Kolegice i kolege poslanici molim vas zauzmite svoja mjesta. Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 66. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH koje redovno prate rad našeg Doma, predstavnici medija. Na sjednicu su pozvani i predstavnici Kancelarije za reviziju institucija BiH, Izvozno-kreditne agencije, Savjeta nacionalnih manjina, čiji su izvještaji na dnevnom redu današnje sjednice. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Odsustvo sa sjednice opravdali su poslanica Milica Marković, a poslanik Mladen Ivanković Lijanović najavio je kašnjenje. Prema informaciji službe sjednici je prisutno 28 poslanika. Konstatujem da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim napomenuti sljedeće. Na dnevni red dodane su: Tačka 4. Zahtjev Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika. Tačka 5. Zahtjev poslanika Mate Franjičevića za razmatranje Predloga zakona o neradnim danima u vrijeme vjerskih praznika u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika. Tačka 28. Predlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine radi sprovođenja procedure za imenovanje jednog predstavnika akademske zajednice i jednog predstavnika nevladinog sektora u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Tačka 32. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o vojno-finansijskoj saradnji između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Turske i Implementacioni protokl o finansijskoj pomoći između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Turske. Tačka 36. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Konvencije o radnim odnosima (javne službe), broj 151 iz 1978. godine, Međunarodne organizacije rada. 2 Tačka 37. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Bosne i Hercegovine i Kraljevine Maroko o pravnoj pomoći u krivičnim stvarima. Tačka 38. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o pravnoj pomoći u građanskim i privrednim stvarima između Bosne i Hercegovine i Kraljevine Maroko. Tračka 39. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Sjedinjenih Američkih Država o razvojnoj saradnji za period 2012.-2016. Dopunjena je i tačka 8. Predlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatu vrijednost – predlagači: poslanici SDS-a i PDP-a, sa Mišljenjem Komisije za finansije i budžet, koje je negativno. Sa ranijeg dnevnog reda skinute su: Tačka 14. Izvještaj o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH za 2013. godinu, na zahtjev Komisije za spoljnu trgovinu i carine, zbog nepotpunosti izvještaja. Komisija je usvojila zaključak kojim zadužuje Upravni odbor Agencije da do 30.06. dostavi kompletni izvještaj o radu. Tačka 16. Informacija Savjeta ministara BiH u vezi s kršenjem ljudskih prava u oblasti obrazovanja (realizacija zaključka Predstavničkog doma usvojenog na nastavku 55. sjednice, održanom 28.10.2013. godine), a na zahtjev Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku, koja je tražila dopunu izbještaja. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Konstatujem da 66. sjednica Doma ima sljedeći: Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 65. sjednice Predstavničkog doma; 2. Poslanička pitanja: a) Komentari na dobivene odgovore, b) Nova poslanička pitanja; 3. Zahtjev poslanika Nike Lozančića za razmatranje Predloga okvirnog zakona o ograničenjima u raspolaganju javnim sredstvima u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika, zakon broj: 01-20-1-12/14, od 02.04.2014. godine, odgođeno izjašnjavanje na 65. sjednici Doma, održanoj 15.04.2014. godine; 4. Zahtjev Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-60/13, od 30.04.2014. godine; 5. Zahtjev poslanika Mate Franjičevića za razmatranje Predloga zakona o neradnim danima u vrijeme vjerskih praznika u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-21/14, od 08.05.2014. godine; 6. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o graničnoj kontroli – predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-1/14, od 08.01.2014. godine (drugo čitanje), odgođeno izjašnjavanje na 65. sjednici Doma, održanoj 15.04.2014. godine; 3 7. Predlog zakona o utvrđivanju visine plate zaposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Milorad Živković, zakon broj: 01-02-1-7/14, od 28.02.2014. godine (drugo čitanje), odgođeno izjašnjavanje na 65. sjednici Doma, održanoj 15.04.2014. godine; 8. Predlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatu vrijednost – predlagači: poslanici Mladen Bosić, Aleksandra Pandurević, Darko Babalj, Borislav Bojić i Vesna Krstović-Spremo, zakon broj: 01-02-1-8/14, od 04.03.2014. godine, sa Mišljenjem Komisije za finansije i budžet; 9. Predlog zakona o dopuni Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Denis Bećirović, zakon broj: 01-02-1-11/14, od 18.03.2014. godine (prvo čitanje); 10. Predlog poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH – predlagač: Privremena zajednička komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH za izradu predloga izmjena i dopuna Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01-02-4-172/14, od 29.01.2014. godine (drugo čitanje); 11. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o zahtjevu poslanika Nike Lozančića za razmatranje Predloga okvirnog zakona o olakšicama za zapošljavanje mladih osoba u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-13/14, od 07.04.2014. godine; 12. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Predlogu zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine – predlagači: poslanici Nermina Zaimović-Uzunović i Asim Sarajlić, zakon broj: 01-02-1-16/14, od 11.04.2014. godine (zakon po hitnoj proceduri); 13. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o predlogu zaključaka poslanika Denisa Bećirovića povodom rasprave o Predlogu zakona o raspolaganju nepokretnom vojnom imovinom – predlagač: poslanik Mirsad Đugum, zakon broj: 01-02-1-61/13, od 27.12.2013. godine (prvo čitanje), koji glase: 1) „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Savjet ministara BiH da u najkraćem mogućem roku dostavi usaglašeni Predlog zakona o raspolaganju nepokretnom vojnom imovinom s ciljem dinamizovanja bosanskohercegovačkog puta u članstvo u NATO-u, 2) Nakon što Parlamentarna skupština BiH usvoji navedeni zakon, Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Savjet ministara BiH da u najkraćem mogućem roku dostavi usaglašen Predlog zakona o državnoj imovini koji potpuno uvažava presudu Ustavnog suda BiH o državnoj imovini“; 14. Izvještaj o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Praćenje realizacije preporuka revizije učinka“, materijal Kancelarije za reviziju institucija BiH, broj: 01-16-1-428/14, od 21.03.2014. godine; 15. Izvještaj o aktivnostima Kancelarije za reviziju institucija BiH za 2013. godinu, broj: 01/4,02/3-16-1-423/14, od 20.03.2014. godine; 16. Izvještaj o radu Savjeta nacionalnih manjina BiH za 2013. godinu, broj: 01,02-39- 504/14, od 09.04.2014. godine; 17. Razmatranje analize odredaba krivičngo zakonodavstva u Bosni i Hercegovini kojima se uređuje krivičnopravni položaj maloljetnih počinilaca krivičnih djela, sa predlogom mjera, materijal Savjeta ministara BiH (realizacija zaključka Predstavničkog doma sa nastavka 57. sjednice, održanog 05.12.2013. godine), broj: 01,02-04-505/14, od 09.04.2014. godine; 18. Razmatranje inicijative poslanika Denisa Bećirovića sa nastavka 63. sjednice Predstavničkog doma, održanog 25.02.2014. godine, koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH („Službeni glasnik 4 BiH“, br. 33/06, 41/06, 81/06, 91/06, 91/07, 87/09 i 28/12), podnosim inicijativu, kojom se zadužuje Zajednička komisija za administrativne poslove Parlamentarne skupštine BiH da, u što kraćem roku, usvoji akte kojima se: a) ukidaju paušali profesionalno zaposlenim poslanicima i delegatima u Parlamentarnoj skupštini BiH, b) smanjuju plate poslanicima i delegatima u Parlamentarnoj skupštini BiH, c) smanjuju naknade materijalnih i drugih troškova poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH. S obzirom na tešku socijalno-ekonomsku situaciju u Bosni i Hercegovini pozivam Predsjedništvo BiH i Savjet ministara BiH da takođe pristupe smanjenju plata i drugih privilegija. Smatram da bi bilo korisno da tako ušteđena sredstva usmjerimo na formiranje Fonda za stipendiranje nadarenih studenata i učenika u Bosni i Hercegovini, broj: 01-50-1- 15-63/14, od 25.02.2014. godine, odgođena rasprava i izjašnjavanje na 65. sjednici Doma, održanoj 15.04.2014. godine; 19. Razmatranje inicijative poslanika Ante Domazeta sa nastavka 63. sjednice Predstavničkog doma, održanog 25.02.2014. godine, koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH pokrećem inicijativu da se paralelno ili nezavisno od promjene zakonskih propisa kojima se regulišu plate i primanja poslanika i drugih zvaničnika na nivou svih vlasti u BiH, kao čin kolektivnog ili individualnog odlučivanja, usvoje odluke o odricanju od određenih prava za koja smatramo da su u sadašnjim društvenim okolnostima neprihvatljiva kao oblik privilegija u društvu. O tim odlukama bilo bi razumno informisati javnost“, broj: 01-50-1-15-63/14, od 25.02.2014. godine, odgođena rasprava i izjašnjavanje na 65. sjednici Doma, održanoj 15.04.2014. godine; 20. Razmatranje inicijative poslanika iz Kluba SDA sa nastavka 63. sjednice Predstavničkog doma, održanog 25.02.2014. godine (inicijativa upućena predsjedavajućem Zajedničke komisije za administrativne poslove), koja glasi: „Klub poslanika SDA traži da Zajednička komisija za administrativne poslove, u skladu sa zahtjevima građana, ali i ranijim inicijativama nekih poslanika, odmah smanji i plate i sve privilegije poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH“, broj: 03/5-16-4- 243/14, od 17.02.2014. godine, odgođena rasprava i izjašnjavanje na 65. sjednici Doma, održanoj 15.04.2014. godine; 21. Razmatranje inicijative poslanika Denisa Bećirovića sa 64. sjednice Predstavničkog doma, održane 13.03.2014. godine, koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH („Službeni glasnik BiH“, br. 33/06, 41/06, 81/06, 91/06, 91/07, 87/09 i 28/12), podnosim sljedeću poslaničku inicijativu, kojom se zadužuje Savjet ministara BiH da najkasnije u roku od tri mjeseca od dana usvajanja ove inicijiative izradi i u parlamentarnu proceduru dostavi Predlog zakona o Vrhovnom sudu Bosne i Hercegovine“, broj: 01-50-1-336/14, od 21.03.2014. godine; 22. Razmatranje inicijative poslanika Denisa Bećirovića sa 64. sjednice Predstavničkog doma, održane 13.03.2014. godine, koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH („Službeni glasnik BiH“, br. 33/06, 41/06, 81/06, 91/06, 91/07, 87/09 i 28/12), podnosim sljedeću poslaničku inicijativu, kojom se zadužuje Savjet ministara BiH da u naredna tri mjeseca pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine kojim bi bilo predviđeno formiranje državnog ministarstva poljoprivrede, ishrane i ruralnog razvoja Bosne i Hercegovine“, broj: 01-50-1-337/14, od 21.03.2014. godine; 5 23. Razmatranje inicijative poslanika Zijada Jagodića sa 64. sjednice Predstavničkog doma, održane 13.03.2014. godine, koja glasi: „U skladu sa članom 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH upućujem poslaničku inicijativu Savjetu ministara BiH, kojom se inicira izmjena Uputstva o primjeni Zakona o javnim nabavkama u BiH, na način da: 1. Član 20. stav 1. tačka b) glasi: Prilikom obračuna cijena ponuda u svrhu poređenja ponuda, umanjiti cijene domaćih ponuda za preferencijalni faktor, i to: 20% za ugovore koji se dodjeljuju u 2014. do 2018. godine, 15% za ugovore koji se dodjeljuju od 2019. do 2022. godine, 10% za ugovore koji se dodjeljuju od 2023. do 2025. godine. 2. Član 20. stav 1. tačka d) alineja 3. glasi: u slučaju ugovora o nabavci roba, najmanje 50% ukupne vrijednosti robe koja se ugrađuje ima porijeklo iz Bosne i Hercegovine ili roba koja se ne proizvode u Bosni i Herecegovini, a koju uvozi, nudi i ugrađuje ponuđač iz Bosne i Hercegovine, i najmanje 50% radne snage za izvršenje ugovora su rezidenti iz Bosne i Hercegovine. 3. Da se u članu 20. stav 1. tačka e) briše. 4. Da član 20. stav 3. glasi: Odredbe ovog člana prestaju da važe 01. januara 2026. godine, izuzev tačke c) stava (1) ovog člana“, broj: 01-50-1-338/14, od 21.03.2014. godine; 24. Razmatranje inicijative poslanika Mate Franjičevića sa 64. sjednice Predstavničkog doma, održane 13.03.2014. godine, koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH („Službeni glasnik BiH“, br. 33/06, 41/06, 81/06, 91/06, 91/07, 87/09 i 28/12), podnosim inicijativu da Savjet ministara BiH pripremi i dostavi Parlamentarnoj skupštini BiH informaciju o stanju u oblasti vodoprivrede od zajedničkog interesa za BiH i Republiku Hrvatsku“, broj: 01- 50-1-339/14, od 21.03.2014. godine; 25. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za usaglašavanje teksta Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-44/13, od 20.09.2014. godine; 26. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za usaglašavanje teksta Zakona o dopuni Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 01-02-1- 49/13, od 29.10.2013. godine; 27. Predlog zaključka o formiranju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure imenovanja zamjenika direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u Bosni i Hercegovini – predlagač Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-574/14, od 29.04.2014. godine; 28. Predlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine radi sprovođenja procedure za imenovanje jednog predstavnika akademske zajednice i jednog predstavnika nevladinog sektora u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, broj: 01,02-34-2-487/14, od 17.04.2014. godine; 29. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o kreditu između Bosne i Hercegovine, koju predstavlja Ministarstvo finansija i trezora, i UniCredit Bank Austria AG, za finansiranje projekta „Modernizacija Univerziteta u Istočnom Sarajevu, Faza II-A“, broj: 01,02-05-2-518//14, od 14.04.2014. godine; 6 30. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine, Evropske komisije i Upravljačkog tijela sa sjedištem u Mađarskoj o integraciji sredstava iz Instrumenta pretpristupne pomoći u okviru Programa transnacionalne saradnje Jugoistočna Evropa za pomoć iz Evropskog fonda za regionalni razvoj u okviru cilja Evropska teritorijalna saradnja, broj: 01,02-05-2- 534/14, od 17.04.2014. godine; 31. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije u pogledu prekograničnog programa Bosna i Hercegovina – Crna Gora u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći za 2013. godinu, broj: 01,02-05-2-568/14, od 28.04.2014. godine; 32. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o vojno-finansijskoj saradnji između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Turske i Implementacioni protokl o finansijskoj pomoći između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Turske, broj: 01,02-05-2-585/14, od 06.05.2014. godine; 33. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Dopune br. 1 Sporazuma o finansiranju o državnom programu za Bosnu i Hercegovinu u okviru IPA komponente za pomoć u tranziciji i izgradnji institucija za 2011. godinu, broj: 01,02-05-2-569/14, od 28.04.2014. godine; 34. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Evropske konvencije o pitanjima autorskog prava i srodnih prava u okviru prekograničnog emitovanja putem satelita, broj: 01,02-05-2- 425/14, od 21.03.2014. godine; 35. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Konvencije Međunarodne organizacije rada o kolektivnom pregovaranju, broj 154 iz 1981. godine, broj: 01,02-05-2-483/14, od 04.04.2014. godine; 36. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Konvencije o radnim odnosima (javne službe), broj 151 iz 1978. godine, Međunarodne organizacije rada, broj: 01,02-05-2-586/14, od 06.05.2014. godine; 37. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Bosne i Hercegovine i Kraljevine Maroko o pravnoj pomoći u krivičnim stvarima, broj: 01,02-05-2-587/14, od 06.05.2014. godine; 38. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o pravnoj pomoći u građanskim i privrednim stvarima između Bosne i Hercegovine i Kraljevine Maroko, broj: 01,02- 05-2-588/14, od 06.05.2014. godine; 39. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Sjedinjenih Američkih Država o razvojnoj saradnji za period 2012.-2016., broj: 01,02-05-2-589/14, 06.05.2014. godine; 40. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Protokola između Bosne i Hercegovine i zemalja Beneluksa (Kraljevine Belgije, Velikog Vojvodstva Luksemburga i Kraljevine Holandije) o primjeni Sporazuma između Evropske zajednice i Bosne i Hercegovine o readmisiji lica koja borave bez dozvola (Provedbeni protokol), broj: 01,02-05-2- 482/14, od 04.04.2014. godine. Prelazimo na realizaciju pročitanog i usvojenog dnevnog reda, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 65. sjednice Predstavničkog doma Zapisnik ste dobili. Imate li primjedbi? Ne vidim prijavljenih, zaključujem raspravu. 7 Prelazimo na drugu tačku, Ad. 2. Poslanička pitanja a) Komentari na dobijene odgovore
Ja ću vrlo kratko. Dakle poslanici Stranke za BiH skoro godinama se bave pitanjem knjiženja nepokretne vojne imovine itd., i između ostalog ja sam postavio pitanje entitetskim organima nadležnim za imovinsko-pravne odnose, dakle narodski rečeno gruntovnice, jer je Ministarstvo odbrane ustvrdilo da su nadležni organi u entitetima osporili aktivnu legitimaciju Ministarstvu odbrane u proceduri usklađivanja podataka vezanih za te lokacije. Odgovor iz Federalne uprave za geodetske poslove je nedovoljan, neprecizan i nejasan, ali je odgovor iz Geodetske uprave RS-a vrlo precizan i tačan, vjerovatno. Oni tvrde da nikad 8 nisu osporili aktivnu legitimaciju, ne Pravobranilaštvu, jer nije išlo Ministarstvo odbrane preko Pravobranilaštva nego je direktno se obraćalo, nego je u pitanju nepotpuni zahtjev. Dakle, u pitanju su nepotpuni zahtjevi vezani za usklađivanje podataka one 63 lokacije o kojim mi mjesecima i godinama pričamo. Ovdje je nama u više navrata tvrđeno od strane Ministarstva odbrane da je spremno, spremno, spremno itd. Dakle, ja ću naravno postaviti i pitanje Ministarstvu odbrane na ovu konstataciju i dostaviću im u prilogu odgovor nadležnog organa u RS-u vezano za ove poslove. Dakle, ljudi tvrde da im nije osporena aktivna legitimacija, nego da njihovi zahtjevi nisu bili potpuni. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći, uvaženi kolega Zijad Jagodić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, dopredsjedavajući, uvažene kolegice i kolege poslanici, gosti, sve skupa vas pozdravljam. Ja bih želio da dam komentar na odgovore koje sam dobio na prethodno postavljena poslanička pitanja a koja su se odnosila prije svega na oblast zaštite životne okoline, odnosno problematiku emisija i imisija u zraku. Poznavajući oblast tražio sam od entitetskih i kantonalnih nadležnih ministarstava prostornog uređenja da se izjasne koje su nepravilnosti i nedostaci uočeni prilikom provođenja propisa na terenu, što su i odgovorili. Kada su u pitanju propisi iz RS-a, dakle iz Ministarstva za prostorno uređenje odgovoreno je da su tokom 2009. godine usvojili odgovarajuće propise iz oblasti zaštite životne okoline čime su u velikoj mjeri prilagodili standarde, odnosno direktive u ovoj oblasti na terenu. Međutim, od uočenih nepravilnosti i nedostataka, naveli su neke, među kojima su identični kao na području Federacije. Od Federalnog ministarstva prostornog uređenja takođe ističu da su od 2003.-2010. godine izmijenili propise iz oblasti zaštite okoline ali da nedostaci, odnosno propusti koje oni uočavaju odnose se prije svega na kontrole najvećih termo-energetskih uređaja, dakle objekata koji emituju preko dozvoljene emisije koncentracije u zrak, međutim ističu se problemi. Dakle, propisi postoje ali oni koji bi redovno vršili te kontrole u skladu sa direktivama još uvijek nemamo tu. ... da jedan izuzetno veliki prostor za sve one oblasti koje se tiču energetike, kroz građevinarstvo, mašinstvo, hemiju i usluge održavanja, kao i mjerenja. Prije svega ovo je izuzetno zanimljivo pitanje kao i odgovor koji ukoliko bi ovu stvar riješili puno bi unaprijedili oblast, ne samo čišćeg zraka i zaštite okoliša, nego bi prije svega mnoge stvari riješili u oblasti zagađenosti zraka, smanjenja protivpožarnih eksplozija, povećeli ekonomičnost, energetske uštede, ali povećali zaposlenost. Imao bih još potrebu da odgovorim na pitanje, na inicijativu koju sam postavio ali evo dvije minute su pa ne znam ako mi dozvolite odgovoriću ukratko. Dakle, inicirao sam smanjenje stope doprinosa za zdravstvo s ciljem povećanja ili preusmjeravanja tih sredstava u PIO. I jedan i drugi fond entitetski su pozdravili ovu inicijativu, međutim iz Ministarstva zdravstva se ne slažu i smatraju da ih treba još više. Smatram da je upravo u ovoj inicijativi velika ušteda, a na kraju 9 krajeva i mogućnost smanjenja bespotrebnih investicija i izdvajanja troškova u neke oblasti za koje .../nije završio rečenicu/... Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi članovi Kolegija, kolegice i kolege. Ja sam postavila poslaničko pitanje na 63. sjednici koje se odnosilo na rad Komisije za državnu imovinu, odnosno upit je bio o kriterijima, o odlukama i vrijednostima, odnosno površinama nekretnina koje je Komisija izuzela iz zabrane o raspolaganju državnom imovinom. Pa evo, ja moram konstatovati da sam dobila odgovor na pitanje ali je takav odgovor da bih zamolila sve kolegice i kolege da pažljivo pročitaju i pitanje i odgovor. Vrijedi pažnje. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Senad Šepić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Ja sam prije dva mjeseca postavio pitanje svim nivoima vlasti u BiH na osnovu kojih su principa i kriterija vlade na tim nivoima dodjeljivale finansijsku podršku i subvenciju državnim i privatnim preduzećima i koji su bili efekti te podrške. Mediji su naime objavili da je preko 500 miliona maraka na različitim nivoima podijeljeno državnim i privatnim preduzećima, pa sam u skladu s tim htio da vidim koji su efekti svega toga. Nakon dva mjeseca samo je nekoliko ministarstava dostavilo, kantonalnih ministarstava, odnosno vlada, dostavilo te odgovore. Ja, evo ponovo apelujem i danas ovdje da se ponovo proslijedi, posebno entitetskim vladama i svim entitetskim ministarstvima, dakle da dobijemo cjelokupan odgovor na ovo pitanje koje, siguran sam, interesuje sve nas u BiH. Hvala.
Zahvaljujem. S obzirom da sam i ja dobio odgovor od Vlade Unsko-sanskog kantona, veoma šturi, oni kažu da je – Budući da Vam je vrlo dobro poznato materijalno-finansijsko stanje u Agenciji za privatizaciju Unsko-sanskog kantona nismo u mogućnosti dostaviti nikakvu dokumentaciju vezanu za privatizaciju gore navedenog preduzeća. Ja ih molim i ovdje javno obećavam da ću platiti sve troškove koji budu izašli iz fotokopiranja navedene dokumentacije, da mi samo dostave adekvatan odgovor. Znači, tražim dopunu odgovora, spreman sam snositi troškove fotokopiranja. 10 Prelazimo na b) Nova poslanička pitanja Prvi se javio uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja ne postavljam poslanička pitanja na svakoj sjednici, niti tretiram onu problematiku u kojoj mogu sam doći do odgovora, ali dese se nekada neke stvari koje nisu jasne i koje nije moguće istražiti, niti dobiti informacije bez postavljanja poslaničkog pitanja. Na tragu toga ja danas Vijeću ministara BiH postavljam poslaničko pitanje koje glasi – Koji su razlozi rukovodili Vijeće ministara BiH da spriječi odlazak delegacije Vijeća ministara BiH u Evropsku komisiju u Brisel 29.04.2014. godine na pripremni-tehnički sastanak za narednu, dakle jučerašnju i današnju, rundu razgovora u okviru strukturalnog dijaloga o pravosuđu? Tražim da se dostave detaljna objašnjenja ovakvog postupka. Također tražim da se navede pravni osnov po kojem Vijeće ministara BiH zahtijeva odgovornost ključnih nosilaca pravosudnih funkcija BiH – predsjednika Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, predsjednice Suda BiH i glavnog tužioca BiH zbog njihovog odlaska na isti sastanka u Brisel. Desila se zapravo jedna vrlo neuobičajena stvara. Sve države u pristupu EU jedva čekaju kada će stići poziv iz Brisela da idu na sastanke, da raščišćavaju, razjašnjavaju pitanja i ispunjavaju uvjete kako bi što prije pristupili u EU, a naše Vijeće ministara je učinilo jednu potpuno atipičnu stvar, donijelo je odluku da delegacija Vijeća ministara ne ide na zakazani sastanak od strane Evropske komisije. Nevjerovatna stvar. Ponašaju se kao da BiH prima EU u BiH, a ne EU da prima BiH u EU. Nešto što je potpuno atipično. I ja molim da se detaljno objasne razlozi zbog čega se to dogodilo. I drugo pitanje je još teže pitanje, dakle od ovog pitanja – Odakle pravo Vijeću ministara da zahtijeva odgovornost bilo koga iz oblasti sistema sudske vlasti koja je samostalna, nezavisna, u okviru postupaka koja sudska vlast u BiH poduzima? Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Mirsad Đugum. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege. Ispred Kluba SBB-a podnosim jednu inicijativu, inicijativa je za rekonstrukciju Vijeća ministara, a u skladu sa članom 143. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, smjena ministra vanjskih poslova BiH, doktora Zlatka Lagumdžije. Klub poslanika smatra da je ovaj razlog opravdan, jer je u događajima od 07.02.2014. godine kao u svim okupljanjima Plenuma građana do danas iskazano masovno nezadovoljstvo 11 radom dosadašnje vlasti i eksplicitno tražena smjena ministra vanjskih poslova. Inicijativu dostavljamo u pismenoj formi.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovane koleginice i kolege. Ja svoje pitanje takođe upućujem Savjetu ministara i upravo predsjedavajućem, vezan je za uspostavu centralnog skladišta radioaktivnog otpada koji je veoma problematičan u ovoj zemlji i koji je trebao odavno biti završen i zatvoren, ali kao što vidimo Savjet ministara nije odgovorio na ovo pitanje i problem se dalje komplikuje. Dakle, moje pitanje glasi, s obzirom da postojeća privremena skladišta radioaktivnog otpada ne ispunjavaju uslove za bezbjedno skladištenje svog radioaktivnog otpada koji se nalazi u BiH, molimo informaciju – Kada će Savjet ministara odrediti konačnu lokaciju, odnosno objekat koji će nakon rekonstrukcije i opremanja ispuniti zahtjevane uslove i međunarodne standarde za skladištenje radioaktivnog otpada? I pod dva – Kada će Savjet ministara odgovoriti na zahtjev Državne regulatorne agencije za radijaciju i nuklearnu bezbjednost za formiranje komisije za pripremu prijedloga lokacije centralnog skladišta radioaktivnog otpada u BiH? Do sada je svog člana predložila samo Vlada RS-a. Dakle, ukoliko to brzo ne uradimo BiH je odobren projekat od 250 hiljada eura za sređivanje centralnog skladišta koje moramo riješiti u najkraćem roku i ako se to ne dogodi ova sredstva će propasti. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja imam par pitanja Vijeću ministara. Dakle, budući da je BiH pozvana od strane EU da razmotri svoj klimatski i energetski okvir do 2030. godine, te da je to ujedno i poticaj za razvoj infrastrukture i zapošljavanje međunarodnih grant sredstava i bh ekonomije uopšte – Šta je po tom pitanju do sada učinjeno? Vijeću ministara takođe drugo pitanje, obzirom da je Vijeće ministara u okviru svojih nadležnosti 2013. godine predvidjelo izradu Strategije gašenja šumskih požara u BiH kao i Strategiju sigurnosti prometa na cestama – Šta je do sada u tom pogledu učinjeno i da li će Vijeće ministara u ovoj 2014. godini uspjeti iste pripremiti? Ministarstvu prometa i komunikacija – Šta se čini na usklađivanju domaćih propisa iz oblasti transporta opasnih materija sa AKI-em? Da li funkcioniše Vijeće za sigurnost saobraćaja i da li je nešto konkretno poduzeto u pogledu rada istog, a posebno na smanjenju smrtnih žrtava u saobraćaju? Šta se čini na obnovi i deminiranju desne strane plovnog puta rijeke Save? I šta se 12 čini na potpisivanju najvažnijih konvencija Međunarodne pomorske organizacije IMO, kao što su SOLAS, MARPOL i STCW? I ministarstvu, entitetskim ministarstvima poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva, kao i Vladi Brčko Distrikta njihovom odjeljenju, koje glasi – Koliko je ukupno poticajnih sredstava u 2011., 2012. i 2013. godini uloženo u sektor poljoprivrede po opštinama i kakvi su efekti istih? Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Adnan Bašić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. I ja kao i moj poštovani kolega, gospodin Đugum, u ime Kluba Saveza za bolju budućnost BiH u Parlamentu BiH pokrećem poslaničku inicijativu za smjenu resornog ministra u Vijeću ministra Zekerijaha Osmića uz kratko obrazloženje. Sticajem životnih okolnosti gospodo ja sam u životu morao da budem pripadnik, i ponosan sam na to i dan danas, dviju armija – JNA daleke '64. i svoje posljednje u kojoj sam bio Armije BiH čiji sam penzionisani oficir. Sve što je u vezi Oružanih snaga moje domovine i moje države BiH i mene pogađa ili emotivno ili ljudski. Neprimjeren način ponašanja resornog ministra, koji je dat u pismenom obrazloženju za podnošenje ove ostavke, molim da pročita moja poštovana kolegica, jer vi znate zbog čega ja lično ne mogu, da niko ne vadi moje riječi iz konteksta ovoga svega što slijedi. Hvala vam lijepa. Molim kolegicu da pročita.
U skladu .../kratko prekinut snimak/... Parlamentarne skupštine BiH dostavljamo inicijativu za rekonstrukciju Vijeća ministara BiH i tražimo smjenu ministra odbrane BiH gospodina Zekerijaha Osmića. Dana 12.05.2014. godine u Kasarni Kozara u Banja Luci održana je zvanična ceremonija povodom obilježavanja Dana Trećeg pješadiskog puka Oružanih snaga BiH i Dana Vojske RS-a. Ministar odbrane BiH nije adekvatno i odgovorno reagirao na zloupotrebu te ceremonije od strane predsjednika RS-a koji je u svom obraćanju Oružane snage BiH predstavio kao entitetsku vojsku, kao ni na intoniranje entitetske himne na proslavi od državnog značaja. Ministar odbrane BiH je time učestvovao u antiustavnom rušenju Oružanih snaga BiH od strane predsjednika RS-a i drugih predstavnika tog entiteta, kao i u kršenju protokola koji je ranije utvrdilo Ministarstvo na čijem je čelu. Iz navedenih razloga pokrećemo ovu inicijativu za rekonstrukciju Vijeća ministara.
Zahvaljujem. Poslanik Beriz Belkić ima riječ. Izvolite.
Evo ja sam maločas komentarišući odgovore najavio ovo pitanje, dakle pitanje je za Ministarstvo odbrane BiH, a glasi – Kako komentarišete odgovor Republičke uprave za 13 geodetske i imovinsko-pravne poslove RS-a na vašu tvrdnju da vam je osporavana tzv. aktivna legitimacija u procesu usklađivanja podataka o državnoj imovini? U prilogu dostavljam pomenuti odgovor.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Mato Franjičević. Izvolite.
Gospodine predsjedatelju, kolegice i kolege. Ja imam dva zastupnička pitanja. Jedno je prema Vijeću ministara, a drugo je prema Direkciji za evropske integracije. Ovo prema Vijeću ministara glasi – Je li činjenica da u sastavu radne skupine za usklađivanje pravnih propisa BiH s pravnom stečevinom EU nema predstavnika županija/kantona rezultat opravdanih i legitimnih razloga i ako da, koji su oni, ili je, naprotiv, rezultat jednostranih političkih interesa usmjerenih na voluntarističku interpretaciju ustavnog uređenja BiH? Pitanje za Direkciju za evropske integracije glasi – Jesu li postojeće radne skupine za usklađivanje pravnih propisa BiH s pravnom stečevinom EU utemeljene sukladno odgovarajućim važećim pravnim normama? Tu prije svega mislim na Odluku o formiranju radnih skupina iz 2005. godine. Podpitanje, s obzirom da znam da nisu, jer nisu u skladu sa ovom Odlukom – Može li se na pravno nepropisan način vršiti usklađivanje pravnih propisa s pravnom stečevinom EU? Ovo je pitanje, ponavljam još jednom, za Direkciju za evropske integracije. Hvala.
Zahvaljujem. Poslanica Nermina Ćemalović ima riječ. Izvolite.
Gospodine dorpedsjedavajući dozvolite da pozdravim Vas i sve prisutne. Imam dva poslanička pitanja. Prvo poslaničko pitanje upućujem Vijeću ministara BiH – Kada će biti rješen status malograničnog prelaza u Tržačkim Raštelima? Naime, građani Tržačkih Raštela kao i Unsko-sanskog kantona su zainteresirani za što skorije stavljanje ovog malograničnog prelaza u funkciju, jer mnogi građani iz Tržačkih Raštela imaju obradivu zemlju sa obje strane rijeke Korane koja čini granicu između naše države i Republike Hrvatske. Drugo pitanje upućujem Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice BiH – Kada će Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH podnijeti Parlamentarnoj skupštini BiH godišnji izvještaj o pojavama diskriminacije u BiH i u vezi s tim predložiti konkretne zakonodavne i druge mjere? 14 Naime, u skladu sa članom 8. stav 3. Zakona o zabrani diskriminacije Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH dužno je jednom godišnje izvještavati, posredstvom Vijeća ministara BiH, Parlamentarnu skupštinu BiH o pojavama diskriminacije u BiH i u vezi s tim predlagati konkretne zakonodavne i druge mjere. Obzirom da je Zakon o zabrani diskriminacije donesen 2009. godine, a da do tada nismo dobili navedeni izvještaj molim hitan pisani odgovor Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH na postavljeno pitanje. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Poslanik Anto Domazet ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Moje zastupničko pitanje odnosi se na pitanje stavljanja na dnevni red Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH godišnjih ili mjesečnih izvještaja o ekonomskim trendovima u BiH koje objavljuje redovno Direkcija za ekonomsko planiranje. U tom smislu je pitanje – Zašto Vijeće ministara BiH nikada do sada, počev od 2009. godine, nije stavilo na dnevni red ovo pitanje? Obrazloženje kratko: Vijeće ministara BiH je na 79. sjednici, održanoj 05.03.2009. godine, razmotrilo i usvojilo Prijedlog mjera o nadležnosti Vijeća ministara BiH za ublažavanje uticaja globalne ekonomske krize na privredu BiH. Direkcija za ekonomsko planiranje je zadužena da u vezi sa navedenim prati kretanje makroekonomskih pokazatelja i da izvještaj o kretanju mjesečno dostavlja Vijeću ministara. Dirkecija je takođe zadužena da informaciju dostavlja mjesečno Parlamentarnoj skupštini BiH u svrhu praćenja uticaja svjetske ekonomske krize na ekonomiju BiH. Dakle, Direkcija za ekonomsko planiranje redovito radi ove izvještaje, a jednom godišnje i godišnji izvještaj. Dakle, moje pitanje je vezano za ignoriranje ovako važnog problema i praktično onemogućavanje da Parlamentarna skupština stavi u fokus svog rada ekonomsku situaciju u BiH. Vi ćete vidjeti danas iz dnevnog reda da mi raspravljamo izvještaje nekih institucija redovito, mjesečno, kvartalno itd., a jedan izvještaj o ekonomskim kretanjima u BiH, godišnji izvještaj, nema pravo građanstva na ovoj, na ovom Domu. To je zaista poražavajuće. I ja želim da na kraju kažem da ovo pitanje treba shvatiti i kao inicijativu da se izvještaj za 2013. godinu obavezno nađe na prvoj narednoj sjednici Zastupničkog doma. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Boško Tomić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Uvažene kolege, gospodine ministre i ostali gosti. Veoma čest slučaj u BiH je da pravosnažne sudske presude se ne realizuju i da poseban problem imaju oni koji se vode kao izbjeglice i nalaze se na prostoru RS-a. Jedan od tih se 15 obratio i meni gdje ima pravosnažnu presudu koja je postala pravosnažna 2010. godine i do dana današnjeg nije realizvana. S toga postavljam pitanje Opštinskom sudu u Sarajevu – Šta je sa presudom Opštinskog suda u Sarajevu broj R-1628/99 u korist Maunaga Ratomira iz Semizovca privremeno nastanjenog u Višegradu? Pomenuta presuda je postala pravosnažna 24.01.2010. i do danas nije realizovana. Moje je pitanje – Kada će presuda biti realizovana? Hvala.
Zahvaljujem. Poslanik Dragan Vrankić ima riječ. Izvolite.
Hvala lijepo. Kratko ću, dva zastupnička pitanja. Prvo je faktički obnova pitanja, naime odnosi se na Vijeće ministara i Komisiju za integrirano upravljanje granicom. Sad će skoro godina dana od kad je Hrvatska ušla u EU. Znali smo za te probleme, oni koji su ovih dana putovali na jug mogli su vidjeti da se ništa nije pozitivno promijenilo, da se na granici Doljanima čekalo po 3, 4 sata, Gabela Polje i dalje ostaje problem, nismo dobili ni jedan odgovor, a bilo je pitanja, ne samo za ovaj dio prelaza na magistralnom pravcu M17, nego i na ostalim prostorima BiH. Evo, ja samo obnavljam to pitanje, da vidimo šta se učinilo, još uvijek nije kasno s obzirom da je pred vratima i turistička sezona. Drugo zastupničko pitanje se odnosi za raspodjelu prihoda i kriterije temeljem kojih se oni donose između Federacije, odnosno između entiteta, pa onda unutar same Federacije, posebno sa aspekta ponukan činjenicom da sam sinoć vidio na dnevniku da će Vlada Federacije kupovati od privatnika firme. Koliko ja znam da je naša intencija suprotna, trebamo privatizirati firme a ne da ih Vlada Federacije kupuje, ovaj, tako da evo mislim u toj ukupnoj politici raspodjele prihoda želio sam viditi kriterije po kojim osnovama, da vidimo je li se nešto promjenilo od onoga što je bilo u duhu ... Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Poslanik Senad Šepić ima riječ. Izvolite.
Ja odustajem, pismeno ću dostaviti.
Zahvaljujem. Poslanica Aleksandra Pandurević ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. 16 Naime, prema Zakonu o sukobu interesa Centralna izborna komisija bila je obavezna voditi Registar poklona koje su primili i na zakonom propisan način prijavili izabrani i imenovani zvaničnici i savjetnici. Pa molim Centralnu izbornu komisiju da mi dostavi podatke iz Registra poklona za period od 01.01.2011. do 01.02.2014. Hvala.
Zahvaljujem. Malo izvinjenje poslaniku Petru Kuniću, mislio sam da je odustao. Izvolite, riječ ima poslanik Petar Kunuć.
Hvala predsjedavajući. Ja sam ovo pitanje u dva navrata postavljao u ovom Parlamentu, radi se o jednom vrlo važnom pitanju od državnog interesa, a odnosi se na izgradnju mosta na Savi kod Gradiške. Svima je nama poznato da autoput je izgrađen unazad nekoliko godina i završen a da nema izgradnje mosta, odnosno nema dogovora između BiH i Hrvatske o izgradnji mosta. Ja sam uspio doći do jednog sporazuma gdje se kaže da će se realizaciji izgradnje tog mosta prići po hitnom postupku, dakle ubrzo. No međutim veo tajne je pokrio to važno pitanje i nemamo nikakvih informacija. Ne trebam vam govoriti šta se dešava kod praznika Uskrsa i drugih praznika vjerskih, državnih, kada naši građani dolaze u BiH, uglavnom je orjentacija čitava Srednja Bosna prema Banja Luci, odnosno prema Gradiškoj, ljudi čekaju po tri, četiri sata. Pa, ne mogu shvatiti da postoje državne institucije, a da su tu nemoćne entitetske institucije, da postoje dežavne institucije da niko ne pokreće to pitanje. Pa, ne mogu shvatiti tu nebrigu od izvršne vlasti pa do Predsjedništva, ako hoćemo. Nije suština da Hrvatska nema sredstava. Hrvatska je uložila u svoju infrastrukturu, cestovnu infrastrukturu milijarde, dakle a da ne može uložiti ne znam dodatnih 50, 60, 100 miliona za izgradnju tog mosta, spajanje sa autoputom. Koji su to razlozi? Da li su to politički razlozi? Onda organi ove vlasti trebaju da uspostave kontakt i da se to riješi, i to žurno riješi. Da li su personalni razlozi, da li postoje personalne neke netrpeljivosti na relaciji vlasti u BiH i Hrvatske? Dakle, postavljam pitanje, od Predsjedništva, Savjeta ministara, Ministarstva saobraćaja i veza da odgovore na ovo pitanje i da se pokrenu neke aktivnosti da se priđe izgradnji toga mosta. Pa nemojte molim vas, nemojmo biti ..., dakle prevazišli smo Albaniju svojevremeno u svojim aktivnostima i stvaranju identiteta. Ovdje ljudi insistiraju na državnosti države, identitetu države, država nije u stanju jednostavne stvari da riješi. Pa, postoje interesi koji nadilaze neke sopstvene ili neke grupacijske, grupne interese, a ovo je interes jedan vrlo, vrlo važan, državni interes. Hvala.
