… [[Govornik naknadno uključen.]] predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene saborske zastupnice i zastupnici, pitanje razvoja obnovljivih izvora energije uređeno je prvi puta Zakonom o obnovljivim izvorima energije i visokoučinkovitoj kogeneraciji koji je stupio na snagu 1. siječnja 2016. godine. Donošenje zakona temelji se na europskoj ... [[Govornik se ne razumije.]] energetskoj i okolišnoj regulativi odnosno direktivama koje potiču razvoj obnovljivih izvora energije i energetsku učinkovitost. Prije donošenja ovoga posebnog zakona spomenuta pitanja obnovljivih izvora energije između 2007. do 2015. godine su se uređivala Zakonom o energiji kao krovnim zakonom energetskog sektora te s više podzakonskih akata. Tim podzakonskim aktima a posebice kroz tarifni sustav bilo je uređeno i pitanje otkupa električne energije iz obnovljivih izvora energije putem Feed-in tarifa. Međutim od 2005. bitan dokument na kojem počiva i ovaj zakon su smjernice o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju za razdoblje 2014.-2020. Naime, sukladno smjernicama zajamčenu otkupnu cijenu mogu dobiti samo proizvodna postrojenja manjih snaga dok se potpora može dati u vidu tržišne premije također za veće projekte koje države članice smatraju da će najviše doprinijeti okolišnim ciljevima i gospodarstvu. Bitno je naglasiti da se projektima ovo pravo može dodijeliti tek nakon provedenog javnog natječaja. Dakle zakon donesen 2015. godine je uveo određene novitete koji su utjecali na sustav poticanja i uspostavljanje eko bilančne grupe pa je tako do tada propisana obveza opskrbljivača otkupa električne energije od hrvatskog operatera sustava energije po fiksnoj cijeni trebala biti ukinuta sa 1. siječnjem 2017. godine. Međutim, uvjeti na tržištu ali i izostanak pravovremenog donošenja podzakonskih akata odnosno odgađanje početka rada ekobilančne grupe nisu stvorili perspektive da se u potpunosti otvori tržište električne energije u ovome segmentu. Cilj ovih izmjena i dopuna je da se postupnim oslobađanjem obveze otkupa opskrbljivača uspostavi ravnoteža između potpunog otvaranja tržišta električne energije i održivosti sustava isplate poticajne zajamčene cijene za električnu energiju proizvedenu iz obnovljivih izvora energije u sustavu poticaja. Predlaže se da se, navedeni udio određuje Vlada RH a prva uredba bi bila donesena već za 2019. godinu. Za otvaranje tržišta nužna je i uspostava rada eko bilančne grupe već do kraja godine. Uvode se stroža pravila vezana uz planiranje i odstupanje od planova proizvodnje kao element koji je bitan za održivost i funkcioniranje sustava. Unutar eko bilančne grupe odvijati će se poravnjanja između proizvođača koji imaju pravo na zagarantirani otkup temeljem ugovora s HROTE. Obveza se odnosi na sve povlaštene proizvođače koji proizvode električnu energiju i postrojenju koje ima instaliranu snagu veću od 50 kilovata. Ovo je dodatna izmjena u odnosu na prvo čitanje gdje je uvažen prijedlog da se granica podigne sa 30 kilovata na 50 kilovata obzirom da je to gornja snaga kojom su definirana mikrokogeneracijska postrojenja. Svi detalji vezani uz sustav poticanja i rad eko bilančne grupe definirati će se uredbom do kraja godine. Izmjena u odnosu na prvo čitanje odnosi se i na gornju granicu snage za postrojenja koja će se moći natjecati za zagarantiranu premiju. Tako je ova granica sa 30 kilovata podignuta na 500 kilovata, koliko smjernice o državnim potporama omogućavaju. Kako je i do sada bilo određeno da Vlada uredbom odlučuje o kvotama za pojedine tehnologije koje će dobiti neki vid potpore ovdje se prvenstveno razmišlja o proizvodnji električne energije koja je u funkciji industrijske i poljoprivredne proizvodnje. Posebice treba naglasiti važnost bioplinskih postrojenja kojima se pomaže poljoprivrednicima i u provođenju tzv. Nitratne direktive i drvoprerađivačkoj industriji koja će ostvariti učinkovitiju proizvodnju. Zakon donosi i promjene vezane uz građane i njihovo sudjelovanje u energetskoj tranziciji. Uvodi se kategorija postrojenja za samoopskrbu i kupca korisnika postrojenja za samoopskrbu. I dok se postojeće odrednice o kupcu s vlastitom potrošnjom ne mijenjaju bilo da se radi o kućanstvu ili poduzetniku kategoriju korisnika postrojenja za samoopskrbu isključivo su namijenjena kućanstvima. Tko će svako kućanstvo koje ima npr. sunčanu elektranu moći tijekom kalendarske godine ukoliko ne proizvodi više nego troši ostvariti pravo da plati naknadu za korištenje mreže i obnovljive izvore energije samo na višak potrošene energije. Ova mjera je prvenstveno namijenjena za građane koji žive cijele godine u svojim objektima o odluče instalirati sunčanu elektranu snage primijenjene za njihove potrebe. Cilj je da se onima koji prvenstveno za opskrbu kućanstva koriste proizvedenu energiju, omogući da tijekom kalendarske godine poravnavaju bilance koje se odnose na različite mjesečne mogućnosti proizvodnje i potrebne potrošnje. Ukoliko se pak ustanovi da se radi o prevelikoj proizvodnji na godišnjoj razini po isteku kalendarske godine, ovi će kupci automatski biti svrstani u grupu onih s vlastitom proizvodnjom kojima se proizvodnja bilancira na mjesečnoj razini. Od ostalih stvari koje su predviđene izmjenama ali su definirane u okviru prvog čitanja, treba spomenuti da je uređeno i pitanje natječaja za pravo služnosti i pravo građenja proizvodnog postrojenja koje koriste obnovljive izvore energije ili visoku učinkovitu kogeneraciju na državnom zemljištu sukladno izmjenama zakona kojim se uređuju upravljanje i raspolaganje državnom imovinom. Uredbom Vlade će se podrobnije urediti ovo pitanje te će se na jasan, razvidan i nediskriminatoran način na korist svih građana RH u funkciju staviti potencijal obnovljivih izvora koji se nalaze na državnom zemljištu. Treba naglasiti da ovaj postupak niti na koji način ne podrazumijeva automatsku dodjelu poticaja kako je to bio slučaj u prethodnom modelu. Nadalje, pravilnikom će se urediti Registar obnovljivih izvora energije, kogeneracija te povlaštenih proizvođača. Registar je iznimno bitan element transparentnosti rada i u njega relevantne informacije upisuje više sudionika u procesu i u njega javni uvid imaju svi građani za bilokoji projektni sustav obnovljivih izvora. Registar je i dio obveze temeljem EU zakonodavstva, nacionalne infrastrukture prostornih podataka te služi i u svrhu izvještavanja o napretku RH u segmentu razvoja obnovljivih izvora. U registar će biti upisani svi povlašteni proizvođači a stjecanje statusa i ostali elementi vezani uz postrojenja i proizvodnju obnovljivih izvora energije o visoko učinkovite kogeneracije, biti će uređeni u novoj uredbi o korištenju. Dakle, predlaže se da pitanja koja su prema važećem zakonu bila uređena jednim pravilnikom, trebaju imati pravnu snagu uredbi pa će se tako donijeti već spomenuta uredba o poticanju i uredba o korištenju dok će samo registar biti uređen pravilnikom. Smatramo da će ovim izmjenama i dopunama zakona se stvoriti dobri temelji za daljnje ulaganje u obnovljive izvore energije i visokoučinkovitu kogeneraciju koja neće dodatno opterećivati sektore poduzetništva i građanstva. Također napominjemo da su ove izmjene u obzir uzele i one elemente politike koje će EU provoditi do 2030. g. Bitno je naglasiti da će tome doprinijeti i predložene izmjene i dopune Zakona o energetskoj učinkovitosti i mehanizmi koji će se s njime uspostaviti te da su po prvi puta ovi zakoni razmatrani kroz sinergijsko djelovanje u smislu ostvarivanja okolišnih ciljeva prvenstveno smanjenja emisija stakleničkih plinova iz energetskog sektora. Hvala na pažnji.
Zahvaljujem državnom tajniku. Sada su na redu replike, prvi je kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Uvaženi tajniče, klub MOST-a je dao Zakon o mikrosolarima koji je puno otvoreniji za građane, za bolju socijalnu sliku. Znamo da je ogroman novac izdvajamo za ogrjev, socijalnu potrebu tim građanima i kućanstvima. Ne vidim niti jedan razlog zbog čega taj model koji je otvoreniji za sve građane RH, nije dat u raspravu i da taj model prihvatite a ne ovaj model di ćete poticati npr. projekte kao što su pokušali biti progurani od ministrice Burić supruga, kao što je termoelektrana na Peruči ili slične projekte. Smatram da imamo dovoljno sunca, da druge države puno puno više koriste te izvore a da je dosta više vjetroparkova koji odlaze u džepove stranim investitorima, milijardu i pol kuna godišnje, za taj novac koliko subvencioniramo, mogli smo u cijelu Hrvatsku staviti besplatno mikrosolare. Hvala.
Hvala. Izvolite, odgovor.
Hvala na pitanju ... [[Govornik se ne razumije.]] zastupniče Bulj. Intencija ovog zakona je upravo to što ste vi rekli, da se omogući svim građanima kvalitetno korištenje obnovljivih izvora energije i ovaj Zakon o samoopskrbi apsolutno ide u tom pravcu i mi smatramo u Vladi da je to puno, puno bolje rješenje od onoga što ste vi predložili u vašem zakonu.
Druga replika poštovani kolega Kirin, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče. Potpredsjednik Europske komisije za energetiku Maroš Šefčovič je rekao da bi Hrvatska od energije sunca i vjetra mogla dobivati oko 30 gigavata energije te zajedno sa hidroenergijom i LNG terminalom, postati energetsko čvorište jugoistočne Europe i od uvoznika bi mogla postati izvoznik. Što mislite i tome, između ostalog u strukturi obnovljivih izvora energije u Hrvatskoj, 65% čini ognjeno drvo, biomasa, bioplin, 29% hidroenergija a tek 6% vjetar, sunce, ostalo je zanemarivo.
Odgovor, izvolite.
