih nije gospodina Glavaša demantirao kada je govorio da je Vlada da su bivši članovi vlade potvrdili da je bila greška da su uvučeni na neki način da donesu takvu odluku. Nije nitko to demantirao. Znači ja smatram da dio tih ljudi već automatski priznaje tu grešku. I to je na početku rasprave o formiranju ovoga povjerenstva dosta dobra star. Znači da se stvar razvija dobro. Čak nakon ovih 8 sati rasprave možemo zaključiti da je dobro što je formirano što se formira ovo povjerenstvo, jer zamislite situaciju da se ovakva rasprava prenese u Hrvatskoj izvan ove prostorije. Ja mislim da bi mogli ponovno govoriti o jednoj vrsti građanskog rata među Hrvatima, ako bi sada jedni drugi sumnjičili tko je zašto kriv u ovakvoj situaciji. Ovvdje je jasna definirana namjera i ne trebaju ovdje iskrivljivati. Tijekom cijele rasprave bilo je puno poziva na povredu Poslovnika. Nisam čuo nikoga ovdje da je kazao da je spomenuo zaboravljene građane koji su također zapravo povrijeđeni svim onm što im se desilo i oko Viktora Lenca i oko drugih slučajeva. Demokratski centar nije za ovo povjerenstvo da njegova uloga bude da presuđuje, i dabude lov na vještice. Nego naprotiv da bude povjerenstvo koje će ustanoviti istinu oko ovih okolnosti. KOlegice i kolege dobro poznajte situciju u Hrvatskoj i znate da je naša sadašnjica i naša prošlost bremenita mnogim istinama koje o kojima nismo progovorili. Možda i nikada se neće progovoriti u ovom Saboru, ali će o tome znanost i povijest kazivati i govoriti. MOžda je čak i dobro što sve te istine ne otvaramo, jer bojim se da naša krhka leđa nisu dovoljno jaka i snažna da sve te istine podnesu. Ja mislim da istinu o Viktoru Lencu možemo svi podnjeti i da ovdje nije riječ o proganjanju u presuđivanju bivšoj Vladi, nego da je osnovna intencija da vidimo u kom smjeru su otišli novci koji su dani. Dali olako, dal tenedenciozno, to tek treba utvrditi povjerenstvo. Demokratski centar je za ovo povjerenstvo zbog toga što se virus socijalne i ekonomske nesigurnosti proširio iz Viktora Lenca na ostali dio Hrvatske. Osobito na ona područja iz kojih dolaze kooperanti i zaposlenici tih kooperanata, koji nisu primili svoje plaće, tvrtke koje su digle kredite da bi vjerojatno kupili materijal koji su koristili kod izvođenja radova u "Viktoru Lencu" itd. Znači, taj virus socijalne i ekonomske nesigurnosti treba spriječiti, nema se tko šta ovdje naći povrijeđen ukoliko to Vlada i ovaj Parlament žele spriječiti da taj virus se jednom uništi, bez obzira tko ga je inicirao, taj virus. Nadalje, saga o "Viktoru Lencu" traje dugo, zaista dugo. Tu je svjedok, tu su svjedoci hrvatski mediji, gotovo dvije, tri godine imamo politički gospodarsku sapunicu sa tužnim završetkom. Nažalost, ovdje je riječ o životima konkretnih ljudi koji u ovom trenutku dok mi sada raspravljamo trpe, trpe te posljedice. Što se zapravo iz svega ovoga dosada da vidjet? Da se vidjeti da je država olako, lopatom ubacivala novac i državna jamstva na jedna vrata, a na druga su netragom nestajala, unatoč protivljenjima ljudi od struke. Ja sam dao sebi zadatak pa sam pregledao tri portala. Portal: Croatibiz-a, HTnet-a i sait Novoga lista. Na 11 stranica ovdje je zapisano, to su kolege novinari zapisali, šta se činilo, kad se činilo, tko je dao odluke, tko se suprotstavljao tim odlukama. Ja vjerujem da će povjerenstvu dobro doći i ovakva vrst materijala da jednostavno dođemo do istine o ovome što nas mori. Dalje. Ovu inicijativu osobno smatram kao jednom aktivnošću koja ide u tom smislu da mi pokrenemo Hrvatsku. Jest da je to bio predizborni poklič Hrvatske demokratske zajednice, ali ja mislim da smo mi svi ovdje lzato da pokrenemo Hrvatsku. Hrvatsku ne možemo neistinama pokrenuti, Hrvatsku ne možemo pokrenuti guranjem stvari pod tepih, nego istinama. Ajmo krenuti. Ajmo krenuti od "Viktora Lenca". Ja jesam za to da sutra ako se opet želi formirati neko povjerenstvo koje želi doći do istina, koje će nas osloboditi i pokrenuti Hrvatsku, imate i moju podršku. Šta se iz ovoga još dalje da zaključiti? Da se zaključiti da je hrvatska Vlada, protekla, jednima bila majka, draga mama, zaista koja je voljela svojeg sina ili kćer, kako ćemo nazvati "Lenca", a da je prema mnogima bila maćeha. Ovdje se sada pokušavalo naglasiti kako je, da nije takva bila. Međutim, imamo primjera koliko god hoćete. Ja ću vam navesti primjer Slavonskog Broda. Kolegica Antunović je spomenula ovdje "Đuru Đakovića". Pa znate što. Evo, imam ovdje izvješće koje mi je dao predsjednik uprave. Jedino jamstvo koje je Vlada bivša dala to je jamstvo za premoštenje nelikvidnosti odobreno 2002. godine u iznosu od 3 milijuna EUR-a "Đuro Đaković - Montaži" kojeg jasno taj kredit "Đuro Đaković - Montaža" uredno vraća, servisira. Ne vraćaju hrvatski građani. Tu su i kolege ostali sa područja Slavonskog broda koji će sigurno potvrditi ovaj moj iskaz. Nadalje, ta sredstva su data kao jamstvo "Đuri Đakoviću" zbog toga što je njegov poslovni partner ...
Nije riječ o "Đuri Đakoviću", pa se vratimo na povjerenstvo.
Ok, hvala. Dalje. Temeljem ovoga jasno se može iščitati da su kod bivše Vlade, prijateljske i klanovske, možda čak i neke druge veze, bili kriteriji za dobijanje kredita, odnosno jamstava. Dalje. Čovjek se pita tko može dati pod hipoteku nešto što pripada općem dobru. Znači, tko može dati pomorsko dobro? I što sve građane Hrvatske danas sigurno zanima, a zanima ih kolike su njihove obveze po izdatim jamstvima, koliko će njihov standard u budućnosti pasti, koje svoje životne potrebe oni neće moći zadovoljiti? Ja sam maloprije spomenuo ovu tvrtku koja je u privatnom vlasništvu, kojem su davana jamstva, a imamo poduzeća koja su u državnom vlasništvu u 100%-tnom, gdje država nije htjela dati jamstva. Mislim da u ovom kontekstu treba promatrati i još jednu situaciju, a to je spašavanje Riječke banke u kojoj je evidentiran kriminal. Bogami, Županjska banka nije bila podržana. I sad se mi u Slavoniji pitamo zbog čega je ova banka spašena unatoč kriminalu, a druga je puštena da propada? I za sam kraj, jasno o ovom bi se moglo nadugo i naširoko raspravljati, ne postoje dragi kolegice i kolege, naši i vaši. Postojimo mi i istina o nama, a pitanje je koliko mi želimo spoznati tu istinu o nama. I tu je bit naših problema.
Hvala lijepo. Imamo dvije replike. Gospođa Željka Antunović, prva.
Dozvolite da nešto progovorim o nečemu, kolega me je naveo na to. Stalno se ovdje danas govori o dva termina: krivici i odgovornosti. Rekli ste, eto, neki su priznali da su krivi, jer nitko nije demantirao gospodina Glavaša. Gospodina Glavaša je nepotrebno i nemoguće demantirati. Ono o čemu govore ministra bivše Vlade, i to odreda, oni koji jesu i oni koji nisu bili u gospodarskim resorima je odgovornost. Točno je. Svi ministri bivše Vlade osjećaju suodgovornost zato što jedan od inih projekata koje smo provodili nažalost nije uspio. Velika većina projekata u kojima smo ulazili s rizikom, kao što je postojao rizik i u projektu "Viktora Lenca" završili su dobro. Vi ste spomenuli jedan. Međutim, nije bitno bilo dati samo jamstvo vodeći računa o tome je li to HDZ-ovac ili SDP-ovac, je l se on nama sviđa ili ne sviđa. Iza svakog jamstva prije nego što se donosi odluka, ili ispod jamstva u podlozi mora stajati nekakav poslovni plan. "Đuro Đaković" uredno vraća jamstvo zato što je hrvatska država osim jamstva dala njemu puno više, dala mu je dio perspektiva u ukupnom razvitku kroz proračun i sve ostale politike. Nitko nije gurao pod tepih. Nitko od onih koji danas osjećaju odgovornost čini mi se oni najmanje, ovu priču nisu gurali pod tepih. Naprotiv, mi kažemo da postoje svi dokumenti, da su oni javni, da su oni bili javni, da su na raspolaganju hrvatskoj Vladi i hrvatskim istražnim organima, MUP-u, odvjetništvu i svima i da se sve može utvrditi. Ako postoje i krivice i ako postoje odgovornosti, a istražno povjerenstvo će u tome najmanje doprinjeti iako mi nemamo ništa protiv. Mi u SDP-u to očekujemo i želimo konačno da se ove lažne optužbe na naš račun zbog tog slučaja skinu. Što se tiče sprečavanja ekonomske nesigurnosti, upravo to je bio...
Završite gospođo, isteklo je vrijeme.
Završavam, samo da završim rečenicu. To je bio jedan od razloga zbog čega se išlo i u veće rizike, da bi se riješilo kooperante, da bi se riješilo radnike.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Frano Piplović.
Pa poštovana kolegice. Ja ne sumnjam da prošla Vlada nije imala pred sobom i programe, da nije imala proračune, da nije imala ljude koji su vam dali te prijedloge. Ali, na kraju puta mi vidimo da je napravljena jedna greška i u ovome ne treba gledati jedan inkvicizijski tim koji želi nekoga sada uhvatiti za gušu i daviti ga. Naprotiv, imajmo snage saznati istinu o sebi pa makar to bila i istina o meni. I to je osnovica moga zalaganja ovdje i u Saboru.
Hvala lijepa. Replika gospodin Slavko Linić.
Da, lako je baratat riječima istina, istina, pa opet stvaramo mržnju. Županjska banka ne, Riječka da. Kako možemo to govoriti? Kako to možemo to govoriti? Tko je odlučio da Županjska ide u stečaj? Vlada koja je bila ustoličena do 2000. godine, jer je stečaj prije toga proveden. Ono što je koalicijska Vlada radila to je platila osiguranu štednju, i probala jednostavno isplatiti istina iz kredita. O Riječkoj banci, što trebamo govoriti o Riječkoj banci? Tri godine ponavljamo da jednu kunu poreski obveznik nije platio. A samo je Vlada pokazala kako zna voditi krizu. Prodajom, pronevjerili su bankarski službenici novac, i građani nisu to platili, državni proračun nije to platio, DAP to nije platio. To je koalicijska Vlada znala učiniti. Što pokušavate reći? Da nismo trebali raditi, jel’ eto na nesreću, Linić je iz Rijeke, pa je to učinio ne radi toga što radi posao za Vladu, nego zato što je Riječka banka iz Rijeke. Ne valja takva istina, ne valja, to je mržnja, netrpeljivo, ali ja se nadam da će jedanputa i doć' do toga da napokon dobijemo izvješće od Riječke banke pa da jedanputa prekinemo priču o tome da li je poreski obveznik platio ili nije platio Riječku banku. Pa ne možemo kao koalicijska Vlada govoriti, ne želimo govoriti o tome da li je netko Dubrovačku banku i krizu vodio kako treba i da li je Županjsku vodio kako treba. Ne želimo. To su prošlosti. Samo smo govorili o tome da treba platiti jednostavno štediše, i platili smo ih za razliku od bivše Vlade koja to nije platila, pa su građani ostali bez osigurane štednje.
Odgovor gospodin Frano Piplović.