Zahvaljujem. Poslanica Ismeta Dervoz ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, gošće i gosti. Imam dva zastupnička pitanja za ovu sjednicu. Sarajevsko naselje Otoka u općini Novi Grad sa 3.653 stanovnika prema nezvaničnim podacima popisa iz 2013. godine ima poraznu 17 statistiku zagađenja zraka i okoliša. Umjesto da se pozabave mogućnostima rješenja ovog problema nadležni su odlučili još više otežati život stanovnicima naselja. Samo 50 metara od stambenih zgrada i 100 metara od Osnovne škole „Mehmedalija Mak Dizdar“ i Dječijeg vrtića „Dunja“ planira se izgradnja benzinske pumpe, i uz dva već postojeća trećeg poslovnog objekta. Stanovnici Otoke se odlučno protive, potpisuju se peticije, upućuju apeli, ali bez rezultata. Pitanja upućujem načelniku općine Novi Grad i očekujem odgovor u pisanoj formi – Zbor čega nije provedena javna rasprava i na koji način ste reagirali na dosadašnje apele i obraćanja stanovnika sarajevskog naselja Otoka? Na osnovu kojeg regulacionog, urbanističkog plana i ekološkog istraživanja je donesena odluka o gradnji benzinske pumpe i poslovnog objekta u naselju Otoka? Moje drugo pitanje. Uz sudjelovanje 144 zemlje u Milanu će se u periodu od 01. maja do 31. oktobra 2015. godine održati EXPO 2015., manifestacija koja u šest mjeseci trajanja zemljama, gledano iz brojnih aspekata, daje veliku mogućnost za promociju i ostvarivanje suradnje. Zemlje sudionice se za ovu manifestaciju pripremaju godinama unaprijed, zemlja domaćin Italija još od 2009. godine. U zemljama regiona, nama najbližim, projekti i planovi za EXPO 2015. su gotovo završeni. Prema dostupnim podacima u BiH je tek 24.04.2014. godine održan prvi sastanak koordinacionog tima. Pitanje upućujem Ministarstvu spoljne trgovine i ekonomskih odnosa i Vijeću ministara BiH i molim odgovor u pisanoj formi – Kako to da se ovoliko kasni u pokretanju aktivnosti za sudjelovanje na EXPO 2015.? Šta se planira i u kojim rokovima se treba provesti da naša zemlja bude dostojno predstavljena na ovoj manifestaciji? Koliki je iznos planiranog budžeta, ukoliko je planiran, a ukoliko nije šta su pretpostavke troškova i kako će biti obezbijeđeni? Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Slavko Jovičić ima riječ. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, uvaženi predstavnici Savjeta ministara. Poslaničko pitanje radi poslaničkog pitanja, a inicirao me je profesor Domazet, samo da podsjetim da podržavam ovu inicijativu, da sam to pokrenuo 2008. godine i 2009. obnovio i nikad ništa od toga. Mnogi oni kojima upućujemo poslanička pitanja znaju, od opštine, kantona, entiteta i do naših institucija, koje smo mi osnovali, da ni u kakvoj obavezi nisu da odgovore na bilo čije poslaničko pitanje, jer znaju da neće snositi nikakve sankcije. Istina ima poštenih, odgovornih ljudi na čelu institucija koji ozbiljno shvataju naša pitanja, a ima i onih koji znaju da nikakve, ponavljam, sankcije neće snositi i baš ih briga šta neki poslanik ovdje u parlamentu nekoga pita i kakvo mu postavlja poslaničko pitanje. Niti je kad odgovorio, niti će odgovoriti. I sad sam rekao – iz prošlog mandata, baš sam gledao u registru, na dva poslanička pitanja nikad nisam dobio odgovor iz prošlog mandata, a evo kraj je i ovoga. I šta da ja uradim sad, da budem samo na broju Centra civilnih inicijativa koji vrši monitoring Parlamenta, da oni me evidentiraju kao da sam ja nešto radio, kao da sam ja nešto postavljao, kao da sam se ja za nešto borio, eto to je za njih važno. Kao što znaju ovi da nije važno da odgovore na bilo čije poslaničko pitanje, jer neće da odgovore, jer nema sankcija, tako i ovi samo stave crticu pored mog imena ili nekog od 18 kolega, kao nešto sam ja pitao. Šta, kome je to važno? Zato je ovo bilo poslaničko pitanje radi nikakvog pitanja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Poslanik Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine zamjeniče predsjedavajućeg, uvažene koleginice i kolege, poštovani ministre. Moje pitanje upućeno je Savjetu ministara odnosi se na to – Koliki je broj institucija BiH koje u prošloj godini i u prva tri mjeseca ove godine nisu dostavili Parlamentarnoj skupštini BiH informaciju o provođenju Zakona o slobodi pristupa informacijama? U skladu sa Zakonom, dakle, sve institucije su dužne dostavljati tromjesečni izvještaj sa statističkim podacima, dakle podnešenih zahtjeva, način njihovog rješavanja, kao i na koja su se pitanja zahtjevi odnosili. Nažalost svjedoci smo da najveći broj institucija kontinuirano ne dostavlja ovu informaciju Parlamentarnoj skupštini. U tom smislu zahtjevam da mi Savjet ministara dostavi informaciju koje su to institucije i koji su razlozi zbog čega one ne dostavljaju informaciju redovno, tromjesečne informacije o provođenju Zakona o slobodi pristupa informacijama kao važnog Zakona u smislu transparentnosti njihovog rada, a i sprečavanju korupcije. Hvala.
Zahvaljujem. Poslanik Nermin Purić ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici. Ja imam tri zastupnička pitanja. Prvo od njih upućujem Vladi Unsko-sanskog kantona, pitanje glasi – U kojoj je fazi uspostavljanje unsko-sanske regionalne deponije i koliko su općine u Unsko-sanskom kantonu uključene u proces uspostavljanja iste, te koja su njihova prava i obaveze u odnosu na ovaj projekat? Drugo pitanje upućujem Vladi Federacije BiH, odnosno resornom Ministarstvu za turizam – Da li Vlada Federacije BiH u narednom periodu ima u planu ikakve promjene u pogledu funkcioniranja turističkih zajednica u Federaciji BiH u smislu ponovnog uspostavljanja općinskih i turističkih zajednica kao dobrog modela razvoja turizma na lokalnom nivou i poticanja jedinica lokalne samouprave na veći stepen aktivnosti kada je u pitanju iskorištavanje turističkih potencijala na njihovom području? Sljedeće pitanje je također za Vladu Federacije BiH – Da li je Vlada FBiH u posljednje tri godine davala financijsku potporu firmama sa područja Unsko-sanskog kantona? Ako jeste koje su to firme u pitanju, o kojim se iznosima sredstava radi i kakvi su efekti tog posla? Hvala lijepo. 19
Zahvaljujem. Poslanik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Ma evo, moje pitanje je inicirano nedavnom viješću iz medija, da je Nadzorni odbor Kantonalne bolnice u Zenici smijenio direktora te zdravstvene ustanove zato što je upozorio Vladu Zeničko-Dobojskog kantona i Fond zdravstvenog osiguranja da zbog nedostatka elementarnih uvjeta nije više u stanju osigurati kvalitetnu zdravstvenu zaštitu stanovništva. Meni je žao što se čovjek odlučio na tako hazarderski čin, jer znam da se radi o vrsnom liječniku koji je pokušao da osigura minimum minimuma zdravstvene zaštite stanovništvu kantona u kome postoje najveći zagađivači i zraka, i vode, i tla u ovoj državi, i u kome, koji ne uživa nikakve beneficije ni u zdravstvu, bez obzira na činjenicu da su mnogobrojna oboljenja za koje u mnogim drugim sredinama stanovnici i ne znaju. On je apelirao, ja sam pitao i upozoravao na činjenicu da javna poduzeća u vlasništvu Federacije koja su u značajnom dijelu skoncentrirana na prostoru Zeničko-Dobojskog kantona, a među njima mislim na Javno poduzeće Elektroprivreda BiH sa rudnicima uglja Kakanj, Zenica i Breza za koje u ovom trenutku, provjereni podaci jutros, Javno poduzeće Elektroprivreda BiH duguje obračunatih a ne uplaćenih 70 miliona KM. Zbog tih neuplaćenih sredstava Kantonalna bolnica u Zenici ne može funkcionirati. A zbog činjenice da ne može funkcionirati, vidite niko nije smijenio direktora Elektroprivrede niti nekog u Vladi Federacije koja bi trebala to osigurati, nego je smijenjen direktor bolnice koji je upozorio na činjenicu da ne može pružiti minimum zdravstvenih usluga zato što nema sredstava. To je moguće samo kod nas. Da ne spominjem da to isto Javno poduzeće uz još jedno Javno poduzeće, mislim na Željeznice Federacije BiH, duguju samo njih dvoje preko 200 miliona KM za obračunate a ne uplaćene doprinose. Moje pitanje je ponovo jednostavno, pitao sam prije ko je dopustio da se to, neko je dopustio očigledno, pitao sam je li to kažnjivo? Nisam dobio nikakve odgovore. Sad pitam Federalno ministarstvo energije, rudarstva i industrije Federacije BiH – Kada će javna poduzeća u vlasništvu Federacije, a osobito mislim na Javno poduzeće Željeznice Federacije BiH i Javno poduzeće Elektroprivreda BiH sa rudnicima uglja u sastavu Elektroprivrede BiH, izmiriti obračunata a ne uplaćena dugovanja po osnovu poreza i doprinosa koja prelaze iznos od 200 miliona KM? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zadnji koji se prijavio, uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Ja sam se sada prijavio za jednu inicijativu. Dakle, ona ide prema Vijeću ministara i glasi – Pokrećem inicijativu prema Vijeu ministara da hitno zajedno sa Kolegijem Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH započne konsultacije sa predsjednicima klubova u Predstavničkom domu u cilju hitnog donošenja Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorističkih aktivnosti. U prilogu dostavljam pregled stanja do sada urađenog i moguća rješenja. 20 Mislim da nema potrebe objašnjavati zašto je nužno i hitno ovu stvar riješiti, jer imamo i sankcije, imamo štetu za sviju, itd. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujemo raspravu. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda, Ad. 3. Zahtjev poslanika Nike Lozančića za razmatranje Predloga okvirnog zakona o ograničenjima u raspolaganju javnim sredstvima u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika, odgođeno izjašnjavanje na 65. sjednici Doma, održanoj 15.04.2014. godine Podsjećam da smo na prošloj sjednici odgodili izjašnjavanje o ovoj tački zajedno sa još četiri tačke i usvojili zaključak kojim je Savjet ministara zadužen da na osnovu materijala o ovim tačkama dnevnog reda pripremi Predlog zakona o smanjenju javne potrošnje, uključujući plate i naknade, te je dat rok od 10 dana kako bi Dom mogao odlučivati o predlozima. Kako Savjet ministara nije dostavio Predlog zakona u roku koji je zaključkom određen, ova tačka, kao i ostale četiri, uvrštena je u dnevni red današnje sjednice. Savjet ministara BiH je u međuvremenu dostavio obavještenje o zaključcima u kojem je pored ostalog navedeno da je rok od 10 dana neprimjereno kratak, te da je Minsitarstvo finansija i trezora BiH zaduženo da u roku od 45 dana pripremi Predlog politika plata i naknada u institucijama BiH za period 2015.- 2018. godina, kao i Predlog odgovarajućih izmjena zakona kojim se reguliše utvrđivanje plata u institucijama BiH. Nadam se da ste ovo obavještenje dobili od Savjeta ministara. Jeste, jel' tako? Dobro. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Evo, ja ću vrlo kratko iz prostog razloga jer sam ja predložio ovaj zaključak u uvjerenju da će se na osnovu materijala, o kojim smo razgovarali na prošloj sjednici i uopšte poznatih činjenica, moći nešto uraditi do danas. Očigledno za to nije postojala volja, a prije svega, po mom mišljenju, nije postojalo razumijevanje situacije u kojoj se mi definitivno nalazimo, kad je riječ o ovim stvarima. Ja stvarno neću trošiti vrijeme na ove formalno administrativne aspekte, jer tu smo majstori za sve moguće kombinacije, niti ću spominjati amandman na Ustav, niti usklađenost, neusklađenost, itd., mi smo sebe jednostavno doveli u situaciju da je pitanje i sada kada bismo nešto uradili na planu smanjenja naših primanja, itd, da li bi javnost to prihvatila, da tako kažem, sa razumijevanjem ili bi i to bilo tumačeno na način da je to i dalje vrdanje od strane 21 ovog Parlamenta. Ja sam potpuno uvjeren, ja ne znam da li vi dijelite miljenje samnom, da mi moramo nešto uraditi vezano za ove naše plate. Stvari su potpuno neodržive. I što se mene tiče, dakle bez obzira i na ova objašnjenja Vijeća ministara, mišljenja, itd., ja ću glasati za svaki od ovih prijedloga u nadi da će barem nešto od ovoga proći, jer smo jednsotavno propustili priliku da sistematski na jedan korektan, miran način stvari napravimo kako treba. Sad smo došli u jednu situaciju gdje ja nemam namjeru izaći iz ove sale ne podržavajući bilo koju mogućnost da ovu stvar dovedemo u koliko toliko prihvatljiv nivo u odnosu na ukupnu situaciju i na ukupne prilike u zemlji u kojoj živimo. Evo, više se neću javljati ni po jednoj tački. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Pa evo, mi smo prošli put zaista mnogo vremena govorili o ovom Predlogu zakona i, dakle izvjesno je, kao što sam Savjet ministara kaže, da on zadire u nadležnosti nižih nivoa vlasti. Ali je ostalo nejasno na koji način je mislio Savjet ministara da reguliše sve nivoe vlasti s obzirom da je on rekao da treba da se Fiskalno vijeće odredi o sadržaju ovog Zakona. Kao što vam je poznato u Fiskalnom vijeću sjede ministar finansija na nivou BiH, sjede entitetski ministri finansija i to znači da će biti zastupljen državni i entitetski nivoi. Šta je sa kantonalnim nivoima, kako oni gledaju na taj problem? Dakle, mislim da RS-a je završila sa tim procesom kod sebe, ona je završila sve ono što se zove smanjivanje javne potrošnje na različitim nivoima. I zbog toga smo i prošli put govorili da je ovo zakon koji ne može na istovjetan način, prvo zadire u entitetske nadležnosti, a onda i ne može se na isti način da se implementira, od državnog do lokalnog nivoa. Tako da mislim da ovaj zakon danas treba završiti, a sve dalje inicijative dobro su došle od strane Savjeta ministara. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Niko Lozančić. Izvolite
Zahvaljujem uvaženi predsjedatelju. Ma evo, iako sam i sam znao otprilike kakav se odgovor može očekivati kad je u pitanju bilo kakva konkretna aktivnost na planu otklanjanja mogućih šteta za realan sektor u ovoj državi, jer nije ovo prvi put, mi nažalost nemamo od općina do državne razine nemamo ni jedan prijedlog mjera da vidimo kako ćemo se suočiti sa činjenicama da nam kasa postaje sve praznija. Ja sam se usudio, da ne budem ovako malo pretenciozan, i drznuo, pa predložio nekakav set mjera za koji mislim da nije nikakvo zadiranje ni u čije nadležnosti, ali jest zadiranje u mnoge džepove koji se nekontrolirano pune, zahvaljujući činjenici da ove oblasti nisu precizno propisane, ni zbog čeg drugog. I mi o rastrošnosti, nije ovo samo pitanje plaća, o rastrošnosti sredstava za reprezentaciju, sredstava za zakupe, sredstava za mnoge druge privilegije, govorimo godinama kad razmatrama izvješća revizije i završi se sve mrtvo slovo na papiru. Ja sam predložio ono što smo mi svi zaključivali da Vijeće ministara nam dostavi, a eto Vijeće ministara 22 još uvijek misli da o sadržaju ovog Zakona treba upoznati Fiskalno vijeće. Eto kao Fiskalno vijeće se ne može samo sjetiti da bi trebalo smanjiti javnu potrošnju, jer je ona očigledno postala toliko velika da je, pogotovo entitetske i niže razine više ne mogu pratiti, nema para. I ja sam predložio nešto što mislim da je realno. Ovaj Prijedlog zakona, sam uvjeren, neće onemogućiti funkcioniranje niti jedne razine vlasti. Neće niko osjetiti, znači u funkciniranju. Ovaj Prijedlog zakona će samo ograničiti preveliku rastrošnost u raspolaganju javnim sredstvima, i ništa drugo. Nisam ja ovdje ovim Zakonom predložio da se reguliraju plaće na entitetskim i nižim razinama, ali sam morao definirati okvirno. Najvišu platu, nisam ovim Zakonom čak rekao kolika će biti plaća u državi, rekao sam kolika smije biti najveća plaća, a ostale utvrdit će Vijeće ministra izmjenama Zakona o plaćama. I isto to se odnosi na entitete, na kantne, na općine, itd. Ne mislim da je ovo zadiranje u bilo čiju nadležnost, međutim uvažavam da svak ima svoje pravo da misli da je to tako. I ja vas zamoljavam, znači da se danas ovaj Dom izjasni o ovom zahtjevu i nadam se i o Prijedlogu zakona. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja sam prošli put bio protiv odlaganja izjašnjavanja i protiv toga da se ovaj set zakona dostavlja Vijeću ministara, jer sam u tom momentu već znao kako se Vijeće ministara izjasnilo o Zakonu gospodina Živkovića. Pretpostavio sam da mi nikakv drugi odgovor od ovog Vijeća ministara nećemo dobiti od onog kojeg smo prije neki dan dobili. Iz tog odgovora je potpuno jasno da ovo Vijeće ministara nema namjeru da se bavi ovom problematikom. Ovo Vijeće ministara ima namjeru da odlaže bavljenje ovom problematikom za period kroz projekciju od 2015. do 2018. godine. To jasno proizilazi iz njihovog odgovora, i to je nešto što je potpuno neprihvatljivo. Zato je dobro da se ovi zakoni danas nalaze na dnevnom redu. Zakon gospodina Lozančića će biti podržan od strane SDA i u pogledu procedure, a i u pogledu samog sadržaja, dakle i u pogledu hitne procedure i samog sadržaja, jer on u dobrom dijelu je saglasan s onim što su politički stavovi i inicijative i prijedlozi koje je SDA u ovom Domu do sada zastupala i ulagala ili podnosila. Naš je stav da maksimalna plaća u BiH bude 5 prosječnih plaća, ovdje se predlaže 4,5, mi nemamo ništa protiv toga da to bude 4,5 i da onda sve plaće u BiH budu ispod toga. Dakle, za nas je ovo, prihvatljiva ova inicijativa. I odmah da kažem, da se ne javljam povodom tačke dnevnog reda vezano za Zakon gospodina Živkovića, to je vezano za ovu problematiku, mi imamo tamo amandman, mi ćemo podržati naravno svoj amandman, pokušat ćemo da taj svoj politički stav ugradimo u Prijedlog kojeg je gospodin Živković predložio. Ako to prođe mi ćemo podržati zakon. Mi ćemo Živkovićev zakon, Zakon gospodina Živkovića podržati i ako ne prođe naš amandman. Konačno je, dakle vrijeme da se nešto na tom planu uradi u BiH. Jer, pazite od protesta koji su bili 07. februara je proteklo toliko vremena da su se do sada mogle donijeti mjere i primijeniti mjere, kada je ova oblast u pitanju. Očigledno je da nema dobre volje da se to uradi, a to proizilazi i iz pisma kojeg smo dobili kao izjašnjenje od Vijeća ministara. Hvala vam. 23
Zahvaljujem. Prvi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi kolega Božo Ljubić. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, zastupnice i zastupnici. Prije nego što bilo što kažem o ovom Zakonu želim vas samo izvijestiti da ubuduće u ovom Parlamentu nastavljam djelovati kao nezavisni zastupnik. Isto tako želim jasno reći da podržavam ovo Vijeće ministara, podržat ću također sve prijedloge koji dolaze iz Vijeća ministara ovdje na Parlament, kao i sve konstruktivne prijedloge ovdje u Parlamentu od bilo koga došli, kao što sam i do sada radio. Hvala lijepo. Dakle, što se tiče ovoga Zakona mi smo juče na užem i širem Kolegiju razgovarali o ovoj materiji, s ciljem da realiziramo intencije svih predlagatelja i zakona i inicijativa. I budući da imamo očitovanje Vijeća ministara da su oni prihvatili obvezu da izrade sveobuhvatan prijedlog zakona koji će regulirati, odnosno smanjiti plaće, pa i ovaj dio javne potrošnje vezane za djelatnike institucija na razini BiH, a da će preko Fiskalnog vijeća, kako sam ja shvatio, da tako kažem, preporučiti i ostalim razinama vlasti, na neki način signalizirati njima da urade isto u svojoj domeni, tako da nisam shvatio, dakle odluku Vijeća ministara kao zadiranje u bilo koje druge razine vlasti, jer sam shvatio da oni pripremaju sveobuhvatan zakon koji se odnosi na institucije BiH. I stoga je, dakle, Prošireni kolegij, većinom glasova, donio jednu preporuku da se do toga roka, koji je Vijeće ministara sebi zadalo, odgodi izjašnjavanje o ovim točkama dnevnog reda koje su navedene i koje znamo, koje su bile tretirane u zaključku zadnje sjednice Doma kada je odgođeno izjašnjavanje. Ono što ja želim reći osobno o ovoj stvari, ponovit ću ono što sam rekao već ranije. S obzirom na ukupnu, hajde da tako kažem, gospodarsku, socijalnu, fiskalnu i svaku drugu situaciju u BiH, sigurno da i mi zastupnici u državnom Parlamentu trebamo, da tako kažem, u najmanju ruku simbolički pokazati da smo spremni nositi taj teret. Međutim, ukoliko se to završi samo na ovom Parlamentu zapravo to neće utjecati na smanjenje javne potrošnje, možda će uticati na smanjenje personalne potrošnje 50-tak ljudi. Prema tome, ja se bojim ukoliko mi danas pristupimo izjašnjavanju o svim ovim točkama dnevnog reda da možda neće proći ni jedan ovaj prijedlog i onda da nećemo na kraju krajeva uraditi ništa od onoga što se nadam da se svi zalažemo. Ali u svakom slučaju ukoliko do toga dođe ja osobno mogu reći ja ću podržati ovaj prijedlog gospodina Lozančića, podržat ću i amandmane SDA, podržat ću i Zakon gospodina Živkovića, za ostale ne znam vidjet ćemo. Ali ja želim ovdje potpuno racionalno reći da smatram da je bolji način da dođemo do onoga što trebamo doći, do svi što želimo, da sačekamo da Vijeće ministara napravi jedan sveobuhvatan prijedlog. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Niko Lozančić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem. 24 Ja ću se ograničiti samo na raspravu o Prijedlogu zakona kojeg sam ja dostavio u proceduru, znači, pošto je sad na redu ta točka dnevnog reda. Zašto ja insistiram da se danas izvrši, obavi izjašnjavanje o Prijedlogu ili zahtjevu za hitni postupak i o Zakona? Ukoliko Vijeće ministara želi rok od 45 dana, može u roku od 45 dana napraviti još bolje rješenje, tim istim rješenjem može u završnim odredbama staviti da se stavlja van snage Zakon koji mi eventualno danas usvojimo, ako usvojimo. A ako ne usvojimo ovaj Zakon, pogotovo niko ne smeta Vijeću ministara da ono napravi sveobuhvatan prijedlog, ali sam protiv toga da se odgađa izjašnjavanje o mom Zakonu u iščekivanju hoće li neko drugi nešto uraditi. Znači, svi možemo se danas izjasniti, možemo prihvatiti, možemo odbiti, ja mislim da sam dovoljno obrazlagao razloge za prihvaćanje, uvažavam svačiju političku volju i mislim da je danas vrijeme da okončamo proceduru što se tiče ovog Prijedloga zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Beriz Belkić, replika. Izvolite.
Pa, ja sam se javio za repliku, vrlo slično ću reći ovo što je gospodin Lozančić rekao. Kolega Ljubić je upravu i sigurno je i izvjesno je da bi sistemski uređenje ove problematike bilo daleko korisnije, itd. Ali ja sam i maločas govorio, mi smo sebe doveli u situaciju, po mom mišljenju, mi moramo nešto uraditi ako imamo iole razumijevanja i poštovanja prema ukupnoj situaciji u zemlji i očekivanjima ljudi. Dakle, ovo o čemu je Lozančić govorio, ako usvojimo i Zakon kojeg je predložio gospodin Živković, pa za 45 dana, ja ne vjerujem da će to Vijeće ministara uraditi, ali ako uradi za 45 dana nikakav nije problem i nije nam prvi put da stavljamo van snage sve ono što bi bilo u koliziji sa tim sistemskim pristupom kojeg bi Vijeće ministara uradilo, ali ja apsoluno ne vjerujem da ćemo mi to vidjeti. Pogledajte kad smo dobili mišljenje o Prijedlogu zakona gospodina Živkovića, kad je prvo čitanje bilo o tom Zakonu i kad se očekivalo mišljenje o tom zakonu, dobili ga prije 3 dana, dobili ga 12. Dakle, ne vjerujem da će Vijeće ministara u ovom mandatu apsolutno predložiti ovom Parlamentu bilo kakvo rješenje, a pogotovo sistemsko. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvažena poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Pa, ja mislim da je pravo kolege Belkića da on sumnja, ali ja isto tako mislim da nije korektno da mislimo da jedino ovaj Dom ima pravo da razmišlja na način da misli kako da riješi ovaj problem, a da svi ostali su nesvjesni stanja u kome se nalazimo, pa oni to nisu u stanju nego ćemo mi predlagati kako da to urade ili bar mjere u kojima da se kreću od entitetskog do lokalnog nivoa. Nije korektno to jednostavno. Možda je takvo stanje u Federaciji, vjerovatno jeste. Mi vas moramo podsjetiti da je RS u nekoliko navrata vršila to usklađivanje i smanjivanje plata. Kad poredite pomoćnika ministra ili ministra sa ostalim primanjima na drugim nivoima, na nivou BiH i na nivou Federacije to su neuporedive stvari. Dakle, nemojte da pretendujemo, i Vi i gospodin Lozančić, da pretendujemo da je sva savjest ovdje u ovim klupama. Ima još ljudi koji 25 imaju savjest, koji tačno znaju šta treba da rade u institucijama u kojima se nalaze. I zato ne prihvatamo ni pomisao na to da neko odavde uređuje kako će se to rješavati na nivou entiteta, bar ne na nivou RS-a.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Saša Magazinović. Izvolite.
Vrlo kratko, gospodinu Belkiću. Nije sporno da kao opozicioni zastupnik kaže da on sumnja da će Vijeće ministara uraditi nešto ili da je u stanju nešto uraditi. Međutim, ovdje je meni nešto potpuno, potpuno nejasno. Pa zar nije upravo gospodin Belkić predlagač zaključka na prošloj sjednici kojom je ovaj materijal otišao u Vijeće ministara, gdje je Klub SDP-a i tačno je i Klub SDA bio protiv toga. Znači, na prošloj sjednici je gospodin Belkić mislio da je to dobro i predložio da materijali idu Vijeću ministara na izjašnjenje, a danas tvrdi da Vijeće ministara nije u stanju to uraditi, pa samo ne znam jel' se igrao s nama prošli put ili se danas igra. A ako bude trebalo u nastavku možemo nastaviti i o principijelnosti, i o uštedama, i o radu u raznim komisijama. Da se ne bi više javljao ja ponavljam stav od prošle sjednice, dakle SDP će podržati i Zakon gospodina Živkovića i ovaj Zakon o kome govorimo i nama nije kao zastupnicima trebao nikakav zakon da krenemo u uštede. Hvala.
Zahvaljujem. Druga replika, uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Evo kolega Magazinoviću, ja u principu kad sam u Parlamentu nikad se ne igram, dakle uvijek ozbiljno govorim. I zaključak koji sam ja predlagao je išao u pravcu da mi dobijemo za 10 dana dokumenat, ne analizu, ne mišljenje, ne mogućnosti itd., nego da dobijemo dokumenat. Dokumenat nismo dobili, propustili su šansu ljudi da to urade. Ja sam potpuno siguran da su mogli uraditi jer je toliko materijala i toliko priče o ovoj cijeloj materiji je na stolu, da tako kažem, da se je to moglo uraditi. I zbog toga, i maločas kad sam diskutovao, dakle da mi uradimo, da se mi osiguramo da smo nešto uraditi. Ako Vijeće ministara uradi, i imam pravo da ne vjerujem da neće, ali ako uradi, jasno sam rekao, naravno da postoji mogućnost da se stavi van snage sve ono što bi bilo u koliziji sa tim mogućim sistemskim rješenjem kojeg bi Vijeće ministara predložilo. A što se tiče ovih pojedinačnih, o čemu je kolegica Majkić govorila, plata pomoćnika, nepomoćnika, itd., ja uopšte o tome nisam govorio. I kad je riječ o savjesti, pa pokazali smo da nismo, apsolutno nisam ni mislio da smo mi jedina savjest ovdje, naprotiv.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Petar Kunić. Izvolite. 26
Hvala predsjedavajući. Pa naime, suštinsko pitanje leži u onome što je rekla gospođa Majkić. Ja ne znam zašto zabadava raspravljamo o ovome. Zaista sa čuđenjem, ja gospodina Belkića znam jako puno, znam njegovu želju da proširi nadležnosti i znam ciljeve, ali pravna norma nadilazi želje, ograničenja. Nadležnost je veoma važna stvar. Znate, o nadležnosti se vodi računa po službenoj dužnosti, svako, od onog činovnika običnog pa nadalje, morate voditi računa po službenoj dužnosti. Ja sam prošli put govorio da Kolegijum bi morao imati ili ekspertsku službu koja bi selekcionirala stvari koje nisu u skladu sa nadležnošću. Mi dobivamo ovdje niz materijala za koje je ovaj Parlament nenadležan i gube se sati i sati. I pored tog gubljenja vremena mi imamo vrlo neozbiljne konfrotacije, stalno držimo tenzije. To je veoma štetan način rada ovog Parlamenta, a nema šanse da prođe. Ako je nekom statistički stalo da prikaže broj zakona koliko je srušeno u ovom Parlamentu od strane predstavnika iz RS-a mislim da ne dobiva više tim ništa, to je nekad vrijedilo. To je se nekad valoriziralo i cijenilo, danas su vremena ta prošla. I mislim da bi ubuduće kad predlažemo zakone, zakonske propise, morali voditi računa prevashodno o nadležnostima. Molim vas, oni koji su komunicirali sa predstavnicima iz zemalja koji imaju složene pravne sisteme, Švajcarsku ili Kanadu, pa zamislite da tamo nešto dođe za što nije Parlament nadležan, to je nezamislivo. Tamo je nadležnost, Njemačka, tamo je nadležnost najvažnija stvar i poštuje se. Nećemo postići na ovaj način ništa, nećemo postići. Samo postižemo stalne konfrotacije i gubljenje vremena na ovakvim sjednicama. Mene čudi da tu predlažu neki ljudi za koje smatram da su ozbiljni i da poznaju te stvari. To je na neki način tablica množenja, već svi znamo, ne moramo svi biti pravnici da bi to znali. I mislim da je to uzaludno. Postoji Ustav, postoje zakonski propisi koji se moraju poštovati, to je pravna država, u protivnom je nema, onda će biti samovolja. Gdje ćemo otići onda. Hvala.
Zahvaljujem. Diskusija, uvaženi kolega Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege. Mi raspravljamo o Zakonu, okvirnom zakonu o ograničavanju i raspolaganju javnim sredstvima u BiH. Ja pozdravljam dobru namjeru predlagača ovog Zakona, gospodina Nike Lozančića, zastupnika u Zastupničkom domu, i mislim da iz ovoga prijedloga se može mnogo toga uzeti kao jedan pozitivan primjer da ovaj Parlament želi se suosjećati sa postojećom situacijom u BiH, odnosno sa građanima BiH. Samo, evo žalosti jedna činjenica što otprilike imamo, znači postoji ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] ... danas sam nešto tih, ne znam šta je reći, jel'. Danas imamo na dnevnom redu otprilike 5 točaka sličnog sadržaja, kad je u pitanju evuliranje prava i obaveza zastupnika, odnosno 27 uposlenika u institucijama BiH. Ovaj Zakon govori za prostor cijele BiH, zato ga je predlagač i nazvao, znači okvirni zakon, okvirni, koji bi dao nekakave preporuke onim, i točno se zna šta su nadležnosti općina, šta su kantona, županija, šta su entiteta, šta je država. Prema tome, predlagač je ovdje bio vrlo iskren i dobronamjeran. Ali imamo jedan problem ako bismo usvojili sve ove zakone danas, i ove prijedloge, i inicijative, onda ne znam došli bismo do jednog vrlo nejasnog stava, na kraju same sjednice ne bismo znali uopće šta bi primjenjivali. Ali u svakom od ovih inicijativa i prijedloga ima štošta toga dobro što bismo mi trebali napraviti. Ali ima jedna druga stvar ovdje, ove inicijative su, vidim ovdje od 14.02., mislim Klub zastupnika SDA, od 25.02. mislim gospodin Bećirović i gospodin Domazet, gdje govori čak da treba prekršiti i Ustav da bi se smanjile naknade, odnosno plaće poslanicima i izaslanicima u Domu naroda, da se obzirom da je narod na ulicama, i vrlo je značajno i bitno čuti glas naroda, glas građana BiH koji su obespravljeni, na izmaku što se tiče njihovih finansijskih mogućnosti, oni su na granicama siromaštva ili ispod tih granica, na neki način ti građani su to svoje nezadovoljstvo iznijeli i iskazali na ulicama, pa onda su nama kao zastupnicima, iz ovih bijelih klupa, na neki način skrenuli i pozornost na sebe i pažnju, pa smo mi počeli razgovarati o nekakvim potrebama smanjivanja plaća, naknada itd. Evo, točno 3 mjeseca nismo se makli s mjesta. To govori o neučinkovitosti ovoga Parlamenta, ne samo ovoga i onoga drugog Doma i svih nekih drugih domova koji su eventualno bili zaduženi da nešto po ovom pitanju naprave. Samo ću napraviti jednu usporedbu, usporedbu jednu nas ovdje koji jesmo i naših kolega u Domu naroda sa susjednim zemljama, jer mi se često puta volimo porediti ovako sa ovim regionom ili regijom. Sinoć sam bio sa kolegama zastupnicima iz Crne Gore, oni imaju 1.000 eura znači plaću, ako su članovi pojedinih komisija ili odbora, znači maksimalna njihova primanja su 1.300 eura u Crnoj Gori. U susjednoj nam Srbiji, gdje je juče bilo cijelo vođstvo, predsjednik Vlade Srbije, tamo je 900 eura, znači 900 eura su tamo primanja državnih zastupnika, pa čak su mi rekli da je premijer ima, gospodin Vučić da ima i on 97.000 dinara, vjerovatno plaću, što je nešto manje od 1.000 eura. Pa kad uporedimo ova naša primanja, koja dosežu svakome više od 4.000 maraka pa do 7.000, onda vidimo da mi ne želimo u ovom momentu nešto po tom pitanju napraviti. I tako trebamo, jer ovo da ima volje i želje ovo se može sve napraviti, ja sam rekao i za dan, postoje određene stvari koje nisu zakonska kategorija, ali su stvari koje može riješiti Administrativna komisija. Danas u pauzi rada Parlamenta možemo sve to riješiti ako hoćemo. A mi to nećemo da riješimo, to treba otvoreno reći javnosti, to nama nije u interesu, a poglavito nije u interesu parlamentarne većine ovdje u BiH ili razini Parlamenta. Jer predlagači svih ovih, evo imamo gospodina Živkovića iz vladajuće većine, gospodina Lozančića, vladajući, gospodina Domazeta i gospodina Bećirovića, vladajući, mislim da ste ipak trebali sjesti i dgovoriti pa ne bi bilo možda nekih ovakvih nejasnoća, da ste možda sjeli i predložili, možda vaši klubovi, parlamentarna većina ili preko Ministarskog vijeća, što je govorio kolega Belkić, da predložite ovom Parlamentu, znači jedan zakon koji bi eventualno podržali, vjerovano mi svi ovdje, bar o tome pričamo. Danas imamo nekoliko prijedloga ovdje i na kraju, vjerovatno ih nećemo sve ili ćemo pojedine usvojiti i nećemo moći ih primijeniti jer još uvijek postoji i ona ustavna odredba da u toku mandata se zastupnicima ne može smanjiti plaća. Ali evo, i to je na Domu naroda, kažem, koji može svojom jednom sjednicom, jer ovaj Dom je to već prošao prije nekoliko godina, da završe taj posao. I kažem, dobra namjera je zastupnika Nike Lozančića i mislim da bi ovo trebalo usvojiti. Ne obavezuje ovo tamo, ali ipak imate jednu poruku vrlo jasnu, ako su na razini države BiH limitirana primanja, da bi to trebalo biti u svakom slučaju i na nižim razinama, jer tu je javnost koja na kraju krajeva mjeri sve, ali iste su političke stranke i na nižim razinama pa mislim da to ne bi bilo uopće problem, ili slične su nekakve koalicije, da to ne bi bilo problem provesti. Hvala. 28
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Anto Domazet. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Cijenjene kolegice i kolege, cijenjeni gosti. Mi smo došli sada na točku kada činjenjem ili nečinjenjem jasno pokazujemo svoj odnos prema pokrenutim pitanjima koje su i građani u svojim protestima, zatim koje smo mi kroz razne analize ocijenili potrebnim. I ja mislim da danas ne treba trošiti puno riječi. SDP je, da podsjetim, na prošloj sjednici Zastupničkog doma glasao protiv zaključka da ovaj set zakona, odnosno inicijativa ide prema Vijeću ministara. Mi smo bili spremni da glasamo za Živkovićev zakon i za Lozančićev zakon. Bilo je zaista nerealno očekivati i moram reći da je bilo dosta oportunizma i sa strane Zastupničkog doma, odnosno većine koja je izglasala taj zaključak, jer je bilo sasvim jasno da je nemoguće u roku od deset dana riješiti ovako kompleksno pitanje kao što je prijedlog koji bi objedinio dva prijedloga zakona i tri pokrenute inicijative. Meni se čini da je stav Vijeća ministara u ovom smislu poprilično razuman i da ga treba prihvatiti. Mi ćemo dakle, glasati bez ikakve dileme za Prijedlog zakona, prijedlog ova dva zakona, i to će biti naš dokaz o činjenju ili nečinjenju u ovoj situaciji. I mislim da zaista maske treba da padnu, mi moramo ovdje jasno da se postavimo u ovoj situaciji. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Mirsad Đugum. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja bih želio reći ispred SBB-a da apsolutno pozdravljamo svaku inicijativu koja ima dobru namjeru, ali u ovome momentu želim reći i ovo – da li se mi sada izjašnjavamo da činimo ili nečinimo ono što su građani tražili. Donošenje ili inicijativa koje su od pojedinih poslanika a nisu donešene na nivou pozicije, koja u ovome momentu može izglasati ovaj dio, ne može prebacivati teret na opoziciju. Zar se do sada nije mogla apsolutno usaglasiti da sve ovo bude uvršteno, usvojeno? Gospodin Lozančić je podnio inicijativu, imaju iz RS-a prigovor na ovaj dio. Zašto se ne može i o jednoj, i o drugoj, i o trećoj inicijativi zajednički dogovoriti pozicija i izglasati to. Nemojmo da ovaj dio bude samo predizborni, da govorimo, i građani će to veoma lako detektirati i reći da je ovo samo predizborna kampanja, da se pokušavamo dodvoriti građanima i reagirati na njihove zahtjeve. Puno je bolje, efikasnije i zgodnije da ovi zakoni ne idu po hitnom postupku, da ove stvari koje imaju kolege zastupnici iz RS-a, i na ovaj Zakon, da se kroz redovnu proceduru ili skraćenu proceduru može promijeniti, ako ima nešto što narušava dio i na nivou entiteta. Doći do jedinstvenog stava i izglasati taj dio. Ovako jednostavno govorimo o činjenju ili nečinjenju, i onda smo svi u istom košu. Podržavamo upotpunosti inicijativu, principjelno smo rekli da SBB neće glasati za hitne postupke, jer vidimo da na svakom procesu hitnog prostupka imamo problem, u datom momentu, da negdje odgovara, negdje ne odgovara. Zašto neke stvari ne mogu ići u skraćenu, redovnu proceduru, i to se odnosi i na ovaj ostali dio. Samo Vijeće ministara nam je dalo 29 odgovor oko ovoga. I Vijeće ministara koje čine ministri iz pozicije nisu došli do jedinstvenog stava i nisu nam predložili bilo šta što bi moglo producirati nekakav pozitivan efekat ovih inicijativa. Ja govorim o svim inicijativama koje su u ovome dijelu išle, i sad ako mislite da se na nivou pozicije može dogovoriti ovo hajmo napraviti sat vremena pauzu, dogovorite se, dajte u proceduru neka se izglasa. I ovaj i i svi ostali prijedlozi koji su do sada dostavljeni iz ovoga seta. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Darko Babalj. Izvolite.
Evo da vas pozdravim prije svega. Ja mislim da mi pričamo o trećoj tački dnevnog reda, a to je zahtjev poslanika Nike Lozančića za razmatranje Prijedloga okvirnog zakona i ograničenja u raspolaganju javnim sredstvima u BiH, i da bi se trebali držati dnevnog reda. Mi pozdravljamo dobru namjeru predlagača, odnosno gospodina Lozančića i mislimo da ovdje ima itekako dobrih stvari. Čak šta više mislimo da je ovdje puno više dobrih stvari, nego onih koje su za nas neprihvatljive. Međutim, morate da shvatite i nas, da ima stvari koje su za nas neprihvatljive a tiču se naših mišljenja, a to su oko prenosa nadležnosti, zadiranja u stvari koje se tiču RS-a. I ne trebate se ljutiti oko toga. Dobar poligon je napravljen, evo ovdje danas a i ovih prethodnih 2-3 mjeseca, pa je narod u BiH zbunjen oko ovih plata. Ja mislim da svima nama zajedno treba da bude cilj da donesemo odluku koncenzusom o smanjenju plata i privilegija. Po onome što ja danas vidim tog koncenzusa nema, i onda je prirodno da mi iz opozicije kažemo, a pozicija je odgovorna za te stvari. Ali, isto tako trebamo ponijeti teret odgovornosti i reći, hajde da pokušamo napraviti odluku koja je jednoglasna u ovome Parlamentu, a to je smanjenje plata. Ono što je za nas itekako bitno je da mi danas nešto uradimo, a da to je sutra neprovodivo. Mislim da su to kratki, ovako da si zadovoljstva da se nekom zamažu oči za 2, 3, 5, 8 dana, ali ćemo mi opet vratiti teret na svoja leđa, mislim Parlamenta, jer ćemo za mjesec dana, ako nešto danas usvojimo a to ne bude provodivo, reći će nam – oni su to namjerno radili, da to urade zato što je to neprovodivo. Mislim da se trebamo uozbiljiti. Mislim da svi trebamo ponijeti zajedno teret, i mislim da moramo izaći iz ovoga svega sa zajedničkim rješenjem, da predložimo, evo što su kolege rekle, pauzu od sat vremena pa da se dogovorimo šta je najbolje za građane i šta je to što je provodivo. Hvala.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih, uvaženi kolega Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Ja ću pokušati samo kratko, bez namjere da bilo koga dodatno iritiram onim što ću reći. Uvažavajući sve ovo što je do sada rečeno od strane uvaženih kolega ja želim podsjetiti samo još 30 jedan put na nekoliko stvari. Institucije u BiH, računajući institucije BiH, institucije entiteta, institucije kantona, institucije općina i gradova, se sve financiraju najvećim dijelom iz indirektnih poreza koji se stvaraju na razini BiH i koji se skupljaju na jedinstvenom računu. Raspodjela tih prihoda ide na slijedeći način. Država uzima onoliko koliko je propisano za svoju potrošnju. Kada ona namiri sebe ide slijedeća, uzima se za vanjski dug, a nakon toga ide raspodjela po entitetima, a onda entiteti unutar sebe dijele kako dijele. Koliko god mi ovdje uštedili para, znači koliko god uštedili, kada bismo sada prepolovili troškove države, a ta sredstva se prelijevaju, odmah se po automatizmu prelijevaju entitetima, pa onda kroz njih u Federaciji i kantonima, u RS-u i općinama, znači i u Federaciji i općinama. I ako tamo ne bismo makar okvirno propisali da i tamo ima potrebe da se štedi nismo ništa napravili. Svejedno je građanima je li javna potrošnja velika u Sarajevu, u Banja Luci ili u Mostaru, potpuno im je svejedno. Njima je velika javna potrošnja. I moja namjera, ovaj, ja bih volio da se tako razumije to, moja namjera nije bila da ja zadirem u ovlasti bilo čije, ali namjera jeste bila da se uspostave okviri kako bi se sačuvali efekti. Znači, propisuju se mjere ograničenja za sve koji koriste javna sredstva, za nas, ali i za sve druge. Samo mjere ograničenja, sve ostalo ostaje u potpunoj slobodi da oni raspolažu. Jer ja ovdje nisam predložio, u svom Prijedlogu zakona ja nisam predložio ni kolika će biti plaća članova Predsjedništva, ni kolika će biti plaća zastupnika, niti kolika će biti plaća državnih službenika. To nemate u mom prijedlogu ni za jednu razinu. Ja sam samo predložio plafon. Ne može niko u ovoj državi imati iznad 4,5 prosječne plaće. To je sada pitanje opredjeljenja, je li to puno, je li to malo itd. A drugim zakonom, Zakonom o plaćama u institucijama će izdefinirati se odnosi, 4,5 je najveća, pa do one najmanje. To je drugi zakon i to bi trebalo Vijeće ministara, ja se ne bih ni upuštao, jer taj drugi Zakon je uistinu prezahtjevan za bilo kojeg zastupnika, uvažavajući napore kolege Živkovića koji je ušao i u tu sferu. Znači, moja namjera je bila da se sustavno regulira ograničenje u raspodjeli javnih prihoda koji su zajednički. Oni su zajednički, nisu oni ni ove ni one razine, zajednički se i dijele. I evo, još jedan put, znači zahvaljujem svima koji podržavaju ovaj prijedlog. Ne ljutim se ja ni na koga, niti imam pravo da se ljutim ko je i protiv ovoga prijedloga iz bilo kojih razloga, ali opet kažem volio bih, želio bih, da danas okončamo proceduru po ovom Zakonu, kako bismo dali šansu svima onima koji misle drugačije da predlože bolja rješenja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Idemo replike. Uvaženi kolega Drago Kalabić. Izvolite.