Hvala gospodine zastupniče. Intencija ovog zakona je upravo da se u energetskom mixu RH što je moguće više obnovljivih izvora energije budu prisutni i da se smanji uvoz. Kao što znate, mi uvozimo 42% električne energije, do toga je 14% uvoz iz elektrane Krško koju smatramo da je ustvari energija koja je proizvedena od strane elektrane koja u vlasništvu HEP-a ali neto uvoz je 28%. Znači ovaj zakon ide u cilju da se što više obnovljivih izvora energije u Hrvatskoj instalira kako bismo ostvarili to što vi govorite.
Poštovani kolega Dobrović, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Poštovani državni tajniče, da, dakle cilj je podići udio obnovljivih izvora energije i omogućiti građanima da to čine na puno jednostavniji način kako kažete. Međutim, ključna stvar za tu provedbu je način obračuna, kolko ja znam u zakonu piše i tako diskutirano da će to biti mjesečni obračun dakle, a ne godišnji kako vi sada tu iznosite. Dakle to su bitne razlike, jer mjesečno obračunavanje pogotovo za recimo sunce koje znamo da imamo sezonske velike oscilacije je prilično veliki teret na tzv. fizibilnost ili isplativost tih jedinica koje građani sami ulažu. Molim vas pojasnite.
Odgovor izvolite.
Hvala gospodine Dobrović, jasno smo u uvodnome obrazložili, znači oni, ona postrojenja koja su za samoopskrbu ona znači ako ne proizvedu više nego što potroše, znači da proizvedu manje ili isto nego što potroše njihov obračun će biti na godišnjoj razini odnosno poravnavanje na godišnjoj razini i za eventualni višak koji potroše iz mreže na to će plaćati mrežarinu. Oni koji to ne naprave odnosno budu proizvodit više nego šta, šta troše oni će onda biti prebačeni na sustav da se mjesečno poravnavaju i jasno onda će imati nepovoljniju cijenu te isporučene energije. Znači naš je cilj da stimuliramo one koji to stvarno proizvode za svoje potrebe a još dodatnim poticajem na kojem planiramo putem fonda u smislu kapitalne investicije tih istih da se dogode značajne uštede građanima u smislu njihove električne energije koju proizvode odnosno troše.
Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Tužna je istina da se primjerice u Puli sa proizvodnjom solarnih panela počelo prije gotovo 50 godina, a da danas takva proizvodnja u RH gotovo i ne postoji. Pogrešna politika prije svega HDZ-ovim vlada od 1990. na ovamo dovela nas je u situaciju da energiju iz obnovljivih izvora možemo postići samo značajnim poticajima koji dolaze iz državnih fondova što znači iz džepa svih građana. Moje pitanje vama je, a uvažavajući činjenicu da mi doista moramo povećati udio obnovljivih izvora energije u ukupno proizvodnji električne energije i svih drugih oblika potrošnje energije u RH, kakva će biti posljedica ovog zakona za građane RH odnosno hoće li ovaj zakon dovesti do povećanja ili smanjenja računa koje će hrvatski građani imati za električnu energiju i nemojte mi [[Upadica: Hvala.]] samo govoriti o investicijama koje će [[Upadica: Hvala vam.]] neko od njih imati u solarne ili druge ćelije. Hvala.
Odgovor izvolite.
Hvala uvaženi saborski zastupniče Grbin. Ovaj zakon će definitivno pomoći građanima da imaju jeftiniju električnu energiju jer svi oni koji to instaliraju apsolutno će imati uštede na razini od 20 do 30 i više posto od onoga što danas troše kada uzimaju električnu energiju iz mreže. Tako da nemamo nikakvog razloga sumnjati da ovaj zakon to neće napraviti, ako se referirate na to da li smo predvidjeli ovim zakonom podizanje eventualnih naknada u smislu da bi to diglo cijene električne energije, nismo, one naknade koje sada postoje su one koje su za sada dostatne.
Hvala. Kolega Grbin, povreda Poslovnika, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče, gospodin državni tajnik je povrijedio Poslovnik jer uopće nije govorio o onome što sam ga pitao, ja sam ga vrlo jasno pitao da li će ovaj zakon dovesti do povećanja ne uzimajući mogućnost građana da instaliraju solarne ćelije ili drugo, a on je govorio upravo o tome, dakle molio bih da upozorite ako se već odgovara da se daju konkretni odgovori. Hvala.
Kolega Grbin nije došlo do povrede Poslovnika, to jako dobro znate, ali neću davati sada opomenu zato što smatram da način na koji ste to izgovorili ne zaslužuje opomenu. Tako da idemo dalje, kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče sigurno danas da bismo u okviru i ovakve izmjene i dopune zakona govorili o nekim možda detaljima da se nije dogodila prošlost koju imamo. Ja bi još jednom upozorio, znači ono što je napravljeno za vrijeme vlade u kojoj je ministar Vrdoljak provodio energetsku politiku to je danas ono što ispravljate. Zapravo pokušava se kroz ovu Vladu ide se peglati sve one obveze koje su ostale. I upravo je i to problematika, da mi govorimo sada o zakonu, a zapravo ne govorimo o polazišnoj osnovi, polazišna osnova je bila pogrešno vođenje energetske politike gdje vidimo da građani na kraju o kojima se naviše razgovaralo su ostali skupina koja ima najmanje koristi od obnovljivih izvora energije. Kad bismo pretočili sve one dobrobiti koje proizlaze onim ulagačima koji su ostvarili visoke profite, prvenstveno na vjetroelektranama i to prebacili na građane sigurno bismo ovdje danas imali ogromnu potporu naših građana, ovako samo prikrivamo događanja iz prošlosti i nadamo se da će građani zaboraviti i nadam se da neće [[Upadica: Hvala.]] i upozoravat ću na to.
Odgovor izvolite.
Uvaženi zastupniče Panenić, ne bi se složio s vama da mi danas tu pod navodnike peglamo nekakve poteze gospodina Vrdoljaka, jer radi se o tome da mi danas jednostavno radimo izmjene u smislu da zakon bude još bolji jer on je već 2014. usklađen s europskom direktivom. I nakon gospodina Vrdoljaka bilo je još nekoliko ministara koji su sve to isto mogli napraviti, to što vi govorite, slučajno i vi ste bili taj, tako da ja jednostavno ne mogu razumjeti zašto stalno se vraćamo na tu temu, pokušajmo biti konstruktivni na način da svi zajedno učinimo da ovaj zakon bude što je moguće bolji, mi smo u postupku staranja ovoga zakona uvažili sve šta god smo mogli od strane vas saborskih zastupnika i od strane zainteresirane javnosti i mislimo da je ovaj zakon stvarno dobro rješenje. I idemo konačno malo i gledati u budućnost, nemojmo se okretati stalno to što je bilo, kad je bilo.
Kolega Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući, htio bi komentirati dakle mi nismo potpuno zadovoljni ovim zakonom, trebalo je to puno jače da ne kažem da smo trebali planirati i ostvariti zamah kod razvijanja obnovljivih izvora energije, pogotovo za kućanstva još prije najmanje 10-tak godina. Postavit ću vam pitanje što se tiče ovog registra, je li sve što se nalazi u registru javno ili je jedan dio zaštićen zbog zaštite podataka i dostupan je samo od strane nadležnih tijela i druga stvar hoće li se uvoditi datumi dekomisije, kada neko postrojenje ode u dekomisiju, kada odsluži svoj životni vijek, hoće li se taj datum upisivati ili će se trajno brisati iz registra.
Odgovor izvolite.
Hvala. Sve što se tiče registra, ono što je uredbom i pravilnikom propisano da mora biti u registru, to je svima i javno će biti dostupno, koliko znam i danas je to svima javno dostupno. To što je neki dio sudionika nije ažurno ažurira pravilnik to je ono što ćemo sa onim zakonima doslovno ih natjerati da to rade ažurno a ne da, sa nekom … [[Govornik se ne razumije.]] A što se tiče deokmisije, tu ćemo jednostavno propisivati druge propise koji se odnose na dekomisiju, odnosno, na zbrinjavanje te vrste otpada, elektroničkog ili već koje je, znači to će biti tretirano zakonima koji se s time bave, to je Zakon o otpadu i svi ostali zakoni. Znači ne vidimo tu neki problem oko toga, kako se to sve ima zbroje. Znači vi danas kada skinete običan luster u svome stanju, zna se postupak kako se ti isti mora zbrinuti, tako će to vrijediti i za postrojenja koja su elektronička postrojenja.
Zahvaljujem. Sada ću pitati izvjestitelje odbora želi li uzeti riječ. Kolega Sinčić, izvolite, predsjednik Odbora za zaštitu okoliša i prirode.
Hvala vam predsjedavajući, Odbor za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskog sabora raspravio je na 38. sjednici ovaj zakon u svojstvu zainteresiranog radnog tijela. U predloženom konačnom prijedlogu zakona, kao što je rečeno, izvršeno je niz izmjena u odnosu na prvo čitanje, te je između ostalog priključna snaga proizvodnih postrojenja koje mogu koristiti poticanje, zajamčenom otkupnom cijenom, povećana sa dosadanjih 30 kilovata, na 500 kilovata. Također propisana je obaveza plaćanja naknada za članove eko bilančne grupe, čija priključna snaga proizvodnog postrojenja prelazi 50 kilovata. Definira se nova kategorija krajnjih kupaca, el. energije, korisnik postrojenja za samu opskrbu. Također je sustav sukladno kojem će kućanstva biti mogućnost i energiju iz vlastitih postrojenja iskoristiti za vlastite potrebe odnosno, potrošnju, radi čega neće biti u sustavu obveze plaćanja PDV-a gdje se neće smatrati proizvođačem el. energije. Na to izlaganje uslijedila je rasprava, istaknuti ću neke najvažnije elemente, dakle, u raspravi je upozoren da je RH na zadnjem mjestu kada je riječ o obnovljenim izvora energije, posebice onih fotonaponskog tipa. Zatraženo je od predlagatelja dodatno tumačenje i ocjena u kojoj će mjeri izmjena ovog zakona omogućiti broja n ovih instalacija, a što je ujedno u funkciji energetske učinkovitosti. Također istaknuto je da se pitanje povećanja udjela korištenja obnovljivih izvora energije podudara sa mnogim drugim obavezama koje je RH, preuzela u sklopu Pariškog sporazuma i drugih akata. Predstavnik predlagatelja istaknuo je da sukladno važećem zakonu, odaziv za ugrađivanje ovih instalacija bio manji od očekivanog, dakle, manje od očekivanog, posebice kod fizičkih osoba kojima se instalacija postrojenja u nekom prihvatljivom roku nije isplatila. Naime, po procjenama bilo je potrebno po 15-20 g. da bi se ulaganja u jednu elektranu od 3-5 kilovata isplatilo, a za poduzetništvo taj rok je bio nešto kraći. Taj je podatak iznesen, od strane predlagatelja. Dakle, ovim izmjenama i dopunama uvodi se pojam samoopskrbe kao što smo rekli, te predlagatelj smatra da će se povećati broj korisnika, odnosno, br. instalacija i da je to glavna intencija. U raspravi o povratku ulaganja dakle … [[Govornik se ne razumije.]] za ove instalacije, dakle, kao što smo spomenuli je oko 20 g. međutim, to je dakako ovisno o tehnologiji se definira taj rok. Predstavnik predlagatelja dodatno je obrazložio da je u sklopu ovih izmjena izmijenjen čl. 44. zakona kako bi se osigurala bolja isplativost ovih instalacija. Dakle, problem je bio taj što upravo ono kad bi trebao vraćati novac jedna takva instalacija, postrojenje, taman tad bi otprilike se trebalo ići u dekomisiju i kao rješenje tome, čl. 44. zakona se mijenja. Dakle, nakon provedene rasprave, odbor je većinom glasova, sa 5 glasova za, i 3 glasova suzdržan, odlučio predložio saboru donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obnovljivim izvorima energije i visoko učinkovitoj kogeneraciji. Hvala.