Poštovani kolega Linić, uspješnost neke Vlade se mjeri i po tome, ne samo kako je realizirala svoj plan i program, nego i kako je riješila neke probleme koje je naslijedila od bivše Vlade. To je jedna stvar. Druga stvar, ja zaista ne zalažem se za nikakvu mržnju nigdje ni na, počevši od one mikrorazine do makrorazine. Osim toga protekla Vlada nije upala u zrakoprazni prostor, ona je ušla u jedan konkretni prostor sa konkretnim sadržajima, nešto su i bivši radili, nije valjda bilo sve loše što su bivši radili, kao što nije sve loše što ste i vi radili.
Hvala. Riječ ima gospođa zastupnica Ivana Sučec-Trakoštanec.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, i eto veselim se što ću dati svoj skroman doprinos eto ovom pojedinačnom slučaju kojeg neki hoće okarakterizirati političkim obračunom, ali ja se veselim što mislim da je taj pojedinačni slučaj konačni obračun s politikom nepotizma, s politikom voluntarizma, s politikom subjektivizma u obnašanju državničkih i inih javnih funkcija, naravno sve na teret hrvatske sirotinje i ostalih hrvatskih obveznika. Rekla sam namjerno hrvatske sirotinje zato što su ljudi sa najskromnijim primanjima oni koji najurednije izvršavaju sve svoje obveze i plaćaju one račune u kojima je i PDV, koji se alimentira u državnu blagajnu s kojom onda naravno stručnjaci pa i oni koji to manje jesu ili nisu raspolažu na način za koji oni misle da je najbolji i netko bi mogao shvatiti govoreći danas o tome da smo imali ovakve ili onakve podloge za odlučivanje, pa smo na osnovu njih odlučivali, da smo na satu logike iz gimnazije, pa one logičke figure, kad imamo dvije premise i konkluziju možemo imati dvije netočne premise i točan zaključak, ili dvije točne primise i netočan zaključak. Da je to opravdanje za odluke koje su teške milijune. Dakle, ja to ne mogu prihvatiti i uopće me ne zanima što je rekao neki od vlasnika, a mislim da će ovo povjerenstvo otkriti i način i cijenu ulaska u vlasništvo tih vlasnika koji danas tamo jesu, da dakle, kako su i za koliko postali vlasnici. Dakle, uopće me ne zanima njihov razlog zbog kojeg su Vladu uvjeravali da treba dati garancije, jel oni nisu imali rizika. Dakle, onaj koji daje novac, on je pruzeo sav rizik na sebe, dakle i kad kao građanin idete u banku i tražite kredit, naravno da ćete sve najljepše o sebi reći, da ćete davati projekte, naravno, papir sve podnosi. Al da će onaj dakle, koji snosi riziko plaćanja na kraju a još ne raspolaže svojim novcima, nego raspolaže novcima sviju, dakle općim dobrom, debelo provjeravati to, debelo razmišljati u što daje novac i naravno kad ga već da, kontrolirati njegovo namjensko ili nenamjensko trošenje i imati kontrolni mehanizam, vidjeti efekte tih uloženih novaca. Sve to u ovom slučaju je izostalo. Ja ponavljam dakle, ovaj pojedinačni slučaj bi trebao biti primjer i opća, da tako kažem pojava koja se ne bi smjela više dopuštati niti događati i priklanjam se svima onima da ne treba ispitati samo "Viktor Lenac", njega ćemo prvog vjerojatno ponovno raspravljati jer će ovo povjerenstvo uz suglasnost sviju biti imenovano, i obzirom na dostupnost podataka, pretpostavljam da ćemo vrlo brzo dobiti izvješće i da će svi oni koji u Hrvatskoj obnašaju vlast, a nije to samo Vlada koja ima sve poluge vlasti. Vlada je jedna od tri poluge državne vlasti. Dakle, ona ima tu izvršnu funkciju i neke mehanizme kojima bi mogla dodatno uz povjerenstvo rasvijetliti i osvijetliti i eventualno detektirati one koji su prekršili i zakone države Hrvatske, ali osim zakona koji su prekršeni ili nisu dakle, mi moramo govoriti i o općoj odgovornosti koja ima nekoliko elemenata. Dakle, osim te tzv. kaznene, krivične ili neke druge postoji i moralna odgovornost, al' postoji i politička dakle odgovornost, to nije politički progon, ali onaj tko obnaša političku funkciju ima i političku odgovornost za ono što je napravio pa i u sferi financiranja. I čuli smo podatke naravno, čuli smo i poslovne promašaje ili stanja poduzeća. Imam ovdje puno liječnika, to je vrlo jednostavno običnom čovjeku pojasniti, dakle to je kao kad imate pacijenta koji je jako bolestan i umjesto rekovalescencije liječnik pred njega postavi težak zadatak nekakvih poduzimanja i pacijent umre. To se dogodilo i u "Lencu". Dakle, krivo je procijenjeno da je poduzeće koje je ranjeno poslovnim promašajem sposobno dakle istovremeno se i vratiti na ono stanje gdje je bilo i razvijati se, naravno uz sumnjive podatke onih koji su to trebali provesti. I kad se ti svi silni novci podijele sa brojem onih koji danas rade, a i onih koji su to kraće vrijeme, dakle radili, onda su to jako, jako skupa radna mjesta. I sklona sam reći da je sad pitanje oportunitetnog troška, to znaju moji kolege ekonomisti, isto tako jedno od mogućeg pitanja, dakle gdje bi se taj novac bolje oplodio, više vratio, govorim sa društva kao cjeline, jer "Viktor Lenac" jest jedno poduzeće. Svaki radnik u "Viktoru Lencu" je priča za sebe i njegova porodica. Ali ukupno je društvo i svi porezni obveznici vjerojatno jednako važno kao i oni, i taj suodnos je dakle vrlo bitan. I, nek' mi ne bude, dakle zamjereno reći, kad ste svi govorili o prijateljstvu, da prijateljstvo je žrtva, a imali smo prilike čitati u novinama dakle, da se bivši predsjednik Vlade jako žrtvovao bijući i bivajući na jahti, jer sam je to izjavio, ja sam pročitala, pa citiram novine koje svi mogu pronaći. Dakle, morao je spavati pod stolom na jahti jer nije bilo mjesta, dakle i takve su se da tako kažem, demagoške isprike onda davale, a i danas smo čuli koječega, što bi trebalo opravdati dakle, jednu investiciju koja opravdanja nema. I zbog toga se veselim što će povjerenstvo, pretpostavljam u nekoliko mjeseci, i početkom iduće godine podastrijeti ovom Hrvatskom saboru te podatke i svekolika javnost, i obzirom na Zakon o pravu pristupa na informaciju, dakle će biti obaviještena o tome, a onda će se vidjeti dakle da današnja rasprava nije bila bez smisla i da je imala uporište, ako ništa drugo dakle ukazati na nešto što se nije smjelo dogoditi, ali spriječiti takve pojave u budućnosti i upozoriti one koji obnašaju javne funkcije, dakle da moraju voditi računa o objektivnim okolnostima više nego o subjektivnim procjenama. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prvo gospodin Mato Crkvenac. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Olako se daju jamstva, a onda to pada na teret … /Govornik isključen, pa ponovo uključen./ … Dakle, jedna od većina teza je, olako se daju jamstva, a onda to pada na teret hrvatske sirotinje. Ja ću vam reći, svatko onaj tko zna nešto više o tome će vam to potvrditi da se jamstva ne daju olako i da je svaka Vlada u velikom iskušenju prilikom davanja svakog jamstva. Svako jamstvo je rizik. Hoću vam reći i to da su jamstva dana "Lencu" bila čak manji rizik nego mnoga druga jamstva, zato šta su iza "Lenca" stajale četiri banke svjetskog formata i 40 godina uspješnog rada u usporedbi sa svim drugim hrvatskim brodogradilištima u koje država trpa godišnje 30 godina stalno, silne novce. "Lenac" je 40 godina davao profit i imao je iza sebe četiri banke i bio je manji rizik za Vladu nego kad je davala jamstva u mnogim drugim slučajevima. Dakle ona nikako ne daje lako jamstva i ni jedna ih neće dati. A čujte kada je riječ o teretu hrvatske sirotinje, mislim da je to zlouporaba tih lijepih hrvatskih riječi. Sve na kraju pada na teret hrvatskih građana na stanoviti način. Ako je riječ o jamstvima onda je najveći teret pao na leđa hrvatskih građana 1999. godine. Po jamstvima smo imali najveći problem 99. godine i svake godine u stanovitoj mjeri problem po jamstvima postoji, ali on je dio rizika koji Vlada preuzima i bivša i ova i buduća i treba ih preuzeti, jer u konačnici efekt datih jamstava koje država daje je veći od štete koja na stanoviti način uvijek nastaje, jer uvijek je to i stanoviti rizik.
Hvala lijepa. Odgovor gospođa Ivana Sučec-Trakoštanec.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Trebate … [[Govornik isključen, ne čuje se.]]
Da, pomorsko dobro, to sam pročitala. Mislila sam možda mi vi dodatno dadete još obavijest da su dale i financijske garancije da tako kažem, jer kad se o osiguranju npr. radi imate i reosiguranje u ovom slučaju smo imali samo osiguranje i to hrvatske države pa me ne možete uvjeriti dakle da se to nije olako dalo, ponovit ću dakle, jer se ipak priznalo i javno, a i danas smo više puta čuli, da su se čudili tome zašto su to podržali, jer se ipak taj elaborat i ta sva cijela priča pokazala nedovoljno dobrom. A ja vas danas pitam, hoćete li mi reći koliko će platiti od tih propalih da tako kažem poslova ili nedobivenih novaca te svjetske banke, a koliko će platiti Hrvatska država iz proračuna na teret ja ću ponoviti, hrvatske sirotinje zato šta je većina stanovništva u Hrvatskoj državi s primanjima takva, to je bilo sinoć na televiziji javno rečeno, koja osiguravaju barem pokrivanje onih osnovnih troškova ako dvoje radi pa imaju četiri člana porodice, zbog toga što smo tako izašli iz rata i zbog ovakovih promašaja koji nije samo "Viktor Lenac" to ću priznati naravno, osiromašeni i neću govoriti o dugovima i svemu ostalom. Dakle sirotinja smo jer smo zaduženi za najmanje 6 tisuća dolara, danas svatko od nas i djeca koja se tek budu rađala. To je činjenica. E da li je to dobro ili loše i jel' to bogatstvo, ja kažem da je to sirotinja. Ako moramo raditi za generacije unaprijed da vraćaju propale investicije od kojih je jedna i garancija države za "Viktor Lenac".
Hvala. Replika gospodin Kruno Markovinović. Izvolite.
Pa ja bih kolegici malo replicirao oko teškoće, malo objašnjenja ljudima. Mislim da sve može vrlo pojednostaviti. Ili je gospodin Damir Vrhovnik što će pokazati ovo, bio nekakav Superman koji je 12 puta prešao ili preveslao Račanovu Vladu, što je onda loše za Vladu ili je Vlada, bivša Račanova Vlada bila u sprezi sa gospodinom Vrhovnikom i to je to. To je jedina dilema koja postoji.
Hvala lijepa. … [[Upadica se ne čuje.]] Replika gospodin Josip Leko.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegica Sučec-Trakoštanec ili nezna razliku između vlasništva nad dionicama i vlasništva nad trgovačkim društvima ili to namjerno zbunjuje javnost. To je ogromna razlika. Hrvatska Vlada mora voditi brigu o svakom trgovačkom društvu bez obzira tko je vlasnik vrijednosnih papira, bez obzira. Ne daj Bože da počme voditi brigu recimo u Privrednoj banci ili Ini, bez obzira tko je vlasnik papira. To je vrlo važna razlika. To je loša poruka hrvatskim vlasnicima vrijednosnih papira trgovačkih društva i dionica. Zbog toga bi bilo bolje završiti sa, da nadležna državna tijela utvrde nepravilnosti, a ne diskvalificirati bilo koga u Saboru posebno ne Vladu koja je sasvim sigurno imala dobre namjere. Hvala lijepo.
Odgovor gospođa.