Zahvljujem predsjedavajući. Ne znam kako se desilo, iako smo se juče dogovorili da ne otvaramo raspravu po ovoj tački dnevnog reda, s obzirom da je prošli put ona obavljena, ali dobro, možda i nije suvišno. Slušao sam ovih par diskusija i sada neku vrstu odgovora predlagača, pa dužan sam da par rečenica kažem, shodno nekakvim stavovima koji provejavaju. Društveni procesi, ne samo na ovim prostorima, kada se pokrenu i onda oni jednim dijelom idu ozbiljno, a jednim dijelom se nekada pretvore u neku vrstu mode ili pomodarstva, i sada je ta štednja naravno aktuelna i vrlo ozbiljna stvar, i onda nekada skrene u neke druge vode koje nisu planirane vjerovatno. Ne vjerujem čak ni oni koji su, koji predlažu da im je to želja, isto tako i moda i onda vam se na 31 ulici pojavi poluodjevena osoba i to se proglasi modom, a ne vjerujem da je onaj ko je započeo modne trendove misli da će to na kraju doći do toga. Maloprije je rečeno da se sredstva prikupljaju na nivou BiH. I to stvara jednu sliku da su svi drugi, eto čekaju tu milostinju sa nivoa BiH i da su dužni postupati onako kako se dogovori na nivou BiH, ili da im to neko udijeli, a zaboravlja se ko stvara tu vrijednost. Tu vrijednost stvaraju građani širom BiH, shodno njenoj ustavnoj strukturi entiteta, opština, gradova i privredni subjekti tamo. Ja ne bih podsjećao na problematična vremena koja su dovela do ružnih situacija kada je došlo do nesrazmjera u trošenju tih sredstava ili atakovanja na ta sredstva, i razne parole koje su kružile ovim prostorima oko tih sredstava, ko radi, ko se gradi, kome pripada, ko kome uzima i ostalo. I sada bi mi došli u situaciju da mi to onima koji zarađuju novac u tim sredinama, koji ga teško izdvajaju za poreze, da ga mi mimo ustavne procedure i nadležnosti da mi njima određujemo na koji način će to trošiti. Određeni načelnik opštine ili gradonačelnik, izabran na platformi od svojih građana koji prikupljaju poreze i za taj opštinski budžet, mislim da on njima polaže račun shodno ustavnim i zakonskim odredbama i da nije moguće sa ovog nivoa, niti je potrebno. Kako je došlo do raspodjele sredstava na nivou BiH meni se to ne sviđa i ja to otvoreno kažem.
Vrijeme.
Otvoreno kažem, da, izvinjavam se, završiću, dvije rečenice. Meni se ne sviđa način prikupljanja i kako je to. Pod pritiskom međunarodne zajednice napravljeno je tako kako je napravljeno. Ali evo sada da to ne komentarišem. Ali to ne znači da se to može na taj način tumačiti kako se pokušava. Ako hoćete biti vjerodostojni, ova Parlamentarna skupština, ako priča o uštedama, bilo bi dobro da kaže šta je to uradila kod sebe, da bi to mogla raditi na drugim nivoima. Jer vidite, ova Parlamentarna skupština jedina u Evropi ima šest predsjedavajućih, što je na neki način, da ne upotrijebim tešku riječ. Kada biste pošli to da revidirate po principu štednje, došli bi do ustavnih nadležnosti, pa da vidimo koji će se narod odreći svog predsjedavajućeg. A puno ih je šest brate da se ne lažemo, u dva doma. Ali onda ..., i razna druga pitanja koja mi možemo u ovom Parlamentu postaviti o tome ne govorimo, ali smo spremni u nečiju drugu nadležnost zadirati. Ako već iskreno hoćemo bilo bi dobro da pretresemo ovu Parlamentarnu skupštinu BiH sa svim njenim nadležnostima, sa primanjima, sa sredstvima, sa svim, pa da kažemo da smo vjerodostojni, da smo svoje dvorište počistili do kraja, jer to možemo, tu nas ne može niko spriječiti. Ali ne, tu prećutkujemo iz razne kvazi solidarnosti i sada smo došli do nekih nivoa koja imaju ustavna ovlaštenja, da mi, ne tvrdim da to ne bi bilo dobro, ali nije provodivo. Ne tvrdim da nismo u pravu, ali to je njihova nadležnost i njihovo pravo i oni će se suočiti sa onima koji su ih birali, kako troše ta sredstva. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Adnan Bašić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 32 Naravno, naravno da je ovo sada počela da biva neka vrsta ekskluzive. Predizborna kampanja gospodo služi za sve, pa čak za ono što ne možemo više da sakrijemo ni od vlastitog naroda. Prvo, slažem se naravno i to je naš zajednički zaključak, da ćemo glasati protiv hitne procedure. Znate vi vrlo dobro zašto, nemojte tu da se obmanjujemo. Ali ovdje se radi o nečemu drugom. Novac nije na nivou države BiH, koju mi zakonodavno-pravno predstavljamo kao najveći organ. Novac je kriza u entitetima, entiteti su financijski uništeni. Gdje je nestao novac, ko ga je potrošio? Gdje su stvaraoci novog novca, svježeg novca, koji će pomoći ovoj nesretnoj, napaćenoj zemlji? Ne stvara ih država i nema pravo na tu mogućnost, to opet imaju entiteti. Pokušavaju da se kola lome na nama. Netko je lijepo rekao – dajte nam kompletan finansijski izvještaj, koliko ćemo uštediti novaca ako skinemo sve naše plate, dakle na svim nivoima ...? Koliko je to onoga novca koji nedostaje ovoj jadnoj zemlji? Minimalno, vjerujte minimalno. Apropo toga, da neko ne misli da sam ja jedan od onih koji su gramzivi, vjerujte mi, u ovoj situaciji poslednja sam osoba među vama koja pati od materijalizma. Što se mene lično tiče, kao državnog i narodnog poslanika, skinite naše plate na visinu moje penzije i ja ću biti zadovoljan. Iskreno vam to i od srca govorim, ja ću biti najmanji problem. Ali nemojte da obmanjujemo narod na ovaj vrlo fini, ponekada vrlo lukavi način. Nismo mi dežurni krivci za to što ova država financijski stalno pada na dno. Mi smo najmanje za to krivi, zato što su nam sva ovlaštenja, da bi to mogli da uradimo i pomognemo ovoj državi, uzeta ovakvim načinom Dejtonskog mirovonog sporazuma i njegovog nesretnog Aneksa IV, koji je naš Ustav. Mi nemamo nadležnost. Zna se gdje se stvara dohodak, zna se gdje se troši zarađeno i zna se kako se doprinosi onome što, apropo toga sjećam se onoga što je maloprije rekao gospodin Niko Lozančić – ubijamo i vlastito građanstvo, gušeći čak i ono što je najpotrebnije svakoj civilizovanoj zemlji, zdravstvo. Umiru nam ljudi od jednostavnih oboljenja koja ne možemo da liječimo jer nemamo sredstava za to. A ako mislite da će samo ovim hitnim postupkom na brzinu, onako uglađeno, pomoći nešto ovome nesretnom i napaćenom narodu to što će se skinuti samo u jednom malom određenom segmentu ove države, onda to i učinite, ali nemojte nas molim vas obmanjivati. Ovo nije ni vrijeme, ni mjesto da se ovakve stvari rade. Ali, mi smo, ionako ste nas otjerali u opoziciju, a možda mi malo bolje govorimo nego što vi želite. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Vesna Krstović-Spremo. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa evo, ja ću reći da meni cjelokupna ova priča oko svih ovih, znači seta prijedloga o smanjenju naših plata u Parlamentarnoj skupštini, naročito poslanicima, ustvari liči na jedan politički mazohizam. Predstavnici svih stranaka jednostavno se trude ovih dana, pošto bi to bilo ovako pri kraju mandata vrlo korisno za predstojeće izbore, smanjivati plate i utrkuju se ko će više o svemu tome da ..., odnosno njegova politička opcija i naravno da tu ima interesa predizbornog karaktera. Da smo mi ovu priču otvorili na početku našeg mandata, o vrstama takve štednje, ja bih to pozdravila. Ali hoću da kažem nešto drugo. Hoću da kažem da smo mi ustvari, ovaj, ono što sam već jedanput rekla, da apsolutno taj duh štednje ne postoji nigdje. Gdje su agencije, gdje su izvršna vlast, gdje su svi mogući oblici vlasti? Nekako, da vam kažem, postaje degutantno da se sva znači priča jednostavno baca na leđa poslanika Parlamentarne skupštine, koji su zaista ovdje, ja 33 ne kažem da smo nešto previše uspješni, ali nismo ni neuspješni. Mi smo ovdje najodgovorniji ljudi koji rade vrlo odgovoran posao. Ne kažem da ne trebamo štediti, trebamo izuzetno da svojim primjerom to kažemo. Ali s druge strane, mi moramo napraviti reformu u cijeloj državi. Nije to tako jednostavno reći – hajmo mi smanjiti poslanicima plate, ovim slijedećim što će doći iza nas, pa to mi smo kao super smo mi. Nismo mi super. Ima ovdje da se uradi čitav set, da se društvo pretrese reformski, od svih mogućih nivoa vlasti, a ne samo sada, znate baca se jedna ljaga, i nešto ovako, kako bih rekla, isključivo na poslanike Parlamentarne skupštine. Ja predlažem da priču proširimo na sve nivoe. Naravno, ja kao poslanik iz RS-a ne bih se složila, mada podržavam neke detalje prijedloga gospodina Lozančića, odnosno naravno ok, međutim, s druge strane, ne možemo udarati u prenošenje nadležnosti itd. Znači, treba nam jedna vrsta morala da ovo radimo stalno i konstantno na svim nivoima vlasti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, ovo ne bi bila replika na izlaganje uvaženog kolege Bašića, nego jedno pojašnjenje, možda više. Ja zaista cijenim sve kolege poslanike, ali gospodina Bašića malo više uvažavam iz drugih razloga naravno, što i on to shvata kao i ja i njegove probleme i on moje, ali on se poziva na Dejtonski sporazum. Pa Dejtonski sporazum nije predvidio devet ministarstava, engo tri. Nije predvidio 50 agencija, nego smo ih mi nagomilali. Nije predvidio da 30 miliona maraka godišnje plaćamo za zakup prostora raznih institucija koje ne znamo ni šta rade. To nije predvidio Dejton, to smo mi ovdje usvojili u Parlamentu ili Savjet ministara, zavisi ko ih je osnivao. Ili su nam ih stranci nametali samo zbog toga da bi napravili unitarnu i jedinstvenu BiH, kako su oni mislili. Dakle, to su problemi ovog Parlamenta i nas koji smo donosili odluke, a ne Dejtonskog sporazuma. Dalje, ne bih se složio da je BiH ugrožena. Pa zovita je vi kako, mada ja ne volim taj termin država, ali evo poštujem Ustav, pa BiH prvo sebi uzme, po sistemu hodža prvo sebi samelje, pa onda narodu. Dok to stigne do entiteta, mada se tamo vodi glavni život građana, i sve glavne one i infrastrukturne i druge potrebe građana su u entitetima, kantonima i opštinama. Dakle, mi prvo uzmemo od njih i sve se pokupi od njih i ne pitamo uopšte kako će oni preživjeti i mi uzmemo sebi. Kad kažem sebi, uzme Parlament i institucije koje su na nivou BiH. Dakle, ništa ugrožena BiH nije ovim, ni Dejtonskim sporazumom, nego smo je mi svojim odlukama ugrozili, ako je uopšte ugrožena. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku četvrtu dnevnog reda, 34 Ad. 4. Zahtjev Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Prijedlog zakona u proceduru je dostavljen 30.04. sa zahtjevom za razmatranje po hitnom postupku. Predlagači Zakona u Domu naroda bili su delegati Borjana Krišto, Dragan Čović, Margin Raguž, Krunoslav Vrdoljak i Stjepan Krešić. Otvaram raspravu o zahtjevu. Uvaženi kolega Maro Franjičević. Govorimo o zahtjevu za hitnu proceduru. Izvolite.
Pa, ukoliko svi obećamo da nećemo govoriti o principima, ja ću se ograničiti na obrazlaganje zahtjeva za žurni postupak. On leži zaista u činjenici da je riječ o jednom kratkom zakonu kojim se realizira presuda Ustavnog suda BiH. Iz tog razloga ne vidim potrebe da se ovaj Zakon razmatra u redovitoj proceduri. Na koncu konca, u Domu naroda, iz kojeg dolazi nama u proceduru, u Domu naroda je također razmatran u ovoj formi, dakle u žurnoj proceduri i tamo je i prihvaćen na taj način. Dakle, samo, evo bez ulaženja u same principe, ako samo mogu u rečenici, jednoj ili dvije rečenice kratko reći da se ovim Zakonom, ovako definiranim, realizira presuda Ustavnog suda BiH i otklanjanja neustavnost Izbornog zakona BiH, te se na taj način Izborni zakon i izborno zakonodavstvo BiH čini u potpunosti ustavnim. Ovim ovakvim rješenjem koje se nudi ovdje do kraja se konzistentno primjenjuje jedan te isti princip, što je jedan od bitnih zahtjeva na ovoj razini, dakle na lokalnoj razini vlasti u BiH. I, kažem ovo, jer je moguće da će od nekih kolega doći i takve opservacije, i takve primjedbe, ovako se, dakle na ovako definiran način u potpunosti realizira, jedino ovako se u potpunosti realizira konzistentno jedan princip, onaj princip koji vrijedi za sve ostale lokalne zajednice, općine, gradove u BiH. Iz tog razloga ja predlažem da, predlažem Zastupničkom domu da prihvati zahtjev za žurnu proceduru. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. SDA neće naravno podržati ni hitnu, ni skraćenu, niti bilo kakvu proceduru vezano za ovaj Zakon, niti će podržati ovaj Zakon iz formalno-pravnih i iz suštinskih razloga. Formalno- pravno, stvari stoje ovako. Dakle, naš Izborni zakon, kada govori o izborima, opisuje Ustav države, ustave entiteta, Statut Brčko Distrikta, ustave kantona i Statut grada Mostara. To radi naš Izborni zakon. Po prvi put se u praksi dešava da se kroz promjenu Izbornog zakona inauguriraju rješenja koja su suprotna ovim aktima, Statutu grada Mostara, Ustavu Federacije. Dogovorili se predstavnici, dakle iz klubova srpskog i hrvatskog naroda u Domu naroda, da to tako bude. Ako 35 je to princip, onda se sutra mogu neki drugi dogovoriti da se promijeni Izborni zakon tako što će se promijeniti recimo struktura entitetskih parlamenata, pa onda struktura kantonalnih parlamenata, ili ukinuti kantoni, ukinuti entiteti kroz Izborni zakon, dakle na mala vrata vršiti ustavne promjene. I, iako je ovo kratak po broju članova Zakon, ovo je jedan vrlo važan, vrlo značajan Zakon i vrlo opasan Zakon, ukoliko se on pokušava na ovakav način usvojiti u BiH. Ne može Izborni zakon sadržavati u sebi nijedno rješenje koje nije propisano Statutom Grada Mostara i Ustavom Federacije BiH kada je Mostar u pitanju. Ustavni sud BiH nije stavio van snage Statut Grada Mostara, niti je stavio van snage Ustadv Federacije, koji se ovoga tiče, nego samo jednu odredbu koja se tiče broja vijećnika koji dolaze iz gradskih izbornih područja. A nama se nudi rješenje koje ne poznaje uopće gradska izborna područja, nama se nudi rješenje koje ne poznaje maksimalne kvote radi ravnopravnosti u Mostaru, nego poznaje samo minimalne kvote. I na taj način se uspostavlja dominacija, što je nešto što je potpuno neprihvatljivo. U Mostaru može postojati samo ravnopravnost, dakle potpuna ravnopravnost, nema dominacije nikoga ni nad kim. I sada dolazimo do suštine. A, suština je u Vašingtonskom sporazumu i u Dejtonskom sporazumu. Ne bi bilo ni Vašingtonskog sporazuma ni Dejtonskog da nije bilo ovakvog rješenja kojeg imamo u Mostaru. Mostar je isuviše važna tačka u BiH, i nisu slučajno komponovana rješenja koja su izbalansirana, kada je Mostar u pitanju. Kada je kompletan Hercegovačko- neretvanski kanton u pitanju i kada je u pitanju kroz taj kanton izlaz BiH na more, da ja sada potpuno otvorim stvari, prolaz Hrvatske kroz Neum i pristup BiH Luci Ploče. Sve su ovo povezana pitanja koja se na jedan volševan, nedozvoljen i opasan način pokušavaju dezavuirati, recimo jednom ovakvom izmjenom Zakona. Da nije bilo Sporazuma o Mostaru u Vašingtonu, koji je kasnije primijenjen i prihvaćen u Dejtonu, sigurno je ne bi bilo ni ovih sporazuma, kao što da nije bilo arbitraže za Brčko ne bi bilo ni Dejtonskog sporazuma. Nemojte da na ovakav način mijenjamo Dejtonski mirovni sporazum, da na ovakav način udaramo u temelje na kojima je fundirana, dakle ova država. Zna se na koji se način mijenja Ustav, to je, dakle saglasnost svih nas u BiH, a ne preglasavanjem, dogovorom dva kluba u Domu naroda protiv trećeg kluba i onda dođemo u Predstavnički dom. Nemojte inaugurirati ovu opasnu praksu u BiH. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Saša Magazinović, diskusija. Izvolite.
Pa vrlo kratko. Nije prvi put da razgovaramo o ovome i stavovi su manje više poznati. Dakle, nema sreće u Mostaru dok igraju dva protiv trećeg, kao što nema sreće ni kada se ignoriše postojanje Srba i ostalih u Mostaru kada se prave kojekakvi pregovori i dogovori šta će biti sa tim gradom. Treba nam rješenje za svakog pojedinca, pa će onda i kolektiviteti biti sasvim sigurno zadovoljni. Ustav Federacije je jasno definisao da vijećnici statutom mijenjaju broj područja, tako da je i to jedan od upitnih dijelova ovog Zakona. Međutim, ja ću vrlo kratko reći i ono što smo nebrojeno puta ponovili. Za Mostar nam treba rješenje koje će predložiti Mostarci, i svako ono rješenje o Mostaru koje dođe od Mostaraca, oko kojeg su se Mostarci dogovorili, oko kojeg su postigli koncenzus, neće biti nikakog problema da bude usvojen. Pogrešan je pristup i loša poruka ovo što se radi, ali ja razumijem da je ovo dio predizborne kampanje isto kao što je dio predizborne kampanje da se usvoji Zakon o hrvatskom kanalu prije godinu i nešto, pa se onda ne spušta iz Vijeća ministara, 36 jedan sprat niže u Parlament godinu i nešto, nego se čeka da se to učini na jednoj od sjednica u samoj predizbornoj kampanji. Zašto taj Zakon do sada nismo dobili, zašto o njemu nismo razgovarali, kada je prije više od godinu dana usvojen? Pa zato da bi HDZ održao sjednicu Predsjedništva gdje će govoriti o potrebi usvajanja tog Zakona i gdje će govoriti o potrebi da se održe okrugli stolovi širom BiH, da se o tome govori, a Zakon već usvojen. Pa će ko biva to biti predizborna aktivnost, i ovo je jedna od takvih aktivnosti. I sam predlagač je svjestan sudbine ovog Zakona, kao što smo svi svjesni sudbine mnogih zakona koji su danas na dnevnom redu, a koji imaju sličan karakter. Iskreno mi je žao što imamo jednu sjednicu koja je sveobuhvatna, kada je u pitanju dnevni red, ali sumnjam u produktivnost kada je u pitanju usvajanje onoga što je danas ponuđeno, a od suštinskog je značaja. I ovo je jedan od takvih zakona.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Mato Franjičević. Izvolite.
Pa, nema potrebe da širimo i ovako složenu priču na još složenije teme. Vrlo kratko da se osvrnem, znam ja naravno da nikakvi argumenti ne mogu poljuljati ničije prethodne stavove koji su zauzeti u vezi sa ovom problematikom. Želim zato vrlo kratko kazati slijedeće. Ovaj Zakon je u parlamentarnu proceduru uputilo pet zastupnika Hrvatskog kluba u Domu naroda. Tih pet zastupnika dolazi iz različitih političkih stranaka, pa i iz SDP-a. Nemoguće je izdržati utemeljenu demokratsku kritiku, stav koji glasi otprilike ovako – samo u Mostaru gdje postoji relativna hrvatska većina ne smije biti dominacije bilo kojeg naroda nad ostalim, a u svim ostalim gradovima i sredinama u BiH dominacija je moguća, vjerovatno onda i poželjna. To je apsolutno neprihvatljivo, uzimajući u obzir samo ovu bitnu dimenziju koju sam spomenuo. I također, nemoguće je iz Vošingtonskog sporazuma, nemoguće je Vošingtonskom sporazumu prilazit kao samoposluživanju, pa iz njega uzimati ono što nam se sviđa, a potpuno zanemarivati ono što nam se ne sviđa. Federacija BiH koja je iskreirana u Vošingtonskom sporazumu, kojeg su sklopili Hrvati i Bošnjaci, ne sliči puno onoj situaciji koja je tamo zapisana i koja je dogovorena. Hoćemo li tražiti resetiranje stvari. Zahtjev da se u potpunosti prihvaća i poštuje i da se ne može mijenjati jedan segment iz Vošingtonskog sporazuma koji jednoj strani odgovara, podrazumjeva onda i potrebu da se prihvati princip da se ona rješenja koja su tamo definirana, uključujući naravno i taj segment, ali i sve ostale segmente, prihvate i apsolutno poštuju. Ja ne znam u kom smjeru, jesu li svjesni oni koji na ovaj način i ovakvom argumentacijom osporavaju potrebu da Mostar bude na istoj razini uređen i po istom principu kao i sve ostale sredine, općine i gradovi u BiH, ja ne znam jesu li te uvažene kolege uopće svjesne dosega takvih stavova? Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Drago Kalabić. Izvolite.
Zahvaljujem. 37 Ja mislim da bi u ovom Parlamentu mandat trebalo ograničiti na dvije godine, jer nije pametno dugo sjediti i sve slušati i onda to upoređivati. Ili treba zabraniti da se pamti, nego samo ono što je juče bilo, a od prekjuče, ništa. Evo danas ove situacije govore koliko je i u kakvim problemima je ova zemlja, i da ja uopšte sumnjam da će oni ikada biti riješeni. I samo ću par stvari navesti, a koje smo mi govorili cijelo vrijeme, ali tako je kada dođete u neprincipjelnost, sav problem ove zemlje, i ona neće vjerovatno nikada ni biti normalna, je u tome što je nastala 2:1. Sav njen problem je nastao udruživanjem dvojice. I onda neko sada hoće da staviti tačku i kaže – nemojte više, sada je dalje opasno dvojica protiv jednog. A ono, bilo je kako je bilo. I mi kada ovdje govorimo da ne ulazi, da nas je profesor Kunić, i ko je govorio, da ne ulaze prijedlozi koji su, da ne kažem, nemogući i koji su, ali nema veze. E onda kada dođe do vas, onda je odjednom problem. Mi kada smo ovdje donijeli Dejtonski sporazum i završili njegovo prevođenje i sve ostalo on je odbijen. Sad za Mostar valja Dejtonski, strogo Dejtonski sporazum. Kada smo oko presude Sejdić-Finci kazali da je Dejton rekao tako, da je rečeno, ne, to je prevaziđeno, znate gaženje ljudskih prava, treba svaki čovjek u BiH da se kandiduje. A sada odjednom se kaže da nekoliko desetina hiljada ljudi nije bitno što ne mogu normalno na izbore, zbog nekih davnih ciljeva, što je neko nekada zacrtao usred rata ili u nekoj, ne znam ni ja, nekakvoj, gdje već, utvrdi. I vidite kako onda to postane komplikovano kada ste neprincipijelni i kada imate problem. Ovamo se traži, nije slučajno što neko danas reče, kaže – nije to slučajno u Dejtonu. Nije slučajno u Dejtonskom sporazumu rečeno da Srbin iz RS-a bude član Predsjedništva. Neko je to znao zašto je. E sad odjednom kako bi to moglo, znate da bi, hajde evo krenuli smo da to poštujemo, ali na drugoj strani kada dođemo do, evo Mostara ili raznih mostara, e tad ne može, jer znate to je zbog nečega, da bi mi neki tamo imali nešto ili ne znam ni ja. A vi ne morate imati ništa, vas ćemo kao onu žabu kada je stavite, žabu ako hoćete skuhati stavite u vrelu vodu, ona iskoči, kada je stavite u hladnu i podgrijavate ona se skuha i ne osjeti. E tako se to traži od nas i upada se u tu vrstu neprincipijelnosti i onda imamo takvu situaciju. Sada nije problem što je neko u Dejtonskom sporazumu stavio da se plate ne mogu smanjivati, pametan je onaj ko je stavio za Mostar, ali onaj ko je stavio za plate je glup. A isti, isti lik stavio
Vrijeme.
i jedno i drugo i sve druge odredbe. Nego uzmi, kako kome šta odgovara i na neki način tu vrstu tumačenja. Htio sam samo da upozorim na to gdje to u određenim momentima vodi.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Imam u biti potrebu da malo repliciram i uvaženom kolegi Džaferoviću i Saši Magazinoviću. Ovo kad kažemo da ovaj Prijedlog zakona, koji u svakom slučaju treba usvojiti, i koji će time implemntirati presudu Ustavnog suda BiH, a cijelo vrijeme se mi pozivamo na te ustavne presude, jer, u ovom Zakonu kao nisu predviđene maksimalne kvote, maksimalne kvote za Grad Mostar. A što grad Mostar baš mora imati maksimalne kvote, a to nema nijedan drugi 38 grad? Ne samo to, za Grad Mostar su predviđene minimalne kvote. Gdje to ima u nekom drugom gradu da su predviđene minimalne kvote? Imamo mi gradova, poglavito i u Federaciji i u RS-u danas, u kojima je živio znatan broj Hrvata prije rata, a nemamo nikoga od predstavnika u Općinskom vijeću. E tu bi trebalo donijeti da mora biti minimalno. Isto tako ima i kod drugih naroda, da ne kažem. I ne možemo ovaj Zakon porediti sa Zakonom o tv kanalu na hrvatskom jeziku. Ja neću ..., možda kolege iz HDZ-a, točno je ovo da ovaj Zakon koji je prošao Ministarsko vijeće prije godinu i nekoliko dana, a da su ovih dana bili neki okrugli stolovi na tu temu, jer će biti vjerovatno možda za, u šestom mjesecu Prijedlog tog zakona, jer se približava taj 10., ali o ovome Zakonu ne možemo govoriti nikako o nekoj izbornoj i predizbornoj kampanji. Grad Mostar u kojem žive građani grada Mostara, građani nemaju Gradsko vijeće. Dole je zaustavljen život, dole se ne može usvojiti ni dopuniti raznorazni regulacijski planovi Grada Mostara, niti se Grad Mostar kao takav ne može razvijati, sve zbog toga što nema Gradskog vijeća. Upitna je legalnost i legitimnost i samoga načelnika i donošenje proračuna, gdje svake godine, evo od kada nema izbora, već dva puta, gradonačelnik Grada Mostara, gospodin Ljubo Bešlić, Prijedlog proračuna za grad Mostar šalje, ne znam, u OHR, u Parlament Federacije, jer čovjek ne želi da kazneno odgovara u slučaju da sam potpiše proračun, jer to nema, znači u dokumentima na temelju kojih bi to mogao. Zato kažem, nije umjesno da se poredi ovaj Zakon sa ovim, jer treba izbore u gradu Mostaru održati. Puno vremena je prošlo da se stranke političke dogovore. Nažalost, nisu se dogovorili. Evo, Dom naroda je predložio, znači usvojio ovakav jedan Zakon. Evo, ja pozivam kolege da se i ovaj Zakon usvoji u ovome Zastupničkom domu.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Dakle, radi se odveć o ozbiljnom pitanju da bi mogli da imamo bilo kakvu vrstu aproksimacije ili nekih diskusija otprilike, je li, a imamo i takvih diskusija. Ja neću na takve da repliciram, nisu zaslužili. Ali, dozvolite mi da samo kažem nešto, kada je u pitanju, dakle etnički balans, kada je u pitanju ta dominacija o kojoj se je govorilo. Dakle, u Vašingtonu je to tako urađeno, kasnije će Dejton prihvatiti ta rješenja iz Vašingtona, dakle ponovo sporazum ali sporazum svih, da u BiH, odnosno u Federaciji BiH postoje dva kantona sa izbalansiranom strukturom. A, svima je poznato da Čitluk geografski pripada više Zapadnoj Hercegovini nego Hercegovačko-neretvanskom kantonu, upravo radi tog balansa on je smješten u Hercegovačko- neretvanski kanton. Ništa to nije slučajno. Rješenja za Mostar nimalo nisu slučajna i to je povezano sa izlazom BiH na more, prolazom Hrvatske kroz Neum i pristupa BiH Luci Ploče. Dakle, to je tako komponovano i to je to. Nije moguće to mijenjati sada bez saglasnosti svih, a ovdje je problem što se ovdje stvari mimo procedura pokušavaju promijeniti. Sve što je iz Vašingtona promijenjeno do danas, a ima, dakle tih promjena, promjenjeno je ili u Dejtonu ili u procedurama koje su vođene u Parlamentu Federacije i Parlamentu BiH, ili odlukama visokog predstavnika, dakle u okviru postojećeg pravnog instrumentarija. On je dakle u potpunosti poštovan. Po prvi put dobijamo nešto što je izvan tog instrumentarija i što predstavlja nasilje nad tim instrumentarijem. Toliko, hvala vam. 39
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Mato Franjičević, replika. Izvolite.
Opet na, opet dolazimo na isto ja i kolega Džaferović, nažalost. U Vošingtonu respektiram sve što je kazao, ali u Vošingtonu a kasnije i u Dejtonu dogovoreno je još svašta nešto. Dogovoren je, neka vrsta pariteta u Vladi Federacije, odnosno nemogućnost preglasavanja. Dogovoreno je da ministar, zamjenik ministra u ministarstvima zajednički se potpisuju važne odluke, u Parlamentu Federacije dogovorene su, vrijedile su i dogovorene su bile posve drugačije procedure koje su onemogućavale majorizaciju preglasavanja, itd., itd. Sve je to dogovoreno u Vošingtonu i potvrđeno u Dejtonu. I sve je to promijenjeno, u nekim slučajevima na vrlo zanimljive načine. Ja naravno respektiram činjenicu da ovaj naš protektor, visoki predstavnik, ima i tu ovlast da mijenja Ustav, da mijenja temeljne aranžmane koji su bili rezultat velikih napora čije usvajanje je bilo rezultat ogromnih napora, ogromne energije i različitih kompromisa po različitim interesima. I da tako promijenjen Ustav, amandmani proglašeni od strane visokog predstavnika nikad ne budu verificirani i potvrđeni u Parlamentu Federacije BiH, a tiču se Ustava Federacije BiH. Tiču se Vošingtonskog sporazuma i u Dejtonu prihvaćenih aranžmana u Vošingtonu. Ovo što se predlaže predlaže se u normalnoj proceduri, u Parlamentarnoj skupštini BiH sa idejom da se konzistentno i do kraja primijeni u BiH jedan jedinstveni princip, ukoliko BiH jeste ili želi biti demokratska država, ona na jednoj razini mora primijeniti samo jedan princip na razini lokalne uprave i samouprave. To je ovaj princip koji vrijedi u svim ostalim gradovima i općinama i on treba biti primijenjen u Mostaru ili ukoliko je bolje sadašnje stanje ili priželjkivano stanje u Mostaru, onda ćemo taj princip opet dosljedno, ukoliko smo demkrati, morati primijeniti na sve ostale gradove i općine u BiH. Jedino to je rješenje, sve ostalo je magla. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Slavko Jovičić, replika. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Replika kolegama iz Federacije samo iz jednog razloga a to je da izrazim svoju nemoć kao predstavnik srpskog naroda koji dolazi iz RS-a, jer ne mogu ništa pomoći a imam stalne zahtjeve kao i svi Srbi da pomognemo Srbima u Federaciji, pa i Mostaru. 19 i nešto posto '91. godine bilo je po popisu Srba u Mostaru. Vašingtonski sporazum ih eliminisao, dakle nema ih nigdje, sad po novom popisu ne znam koliko ih ima, ali postoje ti ljudi živi. I ja potpuno svjestan činjenice da niko njih ni za šta ne pita, pa evo i u ovom Prijedlogu, i čitavoj gužvi oko Mostara. Zato zaista, uvijek sam pozdravio, i svi mi srpski predstavnici – poslanici, velikom brigom pogotovo Bošnjaka za njihov narod i status Bošnjačkog naroda u RS-u, i to gotovo na svakoj sjednici Parlamenta. I tu ništa nije sporno, ja ću uvijek to podržati – brigom. Ali evo, danas barem da se čuje jednom da kaže srpski poslanik, ja, imenom i prezimenom, da sam ožalošćen i nemoćan da bilo kojem Srbinu pomognem u Federaciji, a oni su svi obespravljeni, jer niko njih ne zastupa ni u Federalnom Domu naroda gdje postoji srpski klub, koji nikada nije zastupao 40 srpske interese. I ako se neko sjeti od vladajućih stranaka u Federalnom parlamentu, pa i ovdje od bošnjačkog i hrvatskog naroda, a najbolji pokazatelj je ovaj slučaj oko Mostara, da zastupa interese Srba, ja im se zahvaljujem, jer ja ne mogu. Ja sam nemoćan, ja ništa tu ne mogu da pomognem ni jednom Srbinu a ne kolektivitetu srpskog naroda u Federaciji BiH, ... području Mostara. Dakle, ja apelujem nešto drugo, riješite ovaj problem. Ali kako god ga budete riješili nemojte zaboraviti jedan konstitutivni narod koji nikad ne pominjete ni vi ovdje u Parlamentu. Kad ste to pomenuli srpski narod da se uopšte uzme u neko razmatranje, neću reći da ima neki uticaj, malo je povratnika u Mostaru, ali ti ljudi postoje. Obnavljamo pravoslavni hram, vratio se vladika u svoju eparhiju, u Mostar. Možda bi se još neko vratio. Ali na ovaj način i oni što stu se vratili vi ih tjerate. I ako iko sluša ovo ja izražavam, još jednom, nemoć i žalost što ni jednom Srbinu na području Federacije ne mogu ništa pomoći, a poštujem borbu bošnjačkih poslanika i predstavnika u vlastima za brigu o bošnjačkom narodu u RS-u, i tu ih podržavam, i to stalno rade, ... smo nemoćni.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Salko Sokolović, diskusija. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo par riječi, mada je Šefik ispred Kluba rekao suštinu. Ali evo odmah da odgovorim na ovu primjedbu gospodina Kalabića. Pa i ja kažem da je glup taj što je u Dejtonu definisao to da se plate ne mogu ni povećavati ni smanjivati, jašta je već glup ko god, da ne kažem još niz nekih tu gluposti koje su bile. Volio bih da, kada je Dejton u pitanju, da smo se nekada bavili pričom Aneksa IX koji bi ovu BiH na jedan drugačiji način usmjerio u jednom drugom pravcu. Međutim nismo i onda imamo danas i ove probleme koje smo možda mogli Aneksom IX, realizacijom Aneksa IX smjestiti na jedan drugačiji način uređenja države BiH. Ja ću podsjetiti one koji su zaboravili još jednom da je Vašingtonski sporazum nastao isto, iz istih razloga kao i Dejtonski sporazum. Vašingtonski je obustavio rat koji su tada vodili Bošnjaci i Hrvati, Dejtonski ... i Srbe na prostoru BiH i oni u suštini imaju isti cilj a to je obustava rata. I jeste tada Mostar kao prostor koji je najviše stradao u tom Bošnjačko-hrvatskom ratu ili ratu između Armije Republike BiH i HVO-a, i u jednom dijelu Hrvatske vojske najviše nastradao. I zbog toga i jeste rečeno u Dejtonu da, u Vašingtonu šta jeste Mostar, jedinstven grad, podijeljen na šest opština. A onda je, gospodine Kalabiću, često hvaljeni visoki predstavnik gospodin Pedi Eždaun 2004. napravio novu glupost, evo ja kažem odgovorno, pa onaj Statut prelazni, koji je idealno kreirao gospodin Košnik, izbacio iz života i danas imamo probleme koje imamo. Danas mi ne bi govorili o ovome problemu da nije bilo te 2004. godine i onih koji su mu pomagali da Mostar uvede u dodatnu krizu. I ne trebamo se mi baviti dalje, rečeno je evo i od strane visokog predstavnika u posljednje vrijeme, rješavanju ovog problema. To je obaveza na građanima Mostara, narodima koji žive u Mostaru, na politikama koje egzistiraju u Mostaru da sjednu i da se dogovore vezano za ovu problematiku. Ono što suštinski nije dobro u Prijedlogu koji danas ovdje imamo jeste da ovaj Prijedlog ne tretira presudu Ustavnog suda. Presuda Ustavnog suda ni u jednom momentu ne govori o ukidanju izbornih područja koje su proistekle iz opština koje su postojale u Gradu Mostaru. Presuda Ustavnog suda govori da zbog neravnomjernog broja stanovnika koji žive u tim 41 izbornim područjima treba na jedan drugačiji način reći koliko u Gradsko vijeće dolazi izabranih predstavnika sa tog područja. I oko toga se vodi priča i priča o ovom centralnom jezgru Grada Mostara koji eto nije bio do sada definisan kao izborno područje, pa su postojale neke nedefinisane stvari gdje će ti ljudi glasati itd. Ovo što mi danas imamo kao Prijedlog je nešto sasvim drugo, nešto što u suštini dušu Vašingtonskog sporazuma koja je prenesena kroz Dejtonski sporazum eliminiše iz Grada Mostara. Evo, Sarajevo je grad sa više opština i ja još nikad nikoga, nikoga, ne ovdje u Parlamentu već u BiH, svijetu, možda jedino kad bi čovjek na Mars otišao možda bi gore nešto čuo, nisam čuo da je Sarajevo podijeljen grad, a ima šest opština, ili koliko ih ima već. Nikad niko nije rekao da je Sarajevo, pa ni vi iz RS-a niste rekli da je podijeljen grad Sarajevo. A dok je Mostar egzistirao sa šest opština, pa kad ima izborna područja, on je uvijek podijeljen grad. Znači, neko uvijek ima potrebu, ima želju, da pravi problem u Mostaru i da od Mostara pravi slučaj. Isto ti ljudi dole su u Mostaru sa Prelaznim statutom gospodina Košnika sa šest opština mogli da žive i živjeli su, i razvijao se Grad Mostar i sa lijeve i sa desne obale. Od 2004. godine razvija se samo jedna obala, ova druga se ne razvija. Zašto? Zato što je nastupila hrvatska dominacija i onda jedan čovjek raspoređuje pare, jedan čovjek usmjerava sredstva, jedan čovjek govori gdje će se graditi, ili jedna politička partija u ovakvim okolnostima u kojima Mostar trenutno živi. A zamislite šta bi se desilo poslije. E desilo bi se poslije ono što Bošnjaci danas doživljavaju u Stocu, u Čapljini, u Prozoru, u Livnu, u Duvnu itd. Nije meni daleka ova priča o kojoj je gospodin Franjičević govorio da to ujednačimo na čitav prostor BiH sa garantovanim pravima. Evo, ja nudim priliku svakome, Nobelova nagrada ko jednog čistača zaposli Bošnjaka u Stocu i Čapljini. Ko ga zaposli svaka mu čast, od tad je za mene heroj i bistu ću mu napraviti. To je stvarnost u kojoj mi živimo, mi od nje ne možemo pobjeći. Ako iko razumije Hvate kada govore o neravnopravnosti onda ih mi razumijemo koji živimo dole, ali Bošnjaci. Doduše mi nemamo predsjedavajućeg Vijeća ministara, nemamo ministre i ono sve što Hrvati imaju. Ali u Hercegovačko-neretvanskom kantonu, evo samo u sferi sigurnosti – ministar MUP-a Hrvat, direktor Ureda SIPA-e Hrvat, direktor Ureda OSA-e Hrvat, direktor ispostava Ureda Granične policije Hrvat, Federalna ispostava u Mostaru Hrvat. Imali Mehmedbašića tužioca ni tamo ni vamo, e sad Hrvat. Jurišić došao sumnjive prošlosti, bavićemo se s njim. Očekuje se da nam i sudstvo uzmu. Prema tome, sad samo treba još izbrisati ova izborna područja, reći da je Mostar jedna izborna jedinica i onda stvarno pretočiti to u stolni grad. A to Mostar i Mostarci na ovakav način ne zaslužuju. Vratite se u '93., ili ako ste gledali ovih dana one emisije koje su bile na Federalnoj televiziji od 8 do 9 sati četvrtkom šta se dešavalo u Mostaru. Prema tome, u Mostaru trebaju da sjednu ljudi koji su sve to preživjeli i da završe priču oko uređenja Grada Mostara i zajedničkog života unutar njega, a ne da stalno imamo ovu pretenziju hrvatske dominacije samo još neostvarene na prostoru Mostara, ovo je sve ostalo dole poklopljeno. Ovih dana, evo svi se bavimo problemom Aluminija. Premijeru Vlade Federacije ili ministrima oči ispadoše, vremena nemaju za svoje porodice, da riješe problem Aluminija. Ja se plaho ne sekiram za taj Aluminij pravo da vam kaže. Znate zašto? Zato što u taj Aluminij ne daju da se vrate Bošnjaci koji su radili prije rata. Evo, nek odstupe od Aluminija, evo da probaju Bošnjaci da naprave čudo od njega, ako ga nisu poderali do kraja. Šta hoću da kažem? Hoću da kažem da u Mostaru ne možemo na ovakav način pristupiti rješenju problema a pogotovo ne na ovakav način donijeti jedan izborni zakon koji evo negira sve ovo o čemu je gospodin Džaferović govorio i onda reći da je to Ustavni sud naredio. Nije. Ustavni sud je rekao malo te brojeve poremetite. Pa nek se oni dogovore dole kako će poremetiti, ali evo u ovom momentu nema pravo niko dirati izborna područja. I zato je onda reakcija i SDA, 42 i Bošnjaka u Mostaru, da se vratimo na ono što jeste suština a to je Statut prelazni koji je u saglasnosti sa Vašingtonskim dogovorom, Dejtonskim dogovorom, u suštini jedinstven Grad Mostar koji sačinjava šest opština. Nađite tu rečenicu i donesite je ovdje nek je svi vide.
Vrijeme.