Drugi predsjednici odbora se ne javljaju, pa otvaram raspravu, prvi je na redu Klub zastupnika HDZ-a poštovani kolega Miro Totgergeli, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnikom kolegice i kolege. Cilj svima nama je da u RH, imamo što više izgrađenih postrojenja koja koriste obnovljive izvore energije i visokoučinkovitu kogeneraciju, a da nas istovremeno rad tih postrojenja kroz cijenu el. energiju košta što manje. Promatrajući konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obnovljivim izboranima energije i visokoučinkovitoj kogerenraciji, moramo krenuti od zatečenog stanja i uvažavati obveze koje su već preuzete. I stoga kako bi sustav poticanja bio održiv predlaže se propisati da su opskrbljivači el. energije, dužni, od operatori otkupljivati određeni udio, izražen u postupku u neto isporučenoj el. energiji, povlaštenih proizvođača, dok preostali udio od ukupne neto isporučene el. energije, povlaštenih proizvođača operator prodaje na tržištu. Prijelazni period do potpunog otvaranja tržišta planiran je u naredne 3 g. prve g. otvorilo bi se 30% tržišta, druge još 30 a razliku bi preuzeli opskrbljivači i dalje od hrota po cijeni od 0,42 kn po kilovat satu. Uređuju se pitanje prikupljanja i obračuna sredstava za isplatu poticaja, radi propisivanja mogućnosti prikupljanja novčanih sredstava za isplatu, iz prodaje izdanih jamstava, podrijetla el. energije, proizvedene u postrojenju povlaštenih proizvođača u sustavu poticaja. Propisuju se načini preuzimanja električne energije od krajnjih kupaca s vlastitom proizvodnjom ovisno o tome radi li se o krajnjem kupcu s vlastitom proizvodnjom i kategorije poduzetništvo ili kućanstvo. U odnosu na prvo čitanje u Konačnom prijedlogu dodana je izmjena, dakle, povećanje gornje granice priključne snage do koje se potiče proizvodnja električne energije iz obnovljivih izvora zajamčenom otkupnom cijenom s dosadašnjih samo 30 kilovata na 500 kilovata, s ciljem proširenja primjene na veći broj postrojenja različitih vrsta tehnologija, kako bi imalo pozitivne učinke na razvoj pojedinih tehnologija i industrija u cjelini. Podignuta je gornja granica s 30 na 50 za članove eko-bilančne grupe koji nisu dužni plaćati naknadu, definiran je korisnik postrojenja za samoopskrbu, dakle kućanstvo je korisnik postrojenja za samoopskrbu ukoliko u kalendarskoj godini potroši više ili jednako od električne energije koju je isporučio u mrežu. Cilj je da se onima koji za opskrbu svog kućanstva koriste proizvedenu energiju omogući da tijekom kalendarske godine poravnaju bilancu. Intencija je da se poveća broj instalacija kod krajnjeg kupca iz kategorije kućanstvo, a bez povećanja sredstava za isplatu poticaja i da je to u funkciji povećanja energetske učinkovitosti. U cilju što efikasnijeg Konačnog prijedloga Zakona i u cilju smanjenja obveze plaćanje naknade za određene kategorije poduzetnika, Klub HDZ-a podnio je nekoliko amandmana. Prvim amandmanom predlažemo izmijene, omogućiti se primjena Zakona na sve države uključujući i države energetske zajednice izuzev Republike Hrvatske, ili država članica Europske unije. Drugim i trećim amandmanom predlaže se uređenje sustava naknade za obnovljive izvore energije i kogeneracije na način da se izmjena ovog članka za određene kategorije poduzetnika propisuje mogućnost plaćanja navedene naknade u iznosu manjem od visine utvrđene za ostale kategorije obveznika plaćanja naknade, a naravno sve u skladu sa važećim pravilima o državnim potporama za zaštitu okoliša i energije. Četvrtim amandmanom samo se određuje da Pravilnik o korištenju obnovljivih izvora energije i kogeneracije koji je važeći, ostaje na snazi do novog Pravilnika. Peti amandman je vezan uz izričaj da se umjesto riječi od trenutka, stavi od dana, a šesti amandman, predložene su izmjene produljenje roka za donošenje Uredbe o udjelu električne energije povlaštenih proizvođača koji su dužni otkupljivati opskrbljivače po reguliranoj otkupnoj cijeni obzirom je izvjesno da se prvotno određeni rok, 15. prosinca 2018., iz objektivnih razloga neće moći ispoštovati. Nadalje, budući se izmijenjenim člankom 43., propisuje da će se pitanja utvrđivanja i plaćanja umanjene visine naknade za obnovljive izvore energije i kogeneracije, urediti Uredbom Vlade Republike Hrvatske na prijedlog Ministarstva, ovim amandmanom predlaže se propisati rok za donošenje iste Uredbe. Evo uz ove amandmane koje je Klub HDZ-a podnio, naravno da će podržat ovaj Prijedlog Zakona. Hvala vam.
Drugi Klub je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Slaven Dobrović. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Pozdravljam predstavnike Ministarstva i naravno sve kolegice i kolege. Dakle, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o obnovljiva izvorima energije i visokoučinkovitoj kogeneraciji. Zašto je važno ovo pitanje, dakle obnovljivih izvora energije i naravno visokoučinske energetike? Moramo naći odgovor, dakle, mislim da je važan da si svi to skupa posvijestimo, to je povezano sa vrlo ozbiljnim evidencijama koje opažamo u okolišu. Dakle, energetska politika doživljava promjene upravno na temelju snažnih evidencija koje imamo, dakle, ja ću spomenuti samo problem globalnog zatopljavanja, koji je uočen kao možda dominantni ili primarni problem okoliša današnjice, pogledajte kako se mijenjaju koncentracije stakleničkih plinova, dakle, nezaustavljivo rastu, ugljični dioksid, oni su sa 280 predindustrijskog doba, danas prelaze 400, i unatoč naporima koji se ulažu već preko 30 godina, taj porast je nezaustavljiv. Nije to jedini plin, postoji metan, dušični oksidul, postoje razni drugi spojevi, međutim pitanje je ugljičnog dioksida, je dominantno povezano uz veliku neravnotežu potrošnje fosilnih goriva i naravno da je energetika tu dominantni čimbenik. Dakle, energetski sektor je primarni kontributor emisija stakleničkih plinova i zato mi govorimo o obnovljivim izvorima energije, zato postoje politike koje idu za tim da mijenjaju energetsku strukturu. Iako se sada svedemo na Europu, dakle mi smo članica Europske unije, mi smo dugo pretendenti bili, slijedimo politike, prva je donesena, prva značajnija 2007., dakle Europska strategija 2020 sa poznatim ciljevima 20-20-20, dakle oni su obvezali do 2020., dakle govorimo o poziciji 2007. do 2009., do 2020.-te je trebalo povećati udio obnovljivih izvora energije na 20%, smanjiti emisije ugljičnog dioksida iz energetskog sektora za 20% i podići efikasnost energetskog sektora za 20%. Onda je brzo 2014. došla politika Strategija 2030, tu su brojke postrožene, pa se do 2030. treba smanjiti 40% emisije ugljičnog dioksida za minimalno 27% smanjen, povećati, postići udio obnovljivih izvora energije, isto tako 27% minimalno, najmanje povećanje energetske učinkovitosti. Danas govorimo o tzv. … [[Govornik se ne razumije.]] 2050. to su smjernice i razmatraju se brojke od 80-95% smanjenja emisija stakleničkih plinova iz energetskog sektora u odnosu na 1990. Dakle, to su vrlo ozbiljne brojke, ako netko misli da je 2050. daleko, onda pogledajte prema djeci koja dolaze, njima to nije daleko, njima je to blizu, a mi smo danas odgovorni da provodimo politike na način, da oni imaju jednake prilike živjeti, razvijati se kao i mi danas. Dakle, to su razlozi zbog kojih govorim o ovim temama i zbog kojih ističemo nuždu da se energetski sektor mijenja. Mi proizvodimo, naravno energije i možemo pričati o primarnoj energiji, ali kada govorimo o energetskom sustavu, mislimo na el. energiju, proizvodnju el. energije i svaka zemlja ima svoju strukturu. Poznato je da je Hrvatska bogata hidroenergijom i zbog toga u principu nema problema, kao što i imaju neki drugi što se tiče pojedinih ciljeva. Međutim, to je možda i razlogom zašto Hrvatska zaostaje, pa kada se isključe te velike hidroelektrane koje su građene prije 30, 50, 60 g. ili 100 imamo najstarije hidroelektrane koje su preko 100 g. starosti. Dakle, mi smo na … [[Govornik se ne razumije.]] ne znam, to znaju ljudi iz HEP-a da je 110 g. dakle, mi zbilja imamo ogromnu tradiciju i malo poslije Niagare i kod na se vrtila turbina. Međutim, šta smo mi napravili sada u tranziciji? Vrlo malo i svega 12,68% energije mimo velikih hidroelektrana je proizvedeno iz obnovljivih izvora energije, solarna, vjetro itd. To je malo. Dakle, i promjene su naše prespore, međutim, drugi problem naš je što kada se pogleda struktura tih obnovljivima, onda je velika većina se odnosi na vjetroenergiju, 63% svega 4% na solarnu energiju. I kada netko gleda naš položaj, onda će netko reći tu je netko lud. Dakle, potpuno je ludo da je u Hrvatskoj, proizvedeno svega 65,5 gigawat sati el. energije fotonaponskih izvora, to je tek 0,51% el. energije proizvedeno u Hrvatskoj, odnosno, 0,05% energije iz sunca u Europi generirane. Možda je zgodna usporedba, po glavi stanovnika, mi svega imamo 14 kilovat sati fotonaposnkih po čovjeku, po jedinicu, dakle, po građaninu, dok su zemlje u okruženju, recimo Slovenci, koja su sjeverna zemlja, oni imaju gotovo 10 puta više. Talijani, Grci, imaju 25, ne posto 25 puta više. Dakle, mi imamo debelo zaostajanje ustvari ta statistika je legitimacija loših politika. Mi smo vodili lošu energetsku politiku. To je definitivno se možemo podvući, u redu, ne moramo sada po tome jahati, međutim, kako ćemo se mi mijenjati da li ovaj zakon predviđa dovoljno brze, omogućuje promjene ili ne, po i našem sudu u Klubu Mosta, jer mi smo i dali naš prijedlog, mi smatramo da bi se moglo dati puno više, da bi se moglo omogućiti puno veća i snažnija promjena, odnosno, da građani koji su zainteresirani ne samo građani nego i mali poduzetnici, dakle, koji su zainteresirani da svoj novac ulože u obnovljive izvore energije, na svom krovu, to mogu činiti na način da je povrat investicije brži. Međutim, njima se