Hvala gospodine zastupniče. … [[Govornik se ne razumije.]] što ste me podsjetili što sam mislila reći u svom glavnom izlaganju, ali sam skratila pa sam to preskočila. Dakle, oblik vlasništva je totalno nebitan. Da li je to privatno vlasništvo, kombinirano, d.o.o., d.d., uopće je nebitno. Dakle vlasništvo, znam da pretpostavlja odgovornost, ne samo jel' tako pravo raspolaganja, ja to dobro znam. Međutim, bitno je dakle da u ovom poduzeću država nema ni jedne dionice, ni jednog udjela u bilo kojem obliku, država dakle, nije u nikakvom državnom vlasništvu, a govorit ćemo o onom spisku poduzeća gdje je onda država mogla filati novce gdje je iz 50 i nešto posto ili 80 ili 100%. Dakle oblik vlasništva da li je to privatno, da li je vlasnik vrijednosnih papira ili cijelog društva je totalno nebitan. Bitno je da postoji kao pravni subjekt, da postoji kao nekakva organizacija proizvodnje koja je neuspješna, koja je potrošila novac koji je trebao poslužiti za stvaranje dobiti, a nije poslužio ni za pokrivanje gubitaka, jer je u većem gubitku nego što je novca dobio. Pitanje je znači, gdje je novac. Ništa više.
Hvala lijepa. Ima riječ gospodin Živko Nenadić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Slušajući današnju raspravu i ja ću svoju prepraviti malo drukčije nego sam mislio jučer pa ću ovu operaciju "Viktor Lenac" predstaviti kao jednu predstavu u tri čina. U prvom činu bila je jedna stranka, jedna koalicija koja je u svoj predizborni program 2000. predstavila i pozvala birače da joj daju povjerenje, a glavni plakat, glavni poziv na tu predstavu bilo je "pošteno". Nismo mogli dignuti glavu, a da ne vidimo taj naslov, plakat "pošteno". I dobiše povjerenje hrvatskih birača, kako neće dobit kad kažu da će raditi pošteno. U drugom činu dolazi do zapleta radnje, naravno najistaknutiji glumci su premijer, potpredsjednik Vlade, ministar financija koji odlučiše jednog siromaha učiniti najprije menadžerom godine, a zatim bogatašem. Ali zašto ne, radi se o prijatelju i drugu. I evo, sad dođe treći čin, dolazi istražno povjerenstvo, ruka pravde gdje se trebaju utvrditi činjenice i sve okolnosti kako je do toga došlo. Kako bi nazvao tu predstavu, a kako drukčije već tragikomedija. Kad se i smijete, smijete se sa suzama. A autori te predstave su one poštenjačine sa početka priče, a sadržaj je vrlo zanimljiv. Možda će ga trebati i patentirati. Dakle, Vlada Republike Hrvatske daje novac poreznih obveznika svome drugu i prijatelju Vrhovniku, vlasniku, suvlasniku ili kako hoćete brodogradilišta, ako i nije ni većinski vlasnik nije toliko ni bitno. On je glavna osoba i glavni junak te priče s te strane. A poslastica je da je jamstvo koje nudi hipoteka na pomorskom dobru. I zamislite koji sve rizik je tu izložen, koji je rizik Vrhovnika. On može izgubiti ono što nije njegovo, a to je to pomorsko dobro, čestica pod pomorskim dobrom. A država može dobiti ono što je već njeno, ali naravno to mora uz to i platiti. I u onom objašnjenju vidimo da je u stečajnom postupku ukupno potraživanje Hrvatske države 320 milijuna kuna 479 tisuća 660,25 kuna. 320 milijuna kuna je ako pogledamo kolika je neto prosječna plaća u 5. mjesecu 4 tisuće i 90 kuna, to je ni manje ni više nego 78 tisuća i 356 prosječnih plaća u Republici Hrvatskoj. To malo slikovito, da se vidi koliki je to iznos. Od tog iznosa moglo je ovih 500 radnika 13 godina primati plaću da ništa ne radi ili onih tisuću radnika kojih je tada bilo moglo je znači 6 i po godina primati plaću. A oni su skončali za par godina i naravno, taj novac nažalost nije išao njima, išao je u privatne džepove. I nadam se da će kolega Stazić jednom napisati ovaj kazališni komad temeljen na istinitim činjenicama. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Davorko Vidović.
Netočan je navod poštovanog kolege da je gospodin Damir Vrhovnik u drugom činu postao bogat jer ga je, kako reće, valjda obogatila Račanova Vlada. Gospodin Vrhovnik je do svoga vlasništva i do svoga bogatstva kao i svi tajkuni u ovoj zemlji došao u vrijeme HDZ-ove Vlade. Dakle, HDZ mu je omogućio privatizaciju, HDZ mu je omogućio da se obogati, ondašnje HDZ-ove Vlade i to sa Račanovom Vladom nema baš nikakve veze. Tajkun kao i svaki drugi tajkun je postao i gospodin Vrhovnik.
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Slavko Linić, izvolite.
Netočna je konstatacija da su radnici "Lenca" 6 godina dobivat plaću u visini, ja bi rekao, isplaćenih sredstava po osnovu jamstava. Plaća u Hrvatskoj se dobiva u bruto iznosu, a ako onda to izračunate, onda ćete vidjet da je to nešto manje od 3 godine, a to je problem agonije jer je najveći dio jamstava i dan za plaće radnika "Lenca". Prema tome, molio bi točne računice.
Replika, poštovani zastupnik Šime Lučin.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Ja mislio da zapravo ovo što se danas dešava je jedina predstava. Mislim, obzirom da danas bi trebali izabrat to povjerenstvo, a već su ocjene unaprijed date. Mene interesira jedina stvar i radujem se toj stvari što je predlagatelj spreman da se ispita tko su i čiji prijatelji do 2000. godine u privatnim firmama dobivali jamstva. Ja vjerujem da će kolege s lijeve strane ili desne, ovisi kako se gleda, podržat prijedlog amandmana, koji smo sada dobili na stol, HSS-a da je ovo izborno, pardon, istražno povjerenstvo ili neko drugo zapravo ispita i te činjenice. Zapravo da vidimo gdje su ti prijatelji ili drugovi, kako netko kaže i na čijoj su strani bili dobivajući ova ili neka druga jamstva. Ja ne razumijem zapravo zašto se već unaprijed donose određene ocjene, ako idemo u formiranje povjerenstva. Pitam se, a vjerujem da nam je svima jasno da nam zapravo povjerenstvo nije potrebno. Jer onda čemu se buniti kad netko kaže da je ovdje riječ o čistoj politizaciji jer argument je i ovo što se unaprijed donose ocjene, bez toga da je povjerenstvo ili nekakav stručan, ako hoćete i politički tim, donio bilo kakve ocjene. Jer to zapravo znači da se stvari prejudiciraju. Ukoliko tome nije tako, onda molim kolege i kolegice da se suzdrže od ocjena koje bi trebale biti posao povjerenstva kojeg se nadam da ćemo u petak izabrati.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Živko Nenadić.
Kolega Lučin, nisu ocjene date. Date su procjene, osnovane procjene. A ocjenu će dati istražno povjerenstvo i ovo nisu ocjene koje bi trebale ići na sud već ocjene osnovane sumnje koje treba ić za ovo istražno povjerenstvo. Hvala.
Replika, poštovani zastupnik Mato Crkvenac. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Dobro je što je gospodin zastupnik Nenadić promijenio u zadnji čas svoj istup jer mislim da nije dobro, da je već bilo pomalo naporno to što ste svi imali pripremljene tekstove koje ste čitali. Počevši od gospodina Glavaša i to već stvarno nije davalo dovoljno dramatike. Razumijem također da vam je riječ "pošteno" na onim plakatima teško palo ili teško padalo. Međutim, vjerujte, i vi i mi u odnosu na tu riječ trebamo i dalje kao političari, kao odgovorni ljudi odnositi se sa punom odgovornošću i ona je i dalje aktualna. Htio bih vam još reći to da Vlada doista u barem, što ja mogu reći, u prošlom mandatu kad sam bio u njoj, nije davala novac tamo gdje su bili neki njoj podobni ljudi. Predlažem da povjerenstvo koje je ovdje izabrano temeljem tih masovnih primjedbi danas da je Vlada davala jamstva samo tamo gdje su bili neki ljudi iz koalicije, napravi neka to povjerenstvo i neka se njemu napravi analiza koliko je jamstava dobila koja lokalna zajednica, ovisno o tome tko je u njoj bio na vlasti. Uvjeravam vas da je više jamstava otišlo tamo gdje je bila oporba na vlasti i nije korektno tako govoriti. Ima vas zastupnika ovdje koji ste meni dolazili i upozoravali na probleme i te probleme smo rješavali kako smo znali i mogli neovisno otkuda, iz koje tko stranke bio. I da zaključim, kažete, novac je išao u privatne džepove. Pazite, to je teška optužba, ljudi. Ako to znate, morate odmah ići na Policiju, morate ići odmah u javno tužilaštvo. Vi imate vlasti, vi ste na vlasti, pokrenite te poluge vlasti. Nemojte istražna povjerenstva za to tražiti, dajte to gonite ako je igdje to išlo u tuđe džepove, ali nemojte govoriti na pamet.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Živko Nenadić.
Gospodine predsjedniče, tekst koji je pripremljen, pripremila je bivša vlast jer je napisano ono što je činila i ne treba bolji tekst. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Frano Matušić.