Izvinjavam se, nisam vidio da mi je isteklo vrijeme za ovu diskusiju. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Iako naravno nisam mislio da ćemo se ovako baviti ovom teškom problematikom ali s obzirom da je ovo vrijeme, i uvaženi kolega Sokolović je pomenuo i na neki način mene i dalje ubijedio u moje stavove i sam sebe demantovao o onome o čemu je govorio i rekao suštinski problem BiH – što je moje to je samo moje, a ono što je tvoje to će biti i moje. E to vam je sva priča uvaženog kolege Sokolovića bila. Nama je ostalo još to dole da riješimo, ovo smo sve riješili i sad smo dole. Meni dođe da zaplačem nad sudbinom Bošnjaka u njegovom kantonu. ... sad saslušao ja bih rekao da ti ljudi nisu ... [[ne razumije se]] Cijelo vrijeme, evo 10 minuta i 14 sekundi gospodin Sokolović nije uopšte pomenuo Srbe, a maloprije Slavko Jovičić je pomenuo koliko je Srba bilo. I on je hladno govorio da treba da to riješe, da su Hrvati u dominaciji i da su u Bošnjaci u problemu, Srba nigdje ni nema, i to je rješenje da se riješi problem te navodne dominacije Hrvata. Pa ko je lud da podrži takvu vrstu priče i takvu vrstu rješenja, i to nakon diskusije gospodina Jovičića koji je rekao koliko je Srba bilo u Mostaru. I njih niko ne uključuje ni u što. I on pominje, gospodin Sokolović pominje podijeljene gradove i s pravom priča zašto se o ovome priča podijeljenom gradu a o ovome se ne priča podijeljenom gradu. Za Srbe i Mostar i Sarajevo nisu podijeljeni gradovi nego su izgubljeni gradovi, izbrisani sa mape, nema ih, ne postoje. I ne znam ni ja kako smo došli u tu situaciju, da sad to pitanje ne otvaram, i kako smo prihvatili da je normalno da se tako razgovara – da njih nema tu i da se traži rješenje mimo njih. I to je normalno, i to je normalno. I još usput jadikovka kako se ne može doći do toga rješenja da se napravi, i razni se sad spominju izlazi na more, izlazi na Savu, izlazi na Drinu, izlazi na Unu, izlazi na, ne znam ni ja na koje strane sve treba napraviti izlaze. Sarajevo je građansko, Mostar nije građanski, dole je žestoka nacionalna priča, ovdje se od iste partije gura neka građanska ili ne znam ni ja. Mislim, volio bih da se to malo sabere. I još jedna opaska, opet kažem bez namjere, ovo je previše široka stvar, kad je u pitanju Dejtonski sporazum, to je i gospodin Sokolović spomenuo da sam ja rekao, i što je on apostrofirao, da je neko glup pisao pitanje plate u Dejtonskom sporazumu. Nije, gospodine Sokoloviću, glup, nego neko vrlo pametan. Do one noći kad su vaše službe organizovale ovo u Parlamentu kad nismo bili sigurni kako ćemo izaći, tad mi je bilo jasno da nije to glup čovjek bio. Neko je napisao zašto je nezgodno raditi u Sarajevu, znajući šta će biti, nije to slučajno napisano, ko fol sad svi ovi što smanjuju pa nema to veze. Naravno svi smo spremni da zaboravimo da su Srbi ulazili u transporterima po tu platu u Sarajevo, pa kao ko fol bilo mirno. Pa one noći niko od vas nikad nama ne reče šta to bi, a bi vrlo gusto, i vrlo nezgodno, i vrlo 43 opasno. I sve ste to vi organizovali i niko drugi. Niko drugo. I zato je neko rekao da je ta plata nezgodna jer neko u papučama dolazi sa 100 metara u Parlament, a neko dolazi, i tu noć je razmišljao kako će se vratiti. Znači, nije to, jer vi upravo, i time završavam, problem je neprincipijelnost. Taj isti Eždaun, hajmo se saglasiti da nije pravio glupost u Mostaru, hajmo se saglasiti da je on glup, da je kompletan Eždaun glup. E to ne može, e tu imate problem jer znate nakon toga ste tražili ostanak visokog predstavnika. Što se niste onda saglasili s nama, ako smeta visoki predstavnik hajmo sjesti i kazati nećemo više visokog predstavnika, nego hoćemo onaj dio koji je dole, ovaj nećemo, ovaj ne valja. I to je ta neprincipijelnost u kojoj se BiH valja, a u stvari zna se šta je cilj, i ona će imati problema dok god je taj cilj na sceni, on je vidljiv. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Dragan Vrankić, replika. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo, mislio sam da neće biti rasprave na ovakav način ali moram se uključiti iznenađen tijekom same rasprave. Ja sam očekivao da je vrijeme učinilo svoje i da smo svi ponešto naučili i shvatili da se moramo učiti iz povijesti prošlosti a ići naprijed. Očito da nema ni milimetra naprijed. Ja sam shvatio da je ovaj Zakon koji je predložen i koji je korektan, koji ništa nije različit od bilo kojeg grada u BiH i da šalje jednu poruku da možemo na ovakav način čak i uređivati BiH. Došli smo u poziciju, je li, da se ne može i ne vidi, ili se čak nije spreman ni pročitati da se ne vidi da su svi narodi unutra zastupljeni i da nas stavlja sve u isti položaj. Ja sam mislio da kolega Salko, ne znam jesam li dobro čuo, kolega jeste li Vi ovo govorili o položaju Hrvata u Konjicu ili ste govorili o položaja Hrvata recimo u mojoj Čapljini ili negdje drugo. Ja bih te samo podsjetio da je se povratak ostvario najbolje u cijeloj BiH baš u toj Čapljini koju često spominjete, da im gradimo vodovode svima jednako, za što sam se posebno ja založio, i ovaj Parlament, i kolege su svi zajedno, da na takav način šaljemo poruku i da je sasvim svejedno kud je izlaz na more, je li tamo u većini živi jedan ili drugi narod, mislim da je to sve BiH ako je ... Bosnom i Hercegovinom. Ovdje imamo jedan aršin koji se odnosi, kada je u pitanju BiH, onda ne valja ništa što se zove Vošington i Dejton a kada dođemo do Federacije, onda po onoj staroj priči – e, sad stani, sad ćemo malo drugačije, sad ćemo stvari postavljati onako kako nama odgovara. Ja sam bio ministar ili zamjenik ministra u ... županiji kad smo ili kad sam, da ne govorim u svoje ime, spojili proračun jer je bilo podijeljeno, ako se sjećate, i tad je odnos bio 70:30 u ubiranim prihodima na jednoj i na drugoj strani, tad nije bilo PDV-a. I ja sam bio hrabar da to radim, šaljući poruku da nećemo govoriti ovako kako danas govorimo. Međutim, danas se počinje govoriti o određenim dominacijama, danas se počinje govoriti o nečemu – ako neko ima neku kulturnu instituciju da neko ne smije imati tu kulturnu instituciju. Pa koliko se god vi rugali sa stolnim gradom ali svaki narod obilježava njegova kultura, a mi nažalost je, evo možemo baštiniti samo u Mostaru, nigdje više. Volio bih da je možemo baštiniti u Travniku, volio bih da je možemo baštiniti u Sarajevu. I volio bih da i Sarajevo bude, na jedan sličan način ima izborni zakon kao što ima Mostar. Nažalost spomenuli ste emisije koje su bile na televiziji. Zato nam ovakva televizija ne treba, jer je ono iskrivljena povijest, ono nije povijest ni Mostara niti ... Mostara. Ono je nešto što 44 produbljuje jaz u Mostaru i neće donijeti ništa dobro. A na onakvu akciju naravno da se stvara reakcija i naravno da će ići neke nove emisije, ali naravno zbog toga se i ne dozvoljava televizija da se na njoj može reći istina. ... iskazana laž na kraju za nekoga postaje istina. Ja zato mislim da iz ovoga Zakona može se poslati jasna poruka ako se želi dati poruka Hrvatima da su ravnopravni, došli u ovu zemlju kao ravnopravan narod, onda ovo je jedna ljubičica, jedna proljetna visibaba koja nagovještava nešto takvo. I ko je spreman da prihvati ovo kao jednu malu gestu onda šalje poruku da je spreman da zajednički ... jednu poštenu i korektnu Federaciju, jednu poštenu i korektnu BiH. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Salko Sokolović, replika. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ma evo, uz uvažavanje svih kolega koji su govorili, samo par ispravki. Gospodine Kalabiću, ako ste pažljivo slušali kada sam ja govorio, ja sam govorio da Mostar treba ostaviti građanima Mostara. Ja pretpostavljam da su i Srbi, i ja mislim da se trebaju osjećati građanima Mostara. ... Gradskom vijeću organizovani kroz političke partije da riješe problem Statuta Grada Mostara. Mislim da morate malo kao stranka pojačati svoju aktivnost dole ako to ne želite prepustiti nekim drugima. To znači morate poraditi na povratku ljudi. Jer, ja kada govorim o Čapljini, i uz uvažavanje ovo o čemu je Dragan govorio, ja znam i njegovu aktivnost, pa i moju, i svih nas koji smo dole da bude to, ali Bošnjaci od vode ako ne budu jeli mogu živjeti 40 dana, koliko se ono živi kad samo vodu piješ. Treba vam radno mjesto, ono je problem, znači ono je problem. Prema tome, ako sagledavamo problem ..., ja bih volio da Hrvati svoju ravnopravnost traže u Sarajevu i na prostoru čitave BiH, u Banja Luci, a ne samo u Mostaru dominaciju. To je suštinski problem. Jer, kako ćemo onda, kako ćemo naprijed ako ćemo samo to raditi na jednom prostoru. Evo, ja sam uvijek spreman da ta ravnopravnost i Bošnjaka i Hrvata u RS-u bude moj imperativ dok se budem bavio ovom politikom, i jeste, i obrnuto Srba na prostoru Federacije i ... Kako ćemo napraviti drugačije državu? Gospodine Kalabiću, moj sin studira na Pravnom fakultetu u Mostaru – Univerzitet Džemal Bijedić, 15 kolega mu je Srba iz Nevesinja, gravitaciono, najbliži. Neki dan sam ih našao piju kafu ljudi, razgovaraju kako završiti školu. Mi razgovaramo o ovim problemima, ali hoću da kažem da je Mostar spreman da se u njemu živi na takav način. Ali vjerujte kada su mu ukinute opštine razvoj Mostara u tri opštine na lijevoj obali Neretve je stao jer nemamo radnih mjesta. Ne može Mostar živjeti od turizma. Ekonomija je broj jedan koji će pomoći svima dole na prostoru Mostara itd. Prema tome, hajmo se mi baviti tim problemom a ne ko će dominirati. Mi se, evo sad znamo kako je to kad neko dominira. Eto u tom dijelu, da pogrešno ne shvatite ovo o čemu ja govorim, nikakve namjere moje nisu da to bude bošnjačka priča o Mostaru već mostarska priča koja je sačinjena od građana i naroda koji žive u Mostaru. Hvala. 45
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Adnan Bašić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Slušajući sve ovo ... prva rasprava o nečemu što mi ne možemo da riješimo, niti ćemo danas riješiti. Ja sam jako emotivno vezan za naš Mostar. To je Mostar kojeg više nema, kao i Sarajevo kojeg više nema, kao i Banja Luka koje više nema, ostaju u sjećanjima ljudskim i ljudima kao što sam ja. Mostar je i previše lijep grad da doživi ovakvu ... sudbinu, da bi postao grad slučaj. Sve ovo što mi ovdje pričamo davno je to poznata istina. Kada uporedimo te sudbine koje istorija na svom putu odredi za neke gradove koji postaju specifikum u ..., ja sam ovdje napravio jedan trougao između Mostara u srcu Evrope, Belfasta na sjeveru i Bejruta na jugu. Ako malo bolje razmislite, vi bolje poznajete istoriju čovječanstva, vidjećete da su to jako, jako slični gradovi nažalost po nesrećama koje su ih zadesile. U sva tri ova grada njihovi građani su upropastili vlastiti grad. Krenimo sa sjevera, protestanti i katolici, Irci i Englezi, znate šta je nastalo i šta još uvijek traje. Istina smiruje se ali ne onoliko koliko bi trebalo da ti gradovi ponovo postanu lijepi i pravi gradovi za svoje građane. Preći ćemo preko Mostara i otići malo na jug – Bejrut, Pariz orijent, zemlja cedrova, jedan od najljepših gradova na svijetu, postade ruševina upravo na sličan način. Njegovi vlastiti građani uz malu pomoć neprijatelja sa strane razrušili su vlastiti grad i borba i dan danas traje između Siita i Sunita. To su tragedije gradova, gradovi nisu krivi što su njihovi sugrađani poludjeli. Imali smo mi slične ... i u Mostaru. Neretva, ta predivna i prelijepa rijeka, umjesto da spaja svojim još ljepšim mostovima, koje su neki zli ljudi porušili, stvorila je razdor. S jedne strane muslimani, s druge katolici, s jedne Bošnjaci, s druge Hrvati, grad ruševina, grad slučaj. Vrlo je teško se tu snaći i vrlo je teško tu biti pametan. Evo slušam par izlaganja, ni jedno nije adekvatno rješenje za takav jedan problem, on je u glavama ljudi. Dok god on ne izađe na površinu, dok god mostovi se ... rukama u Gradu Mostaru koji se zove po mostu ili se most zove po gradu, kako god želite, nema mira na dvije obale Neretve. Ne, hvala Bogu, onoga fizičkog, a onoga psihološkog još dugo neće biti, a posebno ako čujemo neke stvari koje sam ja ovdje čuo ali neću ih spominjati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedatelju. Evo mi imamo pred sobom ... jedan Prijedlog zakona koji ima namjeru, ima za cilj da provedemo jednu od neprovedenih odluka Ustavnog suda. Očigledno da to nije bitno ako se ne uklapa u naše projekcije. Ovo je nažalost i jedan primjer kad se mi bavimo problemima koje su neki drugi napravili, u kojima mi nažalost nismo ni sudjelovali. Statut Grada Mostara nije donijelo ni Gradsko vijeće Mostara ni Parlament Hercegovačko-nervanske županije, ni Parlament Federacije, pogotovo nije ovaj Zastupnički dom ni Dom naroda. Statut Grada Mostara 46 je donio visoki predstavnik. Mi ne znamo, ja bar ne znam, čime se on to rukovodio pa je baš za Mostar donio baš ovakav Statut. I on je intervenirao gdje god je mogao intervenirati. Znači, on je promijenio i Ustav Federacije 100 i neki put da bi ovo proveo u djelo, intervenirao je i proglasio je i izmjene Izbornog zakona, ali nije imao mandat i nije sieo intervenirati u Dejtonski sporazum, odnosno u Aneks IV koji se zove Ustav BiH. I tu je nastao problem. Neko je pokrenuo preispitivanje tih njegovih odluka, usklađenost tih njegovih odluka sa tim Aneksom IV koje on nije smjeo dirati. I Ustavni sud BiH za divno čudo kaže – e to što je visoki predstavnik uradio nije u skladu sa Aneksom IV, odnosno Ustavom BiH. I sad imamo problem. Sad se mi bavimo problemom, sad mi naduravamo se ko je ugrožen, ko nije ugrožen, ko je gdje više, ko je gdje manje urožen, ono što je istina, samo što mi to nećemo priznati, mislim ni za živu glavu. Juče smo na jednom povjerenstvu raspravljali o oblicima diskriminacije itd., pa se trudimo samo da dokažemo kako su naši diskriminirani tamo gdje su malobrojniji, a svi drugi eto uživaju, abnormalno velika nekakva ... ljudska prava. Ja sam sudjelovao kao član HDZ-a u jednoj od interresornih skupina koje smo formirali i ovo je prijedlog koji se vrtio u toj interresornoj skupini koji su podržali značajan broj članova interresorne skupine i niko nije bio protiv u interresornoj skupini. Tamo su sjedili i Srbi i Hrvati i Bošnjaci, ali niko nije bio protiv ovog prijedloga. Zašto ovakav prijedlog? Kamo sreće kad bismo se mogli nekako dogovoriti pa da ovakav prijedlog se ugradi u Statut Općine Kakanj u kojoj ja živim. Tamo je nekad živjelo 30% Hrvata. Živjelo je i 8% Srba, živjelo. Tamo postoji općina, odnosno mjesto koje je bilo općina od 1929. do 1954. godine, puno prije 1994. godine, a to mjesto se zove Kraljeva Sutjeska. Bila općina, nisam ja to, ja se nisam ni rodio tad bio. I neko je ukinuo tu općinu. I mi se ne pozivamo, tamo u Kraljevoj Sutjesci ima nekakav kamen na koji je neko uklesao, pa su sad tu, neko kaže da je to u XII, neko u XIII stoljeću, ali nebitno, ali puno prije '94. i piše na tom kamenu, ko god je bio u Sutjesci tamo ima u zidu kod samostana franjevačkog, naše stolno misto, nečije, ne znam ni ja ... Možda su Hrvati, možda su Bošnjaci, možda su Bogumili, možda su ne znam ni ja ko, uopće neću da licitiram s tim, ali tamo piše naše stolno misto. Nije problem to što piše, problem je što mnogima kojima je bilo misto stanovanja više nije misto. To je problem. I tamo postoje pravila da nema minimalne ni maksimalne zastupljenosti ni jednog konstitutivnog naroda. Koliko vas ima toliko glasića saberete, toliko imate vijećnika ... I tamo imate pravilo da su zastupljeni pripadnici nacionalnih manjina obavezno, jer ih po našem zakonu, i dobro je da smo taj zakon donijeli, sa jednim vijećnikom. A od 30 vijećnika imate 3 nebošnjaka, evo da ne kažem ko su, uopće nije bitno koje su ... I nije problem, tako je. Tako je u 99,9% općina i gradova u BiH. Kad smo pravili ovaj Prijedlog ovakav, znači ovo nije, ovo je star, poprilično star Prijedlog zakona, ja sam se zalagao da predvidimo u ovim izmjenama Zakona minimalnu zastupljenost, i nema mi kolega ni Jovičića ni Kalabića, minimalnu zastupljenost konstitutivnih naroda sa najmanje po 4. Nismo rekli da mora biti pod svaku cijenu 4 Hrvata, nismo rekli ni pod svaku cijenu 4 Srbina, nismo rekli ni pod svaku cijenu 4 Bošnjaka, nego najmanje 4 iz bilo kog konstitutivnog naroda i najmanje jedan pripadnika onih koji se ne izjašnjavaju kao konstitutivni narod. Znači, mora biti od 35 vijećnika u Gradu Mostaru ako bi, daj Bože, i oni imali pravo, građansko pravo kao i svi ostali da izađu na izbore, da izaberu svoje gradsko vijeće, najmanje 9, znači unaprijed znate, najmanje 9 nije iz onog većinskog bloka. A ko kaže da neće biti i više ovih kojima je minimalno zagarantirano ... Ko to kaže? Pa nije baš takva vrsta stanovništva u Mostaru, ne znam ja odakle ti toliki ... da će to Hrvati tako majorizirati. Kad govorimo o obespravljenosti, maloprije sam propitivao kolege, s jednim dijelom sam upoznat ali evo radi malo provjere informisanosti, šta to od proizvodnih kapaciteta radi u Mostaru? Govorimo o problemu nezaposlenosti, ovo malo uz put i repliciram da se ne javljam poslije, radi Aluminijski kombinat, radi, pa onda ću dodati radio, ne radi ni on više. Ne radi ni on 47 više, nažalost, mislim nažalost. Ja uopće nisam sretan, ali ja nisam sretan ni zbog činjenice da dolazi u pitanje funkcioniranje moje Kantonalne bolnice iako me tamo nema u upravljačkim strukturama, iako me tamo niko ne pita ko će biti direkor, iako me tamo niko ne pita, iako sam predstavnik jednog od konstitutivnih naroda, i tu se liječim i ja i moja obitelj i ono nebošnjaka koji žive u prostoru tog kantona. I kao što ste vidjeli i čuli i danas i nebrojeno puta, meni ne smeta da se ja zalažem da se tamo svima osigura da imaju pravo na zdravstvenu zaštitu, i onim koji su malobrojniji i onim koji su višebrojni, jer ja mislim da je to pravo, kad govorimo o pravima. U Mostaru imaju dvije bolnice, hvala Bogu nek imaju, ne znam ja je li to dovoljno da bude kvalitetna zdravstvena zaštita, to znaju stanovnici koji koriste usluge tih bolnica, ali dobro je. Ne vidim razloga, znači ne vidim razloga ni jednog da mi ovaj Prijedlog, koji je više nego afirmativan, ponavljam ja bih volio da ovakav Prijedlog neko predloži i da vrijedi makar u sjedištima županija ili kantona. Evo da ne idemo, nemoj nek moj Kakanj bude zaobiđen. Ali Kakanj bi trebao zbog svog povijesnog značaja, tamo je znači bila općina i ta općina, nije izborna jedinica, ta koja je bila puno prije ovih iz '94, tamo postoji samo jedno biračko mjesto koje pokriva prostor, samo jedno biračko mjesto koje pokriva prostor čitave te bivše općine. I ok, mi smo to prihvatili. Znači, ne tražiš nikakve specijalne odnose, specijalni tretman, i nastojimo se u takvim uvjetima, jer to vrijedi u svim općinama i gradovima u BiH, ne vidim ja ni jednog razloga što bi moj Kakanj bio izuzetak. A opet kažem volio bih kad bih imao ove privilegije koje se nude Gradu Mostaru. E sad, to je Gradu Mostaru malo. Njima je najgore sad, svi se mi ko sekiramo za njih, znači oni jedini nemaju mogućnost da kao i svi ostali izaberu svoje Gradsko vijeće, pa da Gradsko vijeće odlučuje i o razvoju i jednog, i drugog, i trećeg, i petog, i šestog i osmog, itd., dijela te općine ili Grada Mostara, da se zalaže za poboljšanje uvjeta za život, itd. Oni tu šansu nemaju. Mi smo im oduzeli neusvajajući izmjene Izbornog zakona, i ponavljam, nažalost mi smo u poziciji da ispsravljamo tuđe greške. Ovu pogrešku nije napravila ni jedna institucija vlasti u BiH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Samo, dakle kratko, gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Dakle, kada su ukomponovana ova rješenja za Mostar, dakle tada je bila ta situacija, takva situacija i spram situacije su komponovana i rješenja. I danas se traži promjena tih rješenja na način na koji sam ja to objasnio. Što se, dakle mene tiče i SDA dakle što se tiče, ja mogu govoriti slobodno i u ime SDA, nikakvih problema nema da mi u BiH uspostavimo vlast, dakle i zastupljenost u parlamentima, i vlast u BiH na svim nivoima u skladu sa popisom stanovništva koji je bio prije nego što je došlo do nasilja nad etničkom strukturom BiH, popisom '91. godine. Tada bi, dakle Kakanj bio u mnogo, mnogo boljoj poziciji nego da se garantuje samo 4 Hrvata jer hrvata je u Kaknju bilo 35-40%. ____________(?) 30%. 30%. Nikakav dakle problem nije, 30% garantovati u općinskom vijeću, u vlasti toliko u Kaknju, ali to treba uraditi u cijeloj BiH. To treba uraditi u Mostaru, treba raditi u Stocu, u 48 Čapljini, u Bijeljini, u Bihaću, u Doboju, u cijeloj BiH. Hajte ljudi da tako radimo, ovo je princip za cijelu državu. I kada sam ja bio na čelu radne grupe za promjenu Izbornog zakona 2007. godine, dakle 2007. godine ... (?) nije uključen mikrofon
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mirsad Mešić, replika. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Ja zapravo imam ispravku krivog navoda gospodina Lozančića koji je izrazio zabrinutost da ne može uticati na izbor direktora u bolnici. Naravno da to nije tačno s obzirom da je HDZ u Zeničko-dobojskom kantonu na vlasti i participira u vlasti Zeničko-dobojskog kantona i u sve i jednom Upravnom nadzornom odboru uključujući i neke pozicije direktora je zastupljen HDZ. Pored toga, dakle postoje Hrvati iz SDP-a u značajnoj mjeri koji popunjavaju razne rukovodne pozicije, bilo u privredi ili pak nadzornim odborima, itd. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić, replika. Izvolite.
Uvaženi kolega Mešiću, Vi dobro znate da HDZ ne utječe na izbor ravnatelja, direktora, kako god hoćete, Kantonalne bolnice Zenica. Da HDZ utječe mi nikad ne bi smijenili direktora zato što je upozorio na nedostatak sredstava za elementarnu zdravstvenu zaštitu, nego bismo smjenjivali one koji mu nisu osigurali sredstva koji su morali osigurati. Znači, nemam ja razloga, ja imam više nego dobru komunikaciju sa svim liječnicima u Kantonalnoj bolnici, znači bez 49 obzira na njihovu etničku pripadnost. I ja, što se mene tiče, ja ne moram ni imati uticaja na izbor direktora, znači nije mi to neophodno uopće. Znači, ja sam prezadovoljan njima kao ljudima, njima kao stručnjacima, njima kao korektnim osobama, njima kao profesionalcima, ali suosjećam s njima zato što vlast, pa evo nek je to i vlast HDZ-a, im ne osigurava da imaju minimalne uvjete. O tome govorim. Govorim o građanima koji nemaju minimalne uvjete za minimalnu zdravstvenu zaštitu koja im pripada, o tome ja govorim. Znači, tako da nije točno, daj Bože da je točno. Međutim, opet kažem, ne smeta mi puno, jedino mi smeta što ne mogu spriječiti ni da se smijeni direktor kojeg je neko drugi imenovao, ako čovjek dobro radi.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mirsad Đugum, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja bih izrazio jednostavno ono što osjećaju svi građani u BiH, neovisno gdje žive, da su i ugroženi, i da im je ugrožena egzistencija i da su u izuzetno u teškoj i bijednoj situaciji i to je odraz svog ovog procesa koji je bio, koji se vodio i koji se i dalje vodi u ovom dijelu i da su ugroženi svi sektori društva, neovisno da li je to obrazovanje, školstvo, zdravstvo, poljoprivreda itd. Ali vratio bih se na ovaj dio, jer se već, ono što kažu, u zadnjih par godina govori, o Gradu Mostaru. Tačno je da je visoki predstavnik donio ovaj Statut, ali tačno je da smo i prije godinu dana u OHR-u imali preko 100 sastanaka, odnosno preko 300 sati razgovora o rješavanju statusa Grada Mostara. To su bili pretežno građani Mostara iz svih partija unutar Federacije, a ujedno je bilo i Udruženje građana srpske nacionalnosti koje je učestvovalo u tim sastancima gdje sam imao i direktan sastanak sa tim Udruženjem građana srpske nacionalnosti da vidimo šta je i to da podržimo u tom dijelu prema poziciji i predlaganju u razgovorima u OHR-u. 300 sati ili 100 sastanaka radnih nije dalo rezultate, apsolutno nije dalo rezultate. Moram biti iskren da je u datom momentu i HDZ 1990, i HSP, i Narodna stranka radom za boljitak predlagala određene pomake od prijedloga koji je bio čvrstiji od HDZ-a i koji je stao na jednoj poziciji i od te pozicije se ne bi pomjeralo. Poslije par sastanaka prvih je SDA napustila te daljnje sastanke jer nije bilo apsolutno dogovora. Znači 100 sastanaka, 6 mjeseci razgovora nije dalo rješenje. Pretežno su bili građani koji su razgovarali o ovome i nudila se različita rješenja. Jedno od rješenja je bilo i da bude gradonačelnik sa 2 zamjenika, jedan iz reda drugog, odnosno Srpskog naroda i da li Bošnjačkog ili Hrvatskog naroda, znači da budu sva trojica i da donesu zajednički plan i program o usmjeravanju sredstava, jer je to izgleda bio najveći problem usmjeravanja sredstava unutar grada Mostara. Nažalost, kažem 6 mjeseci potrošenog vremena, ne uzaludno ali nije se došlo do pravog rezultata i zbližavanja stavova da se zadovolji svaki konstitutivni narod i ostali građani da dođe do rješenja. Iz tog razloga ne znam kako će ova inicijativa završiti, ako, kažem, poslije 6 mjeseci razgovora nije bilo pomaka ni u jednom segmentu. I ovaj prijedlog, ja mislim gospodine Niko Lozančić da je ovo prijedlog bio i tada u nastupu delegacije, znači nije podržan, nije došlo do zajedničkog rješenja, i tada je OHR prekinuo razgovore i rekao da faktički o ovome se neće unutar OHR-a dalje razgovarati. Tačni su ovi navodi što gospodin Niko Lozančić govori i za Kakanj i za druge opštine, nema gdje nema. Koji to se narod osjeća u potpunosti kao prije na teritoriji gdje živi u manjini. Nezgodno je svakom. Prokleti rat je donio to da su se takve stvari izdešavale. Možda nas kao građane emotivno i dira mnoge stvari, mnogi smo doživjeli ili su doživjeli neugodnosti, neprijatnosti i na svojoj koži, na koži svojih najbližih i svega onoga što je se dešavalo, ali sada ako hoćemo, ali u interesu vakog građanina, svakoga naroda, ispuniti maksimalno što se može u 50 dogovoru, i na nivou države i na nivou entiteta i na nivou opština, i raditi sa jednom punom sinergijom u stvaranju povoljne klime za građane, jer ovako ne ide. Vidimo šta se već dešava 3, 4 mjeseca, koje je ogorčenje naroda, a vidjet ćemo tek šta će se dešavati kasnije jer nema ekonomskih investicija, nema stranih investicija, nema ulaganja, izgradnje i radnih mjesta, a imamo tendenciju odlaska masovno, masovno mladih, educiranih i obrazovanih ljudi van BiH. Nemojmo dozvoliti da BiH postane država staraca. Nemojmo dozvoliti da jedni drugima ne damo bar malo prostora da se popusti lastika i da dođemo do kompromisnog rješenja, ali u interesu svih gdje se neće ničija ugroziti. To je jedino rješenje. Ali zbog ne postojanja volje na ovih 100 sastanaka nije se došlo tada u OHR-u do rješenja statusa Grada Mostara. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mladen Ivanković Lijanović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege, zastupnici, dame i gospodo, sve vas srdačno pozdravljam. Dakle, članak 127. Poslovnika kaže da je žurni postupak i ja se isto s tim slažem i glasat ću za žurni postupak, jer žurniji da žurniji ne može biti. Kolege su moje dobro obrazložile sve stanje. Ustvari je se branila prošla politika koja je vođena u Gradu Mostaru, pa prije svega između HDZ-a i SDA. To je rezultat ovog svega. I zato mislim da glavni akteri koji su do sad vodili tu lošu politiku trebaju je izmijeniti kada je u pitanju Grad Mostar, da bi došli do rješenja i građanima Mostara osigurali osnovno demokratsko pravo, izlazak na izbore i biranje. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih, pa bih ja uzeo riječ. Nažalost nema me tko najaviti, pa ću ja sam sebe. Kolegice i kolege zastupnici. Uvažavam, naravno evo i kao predsjedatelj u ovom momentu, da se raspravlja o žurnom postupku, pa bih trebao i ja ovako kratko kao kolega Mladen Ivanković Lijanović govoriti. Međutim, s obzirom da smo, zapravo svi govorili o suštini koji smo do sada govorili, ja ću isto reći par riječi o ovoj stvari. Malo tko od nas ovdje, na kraju krajeva, ipak, ne malo tko ali mnogi zastupnici koje sam ja imao prilike slušati nisu se osvrnuli na suštinu ovoga problema, a suština ovoga problema je da je Ustavni sud prije 4 godine presudio da je Izborni zakon u odnosu na Grad Mostar neustavan, da krši članak 25.b) Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima. Zašto? Zato što glas u jugoističnom dijelu Mostara, nastanjen da budem potpuno precizan pretežito Bošnjacima, vrijedi 4 puta više nego glas građanina u jugozapadnom dijelu Mostara pretežito nastanjen Hrvatima. S druge strane, Ustavni sud je također prije, evo dvije godine skoro, ukinuo Izborni zakon pa se prema tome onemogućeni izbori u Mostaru. Prema tome Mostar je zapravo kao grad isključen iz ustavnopravnog poretka BiH, potpuno. To je jedna dimenzija problema. Druga dimenzija problema da je onemogućeno njegovo funkcioniranje. Sad mi možemo govoriti koji su uzroci, da je bivši visoki predstavnik navukao luđačku košulju Mostaru u vidu Statuta 51 koji je od Mostara napravio grad slučaj. Neko će se pozvati na Vošingtonski sporazum koji je Mostaru davao nekakav drugačiji status, ali isto tako onda nek se pozove na Vošingtonski sporazum koji kaže Federacija BiH stupa u konfederalne odnose sa Republikom Hrvatskom. S druge strane, netko od zastupnika, a mislim da je kolega Adnan Bašić, je uporedio Mostar sa Bejrutom i Belfastom i pokušat ću ga parafrazirati, kaže – svi oni su razrušili svoj grad. Ne bih ja rekao da je baš tako, znate. Ja sam prvu godinu rata, ne čitavu sasvim, proveo u Sarajevu kao šef Ortopedske klinike koja je tada, ja mislim, bila najveća ratna bolnica u BiH, a onda sam počekom '93. godine izišao iz Sarajeva sticajem okolnosti i nastavio raditi u Mostaru. I u Mostaru, da tako kažem, u drugoj polovici siječnja, itd., u prvoj polovici veljače '93. godine nije bilo rata, nije bilo podjela, prelazilo se preko, mislim da se zvao Titov most kod Hotel Bristola i Neretve, ... bez problema. A onda je iznenada, čini mi se ničim izazvano, jednog dana šetajući primijetim vreće sa pijeskom i grudobrane na desnoj obali Neretve kod Hotel Bristola i ja sam zaključio da neko želi izvesti sukobe u Mostar, dovesti ih. A u tom momentu je zapravo obranu Mostara i Vojnu komandu u prvom redu su vodile postrojbe HVO-a u kojima je bilo, da tako kažem, nekima i 50% Bošnjaka i nije bilo problema. To je .... Dakle, neke tendencije koje su se nakon toga odigravale i koje se danas, jer ja vidim u odlukama, da tako kažem, institucija pod većinskim bošnjačkim utjecajem dešavaju, govore mi i sugeriraju mi da se pokušavaju neki strateški ciljevi koji se nisu ostvarili tih ratnih godina danas realizirati. Pa ću se vratiti na svoje ministrovanje ministra komunikacija i prometa kada je bilo snažnih insistiranja ovdje u Sarajevu da auto put na Koridoru 5c ne ide prema Pločama, ide prema Neumu, da se gradi teretna luka u Neumu, itd., itd., čak je i neka krivična prijava protiv mene podnesena zato što sam potpisao Memorandum o razumijevanju da se pregovara o kontaktnim točkama auto puta na Koridoru 5c prema Pločama, iako svak iole pametan zna da to nije odluka ni moja ni svih nas ovdje već odluka ... grupe iz Helsinkija koja je ... definirala kao Panevropski koridor pravcem Budimpešta- Osijek-Sarajevo-Mostar-Ploče. Dakle, da sve smo mi htjeli svi skupa da ide prema Neumu nije moglo ići. Pa neke tendencije da se, ne znam ni ja, područje Neuma proglasi područjem od posebnog interesa za Federaciju, da bi došlo pod ingirenciju federalnih organa, pa neke intencije da se područje Počitelja, da tako kažem, proširi za 10 puta pa da dođe pod ingerenciju Komisije za spomenike kulture koja je pod patronatom Federalne Vlade, itd., itd. I onda čujem od kolege Sokolovića, kaže, pokušat ću ga citirati – ne zanima me sudbina Aluminija da vam pravo kažem, jer tamo nema Bošnjaka. A taj isti Aluminij je bio, a mislim da je i danas, najveći izvoznik u BiH. Taj isti Aluminij je u ovu situaciju doveden za mandata ove Vlade koja je bez hrvatskog legitimiteta i nek neko ne kaže onda i nek neko tvrdi da nije to tendenciozno napravljeno. Koja je, da tako kažem, podloga i koja je logika da Aluminij, koji je u 44% vlasništvu Federacije, dobija struju po većoj cijeni od državnih kompanija, dakle Elektroprivrede HZHB, koja je pod ingerencijom ove Federalne Vlade, dakle znatno skuplju, nego što dobija 100% privatna kompanija Arcelormital iz Zenice. I onda dolazimo do situacije da Aluminij, dakle koji okuplja oko sebe ... čitav, koji izvozi, koji alimentira i ovaj budžet iz koga mi prićamo plaću itd., neko kaže nije moj interes zato što u njemu nema Bošnjaka. Ne možemo mi tom logikom razvijati, dakle moj interes jeste i Konjuh iz Živinica i poduzeće u Bijeljini, i u Zenici, i u Banja Luci, i u Zavidovićima i na svim područjuma, jer izravno ili neizravno od toga zavisi i moja plaća, i mirovina moje matere, i putevi kojima se voziti, i bolnica u kojoj ćemo se liječiti, kolega Lozančić je o tome govorio vrlo, da tako kažem, slikovito, npr. Zeničke bolnice. Prema tome, ja ću ovdje iskoristiti da se na neki način adresiram i na ono što je rekao kolega Džaferović. Kolega Džaferović Vaša rasprava samo na prvi pogled drži vodu kad Vi kažete – ja sam spreman da se založim za to da u svakoj općini, u svakoj sredini, svaki konstitutivni narod ima broj zastupnika prema popisu stanovništva. Mi svi znamo da to nije kompatibilno ni postojećim rješenjima i da to nije izvodljivo, ali bi Vi, dakle bili vjerodostojni u tom svom, da tako kažem, raspravi da ne insistirate da se upravo jedino Mostar izdvoji iz toga. I 52 onda se vraćamo na jednu stvar koja, koju je vrlo lijepo da sad tu ne ponavljam, samo želim reći da podržavam ono što je rekao kolega Niko Lozančić, u Mostaru u postojećem zakonu koji je predložio Dom naroda, koji nam je Dom naroda ovdje donio kao prijedlog, predlaže se da se u Mostaru kao jednoj izbornoj jedinici bira 35 zastupnika među kojima mora biti najmanje 4 iz svakog konstituvnog naroda. Ja pitam sad gdje su tu ugroženi, da tako kažem, bilo tko, bilo koji konstitutivni narod, evo da sad kažem Bošnjaci? Jasno je da će prema broju stanovnika u Mostaru biti daleko više bošnjaka nego što je taj minimalni broj koji ovaj Zakon, a možda čak i većina, jer je u Mostaru ta jedna etnička većina pretpostavimo Hrvatska, da tako kažem, marginalno viša u odnosu na bošnjačku, a evo čuo sam, ja nisam bio tu prisutan čuo sam da je o tome govorio kolega Jovičić, o Srbima niko ovdje nije ni govorio, ali ovaj Zakon predviđa da će biti minalno 4 predstavnika i Srba uz jednog predstavnika nacionalne manjine, odnosno onih koji se ne izjašnjavaju kao pripadnici manjina. I da se vratim na tu jednu, da tako kažem, apsurdnu logiku tih naših međunarodnih partnera koji su i nametnuli ovaj Statut i pretvorili Mostar u grad slučaj. Kad sam ga ja upitao – hajte vi meni objasnite što je to specifično za Mostar u odnosu na ostale gradove u Federaciji, u čitavoj BiH, pa se za Mostar traži taj specijalni status. A on kaže, ni pet ni šest – pa to je zato što su u Mostaru Hrvati marginalna većina a Bošnjaci marginalna manjina. Pa kažem ja – zar ćete vi meni ustvriti da je lakše živjeti tamo gdje si marginalna manjina nego gdje su izrazita manjina? Dakle, i mi sad skupa podržavamo tu logiku i protuustavno i suprotno, međunarodnim ... o građanskim pravima i slobodama i nismo spremni da napravimo taj jedan mali korak i tu poruku Hrvatima u BiH, jer i dalje pretpostavljam, bez obzira što popis nije služben, da su Hrvati jedna marginalna većina u tom Mostaru a možda i nisu, ne znam vidjet ćemo, popis će pokazati kakva je situacija. Ali osnovni problem je ovdje, ljudi moji, da je Mostar onako kako ja to logički, nepravnik, zaključujem iz ovoga svega da je Mostar potpuno isključen iz ustavnopravnog poretka BiH, a time i da su građani njegovi depremirani potpuno u ostvarivanju svojih osnovnih, građanskih i socijalnih prava, i mi na kraju krajeva nismo spremni da idemo u pravcu toga rješenja. A onda ok, ako se mi slažemo, ako se mi složimo ovdje, tražit ćemo mi onda da u svakom glavnom gradu, rećemo županije, kao što je rekao kolega Lozančić, imamo najmanje 4 predstavnika svakog konstitutivnog naroda. Onda će biti u Bihaću 4 Hrvata, a ne 1 kao što je sada, i niko to ne postavlja ovdje kao problem. Idemo, predložite zakon da i u Bihaću, da ne govorim o Travniku koji je bio i Sporazumom i Ustavom doveden u simetričnu poziciju s Mostarom pa nije realizirana stvar. Stoga ja kažem apsolutno smatram da treba podržati ovaj Zakon i konačno omogućiti barem da se zajedno sa ovim općim izborima u listopadu održe izbori u Mostaru. Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Mirza Kušljugić, replika. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, poštovane kolege. Kad ste se javili za riječ pretpostavljao sam da će biti replika ali nisam ni pretpostavio da ću se ja javiti za repliku zato što sam odsustvovao sa većeg dijela rasprave jer je istovremeno bila zakazana konferencija gdje su organizatori bila Komisija za vanjske poslove i trebao sam i prirodno bio na toj Konferenciji. Međutim, dva puta je spomenuta, hajde da kažem, krivi navod, po meni krivi navod i ja želim da to ispravim. Nije Aluminij propao zbog toga što je Vlada Federacije prije godinu dana ušla u upravljačke strukture Aluminija i neće ga ni Vlada Federacije izvući ukoliko ne dođe do promjene na svjetskom tržištu cijene aluminijuma. I dobro je da je čitav ... stao na 250 miliona maraka gubitka a ne na 360 miliona eura, kao što je slučaj u 53 Podgorici. A da se uvodi priča u Izborni zakon oko ekonomije Aluminija i Klinički centar, mislim da to ne bi trebalo jer vi ste kao istaknuti ortoped, barem ja znam prema referencama koje imate jer mi je brat ortoped, možda upoznati a možda i niste upoznati da kada je razvijana kardiologija i kardiohirurgija na Sveučilišnoj bolnici u Mostaru da je vrlo organizovano bila podrška Univerzitetsko kliničkog centra iz Tuzle razvojem tog projekta. Dakle, ima mjesta da mi normalno sarađujemo i da normalno funkcionišemo u ovoj Federaciji, ali sigurno ne da u svakoj diskusiji u kojoj se javite napadnete Federalnu vladu da je kriva za sve. E pa evo, moja replika je, nije kriva za trenutnu situaciju u Aluminiju Mostar.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zvonko Jurišić, replika. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo, prije nego što počnem Vama replicirati postavio bih pitanje tajniku Parlamenta – je li ja branim broj 90, jer ovdje piše ispred mene HDZ '90 – HSP, obzirom da ste Vi danas rekli da ste neovisni zastupnik, da ostanem braniti ja boje '90, je li, HDZ-a '90. Moraćete mi ovo malo vidjeti pravno ili da mi promjenite ovu pločicu ispred mene ovdje. U svakom slučaju gospodine predsjedavajući, profesore, doktore Božo Ljubiću čestitam Vam na ovoj Vašoj diskusiji, osim u jednom njenom djelu, te ovo što je kolega Kušljugić govorio, Aluminij. Ne možete za Aluminij prebaciti bilo kakvu odgovornost na Vladu Federacije, koju Vi kažete da je nelegalna, nelegitimna, ima elemenata i primjesa i toga, prije svega ova Vlada je nesposobna, a o tome koliko je legalna i legitimna otom-potom, evo. ____________(?) To je najgore. Pa evo, ovdje je bivši ministar financija, kad uporedim njegov rad nekada i ovoga današnjeg ministra, mislim ovaj se danas više nema gdje zadužiti, je li, da bi pokrpili te rupe. Ja imam, evo ovdje danas sam ovako malo pregledao odgovore na zastupnička pitanja, pa uvažena kolegica Aleksandra Pandurević je dobila jedan odgovor na zastupničko pitanje od ministra energetike gospodina Trhulja, koji u svom jednom djelu ovdje pokazuje da je nekada, a to je 2006. godine 08.11., znači dogovorene određene aktivnosti Vlade Federacije i Aluminija, znači zbrinjavanje svih djelatnika koji su bili 31.12.'91. godine uposleni u Aliminiju i tada da su određeni neki odnosi kapitala unutar Aluminija, da je to Vlada Federacije 44%, da je to 44% kapitala za namiriti troškove i potrebe svih uposlenika koji su bili u Aluminiju, bez obzira na nacionalnu, vjersku i bilo koju pripadnost, i 12% strani kapital kojega nikada niko nije ni osporio. Ne možemo govoriti o povećavanju cjene struje kad mi znamo ovo kad smo rekli već maloprije govorimo o Mostaru, jedan dio Mostara plaća svi, znači jedan dio građana Mostara plaća nešto jeftiniju struju, nego ovaj drugi dio. Ja kao i vi plaćamo nešto skuplju struju, je li, nego možda neki naši prijatelji ili kolege u jednom dijelu Mostara. Problematika postoji, ali u svakom slučaju ovo što ste spomenuli retroaktivno od Vašingtonskog sporazuma, šta je sve tu potpisano u tom momentu i posebno ... konfederalni odnosi Hrvatske i Federacije BiH, tako da iz tih svih silnih sporazuma ne možemo iščitavati, bez obzira ko diskutirao, ono što nam odgovara 54 u datom momenut. Mostar je u problemima, građani Mostara su u problemima, Mostar se ne može razvijati ako se ne donese Izborni zakon, a mislim da je ovo prihvatljiv Izborni zakon, Prijedlog izmjena Izbornog zakona za sve građane Mostara i da ga treba apsolutno podržati. Hvala.