to limitira, naravno kao ne jako, ali se ipak limitira, jer ako se obračunske razdoblja prilagođavaju na ovaj ili na onaj način, onda to ima izravne reperkusije na brzinu povrata investicija. Ja mislim da je naša strategija, evo sada je bila u raspravi zelena knjiga, ona je kao predviđa veliki porast obnovljivih izvora energije, pa je to 3000 megawata do 2030. međutim, to je za Hrvatsku preslabo. To je definitivno preslabo, jer se o tome razmatra kao da je to neka velika elektrana koju ćemo mi sada 10 g. graditi. Pa ljudi, samo dajte građanima, dakle, mi imamo stotine tisuće građana koji su spremni uložiti 10, 20 tisuća kn staviti to na svoj krov i u razumnim odnosima reguliranima sa opskrbljivačem od toga imati neku korist. Dakle, oni rade veliku korist državi, zato što joj pomažu u ispunjavanu ciljeva. Dakle, mi imamo ozbiljne obveze, dakle, Pariški sporazum i kažem do 2050. to će biti ogromno smanjenje emisije stakleničkih plinova u odnosu na '90. g. to se ne može bez aktivnijeg angažmana po pitanju povećanja udjela obnovljivih izvora energije. Da, dobro, mi smo dali amandman kojim mijenjamo odredbu mjesečne regulacije kako to stoji u zakonu i predlažemo da to bude godišnja razina. To je posebno važno za fotonaponske sustave, jer jasno je da će kroz ljetne mjesece ljudi imati viškove energije i oni će to isporučivati. Taj višak se predstavlja kao problem za opskrbljivače, on u jednoj mjeri i jest problem međutim smjer razvoja energetskog sustava mora ići u tom smjeru da povećava kapacitete apsorpcije te energije. Dakle, reverzibilne hidroelektrane ne moraju biti ogromne jedinice, mogu biti manje snage. Dakle, mi imamo jako povoljan geografski položaj, velike visinske razlike, pogledajmo šta rade Austrijanci dakle sa viškovima energije, od toga izuzetno profitiraju i nema nikakvog razloga ne na čini kod nas. Dakle to ne smije biti razlog ograničenja da evo, ne možemo dopustiti više od 7, 8, 10, 12% energije dakle proizvedene na ovaj način jer kao destabilizira mrežu. Važan segment je i to što ljudi, građani, korisnici, potrošači koji postaju potrošači odmah peglaju odnosno pokrivaju dio svojih potreba, znamo da su danas vršne potrošnje upravo postale ljeti jer zbog klimnu jedinicu ima praktičku svaka kuća i to se poklapa jedno s drugim, dakle mi bi morali omogućiti bitno brži porat ovakvih jedinica, ovaj zakon to omogućava na dovoljno dobroj razini. I na koncu ovi podzakonski akti, ja se nadam da će se oni donijeti brzo, dakle u jednom kratkom roku jer zakon i ovo dobro što se ovdje nudi se neće provoditi bez da se oni donesu i brzo reguliraju ta pitanja koja se moraju regulirati. Evo, dakle zahvaljujem se na pažnji i doviđenja.
Hvala i vama. Idemo sad na pojedinačne rasprave, prvi je kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Govorimo o vrlo bitnom zakonu koji bi morao donijeti našim građanima dobrobit međutim činjenica je da ili nema se interes da se koristi prirodna dobra koja imamo i da mikrosolarne energije da se našim građanima posluži i kao ukidanje monopola po pitanju energetike jer znamo da kad bi mikrosolare postavljali a ne vjetroparkove koji su i interesu bili stranim investitorima koji izvlače milijardu i pol kuna godišnje dobiti, da smo taj novac uložili u mikrosolare, danas bi imali neovisne obitelji i ne bi imali monopol na tržištu određenih grupacija koje izvlače novac iz RH, to je bilo doneseno za vrijeme ministra Vrdoljaka, još jednom ću ponoviti za vrijeme ministar Vrdoljaka u Vladi Zorana Milanovića, na zadnjoj sjednici je provučeno kao socijalna mjera, kao socijalna mjera a u biti milijardu i pol kuna plaćamo iz džepova građana koji odlaze stranim investitorima ili tko zna kome na štetu naših građana. Hrvatska je bogata zemlja, imamo sunčanih dana u izobilju a imamo evo kako je kolega Dobrović kazao, minimalno ili skoro malo ili jednostavno u promilima se može mjeriti mikosolare i solare kojima koristimo Sunčevu energiju. Cilj j tu jasan bio, cilj je jasan, pogodovati monopolistima, lobiji su odradili taj posao pa imamo brojne vjetroparkove kao obnovljive izvore energije a da niti jedan dio u tom vjetroparku na vjetrenjačama nije iz RH. Sve je uvozno dok mikrosolari koje je MOST nezavisnih lista dao, znači postavljanje mikrosolara na krovove naših kuća, obiteljskih kuća, opet ću ponoviti, znamo da pola milijarde kuna lokalna, regionalna i državna samouprava daje, subvencionira ogrjev siromašnim, socijalno ugroženim naših obiteljima, da se to uloži godišnje, mogli bi oko 8000 čini mi se, 9000 napraviti mikrosolara od 5 kW na kuće i krovove naših socijalno ugroženih ljudi. Na taj način svaki dio bi potakli gospodarstvo, potakli bi zapošljavanje, potakli bi gradnju jer svaki dio mikrosolara se može napraviti u RH i na taj način bi u biti poraslo i investiranje i stvarali bi neovisne obitelji da bi bio monopol određenih skupina nad, ne bi bio monopol skupina nad energetikom međutim činjenica je da to nije bio niti je interes da se to na taj način napravi jer da je bio interes, ne bi se pod socijalnim kriterijem provukla subvencija koju je napravio ministar Vrdoljak pa ... [[Govornik se ne razumije.]] poslije toga guranje štetnih termoelektrana na području i Neretve, dal' Ploča, kasnije na području cetinskog kraja, Peruče, koje bi i ubiti bile samo štetne za naše građane i trebali bi plaćati skuplju struju s tim da bi i bile kao štetne za okoliš. Kad govorimo o ovom zakonu, onda bi bilo dobro spomenuti i pitanje postaviti vama uvaženi tajniče, šta je sa energetskom obnovom obiteljskih kuća znači ono šta je dopušteno iz EU, ne koristimo 30 milijuna eura, nisu raspisani natječaji, 30 milijuna eura što znači 228 milijuna kuna, negdje je to 230 milijuna kuna, zbog čega se to ne napravi jer znamo ako zaštitimo, to je obnova krova, to je fasada, to su peć na palete i brojne druge zaštite kuća, stanova, a tim samim, tim sredstvima da ste raspisali te natječaje, a možete, najavili ste da će to napraviti u 6 mj. a vi to možete već sad, znam da su izbori euro parlamentarni ali sad je zima, već to sad možete napraviti i taj novac od 230 milijuna kuna iskoristiti. Ne vidim niti jedan razlog zbog čega nisu raspisani i ti natječaji. Još jednom ponavljam da treba iskoristiti naše znači, bogatstvo, a to je sunce, znači imamo, znači pelat, znači možemo drvo, a ne da bude drvo isključivo izvoz u balvanima, a da drugi imaju dobit, drugim državama se stvara dodatna vrijednost i da nama kasnije tu dobit vraćaju. Smatram da imamo brojne potencijale, a najbitnija mi je neovisna obitelj. Ponavljam, milijardu i pol kuna plaćamo subvenciju vjetroelektrane, za vjetar, subvencioniramo kao obnovljivi izvor energije strancima, za 3-4 godine taj novac da smo taj novac uložili u solarnu energiju, od toga moramo mijenjati politiku, na svakom kućanstvu u RH mogli smo napraviti mikro solarij i na Ustanovama. Znači, radi se o ogromnim iznosima, znači, u 4 godine, to je oko 6 milijardi kuna, ogroman iznos odlazi u strane džepove i nepovratno se ulaže u druge države, a ne ulaže se u RH taj novac, na štetu naših građana, poglavito ovim siromašnim krajevima jer svi građani plaćaju tu subvenciju, taj, ovaj subvencionirani dio obnovljivih izvora. Još jednom, Most nezavisnih lista je dao Zakon u proceduru, čak smo tili prikazati u Saboru da vidimo film točno kako je to, kolike su uštede, koliko bi to značilo za moju Dalmaciju, za cijelu RH. Pa u Finskoj imamo više solarnih, mikro solara, postavljeno nego u RH, a neusporedivo je više sunčanih dana u nas, na našem području, nego u tome dijelu. Molim vas, pogledajte taj Zakon, ako vam je neugodno što smo mi to predložili, prepišite ga uvaženi tajniče, predložite ga i riješimo taj problem za dobrobit naših građana, otvorimo ovu mogućnost našim građanima, jer stvaramo neovisne obitelji. Imati ćemo na stotine tisuća proizvođača energije, a to će biti naše obitelji, nećemo imati monopol pojedinaca. Uredimo to zakonodavstvom, da opskrbljivači mogu to distribuirati na najbolji način. Time bi riješili i socijalne probleme ako bi metili ljudima koje ovaj financiramo ogrjev i riješili bi, znači, ne bi više bilo monopola, nego bi imali puno bogatije obitelji koje bi proizvodile električnu energiju na svojim objektima, to je ono minimalno što moramo napraviti prema našim građanima i to je naša obaveza, ali imamo bogatstvo što imamo veliki broj u godini sunčanih dana i smatram da je to minimum minimuma, imamo ljude koji proizvode sve dijelove za solare, imamo ljude koji to znaju postavljati, to će povećati broj zaposlenih uz ovaj dio gdje ćemo stvoriti neovisne obitelji i neće biti monopola nad energetikom, a poglavito pogodovanja interesnih skupina u koje su zakonodavstvo pomogli da subvencije odlaze u strane države i tko zna na koji način. Znači, na ovaj način, ugradnjom mikro solara, Zakonom o mikrosalarima potičemo proizvodnju svakog mikro solara, postavljanjem mikro solara stvaramo neovisne obitelji i manje siromašne obitelji. Smatram da taj Zakona kojega je, evo, tada zabranili da ga prikažemo, a imamo tehniku kroz film koji smo napravili, imamo tehniku u Saboru, smatramo ako je vama neugodno što je to predložio Most nezavisnih lista, slobodno ga vi prepišite i vi ga potpišite uvaženi tajniče vi ili ministar, premijer, neka bude premijer, izbori su Europarlamentarni, al napravimo to u korist građana, a ne u korist stranih investitora da subvencioniramo u milijardama kuna, ono što se izvlači vanka, novac koji odlazi vanka, on nepovratno investira se u drugim državama, tamo gdje se investira, naši mladi odlaze. Pomozimo našim obiteljima, ojačajmo naše obitelji, ojačajmo naš energetski sustav. Recimo dosta monopolistima i dosta interesnim skupinama koji nam isisavaju, krvopijama koji isisavaju novac iz RH i investiraju u druge zemlje. Hvala lijepo.