Gospodine predsjedniče, doista danas je puno toga rečeno o ovom Istražnom povjerenstvu i Viktoru Lenac ali mi se čini isto tako važnim istaknuti neke činjenice koje su vezane uz osnivanje ovog Istražnog povjerenstva. Naime, prva i osnovna dvojba i upitnost davanja jamstava proizlazi iz jedne činjenice koju je utvrdila državna revizija. Državna revizija je ustvrdila u svom izvješću da je mimo kriterija koji postoje u Odluci o kriterijima za davanje jamstava Vlada Republike Hrvatske dala jamstva privatnom društvu Viktor Lenac koji je u pretežito većinskom vlasništvu privatnih osoba i k tome još stranih osoba. Dakle, ako Vlada nije poštivala ono što je morala poštivati kod dodjele jamstva jer su to sve jedinice lokalne samouprave, županije, gradovi, općine morali poštivati i jer se Vlada pozivala na odluku o tim kriterijima kada im je odbijala jamstva, dakle Vlada se pozivala na tu odluku o kriterijima, dakle Vlada se sama nije pozvala na tu odluku o tim istim kriterijima u slučaju Viktora Lenca i ne pozivajući se na tu Odluku ona privatnim osobama dodjeljuje jamstvo u iznosu od 364 milijuna kuna kako je to ovdje već rečeno u više navrata od 2001. do 2003. Imali smo prigodu čuti od kolegice Antunović da je Vlada inzistirala da se smanji plaća gospodina Vrhovnika i k tome da je inzistirala da on podnese ostavku. Da, ali kada, kada se to dogodilo? Onog trenutka kada je pritisak javnosti bio tako neizdrživ i za samu Vladu da nije mogla obraniti svoje prijateljstvo sa Damirom Vrhovnikom. 28. srpnja 2003. godine. Puno iza dodjele svih sredstava koja su dodjeljena u milijunskim iznosima Viktoru Lencu, puno iza toga, mjesecima iza zadnje tranasakcije, ne spominjem ne uvlačim tu onu transakciju koja je dodjeljena u 12. mjesecu, prosincu 2003. godine, dakle nakon što je bilo jasno da je koalicijska vlast izgubila izbore i nakon što je bilo jasno da nema nikakvog moralnog i kakavog drugog prava donositi takve odluke prema tome sasvim je jasno da je pod pritiskom javnosti, doista dosta kasno da se plaća Vrhovnika koja je bila u iznosu preko 100 tisuća kuna mjesečno, gospodo izračunajte samo 2001. kada ste počeli davati jamstva, 2001., 2002. i 2003. godinu koliko je taj dotični gospodin, direktor te tvrtke dobio novaca mjesečno, odnosno te tri godine zbirno koliko je dobio to je nekoliko milijuna kuna je ta osoba dobila zato što je bila na čelu jedne firme koju je doveo pred stečaj. Društva koje je dobivalo pomoć iz državne blagajne, državnog proračuna. Za razliku od njega mnoge općine, gradovi su bili odbijeni za njihove infrastrukturne projekte, koji su kandidirali da bi porezni obveznici koji žive u njihovim općinama i gradovima i županijama imali bolji životni standard, tu je riječ o 10-tcima, stotinama, tisućama ljudi kojima ova vlast nije htjela dati jamstva, recimo za vodovode, za kanalizacije, za ono sve što doista znači poboljšanje životnog standarda. Gospoda iz SDP-a kažu mi smo mislili na radnike i na kooperante. Netočno. Znate zašto je netočno? Jer su ti isti kooperanti na koje se vi danas pozivate objavili otvoreno pismo novoj vladi gospodina Sanadera i državnom odvjetništvu gdje su jasno rekli što misle o vašoj brizi za kooperanto, nasamarili ste ih na način da ste ih natjerali da povuče ovrhe, ti isti kooperanti su povukli ovrhe zato što su imali obećanje da će im biti njihova potrživanja isplaćena u roku od 12 mjeseci u ratama. To nije napravljeno, vi ste ih jednostavno obmanuli, ti isti kooperanti danas podižu privatne tužbe protiv Damira Vrhovnika kao direktora Lenca i na sudu traže temeljem zakona povrat svojih sredstava, potraživanja. Ono što je sasvim jasno, ja ovdje imam ispred sebe pisme nekih od tih kooperanata na koje se vi pozivate ali citirat ću jedan tekst iz Novog lista koji vrlo jasno govori sve o vašoj brizi o kooperantima i Viktoru Lencu, kaže: "Prema našim saznanjima Damir Vrhovnik je sklopio nagodbu o priznanju i ugovor o načinu namirenja duga i sve to ovjerio kod javnog bilježnika u 355 slučajeva", riječ je o kooperantima za 121 milijun kuna i nešto više. Do sada je u svojoj tužbi uspio samo Bogumil Čoko a zanimljivo je svakako da je velika većina nagodbi i ugovora potpisana oko 28. srpnja 2003. godine. Upravo toga dana je Vrhovnik izvijestio predjednika Nadzornog odbora Viktora Lenca Giancarla Zacela o svojoj neopozivoj ostavci. Dakle 28. srpnja 2003. godine, nakon što su prevareni kooperanti. Citiram dalje: "Tom prilikom ostala je u sjećanju srcedrapajuća poruka kako će njegova ostavka pomoći da Vlada Republike Hrvatske pomogne Viktoru Lencu kao i ostalim Hrvatskim brodogradilištima, čini se da je sve ostalo na prevarenim kooperantima i sudovima". Dakle, ovo je iz Novog lista samo sam citirao dio da bih opovrgnuo sve one navode da ste vi skrbili o kooperantima, kako ste vodili brigu o tome kakva će biti njihova budućnost, to je jednostavno netočno i zato je potrebno osnivanja ovog istražnog povjerenstva. U istom tekstu se govori o tome da je upitno doista gdje je taj novac otišao, gdje je završilo tih 364 milijuna kuna koja su pošla prema Lencu, to će se utvrditi, Istražno povjerenstvo će utvrditi. Mi sada ne znamo, zato što ne znamo zato što nemamo spoznaju i upitno je prema nalazu državne revizije, dakle trebamo ustvrditi, tko će ustvrditi, ustvrdit će Istražno povjerenstvo koje će izvijestiti ovaj Sabor i Hrvatsku javnost. IZ nalaza državne revizije je sasvim jasno da Vlada Republike Hrvatske nije poštivala odluke i kriterije po kojima je mogla dodjeljivati jamstva i treba se ustvrditi zašto. Dakle, ostaje jedina spekulacija temeljem prijateljstva sa gospodinom Račanom i Linićem, o tome je riječ i ako nemate nikakav drugi kriterij i nemate temelje po kojima možete dati neko jamstvo onda što preostaje drugo, po kojem to kriteriju ako nije po odluci o kriterijima zadržava jamstvo, po kojem to kriteriju gospodine Crkvenac, gospodinu Liniću. Zahvaljujem.
Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Josip Leko.
Kolega Matušić temeljnu tvrdnju netočnu, dato jamstvo privatnoj osobi nije, Viktor Lenac ima pravni status kao i svako drugo javno trgovačko društvo u Republici Hrvatskoj, kao Privredna banka kao i svi drugi. Prema tome nemojte sa krive teze polaziti dalje. Netočno je da je jamstva dato privatnoj osobi.
Replike. Prva, poštovani zastupnik Mato Crkvenac.
Gospodine predsjedniče, mislim da možete pohvaliti ovu praksu što mi uglavnom idemo sa replikama jer je to daleko bolje za parlamentarni život i drugo nego ići sa nekim ispravcima navoda koji to nisu a to ujedno daje mogućnost sugovorniku da odgovori. Ovo želim reći. Ovdje se stalno na stanoviti način naglašava to je privatno poduzeće, Viktor Lenac, ne smijete razlikovati i ne smijemo razlikovati privatno poduzeće i državno kada su u pitanju jamstva. U Europi biste odmah pali kada biste to učinili. Osim toga gospodo mi ćemo biti kompletno privatna ekonomija, a nepotrebno je Vlada vaša prihvatila do 31. prosinca ove godine privatizirati 800 poduzeća i do 30. 6. iduće godine sva i sve će biti privatno. Pa privatizacija je vaša politika. Zašto stalno nepotrebno prinaglašavate da je grijeh u tome što je privatno poduzeće dobilo jamstvo? Mnoga su ga dobila. Jamstvo je dobro ili ne, ovisno o tome kako ga je tko iskoristio, ne je li privatno ili državno poduzeće. Dalje, gledajte, Vlada nije smjela Viktoru Lencu dati jamstva, neki kriterij, zaključci itd. Ako ne bi Viktor Lenac zadovoljio te kriterije, vjerujte mi ni jedno Hrvatsko brodogradilište ga ne bi zadovoljilo. Viktor Lenac je 40 godina najbolje brodogradilište, sa svim referencama, a u tu ostalu Hrvatsku brodogradnju državnu Hrvatska godišnje trpa silne novce. Da ne govorite da općine i gradovi su odbijeni istodobno za jamstva za infrastrukturu. Za vodovod, kanalizaciju. Pa molim vas zato se ne daju kolega, državna jamstva. Oni koji ne znaju riješiti problem vodovoda ili kanalizacije bez državnog jamstva, trebaju dati odmah ostavku. Jer se to lako riješava bez ikakvih problema. i sve to skupa naprosto na ovaj način ne vodi pravom problemu. A pravi je problem zapravo efikasnost u cijelini.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Naime, ovo revitaliziranje privatnog i drugog vlasništva od strane gospodina Crkvenca doista je neprimjereno. To da li je cilj ove Vlade i koliko je cilj, kakav je cilj, koliko poduzeća, društava privatizirati, to nema veze sa davanjem jamstava. To ne znači da će ova Hrvatska vlada postupati kao vi i svojim prijateljima davati jamstva za firme koje su u propadanju, koje su pred stečajem. Kojih neće izvući iz teškoća. Dakle, to sigurno neće biti politika ove Vlade. Što se tiče jamstava. Vi jako dobro znate da se jedinice lokalne samouprave mogu zadužiti samo uz jamstva koja im daje Hrvatska vlada. Vi to jako dobro znate. Vi znate što je konsolidirani proračun, imali ste prilike, imali ste prilike govoriti. Prema tome, vi jako dobro znate na koji način se može zadužiti. Točno, suglasnost da, ali to sve ulazi, vi znate kako to sve ulazi u konsolidirani proračun. Prema tome, ne morate se pravdati i …, jer upravo se o tome i radi.
Sljedeća replika, poštovani zastupnik Šime Lučin.
Hvala lijepo. Poštovani dragi kolega. Što znači davati jamstva privatnim firmama na osnovu prijateljstva i bez kriterija, tek ćete vidjeti u pravom smislu kad dobijemo analizu davanja jamstva privatnim firmama do 2000. godine. i vidjet ćete zapravo o čemu se tu radi. Da su jamstva davana firmama koje nemaju zaposlenih ljudi. Ovdje se barem pokušalo spasiti tisuću i više ljudi. A vi ćete vidjeti, ja se nadam, obzirom da je predlagatelj to prihvatio, da će se ispitat i jamstva do 2000. godine, zapravo da tek ta priča do 2000. ne drži vodu, ni što se tiče kriterija, ni što se tiče nekakvih da tako kažem principijelnih stavova, a što se tiče prijateljstava vidjet ćete da su ona bila jako, jako prisutna. Uzmite na kraju krajeva "Narodne novine" do 2000. godine, pa pogledajte, pa ćete vidjet. Tu se lako može iščitat i sve će vam biti jasno.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem. Kolega Lučin, spomenuli ste godinu 2000., pa me zanima ta godina koju ste spomenuli 2000. Nemam ništa protiv toga da vi zatražite osnivanje Istražnih povjerenstava itd. Međutim, zanimljivo je da niste htjeli, vi ste mogli od 2000. do 2003. godine osnovat mnoga istražna povjerenstva. Među ostalim ste mogli osnovati Istražno povjerenstvo u slučaju prodaje hotel Excelsior. Ali niste napravili to, zato jer je opet riječ o jednom prijatelju gospodina Linića i gospodina Račana. Opet je riječ o jednom malverizaciji financijsjkoj kakva se ne zna u drugim slučajevima kakva je nepoznata za Hrvatski … [[govornik se ne razumije]] Međutim, vi jednostavno niste htjeli. To je bilo na dnevnom redu, niste htjeli, niste dali zeleno svijetlo, za razliku od onoga što je rekao gospodin Arlović da je SDP-e u načelu podržava osnivanje tih istražnih povjerenstva, jednostavno to u tom slučaju niste napravili. Jer opet je riječ o prijateljstvu, opet je riječ o tome da je napravljena jedna malverzacija, da je oštećen i državni proračun, da su oštećeni ljudi koji su dole radili itd. Prema tome, naravno da ćemo potaknut osnivanje Istražnog povjerenstva sada kada smo u prilici. Međutim, u tom trenutku kad je to doista bilo aktualno i za Hrvatski turizam i za Hrvatsko gospodarstvo vi to tada niste htjeli i to treba jasno reći, i treba reći jasno razloge zbog kojih to niste htjeli.
Sljedeća replika, poštovani zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Evo, polako privodimo raspravu u istom tonu. Najčešća riječ koju sam zamijetio kod svog kolege "prijevara". Dozvolit ćete mi, prijevara je kazneno dijelo. Prema tome, molim gospodina kolegu da pored Povjerenstva odmah uputi kaznenu prijavu za kazneni progon, jer prijevara se goni. Prijevara se goni. I to što pokušavate cijeli dan kaznenu odgovornost prebaciti, ne to prebaciti, utvrditi, suditi i sve ostalo, to je najgore, to je najgore što smo danas cijeli dan tome svjedočili. I naš najveći dokument za Istražno povjerenstvo bit će današnji zapisnik, jer ste nas osudili. A mi velimo, ono što mi ćemo, ja ću osobno načit, ovaj današnji zapisnik uputiti Državnom odvjetništvu. Jer vi imate toliko dokumenata, toliko dokaza, toliko tvrdnje da zaista mislim da se time treba baviti pored povjerenstva i Državno odvjetništvo, i danas ste to utvrdili. Kad govorimo o prijevari, o prijevari kooperanata, od kud vam moral da prozivate Vladu? OD kud vam moral da prozivate Vladu? Dozvolit ćete, upravo jamstvima osiguravane su kakve takve isplate plaća, i dijela vjerovnika, i dijela vjerovnika. A ono što se nije završilo, što nema brige u stečaju, i nitko više ne želi govoriti o stečaju, to je nebriga i za radnike i za vjerovnike gdje su kooperanti, o tome moramo govoriti, ne govorim ja o prijevarama. Ali kad nekome titulirate prijavare, zaista morate biti odgovoran, zaista morate biti odgovoran. Prema tome, mislim da vi niste mogli biti dovoljno odgovoran, savjetujem vam potražite odvjetnika, on će biti odgovoran.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Frano Matušić.
Gospodine Linić, ja doista imam pravo misliti i mislim da je ovdje riječ o prijevari i pljački i imam to pravo mislit. Ali samo da vam odgovorim kad ste pitali, odakle o prijevarama, onda ću vam pročitati dio koji je napisan od strane jednog od kooperanata, koji traži da se zaštiti njihova prava. Jedna rečenica glasi: "nagodbu su potpisali dan prije nego što će gospodin Vrhovnik dati ostavku, kaže "time smo prevareni, stoga što smo morali povući svoje ovrhe odmah dan kasnije direktor brodogradilišta dao ostavku, te nedugo brodogradilište odlazi u stečaj". Dakle ova izjava potpisana, ovo je izjava, ja govorim o kontekstu da se radi o prijevari i o pljački..