Zahvaljujem se. Dozvolite mi da ja jednu repliku također iskoristim. Prvo kolegi Jurišiću. Na osnovu Vašeg stajališta kolega i oko Federalne vlade i oko ovoga svega primjećujem da evoluirate tako da nadam se da će biti ishod povoljan onako kako ga ja vidim povoljnim. S druge strane, kolegi Kušljugiću, ne sjećam se ja, a i tvrdim da nisam ni u jednom momentu spomenuo kriminal, kako sam čuo u Vašoj raspravi, ali neosporna je činjenica da je Aluminij došao u teškoće za vrijeme mandata ove Vlade, da on, dakle u tim teškoćama nije bio prije mandata ove Vlade. Neosporna je činjenica da Aluminij plaća skuplju struju koju isporučuje državna kompanija u vlasništvu, državna pod navodnicima jer ja shvaćam i Federaciju kao dio države, nego što plaćaju kompanije u drugom dijelu. Nastranu da što Aluminij uzima struju najvećim djelom od jednoga poduzeća, ali činjenica je da su i jedno i drugo poduzeće u Federaciji pod vlasništvom Federacije i ... BiH i HZHB, i činjenica je, bar koliko ja znam, a Vi ste puno bliži sektoru energetike nego ja, da Aluminij nabavlja struju iz inozemstva koju izvozi druga državna kompanija u inozemstvo, dakle, a da je ponovo kupuje ... To su te stvari koje su potpuno nelogične i potpuno neprihvatljive. Moja, a što se tiče suradnje ja jesam istinski, bar po mom stajalištvu, bio cijenjen ortoped i u svojoj karijeri sam prošao razne faze i političku i stručnu, itd., itd., i još uvijek kao najveću svoju referencu u životu uzimam momenat kada me moj kolega zamolio da mu operiram sina. Dakle, toliko o nekakvom mom vrjednosnom stajalištu i činjenicu da sam izabran u Sarajevu za šefa Sveučilišne klinike tajnim glasovanjem u situaciji gdje su Hrvati bili apsolutna manjina. Ali, i druga stvar, činjenica da podržavam suradnju fakulteta, posebice evo kad ste spomenuli kardio- kirurgiju ulogu i našeg kolege Kabila i u razvoju kardio-kirurgije BiH, pomoći razvoju ... i u Mostaru posebice, i intimno vezan za taj fakultet koji sam utemeljio osobno. Dakle, ovo što ja govorim nema nikakve veze za suradnju na fakultetu na kojemu ja predajem, studiraju svi kao što studiraju u Istočnom Mostaru iz Nevesinja, kolega Sokoloviću, tako i u zapadnom dijelu Mostara na Fakultetu medicine studiraju svi iz čitavog Mostara i BiH, pa i iz regije. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Diskusija, uvažena kolegica Dušanka Majkić. Izvolite. [[zajednička diskusija]]
Da vi privatne razgovore završite dok ja, prije nego što ja počnem. Dakle, svjesno sam ostavila da se javim na kraju zbog toga što hoću da apelujem na Kolegij da se pridržava tačke dnevnog reda. Gospodin Živković kao predsjedavajući na početku je rekao i skrenuo pažnju da 55 glasamo o proceduri po članom 127. i da to treba da bude fokus današnje debate. Svi govornici, a govorimo već više od dva sata, koji su govorili niko se o proceduri nije izjasnio. Svi smo govorili o meritumu stvari, ni ne pominjući ono što je osnovna tačka dnevnog reda. Koliko je to pitanje lako i koliko ga je dobro ovakvu temu predložiti u samo predvečerje izbora i naročito koliko je dobro predložiti da ide po hitnom postupku ostaje posebna priča. To je, ovo je dio koji je upućen predlagaču. Dakle, ta stvar o kojoj se toliko mnogo govorilo na različitim nivoima sigurno je predlagač znao kako će ona završiti. Jer, da nije tako kako jeste ne bi se govorilo da je BiH nemoguća država. I današnja diskusija upravo govori o tome. Nema minimum principa kojim bi se ispoštovao da se u BiH na cjeloj njenoj teritoriji izbori održe. I na koji način će se sudbina Mostara rješiti to niko ne može da pretpostavi. Građanima Mostara nije, neće biti dobro, ni jednima, ni drugima, ni trećima, oni žive sve lošije a svi oni koji ovdje su danas govorili u njihovo ime, nisam sigurna baš da su i mislili o tome. Dakle, sljedeća tačka nam je takođe pitanje procedura. Da se opet ne dogodi da izgubimo dva sata, a da opet na kraju ne znamo šta su oni, koji su vodili raspravu, šta su rekli, jesu li ili nisu za raspravu po 127. Dakle govorim, mislim da bi tu Kolegij morao istrajati. Prvi put pričamo da se ne desi da dva puta pričamo, u zadnje vrijeme imamo da o istoj temi mi pričamo dva puta, jednom u okviru procedure, a drugi put u okviru principa ista se tema ponavlja. To govori da nismo efikasni i da bi Kolegij o tome morao povesti računa. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Određujem pauzu od dva do pola četiri (od 14:00 do 15:30) i skraćujem raspravu na pet minuta do završetka sjednice. ... imamo sat vremena, ako je dovoljno u 15:00 sata. U redu. [[PAUZA]] Kolegice i kolege poslanici čekali smo da se udostoje 22 poslanika da prisustvuju sjednici i da možemo da počnemo da radimo. Ujedno smo čekali i predlagača sljedeće tačke dnevnog reda. Znači sljedeća tačka je, Ad. 5. Zahtjev poslanika Mate Franjičevića za razmatranje Predloga zakona o neradnim danima u vrijeme vjerskih praznika u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika
Evo, ja ću zaista nastojati biti što kraći. Što se tiče samog zahtjeva za žurni postupak dva su bitna razloga. Prvi je, prvi su preuzete međunarodne obveze od strane BiH a koje su preuzete poodavno i iz tih razloga potrebno je što žurnije prići njihovoj realizaciji na način da se usvoji poseban zakon o neradnim danima u vrijeme vjerskih blagdana u BiH. I drugi razlog leži u činjenici da su, da su rješenja ... u ovom Zakonu takva i definirana od strane samih vjerskih zajednica da zapravo ne bi bilo svrsishodno da ih se u nekoj redovitoj proceduri amandmanski mijenja, jer bi to moglo proizvesti određene nesporazume i kontra efekte. Što se tiče, ako mogu vrlo kratko o samim principima?
Pa zavisi sve, kad završimo ovaj dio posla onda ćemo ... Ako možete sve da u pet minuta ugradite slobodno.
Pa evo mogu, naravno vrlo kratko. U BiH kad je riječ o ovoj materiji danas šarolika je situacija. U Federaciji BiH nije donijet, nisu donijeta odgovarajuća zakonska rješenja, u RS-u jesu i u Brčko Distriktu također. U Federaciji BiH sukladno članku 2. Aneksa II Ustava BiH na snazi su dvije, dva različita zakonska rješenja. U jednom dijelu Federacije na snazi je Zakon o blagdanima i neradnim danima Hrvatske Republike Herceg-Bosne, „Narodni list HRHB“, broj 45 iz '95. godine, a u ostalom dijelu Federacije primjenjuje se preuzeti Zakon o blagdanima SFRJ „Službeni list SFRJ“, broj 6 iz '73. godine, da sad ne spominjem ovaj Zakon u RS-u iz 2007. i u Brčko Distriktu iz 2002. godine. Prihvaćanjem ovog zakonskog rješenja postiže se sljedeće – postiže se to da se eliminira bilo koji oblik stvarne ili potencijalne diskriminacije pripadnika različitih vjerskih zajednica u BiH, jer se svi stavljaju, sve se stavljaju u isti položaj. Što se tiče samih rješenja, još jednom ponavljam, definirali su ga predstavnici, relevantni predstavnici najvažnijih vjerskih zajednica u BiH, znači islamske, katoličke, Pravoslavne crkve i Židovske zajednice. Šta je još bitno, da nešto važno ne propustim, na ovaj način se udovoljava ovim preuzetim obvezama iz dva međunarodna ugovora. Jednog s Katoličkom crkvom i drugog s Pravoslavnom crkvom, a jedna od obveza koja je preuzeta je donošenje posebnog zakona o neradnim danima u ime vjerskih blagdana, tako da nije moguće, i ovo je možda odgovor i na neke pretpostavljene primjedbe, nije moguće ovu problematiku rješavati u sklopu i tako nerealnog projekta da se ona rješi u sklopu ukupnog rješavanja praznika, odnosno blagdana BiH. Evo toliko, hvala.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Vesna Krstović-Spremo. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa evo, ja ću samo kratko, naravno slijedeći vašu primjedbu za 5 minuta oko rasprave. Mislim da je dobro da je gospodin Franjičević pokrenuo ovakvu inicijativu kao prvi korak 57 praktično da se razgovara uopšte o praznicima u BiH. Mi smo ovdje godinama pričali o praznicima BiH, ne možemo se dogovoriti sasvim je očigledno. Neki praznici koji važe u RS-u ne mogu da budu prihvaćeni u Federaciji i obratno. Međutim, ovo step baj step moramo, možemo da se dogovorimo oko nečega, evo ovdje čovjek je fino rekao Prijedlog zakona o vjerskim praznicima, znači ono što bi moglo da bude kao jedna početna osnova s tim da naravno mi imamo svoje mišljenje koje je nepromjenjivo, je li. Ja recimo kao poslanik iz RS-a bez obzira što se sad možda gospodin Bećirović neće sa mnom složiti, ali recimo kad je u pitanju 25. novembar ne možemo iz bivše države uzimati neke praznike koji sad su prihvatljivi za jedan dio populacije, a recimo spadaju u neke praznike koje smo svi zajedno slavili u državi Jugoslaviji. Za mene je vrlo divan praznik bio i 25. novembar i 29. novembar dok se slavio u onoj draži. Više nije, promijenile su se okolnosti, bio je tragični sukob, itd. Ali dobro, ne bi sad o tome. Mislim da ovdje znači postoji jedna dobra osnova, s tim što se ne bih složila sa gospodinom Franjičevićem da bi trebalo po hitnom postupku. Ne znam koji je bio Vaš motiv, možda zato što se dugo znači, ali kažem ovo po principu step baj step da pričamo uopšte o praznicima u BiH polako mislim da je prihvatljivo.
Zahvaljujem. Drugi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi poslanik Denis Bećirović. Izvolite.
Uvažene kolege i koleginice. Dakle, prvo je malo iznenađenje što po mom sudu poslanik Franjičević predlaže zakon u ovoj formi, a još veće iznenađenje što predlaže u hitnom postupku. Zašto? Zato što je i kolega Franjičević kao i svi ostali imao priliku prije mjesec, dva ovdje u Parlamentu BiH da usvojimo zakon koji je imao sve ove praznike koji su ovdje poredani i kolega Franjičević je propustio tu priliku. Sada nam je dao obrazloženje da nije realno da to pitanje bude riješeno u Zakonu o državnim praznicima kako je sada rekao, a onda nas je uputio na obrazloženje ovog Zakona u kojem je po njemu sasvim realno da se to na takav način Zakonom o praznicima riješi na nivou entiteta RS, ali nije realno da se to rješi Zakonom o praznicima na nivou države BiH. I ovdje tumačenje Ustava BiH, člana 2. Aneksa II i čitav ovaj način na koji je obrazloženo ovo rješenje govori da ovo treba odbiti. Jedino je pitanje da li prihvatiti hitni postupak pa odbiti ili odbiti i hitni postupak, a onda u proceduri ovakav jedan zakon odbiti. Za one eventualno, ubjeđen sam da za ovo nema većina u Parlamentu BiH, ali ako eventualno ima kod nekih dilema, da i to razjasnimo do kraja, usvajanjem ovakvog zakona 1. mart i 25. novembar kao legalni praznici ove države ne bi više bili legalni praznici ove države.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Dušanka Majkić, replika. Izvolite.
Nezgodno mi je što moram ... [[ne razumije se]] stolica ima problem pa moram ovako. Htjedoh da kažem kolegi Bećiroviću da je zaista neobično ovakav njegov stav po kome su samo prijedlozi koje on dostavlja legitimni. Pa hoću da ga podsjetim prijedloga Savjeta ministara koji je došao, dakle kad je radilo se samo o Zakonu o vjerskim praznicima, koji je bio poprilično usaglašen sa onim s kojim se usaglašava. Tada je SDP rekao – nećemo prihvatiti ovakav 58 prijedlog zakona zato što on treba da sadrži i prijedlog o ostalim državnim praznicima i to SDP neće podržati. Dakle, nije htio uopšte da raspravlja o ovome, a sad zamjera kolegi što je ovakav zakon predložio. I to je dovoljno da kolega ponekad morate biti dosljedni pa prije nego što sebi date za pravo da predložite gomilu zakona koji danas neće proći, da vodite računa da se to i drugim kolegama može desiti pa da ih ne optužujete unapred zato što oni neće dobiti i Vašu prolaznost.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Mato Franjičević, replika. Izvolite.
Ma naime, potpuno je netočno da se ova problematika, poštujući potpisane i ratificirane međunarodne ugovore koje je BiH potpisala i ratificirala, mogla rješiti prijedlogom zakona kojeg je prije nekoliko mjeseci predložio kolega Bećirović. Ne. Striktna odredba u tim ugovorima je da je potrebno donošenje posebnog zakona o neradnim danima u vrijeme vjerskih blagdana, to se, dakle ta odredba i ta obveza, koja je preuzeta od strane države BiH potpisom na te ugovore i njihovom ratifikacijom u Parlamentarnoj skupštini BiH, može realizirati jedino na način da se donese poseban zakon o neradnim danima u vrijeme vjerskih blagdana. I na koncu ovo je Zakon o neradnim danima u vrijeme vjerskih blagdana i on uopće ne tretira, osim ako ne mislite da je 25. studeni ili 29. studeni vjerski blagdan, on uopće ne tretira te datume. Dakle, na snazi ostaju sve, svi oni zatečeni pravni aranžmani koji su vrijedili do potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma, dok ih ne promijeni Parlamentarna skupština BiH u materiji koja se odnosi na njihovo važenje. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege. Gospodine Bećiroviću poštujući Vaše pravo, ali ne podržavajući, dakle suštinska je razlika poštovati i ne podržavati, Vi znate i u prošlom mandatu, a i u ovom da sam rekao i ne odlučujem ja, ali nikada, zašto Vaši prijedlozi o praznicima i državnim i vjerskim nisu prošli, nikada, ili možda nekada 1. mart neće nikada biti praznik za srpski narod i u RS-u. Prema tome, čim im pomenete 1. mart sve ono u nastavku možda bi nešto se moglo analizirati, prihvatiti, odbiti, mijenjati, a kad im pomenete 1. mart znate na šta to asocira, da Srbi to neće prihvatiti ko god bude sjedio u Parlamentu, ovaj ili onaj poslanik. Dakle, Vama kao političaru, koji sve to pronicljivo i duboko gleda, treba da bude jasno da to ne prolazi, to je iluzorno predlagati. Vaše je legitimno pravo da kažete i za govornicom, to su, kao što ste rekli, legitimni prijedlozi, ma to je Vaše mišljenje kao što je i moje mišljenje. I ja podržavam, rekao sam, Vaše mišljenje ali ne uvažavam niti dajem podršku i neće dobiti podršku ni 1. mart, ni 25. novembar, i to treba da bude jasno. I ako od toga Vi odustanete zato što znate stav srpskih poslanika i nas iz RS-a možda oko nekih drugih datuma bi se mogli dogovoriti, ali čim im pomenete u startu 1. mart i 25. novembar stavlja se velika tačka i milion drugih upitnika i nikada to, svaku sjednicu kad bi 59 ponovo imali po Poslovniku pravo da stavljate u proceduru te zakone, oni neće proći. Dakle, to je samo još jedan od dokaza da ne treba predlagati ono za ..., ne trebam Vas ja ubjeđivati Vi ste iskusan političar, obrazovan, pametan i znate da to neće proći, Vi to unaprijed znate. Onda Vas ja pitam, ali ne trebate mi odgovarati, znam, zašto to stavljate u proceduru, zašto pokušavate nešto što znate da će izazvati niz animoziteta, pa i salvu replika a neće biti prihvaćeno nikada.
nije uključen mikrofon
Ma kako to, pustite gospodine Bećiroviću, ja Vas poštujem, naravno mi smo kolege ovdje u Parlamentu, predlažite šta hoćete, ali ja Vam kažem gledajući Vas, poštujući Vas, neće nikad proći. Tačka.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Beriz Belkić, replika. Izvolite.
Poslovnička intervencija. Ovo stvarno zaista nema smisla, dajte da raspravljamo o proceduri. Mi smo došli do međunarodnih ugovora, šta ko prihvata, ne prihvata, to zaista nema smisla, dajte molim vas o proceduri. I još replika je, ovaj drugi dio, dakle svim onima koji, da tako kažem, iz prve odbijaju mogućnost da ljudi imaju inicijative, da ljudi predlažu ove zakone, bez obzira kako ko od nas to prima. Dakle, nemamo mi pravo nikome zabraniti da ima inicijative. Reakcija na način nemojte to raditi jer će to što, vrlo je nedemokratska, niko ne traži da se nešto usvoji, ali nemojte uzimati za pravo sebi da obeshrabrujete ljude i da im, na neki način da ih unaprijed upozoravate da oni nemaju pravo predlagati. Ima pravo svako predlagati ono u što vjeruje, a oni koji ne vjeruju u to neće podržati. Ali inače molim vas dajte da se vratimo Poslovniku i da raspravljamo o proceduri, traži čovjek hitnu proceduru, da vidimo može li, ne može li, da idemo dalje.
Zahvaljujem. Po Poslovniku, uvažena kolegica Dušanka Majkić, replika. Izvolite.
Kolegi Belkiću. Ima i postoji pravo na inicijativu, ali postoji i obaveza da se držite Ustava. Nema niko pravo da predlaže neustavne zakone. Dakle, danas kada ste rekli da ima pravo svako da podnese inicijativu, prva stvar o kojoj mora da vodi računa, da ima osnov, Ustav. Mnogo zakona koje je dotični gospodin, o kome govorimo, predložio, su neustavni. I on kao čovjek koji sjedi u ovom Kolegiju ne bi smio to da radi. Dakle, govorimo o njegovoj konstantnoj povredi Ustava. Zamjeram Ustavnopravnoj komisiji što istog momenta kada dobije takve njegove prijedloge ne konstatuje da nisu po Ustavu i da ih odmah skloni na stranu. Oni nisu uopšte za raspravu. Dakle, o tome govorimo, ne o pravu poslanika da iznosi inicijative, nego nema pravo da neustavne inicijative. Ja govorim na osnovu ovoga što je gospodin Beriz rekao. 60
Zahvaljujem. Razjasnićemo mi to sve. Uvaženi kolega Beriz Belkić, replika. Izvolite.
Razjasnićemo u dvije rečenice. Dakle, tu ocjenu, kolegice Majkić, ne dajete Vi. Pa niste Vi koji to tumačite. Dakle, ima Ustavnopravna komisija koja to kaže. Dakle, ja ostajem kod one tvrdnje – nema niko pravo zaustaviti nečiju inicijativu. Ovdje je bilo inicijativa koje nemaju veze sa Ustavom, nisu sve inicijative podložne Ustavu ili ne, različitih naravi, različitih vrsta. Ja se neću iznenaditi kada sutra dođe inicijativa da se ukine ova zgrada, itd. Ali i to ljudi rade. Prema tome, ne ocjenjujete Vi, niti ja, imamo Ustavnopravnu komisiju koja kaže je li ili nije.
Zahvaljujem. Prvi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi kolega Božo Ljubić, replika. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Ja ne bih, dakle na taj način dramatizirao ova upozorenja koja je, predpostavljam da se odnosi na raspravu kolege Jovičića, koji je izrekao, sugerirajući zastupnicima ne jednom ..., ja mislim većem broju zastupnika, da ne predlažu one zakone za koje unaprijed znaju da neće proći. Vjerojatno je imao najbolju namjeru da ih poštedi duševne boli kada ti zakoni propadnu, da ne bi imali patnju. Tako da ja mislim da je to. Ali kada sam veći izašao da onda, evo kažem par riječi zašto ovaj Zakon po žurnom postupku. Prvo što na taj način ispunjavamo međunarodni sporazum koji smo mi prihvatili i ratificirali. Druga je stvar što suštinski mislim da nizakoga ovdje, za pripadnika niti jedne od četiri, da tako kažem, ove najveće vjerske zajednice, pa i za nekoga eventualno koji pripada neke pete, šeste i sedme, nema ništa diskriminatorno, jer je po pet blagdana usuglašenih sa vjerskim zajednicma tu uključeno. A za one koji ne pripadaju jednoj od ove četiri vjerske zajednice, zapravo dozvoljeno je pet blagdana koje oni sami izaberu za neradne dane. Prema tome, ja ne vidim nijednog razloga zašto zastupnici, na koje se poziva kolega Bećirović, ne bi podržali ovo, tim više što je to dio paketa koji je kolega Bećirović predlagao, a koji zbog drugog dijela nije mogao biti prihvaćen. A ovo očito ne bi trebalo biti sporno nizakoga. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Ja zaista moram reagovati na ovo zašto po hitnom postupku. Riječ je o prijedlogu koji nam je već dolazio iz ministarstva i svi znamo da nije dobio podršku. Što se tiče SDS-a neće ni ovaj put dobiti podršku, i mislim da je to i predlagač sam znao kada je pisao. Riječ je o članu 5. 61 ovog Zakona koji nalaže entitetskim parlamentima i Parlamentu Brčko Distrikta da obavezno svoje zakone o praznicima uskladi sa ovim Zakonom. Pa vidite, Zakon o praznicima u RS-u je u ustavnoj nadležnosti RS-a. I ovaj Parlament nema pravo da se postavlja u supremaciju nad entitetskim Ustavom i nad ustavnom nadležnošću entiteta. I nijedan zakon u kome se nalazi ovakva odredba, a kojom se zadire u entitetske nadležnosti, neće dobiti podršku Kluba poslanika SDS-a. Ja mislim Vi kada ste prepisivali ovaj Zakon od Ministarstva civilnih poslova da ste znali da ćete ostati uskraćeni za podršku iz RS-a. Što se tiče ustavnosti ili neustavnosti, ja dajem za pravo, uvaženi kolega Belkiću, kolegama iz Federacije da misle da je ovo ustavno. To je njihovo legitimno pravo, ali isto tako ne vidim da bilo kakvim preglasavanjem ili bilo čim, svi znaju da s ove strane nema one većine, i zato ne vidim smisao ovakve inicijative. Ja bih voljela, evo HDZ je u Savjetu ministara, SDP je u Savjetu ministara, dajte ljudi ono što je ova zemlja trebala da uradi, gdje nam je taj Zakon o državnoj imovini? Zašto se bavimo besmislenim iniciajtivama za koje znamo da neće dobiti podršku, a ne bavimo se onim od čega bi svi imali u ovoj zemlji koristi. Dajte da vidimo, hajte evo, kao dio većine nam odgovorite šta je sa Zakonom o državnoj imovini, koji čekamo 3, 4 godine? Šta je sa nekim drugim, šta je sa mehanizmom koordinacije, gospodine Šepiću, Vi ste opozicija, nemojte se nalaziti, šta je sa mehanizmom koordinacije? Hajte ako hoćete da mrdate stvari sa mrtve tačke u ovoj zemlji dajte one konkretne probleme koji pred nama stoje četiri godine. Dajte da vidimo kako ćemo njih riješiti. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, dame i gospodo. Dakle, ovo je staro pitanje koje se po ko zna koji put i u ovom sazivu Parlamentarne skupštine BiH pokušava razriješiti na način na koji se predlaže. Odmah da kažem da mi nešto moramo uraditi, predsjedavajući, ili vi iz Kolegija, kada je ova procedura po srijedi, dakle hitnog usvajanja zakona, jer ne ide nikako ljudi da mi sada raspravljamo samo o proceduri. Večeras u 9 sati kada počnemo glasati i kažemo e sada otvaramo raspravu i o suštini ovoga zakona, izgubi se dakle to. Mi moramo nešto, evo sada je Poslovnik na redu, vidite to je možda mogla biti stvar poslovničke intervencije izmjene Poslovnika, da možda glasamo odmah poslije, pa da otvorimo raspravu, itd. Dakle, zato treba imati malo osjećaja i spram potrebe da se kaže nešto i kada je suština u pitanju i svakako to neće preći ni pola onoga vremena što je dozvoljeno, inače kao skraćeno vrijeme za ove diskusije. Dakle, mi ćemo biti protiv hitne procedure ovoga Zakona, bićemo i protiv samog sadržaja Zakona iz razloga koje smo do sada nekoliko puta iznosili ovdje u Domu. I ja mogu samo kratko, dakle opetovati neke od tih elemenata. Dakle, vrlo je problematično u državi BiH donijeti, kada se ne može donijeti Zakon o praznicima, državnim praznicima, samo zakon koji će urediti i neradne dane vjerskim praznicima. To je jedna vrsta poruke koja govori o BiH i to je nešto što je potpuno neprihvatljivo. I poseban problem je kontinuitet propisa, zapravo mogućnost ukidanja ovih propisa na osnovu kontinuiteta koji je propisan Dejtonskim mirovnim sporaumom. 62 I ja se možda ne bih ni javio danas da govorim, rekao bih da se zna koji su otprilike stavovi. Posebno je pitanje broja radnih dana. Mi sada imamo, dakle međunarodne obaveze se moraju poštovati, mi imamo sada zakone o radu koji uređuju, koliko ja znam, po dva radna dana za vjerske praznike, za svakog građanina BiH. Svugdje je to isto. I prvo pitanje koje će se ovdje postaviti je da li uopće nama treba ovoliko neradnih dana ili možemo da ostanemo na dva dana. Tradicionalno ovdje u BiH – za dva Bajrama, za Božić, za Uskrs, za Božić, za Vaskrs i to je to, po jedan dan. Tako je to bilo i tako je to sada, ne znam, ali evo vodićemo raspravu. Međureligijsko vijeće se izjasnilo, vidjećemo dakle šta je to po sadržaju, ali kada dođemo u situaciju da o tome raspravljamo. Posebna stvar zbog koje sam ja danas se javio ovdje, je nešto što mene po malo iznenađuje. Kaže kolega Franjičević, u obrazloženju Zakona, u jednom dijelu Federacije BiH sukladno članku 2. Aneksa II, čitam kako piše, Ustava BiH na snazi je Zakon o blagdanima i neradnim danima HRHB, u zagradi, „Narodni list HRHB“ broj 49/95, dok se u ostatku Federacije BiH primjenjuje preuzeti Zakon o blagdanima SFRJ „Službeni list SFRJ“ broj 6/73. Vidite gospodine Franjičeviću nema više HRHB. I kako može postojati propis da se primjenjuje na dijelu Federacije koji je donesen od strane ove, kako je vi zovete HRHB? Kako je, dakle moguće, kako je moguće da se to primjenjuje? Što se tiče SFRJ, postoji Zakon Republike BiH koji je akceptirao sve zakone SFRJ. Postoji Dejton koji je kazao da Republika BiH nastavlja svoje postojanje pod nazivom BiH. Sve ovo postoji. Prema tome, evo ja sam Vam sad izreplicirao, dakle izodgovarao sam. Pa rema tome, malo povedite računa o tome kada pričate i kada pišete ovdje o tome. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Niko Lozančić, replika. Izvolite.
Pa, znao je uvaženi kolega Džaferović da ću ja replicirati pa je zato podsjetio me da ne zaboravim ja. Vidite, mi ovdje imamo različite izgovore i ništa drugo da ne provedemo još jednu međunarodnu obvezu koju je ova država preuzela. Ok. Vaše pitanje je dobro, treba i mehanizam koordinacije uvesti. Uvijek neko opstruira i uvijek nađe neki izgovor da to ne provede. Trebamo li mi Zakon o državnoj imovini, treba. Ali uvijek neko opstruira jer ima neke svoje razloge. Imamo i trebamo, i trebamo, i svašta trebamo. Znači ovo je jedan vrlo jednostavan Zakon koji, i zato je po žurnom postupku, koji jeste u ovom istom tekstu. A zašto je u istom tekstu? Nismo mi niti je iko prije izmišljao koji će vjerski blagdan biti neradni. Ovo je prijedlog četiri najbrojnije vjerske zajednice u BiH. Kada bih se ja pitao ja bih proširio kada su u pitanju katolički. Svi vi znate da postoji i blagdan Svetog Nikole, i to bih ja uvrstio kao neradni dan. Ali, ljudi koji su kompetentni u Katoličkoj crkvi, iako je i to katolički blagdan, kaže – ne, to neće biti neradni dan. Biće blagdan, ali neće biti neradni. Znači mi danas imamo jedno, htijeli mi to ili ne htijeli priznati, imamo jedno bezakonje u ovoj oblasti i radi kad ko hoće i za koji hoće blagdan i ne radi kad ko hoće i za koji hoće blagdan. Nedavno smo imali čak problem, bar ono što sam ja upratio, jer je ministar obrane izdao neko uputstvo kada su radni, kada su neradni dani. Mislim da ste vi to svi upratili. Neko misli da je ministar u pravu, ali sam čuo mnoge koji misle da ministar nije u pravu. Da bismo mi izbjegli volontaristička tumačenja, bar kada su vjerski blagdani, znači mi samo ovdje na 63 prijedlog ovih vjerskih zajednica utvrđujemo koji su vjerski blagdani samo neradni, a ima još puno vjerskih blagdana, ali nisu neradni. Za te vjerske blagdane će se morati raditi, ako usvojimo ovaj Zakon. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Dušanka Majkić, diskusija. Izvolite.
Dakle, niko ne može da kaže u ovom momentu da ovakav Zakon nam ne treba, ne samo zbog naših međunarodnih obaveza, dakle potpisali smo Sporazum sa Svetom stolicom i sa Srpskom pravoslavnom crkvom da ćemo takve zakone donijeti i regulisati ovu materiju. Takođe ne sporim da smo do sada u nekoliko navrata to pokušavali i znam da Savjet ministara, evo ovdje je i ministar Nović koji sluša sve ovo, znam šta je lično uradio na planu toga da se ispoštuju svi uslovi i da se taj Zakon donese, da dakle Savjet ministara predloži rješenje koje bi moglo biti svima prihvatljivo. Međutim, vidite da ne ide tako. Postoje dva razloga zašto ne bi Zakon trebao da ide po hitnom postopku. I voljela bih da predlagač to ima na umu. Dakle, prva stvar je da zaista postoje stvari koje ne mogu takve ostati i da nema potrebe da stvarno neko ko je uredio, kao što je RS uredila propisno ove stvari, sad da na prijedlog poslanika iz državnog Parlamenta ona vrši usaglašavanje i promjene. Dakle, to je na kraju stvar koju treba da kažu vjerske zajednice, odnosno Međureligijsko vijeće koje bi trebalo da kaže koji su to dani i koliko je to dana. Vi ste ovdje u obrazloženjima naveli da ste se vi konsultovali. Ali ja takođe znam da i danas postoji da neke vjerske zajednice još nisu dale eksplicitan stav kako u pogledu praznika koje treba slaviti, tako i u pogledu broja dana. Posebno je to neobično sa Vaskrsom, odnosno Uskrsom jer je to praznik koji obavezno pada u nedjelju. Prenosi se znači u ponedjeljak. Dakle, treba imati osjećaj za te takve stvari. U tome je zadatak Međureligijskog vijeća da ne bismo pogriješili ponovo nezamjenljiv. Zato mislim da nema smisla da ide ovaj Zakon po hitnom postupku, da on ima dosta materijala koji može da se iskoristi da dođemo do zakona, a da ono što mislimo da nije uredu, a to prvenstveno mislim na ovo usaglašavanje što treba da se amandmanski djeluje i stav Međureligijskog vijeća da su to ti praznici i u tolikom obimu, da bi tek nakon toga mogli da podržimo da je to zakon koji treba da se donese u ovom obliku.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Boško Tomić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Razlog za hitnu proceduru, mislim da nije dovoljno argumentovan i da iz tih razloga ne bi trebalo ići u hitnu proceduru. Reći ću to zbog čega, a prije svega mislim na to da masu stvari bi, iz ovog Zakona se može upotrijebiti dok jedan dio stvarno je neprihvatljiv za nas iz RS-a. U RS- u 2007. je donešen Zakon o državnim i vjerskim praznicima i dobro regulisano na nivou RS-a. Međutim, mi imamo ovdje problem sa 22.000 zaposlenih u institucijama BiH koji imaju određenih problema kada su vjerski praznici, pa zavisi od pojedinca rukovodica tog sektora, 64 odjeljenja, ministra ili bilo kog drugog koji se nalazi na čelu i on određuje i cijeni da li će pustiti te radnike taj dan da ne rade ili neće, ili će oni koristiti ono što im po zakonu sleduje da u okviru godine dana mogu da koriste 5 slobodnih dana za te potrebe. Mislim da je dobro da ako se oko nečega možemo dogovoriti da to riješavamo i stoga je prihvatljivo da idemo u rješavanje, pa parcijalno, ali je dobro. Ne bi trebao niko, i mislim da se ovdje niko u to nije ni petljao, da određuje kome će i koji praznici će biti stavljeni da se slave. Ja nisam ničim opterećen ali i to mi smeta što kaže 5-5-5. Treba biti realan, ako i neka konfesija ima veći broj praznika zašto to i ne povećati. Ne bi bila tu neka posebna diskriminacija. Ali evo, u BiH je sve osjetljivo, pa onda možemo se i zadržati na tome. Ali ono zbog čega mi ne možemo prihvatiti hitnu proceduru to je, ovo što je gospođa Majkić rekla, Vaskrs je uvijek u nedjelju. Onda treba reći da se Vaskrs slavi dva dana, odnosno da se slavi vaskršnji ponedjeljak i time su dileme riješene, što znači treba amandmanski djelovati. Zatim nedostaje jedan od veoma važnih praznika a to je Badnji dan. U RS-u se to slavi i to je Zakonom predviđeno, ovdje nema Badnjeg dana, što je za nas neprihvatljivo. I član 5. mislim da je, njega treba preformulisati, ne može ovako ostati. Ne možemo mi naređivati šta će raditi entiteti, jer stvar entiteta je njihovo ustavno pravo da donose odluku i donose zakone kako je Ustav predvidio entiteta, odnosno RS-a. Iz tih razloga predlažem da ne ide u hitnu proceduru, nego da ide u redovni postupak.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Mato Franjičević, replika je li. Izvolite.
Pa nemam, mislim kako reći ovo, tehnički mi nije moguće drugačije, nego u formi replike. Prvo, što se tiče pet neradnih dana, bilo je od više kolega zamjerki na to. Pa o tome je trebalo misliti kada su ratificirani određeni međunarodni sporazumi, jer u tim međunarodnim sporazumima je preuzeta ta opcija. E sad pitam ja vas – ako se u Sporazumu sa Svetom stolicom to definira tako, ako katolici trebaju imati, a predpostavljam da svi znamo, ovo je mala digresija, da svi znamo da su međunarodni sporazumi iznad domaćeg zakonodavstva, dakle ako katolici trebaju imati pet neradnih dana za vjerske blagdane, ako pravoslavni, pripadnici Pravoslavne crkve trebaju imati pet neradnih dana za vjerske blagdane, bi li bilo normalno da pripadnici nekih drugih vjerskih zajednica imaju manje neradnih dana za vjerske praznike.? To je što se tiče toga. Druga stvar, ja ne mogu zaista shvatiti logiku po kojoj vjerski blagdani trebaju biti kolateralna šteta činjenice da mi unutar BiH nismo odgovorili, i da vjerojatno nismo ni blizu odgovora na ključno pitanje, kakva BiH. Tek kada odgovorimo mi sami naravno na to pitanje, onda ćemo lako definirati i naše državne praznike, državne blagdane, itd., itd. Sve dotle nema šanse da se usuglasimo oko toga koji su nam blagdani važni, jer meni je važno nešto što mom kolegi Denisu Bećiroviću možda uopće nije važno il,i ne znam, kolegi Jovičiću, itd., itd. I konačno, ovaj prigovor, žao mi je što nema kolege Džaferovića ovdje, ali zaista Ustav, Aneks II Aneksa IV, Aneks II Ustava BiH vrlo jasno govori o tome što se događa dok se na razini države ne usvoje određena rješenja koja trebaju pokriti određenu oblast. Pod, članak 2. Kontinuitet pravnih propisa, ditiram – svi zakoni, propisi i sudski poslovnici koji budu na snazi na teritorijiu BiH, na teritoriju BiH kad Ustav stupi na snagu, Dejtonski Ustav, ostaju na snazi u 65 onoj mjeri u kojoj se ne kose sa Ustavom, sve dok nadležno vladino tijelo BiH ne odredi drugačije. Nadležno vladino tijelo BiH, kada je riječ o zakonskim rješenjima je Parlamentarna skupština BiH. Sada je prilika da se, bar kada je riječ o vjerskim blagdanima, napravi jedinstven zakonski propis koji će jednako tretirati neradne dane u vrijeme vjerskih blagdana na teritoriji čitave BiH. I nemojte se molim vas izvlačiti na tu priču, jer ona nema apsolutno utemeljenja ni u Ustavu, a na koncu konca ni u temeljnim principima za koje deklarativno se svi zalažemo, poput onih o ..., jednakim pravima, itd. Hvala vam.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda, Ad. 6. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o graničnoj kontroli – predlagač: Savjet ministara BiH, (drugo čitanje), odgođeno izjašnjavanje na 65. sjednici Doma, održanoj 15.04.2014. godine Na 65. sjednici Doma odgođeno je izjašnjavanje o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost zadužena je da, shodno odredbi člana 120. Poslovnika Predstavničkog doma, razmotri da li usvojeni Amandman I proizvodi unutrašnji nesklad ili sadrži pravno tehničke greške. Zajednička komisija je postupila po zaključku i 08.05. dostavila novi Izvještaj u kome je usvojen modifikovan Amandman I, a Zajednička komisija usvojila je ukupno četiri amandmana. Ovdje u podsjetniku mi navodi da je rasprava zaključena, a da ćemo se izjasniti naknadno. Međutim, evo uvažena kolegica Dušanka Majkić. Izvolite.
Pa, praktično sam htijela da objasnim te razloge o kojim je sad upravo rečeno kako je došlo da smo praktično usaglasili ovaj Amandman, da jeste izazivao unutrašnji nesklad, da smo ga popravili, jednoglasno usvojili i jednoglasno glasali o Zakonu.