Imamo 5 replika. Prva je na redu poštovana kolegica Vranješ, izvolite.
Zahvaljujem poštovani kolega Bulj, pošto ste jako aktivni na ovoj temi i spominjete svoj prijedlog Zakona o mikrosolarima, evo ja obećajem i da ću ga proučiti i pogledati, mislim da je to jako važna tema, al ja volim kad naši građani znaju koja je tema ovog Zakona, znači danas imamo Izmjene i dopune Zakona o obnovljivim izvorima energije, visokoučinkovitoj kogeneraciji, pa molim pošto mi sigurno ovdje znamo taj pojam pošto raspravljamo po ovoj točci, da našim građanima objasnite koji je to postupak kogeneracija, koje vrste energije se u tom postupku proizvode.
Odgovor, izvolite.
Pa znam vi ciljano hoćete reći da ja imam srednju školu, da ja o tome ništa ne znam, da ja… [[Govornik se ne razumije]] znati šta govorim, a … [[Govornik se ne razumije]] je isto imao srednju školu. Vaši se kolege rugaju sa pastirima, vi ovdje ispitivate, šta ste vi ovdje nastavnica, da ja vama pojašnjavam o čemu se radi. Radi se o Zakonu o mikrosolarima gdje vi u Dalmaciji, gdje vam je otac načelnik, čini mi se, može puno pomoći svojim građanima da ima taj Zakon da se postavi na općinu zgrade vaše, odakle dolazite, da budu mikrosolari. Vi cijelo vrijeme hoćete nekakao degradirati, hoćete spominjati pastira, a pastiri su naj, vaše kolege demokršćane, a pastiri su najuspješniji ljudi u RH, na krovu svijeta, na krovu su svijeta, a mi smo milijardu i pol kuna, draga moja gospođo, Vrdoljak je dozvolio, ministar, milijardu i pol kuna da godišnje dajemo subvencije na vjetroelektrane umjesto da smo ulagali u mikrosolare i naši ljudi bi to proizvodili. Šta bi ja sada pričati vama [[Upadica: Hvala]] o štetnom projektu termoelektrane Peruča koja je [[Upadica: Hvala kolega Bulj]]
Povreda Poslovnika kolegica Vranješ, izvolite.
Poštovani predsjedniče, smatram da je povrijeđen čl. 238. jel nikako ne želim nikoga vrijeđati. Solarne panele osobno koristimo i mislim da su jako dobri i jako važni, zabrinutost zbog izgradnje termoelektrane u našem susjedu smo i te kako istakli, ali smatram da je važno da naši građani znaju koji je danas prijedlog zakona, a ne smatram da je ikakvo ponižavanje da pitam osobu odnosno zastupnika koji raspravlja o nekoj temi da objasni osnovi vrlo jednostavni pojam [[Upadica: Hvala.]] koji se nalazi u samom [[Upadica: Hvala vam, kolegice Vranješ.]] prijedlogu zakona.
Dakle ovako, prvo nije bio povrijeđen Poslovnik od strane kolege Bulja, ali isto tako ne mislim ni da je kolegica Vranješ vas uvrijedila time što je pitala da pojasnite vaše stavove. Tako da molim vas da i o tome vodimo računa. Molim? Nemojte dobacivat kolega Bulj, zaista nije bilo nikakve uvrede pitala vas je kolegica Vranješ da pojasnite svoj stav, kako ste vi to doživjeli, to je vaš problem, ali ne mogu zbog toga bilo kakvu opomenu izricat nit je bilo bilo šta sporno. Kao što niste ni vi povrijedili Poslovnik. Kolega Dobrović, izvolite.
Hvala lijepo, poštovani kolega Bulj vi ste spominjali poticaje, dakle energetsko siromaštvo i vi vjerojatno znate da Hrvatska godišnje plaća, dakle za suzbijanje energetskog siromaštva 200 miliona kuna, za obične račune za struju putem vaučera. Što mislite da slučajno se odabere drugi model, a to je recimo pomoć na način da im se da oruđe a to je fotosolarni panel od prilike 10.000 jedinica bi se dalo platiti tim novcem godišnje i u nekoliko godina riješiti potpuno taj problem šta vi mislite o takvom jednom modelu koji se očito nije prepoznat u vladajućoj administraciji. Hvala.
Hvala, odgovor na repliku, izvolte kolega Bulj.
E to je kolega Dobrović rješenje i to ste vi i kolega Ante Čikotić svi koji ste radili oko zakona kojega smo mi ponudili kao rješenje, to je rješenje problema. 200 milijona kuna daje subvencionira se samo siromašne naše obitelji, socijalno ugrožene, na taj način bi riješili 9 miliona, a kad kažemo kolko lokalne samouprave, 9.000 ljudi, kolko lokalna samouprava sufinancira ogrjev drvo je li u ne znam čemu tu se doda bar toliko. Znači 20.000 domaćinstva bi riješili u jednoj godini a postavljanjem ovi solara, što znači fotopanela, znači šta bi riješilo, ne samo da ti ljudi ne bi više bili socijalno ugroženi nego bili socijalno neovisni energetski, a to bi potaklo i razvoj, nova radna mjesta, ulaganja, a jel svaki dio fotopanela može se proizvest u RH i to je onaj pokretač razvoja RH na prirodnom bogatstvu i sposobnostima naših tvrtki da rade, postavljaju [[Upadica: Hval.]] Hvala.
…/nerazumljivo/… kolega Bulj. Slijedeća replika kolega Tomislav Panenić.
Hvala lijepo, poštovani kolega Bulj, evo htjeo bih i vaše mišljenje o tome što je zapravo i državni tajnik naveo da evo sad imamo trećeg ministra koji se bavi energetikom nakon Vrdoljaka koji je svojim postupcima unazadio zapravo cijeli sustav obnovljivih izvora energije, vidimo da rješenja se neka pokušavaju naći. Kolko ministara treba da bi se popravila ta šteta koja je napravljena, dobro kolko evo normalan hrvatski građanin može razumjet između tih raznih nazivlja koja su vrlo teška za razumjet ali na osjeti na svoje računu kada dobije ona stavka naknade za obnovljivu energiju koju mora platiti. Da li njega zanima naziv ovoga zakona, njega prvenstveno zanima tko je doveo do toga stanja da je on u takvoj situaciji i da očekuje i ja želim u tome i dobiti nešto. Ne samo da uplaćujem, da uplaćujem nekih tvrtkama koje su izvana koje su imale političku protekciju, nego želim sudjelovati i imati korist ja i moja obitelj i moje gospodarstvo na kojem djelujem.
Izvolite kolega Bulj.
Pa naravno da je odluka tadašnjeg ministra Vrdoljaka najviše opalila po džepu najugroženiji sloj to znači naše građane koji plaćaju račune, jer vjetroparkovi se subvencioniraju u najvećem mogućem iznosu kao obnovljivi izvor, a taj novac u biti odlazi u strane ruke. Niti jedan dio na vjetroparkovima na vjetrenjačama nije iz RH, dok taj iznos da smo usmjerili za obnovljive izvore bilo bi, za obnovljive izvore tj. mikrosolare bilo bi to rješenje pravo. I to ne može ispraviti nitko to je milijardu i po kuna godišnje po džepu naših građa, milijardu i po kuna, on će reć ne to je iz proračuna, a u proračun uplaćuju naši građani to znači milijardu i po kuna stranim investitorima godišnje odlazi u džepove. Zamislite da je taj novac još uložen u gradnju mikrosolara umjesto da dajemo subvenciju tim stranim strancima koji ko zna gdje ulažu.
Hvala vam. Slijedeća replika Sonja Čikotić, izvolite.
Poštovani kolega Bulj, pažljivo sam vas slušala u izlaganju i moram vas upitati jednu stvar. Koliko u Dalmatinskoj zagori, koliko u vašem kraju ste vidjeli mikrosolara na krovovima kuća kada znamo da svega, temeljem prethodnog zakona, jer danas raspravljamo samo o izmjenama i dopunama, zapravo samo 115 osoba u cijeloj RH koristi poticaje iz obnovljivih izvora energije, sve ostale poticaje od tih milijardu i po što kažete dobili su tvrtke dobili su oni koji kažu milijarde odoše u vjetar. Hvala.
Hvala vam. Kolega Bulj izvolte, odgovor.