Kolega Linić, molim vas..
Viktor Lenac je kontekst.
Molim vas. Molim vas gospodo zastupnici. Predlagatelj, poštovani zastupnik Branimir Glavaš. Inače, gospodo mi ćemo to večeras dovršiti samo malim vremenskim pomakom od uobičajenog planiranog do 19 sati.
Pa evo iskoristit ću poslovničke mogućnosti da se osvrnem na nekoliko izlaganja kolega iz redova SDP-a. Evo recimo gospodin Vidović kaže da mu je HDZ omogućio privatizaciju ... [[Govornik se ne razumije.]] , da je HDZ omogućio privatizaciju. Gospodine Vidoviću, protekle četiri godine mi kao oporba smo pokrenuli i tražili da se utvrdi dvije stotine najbogatijih obitelji. Niste željeli to omogućiti upravo iz razloga jer ste bili svjesni da je 95% vrhovnika velikih ili malih privatiziralo firme u prvih deset godina HDZ-ove vladavine. Zato niste dozvolili da se to obznani jer bi od dvije stotine najbogatijih obitelji Vrhovnik zasigurno bio vjerojatno na prvom mjestu, ako ne onda barem među prvih nekoliko a i ti iznad njega bili bi vaši. Prema tome, jasno je kakvu ste politiku vodili. 1990. godine smo zatekli menađere vaše članove Saveza komunista tada i vrlo mali broj je promijenjen u toj ratnoj 90. i 91. godini upravo iz razloga jer je politika HDZ-a bila i doktora Franje Tuđmana da vas se ne dira, da bude pomirba, da vam se oprosti, da vam se podvuče crta nad svim onim zlodjelima koji su dobar dio tih radili do 90. godine da se oprosti radi opće hrvatske pomirbe. To smo napravili. Ja osobno se ne slažem sa takvom Tuđmanovom politikom ali sam se kao vjerni član Hrvatske demokratske zajednice pokorio njegovoj volji i sada nakon 10-15 godina sa distance gledam bila mu je ispravna politika jer ne bi uspjeli stvoriti Hrvatsku državu da smo išli represivno prema onima koji su to zaslužili do 90. godine. Svojom represivnom i antihrvatskom politikom koju su vodili u sustavu kojih su članovi i bitni čimbenici bili, drmali gospodarstvom tadašnje Socijalističke Republike Hrvatske odnosno Jugoslavije. I vi gospodine Liniću, kroz tri, četiri godine kao potpredsjednik Vlade učestala terminologija vam je bila pljačka, lopovluk, gansteraj, kriminal, pokrali, popljačkali. To je bila vaša svaka druga riječ u izlaganju u javnom obraćanju, neprimjereno, neprimjereno. To je vaše pravo. To je govorilo o vama i o ovoj vlasti koju predstavljate i zato ste platili ceh u studenom prošle godine na izborima. I vi gospodine Lučin, zreli ste za jedno povjerenstvo da se utvrdi vaš rad što ste radili kao ministar unutarnjih poslova protekle četiri godine. I eto pozivam one koji žele se pridružiti takvoj jednoj inicijativi da se pokrene i ta inicijativa da se vidi i utvrdi da li je istina da ste mobilizirali penzionirane udbaše, pripadnike službe državne sigurnosti.
Hvala lijepo. Gospodine Glavaš, držite se teme i ne proširivati temu.
I podržavam potpuno vaš prijedlog da se osnuju druga povjerenstva, da se utvrde...
Ne o drugim povjerenstvima. Te inicijative imaju.
Gospodin Lučin je govorio o drugim nepravilnostima do 2000. godine iza koje eventualno stoji naša vlast do 2000. godine. Podržavam i taj prijedlog. Pokrenite inicijativu, napišite prijedlog i dajte meni ja ću vam prvi potpisati. Ali isto tako zreli ste da se temeljito izanalizira vaš rad, Ranka Ostojića i svih onih parapolicijskih formacija i postrojbi koje ste formirali u Ministarstvu unutarnjih poslova.
Tri ispravka netočnog navoda. Poštovani zastupnik Šime Lučin prvi.
Hvala lijepo. Također su potpisati prvi zahtjev za istražno povjerenstvo za moj rad i mojih suradnika u MUP-u. Isto je tako činjenica ovo što gospodin Glavaš kaže da je jedan od razloga ili jedan od rijetkih načelnika policijskih uprava koji je ostao u Osijeku jeste razlog što je na njegovu inicijativu smijenjen šef krim. policije inače najmlađi i najperspektivniji kadar u krim. policiji Republike Hrvatske. Netočan je navod i to da su bivši direktor koji su se devedesetih okoristili i bili članovi SDP-a. Ne gospodine Glavaš, oni su bili članovi Saveza komunista i onda su se na vrijeme prestrojili i ušli u HDZ. Oni nisu bili članovi SDP-a.
Poštovani zastupnik Anton Peruško.
Hvala, gospodine predsjedniče. Ispravljam netočni navod gospodina Glavaša vezano za bivše partijske kadrove. Ako je doktor Tuđman to činio činio je radi 73 tisuće članova Partije koji su 90. godine bili trkači na kratke staze i pretrčali u vašu stranku. Meni je neugodno o ovim stvarima govoriti. Ja sam jedan od zadnjih sekretara i nisam ostao zabilježen. Među vama i u ovoj sabornici vas ima vrlih sekretara i onih koji su bili na 14. kongresu i taj kongres nisu napustili za razliku od nas koji smo ih napustili. Meni je o tome jako neugodno govoriti i ne bi da su kamere Hrvatske televizije ne bi otvarao temu, međutim provocirate potpuno nepotrebno.
Molim mir. Rasprave te vrste ne treba. Idemo dalje. Poštovana zastupnica Željka Antunović ispravak netočnog navoda. [[Upadica se ne čuje.]] Kako sada niste? Podsvjest radi, da. Vidite, ovako ove pločice sa replikama koje se ovako tajnovito pojavljuju. Tko se javio za repliku? Za ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Slavko Linić.
Želim zaista ispraviti navod da se ovim istražnim povjerenstvom želi utvrditin činjenice. Zadnje izlaganje izvjestioca o ovoj točki je bilo niz političkih denuncijacija i optužbi. I ovo se zaista pretvara u političke obračune, mislim nedostojno važnosti teme a to je "Viktor Lenac" i problemi "Viktor Lenca" i greške oko "Viktor Lenca" ali ovo izlaganje nije bilo povezano sa onim što ste rekli što je bilo.
Kolega Linić, vi ste sada istakli ocjenu toga izlaganja a ne ispravak netočnog navoda, molim vas. Kolegice Zgrebec, tako šarmantno s tom pločicom, ja ne znam da li to znači, ne znači. A na koga bi vi kolega Vidović repliku? [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Izvolite, replicirajte. Ovdje ja predsjedavam a ne vi. Nećete vi kako hoćete. I molim vas smirite se. Izvolite!
Hvala lijepo. Pa ja, možda ovo i nije točna replika, ispričavam se, nadam se da neću zloupotrijebiti. Ja sam se htio samo zahvaliti gospodinu Glavašu na raspravi koju je on danas imao u ovom Saboru i na neki način mu poručiti da je dobro napravio posao. Dobro je to što ste upravo vi gospodine Glavaš odabrani da branite u ime 16 zastupnika ovu temu kao najneporočniji, najmoralniji, osoba za koju se pouzdano zna da niti ima šta sa požarom, privatizacijom, niti solanom, niti sa mobilijom, da govorite u ime stranke.
Hvala lijepa kolega, hvala lijepa kolega Vidović. Ja vam izričem opomenu jer nemate pravo na repliku na izlaganje izlagatelja. To nemate pravo. I vi ste išli svjesno za tim da zloupotrjebite pravo. Nemate pravo na odgovor na repliku jer se radilo o zloupotrebi prava. Zastupnik Željko Nenadić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, štovane kolegice i kolege biti ću vrlo kratak jer je vrijeme već podmaklo. Neću se držati onoga što smo govorili ovdje oko toga na koji način i zašto je odobren kredit nego jednostavno pokušati ću jednostavno čisto na osnovu činjenica i fakta dokazati da, i to u vrlo kratkom vremenskom roku koje mi preostaje na raspolaganju da je postojala namjera, postojala je namjera. Postavlja se ovdje pitanje za one koji se malo razumiju u banično poslovanje i naše davanje garancija zašto je uopće bila potrebna garancija Vlade Republike Hrvatske. Oni koji su prošli taj proces kreditnih zaduživanja znaju da svaka banka ima svoju stručnu grupu za procjenu rizika ulaganja u bankama. Ta stručna grupa donosi ocjenu o tome koliki je rizik davanja kredita i da li će uopće banke dati kredit. Kada banka procjeni da je rizik snošljiv i da se očekuje povrat sredstava onda kredit osigurava uz poznate garancije a to su mjenica, zadužnica, hipoteka, finicioni prijenos ugovora sa stranim i domaćim korisnicima usluga i slično. Prema tome, da su ove četiri banke o kojim štovani kolega Crkvenac govori da su stale iza ovog projekta, stale iza tog projekta onda ne bi bila potrebna garancija Vlade Republike Hrvatske nego bi bilo dovoljne ove uobičajene garancije i uz to poslovodstvo, tj. predsjednik uprave, tj. članovi uprave garantiraju cjelokupnom svojom imovinom za uspjeh tog projekta. Znači već u startu su banke procjenile da taj projekt kako to kažu ekonomisti ne pije vodu. I postavlja se ovdje zbilja pitanje a to povjerenstvo mora odgovoriti zašto je uopće bila potrebna garancija banke, garancija Vlade Republike Hrvatske ako se znalo da to ne pije vodu u bankama. Znači, treba procijeniti da li je postojala namjera da se ti novci usmjere tamo gdje neće uspjeti se vratiti i na koji način će oni, gdje će završiti. Prema tome, to bi bilo prava zadaća ovog povjerenstva da se dokaže namjera u prvom koraku da se novci nemmaju namjeru vratiti i to je ono na ćemu treba inzistirati. Ovdje je bilo dosta govora o radnicima, da je to sve učinjeno zbog radnika. Međutim, 360 milijuna kuna kroz malo poduzetništvo, kroz zapošljavanje, kroz restruktiranje bi bilo puno bolje uložiti u određene druge segmente u rješavanje sustava onog poslovanja Viktora Lenca koji je mogao funkcionirati a ne dati poslovodstvu koje čak za sva kreditna zaduženja nije svojom imovinom bilo sposobno garantirati povrat sredstava. Hvala lijepo.
Replika poštovani zastupnik Mato Crkvenac, izvolite.
Gospodine predsjedniče, ne bih htio komplicirati raspravu i dužit, kratko ću reći. Gospodin Nenadić to vjerojatno zna. Brodogradnja čitavog svijeta leži i ovisi o državnim jamstvima i zadnjih 50 godina i prošle 4 godine i danas i ubuduće i to u čitavom svijetu. Prema tome, kada bi država od brodogradnje digla ruku vi možete odmah sutra zatvoriti sva brodogradilišta. Brodari svijeta su u situaciji da uvijek postave uvjet da stave državu iza toga. I to su ili činidbena ili financijska ili neka druga jamstva i to nema veza sa situacijom u kojoj inače žive i posluju drugi poslovni partneri. Naprosto je to u brodogradnji zbog prirode njezinog posla takvo.
Slažem se sa vama poštovani kolega.
Polako, pa kamo ćete kolega Nenadić? Kamo?
Odgovor na repliku!
Pa niste digli pločicu. Izvolite se toga. Poštovani zastupnik potpredsjednik Doma Luka Bebić, izvolite.