Zahvaljujem. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda, Ad. 7. Predlog zakona o utvrđivanju visine plate zaposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Milorad Živković, (drugo čitanje), odgođeno izjašnjavanje na 65. sjednici Doma, održanoj 15.04.2014. godine Na 65. sjednici je odgođeno izjašnjavanje o ovom Prijedlogu zakona jer se na njega odnosio ranije pomenuti zaključak. U međuvremenu 24.04. dostavljeno je Mišljenje Savjeta 66 ministara o Prijedlogu zakona koji ste dobili. Podsjećam da je nadležna Komisija za finansije i budžet usvojila pet amandmana, a da su u plenarnoj fazi amandmane podnijeli poslanici Mladen Ivanković-Lijanović četiri amandmana, Salko Sokolović i Amir Fazlić jedan amandman. Koliko vidim i ovdje je rasprava zaključena, tako da ne postoji mogućnost da se, dobro. Prelazimo na osmu tačku dnevnog reda, Ad. 8. Predlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodanu vrijednost – predlagači: poslanici Mladen Bosić, Aleksandra Pandurević, Darko Babalj, Borislav Bojić i Vesna Krstović-Spremo, sa Mišljenjem Komisije za finansije i budžet
Pa evo, da vam kažem, bez obzira na procedure koje su sve potrebne da se ovako jedan ozbiljan zakon promijeni i da se Prijedlog prihvati, apelujem na nas sviju da vrlo ozbiljno razmotrimo Prijedlog zakona o diferenciranoj stopi PDV-a. Pogotovo kao ljekar ću da kažem par stvari za ovu najugroženiju skupinu ljudi koja je vrlo zainteresirana za nultu stopu PDV-a za lijekove. Ja znam dobro kao ljekar a znaju i moje kolege i u Federaciji i RS-u, da odlično i ljekari i farmaceuti znaju dobro dan kada se dijeli penzija. Recimo u svim domovima zdravlja mi znamo ljekari kada se dijeli penzija. To je znači dan kada jadni penzioneri imaju mogućnost da kupe lijekove, jer možda do polovine tog mjeseca neće imati mogućnost da kupe lijekove koji su skupi, koji su zaista njima potrebni kao ljudima koji najviše troše lijekove. S druge strane usredsrediću se na ovo pitanje. Nije strašno, bez obzira što izgleda, promijeniti zakon. Izgleda možda na prvi pogled i strašno kako ćemo mijenjati sve te stope, kako ćemo usaglasiti, itd., ali mislim da zaista moramo biti senzibilni na ovakve recimo pojave, na pojave lijekova, hrane za djecu, itd. Sve ono za što se zalažemo u našoj socijalnoj politici kao država, evo prilike da podržimo na neki način. Možda kao prvi stepen da damo jednu svoju, ako ništa deklarativnu saglasnost da se znači o tome porazmisli, pa da se onda ozbiljno krene u izmjene ovog Zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić, replika. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. 67 Vrlo brzo. Dakle, za ovih osam godina mandata želim da vas podsjetim da nema stranke koja nije predlagala ovaj Zakon, izmjene i dopune ovog Zakona. Ne postoji, ja se barm ne sjećam. Neke su u 2-3 navrata predlagale, iz kojih razloga ne ulazim u to. I moja je stranka predlagala, i ja sam predlagao. Ali, pozivamo se stalno na Ustav i zakone. Ne može ovaj Parlament, tako je napravljena ustavna struktura i tako zakoni, ne može promijeniti ovaj Zakon bez saglasnosti Uprave za indirektno oporezivanje. Ima li to normalan političar, ima li to čovjek koji ovo ne bi podržao da pomognemo toj jadnoj sirotinji, jer ovo se tiče uglavnom sirotinje. Ali nije moguće. Ako Uprava za indirektno oporezivanje i Upravni odbor kažu da će biti smanjeni priliv u budžet, ne znam ni ja, i oni tačn kažu nekada a nekada i oni nagađaju koliko će to biti sredstava umanjeno. I ja sam kontra predlagao, da nadoknadimo ta sredstva što ćemo ih ovdje umanjiti, da povećamo akcize, porez na luksuznu robu, jahte, zlato, čudesa Božija. Svašta predlagao. Ali da vas podsjetim, ja ovaj Zakon i prijedlog ove grupe uvaženih kolega neću nazvati populistički, neću nazvati predizborni, ali vas podsjećam kao kolege, ne znam, trebao sam vidjeti u stenogramu, ja mislim da je ovo deseti ili petnaesti put da se ovaj Zakon nalazi u proceduri. Ali nije moguće ga promijeniti ako nema saglasnosti Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje, koja je, po mom nekom mišljenju, četvrta u hijerarhiji vlasti u BiH, Parlament, Savjet ministara, ministarstvo i Uprava. Ali ovdje, ovdje je Uprava iznad Parlamenta. Nemoguće da mi promijenimo, niti možemo da uradimo bilo šta ako Uprava kaže da oni to ne prihvataju. Da ne bi se pogrešno shvatilo da neko ubire političke poene ili da je neko protiv, ne daj Bože da sam protiv, pa prvi bih za ovo glasao i zalagao se, neznam ni ja više koliko puta, ali ponavljam, nije moguće. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Anto Domazet, rasprava. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege. Prvo da kažem da je SDP BiH stavila u fokus svojih aktivnosti aktivnost na usvajanju diferencirane stope PDV-a, ali shvatamo da je to veoma složen problem i da zahtijeva zaista temeljite analize i što je najvažnije veoma značajno usaglašavanje, odnosno postizanje konsenzusa, jer se radi o zadiranju u fiskalne sisteme entiteta koji imaju različita rješenja direktnih, ali su podjednakim tretmanom indirektnih poreza. Nadalje, mi gledamo takođe na ulogu indirektnih poreza kao veoma važno sredstvo za reforme koje treba započeti, a to je oslobađanje plaća velikih poreza, kojima su danas opterećene, što koči zapošljavanje, pa bi onda za relaksaciju plaća trebalo osigurati znatno veće povećanje poreza na potrošnju, a to je PDV. Dakle, navodim koliko su kompleksna pitanja kada se zadire u ovakav jedn potez. Kada je riječ o prijedlogu koji je došao ja ću iznijeti nekoliko pogleda na ovaj prijedlog. Prvo, ovim prijedlogom se prdlaže nulta stopa PDV-a, što je potpuno u suprotnosti sa politikama u EU, odnosno direktivama u ovoj oblasti u EU gdje stope obično iznose 5, 8, do 10, pa ima i 12%. Drugo, Prijedlogom zakona nije utvrđena istovremena izmjena redovne stope poreza. Jer ako smanjite, ako uvedete diferenciranu nultu stopu gubite jedan dio poreza. Recimo 10%, to je 68 oko 320 miliona i to morate nadoknaditi povećanjem redovne stope. I ta redovna stopa bi trebala da otprilike skoči negdje na 19%. Drugo, dakle, treće zapravo, lansiranje ovog Prijedloga se dešava u vrijeme kada imamo obavezu potpisanu sa Međunarodnim monetarnim fondom da u toku stend baj kredita nećemo mijenjati režim indirektnih poreza. I to je nešto što svakako predstavlja neku vrstu ograničenja za promjene u režimu, dakle poreza na dodanu vrijednost. Četvrto, mi moramo biti svjesni da i najbolje namjere donose do vrlo neželjenih negativnih efekata. Mi mislimo da ćemo snižavanjem poreza za određene proizvode istovremeno osigurati da konačni potrošači dobiju jeftiniji proizvod. To se ne mora desiti. Dakle, oborite, odnosno izbacite porez na kruh, istovremeno nema garancije da će pojeftiniti kruh. To se može zadržati u kanalima proizvođača, distributera ili nekih drugih. Uglavnom taj efekat ne mora biti željeni efekat. Drugo, i kada imate obaranje cijena efekte koriste svi koji troše određen proizvod. Prema tome, efekte će imati i oni sa visokim dohotkom, jer će jeftinije imati te proizvode a čak možda imaju i njihovu veću potrošnju. Zato se danas i u teoriji i u praksi mnogo više ide na to da se ciljani socijalni programi pripreme, pogotovo u kontekstu borbe protiv siromaštva, a PDV izgleda otprilike grub instrument koji gađa brdo, ali ne gađa metu. Dakle, gube se željeni efekti, što naravno ne mora biti samo po sebi rješenje koje se ne može prevazići, ali ga treba komplementarnim ekonomskim mjerama na određen način propratiti. Nadalje, u ovom Prijedlogu zakona utvrđen je rok stupanja na snagu osam dana po usvajanju. Pa to, ovo je tako velika promjena koja zahtijeva barem 6 do 12 mjeseci za uvođenje, čak i kod najboljih administracija indirektnih poreza. Neću da kažem da naša nije najbolja, ali i njoj bi trebalo najmanje 6 do 12 mjeseci uz određena ulaganja. Nadalje, ja želim da istaknem, neko je već od kolega rekao, ne može nama Uprava za indirektno oporezivanje limitirati promjene koje mi želimo da postignemo, ona je naš servis. I zato mi moramo da surađujemo sa njom. Ali ona ne može ograničavati naše mjere, pa čak ni ovakvu mjeru ako ona bude rezultat jednog usaglašenog pristupa koji mi ovdje ostvarimo u Parlamentu. Dakle, na kraju bih želio da kažem da ovaj Zakon, kako je postavljen, je dosta nestručno, neodređeno, nejasno postavljen. Ja znam da vi imate u SDS-u dobrih ekonomista. Recimo meni je pao u oči gospodin Govedarica koji ovako dosta sistematski pristupa i argumentira, on argumentirano iznosi. I meni se, ja sam očekivao, dakle na osnovu takvog imidža, da će doći od vas neki produhovljeniji, osmišljeniji, senzibilniji prijedlozi, a ne ovako trapavi, grubi prijedlozi. Prema tome, ja da vam kažem da će SDP glasati protiv ovog Prijedloga. I moram vam reći da, nažalost i kao mnoge druge inicijative, i on može dobiti atribut propagandnog, odnosno predizbornog poteza, koji vam možda i nije trebao. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Podsjećam sve zastupnike da je predsjedavajući reducirao vrijeme za raspravu na pet minuta, tako da pokušavajmo se držati toga. Uvaženi zastupnik Boško Tomić, rasprava. Izvolite. 69
Pa, ja sam imao priliku da na Komisiji za finansije i budžet raspravljam o ovoj temi i tako smo se izjasnili. Mislim da ne može se osporiti inicijativa i prijedlog koji su dali predstavnici SDS-a da dođe do smanjenja, odnosno do nulte stope na određene proizvode, što bi u svakom slučaju bilo i dobro kada bi se moglo, kada bi ono polučilo prave efekte. Zbog čega mi mislimo da neće polučiti prave efekte? Zbog toga što prvo nemamo finansijskih pokazatelja da se tačno zna koliko će to biti ušteđeno po osnovu prodaje hljeba, udžbenika, lijekova, mlijeka, itd. Te podatke bismo trebali. Drugo, automatski bi trebalo ići sa povećanjem stope na luksuz – vile, automobile preko dvije hiljade kubika, ne znam, jahte malo ko ima, ako ima i jahti, itd., ali to je sitno i malo, ali vile, vile recimo, i ne samo vile, ne znam ja šta se podrazumjeva vile, ali se zna koliko stan treba da ima kvadrata, da preko toga bude oporezovano, pa da nađemo načina na koji ćemo nadomjestiti te troškove. Drugo, svugdje u svijetu, bar ja koliko znam, ne postoji nulta stopa, nego imaju dvije stope. Iz tih razloga mislim da nije u dobroj mjeri pripremljen materijal. Drugo, ja mislim da ništa ne bi pojeftinilo i to je ono što garantujem da bi se samo te cijene prelile, da bi trgovci mogli tu malo više da izmešetare. A to sam posebno čuo od ljudi koji se bave ovim lijekovima, da ne vjerujem da bi ijedan lijek pojeftinio zbog toga što bi bio ukinutPDV, zbog toga što su kod nas inače u BiH i najskuplji lijekovi. Sljedeće što je neprihvatljivo, ovim bi se sufinansirali i oni ljudi koji su bogati, jer i oni kupuju hljeb i mlijeko, i oni školuju djecu, itd. Iz tih razloga je ovo neprihvatljivo za nas i zbog toga smo i na Komisiji glasali protiv ovoga i glasaćemo i danas. Ali se mora ovdje monogo sažetije, ozbiljnije raditi na ovome, pripremiti, vidjeti koji su efekti i predložiti gdje će ta dodatna sredstva da se nađu, a onda to podrazumjeva da jedan broj ljudi koji je u nezgodnoj, odnosno u teškom materijalnom položaju, da se nađe načina kako da se oni sufinansiraju. Evo, to bi bio, a inače ideja u svakom slučaju, bez obzira, možemo je smatrati populistička, sve ovo inače u zadnjih nekoliko mjeseci sve je populizam, ali Bože moj dozvoljeno je i to. Hvala vam lijepo.
Zhvaljujem. Danijela Martinović, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine dopredsjedavajući. Samo kratko. Dakle, nije mi namjera da ponavljam ono što su uvažene kolege rekle prije mene, potpuno se slažem s njima, nego samo bih voljela, inače ako budemo ikada bilo ko, dakle a ne samo uvažene kolege iz SDS-a, nego i druge kolege, ako budu imali namjeru da daju ovako inicijative i prijedloge zakona što se tiče izmjene PDV-a, samo da se pogledaju dvije dobre analize. Jednu analizu nam je dala Uprava za indirektno oporezivanje, nosi naziv Implikacije uvođenja diferencirane stope PDV-a u BiH. Mi kao članovi Komisije za finansije i budžet imali smo priliku da nam materijal, dakle analiza na 84 strane bude prezentirana prije dvije godine. Dakle, to su tačno utvrđeni koji su problemi, koja su ograničenja uvođenju diferencirane stope, odnosno mogućnosti, a naravno navedeni su i tehnički informaciono operativni i drugi zahtjevi. Naime, Uprava je u tom materijalu rekla da je potrebno minimalno dvije godine različitih 70 tehničkih i drugih kadrovskih priprema, više desetina novozaposlenih službenika, deset informatičara. Značajna izdvajanja za novi softver i naravno značajna izdvajanja, kada je riječ o poreznim obveznicima. Dakle, prilagođavanje fiskalnih kasa, nabava softvera kod poreznih obveznika. I drugi materijal je revizija učinka vezana za efikasnost kontrole PDV-a našeg Ureda za reviziju, koji je nažalost pokazao da naša Uprava za indirektno oporezivanje nije dobro organizaciono, nije ni kadrovski, ni tehnički osposobljena i da ima problema i sa naplatom PDV- a kada imamo samo jednu jedinu stopu. Pa i svi smo svjesni medijskih natpisa, odnosno analiza i Uprave i Centralne banke koji kažu da po osnovi PDV-a da imamo dugovanja veća od 300 miliona KM. Ukratko toliko, hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Darko Babalj, replika. Izvolite.
Pa evo, dvije, tri stvari. Prvo ukoliko vi očekujete da se mi vama izvinemeo što smo podnijeli ovu inicijativu za ovaj Zakon moraćemo vas razočarati nećemo se izvinuti. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa ... onda greška u očekivanjima. Dvije, tri diskusije su bile u pravcu Uprava za indirekto oporezivanje, gospodin Jovičić, pa Vi gospodine Anto, pa Vi kolegice Danijela, pa gospodin Tomić. S obzirom da smo mi pokretači ovih izmjena i dopuna Zakona moram da vam kažem, odnosno prvo da vas podsjetim da, po nama, u Upravi za indirektno oporezivanje sjede ljudi koji su stručni i kvalifikovani u Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje i oni su o ovome raspravljali. Ti ljudi koji sjede u Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje su upravo iz vaših političkih partija koji ste do sad diskutovali. I znate šta se desilo, oni su se podjelili tamo, ovi jedni rekli da je ovo dobro, a ovi drugi rekli da ovo nije dobro. Naša, hajde neću reći nesreća, nego naše razočarenje je bilo što je bilo više ovih koji su rekli da ovo ne treba da se usvoji. Ali je zanimljivo da je bilo ljudi koji su rekli da treba da bude diferencirana stopa PDV-a, i to vi znate, jer smo o ovome raspravljali i na Komisiji za finansije i budžet. Što znači nemojte da degradiramo sami sebe. U Upravi sjede stručni ljudi koji su rekli da je ovo dobro. Hoćete imena i prezimena? Nije uredu. Drugo, ovim mi pokušavamo nešto promjeniti, poboljšati. Ne slažete se. U redu, ne slažemo se, ali to ne znači da to trebate omalovažiti na ovaj način kako vi to sad radite. Ne možete vi mene ubijediti da je za kiflu porez od 17% identičan kao i za ovu vilu što gospodin Boško govori, za onu jahtu o kojoj govorimo i za svim ovim stvarima da je to 17%. I ne možete vi mene, nas ubjediti da je to dobro. To nije dobro. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 71
Ja bi molio da ne diskutiramo iz klupa. Izvolite kolega Babalj.
To Vi mislite da bi vila trebala da bude niže oporezovana jer ste to rekli, ja mislim da bi trebala da bude onakva kakva jeste, a da nulta stopa bude za ovo što smo mi rekli. Nije problem velike priče, super, ali svi ste rekli da treba nešto raditi. Evo, mi pokušavamo da uradimo nešto, vi nam to ne dozvoljavate. Pozivamo vas da vi uradite i za taj zakon koji vi predložite ukoliko ... je dobar za građane RS-a, odnosno BiH ćemo mi podržati, i tu čekamo. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Moja replika se odnosi na diskusiju gospodina Tomića i na diskusiju uvaženog profesora Domazeta. Kolega Tomiću meni je žao što Vam moram reći ali ovakav prijedlog je imao SNSD i to na inicijativu Vlade RS-a i premijera Džombića. Da li to onda sve to važi i za taj prijedlog SNSD-a ovo što ste danas rekli za prijedlog SDS-a? Ovaj, ali ja mislim da ste Vi, čak Vi tad sjedili u Vladi RS-a. Što se tiče ovih opaski da ovim dobijaju i bogati jer kupuju hljeb, znate nedavno sam vidjela jedan strašan prilog na televiziji, a to je iz jedne pekare u Zvorniku gdje se pekar dosjetio i pravi hljeb, mislim može se, to je više kifla od 200 grama, jer ljudi nemaju da kupe onaj svaki dan hljeb od pola kilograma ili 700 grama koliko iznosi. I taj hljeb od 200 grama ne kupuju oni bogati, nego kupuju oni siromašni. Ne znam šta siromašnim da kažem, ako nemate za hljeb jedite kolače, je li to treba da im poručim. I uvaženi profesore Domazet, ovdje se pozivate na aranžman sa MMF-om, taj aranžman nije bio u ovom Parlamentu i mi iz SDS-a pojma nemamo šta tamo piše. Nažalost, pojma nemaju ni članovi Predsjedništva šta u tom aranžmanu piše, a Vaša partija, Vaš predsjednik partije je ministar inostranih poslova i on zna kako se verifikuju međunarodni sporazumi i trebalo je da pokrene to pitanje. Ovdje niko ne zna šta piše u tim aranžmanima, znate samo vi koji sjedite u vlasti i čiji ministri finansija pregovaraju o tim kreditima. Niti znamo ni na koliko nas zadužujete, ni kako, ni pod kojim uslovima, ni šta ste tamo obećali. Šta ste obećali saznamo tek kad ovi iz MMF-a vam nešto zatraže, a vi počnete da vrištite i kažete MMF nekorektan, traži nam Zakon o radu, a vi im obećali Zakon o radu. Pa MMF nekorektan jer traži Zakon o akcizama, a vi im obećali Zakon o akcizama. Mi eto tako tek sporadično, i ja ovaj put želim da kažem, slušala sam i predsjednika Radmanovića kad je kritikovao te aranžmane, i da podržavam najavljenu inicijativu gospodina Komšića za ocjenu ustavnosti ovih aranžmana koji se sklapaju, jer sve govori da su, da je riječ o neustavnim aranžmanima. Eto toliko, hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Emir Kabil, replika. Izvolite. 72
Uvaženi predsjedniče, poštovane kolege. Moja replika se odnosi na komentar uvažene zastupnice Danijele Martinović koja je iznijela jedan dokument koji je prije dvije godine se pojavio u Komisiji za budžet i finansije, a vezan je za efekte diferencirane stope kad je u pitanju punjenje budžeta države BiH. Gledajte, ja lično sam bio suzdržan na Komisiji za budžet kada su poslanici SDS-a predložili ovaj Zakon, dopunu Zakona, odnosno inicijativu. Smatram da svaka inicijativa je izuzetno pozitivna, pogotovo ova zato što se neki klišei etablirani koji već duže vremena postoje u ovoj državi jednostavno ne smiju taknuti. Apsolutno je tačna činjenica, ova koju je rekao gospodin Babalj, da je bila jedna velika disonantna situacija, pa čak rekao bi, čak na ivici nekog incidenta da li da ova inicijativa prođe ili ne prođe, što je bilo nezamislivo kad je u pitanju monolitnost Uprave za indirektno oporezivanje, pogotovo što su neki ljudi koji se vode za eksperte govorili da jedinstvena stopa poreza u savremenim zemljama, zemljama koje su socijalno osjetljive je davno prešla na diferenciranu stopu. Ja lično smatram da nula nije u ovom trenutku povoljna stvar, ali diferencirana u smislu za lijekove, za hljeb i za ostale stvari bude 5%, 6% kao u nekim visokociviliziranim zemljama i zemljama u kojima demokratija mnogo više živi nego kod nas i u kojima ekonomski odnosi mnogo bolje i više ..., mislim da je sasvim razumna. Ono što me najviše smeta je činjenica da mi kao poslanici, kao ljudi koji smo izabrani i koji predstavljamo zakonodavnu vlast apsolutno ne smijemo ni da komentarišemo odluku Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje. Mislim da je to apsolutno nedopustivo. Ukoliko ovaj Parlament, ukoliko kod ovog Parlamenta postoji politička volja da se nešto promijeni Uprava za indirektno oporezivanje to mora prihvatiti. Nažalost, ne znam ko je ovdje stariji ili mi ili Uprava za indirektno oporezivanje. Znači, moj komentar je, ja bih rekao, vrlo jasan, otvorena je, ja sam rekao u izjavi nekoj, Pandorina kutija gdje će sigurno doći do diferencirane stope, to je neminovno, vjerovatno neće u našem mandatu, vjerovatno neće biti ni 0%, jer ako ćemo govoriti o socijalnoj pravdi i nekom poštenju apsolutno luksuz i hljeb ne mogu biti po istoj stopi, to je osnovno načelo socijalne države. U Danskoj za vozila se plaća 200% porez, petnaest puta su bogatiji od nas, dvjesto puta su bogatiji od nas. U Švedskoj takođe imate diferenciranu stopu, u Norveškoj takođe imate. Prema tome, mislim da ne trebamo dočekati na nož ovu inicijativu, ona neće proći zato što se desila u vrijeme predizborno i ljudi sve to gledaju kroz predizborni dvogled ili predizbornu kampanju, ali mislim da je Inicijativa pozitivna i lično smatram da će ovo pitanje se ponovo vraćati, ali u punom kapacitetu tek kada dođe neki novi saziv ovog Parlamenta. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Anto Domazet, replika. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja bih prvo htio da kažem da sam započeo svoju diskusiju konstatacijom da SDP ima programski cilj uvođenje diferencirane stope, dakle moja replika je na izlaganje gospođe Pandurević, i da mi ozbiljno razmatramo taj problem, tako da nam ove ideje da se to, ta promjena izvrši nisu daleke, odnosno nisu strane samo je riječ o načinu kako to da se izvede. 73 Drugo, želio bih da istaknem da se socijalna strana poreske politike uglavnom ostvaruje preko akciza. Dakle, ne možete vi toliko poreskih stopa na PDV da uvedete da gađate različite segmente, različite poreske obveznike, nego to su, za to služe i drugi instrumenti, to su akcize za automobile visoke snage, za luksuzne stvari, itd. Treće, vi pozdravljate inicijativu gospodina Komšića da ispita ustavnost zaduživanja kod MMF-a, ali glasate protiv inicijative poslanika SDP-a Ante Domazeta da se rasprava o politici odnosa BiH sa MMF-om unese u ovaj Parlament, protiv toga glasate. Dakle, vi praktično imate dvije vrste muzike, jednom je neka lagana tango ljubavnička, a jednom je neki roken rol koji razvaljuje, je li. Nadalje, dakle ...
Ja bi molio zastupnike da slušamo ...
vi treba da znate da je prvi stend baj aranžman zaključen 2009. kada ste vi bili u vlasti, kada u Vijeću ministara ste vi bili, a da je drugi zaključen 2012. kada ste takođe bili dio vlasti. Ne znam ja na koga vi adresirate ta pitanja oko MMF-a. Pa, vi ste sudionici tih odluka da se ide ka MMF- u i vi ste sudionici pisama namjere koja se potpisuju, odobravaju, itd. I otkud vam sada ta distanca, to je neka naknadna pamet, ja mislim da to samo za sebe otvara niz problema, je li. Hvala lijepo na pažnji.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić, replika. Izvolite.
Da, ovaj, pošto nekoliko poslanika već komentariše ovu odluku da ne može se bez odluke Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje donijeti, bez te saglasnosti ne može se donijeti zakon. Dakle, godinu dana je trajala procedura i problemi na usvajanju Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Istovremeno koliko je donošen zakon i koliko se na tome radilo trajalo je da se napravi mehanizam koji će onemogućiti da političke partije pred izbore vrše stalne izmjene Zakona o PDV-u. I to je nađeno kao spasonosna mjera, jer vidite otprilike to tako pred svake izbore ... i nema te stranke koja ne bi sebi dala za krajnji cilj da usvoji, da se na njen prijedlog usvoji promjena stope PDV-a i da svi bi je slavili. I baš je to bio razlog da se ne dozvoli da sami poslanici odlučuju o tome. Dakle, dobro je što postoji takav mehanizam, mi bi smo srušili budžet, mi bi smo doveli u pitanje fiskalnu stabilnost zemlje, i sve su to razlozi zbog kojih je dobro što postoji taj mehanizam. Zato ostavite da uvijek Uprava treba da izanalizira kakvo je stanje i postoje li resursi i da li treba povećati stopu od 17, a da bi se smanjila ova osnovna stopa, odnosno uvesti diferenciranu. Dakle, postoje stvari koje treba matematički pokazati, a ne samo politički.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite. 74
Zahvaljujem se. Ja se moram osvrnuti na diskusiju uvaženog kolege Domazeta i zaista reći, ali zaista ovdje iskreno govorim, ja se divim Vašem entuzijazmu i Vašoj iskrenosti. Evo gospodine Domazet mislim da morate malo šire sagledati stvari. Kažete programski cilj SDP-a je uvođenje diferencirane stope PDV-a. Odlično. Šta ste radili četiri godine? Kraj je izbornog ciklusa, kad ćete ostvariti taj vaš programski cilj? Jel' mislite da će nakon ovakve vladavine većine u BiH SDP imati šansu nakon oktobra? Daj Bože, optimista ste. Kažete da je SDS bio ovdje protiv vaše inicijative. Jesmo gospodine Domazet bili smo ovdje protiv vaše inicijative. Znate zašto? Pa molim vas, apsurdno je da podržavamo inicijativu onih koji zadužuju zemlju, pa su oni sad ko biva nešto protiv tog zaduženja. Mislim ja vjerujem gospodine Domazet da ste Vi kao ekonomista protiv svega ovog što se radi sa MMF-om i da su Vaše lične namjere tu bile čestite i iskrene, ali bojim se da se Vaša partija i neke njihove namjere za krpljenje tamo budžeta i ne znam čega sve skriva tu iza Vas. Što se tiče dalje SDS-a, vidite kad su ove odluke o aranžmanima sa MMF-om bile u Narodnoj skupštini poslanici SDS-a su glasali protiv njih. Pisma namjere nije potpisao niko iz SDS-a, potpisali su predsjedavajući Savjeta ministara koji dolazi iz HDZ-a, potpisali su entitetski premijeri i mislim i ministri finansija. Nigdje ih nema nikog tu iz SDS-a. Tako da gospodine Domazet bojim se da su te namjere SDP-a, koje cijenim, možda su, davno su se trebale početi realizovati, davno, ne znam šta ste, evo ja bih voljela da kažete konkretne rezultate i ekonomske pokazatelje SDP-a za ove protekle četiri godine.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici. Današnji dnevni red ove sjednice obiluje predizbornim zakonima, inicijativama, prijedlozima, što je svakako legitimno pravo zastupnika. I ovo je jedan od zakona koji ima, nažalost, takvu boju, ali svakako je legitimno pravo kolega iz opozicionog Kluba zastupnika iz SDS-a da predlože ovako jedno zakonsko rješenje. Međutim, čini mi se da je prilično kasno, obzirom da nama mandat ističe u oktobru mjesecu i da imamo još samo nekoliko zasjedanja, a da je vrlo kompleksna procedura vezano za izmjene Zakona o PDV-u, odnosno izmjene zakona na koje treba da da svoj stav Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje. Ja sam nažalost danas čuo ovdje raznih stavova. Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje je rezultat političke volje vladajuće većine, paralmentarne većine koja, iskren da budem, i nije baš jasno definisana, bar ne trenutno u ovom Parlamentu, ali svakako je rezultat političke volje parlamentarne većine koja je sastavila Vijeće ministara. Prema tome, veoma je jednostavno ako postoji politička volja da se obezbijedi i pozitivan stav Uprave za indirektno oporezivanje, odnosno njenog Upravnog odbora. Stoga ovi argumenti ne stoje. Ali svakako, evo danas smo čuli i određene političke stavove koji su rezultat politika koje zapravo podržavaju političke elite u BiH. Čini mi se da nema političke volje da se puno višim stepenom oporezuje luksuzna roba, dočim i ovdje u ovom prijedlogu je vrlo neprecizno na koje to prehrambene artikle se odnosi nulta stopa PDV-a, jer prehrambeni artikli su širok pojam, po nekima je i pivo prehrambeni artikal. Da li će i na pivo biti nulta stopa PDV-a? Prema tome, 75 mislim da zaista o ovakvom jednom ozbiljnom zakonskom rješenju, ozbiljnim izmjenama treba da prethodi jedna dobra analiza koja bi nam dala odgovore na sva ova pitanja. Naravno obzirom da imamo vrlo malo vremena do izbora ja očekujem da Vijeće ministara da svoj stav po ovom pitanju i da konačno dođemo u situaciju da odlučujemo o diferenciranoj stopi PDV-a, jer je ekonomska situacija u BiH kao rezultat, nažalost, loših, provođenja loših politika dovedena do apsurda i da zaista većini građana u BiH je prijeko potrebna nulta stopa PDV-a na prehrambene artikle. Stoga ja očekujem da Vijeće ministara bude to koje će biti predlagač ovakvog jednog zakonskog rješenja. A svakako pravo je i kolega iz opozicione političke opcije da predlaže ovakva zakonska rješenja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić, replika. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ma, ne mogu da ne odgovorim uvaženom kolegi Mehmedoviću. Pa, gospodine Mehmedoviću, u prošlom mandatu bili ste parlamentarna većina i dobro se sjećam da je i Vaš klub predlagao promjene PDV-a, i moj klub predlagao, i ja predlagao, svi predlagali, i Vi sad očekujete, a dobro ste maloprije rekli imamo još dva, tri mjeseca mandata, da to Savjet ministara promjeni ili pripremi. Kako? Pa je li Vi zaista, gospodine Mehmedoviću, ili bilo ko od nas, misli da će, ako bi bila nulta stopa da će pojeftiniti lijekovi, da će pojeftiniti hljeb, jel neko misli. Ma samo ćemo lopove tamo koji to se bave tom proizvodnjom i prodajom strpati njima više para u džep. Jedini način u ovakvoj državi jeste da se naprave socijalna karta ugroženih kategorija i da se na taj način pomogne tim ljudima. A ovim stopama, smanjivanjem, povećavanjem, ma nikad ništa. Nema tog zakona koji će preduprijediti i nadmašiti lopove iz BiH, koji su elita svjetska, jer oni su u stanju, kakav god bi mi zakon donijeli u korist naroda, da smisle sutra deset hiljada boljih zakona u svoju korist, lopovskih marifetluka kako će prevariti poslanika, ministra, onog u trgovini, i onaj narod za koji se mi navodno zalažemo. Pa to je nemoguće, gospodine Mehmedoviću, pa ima li neki, rekao sam u prvom izlaganju, normalan čovjek koji ovo ne bi podržao. Ali je nemoguće ovo realizovati i sprovesti. Eto taj, kolegica Pandurević je dobro rekla, sjetio se on kao pomaže a smanjio težinu hljeba i kao on pomaže. To je ono na mostu si dobio na ćupriji izgubio. Šta je tu uradio? Umjesto, recimo 600, 700 gama što je standard on smanjio na 200 i prodaje jeftinije, eto on pomogao sad sirotinju. Odmah se on sjetio kako će on lopovlučiti i možda je čak zaradio, a ne da je još smanjeno, čak je zaradio na tome. I mi kažemo bravo, prodaje jeftinije hljeb, a hljeb duplo manje težine. To je problem. Zato vas molim, ne očekujte da promjeni Savjet ministara, da pripremi. Uvažena profesorica Danijela je dobro rekla, dvije godine treba priprema, a u BiH kakva je deset godina za primjenu tog propisa, deset godina i opet nećemo uspjeti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović, replika. Izvolite. 76
Replika se odnosi na repliku kolege Jovičića. Naima, čini mi se da kolega Jovičić je replicirao sam sebi jer ono o čemu je on govorio apsolutno ne stoji, niti je replika mom izlaganju. Ja sam naprotiv rekao da Kluba SDA niti bilo koji od zastupnika SDA u proteklom periodu, kada smo bili dio parlamentarne većine, nije predlagao diferenciranu stopu PDV-a, to odgovorno tvrdim. Ako se sjećate da je to bilo onda iznesite to ovdje javno, jer smo mi bili protiv toga upravo iz razloga raznih mahinacija i koruptivnih aktivnosti u tom pravcu. Ja nisam ni danas rekao da sam za na ovaj način, nismo za na ovaj način iz razloga što sam sto posto ubjeđen da bi samo od nulte stope PDV-a na ovaj način profitirali trgovci, jer ne bi došlo do smanjenja cijena prehrambenih artikala. To je nažalost naša stvarnost. Prema tome, ja smatram da se ovom, i u svom izlaganju sam rekao, ovom tematikom treba da se ozbiljno pozabavi Vijeće ministara i da nam napravi jednu dobru analizu, jer sada i mi u SDA razmišljamo o uvođenju diferencirane stope PDV-a iz razloga što smo došli u veoma tešku ekonomsku situaciju kao rezultat provođenja loših ekonomskih politika u BiH, i da većini građana BiH je neophodna, znači nulta stopa na prehrambene artikle. Ako ste me dobro slušali, gospodine Jovičiću, ja sam to tako rekao.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Salko Sokolović, rasprava. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Kratko, pošto su kolege dosta toga rekle. Pošto sam član Komisije i evo mi smo na Komisiji, ja i gospodin Fazlić, bili suzdržani kad je u pitanju ovo zakonsko rješenje i evo gospodin Mehmedović je rekao da mi u SDA u nekoj budućnosti razmišljamo o tome da, o diferenciranoj PDV stopi i to nije sporno. Mislim da je ova inicijativa gospodina Babalja da je došla na vrijeme, da imamo jedan, da kažem, kvalitetan vremenski prostor u kome bi ta inicijativa bila kroz ovo zakonsko rješenje provedena u djelo, možda bi bila dobra u ovom momentu. Međutim, ona u ovom vremenu djeluje na neki politički, politikantski, hajd da tako kažem, osvrt na trenutno stanje, zbog čega na takav način, evo razmišljam ili razmišljamo u SDA-u. Sigurno jedan od loših implikacija, ukoliko bi se uvela ovakva diferencirana stopa, je fiskalna implikacija, znači došlo bi do pada prihoda. Ovdje u ovome prijedlogu ni na kakav način nije elaborirana jedna druga strana, a to je kako nadoknaditi te prihode. U tom dijelu vidim ovaj politikantski pristup. Mi moramo govoriti o fiskalnoj stabilnosti države bez obzira da li se nalazimo u opozicionoj ili pozicionoj situaciji u ovom momentu. I evo, kao odgovorni građani prevashodno ove države mi moramo voditi računa o tome. Evo, ja postavljam pitanje i predlagaču i svima onima koji podržavaju ovakvo jedno rješenje – na koji način u periodu do kraja ove fiskalne godine namiriti nedostajuća sredstva? Ono što kaže ekonomska pamet, jel', to je povećanje stope PDV-a za druge proizvode koje ne želite da smanjite na nultu stopu. Je li to dobro? S druge strane sigurno, slušajući evo rasprave i na komisiji, razgovor sa ekonomskim stručnjacima, razgovor sa ljudima iz Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje, potrebno je vrijeme da bi se ovo zakonsko rješenje, ukoliko se usvoji danas ili za osam dana, uvede u praksu. Da li smo spremni i sa brojem zaposlenih i sa informativno-tehničkim kadrom, da li imamo razrađenu dinamiku kako i na koji način riješiti ovo pitanje? Ja mislim da nemamo. I zbog toga je neozbiljno u ovom momentu o tome razgovarati, ali treba razmišljati kao o ozbiljnom projektu u 77 budućnosti. Ako se sjećaju kolege ja sam u nastupima po nekim drugim pitanjima često govorio da mi je dočekati, ali očito da neću, da se u ovom Parlamentu ili u drugim parlamentima raspravlja o ekonomskim pitanjima, pa između ostalog i o visini PDV stope, da li je ona diferencirana ili ... i u ovom omjeru, onome omjeru. Međutim, ... nekim drugim pitanjima, to je sadašnjost u kojoj mi živimo. Zato bih ja i SDA-u, a i svima onima koji žele da mjenjaju ovu, da na jedan drugačiji način idu ka analizi ovog problema PDV stope, ostave za predizbornu kampanju, ali gledajte ozbiljnu predizbornu kampanju. Znači, ako ste ozbiljna politička partija vi ćete to osmisliti i u svojim krugovima, u nekom svom ekonomskom savjetu izaći u kampanju i na osnovu toga dobiti glasove, a onda ćete to provoditi kad dođete na vlast. ... imate priliku da ne provodite pa da slažete, ili da provodite pa da kažete da vam to loše ide, da ste pogrješili ili da to bude dobro i da kažete da ste uspjeli. To bi trebala biti politika barem u onom ekonomskom djelu svih politika u BiH koje žele ozbiljan i ekonomski napredak ove države. Iz tih razloga ja kažem, preporučujem to i nama i svim politikama da o ovom problemu ozbiljno porazmisle, pripreme, pozovu glasače, dobiju izbore i onda kad dođu na vlast isti dan krenu u realizaciju da li diferencirane na ovakav način ili na neki drugi način povećanjem postojeće ili smanjenjem postojeće. Hvala.
Zahvaljujem. Prvi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi kolega Božo Ljubić, diskusija. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Čuli smo ovdje različite argumentacije, dakle i onih koji su predlagatelji i onih koji su .../kratko prekinut snimak/... Sasvim je poslovnički dakle da je ovo došlo u proceduru i sasvim je legitimno da dolaze ovakvi prijedlozi, međutim isto tako ja ne mogu se oteti utisku da u ovo predizborno vrijeme imamo inflaciju tih, da tako kažem, socijalnih raznih prijedloga. Ono što ja zamjeram ovom prijedlogu je to što on nije nama prezentirao sve implikacije ovoga prijedloga. U prvom redu, ovaj, one koje se odnose na to kako pokriti taj deficit koji će se sigurno pojaviti u fiskalnoj sferi kad uvedemo ovu nultu stopu, a to je moguće naravno, po meni, samo na jedan način, dakle uvođenjem diferencirane stope gdje će onda osnovna stopa biti, kao što je rekao kolega Domazet, 19% ili čak više. S druge strane smatram također da nulta stopa općenito kao rješenje nije dobra i radije govoriti o diferenciranoj stopi. Treća stvar, ovdje je navedeno i osnovni motiv zapravo u obrazloženju je naveden da se pomogne najsiromašnijim kategorijama. Dakle, ko jamči da će zapravo ti trgovci ili distributeri ovih proizvoda istinski smanjiti za 17% cijenu ovih proizvoda. Sljedeća stvar, tu su navedeni neki vrlo neprecizni, neprecizne formulacije – pomoćna ljekovita sredstva. Šta su to pomoćna ljekovita sredstva? U to ulaze, da tako kažem, desetine onih sredstava koja su jako skupa, koje određene kompanije stave na tržište da bi izbjegli propisivanje lijekova na recept i sa maestralnim uputstvima navlače tisuće i tisuće pacijenata ili zdravih ljudi, naravno, da ih koriste. Dakle, sve to skupa ide u pravcu toga da mi ne možemo ovo podržati. S druge strane, kolega Mehmedoviću, nije ovo pitanje Vijeća ministara, niti je ovo pitanje države BiH u smislu državnih institucija, dakle ovo je pitanje i entiteta i svih ostalih razina vlasti. Država na kraju uzima ono što je potrebno za finansiranje državnih institucija, uključujući i naše 78 plaće i vraćanja dugova, ostalo ide prema entitetima gdje je i potršnja krajnja jer se i PDV prema tome distribuira. I ja ne mislim da je sve ono što kaže Uprava za indirekto oporezivanje, da tako kažem, Sveto Pismo i da se o tom ne smije diskutirati, ali kada raspravljamo o ovim stvarima onda moramo u najmanju ruku pozvati stručnjake iz Uprave kao konsultante. Zato u tom smislu ja smatram da ovakve prijedloge bi trebalo usvajati na preporuku Vijeća ministara koje onda ima prilike da konsultira Upravu za indirektno oporezivanje, a u njenom Upravnom odboru ne sjede samo predstavnici državnih institucija. Prema tome, nije to samo odgovornost parlamentarne većine na razini države, već i parlamentarne većine na razini entiteta, jer su tamo u njoj, dakle u Upravno odboru i ministri financija entitetskih vlada u kojima neke druge stranke participiraju kao većina, barem kad je Federacija u pitanju, od onih stranaka koje su na državnoj razini. I zato ... primaju značajna sredstva, a na što meni na moje poslaničko pitanje nije odgovoreno kolika su. Zato ja mislim da ovo ne možemo podržati uz najbolju volju i solidarnost s onima koji bi prema predlagatelju mogli profitirati od ovoga Zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Niko Lozančić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Pa ja ću, moram reći, prije svega evo čitajući obrazloženje, odnosno razloge i načela za donošenje ovog Zakona, pozdraviti činjenicu da bilo ko, i ko god u ovoj zemlji, razmišlja na način da postoje socijalne potrebe stanovništva, da postoje socijalno ugroženi i da postoji potreba određenog načina intervencije kako bi se život tim ... kategorijama stanovništva olakšao. I tu ću se nažalost zaustaviti pohvalama ovog Prijedloga, jer mislim da ovaj Prijedlog neće doprinijeti željenim ciljevima. Ja ne sumnjam u dobre želje predlagatelja, ali sam uvjeren da neće doprinijeti ostvarenju tih želja. Možda je najbolji primjer jedna od kategorija roba koje se spominju, za koje bi se uvela nulta stopa, to su lijekovi. Ja ću podsjetiti da sam prije otprilike 2 godine postavio zastupničko pitanje na koje još nisam dobio odgovor – zašto građani BiH plaćaju najskuplje lijekove u regiji? Jel' mislite da je to zbog stope od 17%? Stopa od 17% PDV-a je najniža stopa u regiji. Po toj stopi građani BiH ne bi smjeli, ne bi trebali plaćati najskuplje lijekove u regiji. I onda sam malo, interesirajući se kako dolazi do tih skupih lijekova, informirao se da postoji čitav niz podzakonskih akata kojima čak i resorni ministri propisuju obvezne cijene određenih lijekova. I onda sam nedavno, to ste mogli i vi čuti u medijima, da je jedna kantonalna vlada u Federaciji odlučila da izglasa da neće provoditi Pravilnik koji je donio resorni ministar jer je on za njih štetan i postupilo se mimo tog Pravilnika i u jednoj nabavi lijekova za taj kanton, samo u jednoj, uštedili 500.000 KM. Znači, smanjivanjem ili ukidanjem stope nećemo ni na koji način uticati na, prvo enormno visoke marže trgovačke u određenim sferama, pogotovo u trgovini lijekovima, pa i u trgovini ovim drugim artiklima koji su vrlo interesantni, socijalno interesantni. Mi, nažalost nemamo instrumenata da na bilo koji način, bar s ove razine, ograničavamo te marže, one su ostavljene na milost i nemilost tzv. tržišta. Posebna priča je koliko imamo mogućnosti da utječemo na spregu određenih struktura vlasti sa određenim kategorija trgovaca i proizvođača 79 ovih roba. Prije svega mislim na farmaceutske proizvode gdje se obrću enormno visoka sredstva od kojih država uzima samo 17%. Nažalost, onaj ostatak se prelijeva na različita ekskluzivna putovanja po svijetu koje farmacetske tvrtke plaćaju, osiguravaju za one koji nabavljaju te lijekove po tim cijenama, a opet ih naposljetku isporučuju onim krajnjim korisnicima koje bi mi spašavali sa ovih 17%. Mi imamo na razini države Agenciju za lijekove koja već više od godinu dana nema, da tako kažem, regularno vođstvo, jer je već više od godinu dana istekao mandat i direktorici Agencije, istekao je mandat Stručnom vijeću kao organu koji upravlja Agencijom za lijekove i interesantno niko se zbog toga ne sekira. U međuvremenu tržište BiH i dalje je dobro za plasman mnogobrojnih vrlo interesantnih, često puta sumnjive kvalitete lijekova. Uz sve dobre želje, to moram reći, predlagača ovog Zakona, mislim da, a činjenica je da je osnovna namjera socijalna i ja to pozdravljam i pozdravljat ću, međutim ta socijalna namjera neće biti realizirana ovim Prijedlogom zakona. Znači, nema ni teoretske šanse da bude realizirana ovim Zakonom znači, a ove druge popratne pojave, da tako kažem, koje u suštini utječu da ovi proizvodi mnogi budu skuplji nego što bi trebali biti, nažalost nisu u našim rukama i nažalost mi s ove razine ne možemo na njih uticati. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Diskusija, uvaženi kolega Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Činjenica je da BiH kao država nalazi se u ekonomsko vrlo lošoj situaciji. Lijek tome je primjena i promjena ekonomskih politika. A zbog čega sam ja bio suzdržan na Povjerenstvu za financije i proračun, na ovu jednu od mjera fiskalne politike koja je sastavni dio jedna od ekonomskih politika, je zbog toga što samo ova mjera neće ništa značajno promijeniti, a BiH su potrebne vrlo značajne promjene i vrlo veliki rezovi da bi se osjetio napredak. Dakle, ekonomska teorija ekonomije poznaje više modela primjene ali više politika. Ekonomske politike četiri koje jesu – fiskalna, monetarna, vanjskotrgovinska i politika dohotka i doprinosa. Dakle, prve ove tri fiskalna – monetarna i vanjskotrgovinska jeste u rukama ovog Parlamenta i Vijeća ministara. I to bi trebao biti osnovni alat, i bez obuhvata svih ovih politika i drastičnih promjena i rezova nećemo doći do onog željenog rezultata do boljitka građana. A k tome evo mogu i kazati možda dobar podatak da u EU najveći PDV 25% ima Danska i nema nižu stopu, zatim Mađarska 25% ima nižu stopu 5%, Švedska ima 25% i dvije stope, a isto tako i Hrvatska ima 25%, a vrlo je velika razlika u razvijenosti. Ili ako dalje odemo, najmanju stopu PDV-a ima Kanada sa 5%, Japan sa 5%. Norveška ima isto van EU 25%, dakle najrazvijenija zemlja. Dakle, nije garancija samo promjena PDV-a za uspjeh jednog društva i za boljitak, potrebno je sistemski i sustavno primjena ekonomskih politika. A to izričito treba da radi izvršna vlast, jer to je toliko složen i obiman posao, dakle a mi trebamo stvoriti okvire da to ona uradi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. 80 Prelazimo na tačku devet, Ad. 9. Predlog zakona o dopuni Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Denis Bećirović (prvo čitanje) Predlog zakona u proceduru je dostavljen 18.03. Nadležna Ustavnopravna komisija Mišljenje o ustavnom osnovu i principima dostavila je 13.05. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda, Ad. 10. Predlog poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH – predlagač: Privremena zajednička komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH za izradu predloga izmjena i dopuna Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH (drugo čitanje)
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ustavnopravna komisija je detaljno pregledala odredbe Prijedloga novog poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, izanalizirala 33 amandmana koji su prispjeli u amandmanskoj fazi i skoro konsezusom, mislim da tu nije bilo nekih značajnijih odstupanja, navedeno je tamo kako je koji amandman usvajan, usvojila 17 amandmana. Svaki amandman je analiziran, svakom se amandmanu posvetila dužna pažnja, i ovo što danas imamo je rezultat jedne brižljive analize svih ovih odredbi. Ja se mogu zahvaliti samo Komisiji koja je pripremila ovaj Poslovnik, mislim da je urađen dobar posao i predlažem da Predstavnički dom pristupi usvajanju ovog Poslovnika. Ono zbog čega sam ja posebno imao potrebu da se javim za riječ i da kažem, je činjenica da Parlamentarna skupština BiH u dva doma ima dva poslovnika, da postoje odredbe u radu oba doma koje moraju biti identične u oba poslovnika i postoje odredbe koje moraju biti harmonizirane u oba poslovnika oba doma Parlamentarne skupštine. Mi smo amandmanom predvidili da ovaj Poslovnik stupi na snagu danom objavljivanja u Službenom glasniku BiH, ali da se počne primjenjivati od novog saziva Doma. Misli se na ove naredne izbore generalne u oktobru ove godine. 81 Ono što smo takođe napisali u Izvještaju je obaveza Kolegiju, koji predstavlja ovaj Dom, da aktivnosti oko identičnih odredbi u Poslovniku Doma naroda i odredbi koje moraju biti harmonizirane, provede zajedno sa Klegijem Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Jer, bez odgovarajućeg Poslovnika Doma naroda i bez identičnih odredbi kao u Poslovniku Predstavničkog doma i harmoniziranih odredbi praktično neće biti moguće primijeniti Poslovnik Predstavničkog doma. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Saša Magazinović. Izvolite.