Hvala lijepo, ja ću odmah kazati da vrlo malo, nema mikrosolara uopće il solarnih panela, jedan moj kolega suborac je na radio, znači imao je namjeru napravit objekat gdje bi bila znači hladnjača za otkup voća. Postavio je 30 kW solarne panele i ima već 6,7 godina ne može dobiti nikako dozvolu, čovjek je 100% invalid Domovinskog rata, bori se za svoju obitelj, nikako nije mogao upast u tu kvotu, dok upadali su naravno tu su davali Todoriću kad im je davao škrinju onu škrinju Ledo, kad je davao Vrdoljaku ledovu škrinju s kojom se hvalio. Tada je se dobivale Todorić i ta ekipa na koju se oni sad pozivaju. A taj čovjek koji je ugradio znači svojim novcem bez ikakvih subvencija nikako ne može dobiti za tih 30 kW upasti u tu kvotu. Znači i ono što je bilo pogodovalo se interesnim skupinama na štetu opet građana i pojedinaca i to su ogromne štete za te ljude [[Upadica: Hvala vam kolega Bulj.]] a ne mogu dobit …/nerazumljivo/…
Posljednja replika na vaše izlaganje, kolega Ante Pranić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Kolega Bulj, pa sramotan je podatak da samo 0,5% od ukupne proizvedene energije otpada na energiju iz solara. Još poražavajuća je činjenica za našu Dalmaciju da postoje i regionalna razvojna, energetska agencija sjeverozapadne hrvatske, neka postoji, dapače, smatram da dobro radi posao. A zamislite Dalmacija tako nešto nema. Predlagali smo konkretno i našem županu Splitsko-dalmatinske županije da sjednu 4 župana, 4 najsunčanije županije, da se napravi jedna takva energetska agencija s područja Dalmacije. Konkretno mi u Vrgorcu radimo jednu studiju prebacivanja kompletnog vodoopskrbnog sustava na solarne panele, znači na obnovljive izvore električni energije jer svi znamo jedan problem Dalmatinske zagore zbog konfiguracije terena da na cijenu električne energije, da na cijenu vode najviše utječe i cijena upravo električne energije zbog niza prepumpavanja i preko 50% zapravo utječe. I osmislili smo jedan drugi koncept solar city a nadm se da će nas drugi pratiti, odnosno nadam se da će se pronaći nacionalna sredstva, da bi mogli replicirati za takve neke projekte.
Hvala vam. Odgovor na repliku, izvolite kolega Bulj.
Pa naravno da da, naše čelnike u Dalmaciji, naše župane to ne interesira jer oni biti će misle da mi nemamo uopće sunca, da je to nama nebitno. Njima je puno bitnije su koncesije pomorskoga dobra, kako utržiti, kako koalirati, kako dodijeliti svom koalicijskom partneru Bene, kako dodijeliti plažu Zlatni rat, kako izvući novac iz džepe, kako takvu cijelu obalu ... [[Govornik se ne razumije.]] Njih ne briga da li naši građani ili vi koji plaćate kao lokalni čelnik, lokalna samouprava ili moja puno skuplju vodu zbog toga što imamo problema sa bazenima koji moraju pumpati vodu, koji moramo energiju za to trošiti. Njih ne briga što je puno skuplja voda kod nas nego negdje drugo. Briga njih za Dalmaciju. Oni samo koriste pomorska dobra i koncesije kako staviti u džep, zbog toga nemamo mi nikakvu dolje ni agenciju, niti koga briga za energetiku niti za solarnu, mikro solarima, za obiteljima i puno im je bitnije da su ljudi ovisni o njima i da im godišnje daju 500 kuna da glasaju za njih kao za ogrjev. I tako stvaraju ljude ovisne ... [[Govornik se ne razumije.]] njima nije to interes. Hvala.
Hvala vam gospodine Bulj, hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeći je kolega Ivan Lovrinović. Izvolite kolega Lovrinović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ovo je ozbiljna tema koju danas govorimo znači o obnovljivim izvorima energije. Odmah ću na početku reći da se stranka Promijenimo Hrvatsku zalaže za demokratizaciju proizvodnje energije, naš Odbor za energetiku u kojem sjede istaknuti stručnjaci kako za ugljikovodike, hidroenergiju, znači i ostale izvore, obnovljive izvore energije, smatraju da treba demokratizirati proizvodnju električne energije. I je li to omogućuje sadašnji zakon. Odmah možemo reći neki su mali pomaci podignuti, međutim to nije demokratizacija, to je samo stvaranje privida da se nešto događa odnosno davanje lažne nade građanima da će moći biti samodostatni proizvođači električne energije za svoje potrebe pa čak i viška energije. O čemu se ovdje radi? Prema jednom istraživanju koje se završava u 10 godina oko 18 milijardi kuna uložit će se, uloženo je već i uložiti će se, isplatiti privatnim proizvođačima vjetroelektrične energije ajmo tako reći i vjetroturbina. Ovo je tipičan primjer, a već je o njemu netko govorio, jedno dva diskutanta prije mene kako se privatiziralo područje proizvodnje električne energije i ono narušava demokratizaciju za koju se mi zalažemo. A poštovani kolegice i kolege, poštovani građani koji nas pratite, vi dobro znate prije koliko godina je određena skupina bliska politici zauzela silna ona brda po Dalmaciji kada se vozite i čije su to vjetroelektrane. Ma nisu to samo vjetroelektrane Kineza, Španjolaca, one su dobrim dijelom naših ljudi koji su bili izvrsno povezani sa političkim strukturama i još su danas. I današnja Vlada ova koalicijska Vlada, njen jedini zadatak je da čuva tako stečene interese i da jednostavno čuva taj kartel koji nas odnosno košta svake godine. Vi znate da mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku ne volimo pričati priče, ne volimo praviti scene, mi govorimo argumentima i mi jednostavno nudimo rješenja. Ima li uporišta za ovo što ja govorim, jer ovo su vrlo teške izjave? Vidite, proizvodnja megavata iz ove vjetroelektrana, odnosno obnovljivih izvora košta nas porezne obveznike oko 860 kuna, znači ona se potiče dok proizvodnja megavat električne energije HEP-ova košta oko 300 kuna. E sad ja vas pitam i da još zaključim priču, znači da financijski kažem, zahtjeva da ministarstvo podnese ovom Saboru konačno izvještaj točno koliko se isplaćuje proizvođačima vjetroelektrana, ovoga, onoga, da imamo konkretan, konkretnu preciznu sliku što se događa. Zašto? Jer je dobit proizvođača prije svega električne energije iz vjetroelektrana ona je skoro identična dobiti koju ostvari HEP a on tri puta više proizvede električne energije. Pazite, ovo su opasne priče, ne da su opasne nego izazivaju pažnju. Pa zašto nas netko nije ubacio u tu skupinu da i mi budemo dioničari vjetroelektrana recimo? Pa zašto nije? Ali to je područje već zauzeto, tamo ne možete doći. Mi možemo montirati samo na svoje kuće ili vikendice i Bog te veselio, ovo drugo je zauzeto. No, stranka Promijenimo Hrvatsku nudi rješenje, odnosno pravi koncept. Koji je to koncept? Vidite nama se ljudi iseljavaju iz ruralnih krajeva, pa to su upravo Slavonija, Dalmacija, otoci. Koje je rješenje tamo? Naše rješenje je da od seljaka, poljoprivrednika, OPG-a i svih onih koji imaju zemlju i žele raditi da u isto vrijeme proizvode hranu a s druge strane energiju. Ovaj zakon njima dopušta da proizvedu za svoje potrebe i maloprije državni tajnik kaže, ako više proizvedu, pa budu u mreži onda će ih destimulirati praktični. Znači što vi u prijevodu šaljete poruku? Ako smo u stanju, ako je čovjek na otoku u Slavoniji, u stanju proizvesti toliko i toliko el. energije više da mi od njega uzimamo, da ne uvozimo, da unutar, vi ćete njega kazniti, zašto? Zato da se može uvoziti, zato da oni koji su zaposlili teren mogu to napraviti. Ma možete vi mahati glavom koliko hoćete ali tu politiku gledamo 27 g. Tako su nam rekli pustite strane banke u Hrvatskoj, da nas gule kamatama. Pustite telekomoperatere, imaju najviše cijene impulsa. Pustite ove da proizvedu vjetroenergiju, oni nas gule najskupljim subvencijama koje mi moramo davati. Pa dosta je te politike stranka Promijenimo Hrvatsku, kada preuzme dio odgovornosti za vođenje nove vlade, politike, odmah ćemo preispitati sve te ugovore i dovesti konačno ovaj sektor energetike u red. Dakle, mi ne želimo se nabacivati kamenjem po ovom zakonu, mi nudimo rješenja. Vidite vratimo seljaka, OPG, da proizvodi hranu i energiju. Znači on će zarađivati iz 2 izbora, ali ova vlada njemu ne dopušta da proizvodi višak energije, zašto? Pa to je rezervirano samo za određene skupine, koje su pojedince, koji su dobro povezani sa politikom. Seljaci, OPG, ljudi koji žive u ruralnim krajevima, tu ih možemo zadržati, da ne moraju bježati iz naše zemlje, mogu se formirati, tzv. energetske zadruge, da ljudi se udružuju u proizvodnji el. energije a i topline, netko je ovdje rekao, da oporba ne zna o čemu priča, itd. nazivaju HDZ-ovci oporbe čobanima i tako. Međutim, ajmo mi još o nekim rješenjima. Mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku, mi smo strana rješenja, mi ne volimo cirkus praviti, mi smo ozbiljni ljudi i u tom smislu smo programski lideri oporbe. Koji je ključni problem ovog zakona, on ne vrijedi ništa ako vi ljudima ne riješite financijski model, kako će oni postavljati recimo solarne koje vi malo pripuštate da više proizvodite. Tko će to njima financirati? Hoće li možda banke, hoće li možda ljudi uzimati kredite uz kamate 7, 8, 10% pa nisu budale. Vi o tome ni riječi nema. To bi morao preuzeti HBOR, tu bi morali biti krediti uz pola posto, 1% najviše, na 10, 15 g. pa prema tome, ali da ih još znači sudjeluje u tome država pa postoje razni fondovi za energetsku učinkovitost itd. Ali, ne samo to, ovdje je netko maloprije rekao, ne trebaju nikakve kredite, oni su mogli biti svi isfinanirati, umjesto da je dano ovim privilegijima skupinama, koliko je do sad isplaćeno novca, to silne milijarde. Pa koliko je iz ove naše lijepe Hrvatske popljačkano i uzeto milijardi dobro je kamen na kamenu ostao i ja kao sveučilišni profesor ekonomije ne mogu sebi objasniti kako mi još uvijek uopće živimo. Ali, znam da živimo prije svega, jer svaka druga obitelj ima nekoga vani, ljudi rade 2-3 posla i muče se ljudi. Nadalje, čega još nema u zakonu? Nije riješen dobro problem reciklaže fotonaponskih ćelija, znači sve su to prostori gdje treba nešto napraviti, o tome nema dovoljno riječi. U tom kontekstu, ponavljam da se stranka Promijenimo Hrvatsku, zalaže za demokratizaciju proizvodnje el. energije. Nemojte ljudima braniti koliko će proizvoditi, potičete ih da proizvode što više. Ali, ne ti ćeš proizvesti kada pređeš 300 ili 500 kilavata ili megawata, tebe ćemo destimulirati. Zašto? Nemojte pogodovati interesnih skupinama. I sada mi odgovorite g. državni tajniče ili ministar ili vaš premjer, zašto u HERI, mandat traje 7 g.? Molim vas, ponavljam da građani čuju, zašto u HERI mandat traje 7 g. Hrvatska regulatorna energetska agencija. U uređenim pristojnim državama najviše 5 g. Pa nije li to osmišljeno da čuva interese onih prije, koji su sklopili nepovoljne ugovore za sve nas. Da užasno skupo plaćamo projekte obnovljivih izvora od kojih nas boli glava. Što sve niste i nisu napravili da nam bude gore i skuplje? Stranka Promijenimo Hrvatsku, preispitati će sve te ugovore i uvesti reda, a prije svega demokratizirati proizvodnju el. energije.