Treba utvrditi put novca. Treba utvrditi put novca gdje se, odakle je uzet, kuda je došao i tko ga je donio. To bi bila zadaća, jedna od zadaća ovoga Povjerenstva. Utvrditi kada je Vlada dala jamstvo, kada je banka isplatila a to je bilo 2001., 2002. u nekoliko navrata 2003. i tako. Dakle, precizno pratiti put novca gdje je novac završio i u što je završio. Ako se je tražilo jamstvo, onda se je za nešto tražilo uz obrazloženje zbog čega se traži i u što će se potrošiti. I onda se fino ide pravcem tog novca i što se je s tim novcem pokrivalo, što se je plaćalo, što se je nabavljalo i gdje je taj novac završio. Eto, to bi trebalo utvrditi. I druog trebalo bi utvrditi vlasničku strukturu kako se je ona mijenjala i tko je kada upadao u tu vlasničku strukturu i to sve u svezi jamstava i garancija koje su dobijene i novac koji su dobili uz jamstvo od banaka. To bi trebalo. A što se tiče odobravanja jamstava ono je išlo tri godine, znate. Pa ako se je korektno donjelo, donio jer je procjenila Vlada da treba to sačuvati, zaposlenost i djelatnost tu u brodogradnji koju pokriva Viktor Lenac, tu djelatnost onda bi bilo korektno da je ona odobrila ta jamstva, i to bi bilo i razumljivo. Međutim, posljedica je svakog od tih jamstava i svakog od tih plaćanja su trebale biti praćene pa onda sljedeće ponovo jamstvo, ponovo odobravanje sredstava i pokrivanje, pa onda treće pa četvrto pa peto. I zaključiti je da Vlada nije pratila efekte, Vlada nije vidjela ili sagledala kako će to i dalje, da li ima šanse da se to ozdravi i da počne normalno raditi pa je ustrajavala u grijehu što je rekao gospodin Piplović. Nije pogreška, velika je griješiti, nego ustrajavanje u grijehu, višestruko, ponavljanje i ponovo odobravanje a da se ne zna koji su efekti. I što se može očekivati. Dakle, ono što je već gospodin Linić i priznao da je to bila pogreška. Ne treba sada relativizirati to sa drugim slučajevima. Ovdje se radi o Viktoru Lencu. Neka se otvori zahtjev ili prijedlog o osnivanju drugih povjerenstava. Zašto ne? Nek’ se sve utvrdi pa ćemo ići tim putem. Politizirati pa se na osnovu toga što netko kaže to se politizira, sad nećemo raditi ništa niti ćemo utvrđivati ništa jer se to politizira. Ma nemojte. Kao da svaka odluka Vlade nije i politička ... [[Govornik se ne razumije]] uključujući i ovu o višestrukom davanju jamstava za “Viktora Lenca”. E, treba ići pravcem dokumenata, treba ići pravcem novca, novca. Kud je on krenuo i gdje je završio. To je pravo i odgovor ćemo dobiti. Kud je plovio novac i kada? U koje vrijeme i komu? Pa onda ako je svak čist hvala Bogu, da, to bi nam bilo drago. To bi nam bilo drago međutim vidimo da su se neki obogatili u međuvremenu, a da je poduzeće propalo i to zbog čega smo sve to radili to su zaposleni. Da bi se održala zaposlenost, da bi se održala aktivnost u tom području brodogradnje, a da vidimo šta je sa tim zaposlenima sada. Koliko ih ima, a koliko ih je bilo. I što je sa kooperantima koji su odustali od tužbi da bi bili prevareni jer je sutra vrhovnik podnio ostavku i oprao ruke. E sada da vidimo to. Komu to smeta? Komu to smeta? Tko se buni protiv toga? Zbog čega? Ako je sve u redu više nismo prijatelji. Ako je puklo prijateljstvo pogotovo. Znači ne vidim razloga. E taj put vlasničke strukture je zanimljiv isto. Tko je bio vlasnik i kad je bio vlasnik i koliko je bio vlasnik? I u kojem se momentu pojavljuju ovi neki koji se puno nisu sekirali, a šta će se sekirati kad Hrvatska država garantira sve pa uspjeli, ne uspjeli. Dakle nek se to fino utvrdi. Zanimljivo je ono što je jutros gospodin Rožić u ime HSP-a predložio da se to i o “Diocomu” i o “Coningu” i tako dalje, neka on predloži, mi smo predložili ovo. Drugi nek predlože druge. Sve ćemo mi to prihvatiti jer nitko ovdje nema bar to vjerujem koji bi se suprotstavio raščišćavanju tih stvari, a pitanje, a prijava kaznenih prijava i tako dalje, to nek radu državni organi koji su za to zaduženi. Mi smo ovdje Sabor i mi imamo po Ustavu pravo osnivati ta povjerenstva i zašto bi prebacivali naš posao tužiteljstvu, a tužiteljstvo da prebaciva svoj posao nama. Nek’ radi svak svoj posao u okviru Ustava i zakona i neće biti nikakvih problema pa makar osnovali i 10 istražnih povjerenstava. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Četiri replike. Poštovani zastupnik Zdenko Matišić, Antešić pardon.
Gospodine predsjedniče, slušajući ovu cjelodnevnu raspravu naprosto mi dolazi na um jedna, jedna priča koju smo već čuli u ovoj sabornici, ali mislim da je primjerena ovom dobu dana i nekako općoj atmosferi koja se ovdje, koja se ovdje odvija. Naime prilikom preuzimanja tvrtke od, novi direktor je našao na stolu tri pisma. I pisalo je kad dođeš u, novom direktoru uputstvo, kad naiđeš na probleme otvori prvo pismo. I on je jasno krenuo vrlo ambiciozno
Molim vas!
On je došao, on je krenuo vrlo ambiciozno
U replici zastupnik može reći što god želi.
Vrlo ambiciozno je krenuo
Osim ako vrijeđa.
u, u vođenje te firme i došao je jasno u probleme i otvorio je slijedom toga prvo pismo i u njemu je pisalo: Smijeni sve prethodnike i napravi reorganizaciju. Isto tako pisalo je kad opet dođeš u probleme otvori drugo pismo. Došao je on također u probleme i otvorio je sljedeće pismo i u tom pismu je pisalo: Optuži za sve nevolje svoje prethodnike. Sljedeći put kad je došao u probleme jasno slijedom toga išao je otvarati treće pismo, u njemu je pisalo: Napiši tri pisma. Ja ne bih htio špekulirati da mi danas otvaramo treće pismo. Ali ja mislim da bi mi trebali ne baviti se boljom prošlošću već se baviti ovim problemima za koje nas je hrvatski narod izabrao da ih rješavamo. Njih ne zanima mnogo bolja prošla nego zanima da li ćemo mi sutra bolje živjeti, da li će se razvijati naše gospodarstvo i sve skupa, a ovo me jasno neodoljivo upravo na ovu pošalicu podsjeća pa ja se na tome ispričavam, ali mislim da ova, ova diskusije ovakvog tipa stvarno nemaju nikakvog smisla. Hvala.
Da. Pisama je bilo puno u našoj povijesti. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Luka Bebić.
Da bi se okrenuli problemima budućnosti ne treba naravno puno se obazirati nazad premda je nekad potrebno utvrditi dijagnozu neke bolesti kako bi mogli onda primjeniti mjere za liječnje. Ako dijagnoza bude pogrešna pa čovjeka, ima upalu pluća, a mi ga od neke druge bolesti liječimo onda će rezultat biti loš. Zato treba utvrditi dijagnozu pa ćemo znati i liječiti i naše društvo i naše gospodarstvo.
Replika, poštovana zastupnica Jagoda Martić.
Bijela pločica. ... [[Upadica se ne razumije]] Mogu predsjedniče?
To je ispravak krivog navoda?
I netočnog navoda, je.
Dobro.
Htjela bih samo ispraviti ono što je kolega Bebić u više navrata pokušao prezentirati kao tezu kao da mi iz SDP-a imamo nešto protiv osnivanja povjerenstva. Niste to samo vi, to se inače iz rasprava danas moglo čuti od kolega iz HDZ-a. Pa bih htjela još jedanput istaknuti, stav SDP-a je od početka bio jasan. Nismo
Kolegice ne možete isticati stav SDP-a pod firmom ispravka netočnog navoda.
Ne, nego ću reći da je netočno da SDP ima nešto protiv osnivanja povjerenstva nego smo mi za osnivanje povjerenstva, ali smo samo izrazili sumnju jer smo rekli da je to prvenstveno politički cilj od strane vas koji ste predložili osnivanje povjerenstva, a da zapravo vam nije u cilju da se dođe do istine.
Kolegice oprostite, povrijedili ste Poslovnik jer ste se pod firmom netočnoga navoda javili da istaknete koje je stajalište vaše stranke. To je vaše legitimno pravo, ali ne pod ovom firmom. I to je povreda Poslovnika koju ste učinili.
Onda se ja ispričavam.
Molim [[Upadica: Svaka čast!]]
Ali još jedanput je krivo, kriva ... [[Govornica se ne razumije]]
Da, da. Poštovani zastupnik Šime Lučin. Replika.
Hvala lijepo. Potpisujem 99% izlaganja gospodina Bebića
Nemojte ništa potpisivati nego ispravite netočni navod.
Nemojte ništa potpisivati nego ispravite netočni navod.
A vi replicirate ovaj puta.
Ja repliciram ja ne ispravljam kriovi navod.
Dobro. Moja isprika.
zapravo sve je točno. Tijekovi novca, gdje su išli sve to potpisujem. Samo ne vidim razloga zašto ne bi u ovom trenutku iskoristili jednu priliku a to je da generalno na političkoj razini riješim problem jamstava. Obzirom da pitanje jamstava će dobiti jednu sasvim drugu dimenziju kada Hrvatska zakorači u Europsku uniju. Ne vidim razloga zašto mi ne bi zapravo razmatrali i neka jamstva koja su davana do 2000. pa recimo i nekim velikim firmama iz avšega kraja. Tu uopće po meni ne bi trebalo biti sporno. Mislim ajmo ko ljudi reći, složiti sav ta jamstva i reći Hrvatseka Vlada od sutra ne bi trebala ili bi trebala tim i takvim firmama davati jamstva. Mislim da je ovo jedinstvena prilika. Osobno mislim da nam ne treba novo povjerenstvo nego ovaj amandman koji je dao HSS mislim da je on sasvim dovoljna da proširimo ovo povjernstvo. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Luka Bebić izvlolite.
Mi mislimo da treba utvrditi činjenice ne optuživajuči unaprijed nikoga. SAborsko povjerenstvo nije sud. Nije istražni organ, nije tužiteljstvo. Nije policija, nego saborsko povjerenstvo. Budući da je u javnosti dugi niz godina najmanje 4 prisutan ovaj problem mislim da smo dužni prema građansku i našim b iračima i onima koji alimentiraju državni proračun ovo raščistiti. I složio sam se sa svim drugim inicijativama ako ima takvih dubioza i nejasnoća kod drugih da se oni korektno ispitaju. Ništa drugo ne tražim. To je to.
Hvala. I zadnja replika poštovana zastupnica Milanka Opačić. Jako dobro. Poštovani zastupnik Vladimir Pleško.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja bih rekao samo nekoliko riječi jer svi smo odužili sa ovim raspravama. Pa bih jedno svoje mišljenje, Kolege koji su činili bivšu koalcijsku vladu u prošlom sazviu cijeli dan govore kako aje to bio između ostaloga, razvojni projekat, zadržavanje gospodarstva i gospodarskih strukturana području Rijeke. Ali isto tako govore i o tome kako je to bili iz socijale prema radnicima neotpuštanju radnika i tako dalje. Ja sam napraivo tu jedan mali pregled mogućnosti i zbog toga smatram da bi trebalo ući znači sa ovim istražnim povjerenstvom. Idemo ovako, ako je tijekom 2002. i 2003. godine ministarstvo malog i srednjeg gospodarstva raspolagalo sa ukupno 245 miliona 759 tisuća kuna za kompletno poslovanje Minitarstva u dvije godine. Od togaje cirka 165 miliona kuna dato u razvojne p rojekte u subvencije, u depozite za kredite i tako dalje i tako dalje. S ove strane imamo 320 miliona kuna koje je dato kao jamstvo poduzeću Viktor Lenac. Idemo napraviti jednu maatematiku. Da je sa tih 320 miliona kuna potencirano poduzetništvo. Da su plaćeni krediti u kompletu, znači kamate nakredite za malo i srednje poduzetništvo, imali bi nekakav gospodarski fond od 3 milijarde kuna za kreditiranje maloga i srednjeg poduzetištva, bez plaćanja kamata. Znači da poduzetnici moraju vratiti samo osnovicu glavnicu. Što ako gledamo prema nekakvim ekonomski pokazateljima da jedno radno mjesto koštaod prilike 50 tisuća eura, dolazimo do brojke da se moglo kroz takve programe zaposliti od prilike 4 tisuće ljudi. Znači pada gospodarsko opravdanje. Idemo s druge strane govoriti o socijalnom opravdanju,. Ako uzmemo primmjer da je bilo 1000 djelatnika Viktoar Lenca više ili amnje kroz ovo razdoblje, da ima prosječno bruto plaću svaki djelatnik 7 i pol tisuća kuna, da je ug odini 12 mjeseci, da je uzmemo tri godine ispada da bi za plaće djelatnika trebalo isplatiti 270 miliona kuna. Što još uvijek 50 miliona kuna manje nego što je dato kroz državna jamstva. Kada sve to zajedno uzmemo onda se na kraju čudim nekim ministrima članovima bivše Vlade primjerice Čačuću velikom poduuetniku, Pankretiću koji imaju obiteljsko gospodarstvo. Peceku, Fižuliću, Jurčiću isto svi se bave s poduzetništvom. Jer na takav način voditi posloavnje svoje privatne firme ili firme u kojima su radili ispalo bi da bi kroz nekoliko godina bili sirotinja a ne bi imali onoš to danas imaju kao privatni vlasnici. I zato kada sve to zajedno pogledamo moramo dvojiti dali je postojala namjera da se prijeteljima svojim osobnim pomogne ili je postojala namjera dali će se zaštiti gospodarstvo Rijeke i socijalna sigurnost radnika na tom području. Prema mojem mišljenju očito postoji mogućnost da i nije bila znači čisto ekononmska gospodarska ili socijalna namjera.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Željko Pecek.