Pa evo, ne želeći da ponavljam riječi predsjedavajućeg Ustavnopravne komisije ja zaista, bez obzira kako će završiti glasanje, a nemam sumnje da će ovaj Poslovnik biti usvojen, ja želim da se zahvalim gospođama Hadžiahmetović, Majkić, Pandurević i gospodi Živković, Lozančić i Džaferović na uloženim amandmanima. Ono što je kod čitavog ovog procesa usvajanja Poslovnika bilo vidljivo je da svi koji su predložili amandmane i davali svoje sugestije, da je to rađeno u najboljoj namjeri, sa željom da se nađu najbolja rješenja za određene dijelove Poslovnika. I meni je zaista bilo uživanje raditi na ovom poslu u takvoj atmosferi i volio bih da imamo priliku i na zakonima i onim što ih, kako ih zovemo težim, raditi u takvoj atmosferi sa takvim ljudima. Jedan dio amandmana koji nije prihvaćen pokušao se naći supstitut kroz druge amandmane. Ima nekoliko amandmana kolege Živkovića za koje smo bili spremni da ih usvojimo, međutim nažalost on je iz opravdanih razloga bio spriječen pa su neke stvari ostale, nama kao članovima Komisije, nedorečene što ne znači da danas to nećemo moći riješiti. I na koncu sa kolegama iz Doma naroda koji imaju u najvećoj mjeri istovjetan tekst, koliko to dopušta struktura i različit način rada u određenim segmentima oba doma, ova dva dokumenta su harmonizirana. Koliko sam razumio svi oni amandmani koje mi usvojimo u mjeri u kojoj oni budu mogli bizi inkorporirani u Poslovnik Doma naroda, to će biti i urađeno. Hvala vam.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda, Ad. 11. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o zahtjevu poslanika Nike Lozančića za razmatranje Predloga okvirnog zakona o olakšicama za zapošljavanje mladih osoba u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Kolegij Doma nije postigao saglasnost o zahtjevu za hitni postupak. Izvještaj ste dobili. Ovdje nema rasprave. 82 Tačka 12., Ad. 12. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Predlogu zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine – predlagači: poslanici Nermina Zaimović-Uzunović i Asim Sarajlić (zakon po hitnoj proceduri)
Hvala lijepo. Oprostite malo sam kasno reagirala. Dakle, mislim da je zaista riječ o jednom značajnom Izvještaju revizije učinka. ... materijala pa bi se kratko osvrnula na navedeno. Osvrnula bih se na dio Izvješća koje se odnose na višegodišnja kapitalna ulaganja institucija BiH. I vidjeli smo u navedenom materijalu da je revizija učinka utvrdila niz propusta i kašnjenja kada je riječ o realizaciji kapitalnih ulaganja, taksativno su nabrojeni problemi i dato, koliko mi je poznato, 9 različitih preporuka. I konstatirano je zaista da je naše Vijeće ministara, odnosno institucije da su preduzele određene aktivnosti na i dalje nedopustiv nizak postotak izvršenja višegodišnjih kapitalnih ulaganja samo 11% u odnosu na planirane vrijednosti. Nažalost, ne vidim ovdje nikoga iz Vijeća ministara, ali mislim da je gospođa Trninić tu, pa bi možda zamolila da mi da odgovor u vezi, ako naravno ima, vezano za reviziju učinka, odnosno realizaciju navedenih preporuka. Naime, poznato mi je da je Vijeće ministara, odnosno Ministarstvo financija dalo instrukcije o višegodišnjim projektima i da postoji mogućnost preusmjeravanje sredstava s jednog projekta na drugi, da su budžetski korisnici dobili instrukcije za sačinjavanje polugodišnjih izvještaja, te je tako točno navedeno da moraju za svaku budžetsku stavku, pogotovo za kapitalna ulaganja, navesti koja su to kapitalna ulaganja po vrstama, projektima i opremi. I treba obavezno dostaviti tekstualni dio kojim se obavještava, odnosno obrazlaže struktura rashoda, najvažniji uzroci odstupanja i izvršenje višegodišnjih projekata navedenih u pregledima višegodišnjih projekata, tzv. tabela 5. Dakle, vezano za navedeno interesira me da li je revizija utvrdila kada je riječ o izvršavanju vaših preporuka po reviziji učinka, da li je Vijeće ministara, odnosno da li su naše institucije napravile plan sprovođenja korektivnih mjera sa svim aktivnostima, odnosno sa svim potrebnim elementima. Znači, da li je točno utvrđeno u planu, dakle koje su to korektivne mjere, koji su nosioci korektivnih mjera, suradnja pojedinih institucija, prioritet preporuke, rizici koji nose, dakle nivo rizika vezani za mjere, datum do kojih preporuke trebaju biti implementirane i predviđeni rezultati implementacije. Koliko mi je poznato kad je riječ o računovodstvu i reviziji, inače o samoj organizaciji, postupanju po preporukama, dakle svaka institucija bi trebala imati nekakav takav plan da bi se mogli pratiti rezultati, odnosno da bismo konačno mogli vidjeti gdje odgovornost leži. Naravno specifični su problemi s kojima se susreću naše institucije kada je riječ o kapitalnim ulaganjima. Svaki projekat je, da kažem, problem za sebe, međutim da li postoji neka mogućnost, odnosno da li na temelju navedenog programa i plana, da li se može očekivati u sljedećoj godini da se, dakle da plan realizacije kapitalnih ulaganja bude na mnogo višem nivou? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Zijad Jagodić. Izvolite. 84
Zahvaljujem. Meni je zadovoljstvo što imamo danas, evo što smo u prilici da možemo koju riječ progovoriti vezano na ovo Izvješće od Ureda za reviziju. Međutim, kroz sam Izvještaj, ja bih zamolio pošto imamo i predstavnike Ureda, kroz sam Izvještaj, uočljivo je da od broja zaposlenih, dakle njih svih skupa 57, imajući u vidu njihov budžet koji je za 40% veći od Predstavničkog doma i imajući u vidu da ih je svih skupa zaposleno nešto oko 57, realizacija svih projekata, odnosno svih izvještaja je otprilike 1,3 ili 1,7 ukoliko uzmemo, dakle broj institucija prema broju zaposlenika odnosno zaposlenih revizora, ili na sve zaposlene, ukoliko mjerimo taj efekat, dobijemo odnos 1,3 institucija po jednom revizoru odnosno po jednom zaposleniku. Ja smatram da je vjerovatno i tu moguće nešto učiniti. Da li je dovoljno samo jedan revizor u jednoj godini jednu firmu da analizira. To bih vas zamolio. Druga stvar, kad je u pitanju ... poslovanje, uočljivo je na samom pregledu rashoda iz budžeta, dakle Ureda za reviziju, 231.000 maraka isto tako je uloženo, odnosno finansirano za kirije ili za zakup prostora itd., ili 19.000 maraka mjesečno. Mene takođe zanima da li je moguće bar kod revizora ili kod ove institucije da se nešto proba u tom dijelu malo više u duhu dobrog domaćina i gospodara, da se pokaže ovim drugima kako Ured za reviziju može to racionalnije i kvalitetnije. Druga stvar što sam pribilježio, ugovorene usluge takođe kod vas su, ipak može se vidjeti u odnosu na prethodnu godinu, za nekih 30% veće, pa me zanima, bar možete li nam reći o kakvim dodatnim vašim uslovima kad ste vi maltene eksperti u ovom dijelu, šta ste vi to koristili za 50.000 maraka dodatno, zar su vama bile neke usluge potrebne? Evo to, i još jednu stvar, prema izvještajima koje ste analizirali, dakle 74 institucije, date su ocjene, dakle 4 subjekta su dobila ocjenu pozitivno, 58 institucija pozitivna mišljenja sa isticanjem predmeta i jedna institucija Mišljenje sa rezervom, 9 institucija Mišljenje sa rezervom uz isticanje predmeta, dok se za jednu instituciju Ured za reviziju suzdržao od davanja mišljenja. Mene zanima o kojoj to instituciji, bar da nam kažete, zašto niste i šta je to, bar bilo bi dobro da nije upitnik da znamo o kome je riječ i ako možete čak i reći zašto se niste očitovali. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Boško Tomić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Ovdje danas govorimo o izvršenju reviziji, ... analizi revizije učinaka, jer govorimo o 6 revizija učinaka koje je radila Agencija za reviziju. Iz tih razloga treba odati priznanje za ovako kvalitetno urađen materijal, posebno svaki pojedinačan izvještaj u kojem smo mi ovdje imali priliku na Parlamentu da raspravljamo, prije toga na Komisiji gdje su sa određenim zaključcima išli prema onima koji su pravili te propuste u svom radu, i to je velika stvar što su oni na jednom mjestu sabrali i na određen način ukazali na one institucije koje su pravile te propuste. Nažalost jedan broj tih institucija nije puno pridavao važnost niti značaja vezano za propuste koji se stavljaju na teret. Smatrali su da im mi na određen način ne možemo ništa učiniti 85 i zbog toga se nisu puno oko toga sekirali. Ali, jedan broj je takođe onih koji je odma uzeo da rješava te probleme i zbog toga je došlo do određenog napretka, pa ima i određenih vrsta ušteda iako moramo reći da na kraju ne možemo uopšte biti zadovljni sa postignutim rezultatima. Ja sam spreman da pohvalim ovaj Izvještaj, ali njegovi rezultati nisu dobri. Nisu dobri zbog toga što ni jedna preporuka nije realizovana u potpunosti. 20% je preporuka djelimično, 60 preporuka su u početnoj fazi a 16% preporuka, u procentima se govorilo ako nisam dobro se izrazio. Prema tome to je problem o kojem moramo da ovdje raspravimo. I što je najtragičnije od svega mi i nemamo sistem praćenja da naši zaključci koji se donesu ovdje na Parlamentu da vidimo ko to nije izvršio i zbog čega nije, nego se završi, sve aktivnosti završe se našom raspravom i zaključcima. Znači, ne pratimo kako se dalje u praksi proizvode zaključci ovog Parlamenta kao najvišeg organa. U tom smislu bi možda dobro bilo i ovi naši zaključci, da mi nešto aktivniji budemo, da one koji to neizvršavaju, preporuke revizije i odluke Parlamenta, da protiv takvih se pokreću postupci. Ako to spomente negdje vani i pitate šta s onim koji dobiju negativan izvještaj oni vam ne znaju odgovoriti zbog toga što kod njih ne postoji takav način da neko može ko rukovodi institucijom napraviti tako nešto da bi dobio negativan izvještaj. Ne govori se o smjeni nego taj vjerovatno ne bi više bio ni na slobodi. Iz tih razloga još jednom zahvalnost za ukazane stvari, a ovo na Parlamentu ostaje da mi tražimo odgovornost od onih ljudi, odnosno realizaciju preporuka koje je ovaj Parlament naložio. Hvala.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih.
nije uključen mikrofon
Uvažena gospođa Trninić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo poslanici, svima vama želim dobar dan ili dobro veče. Želim prije svega da se zahvalim na vašim komentarima i na vašim pitanjima, jer to pokazuje da ste pažljivo pročitali Izvještaj revizije učinka o praćenju realizacije preporuka po 6 izvještaja revizije učinka koji su objavljeni u periodu od 2010. do aprila 2013. godine, kao i Izvještaj o aktivnostima Kancelarije za reviziju za 2013. godinu, a koja se odnosi na revizije obavljene po finansijskim izvještajima za 2012. godinu svih institucija na nivou BiH kao i obavljene revizije učinka u 2013. godini. Gosođa ili gospođica Martinović je postavila pitanje vezano za izvještaje revizije učinka višegodišnjih kapitalnih ulaganja i po tom izvještaju obavljenu reviziju implementacije preporuka. Ako ste pažljivo čitali ovaj Izvještaj „Praćenje realizacije preporuka“ onda ste mogli zapaziti da se on sastoji iz nekakva tri dijela. Prvi dio se odnosi na postupanje nadležnih institucija po izvještajima revizije učinka, drugi dio se odnosi na pregled izvještaja i statistike u 86 vezi tih izvještaja, a sve u vezi datih preporuka, i treći dio se odnosi na zaključke. U prilogu ovog Izvještaja se nalaze pregledi stepena realizacije svih preporuka po svih 6 izvještaja revizije učinka, pa između ostalog i realizacije preporuka vezanih za višegodišnja kapitalna ulaganja. U dodatku 4 je konkretnije dat odgovor vezano za realizaciju datih preporuka i kao što možete vidjeti sve preporuke koje su date po tom Izvještaju su u nekakvoj početnoj fazi. Što se tiče plana, dostavljanja plana implementacije preporuka, vi znate da su za izvještaje finansijske revizije sve institucije u obavezi da u roku od 60 dana sačine plan i program otklanjanja nepravilnosti, odnosno postupanja po preporukama iz Izvještaja revizije. Finansijska revizija je revizija koja ima kontinuitet i za koju nije potrebno vršiti neko dodatno revidiranje, odnosno dodatno praćenje preporuka iz tih izvještaja, jer finansijska revizija se provodi u kontinuitetu iz godine u godinu i revizorski izvještaji sadrže jedno poglavlje koje se zove Implementacija preporuka po prethodnom revizorskom izvještaju. Za reviziju učinka to nije slučaj i upravo iz tih razloga nepostojanja kontinuiteta Kancelarija za reviziju je u svom programu rada za 2013., odnosno '14. godinu planirala da provede i ovu reviziju praćenja preporuka po revizorskim izvještajima. Naravno to je u skladu i sa INTOSAI standardima koji definišu reviziju učinka u određenom dijelu. Kao što ste mogli vidjeti stepen implementacije ovih preporuka je nezadovoljavajući, gotovo ni jedna preporuka nije provedena u cijelosti. Nekih 20% preporuka je samo djelimično, dok preostale preporuke ili su u početnoj fazi ili institucije nisu apsolutno ništa poduzele kako bi realizovale te preporuke, odnosno nisu ništa radile na njihovoj realizaciji. Zašto je to tako obratit ćete pažnju na poglavlje zaključaka. I Kancelarija za reviziju je dala određene zaključke, a na vama je da iz tih zaključaka, znači doneste svoje zaključke kako bismo na neki način podstakli institucije Savjeta ministara da porade nešto na tim preporukama. Preporuke u izvještajima revizije učinka mogu biti kratkoročne, znači neke koje je moguće provesti u relativno kraćem vremenu, ali imate značajan dio preporuka koje su sistemske prirode i koje zahtijevaju značajno duže vrijeme za njihovu implementaciju kao i učešće više institucija kako bi se provele. Upravo iz tog razloga mnoge institucije pa i institucije koje su bile predmet posmatranja u Izvještaju višegodišnjih kapitalnih ulaganja nisu dostavljale planove korekcije, odnosno planove implementacije tih preporuka, ali Kancelarija za reviziju je u skladu sa vodičem za reviziju učinka i u skladu sa standardima, INTOSAI standardima, novim standardima koji su pretočeni u ISAI okvir, odlučila da napravi neku malu izmjenu u pismima, u komunikaciji sa institucijama koje su bile predmet posmatranja i da im pokuša odrediti taj neki rok, pa između ostalog za preporuke koje su kratkoročnog karaktera bi moglo doći u obzir da te institucije bar u tom dijelu sačine plan korektivnih mjera, odnosno plan otklanjanja nepravilnosti. Što se tiče komentara gospodina Jagodića, Vi ste na neki način objedinili obje ove tačke i Izvještaj revizije učinka i Izvještaj o aktivnostima Kancelarije za reviziju. Zapazili ste da je broj zaposlenih, ukupan broj zaposlenih u Kancelariji za reviziju na kraju 2013 godine je bio 57, od čega je 43 zaposlena u reviziji, znači ljudi koji su direktno uključeni u proces revizije, takvih je 43. E sad, kad uzmete u obzir činjenicu da Kancelarija za reviziju svake godine provede finansijsku reviziju za sve institucije na nivou BiH, a u 2013. godini ih je bilo 73 plus jedan izvještaj, konsolidovani izvještaj o izvršenju budžeta, pa kad na to sve dodate još 6 izvještaja revizije učinka koje je ova Kancelarija za reviziju objavila u 2013. godini onda ćete doći do malo drugačijih pokazatelja. Nije znači ovo ovaj omjer broj zaposlenih 1:3, 1:4 revizorska izvještaja po zaposlenom. I naravno znate da je posao revizije zaista zahtjevan posao koji zahtijeva određene kvalifikacije, zahtijeva kontinuiranu, znači obuku i usavršavanje i praćenje svih međunarodnih standarda i domaće regulative, onda ćete vidjeti da su ti rezultati rada zadovoljavajući i u odnosu na druge institucije na daleko višem nivou. 87 E sad, što se tiče efekata revizije i revizorskih izvještaja, to je za neku drugu priču koja zahtijeva malo duže vremena, jer da bismo postigli odgovarajuće efekte onog momenta kada svi izvještaji prođu proceduru usvajanja na ovom Parlamentu trebali bismo da se potrudite da dođe do realizacije svih onih zaključaka koji budu usvojeni na ovom Domu, a odnose se na sve institucije na nivou BiH i institucije izvršne vlasti. Što se tiče zakupa poslovnog prostora, naravno Kancelarija za reviziju je učinila pomake u pozitivnom smislu. Zakup prostora je do prošle godine bio neke 22 marke po metru kvadratnom uključujući sve one prateće troškove obezbjeđenja, komunalije itd. Učinjeni su napori koji su rezultirali da je Kancelarija u pregovorima sa zakupodavcom, a to je Energoinvesti, spustila tu cijenu na nekih 18 KM. Što se tiče ovih ugovorenih usluga one su veće za nekih 10-ak, 12.000, ja zaista ne bih mogla da vam dam odgovor na to pitanje ovog momenta, ali u pismenoj formi možete dobiti taj odgovor. Što se tiče uzdržanog mišljenja ono je vezano za provođenje revizije finansijskih izvještaja Obavještajno-bezbjedonosne agencije i iz određenih razloga, prije svega to su određene informacije koje imaju karakter povjerljivosti, Kancelarija za reviziju vrši samo djelimično reviziju finansijskih izvještaja ove institucije i čini mi se da je postojala neka komunikacija na nivou Komisije koja ima nadzor nad Obvještajno-bezbjedonosnom agencijom da se definiše i to područje, ko bi mogao da vrši reviziju, znači OSA-e u cjelosti, da li je to njihova interna revizija, da li Kancelarija za reviziju. Međutim konačan rezultat tog razgovora još uvijek Kancelarija za reviziju nije dobila. Eto, ja bih još jednom da vam se zahvalim zaista na vašoj podršci, razumijevanju, kako god. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Nadam se da su poslanici zadovoljni odgovorima, ali što se tiče kvoruma toga nemamo. Stoga ćemo da sačekamo jedno 5 minuta da se kvorum obezbijedi. [[PAUZA]] ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Zahvaljujem. Ovo je prijava za šta, za ovu tačku dnevnog reda? Uvaženi kolega Slavko Jovičić je sačekao da se kvorum obezbijedi da bi se javio za diskusiju. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Za ovo mi nije potreban kvorum stvarno bio, ali da razriješim jednu dilemu. I, uvažena, ja ću reći tako, gospođa, neće se naljutiti, jer ovo ulazi u stenogram, i nije uopšte greška što je moju uvaženu kolegicu Danijelu oslovila i bila u dilemi da li je gospođa ili gospođica, i ja imam 88 problema. Kad smo u fokusu, u prvom planu na ekranu mnogi me pitaju – ko je ona djevojka pored tebe. Evo da razjasnimo – uvažena kolegica Danijela Martinović je profesor univerzitetski, predaje na Ekonomskom fakultetu, srećno udata. Ako je potvrda udaje – gospođa, dakle nije gospođica. I nije dilema gospođa ili gospođica, ali ovo nije na adresu revizora, mi se ovdje oslovljavamo ne sa gospodin i gospođa, nego poslanik i poslanica, ako je gramatički ispravno. Dakle, gospodin Jagodić jeste gospodin ali on je prvo ovdje poslanik, uvažena kolegica Martinović je ovdje poslanik. Hvala Bogu što je u mom mandatu postala i gospođa. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 15. tačku, Ad. 15. Izvještaj o aktivnostima Kancelarije za reviziju institucija BiH za 2013. godinu Izvještaj u proceduru je dostavljen 20.03. Nadležna komisija za finansije i budžet Mišljenje o Izvještaju je dostavila 12.05. Izvještaj je prihvaćen i upućen u dalju parlamentarnu proceduru. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 16. tačku, Ad. 16. Izvještaj o radu Savjeta nacionalnih manjina BiH za 2013. godinu
Gospodine predsjedavajući, dozvolite da vas još jednom pozdravim. I pored toga što ovaj Izvještaj na Zajedničkoj komisiji za ljudska prava je jednoglasno usvojen ja ću ovom prilikom par rečenica reći, jer nisam htjela tamo diskutovati, i ukazati na propuste u radu Vijeća nacionalnih manjina, ili bolje reći nedovoljnom radu, kao i sačinjavanju samog Izvještaja. Ako ste čitali možete vidjeti da je Izvještaj podijeljen u dva dijela – rad u tehničkom mandatu, to je od januara do septembra 2013. godine i konstituiranje u septembru 2013. godine 89 novo Vijeće nacionalnih manjina, znači rad od septembra do decembra, kraja decembra 2013. godine. Šta se može uočiti, a to je da u ovom periodu od januara do septembra 2013. godine nije održana niti jedna sjednica, što mislim, bez obzira na to što je to tehnički mandat, nije u redu i nije ispravno, i osnovne aktivnosti na koje su se oni trebali fokusirati to je izrada strategije na rješavanju pitanja nacionalnih manjina u BiH. Mi znamo da Ministarstvo za ljudska prava kao i Misija OSCE-a daje punu podršku i normalnu suradnju Vijeću nacionalnih manjina, i oni su pokrenuli te aktivnosti oko sačinjavanja izrade strategije za rješavanja pitanja nacionalnih manjina. I tom prilikom je formirano šest radnih grupa gdje ima predstavnika i vladinog i nevladinog sektora, ali tu su predstavnici i iz Vijeća nacionalnih manjina. Šta još da kažem što nije u redu. U septembru su održana dva sastanka vezano za izradu Strategije i zaključeno je u principu da dokumenti koji su urađeni do tada, vezano za Strategiju, nisu zadovoljavajući i ne ispunjavaju očekivane standarde, i tražila se, normalno, popravka u tom dokumentu. Još nešto da ukažem, a to je ovako, u periodu kad je novo Vijeće nacionalnih manjina konstituisano, znači od kraja septembra do Nove godine, svaki mjesec imali su po jednu sjednicu. I spominje se ovdje da za tehnički mandat nije urađen izvještaj o njihovom radu, i kaže – nakon analize, kaže, usvojen je Izvještaj. Ali ne zna se kada, kada je Vijeće nacionalnih manjina, i svi oni, kad, u stvari kad su usvojili taj Izvještaj. Mislim da za ovakvu temu i ovakvu ozbiljnost kao što je Vijeće nacionalnih manjina u najmanju ruku ovo neozbiljan dokument. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 17. tačku, Ad. 17. Razmatranje analize odredaba krivičngo zakonodavstva u Bosni i Hercegovini kojima se uređuje krivičnopravni položaj maloljetnih počinilaca krivičnih djela, sa predlogom mjera, materijal Savjeta ministara BiH (realizacija zaključka Predstavničkog doma sa nastavka 57. sjednice, održanog 05.12.2013. godine), Savjet ministara BiH analizu je dostavio 09.04. kao realizaciju zaključka Predstavničkog doma sa nastavka 57. sjednice, održanog 05.12.2013. godine, usvojenog povodom rasprave o Predlogu zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona – predlagač Zajednička komisija za ljudska prava. Nadležna Ustavnopravne komisija Mišljenje o analizi dostavila je 13.05. Analiza je usvojena i predloženo Domu njeno usvajanje. Otvaram raspravu. Uvaženi kolega Senad Šepić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Ja sam bio predlagač ovoga zaključka prije šest, sedam mjeseci, pa je Predstavnički dom ovdje to jednoglasno usvojio, dakle, a razlog je bio što smo tada imali aktuelne one situacije i u 90 Tuzli i ovdje u Sarajevu oko maloljetničke delikvencije. U svim razgovorima se između ostalog govorilo kako je zakonodavstvo u BiH problem i kako različiti nivoi vlasti ne zna ko treba da preuzme odgovornost i ko treba da riješi ovu oblast. Dakle, intencija je bila da dobijemo analizu i u tom zaključku smo mi direktno tražili od Vijeća ministara da reaguje sa konkretnim mjerama. S obzirom da se to nije desilo ja ću, evo ovdje predložiti jedan zaključak kojeg molim da podržite, a on se odnosi na to mi umjesto da konstatujemo, evo sedam mjeseci je prošlo od tada, umjesto da konstatujemo šta je problem da zaista preuzmemo odgovornost i da u tom smislu nešto konkretno uradimo, jer ja mislim da je to ono što ljudi generalno od na očekuju. Dakle, generalno sam razočaran jednim ovakvim odnosom da jednu tehničku stvar u kojoj je samo pobrojano u kojim se zakonima i na kojim nivoima pominje maloljetnička delikvencija čekamo sedam mjeseci, dakle bez ičega konkretnog, bez ikakvog, kako se zove, bez ikakve ..., bez ikakvog preuzimanja odgovornosti od strane onih koji trebaju to raditi. Tako bi, evo neću sad ovdje čitati ovaj zaključak ali bi zamolio da podržite ovaj zaključak koji u stvari treba da o suštini razgovara i koji treba da udari direktno ...
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Dušanka Majkić. Izvolite.
Iz MUP-a RSa- su me obavijestili da je nedavno bio jedan skup u Sarajevu koji je raspravljao o ovom problemu i da pri tom se nastojalo da se ovaj dio odgovornosti za maloljetničku delikvenciju prebaci na državni nivo, dakle, što sa naše strane nije moglo biti prihvaćeno jer je to isključiva nadležnost entiteta, a što je još gore tom prilikom je rečeno da će se napraviti jedan ovakav materijal i da će učestvovati svi oni koji imaju šta na to da kažu, jer entieteti do sada su uglavnom se bavili ovim. I kako mi je rečno niko od predstavnika RS-a nije učestvovao niti je imao priliku da kaže svoj konačan pogled na ovaj dokument. Imam prijedlog da se ovaj materijal skine, danas da se ne odlučuje o njemu dok ne dobijemo definitivan stav. U protivnom mi ćemo biti prinuđeni da glasamo protiv, naročito protiv ovih zaključaka. Dakle, ili da se odgodi izjašnjavanje za sljedeću sjednicu dok se ta analiza ne napravi ili da glasamo protiv ovoga.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Kolegice i kolege predložio bih da tačku 18., 19. i 20. zajedno razmatramo, radi se o tri inicijative poslanika Denisa Bećirovića, poslanika Ante Domazeta i poslanika iz Kluba SDA, kojima je zajedničko da su na prošloj sjednici Doma odgođene i rasprava i izjašnjavanje zbog usvajanja zaključaka. Da Savjet ministara nije dostavio traženi materijal u predviđenom roku i ove su tačke uvrštene na današnju sjednicu, da je Kolegij Doma kao nadležnu komisiju za razmatranje inicijativa odredio Zajedničku komisiju za adminsitrativne poslove i da je nadležna Komisija 24.03.2014. godine dostavila objedinjeno mišljenje o ove tri inicijative i dala pozitivno Mišljenje. Ako se slažete molim vas da se pripremite za glasanje. 91 Možete glasati sad. Za 26, bez protiv i suzdržanih. Konstatujem da je usvojen prijedlog da se objedini rasprava o tri inicijative – 18., 19. i 20. tačaka dnevnog reda. Ad. 18. Razmatranje inicijative poslanika Denisa Bećirovića sa nastavka 63. sjednice Predstavničkog doma, održanog 25.02.2014. godine Ad. 19. Razmatranje inicijative poslanika Ante Domazeta sa nastavka 63. sjednice Predstavničkog doma, održanog 25.02.2014. godine Ad. 20. Razmatranje inicijative poslanika iz Kluba SDA sa nastavka 63. sjednice Predstavničkog doma, održanog 25.02.2014. godine Otvaram raspravu. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 21., Ad. 21. Razmatranje inicijative poslanika Denisa Bećirovića sa 64. sjednice Predstavničkog doma, održane 13.03.2014. godine, koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH podnosim sljedeću poslaničku inicijativu, kojom se zadužuje Savjet ministara BiH da najkasnije u roku od tri mjeseca od dana usvajanja ove inicijiative izradi i u parlamentarnu proceduru dostavi Predlog zakona o Vrhovnom sudu Bosne i Hercegovine“
Gospodine predsjedavajući. Mislim da ova inicijativa daleko prevazilazi značaj jedne obične poslaničke inicijative i trebalo bi što prije da se nađe na Vijeću ministara koje bi trebalo da osigura da se njena intencija što prije prevede u jednu uredbu o provođenju Zakona o javnim nabavkama kojima bi se osiguralo da domaći ponuđači, dakle sa sadržajem domaćeg rada i imputa domaćih u projektima kompleksnih investicionih projekata imaju tzv. preferencijalni tretman, tj. da vrijednost njihovih ponuda može biti najviše do jedne stope, do jednog postotka viša od ostalih da bi mogla biti prihvaćena. 93 Ovdje se radi o jednom prijedlogu koji je dao relativno visoke stope koje nisu prihvatljive i mislim da bismo mi morali malo pojasniti, odnosno izoštiriti te zaključke koje je Komisija za financije i proračun ovog Doma usvojila, i to u sljedećem: Prvo da preferencijal iznosi do 15 postotaka; drugo da se oblasti na koje se odnosi ovaj preferencijal točno preciziraju. Ja imam prijedlog da to budu, prvo poslovi projektovanja, inžinjeringa, nadzora, isporuke opreme, montaže i građevinskih radova. Ova inicijativa je jedna prilika da pokažemo svoju spremnost za podršku, odnosno za promociju domaće proizvodnje. I odmah mogu da kažem da imamo priliku da vrlo brzo dokažemo mogućnosti njene primjene i to na projektima koje će prije svega realizirati Elektroprenos Banja Luka koji je svojim investicionim planom za period 2014.-2016. godina predvidio ulaganja u elektroenergetske objekte, prije svega u objekte za prenos i transport energije, u vrijednosti od 328 miliona maraka. Dakle, vi se sjećate da smo mi imali veliku debatu o tome, o Elektroprenosu, i ja mogu da kažem sa zadovoljstvom da je taj posao konsolidacije konstituiranja organa upravljanja i uprave uspješno završen i da su upravo zacrtani zadaci na pravi način ostvareni. Mislim da je jako važno ovdje poštovati međunarodne sporazume koje je naša zemlja zaključila, tako da bi ovaj preferencijalni tretman vjerovatno bio na multilateralnoj osnovi dostupan svim ponuđačima iz CEFTA-e. Dakle, i srbijanske, i crnogorske i makedonske kompanije bi mogle na jedna način uživati taj preferencijal, ali se one ne bi odnosile na ponuđače van CEFTA-e koji su istovremeno naši najveći konkurenti. I praktično bi se time svrha ove mjere u velikoj mjeri, u velikom postotku ostvarila. Dakle, želim da istaknem da se za ove projekte Elektroprenosa već organiziraju domaće kompanije, neovisno od toga jesu li u RS-u ili u Federaciji, dakle tu postoji djelovanje jedinstvenog ekonomskog prostora. I mi predviđamo za narednu konferenciju ENERGA koja će se održati 10. lipnja u Tuzli da se obavi promocija zajedničkog nastupa kompanija iz BiH na projektima Elektroprenosa, naravno zbog toga što će investiciona sredstva za ta ulaganja biti vlastita. Tamo gdje imate svjetsku banku, gdje imate kredite Evropske banke i drugih multilateralnih institucija moraćemo poštovati međunarodna pravila. I tu vjerovatno naši izvođači radova neće imati prilike da izvorno dobijaju poslove, ali to ne znači da neće moći realizirati svoje poslove. Dakle, Klub SDP-a podržava ovu inicijativu i zaključke Komisije za financije i proračun sa prijedlog da se oni malo samo više preciziraju u ovom smislu kako sam rekao. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Darko Babalj, replika. Izvolite.
Znači, poštovanje gospodinu Domazetu, i ono što mene buni je da smo mi neki dan na Komisiji za finansije i budžet o ovome glasali. I ovo sad što je gospodin Domazet ovdje rekao se razlikuje od njegovog mišljenja koje je bilo prije tri, četiri dana. A na osnovu njegovih obrazloženja koje je bilo na Komisiji za finansije i budžet ja sam formirao mišljenje, vjerujući u njegovu struku koju i poštujem, i danas je on rekao da to nije to. Sad sam ja malo zbunjen, pa bih ga samo zamolio da obrazloži da li ovi zaključci koje smo mi donijeli na Komisiji za finansije i 94 budžet vrijede i hoćemo li se o njima izjašnjavati ili ćemo korigovati ovo što Vi pričate 15%, 12%. Samo da mi obrazloži.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Anto Domazet, replika. Izvolite.
Pa, ja mislim da sam bio vrlo jasno kada sam na kraju rekao da će Klub SDP-a podržati ovu inicijativu, da podržava zaključke Komisije za financije i proračun ali da daje prijedlog da se oni malo preciziraju. Dakle, stopa preferencijala 15%, jer je to maksimum koji možemo imati i drugo da se preciziraju djelatnosti koje će biti predmet preferencijala. Dakle, da ponovim – prvo projektovanje, inžinjering, nadzor, oprema, montaža i građevinski radovi. Eto, to je, dakle sve na liniji onoga što je Komisija zaključila, samo se malo preciznije definira, jer su ovo djelatnosti koje slijede kao faze u lancu vrijednosti izvođenja kompleksnih investicionih projekata.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić, rasprava. Izvolite.
Pa hoću da kažem zaista da se radi o jednoj veoma konfuznoj inicijativi i zaista me čudi profesor Domazet, on je dobrim dijelom svoje diskusije govorio jedno, ali ovdje piše drugo. Dakle, o čemu se radi? Prvo radi se o konfuznoj inicijativi i još konfuznijem zaključku. Šta zaključak prvo sadrži? Obavezu da Predstavnički dom Parlamenarne skupštine traži od Savjeta ministara da u narednom periodu donese odluku o obaveznoj primjeni preferencijalne, tretmana za djelatnosti koje predstavljaju značajne investicije u BiH, a sve sa ciljem jačanja konkurentnosti domaćih kompanija. I da je tu tačka ja bih rekla ok. Ali sada slijedi drugi dio, koji je u suprotnosti sa ovim dijelom koji sam pročitala – Potrebno je da odluka Savjeta ministara bude usklađena sa međunarodnim ugovorom koji je zaključila BiH. E, šta to sada znači? Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju je Sporazum koji se zasniva na principima GATT-a a to znači ista pravila za sve one koji su uključeni na tržišnoj utakmici. Tako smo rekli, potpisali smo to. Takođe potpisali smo da mogu se uvesti preferencijali ali samo za period od pet godina. Dakle, neke zemlje su odgodile primjenu, ali ne više od pet godina. I poslije toga se taj dio završava. Treće, ... treba nama preferencijali za sve robe. Za robe koje se ne proizvode u BiH ne treba uvoditi preferencijale. Mi smo ovdje za sve stavili, velimo da bude sigurno i utvrđeno i dali nalog Savjetu ministara da po tome postupi. Dakle, svaka privilegija koja se daje domaćoj kompaniji, prema tome kako smo sad potpisali, mora se dati i drugoj zemlji i drugom partneru koji učestvuje ovdje na ..., odnosno u javnoj nabavci. Mislim da niti se može ovakav zaključak usvojiti, niti je inicijativa dovoljno razrađena da bi Savjet ministara mogao raditi po njoj. Da ne bismo gubili kredibilitet velikog broja inicijativa koje nemaju šansu da se sprovedu, bilo bi bolje da kolega sam povuče svoju inicijativu ili u protivno ćemo morati glasati protiv. 95
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić, raprava. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvažene kolegice i kolege. Ja bih želio kao podnosilac ove inicijative da i kolegici Majkić kažem da ova inicijativa nije napravljena tek tako na brzinu, nego sam definitivno skoro dva mjeseca intenzivno radio na njoj i usaglasio se i sa najvećim firmama o velikim projektima i o velikim vrijednostima. Obzirom da je kod nas, jasno u BiH, velikih privrednih subjekata ili kompanija ima dovoljno koje ne mogu, za naša vlastita sredstva ne mogu da dobiju posao, a to nigdje ni u jednoj međunarodnoj praksi nije shvatljivo, jer mi samo govorimo kako nam neko ne da. Dajte, ovo je jedinstvena prilika da našim firmama koje se bave većim poslovima da im damo prednost, ukoliko imaju i ugrađuju opremu koja se uvozi. Strane kompanije koje dolaze ovdje, koje dobiju posao, od njih se traži da imaju, da koriste 50% zaposlenika iz BiH i da koriste najmanje 50% opreme proizvedene u BiH. Vi ako ovo niste razumjeli ja nemam tu previše, ne bih želio priču. Međutim, uvaženi doktor Domazet je takođe i mene malo na početku svoje debate doveo u konfuziju, jer znam da smo debatirali sasvim drugačije i da smo došli do zaključka, i zaključak bih zamolio da ne dodajemo ni slovo, ni riječ, ni rečenicu više izuzev onoga što je definisano u samoj inicijativi, koja se usaglašena sa najvećim privrednim subjektima koji su zainteresirani, a koji obavljaju velike poslove kako kod nas, tako vani. Dakle, firme renomirane, firme koje poznaju o čemu je riječ, i ja sam takođe iz privrede, poznajem situaciju, ja bih vas zamolio da ovo probamo. Ako treba gdje šta doraditi, dajte u ovoj koncepciji, uovom obimu, u ovom tekstu, neka ide Vijeću ministara, a mi ćemo njima pustiti toliko slobode da oni sagledaju. I svuda tamo gdje mi ne možemo uticati mi ćemo se povući, ali za naša vlastita sredstva, na našem terenu, mi sigurno ni od koga pritiska nećemo imati. Ja sam u to ubjeđen. Što se tiče, i ako se pojavi negdje zahtjev kod određenih projekata na terenu gdje su međunarodna sredstva mi moramo u svakom primjeru podržati naše firme. Ako već dođe pritisak mi ćemo vidjeti da li je on opravdan. I zato mislim da je, da će se i doktor Domazet složiti sa ovim tekstom, da ga ne korigujemo dodatno, jer je on usaglašen, ja ne bih želio sada da posebne ispravke radimo, jer će izgubiti smisao. Ašto se tiče samih procenata i postotaka koji su ovdje navedeni, oni su upravo usaglašeni sa ovim firmama. I zaista smatram da je ovo moguće naš najbolji način otkrivenosti i iskrenosti da pomognemo domaćoj našoj privredi kroz ove projekte. Ja zaista ne znam šta da više dodajem, ali smatram da je to za javnost našu velika stvar ako ovo podržimo. Ukoliko smatramo da nije, onda preuzmite i nosite na duši, a ja ću onda, nije problem, ja ću se prilagoditi većini. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Anto Domazet, replika. Izvolite.
Pa, mi se možemo složiti i možemo imati mišljenje da je ovo precizno, neprecizno itd., ali mi smo i na Komisiji, a evo i ja osobno, pokušali da suštinu iz ove inicijative izvučemo i da je na 96 odgovarajući način prezentiramo, odnosno da obavežemo Vijeće ministara da po toj suštini djeluje. Dakle, ako ovdje stoji 20% a ne može se iznad 15%, znači Vijeće ministara treba to da prilagodi onome što su naši međunarodni sporazumi i obaveze. Ja sam htio da mi tu djelujemo već jedan korak naprijed. Ali ako vi smatrate da mi ne trebamo mijenjati ništa od zaključaka Komisije za finansije i proračun ja nemam ništa protiv toga. Drugo, nemojte da sada navodimo prepreke koje nam čine sporazume koje je naša zemlja potpisala. Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju nije stupio na snagu. I ako Srbija, koja je u evropskim integracijama otišla dalje od nas, ima na snazi takve odredbe preferencijala zašto bismo mi bili veći katolici od Pape? I naravno, ovo će imati jedan određeni vremenski rok trajanja, imaće jedan određeni period. Bože moj ako budemo napredovali tako da Sporazum stupi na snagu brzo i da se on počne primjenjivati, jednostavno će ovi elementi biti stavljeni van snage. I treće, nemojte gospođo Majkić tako da se odnosite prema ovoj inicijativi, jer ovo nije inicijativa jednog individualca. Ovo je izuzetno značajna i velika javna potreba za podršku privredi BiH. I kompanije iz RS-a koje će sudjelovati u ovim poslovima očekuju ovakva rješenja. Prema tome, ne možemo se tako komotno ponašati, da sad zbog nekih stilskih stvari itd. nalazimo greške u ovoj inicijativi. Jednostano mi očekujemo da Vijeće ministra uradi sve kako je i u skladu sa međunarodnim obavezama, kako je u skladu sa praksom, kako je u skladu s najboljim iskustvima i da to bude uputstvo o primjeni Zakona o javnim nabavkama u BiH koje će omogućiti primjenu ovih preferencijala. I mi smo jasno rekli da se ograničavamo na oblasti koje su značajne, gdje naša privreda ima konkurentske prednosti. Dakle, mi ovdje ne kažemo da ćemo konkurirati u oblasti isporuke lijekova, jer nismo konkurentni, ali investicioni radovi, to je ono na čemu je težište. I ovo što sam precizirao, ove faze i aktivnosti, to je nešto što pomaže da i Vijeće ministara jasno precizira svoju politiku, a možda će oni utvrditi još neke djelatnosti, je li. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić, replika. Izvolite.
Profesore oprostite, ja zaista od Vas očekujem da imate za stepen veći senzibilitet od ostalih kada govorite o stvarima koje ... ekonomske prirode. Ja mogu da razumijem kolegu Zijada Sokolovića(?), ali ne mogu da razumijem Vas. BiH ne treba da potpisuje onda stvari koje joj se ponude ako želi da postane članica VTO-a, a na tom putu radi ozbiljno, ona potpisuje određene protokole kojih se mora pridržavati. Dakle, molim vas, da li je inicijativa dobra ili nije ona bi trebala da ima sve ove odgovore o kojima ja govorim. A nema ih. Dakle, vi, razumijem potrebu, najbolje da uvedemo carine. Ako je to da zaštitimo domaću proizvodnju carine će najbolje zaštititi tu proizvodnju, hajde da uvedemo carine, da zaboravimo sve što smo do sada potpisali u međunarodnim sporazumima. To bi ... našu proizvodnju, morate priznati. Ali to nije moguće, ali to nije moguće. Drugo, radili smo, nedavno smo donijeli Zakon o javnim nabavkama. Kakva je to pamet naknadna, kakva je to naknadna pamet da mi netom što smo potpisali, evo neki dan je usvojen u drugom čitanju na Domu naroda, sad idemo da vršimo promjenu, pri tome ne analizirajući i ne dobijajući punu informaciju od onih koji su nadležni da to, da pogledaju to kritički, da kažu je li 97 to, može li ili ne može tako. Dakle, preskočili smo mnogo stvari u ovoj, ovo je suviše ozbiljna inicijativa da bi se samo sagledala unutar ovog parlamentarnog Doma.