Hvala. Na vaše izlaganje imamo 1 repliku, to je kolega Ivan Kirin, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovani državni tajniče, uvaženi zastupniče Lovrinović. Mi smo '80. g. imali 50 tisuća termičkih kolektora, a u Njemačkoj su tada imali 3000. 13 g. kasnije, proizvodnja i primjena fotonaposnkih i solarnih termičkih kolektora, svrstava Hrvatsku na začelje u EU. 2016. g. Hrvatska ima instalirano 50,3 megawata fotonaposnikh postrojenja, Slovenija 259, Rumunjska 1371 2047 Češka, a Njemačka ima 41340 Zašto vam to govorim? Jer sam u vrijeme jedne vlade, nije bila HDZ-ova bio sudionik razgovora o jednostavno instaliranju jednog takvog postrojenja. Odgovor je bio da je struja koja se tu proizvede preskupa.
Hvala. Odgovor na repliku. …/Upadica Kirin se ne razumije., podaci govore da je proizvodnja iz fotonaponskih elektrana …Govornik se ne razumije.… do 50 eura a kod neobnovljivih izvora energije ovisno …Govornik isključen. Replika je bila samo, javite se za pojedinačnu raspravu, nema uopće problema, možete još. Odgovor na repliku. Možete se javiti na pojedinačnu raspravu. Izvolite.
Uvaženi kolega Kirin, ma ja ovdje ne izdvajam tko je bio je li HDZ, SDP, tko je god bio, vidimo tragove koje su ostavili razorne na energetskom području, dakle da me bolje razumijete, nemam ja tu nekih, što se kaže, posebnih razloga da ove kudim, a ove ne kudim. Međutim, ono što nisam uspio reći a evo koristim priliku, HEP, zamislite HEP, od osnutka hrvatske države nije napravio nijednu hidroelektranu, nije postavio nijednu vjetroelektranu, nije postavio nijedno ozbiljno polje solara, imao je proteklih nekoliko godina milijarde za investicije. Stranka Promijenimo Hrvatsku, mi smo izračunali da aktiviranje investicija u energetskom sektoru može podići BDP godišnje 1 do 1,5% samo to. Prema tome, ovdje trebaju odrasli ljudi kako u Saboru, tako u hrvatskoj Vladi, ovo je sve drugo igrarija ali ona igrarija koja trpa tuđe džepove i uzima iz naših.
Hvala vam. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Slijedeća je prijavljena kolegica Sonja Čikotić, izvolite kolegice.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolege iz ministarstva, poštovane kolegice i kolege. Ja bi htjela reći nekoliko stvari, znači Zakon o obnovljivim izvorima energije i kogeneraciji, on je već odavno bio na snazi, ovo su izmjene i dopune o kojima raspravljamo. Znači RH ovim zakonom neće početi koristiti obnovljive izvore energije, moramo reći međutim na koji način ih hrvatski građani podupiru do sada. Znači hrvatski građani kroz plaćanje računa za električnu energiju, izdvajaju oko milijardu i pol kuna kroz svoje troškove računa kako bi onima koji imaju ugovore o povlaštenoj prodaji električne energije se isplatio njihov poticaj. Isto tako moramo znati da jedna milijarda se isplaćuje tim istima preko regulirane otkupne cijene od opskrbljivača. mi moramo reći i zanima me da mi državni tajnik odgovori u završnom izlaganju, smatra li ministarstvo i hoće li se i kada krenuti u destimulaciju tih poticajnih cijena? Znači ti proizvođači koji imaju velike vjetroparkove, oni imaju 14 g. zajamčenu cijenu. Nijedan poduzetnik koji prodaje jabuke, kruške, ja dolazim iz Slavonije, poljoprivrednik, svake godine kad je žetva, čeka se koja će biti cijena pšenice, svake godine kada je berba grožđa, čeka se koja će biti cijena otkupna grožđa. No međutim oni koji su imali tu privilegiju da proizvode električnu energiju iz vjetroparkova, oni naprosto ne moraju se bojati tog rizika. Njima je najveći rizik u njihovom poslovanju hoće li biti vjetra na Maslenici. Zamislite taj rizik. Svako jutro se probudite i mislite hoće li ili neće biti vjetra na Maslenici. Ovim zakonom građani padaju u drugi plan, građani padaju u drugo plan jer kroz ovaj zakon nema poticaja, uz ovaj zakon nema povlaštene cijene. Sve to koristili su oni puno prije jer moramo znati da samo 115 građana koristi poticaj iz obnovljivih izvora energije. Isto me tako zanima da mi državni tajnik odgovori kroz svoje završno izlaganje je li se išlo u kontrolu kogeneracijskih postrojenja koji dobivaju poticajne cijene iz obnovljivih izvora energije jer znamo da su te cijene dosta veće onda prilikom isporuke te električne energije? Što se tiče Eu fondova, ovdje govorimo o poticanju proizvodnje električne energije, no mi se isto tako trebamo bazirati i na energetske uštede. Vaše ministarstvo ove godine nije realiziralo plan korištenja EU fondova i to za 925 milijuna kuna ste podbacili. RH je siromašnija za te potpore, RH je siromašnija za taj gospodarski rast koja su upravo ulaganja trebala osigurati a ukupno ova Vlada nije realizirala 2,7 milijardi kuna iz onoga što je sama planirala. Mene zanima razmatrate li i osobne u kontaktu sa građanima i poduzetnicima koji rade na energetskim uštedama jer su im one bitne, bitno je da onima koji sudjeluju u gospodarskom rastu RH, koji zapošljavaju, da im se smanjuju direktni troškovi. Direktni troškovi su oni koji utječu na proizvodnju određenih proizvoda, na pružanje usluga i tako. Imali smo dva raspisana natječaja, jedan se ticao energetske učinkovitosti u turizmu a drugi se ticao energetske učinkovitosti u industriji. Vaše ministarstvo je raspisalo svega 76 milijuna kuna za energetske uštede u turizmu a 20% BDP-a nam dolazi od tog istog turizma. Zanima me razmatrate li i hoćete li povećati alokaciju da svi oni koji su zapravo ispunili administrativne uvjete dobiju tu potporu jer mi dobro znamo jednu stvar, slabo i loše koristimo EU fondove. Koristimo ih slabo i loše zbog velikih administrativnih procedura. Mi smo država koja ulaže u sve tematske ciljeve, u sve mjere, izdvajamo za sve, pa tako eto raspisujemo i poziv za energetsku učinkovitost u turizmu ali samo za 76 milijuna kuna a po hotelu je moglo biti moguće prijaviti investicije od 220 do 13 milijuna kuna, pa vi izračunajte, ako je prijavilo 10 hotela po 10 milijuna kuna, što uopće nisu velike investicije, to je obnovljenih odnosno energetski učinkovitih 10 novih hotela u RH. Isto tako vi ste potakli i energetske obnove u industriji ali na koji način? Na način da ste raspisali samo jedan natječaj u vrijednosti od 114 milijuna kuna, sva ta postrojenja koja se bave prerađivačkom industrijom i svim, mogli su se grabiti za 114 milijuna kuna. Tu su bile potpore od 350000 do 20 milijuna kuna, znači ako bude deset prijavljenih to je onda opet nekih 10, 11, 12 milijuna kuna po gospodarskom subjektu, ako taj gospodarski subjekt traži maksimalni, 20 milijuna kuna, onda je to samo 5 gospodarskih subjekata. Molim vas da razmislite i da povećate omotnicu, znači jer imate na toj točci dovoljno sredstava i da svi oni koji su zapravo podnijeli prijavu, koji su prešli pragove, da im se omogući financiranje, jer nama je izuzetno bitno, nama u MOST-u, da se poduzetnicima olakšaju znači, ti direktni troškovi vezano uz proizvodnju, a svakako jedan i jesu, i veliki je udio tih energetskih troškova. Što se tiče obiteljskih kuća, one čine 40% potrošnje ukupne električne energije u Republici Hrvatskoj. Obiteljske kuće čine 65% stambenog fonda u Republici Hrvatskoj. Natječaj, da, trebala se promijeniti Direktiva. Direktiva je promijenjena. Zašto natječaj za energetsku obnovu kuća koji bi hrvatskim građanima osigurali novu fasadu, nove prozore, znači, stavljanje fotosolara na krovove, kondenzacijske bojlere, se planira tek u ljeto 2019. godine. Republika Hrvatska već 5 godina je u Europskoj uniji, već 5 godina su nam dostupna znači sredstva iz EU fondova. Zašto to ne činite? Isto tako moram se osvrnuti u svom izlaganju kad su u pitanju obnovljivi izvori energije MOST nezavisnih lista je uputio u zakonsku proceduru Zakon o električnoj samoopskrbi električne energije, i Vlada je dala na njega mišljenje. Dala je mišljenje da je solarij, da su oni zastarjela tehnologija i da zato, jedan od razloga je bio, se odbija taj prijedlog koji je došao iz Kluba MOST-a. Vi ovdje normalno predlažete solare, u Zakonu o otocima imate reguliran pojam pametan otok. Pametan otok koristi obnovljive izvore iz solara. Moram napomenuti kako je 10% građana, jer mi smo socijalna država, znači socijalno osjetljivi bi trebali biti i Vlada koja provodi mjere i predlaže mjere, 10% građana je u riziku od energetskog siromaštva. Godišnje se 120 milijuna kuna, 2016. godine prema podacima, izdvaja kroz vouchere, svaki mjesec građani, drugi građani, izdvajaju za one potrebite građane 200 kuna vouchera. A šta mislite o tome da se tim osobama koji su u energetskom siromaštvu stavi 3 kilovata, 5 kilovata, ovisno koliko troše po njihovim računima, solara i riješimo im problem jednom zauvijek. Zar je stvarno to toliko teško? Isto tako imam podatak u 2016. godini iz 13 županija, 35 milijuna kuna se izdvajalo sa ogrijev, Županije, recimo Osječko-baranjska izdvaja 5,5 milijuna kuna za ogrijev građanima, znači 950 kuna ili 850 u nekim Županijama, Osječko-baranjskoj županiji je to 950 kuna, i građani dolaze to taj ogrijev, dolaze po taj voucher svake godine. A šta mislite da njima stavimo mikro solare na krovove i riješimo im problem jednom zauvijek? Znači bitno je da se stvari promijene, ali da se promijene na korist građana. Bitno je da građani znaju da mogu svakoga mjeseca pogledati svoje uplatnice i sjetiti se onih poduzetnika u riziku od njihove neisplativosti investicije, jer znate kako je to, ujutro se probudite i mislite hoće li puhati vjetar na Maslenici. Hvala.