Hvala lijepa. ne čudim se ovako kvalitetnom obrazloženju gospodina Plećka ukoliko osnovni elementit matematike ne štimaju. A sa 300 miliona kuna se nikako ne može otvoritti 4000 tisuće radnih mjesta ako je akvivalent 50 tisuća eura kao št oj to gospodin Plećko rekao. To su elementi matematike koji s uče u osnovnoj školi pa očito priprema baš nije bila dobra za ovo izlaganje.
Ovo kolega Pecek nije bilo ni na deset kilometara od ispravka netočnog navoda, nego polemička matematička rasprava sa zastupnikom. Pa može da. I replika poštovani zastupnik Slavko Linić.
Ja neću osporaavti matematiku jer moguće je sve moguće je. Ali postoji nešto drugo to trebate objasniti radnicima Lenca. Dapače ja očekujem d apomognete svojoj vladi sad da objasni radnicma željezare. Tisuću šesto radnika zbrojite koliko će koštati. Znate spašavamo ju već punih 12 godina. Neću govoriti koliko smo novca potrošili i mi u koalicijskoj vladi i vlada prije nas ali ja vidim da nitko ne želi reći radnicima željezare a to je 1600 njih, što im je sutra. A to je znate, nećemo raditi, nećemo vas spašavati izvolite doma dati ćemo poduzetnicima. Prem atome, ja ponovno velim, nije matematika uvijek 2 i 2 su 4. I tu je potrebno političkih odluka. I najljejpše je dati jamstvo, datia kredit i spasiti Lenac i željezaru i kroz poduzetništvo financirati poduzetnike. To je izvanredno. I naravno da nitko ne strada. Samo koji puta se nešto i poremeti. Prema tome, ja bih vam savjetovao, nemojte samo o prošlosti nova Vlada mora reći o željezari. Volio bih čuti što ćete svojoj vladi poručiti o željezari u Sisku.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik.
Zahvaljujem gospodinu Liniću što je rekao danije matematika 2 i 2 uvijek 4. Jer upravo kolega iz prošle Vlade je govorio da ja nemam pojma o matematici. To je prva činjenica. DRuga činjenica kada govorimo o svemu ostalome, o pitanju Viktora Lenca o pitanju željezare u Sisku onda moramo govoriti i o programima koji su uvijek postojali znači o samozapošljavanju radnika, poticanju na obrtništvo, poticanju na malo i srednje poduzetništvo. U što ste se u svojim programima, gospodine Linić, zajedno sa svima iz bivše Vlade hvalili, o postignućima koji ste imali. Da, na zasadama Hrvatske demokratske zajednice iz 1996. godine, kada su startali ti programima i kada se oformili ti programi za zapošljavanje poduzetnika, za subvenciranje poduzetnika, a nadam se da u jednoj Rijeci postoje veliki interesi za takve stvari i normalno da bi dio radnika onda iz "Viktora Lenca" prešao i zaposlio se u poduzetničkim firmama. Hvala.
Znači, došlo je do promjene i matematike, da 2 i 2 više nije 3 nego 4. I posljednji zastupnik, poštovani zastupnik Zdravko Sočković. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi kolegice i kolege. Do sada smo čuli puno kroz ova izlaganja različitih stavova, ali ne samo o osnivanju istražnog povjerenstva, već i o poslovanju i propasti praktično Brodogradilišta "Viktor Lenac". Brodogradilište "Viktor Lenac" je školski primjer sprege politike i gospodarstva i nelegalnog prelijevanja državnih sredstava u privatna, što gotovo uvijek u pravilu završi tragično i za tvrtku i za državu. Propast "Lenca" započela je onoga momenta kad je SDP došao na vlast, a gospodin Vrhovnik postao miljenik nove Vlade. Njegove sulude ideje o i zgradnji novih proizvodnih objekata, gdje bi radili novogradnju o kojoj nisu ništa znali, a napustili većinu poslova na remontu brodova, gdje su bili se dokazali i to su znali raditi, takva njegova odluka Vrhovnika je bila katastrofalna za Brodogradilište "Viktor Lenac". Ideja o megalomanskim investicijama bez pokrića koje nisu imale niti jedan ozbiljni ekonomski pokazatelj o opravdanosti takvih ulaganja i mogućnosti povrata kredita. Najveća tragedija te Vlade je bila u tome što nije imala snage na vrijeme zaustaviti i smijeniti gospodina Vrhovnika u njegovom rasipničkom pohodu i pustošenju državne blagajne i sredstava poreznih obveznika. Ali kako je on bio mezimče tadašnje Vlade, tako nijedan njegov kreditni zahtjev nije nikada odbijen, a nažalost nisu sve regije jednako tretirane i pomagane, što smo čuli u nekoliko navrata kod izlaganja. Sjetimo se gospodo Istarske banke, gospodin Jakovčić još malo da nije rekao da će se otcijepiti pod Italiju, pa je sanirano u roku 14 dana, pa malverzacija u Riječkoj banci sanirana u mjesec dana, a samo u jednoj našoj županiji, slavonskoj, u vukovarsko-srijemskoj 3 velike banke tada za naše pojmove, regionalne i Vukovarska i Cibalia i Županjska banka su nestale sa lica zemlje i nitko nije za njima zaplakao. Pomalo nas počima smetati, više, non-stop je turizam i brodogradnja, brodogradnja i turizam, usudio bih se reći kroz povlačenje svih ovih 15 godina. Mislim da bi trebali početi malo ravnomjernije i ravnopravnije razgovarati o regijama, a ne da jedni ostanu kao da žive u nekoj drugoj zemlji, a ne u Hrvatskoj. Drugi veliki promašaj gospodina Vrhovnika, govorim sada kao predsjednika uprave, je kupovina doka 11. Gospodo, to je bilo smeće koje je trebao netko platiti iz Amerike da se izveze i da ih oslobodi svih onih problema koje imamo sa zbrinjavanjem otpada. Čim je dovezen ovdje bio, odmah je rečeno da je kupljen za nekakvih 5 milijuna dolara, iako ja mislim da su oni morali barem milijun i po dati da se odveze, odmah na njega stavit, a ne da odmah nakon toga hipoteka 22 milijuna, više se ne sjećam dolara ili EUR-a za Kraku, pa iza toga još 11 milijuna EUR-a koji su dobiti od Privredne banke Zagreb. E sad, to je kvaliteta hipoteke. Na jednu staru olupinu koja ne vrijedi ništa, staviti joj 33 milijuna EUR-a. Procjene "Lenca" 47 milijuna EUR-a, gdje kaže zemljište toliko, infrastruktura, pa čak i obale i sve kad dodadu 47 milijuna, jasno je da nije vrijedilo ni trećinu toga. A nije problem samo, po meni, davanje privatnih jamstava, bilo ih je i prije, bit će i poslije sigurno ovoga, ali je problem možda što su većinski vlasnici barem na papiru bili stranci i mislim da si nisu zaslužili da imaju takav tretman. Sve što god je preko Vrhovnika zatraženo, da se unutra ubacili toliki novac i iza toga smo, gospodo, izgubili sve. MOram reći da ovim datim jamstvima, možda u dobroj namjeri, ali rezultat toga je bio katastrofalan, jer upravo davanjem tih silnih jamstava, svi, i kooperanti i radnici i svi drugi su stekli jedan dojam da iza "Lenca" stoji država, bez obzira koliki su dugovi može se raditi, treba se raditi i nema nikakvih problema. Međutim, upravo su obmanuti i radnici i dobavljači i kooperanti. Šta bi se desilo da nije bilo tih jamaca? Ne bi gospodo nastali ovakvi katastrofalni dugovi koje jenapravio "Lenac" već bi gospoda otišli u stečaj kao i sve normalne firme, gospodin Vrhovnik bi dobio nogu, kako je i zaslužio i ne bi stršio sa 130.000 kuna nekakvom plaćom, pa onda poslije se reklo, eto dobit će 10% od svoje plaće, 13.000 kuna, a to je još uvijek bilo tada barem 4 prosječne plaće kod nas u Slavoniji. Činjenica je da bode u oči svakoga čovjeka privrednika i ekonomistu, pa gdje su gospodo na tim nezrelim, znači, procjenama, na nikakvim hipotekama, to je kao kad bi ja na moj bicikl podigao milijuna EUR-a, otprilike takva vrijednost hipoteke, pa šta su radili onda hrvatska Vlada, ministarstva pojedina, banke koje su davale kredite, revizije, nadzorni odbori i svi drugi. Svi su dobili debelih novaca, a sve je propalo. Prema tome, danas ne treba gledati .... da nekome, gospodo, budu novci, a drugima radnici. Mislim da trebamo gledati realno. Ostalo je tamo 500 i nešto radnika. O njima se treba brinuti i voditi računa, ali smatram da u svakom slučaju trebamo voditi računa i o kooperantima i dobavljačima koji su izgubili silne novce, pa barem da im je država bila nadoknadila barem onaj dio koji se zvao PDV, gdje su PDV obračunali i morali platiti, a nikad se ništa nisu naplatili. Ja zato vjerujem da ovaj problem će svakako ostati na ovoj Vladi, ali evo da zaključim sa time, nije gospodo da nisu davana jamstva, daleko bi bila bolja situacija, jer ne bi bilo duga, otišli bi u stečaj i riješili se Vrhovnika koji je bio najveći teret upravo vladajućoj garnituri. Hvala lijepo.
Hvala. Replika, poštovani zastupnik Slavko Linić.
Moram opet o bankama i mogu prihvatiti raspravu o "Viktor Lencu" i o tome koliko je pogrešna odluka o odobravanju jamstava, ali ponovno spominjati banke, ja želim vrlo jasno reći, sve 3 slavonske banke otišle su u stečaj, ne za vrijeme koalicijske vlade, za vrijeme prethodne vlade, prije 2000. godine. Ova koalcijska Vlada, ako barem želimo govoriti o propustima oko "Lenca", onda želim reći, opljačkanu Poštanku banku od 800 milijuna kuna riješila je na taj način da je to danas državna kvalitetna banka i isto tako, privatnu pljačku u Riječkoj banci ili pljačku radnika u Riječkoj banci, također je Vlada riješila ne ulažeći ni jednu kunu u tu banku nego je samo opteretila vlasnike, a bili su stranci i bivši i novi. Prema tome ako ćemo govoriti, onda zaista znam i odgovoriti. Ova Vlada je pokazala da zna upravljati sa bankarskim krizama. Riješila je oba dvije bankarske krize, a prije prethodna ih nije riješila. Ne želim nikoga optuživati, ali ih nemojte nametati. Prema tome da je bila neka kriza u bankama u naše vrijeme u Slavoniji, vjerojatno bi se znali postaviti jer smo pokušavali rješavati krize. Pokušavali rješavati. I isto tako vrlo kratko. Znate pobrojite poticaje u poljoprivredi, sanacija u poljoprivredi, otpise potraživanja sa brodogradnjom pa ćete vidjeti da nekakva ravnoteža postoji. Tu su tako jednostavne brojke i zbrojite i vidjet ćete da je većinom zelena Hrvatska dobila više potpore iz proračuna nego plava iako to ne bi smio biti kamen smutnje, spoticanja i sukobljavanja.