Zahvaljujem. Repliku ima zamjenik predsjedavajćeg, Božo Ljubić. Izvolite.
Kolegice i kolege zastupnici. Dozvolite mi da ovu svoju repliku na neki način izrazim u vidu retoričkog pitanja. Nije mi jasno dakle, evo nakon rasprave i kolege Domazeta koji je uvaženi ekonomist, da ova inicijativa treba imati zadaću da potakne konkurentnost domaćih poduzeća. Ja ne vidim načina da se potakne konkurentnost ako istovremeno nismo potakli kompetitivnost tih poduzeća, znate. Kako će ta poduzeća sutra biti konkurentna na širem evropskom, regionalnom, pa i globalnom tržištu ako ih naviknemo na takve preferencijalne uvjete ovdje u BiH. Ili dozvolite mi da to upredim sa sportom. Smanjimo našim košarkašima tricu na šest metara zato što oni malo slabije gađaju, nego euro košarkaši ili NBA košarkaši i onda ih pošaljimo na Evropsko prvenstvo ili Svjetsko prvenstvo da gađaju tricu sa 7,20. Dakle, ja smatram da mi moramo težiti ka tome da potičemo kompetitivnost naših poduzeća da budu ustanju igrati u Evropskoj ligi i da svi skupa se kao država plasiramo u tu Euroligu ... evropske standarde. To je jedan dio. S druge strane, mene malo buni, dakle možda će mi neko uspjeti objasniti, dakle da se ti preferencijalni faktori protežu sve do 2025. godine. Znači li to da mi za slijedećih 11 godina nećemo steći status kandidata ili ući čak u EU? A znamo kada uđemo tu da prvo moramo biti sposobni da igramo u toj Euroligi, a onda da moramo ispunjavati i ostale standarde. Zato ja sam spreman da se složim sa, mislim kolegica Majkić da je rekla, da je ova inicijativa priličito konfuzna, ali je po meni kontradiktorna. Dakle, nešto što umanjuje kompetitivnost po meni ne može povećati ni konkurentnost. Hvala. Uvaženi zastupnik Borislav Bojić, replika. Izvolite.
Samo kratko, neću zaista uopšte dugo. Mislim da ovo se ne može uporediti na ovakav retorički način. Trebate pogledati kako stvari stoje recimo u susjednim državama, npr. u Srbiji, jer takva vrsta pristupa je tamo potpuno prisutna. Dakle, nemojte da izmišljamo hladnu vodu, kad tačno tako se ponašaju privredni subjekti u Srbiji prema svojim privrednim subjektima. Dajmo, stavimo naše privredne kolektive u istu ravan, ako ništa drugo. Na kraju krajeva, ako već postoje sporazumi između BiH i Srbije, specijalni odnosi RS-a i Srbije, neka nam stave u istu poziciju preduzeća kao što imaju poziciju njihova preduzeća.
nije uključen mikrofon
I rade to. Pa što onda sada, što ne bismo to, ja se slažem da obrazloženja nisu napravljena srazmjerno pitanju koje se riješava, da ljudi više znaju iz samih obrazloženja. Možda je tome 98 trebalo više pažnje posvetiti, ali nemojte da od ovoga pravimo, mislim da su rješenja dobra. Nemojte da ... nešto drugo. Na kraju krajeva, pričali smo prošli put o nekim proizvodnjama i akcizama itd., koje se odnose, recimo izjednačavanje pozicije pivarskih industrija itd. Ovdje je prilika da prije svega naši kolektivi, ja znam one koji su iz RS-a a rade kada su u pitanju distributivne mreže i da mogu i da imaju tu sposobnost kvaliteta o kojoj ste vi govorili. Dakle, imaju naša preduzeća tu sposobnost kvaliteta, ali nemaju iste uslove kao što imaju preduzeća, recimo npr. koja dolaze iz susjedstva, kojima država subvencira da dođu na ovo tržište kako bi uzeli poslove od naših kompanija. Zašto naše kompanije u ovom času, naravno ne sporeći ovu činjenicu o kojoj ste govorili da se što prije to pitanje završi, da se ne odugovlači, jer odugovlačenjem, onoga časa kada se steknu uslovi da se više ne može primjenjivati ovakva vrsta odluke prekinemo tu odluku i idemo dalje. Dok drugi rade isto to nemojte da činimo loše našim privrednim subjektima. Stavimo ih bar u isti položaj, načelno dakle.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Emir Kabil, rasprava. Izvolite.
Ja bih nekoliko riječi rekao vezano za ovu inicijativu. Naime, Komisija je, ja moram reći, bila jednoglasna kada je u pitanju podržavanje domaće proizvodnje, domaće industrije, pa i domaćih preduzeća koji, pogotovo u elektroenergetskom sektoru, igraju važnu ulogu da im se omogući da ravnopravno učestvuju sa stranim kompanijama i korporacijama. I u tom smislu rasprava se vodila na Komisiji, ja bih rekao, vrlo konstruktivno. Inicijativu gospodina Jagodića smo shvatili kao jednu pozitivnu stvar, jer je inicijativa došla uglavnom od ljudi koji se svakodnevno susreću sa problemima kada je u pitanju kompeticija i borba na tržištu elektroenergetskom, koje je možda u ovom trenutku jedino i kompetentno ako ćemo govoriti o BiH, a sve ostalo je vrlo upitno. Mi smo imali priliku da na Komisiji čujemo i mišljenje i sve dileme od strane direktora Agencije za javne nabavke, koja je apsolutno bila protiv toga da se skine ova inicijativa, jer je inicijativa kao inicijativa pozitivna i rekla je – dajte da nađemo neko rješenje, optimalno rješenje koje će se uputiti prema Vijeću ministara i koje će inicirati da se riješi ovaj problem. Da li je obrazloženje adekvatno ili nije adekvatno, mislim da u ovom trenutku to toliko nije bitno, to je periferno. Možda nije dobro, možda je i rogobatno napravljeno, i to se slažem, ali inicijativa kao inicijativa je pozitivna i mi ćemo je kao klub podržati zato što favorizuje i daje, ako ništa drugo, jednakopravnost našim domaćim preduzećima prema stranim, i ništa više. Znači, to je bila nakana. Tu je, moram priznati, postojalo jedno jedinstvo svih članova Komisije i iz pozicije i opozicije, više ne znam ni ko je pozicija ni ko opozicija, i tu smo bili jednoglasni. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mirza Kušljugići, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 99 Ja bih htio nešto da kažem o meritumu, ne ulazeći u procente koji su ovdje dati i o vremenskim dijapazonima. Pred nama je, prema Izvještaju Direkcije za ekonomsko planiranje, investicioni ciklus u elektroenergetski sektor u čitavoj BiH u iznosu od nekih 5 milijardi maraka u slijedećih 5 do 6 godina. To prema Izvjetšaju Direkcije za ekonomsko planiranje predstavlja nekih 80% očekivanih investicija. Prva investicija koja je počela sa realizacijom je investicija u Termoelektrani Stanari. Ta investicija je dogovorena – ključ u ruke. Znači, nema bosanskohercegovačkih firmi ovdje. Tamo su sve kineske firme, i vozač i kuvar, jedino su oni koji moraju. To je privatna firma, oni imaju pravo da rade kako hoće. Mogli su to da povjere i albanskoj firmi ili bilo kome drugom. Kako će čitava priča završiti takođe je njihova stvar i njihov rizik. Ali ideja koja je ovdje prezentirana mislim da je na fonu da sredstvima koja su od građana BiH, prije svega se misli na sredstva koja su unutar Elektroprenosa, se vrlo ozbiljno upravlja i da se omogući našim firmama iz BiH, koje su se organizovale i napravili su već nekoliko sastanaka iz čitave BiH, dakle poduzetnici, privrednici, kolektivi imaju stav o tome da, ukoliko im država ne omogući ono što sve države u svijetu rade, pa i države u našem susjedstvu, pa ako hoćete i države EU danas koje štite svoju poljoprivredu, evo profesorice koja to predaje na Ekonomskom fakultetu, nemojte da se zavaravamo, postoje i meke mjere kako se štiti domaća proizvodnja. Ali mi nismo dovoljno organizovali da bi to mogli uraditi. E sada da odgovorim gospodinu Ljubiću na pitanje. Da, upravo se tako gradi konkurencija. Prvo odigrate malu ligu, nećete odmah otići u NBA. Hajte sada da kupimo, evo stavimo 5 miliona maraka i idemo da kupimo jednu ekipu koja će igradi u NBA ligi. Neće moći. Prema tome, i Energoinvest, i Končar, i sve druge firme u onoj Jugosalviji su nastale u pravo na ovaj način. Postepeno, dobivajući reference, dobijajući poslove, a ne tako što će nam iz Njemačke, iz Austrije, iz Italije dolaziti ovdje kompanije koje su podržane sa izvoznim kreditima, koje su podržane sa garancijama, koje su podržane sa razvojnim bankama i samo zbog toga uzimaju poslove našim kompanijama. Ja mislim da je ovo jako dobra inicijativa. Ja je ne smatram inicijativom jednog poslanika, nego čitave Komisije, ja je tako shvatam. I nije ovo sve što bi trebalo da uradi država, ali ovo je što bi trebalo da uradi sad Vijeće ministara, jer je u nadležnosti, uvažavajući sve što smo potpisali i CEFTA-u i znamo mi da EU ima svoja pravila. Znamo mi da je Hrvatska ušla u EU prošle godine, znamo mi da nijedan projekat u elektroenergetskom sektoru koji je pravljen hrvatskim parama nije mogao biti napravljen ako ga ne radi Končar, mislim, dalekovod, znamo mi to sve. I znaju to i ovi ljudi koji rade u kompanijama koje su možda malo visoke procente stavili, gospodine Jagodiću, ..., one misle da im toliko treba, je li. Možda ne može po ..., možda ne može po ..., ali kao inicijativa mislim da je nešto što bismo trebali da podržimo kao proces koji otvara. Imate vi i drugih mjera koje se mogu uraditi. Vrlo je interesantno kako raspisujete tender. Možete raspisati tender na 30(?) miliona i odmah eliminisati 90% firmi ili ćete tendere prilagođavati. Pazite, ja otvoreno govorim, prilagođavati da vaše firme mogu konkurisati na te tendere i postepeno dobijati reference i rasti. I glavni cilj je da se udruže i da izlaze na strana tržišta. Nikakve ovo velike pare nisu za ove kompanije ako hoće da postanu konkurentni. A jesu prve pare, i jesu metode po kojima je rađeno prije 30 ili 40 godina. Prema tome, u meritumu ovo jeste postupak koji koriste sve države da bi podržale i uglavnom investiocione projekte, dakle ne možemo carine uvoziti(?) na takve projekte, carine ćemo uvoziti(?) ili ne uvoziti(?) na opremu koja će biti uvezena, koja se inače ne proizvodi kod nas. Ali građevinski radovi, to je definitivno nešto što naše firme su dokazale da mogu da rade za vrlo jednostavne projekte za njih. Na kraju, oni te projekte već rade po svijetu kao podizvođači 100 Simensa, ABB-a, itd. Radi na Kosovu, radi u Njemačkoj, radi u Švajcarskoj, ali kod nas će biti onda ponovo podizvođači. Izvinjavam se što sam promašio rok od pet minuta.
Zahvaljujem. Mi već preferiramo, dakle podjelu na lotove, dakle velike tendere, naše firme mislim, to znamo i to nam niko ne zamjera, ali ok., nije red da repliciram odavde. Dakle, sljedeći zastupnik Zijad Jagodić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem doktoru Kušljugiću. Samo bih jednu kraću, blagu repliku kolegici Majkić u ime poslanika Sokolovića. Ja nisam Zijah Sokolović, ja sam Zijad Jagodić.
Ja bih to rekao ispravak krivog navoda. Uvaženi zastupnik Senad Šepić, rasprava. Izvolite.
Dakle, gospodine predsjedavajući, ja se nisam imao namjeru uključivati u raspravu o ovoj inicijativi, jer zaista sam mislio da, ako išta ima što nam na prvu onako svima legne da nema neke politike, kako bih je nazvao, nečega što nas onako na dnevnoj osnovi dijeli, onda je to u ovoj ovdje priči. Ja zaista hoću da pohvalim ovu inicijativu. Evo, to je moj kolega Jagodić predlagač, dakle iako on nije Zijah Sokolović, ali on je osoba koja u toj nekakvoj vanjskoj percepciji uživa tu široku podršku, kao što vjerovatno uživa i to poznanstvo kakvo uživa i njegov skoro imenjak je li, Sokolović Zijo. Nama je Zijo drag u svakoj osnovi, ali ovo što je danas predložio je nešto što zaslužuje punu podršku. Ja hoću da kažem da je ovo jedna od najkonkretnijih inicijativa koju sam ja u ove tri godine vidio ovdje u Parlamentu. Dakle, ako govorite o tome šta zapravo od ovoga mogu imati ljudi u BiH onda ćete vidjeti da je ovo ustvari put kako bi svi mi trebali raditi. S druge strane, ako malo uđete u suštinu ovoga i ako malo dublje pogledate kako su se razvijali svi drugi onda ćete vidjeti da su se svi drugi razvijali na ovoj osnovi. Dakle, neću sada ponavljati ono što je rekao maloprije moj kolega Kušljugić. Dakle, ova vrsta nekog vjetra u leđa i pozitivne ... i nekakvog, kako bih rekao, afirmacije onih koji ovdje rade, ovdje privređuju i ovdje plaćaju poreze, je nešto što ustvari treba da pomogne. Jer ti koji koji to ovdje rade treba im pomoći da što više stanu na noge, da bi što više toga i vratili za društvo. Tako da, evo ja hoću da kažem da je ovo inicijativa koju zapravo treba u potpunosti podržati, da je to jedna od stvari koja je možda najbolja koja se ovdje pojavila u Parlamentu i očekujem da ćemo u tom smilu imati tu vrstu podrške. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Nemamo više prijavljenih, zaključujem raspravu. 101 Prelazimo na 24. točku dnevnog reda, Ad. 24. Razmatranje inicijative zastupnika Mate Franjičevića sa 64. sjednice Zastupničkog doma, održane 13.03.2014. godine, koja glasi: „Na osnovu članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH („Službeni glasnik BiH“, br. 33/06, 41/06, 81/06, 91/06, 91/07, 87/09 i 28/12), podnosim inicijativu da Vijeće ministara BiH pripremi i dostavi Parlamentarnoj skupštini BiH informaciju o stanju u oblasti vodoprivrede od zajedničkog interesa za BiH i Republiku Hrvatsku“ Za ovu inicijativu nadležno je Povjerenstvo za vanjsku trgovinu i carine. Nadležno Povjerenstvo Mišljenje je dostavilo 12.05.2014. godine i inicijativa je podržana i upućena na daljnju proceduru. Otvaram raspravu. Nemamo prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo, oprostite malo zakašnjenje. Ne znam kome je replika, kolega Šepiću? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ma ja ne sumnjam da ćete, uvažene kolege, podržati ovu dobru namjru da dobijemo kvalitetnu informaciju i da temeljem te informacije otvorimo raspravu o vrlo važnoj problematici vodnog gospodarstva od zajedničkog interesa za BiH i Republiku Hrvatsku. Moram vrlo kratko u obrazloženju ove inicijative reći da je ona uzrokovana jednom podužom šutnjom koja je postojala od strane Vijeća ministara, odnosno onih koji su relevantni da odgovore na jedno moje zastupničko pitanje. Ta šutnja je trajala otprilike godinu dana. Ja sam obnovio zastupničko pitanje. Kada sam dobio odgovor, iz odgovora je bilo više nego jasno da su odnosi u ovoj oblasti prilično neuređeni i sa mnogo upitnika. I to me ponukalo da podnesem inicijativu da zadužimo svi zajedno Vijeće ministara da napravi jednu kvalitetnu informaciju o stanju u ovoj oblasti, koja bi nam pomogla da se uopće snađemo i da shvatimo gdje su problemi i koji su prioriteti za njihovo riješavanje, u najboljem interesu svih nas koji želimo svojim djelovanjem uticati na dobrobit naših građana. Iz tog odgovora proizišlo je slijedeće – da, kao što sam u inicijativi naveo, da je još '96. godine formirano Povjerenstvo za vodno gospodarstvo između BiH i Republike Hrvatske, da to Povjerenstvo u dosadašnjem radu nikada nije imalo u fokusu na svojim sjednicama problematiku vezanu za Buško Blato i za lokalne vode prikupljene na području općina Livno i Tomislavgrad, a koje se koriste za proizvodnju električne energije u Republici Hrvatskoj. I konačno da je sastav samog našeg dijela povjerenstva ili bosanskohercegovačkog povjerenstva, koje je tročlano, određen još 2005. godine i da je očigledno da to nije sustavno regulirano i da se previše improvizira u ovoj oblasti. Sve su to razlozi da se zahtijeva od Vijeća ministara da sačini jednu kvalitetnu informaciju koja će nam poslužiti da utvrdimo naše ovdje i sada, kada je riječ o ovoj vrlo važnoj problematici, i da postavimo neke nove zadaće, neke nove ciljeve i da sustavno na 102 neki način uđemo u ovu problematiku i riješimo je na, ponavljam još jednom, na zadovoljstvo onih kojih se ona najviše tiče. Hvala vam još jednom.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Senad Šepić, rasprava. Izvolite.
Ja podržavam ovu inicijativu kolege Franjičevića i htio sam zamoliti, dakle pošto imamo ovu inicijativu možda da iskoristimo samo još ovu situaciju da pored oblasti vodoprivrede dodamo i putnu infrastrukturu. Dakle, kada se već bude pripremala informacija, s obzirom da imamo interes na nekoliko dijelova sa obje strane, i iz BiH i iz Republike Hrvatske, kada je u pitanju putna infrastruktura i zajednički projekti u oblasti izgradnje puteva, pogotovo u ovim pograničnim dijelovima, da iskoristimo, dakle ovu situaciju i da u tom smislu se proširi ova inicijativa. Bio bih zahvalan kolegi Mati Franjičeviću ukoliko bi kao predlagač prihvatio ovo. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 25. točku, Ad. 25. Imenovanje tri člana iz Zastupničkog doma u Zajedničko povjerenstvo obaju domova za usaglašavanje teksta Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o trošarinama u Bosni i Hercegovini – predlagatelj: Vijeće ministara BiH Ovaj Zakon je usvojen u različitom tekstu u Zastupničkom domu i Domu naroda. Dom naroda je u Zajedničko povjerenstvo imenovao izaslanike: Borjanu Krišto, Stašu Košarca i Mehmeda Bradarića. Prijedlog Proširenog kolegija je da se u Zajedničko povjerenstvo iz Zastupničkog doma imenuju zastupnici: Dragan Vrankić, Danijela Martinović i Borislav Bojić. Otvaram raspravu. Rasprava, uvaženi zastupnik Darko Babalj. Izvolite.
Malo da se istestiram, evo ja imam drugi prijedlog, znači predlažem gospodina Bojića, gospodina Jurišića i gospođu Azru Hadžiahmetović.
Ok. Ja bi molio da dostavite u pisanoj formi do momenta izjašnjavanja. Nemamo više prijavljenih, zatvaram raspravu. 103 Prelazimo na 26. tačku dnevnog reda, Ad. 26. Imenovanje tri člana iz Zastupničkog doma u Zajedničko povjerenstvo obaju domova za usaglašavanje teksta Zakona o dopuni Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH I ovaj Zakon je usvojen u različitom tekstu u Zastupničkom domu i Domu naroda. Dom naroda je u Zajedničko povjerenstvo imenovao izaslanike: Borjanu Krišto, Dragutina Rodića i Halida Genjca. Prijedlog Proširenog kolegija je da se u Zajedničko povjerenstvo iz Zastupničkog doma imenuju zastupnici: Petar Kunić, Šefik Džaferović i Niko Lozančić. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu, nema prijavljenih. Prelazimo na 27. točku dnevnog reda, Ad. 27. Prijedlog zaključka o formiranju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja zamjenika direktora Agencije za zaštitu osobnih podataka u Bosni i Hercegovini
Evo da skratim, predlažem gospodina Fazlića, gospodina Lijanovića i gospodina Bojića.
Zahvaljujem. Ali eto dozvolite mi da postavim pitanje, na Proširenom kolegiju je bio i gospodin Babalj, i svi ovi prijedlozi su jednoglasno prihvaćeni na Proširenom kolegiju.
Ja bih Vas upozorio i želio da skrenem pažnju da to nije istina i da mi nismo glasali o ovim prijedlozima. Ako hoćete da ja sad budem precizan Vi ste promrmljali samo o ovim stvarima i rekli ha, hu, ha i niko nije ... 104
Neću dalje replicirati, dakle niko se nije protivio prijedlozima. Prelazimo na 28. točku, Ad. 28. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine radi sprovođenja procedure za imenovanje jednog predstavnika akademske zajednice i jednog predstavnika nevladinog sektora u Povjerenstvo za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije Ova točka je uvrštena na jučerašnjim sjednicama Kolegija Doma i Proširenog kolegija i to na prijedlog Kolegija tajništva, a na osnovu obavjesti Sektora za druga parlamentarna tijela u tajništva. Materijal ste dobili. Prijedlog Kolegija i Proširenog kolegija je da se u Privremeno povjerenstvo iz Zastupničkog doma imenuju: Mirza Kušljugić, Drago Kalabić i Mato Franjičević. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Darko Babalj. Izvolite.
Predlažem gospodina Kabila, gospodina Jurišića i gospođicu Pandurević.
Zahvaljujem. Nemam više prijavljenih, zaključujem raspravu. I prije nego pređemo na 29. točku predlažem da se Dom izjasni o tome da se objedini rasprava o točkama od 29. do 40. dnevnoga reda jer se radi o davanju suglasnosti za ratificiranje materijala. Stavljam ovaj prijedlog za objedinjavanje rasprave o točkama od 29. do 40. na glasovanje. Molim da tehničke službe pritisnu početak glasovanja. Glasujte sada. Sa 29 glasova za, 3 glasa protiv, uz dovoljne entitetske većine objedinili smo raspravu o ovim točkama. Ad. 29. – 40. Davanje suglasnosti za ratificiranje sporazuma, konvencija, ugovora, Memoranduma i Protokola Otvaram raspravu. Nemamo prijavljenih, zaključujem raspravu. Dajem stanku od pola sata za pripremu glasovanja, pola sata stanke za pripremu glasovanja, a to je deset do sedam (18:50). 105 /
Kolegice i kolege poslanici molim vas da zauzmete svoja mjesta da možemo da krenemo sa glasanjem. Tačka 1. – Usvajanje Zapisnika sa 65. sjednice Predstavničkog doma. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 39, bez glasova protiv i bez glasova suzdržanih. Konstatujem da smo usvojili Zapisnik. Prelazimo na tačku 3. – Zahtjev poslanika Nike Lozančića za razmatranje Predloga okvirnog zakona o ograničenjima u raspolaganju javnim sredstvima u BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika. Glasamo o zahtjevu za hitni postupak. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 31, protiv 7, suzdržanih 2, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili zahtjev za hitni postupak. Otvaram raspravu u vezi sa Zakonom. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na glasanje o Zakonu. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 26, protiv 12, suzdržanih 2, nedovoljna entitetska podrška iz RS-a. Naknadno će Parlament biti obavješten o usaglašavanju Kolegijuma. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda – Zahtjev Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika. Glasamo o zahtjevu za hitni postupak. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 16, protiv 19, suzdržanih 4, nedovoljna opšta podrška za hitni postupak. Sada glasamo za skraćenu proceduru. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 14, protiv 21, suzdržanih 5, nedovoljna opšta većina. Konstatujem da je Zakon otišao u redovnu proceduru. Prelazimo na 5. tačku – Zahtjev poslanika Mate Franjičevića za razmatranje Predloga zakona o neradnim danima u vrijeme vjerskih praznika u BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika. Glasamo o zahtjevu za hitni postupak. 106 Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 13, protiv 27, suzdržanih nije bilo, nema opštu podršku. Sada prelazimo na glasanje za skraćenu proceduru. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 12, protiv 25, suzdržanih 1. Konstatujem da je i ovaj Zakon otišao u redovnu proceduru. Prelazimo na tačku 6. – Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o graničnoj kontroli – predlagač: Savjet ministara BiH (drugo čitanje). Glasamo o Predlogu zakona u drugom čitanju sa četiri amandmana iz Izvještaja Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 39, protiv nije bilo, 1 suzdržan. Konstatujem da smo usvojili ovaj Zakon. Prelazimo na tačku 7. – Predlog zakona o utvrđivanju visine plate zaposlenih u institucijama BiH – predlagač: poslanik Milorad Živković (drugo čitanje). Najprije glasamo o predlozima amandmana koji su podneseni u plenarnoj fazi u skladu sa članom 118. stav 2. Poslovnika. O predlogu amandmana poslanika Mladena Ivankovića Lijanovića, četiri amandmana. Ima li potrebe da ih čitam? ____________(?) Ima. Ima. Hoćemo glasati u paketu ili Vi tražite da glasamo jedan po jedan? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
nije uključen mikrofon
Glasaćemo, usaglašavanje u Kolegiju u roku od tri dana, dobićete izvještaj. Prelazimo na 10. tačku – Predlog poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH – predlagač Privremena zajednička komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH za izradu predloga izmjena i dopuna Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH (drugo čitanje). Najprije glasamo o predlogu amandmana poslanika Milorada Živkovića koji su podneseni u plenarnoj fazi. Ima ih šest i glasamo pojedinačno. Amandman I U članu 3. riječ „obavezujem“ mijenja se „izjavljujem“. U vezi sa svečanom izjavom. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 13, protiv 17, suzdržanih 10, nema opštu podršku. Prelazimo na Amandman II U članu 14. stav 2. mjenja se i glasi „O oduzimanju imuniteta u svakom konkretnom slučaju odlučuje Dom na predlog Ustavopravne komisije“. Molim vas pripremite se na glasanje. Možete glasati sad. Za 25, protiv 8, suzdržanih 5. Konstatujem da smo usvojili ovaj Amandman. Prelazimo na Amandman III U članu 19. stav 5. „tačka“ se mjenja „zarezom“ i dodaje se riječi „Osim donošenja odluke u skladu sa članom 4.3.d) Ustava BiH. Ne znam da li, kolege, treba da se objašnjava, ovo je u vezi sa time da Kolegij može samo kao Kolegij da se, ne može se neko od poslanika delegirati u Kolegij, ovo je ustavna odredba. To po gospodinu Džaferoviću može, ali ja kažem da je to ustavna odredba i da ne može član Kolegija delegirati nekog drugo da se usaglašava. Kolega Džaferoviću to je Vaše mišljenje. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete da glasate sad. Za 16, protiv 18, suzdržanih 6. 110 Konstatujem da nema opštu podršku. Prelazimo na Amandman IV U članu 21. u stavu 2. briše se tačka na kraju rečenice i dodaju „U roku od sedam dana.“ Radi se o tome da zamjenici u Kolegiju mogu sazvati Kolegij ako predsjedavajućeg nema, nije u Poslovniku rečeno u koliko dana. Ovdje je rečeno u roku od sedam dana. Ne morate. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 20, protiv 15, suzdržanih 5. Konstatujem da smo usvojili ovaj Amandman.
nije uključen mikrofon
Na zahtjev Kluba SDP-a ponovljamo glasanje u vezi sa Amandmanom IV. Pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 18, protiv 14, suzdržanih 7, sa dovoljnom entitetskom većinom. Konstatujem da smo usvojili ovaj Amandman. Prelazimo na Amandman V U članu 76. u stavu 2. „tačka“ se mijenja „zapetom“ i dodaju riječi: „A ne može se koristiti više od dva puta u okviru jedne tačke dnevnog reda“. Da vas podsjetim radi se o replikama, mislim da je bio dobar običaj da se nema više od dvije replike. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Onda sam ja dobio pogrešan ... Dobro, Amandman VI. Ok, ovo je usvojeno je li tako?
Jeste, jeste.
Dobro. Amandman VI U članu 87. dodaju se stavovi 2. i 3.: 2. Dom će na svakoj sjednici nakon utvrđivanja dnevnog reda prvo raspravljati o svim pitanjima koja se nalaze na dnevnom redu, a nakon rasprave o svim tačkama provesće se glasanje o materijalima prema rasporedu usvojenih tačaka dnevnog reda u skladu s Poslovnikom. 3. Kolegij će o početku glasanja iz prethodnog stava obavjestiti Dom. 111 Znači, ovdje se radi o glasanju nakon obavljenih svih tačaka dnevnog reda. To smo do sada regulisali zaključkom, a Poslovnik po ovome prijedlogu je to, ne znam zašto, izbacio. Ja sad pokušavam da to samo vratimo u Poslovnik. Je li to uredu? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] To je po Poslovniku riješeno da se o rekonstrukciji Savjeta ministara glasa odmah. To su neke druge tačke dnevnog reda. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
nije uključen mikrofon
Ja ću reći da poslanici iz RS-a imaju strašno interes da se glasanje obavi nakon svih rasprava, a ne da nas hvatate po hodnicima nakon svake tačke dnevnog reda da li će biti 10 poslanika. I mislim da je ovo uslov svih uslova uopšte da se Poslovnik podrži. Prema tome, razmislite dobro o usvajanju ili odbijanju ovog Amandmana.
nije uključen mikrofon
Poslovnička je li?
nije uključen mikrofon
Uvaženi kolega Lazar Prodanović, poslovnička. Izvolite.
Predsjedavajući molim Vas ako možete izvorni član 87. prvi stav da nam pročitate, da bi smo se, nije problem mi ćemo ovo podržati, problem zbog koga sam ja na Komisiji, i ja sam bio za i na Komisiji, međutim stvara nam konfuznu situaciju, ne znam kako se primjenjuje drugi i treći kad ovdje nema prvi u članu 87. Molim Vas bojim se da je thničkim pisanjem amandmana stvorilo, može nam stvoriti veliki problem u smislu amandmana. Molim Vas, dakle pročitajte nam član 87. Izvinjavam se. 112
Član 87. kaže – Način glasanja Glasanje u Domu je javno i obavlja se a) elektronski; b) podizanjem glasačkih kartona, odnosno podizanjem ruku; c) prozivanjem. I ovdje je rečeno samo nastavljeno dalje pod 2. na koji način se vrši glasanje, nema dalje, to je član 87.
nije uključen mikrofon
Nema stava dva.
nije uključen mikrofon
Predlažem amandmanom da se dodaju stavovi 2. i 3.
Pa kako ćeš dodati dva kad nemaš prvog stava
Pa ovo je prvi stav ovdje.
nije uključen mikrofon
Pa, ja mislim, uvaženi kolega Džaferoviću, da je važnije da se ubaci u Poslovnik novi prijedlog, ono što smo do sad radili, a to je da je glasanje nakon obavljenih svih nego da je to moja tehnička greška da je ovo stav jedan.
Nemam ja ništa protiv toga, ja mislim da to treba da uradimo. I treba da glasamo ovako kako glasamo, nemojte ljudi misliti da se ovdje nešto krije. Dakle, ja mislim da je bolje da imamo praksu da glasamo nakon što se okonča rasprava o svim tačkama dnevnoga reda. I u tome uopće nije problem i to nije bio problem na Komisiji, ni za ovog čovjeka, ni za bilo koga, ni za mene, ni za koga od nas ovdje.
Gdje je to u Prijedlogu poslovnika? 113
Ama Vaš amandman ...
Pa, zaključak je taj koji je valjda sad trebao da uđe u Poslovnik.
Opet nećete da me saslušate. Dakle, Vaš amandman je potpuno prihvatljiv, dakle suština Vašeg amandmana je prihvatljiva, čovječe, pa to Vam cijelo vrijeme govorimo, samo da bi amandman mogao da bude amandman on mora biti uređen kao amandman. Vi ste nama ponudili teks koji nije uređen kao amandman i dajte sada da se malo skoncentrišemo da to uredimo kao amandman. Evo ja nemam ništa protiv sad da to sad uradimo.
Niste to mogli urediti na Ustavopravnoj, sad trebamo da uređujemo.
Pe ne možemo bez Vas da tu uredimo. [[zajednička diskusija]] Molim vas, čekajte. Hajte pročitajte molim Vas, pročitajte stav 2. i stav 3. da Vam, da nađemo rješenje da idemo dalje, pročitajte stav 2. Vaš amandman nudi stav 2. koji glasi ...
Ja sam pročitao da član 87. ima poglavlje koji glasi – Načini glasanja. Glasanje i stav jedan nije numerisan jedinicom, ali je to jedino što ovdje fali, trebalo da bude jedinica ispred, počinje: „Glasanje u Domu ja jevno i obavlja se: a) elektronski; b) podizanjem glasačkog kartona, odnosno podizanjem ruku; c) prozivanjem. I na to se dodaje onda stav 2. i 3. što sam ja predložio.
Kako glase dva i tri, molim te da čuje Parlament.
Glase, 2. i 3. glasi: 2. Dom će na svakoj sjednici nakon utvrđivanja dnevnog reda prvo raspravljati o svim pitanjima koja se nalaze na dnevnom redu, a nakon rasprave o svim tačkama provest će se glasanje o materijalima prema redosljedu usvojenih tačaka dnevnog reda u skladu s Poslovnikom. 3. Kolegij će o početku glasanja iz prethodnog stava obavjestiti Dom. 114
Molim Vas lijepo, dodajte samo tu još jednu rečenicu, pošto mi imamo imenovanje, ako sad tako odlučimo nećemo više moći imenovati Vijeće ministara i ...
Nije tako. Imenovanje Vijeća ministara rješavaju druge tačke dnevnog reda koji se tiče imenovanje, možete ovdje ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Tačke posebne imenovanje rješavaju.
Dodajte, dakle, samo tu dodajte.
Nema potrebe ništa dodavati.
Kolega Džaferović mi ne možemo sad o amandmanima ...
Nema potrebe dodavati
Pa čekajte ...
Prošlo je vrijeme za amandmane.
Pa mora se, dakle on sad mora da kaže da postojeći tekst u Poslovniku u članu 87. postaje stav jedan, to mora da doda sada i dodaju se stavovi dva i tri. To je najmanje što mora da doda, dakle mora se intervenirati. [[zajednička diskusija]]
Molim vas, ja mislim da je ovdje čitava stvar veoma jednostavna. Mi ovo kad usvojimo nakon usaglašavanja sa Domom naroda će se ispraviti tehničke i normativne greške. Bitna je volja da se zaključak, već radimo prema njemu, samo ubaci u Prijedlog poslovnika i ništa više. Ako je uredu možemo li staviti na glasanje ovaj Prijedlog amandmana? Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. 115 Za 33, protiv 1, suzdržanih 6. Konstatujem da imamo dovoljnu entitetsku većinu za ovaj ... I imamo još jedan Amandman VI U članu 148. dodaje se novi stav 5. koji glasi „Poslanici mogu da oforme i učestvuju u radu i drugih parlamentarnih tijela ili grupa čiji rad će urediti Zajednička komisija za administrativne poslove posebnim aktom.“ Svi koji učestvuju u radu Grupe za populaciju i razvoj i ostalih grupa koji su ovdje željeli da se formiraju u Parlamentu, a nisu bili riješeni poslovničkim procedurama, mislim da ovim omogućujemo da se oni formiraju a da Administrativna komisija je ta koja će odrediti formu za njihov rad. I ja mislim da je sasvim logičan ovaj prijedlog da uđe već jednom u Poslovnik. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 19, protiv 15, suzdržanih 6. Konstatujem da smo usvojili i ovaj Amandman. Sada glasamo o Prijedlogu poslovnika sa usvojenim amandmanima. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 29, protiv nije bilo, suzdržanih 9, dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili Prijedlog poslovnika. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda – Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o zahtjevu poslanika Nike Lozančića za razmatranje Predloga okvirnog zakona o olakšicama za zapošljavanje mladih osoba u BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika. Glasamo u drugom krugu o zahtjevu za hitni postupak. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 19, protiv 19, suzdržanih 1, imamo 23 protiv, nedovoljna opšta podrška. Sada prelazimo na glasanje o skraćenoj proceduri. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 19, protiv 18, suzdržanih 2, nedovoljna entitetska podrška. U roku od tri dana ćemo se odrediti o tome. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda – Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Predlogu zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine (zakon po hitnoj proceduri). Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zakona. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 21, protiv 16, suzdržanih 3. 23 iz RS-a protiv. Konstatujem da ovaj Zakon nismo usvojili. Prelazimo na tačku 13. – Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o predlogu zaključaka poslanika Denisa Bećirovića povodom rasprave o 116 Predlogu zakona o raspolaganju nepokretnom vojnom imovinom (prvo čitanje). Glasamo u drugom krugu o prijedlogu zaključka. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 28, protiv 12, suzdržanih nije bilo. 23 iz RS-a protiv. Konstatujem da ovaj zaključak nismo usvojili. Prelazimo na tačku 14. – Izvještaj o obavljenoj reviziji učinka o temi „Praćenje realizacije preporuka revizije učinka“, materijal Kancelarije za reviziju institucija BiH. Glasamo o usvajanju Izvještaja sa zaključcima iz Mišljenja Komisije za finansije i budžet. Ima li potrebe da čitam zaključke? Nema. Možemo preći na glasanje. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 40, bez protiv i suzdržanih. Konstatujem da smo usvojili Izvještaj sa zaključcima. Prelazimo na tačku 15. – Izvještaj o aktivnostima Kancelarije za reviziju institucija BiH za 2013. godinu. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 39, bez protiv i suzdržanih. Konstatujem da smo usvojili Izvještaj. Tačka 16. – Izvještaj o radu Savjeta nacionalnih manjina BiH za 2013. godinu. Takođe glasamo o usvajanju Izvještaja. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 34, protiv nije bilo, suzdržanih 6. Konstatujem da smo usvojili ovaj Izvještaj. Prelazimo na tačku 17. – Razmatranje analize odredaba krivičngo zakonodavstva u Bosni i Hercegovini kojima se uređuje krivičnopravni položaj maloljetnih počinilaca krivičnih djela, sa predlogom mjera, (realizacija zaključka Predstavničkog doma sa nastavka 57. sjednice, održanog 05.12.2013. godine). Ovdje imamo dva prijedloga zaključaka. Jedan je od uvaženog poslanika Senada Šepića i drugi je od uvažene kolegice Dušanke Majkić o odgađanju izjašnjavanja.
nije uključen mikrofon
Nije predat u pisanoj formi, bio je usmeno.
nije uključen mikrofon 117
Znači odustajete. Dobro. Glasamo o prijedlogu zaključka poslanika Senada Šepića. Ima li potrebe da čitam ovaj zaključak? ____________(?) Ima. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Savjet ministara BiH da hitno a najkasnije u roku od 30 dana razmotri i usvoji izmjene i dopune opštih i krivičnih zakona koji uređuju krivično-pravni položaj maloljetnika u krivičnom postupku usklađene sa rješenjima u posebnim zakonima u zaštiti i postupanju s djecom u krivičnom postupku. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 28, protiv 8, suzdržanih 3. Naknadno ćemo se o ovom zaključku izjasniti kao Kolegij. Sada možemo da glasamo o usvajanju analize, ako se slažete. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 28, protiv 10, suzdržanih nije bilo. Konstatujem da nemamo entitetsku većinu. Hoćemo li ... odmah?
Šta predlažeš kao predsjedavajući?
Izjasnite se kolege hoćemo li odmah.
nije uključen mikrofon
Ja da predložim a vi da odbijete je li.
Mi predlažemo ...
Znači, kolege u Kolegijumu neće da se izjasne o ..., ne znam šta da radim. Mogu jedino pauzu da napravim. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 118 Jedino da napravimo pauzu pa da pokušamo da se usaglasimo. [[zajednička diskusija]] ____________(?) /nije uključpen mikrofon/
Ponovo glasanje.
Klub SDP-a traži da se ponovo izvrši glasanje. Molim vas pripremite se za ponovno glasanje. Možete glasati sad. Za 21, protiv 18, suzdržanih nije bilo. Dovoljna entitetska većina. Konstatjem da je ovaj prijedlog prošao i da su uvaženi poslanici Borislav Bojić, Azra Hadžiahmetović i Zvonko Jurišić imenovani u Zajedničku komisiju za usaglašavanje teksta o izmjeni i dopuni Zakona o akcizama u BiH. Prelazimo na tačku 26. – Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za usaglašavanje teksta Zakona o dopuni Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine. Glasamo o imenovanju poslanika Petra Kunića, Šefika Džaferovića i Nike Lozančića u Zajedničku komisiju oba doma. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 37, protiv nije bilo, suzdržanih 3. Konstatujem da smo usvojili ovaj prijedlog da se poslanici imenuju u Zajedničku komisiju oba doma za usaglašavanje teksta Zakona. Prelazimo na tačku 27. – Predlog zaključka o formiranju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure imenovanja zamjenika direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u Bosni i Hercegovini. Glasamo o usvajanju zaključka – prijedlog Proširenog kolegijuma da se u Privremenu zajedničku komisiju imenuju poslanici Božo Ljubić, Mirsad Mešić i Slavko Jovičić. Ukoliko ovaj prijedlog ne bude usvojen glasamo o prijedlogu zaključka poslanika Darka Babalja da se imenuju poslanici Borislav Bojić, Mladen Ivanković Lijanović i Amir Fazlić. Glasamo za prvi prijedlog. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 18, protiv 19, suzdržanih 3. ____________(?) Ponoviti glasanje. Ponovo glasanje. Molim vas pripremite se za ponovno glasanje. Možete glasati sad. Za 18, protiv 19, suzdržanih 2. Konstatujem da ovaj prijedlog nije prošao. 121 Prelazimo na glasanje o drugom prijedlogu. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 21, protiv 18, suzdržanih 1. Konstatujem da je ovaj prijedlog prošao. Prelazimo na tačku 28. – Predlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine radi sprovođenja procedure za imenovanje jednog predstavnika akademske zajednice i jednog predstavnika nevladinog sektora u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Glasamo o usvajanju zaključka – prijedlog Proširenog kolegijuma da se u Privremenu zajedničku komisiju iz Predstavničkog doma imenuju poslanici Mirza Kušljugić, Drago Kalabić i Mato Franjičević. Ukoliko ne bude usvojeno glasamo o prijedlogu zaključka poslanika Darka Babalja da se imenuju poslanici Emir Kabil, Zvonko Jurišić i Aleksandra Pandurević. Glasamo prvo za prvi prijedlog. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 18, protiv 20, suzdržanih 2. Konstatujem da ovaj prijedlog nije prošao. Prelazimo na glasanje za drugi prijedlog, prijedlog Darka Babalja. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 20, protiv 19, suzdržanih 1. Konstatujem da smo usvojili prijedlog. Stavljam na glasanje prijedlog da se o tačkama 29. do 40. izjašnjavamo u paketu. Radi se o ratifikaciji sporazuma. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 38, protiv 1, suzdržanih nije bilo. Molim vas da sada glasamo o tome da se daju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma, konvencija, ugovora i Protokola, od tačke 29. do 40. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 37, protiv nije bilo, suzdržanih 3. Konstatujem da smo dali saglasnost za ratifikaciju sporazuma, konvencija, ugovora i Protokola. Zaključujem 66. sjednicu Predstavničkog doma. Napominjem da je naredna sjednica Doma planirana za 28. maj. Hvala na saradnji. Sjednica završena u 19:45 sati.