Hvala. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Zdravko Šočković.
Ne mogu se složiti sa gospodinom Linićem, … [[Ne razumije se.]] ja sam ovo htio navesti samo kao jedan primjer da sve regije nisu jednako zastupljene, a reći ću jedan primjer kada je došao u poteškoće "Đuro Đaković" koji je imao pet puta više radnika od "Viktora Lenca" onda je jedva jedvice za cijeloga mandata iskamčio nekakvo jamstvo koje će vratiti i koje vraća od 3,2 milijuna eura, a gospoda iz "Lenca" sa 1200 radnika su dobili dvadeset puta toliko i neće ga nikad vratiti.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Dobro. Hvala lijepa. Zaključujem raspravu po ovoj temi. Molim da predstavnici klubova do petka prije podne i u petak zaključno sa prije podne dostave svoje usuglašene prijedloge članova povjerenstva, uključujući i predsjednika koji mora biti po Ustavu iz redova oporbenih stranaka parlamentarnih, potpredsjednika, tajnika. Sutra bi radi izostanka pretpostavki za raspravu o točci 2. pročišćenog dnevnog reda nastavili sa točkom 3. i dalje kako slijedi. Hvala lijepa. … [[Upadica se ne čuje.]] Nedostatci pretpostavki za održavanje rasprave na plenarnoj sjednici koja ima dva, a to je nedostatak mišljenja Vlade i nedostatak izvješća relevantnih odbora ovoga Doma. Nastavak sutra dame i gospodo u 9,30. Hvala lijepa. Drugo, Prijedlog za osnivanje istražnog povjerenstva za utvrđivanje činjenica u svezi sa izdanim državnim jamstvima kreditorima privatnog društva Brodogradilište Viktor Lenac, d.d., sada u stečaju. Predlagatelj je desetina zastupnika. Rasprava je zakjučena. Prvo ćemo glasovati o prijedlogu za osnivanje istražnog povjerenstva kao o prethodnom pitanju. Za odluku o osnivanju istražnog povjerenstva kao o prethodnom pitanju potrebna je većina glasova svih zastupnika. Članak 6., stavak 2. Zakona o istražnim povjerenstvima. Dakle 77 glasova za odluku o prijedlogu za osnivanje istražnog povjerenstva. Molim uključite se. Molim glasujte. Molim rezultat. Za odluku o osnivanju glasovalo je 115, suzdržana 3 i niti jedan protiv. Dakle donjeta je Odluka o osnivanju istražnog povjerenstva kao prethodnom pitanju ovom prijedlogu. Sada imamo na prijedlog odluke o osnivanju istražnog povjrenstva , amandmana je podnio Klub zastupnika HSSa. MOlim u ime predlagatelja prijedloga Odluke očitovanje predlagača na prijedlog ovoga amandmana.
Štovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Ovaj amandman HSSa se ne može prihvatiti. Ne iz razloga da tu se možda ne bi imalo što odgovoriti. Već jednostavno prijedlog je formuliran i odnosi se konkretno na jedan slučaj. I u ime 16 zastupnika koji su predlagači mogu reći da nemamo ništa protiv da se pokrene takva jedna slična inicijativa u nekom drugom obliku. Pa je sugestija predlagača da HSS krene sa svojom inicijativom. Ja sam duboko uvjeren d aće dobiti dobar dio potpore među zastupnicima. Da jedno drugo povjerenstvo odgovori i na ova pitanja. Hvala.
Hvala lijepa. MOlim predlagatelja, poštovani zastupnik Željko Pecek.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, mi cijenimo principijalni stav HDZa da se utvrde činjenice u svezi sa izdanim jamstvima za privatno društvo Viktor Lenac. I HSS upravo prredlaže da se ta principijelnost primjenjuje i kod drugih privatnih društava koja su dobila jamstva države u periodu od 1990. godine pa sve do 2004. godine. Bilo bi dobro aje upravo ta principijelnost podržana i kod našega prijedloga. I Bilo bi dobro da pokušamo to riješiti u jednom paketu. Međutim mi prihvaćamo i ovakovo obrazloženje, i naravno da ćemo kao zainteresirani ispitati sudbinu i ostalih jamstava koja su data za privatna poduzeća prema našim saznanjima to je nekoliko desetaka milijardi. I sudbina šće vjerojatno datih jamstava a i jednako tako i sudbina poduzeća biti jako interesantna za ovaj SAbor. Zato upravo i najavljujemo našu inicijativu oko ispitivanja sudbine datih jamstava i formiranju novih povjerenstava. Hvala lijepa.
A u pogledu amandmana?
Povlačim.
Hvala lijepa. SAda dajem na glasovanje prijedlog odluke o osnivanju istražnoga povjerenstva u tekstu kako ga je predložio predlagatelj. Molim uključite se. Molim glasujte. Ne o prijedlogu odlluke. Molim vas pažljivo pratite što, prijedlog odluke i osnivanju istražnog povjerenstva, u tekstu kako ga je predložio predlagatelj. Molim glasujte za to. Ja bih molio zastupnice i zastupnike da prate t ijek glasovanja. Molim rezultat. Utvrđujem da je sa 112 glasova za, 4 suzdržana i 3 protiv donesena odluka o osnivanju istražnog povjerenstva u tekstu kako je predložio predlagatelj. Sada imamo završnu glasovanje oko sastava istražnoga povjerenstva. Odbor za izbor i imenovanja na temelju prispjelih prijedloga pojedinih klubova je predložio sastav povjerenstva. Molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanja da obrazloži prijedlog Odbora za izbor i imenovanja.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Odbor je imao svoju sjednicu u 10,00 sati. I prijedlog je odluke o imenovanju istražnog povjernstva za utvrđivanje činjenica u svezi s izdanim državnim jamstvima kreditorima privatnog društva brodogradilišta Viktor Lenac d.d. u stečaju. Sljedeći. Nakon koordnacije između klubova, klubovi su predložili svoje kandidate. Poznato je da u ovakvim slučajevima povjerenstvo kada se sastavlja da obavezno predsjednik povjerenstva bude iz redova oporbe, da potpredsjednik bude iz redova vladajućih. Povjerenstvo broji 7 članova. Hrvatska stranka prava predložila je gospoidna Antu Đapića, i sa napomenom da ga predlažu za predsjednika. Hrvatska demokratska zajednica predložila je za potpredsjednika gospodina Šimu Prtenjaču te za članove Florijana Borasa, Branimira Glavaša. Hrvatska seljačka stranka predložila je gospodina Josipa Vreska. SDPe predložio je gospođu Dragicu Zgrebec i za tajnika je predložila Hrvatska demokratska zajednica gospodina Emila Tomljanovića. Imali smo još jedan prijedlog, to je prijedlog DCa, u osobi gospodina Frane Piplovića obzirom da je bilo ivše kandidata iz redova vladajuće koalicije gospodine Frano Piplović nije ušao u ovaj sastav povjerenstva. A po svemu sudeći biti će još povjerenstava, a prema imati će našu punu potporu da ga se nominira i kandidira u ime vladajuće garniture u sljedećem povjerenstvu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Hvala lijepa, otvaram raspravu! Poštovani zastupnik Furio Radin.
Budući da klub Nacionalnih manjina nitko nije pitao da predlaže nekoga zastupnika, mi nemamo takvih, mi predlažemo gospodina Šemsu TAnkovića.
Izvolite biti na svom mjestu. Poštovani zastupnik Ivo Josipović.
Pa evo iako govorim u ime kluba SDPa vi znate da je klub SDPa očito podržao i osnivanje povjerenstva i podržati će i ovaj sastav. Međutim upozoravamo da s obziorm na zadaću povjerenstva, dakle da i hrvatsku javnosti i stručnim tijelima kasnije a i ovom Saboru, prezentira istinu. DA za vjerodostojnost nije dobro da se u njemu nalaze osobe koje su predlagale neposredno osnivanje povjerenstva. I koje su, bilo s jedne bilo s druge strane vrlo goriljivo i uvjerljivo sve velikim uvjerenjem zagovarali ovo ili ono rješenje. Prilikom rasprave o osnivanju povjerenstva. Naš je prijedlog da razmotrite dali je sastav u kojem su angažirani zastupnici koji su seistakli u, i zainteresirani na kraju krajeva, dali je pravi i dali će dati onaj rezultat koji svi želimo.
Zahvaljujem. Prvo u pogledu opaske poštovanog zastupnika Furija Radina. ja sam u tri navrata pozivao sve klubove sa ovog mjesta pravodobno da dostave svoje prijedloge kandidata. Zadnji puta je to bilo jučer popodne. Dakle, pozivao sam u više navrata predsjednike klubova i sve zainteresirane da dostave svoje prijedloge kandidata i oni su ih dostavili. Oni koji su ih dostavili, su dostavili. Kolega Radin, izvolite.
Hvala lijepa. Ne sporim o tome što ste rekli sada. Sigurno je to tako, međutim, budući da ne postoji neki krajnji rok za kandidaturu, mi istaknemo sada.
Molim predsjednika Odbora za izbor i imenovanje, izvolite.
Kao predsjednik Odbora informiran sam da su svi klubovi obaviješteni da daju svoje kandidature i nema razloga da sumnjam u rad stručnih službi, jer stručne službe ovoga Odbora su dosada profesionalno i kvalitetno odrađivale ovaj posao. Dozvoljam mogućnost da se i to dogodilo. Ništa nije kasno ako nominirate i kandidirate, Odbor ništa ne odlučuju, Odbor samo eto iskristalizira jedan prijedlog pred Sabor, pa neka se izjasni i nadopuni taj prijedlog. Dakle, ovo je prijedlog Odbor. Ovo je još dodatni prijedlog, pa poslovnička procedrua poznaje mogućnost i takvu nek se Sabor o tome izjasni. Nemam ništa protiv. Zahvaljujem gospodinu Josipoviću na jednom kulturnom obraćanju ovome domu i iznošenju svoje primjedbe, vjerojatno i primjedbe svoga kluba, to je isto pravo, to isto nikome ne osporavam. Mogu samo reći da se zahvaljujem Hrvatskoj demokratskoj zajednici koja je mene kandidirala da budem potpredsjednik odbora. Upravo iz tih razloga što sam ocjenjivao da će biti takvih primjedbi i sugestija, nisam prihvatio. Pa, predlagala je moja stranka da budem tajnik tog povjerenstva, pa upravo iz tih razloga što sam ocjenjivao da će biti primjedbi, nisam prihvatio. A obaveza je moja poštivati volju stranke, obzirom da sam u obrazlaganju i iznošenju te problematike ovome domu, ušao dobrim dijelom u tu problematiku, želja mi je da objektivno, nepristrano pomognem radu ovoga povjerenstva. Toliko, za sada, ako ne bude više trebalo. Bit će još nešto reći.
Hvala. Poštovani zastupniče Šemso Tankoviću, je li vi, recite mi vaše mišljenje, vi ste kandidirani od strane kolege Radina.
Ja bih zamolio da ovaj put me isključite iz ovoga povjerenstva.
Nisam razumio, molim vas, vaše očitovanje ...
Obzirom da je ovaj prijedlog došao suviše kasno, ja molim da ga ne uključite u glasovanje. Odustajem.
Hvala lijepa. Ja ću dati sada na glasovanje slijedeći sastav Istražnoga povjerenstva, u cjelini: Za predsjednika se izabire poštovani zastupnik Anto Đapić, za potpredsjednika Šime Prtenjača poštovani zastupnik, za tajnika poštovani zastupnik Emil Tomljanović, za članove poštovani zastupnici: Branimir Glavaš, Florijan Buraz, Dragica Zgrebec i Josip Vresk. Za odluku je potrebna većina glasova nazočnih zastupnika, članak 6. stavak 3. Zakona o istražnim povjerenstvima. Molim, uključite se. Molim, glasujte. Molim rezultat. Utvrđujem da je sa 96 glasova za, 6 suzdržanih i 15 protiv prihvaćen predloženi sastav Povjerenstva. Puno sreće Povjerenstvu. Gospođe i gospodo nastavljamo sa sjednicom. Na redu je Prijedlog odluke o popisu trgovačkih društava od posebnog državnog interesa. Prije toga poštovana zastupnica Milanka Opačić u ime Kluba SDP-a. Izvolite.