Hvala vam. Na vaše izlaganje imamo 5 replika. Prvi je kolega Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Čikotić, upravo je ovo način kako se pojedini Zakon treba i pojašnjavati ono, i meni je drago evo da ih pojašnjavate, Zakon koji bi trebao biti u proceduri i nadam se da će onda imati i razumijevanja se puno više, ali svjedoci smo da Zakoni koji su vezani za energetiku, uvijek su nekako prolazili na način da što manje javnost o njima zna. Pa i tada smo imali za, ako se sjećate one zadnje sjednice Vlade Zorana Milanovića kad je donesena ta famozna Odluka, ono da je i Mirela Holly upozoravala napravo na to i kroz saborsku raspravu što će se dogoditi, međutim tada se nije ta rasprava razvila dovoljno, i nekad kad nama prigovaraju da ovdje u Saboru možda preglasno govorimo o tome, al bolje da danas preglasno govorimo nego da u budućem vremenu moramo kroz više Vlada popravljati štetu koja nastane. Hvala.
Hvala vam kolega. Treća replika. Odgovor, izvolite kolegice.
Poštovani kolega Tomislav Paneniću. Vi se sigurno sjećate, jer pratite energetski sektor, obnašali ste visoku dužnost ministra gospodarstva, sjećate se sigurno onih kvota famoznih koje su nestajale sa 01.01. svake godine, kada su bile raspisane. Znači, odmah sekundu poslije znači, novoga godine, kvote su nestajale. Sada se građanima samo daju mrvice, dok građani svaki mjesec izdvajaju milijardi i pol kuna iz džepova građana, iz džepova poduzetnici, i još im država daje znači reguliranu otkupnu cijenu i izdvajamo još milijardu kuna. Čekam odgovor državnog tajnika hoće li biti te destimulacije za te proizvođače koji su eto podigli vjetroparkove, u kojim ti vjetroparkovima nije bilo udjela domaće komponente al baš ni malo. Hvala.
Hvala. Treća replika, kolega Slaven Dobrović, izvolite. To je također vaša treća.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice Čikotić. Po vašem izlaganju ste istakli niz elemenata i ustvari ste otkrili kompleksnost ovog područja odnosno sve ono što pitanje energetike, obnovljivih izvora energije omogućuje, dakle ako se ovdje vodi jedna integrativna politika, onda tu postoji silna dakle sinergija. Dakle, ne samo mijenjanje strukture i smanjenje emisije stakleničkih plinova, ne samo pogodno utjecanje na mrežu, stabilizaciju jer su to distribuirani izvori energije, ne samo rješavanje problema energetskog siromaštva, boljeg iscrpljivanja Europskih fondova, dakle, esif fondova koji se ovdje na jedan vrlo pametan način mogu iskoristiti, brz, dakle, vi ste tu svega naveli, molim vas [[Upadica: Hvala]] da li smo ovim Prijedlogom iscrpili te mogućnosti?
Odgovor, izvolite.
Poštovani kolega Dobroviću, nažalost, ovim Prijedlogom nismo jer je trebao doći set Zakona koji bi zapravo bio u sinergiji s ovim Prijedlogom, a trebala je biti međuresorna suradnja. Mi moramo znati da danas 300 000 djece je u siromaštvu, 10% građana je u energetskom siromaštvu i na koji način će ti upravo građani ulagati u te obnovljive izvore energije, to se ne zna. Ovdje je trebala biti jedna međuresorna suradnja, trebala je biti gotova energetska strategija, kako bi zapravo građani znali kojim smjerom će RH i na koji način osigurati da budu što manja izdvajanja za energente jer upravo višečlane obitelji imaju povećanu potrebu za istima. Hvala.
Hvala vama. Slijedeća replika kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Čikotić, poznato je da hrvatski građani za vjetroelektrane tj. obnovljive izvore, vjetroparkove, stranim investitorima plaćaju iz svojih džepova milijardu i pol kuna. Kazali ste još i opskrbljivač plaća milijardu kuna, što znači dvije i pol milijarde kuna + subvencije koje dajemo našim siromašnim obiteljima iz proračuna je, samo država daje 200 milijuna kuna + općine i gradovi lokalne samouprave, regionalne, to je ogroman novac. U jednoj godini mogli smo pokrenuti proizvodnju solara, postavljanje, pokrenuti taj cijeli novozaposlene, a ne da nam ljudi odlaze, ali očito nemamo volje jel nije interes Vladi, ni županijama, očito da imamo ljude koji su neovisni, energetski neovisni, što više siromašnih, oni im dijele novac i da ovise o njima i na taj način dobivaju izvore. Međutim, mi se moramo boriti da naše [[Upadica: Hvala vam]] obitelji budu neovisne.
Hvala. Odgovor, izvolite kolegice.
Poštovani kolega Bulj, tako je. Mi se moramo boriti da naše obitelji i da građani RH što manje izdvajaju iz svog kućnog budžeta za energiju, a isto tako moramo se boriti i za to da svi građani znaju i da mu bude javno dostupna informacija da upravo su oni ti koji plaćaju poticaje, poduzetnicima, kažem, koji su izgradili vjetroparkove i da država, vidjet ćemo, ovaj, nema jasnu strategiju na koji način će se zalagati za čistu energiju jer to smo dužni jer smo u Europskoj zajednici. Isto tako, loše i slabo se koriste sredstva EU, znači, još nije raspisan natječaj za energetsku obnovu kuća, iznosi koji su raspisani za poticanje energetike odnosno energetske obnove u industriji i turizmu su svega, ni 200 milijuna kuna, što je izrazito nedovoljno malo i nedostatno.
Hvala vam. Slijedeća replika kolega Gordan Maras. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Gospođo Čikotić, vi ste tu u vašoj raspravi dosta studiozno i u detalje raščlanili tu cijelu priču korištenja Europskih fondova u ovom segmentu. I ono što mene sad kao zastupnika koji malo manje prati Europske fondove, zanima, što mislite o čemu se tu radi, zbog čega kolege iz Ministarstva nisu efikasni, dal je to potkapacitiranost, dal je to neznanje, da li su to krivi prioriteti, zbog čega se ne koriste Europski fondovi na način na koji bi to trebali iako, kažem već treća, četvrta godina, je novog programa, tu je trebalo biti značajnije iskorištenje sredstava i pomalo smo zabrinuti time da možda i nećemo iskoristiti novce koji su na raspolaganju u ovom financijskom periodu. Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite kolegice.
Poštovani kolega Maras, obzirom da ste bili ministar poduzetništva, odgovoriti ću vam za poduzetnike. Moram reći da sustav EU fondovi, znači, to je jedan IT alat u kojem ministar regionalnog točno vidi koliko je prijava prije nego zatvaranja natječaja, dobiveno, koliki iznos poduzetnici traže i on mu zapravo analitički alat koji mu kaže, povećaj alokaciju. I on to zaista ima pravo učiniti jer na toj stavci još ima novaca. Je li vama logično da svega 76 milijuna kuna raspiše se energetske obnove za turizam, za energetske uštede u turizmu, kada znamo da 20% BDP-a nam dolazi iz toga turizma, a da je po pojedinačnom projektu potpora između 220.000,00 kn do 13 milijuna. Znači, to je svega, ono, ako će biti 13 milijuna po, to je svega 7, 5, ovisi koliko projekata. A isto tako za industriju, energetska učinkovitost u industriji svega 114 milijuna kuna.
Hvala vam. I posljednja replika na vaše izlaganje, kolega Žagar izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Uvažena kolegice Čikotić, moram pohvaliti vašu raspravu jer doista ste s onog drugog stajališta pokazali, a to su prije svega građani, koliko ova tema utječe na njihove živote. Ono što me posebno, posebno mi bilo značajno kada ste spomenuli turizam i potrošnju, zapravo, energije u turizmu jer kao što vidimo da naš elektroenergetski sustav ima vršno opterećenje upravo u mjesecu srpnju. To nije slučajno jer s promjenom klime dolazi do velikog broja korištenja klima uređaja jer su dani sve topliji i u tom trenutku imamo veliku potrošnju električne energije. Kako energetska politika ne može biti odvojena od ostalih politika, smatramo, kako ste vi to naglasili, da nije dovoljno pažnje posvećeno tom iznimno važnom sektoru, a i potrošnje energije u tom sektoru jer o toj potrošnji ovisi i cijena usluga smještaja.
Hvala vam. Odgovor, izvolite kolegice.
Energetska energija ima udio u završnoj cijeni finalnog proizvoda, to je sigurno. Ono što mi moramo učiniti kao RH, moramo naći načina da pomognemo našim poduzetnicima da zapravo smanje te direktne troškove kojim utječu na finalni proizvod. Isto tako, moram reći da kad je u pitanju, znači, ta proizvodnja svega 114 milijuna kuna je raspisano natječaja za energetsku učinkovitost u industriji, apeliram ovim putem na ministarstvo da svi oni koji su zapravo zadovoljili kriterije da im se omogući ta energetska ušteda jer prema podacima industrijska proizvodnja u RH u odnosu na 9. mjesec 2017. godine pala je za 2,7% i trebamo sve učiniti da bi naši poduzetnici bili konkurentni. Hvala.
Hvala vam. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom sljedeći je kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala podpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Energetska politika ne može biti odvojena od drugih politika i ona u konačnosti utječe na gospodarski rast zemlje. Mi ovako sigurno ne bi raspravljali da RH nije preuzela obveze koje ima i ulaskom u EU i prihvaćanjem svih onih načela energetske održivosti jer ciljeve koje smo si postavili nemamo zapravo izbora nego ih postići. Upravo, upravo ovaj zakon govori o tome da ispunimo one obveze koje smo preuzeli, dakle svima onima koji proizvode energiju iz obnovljivih izvora da se omogući naknada koju trebaju dobiti. Ono što je tu važno za reći je da energija iz obnovljivih izvora, energija je skupa energija, to moramo biti svi svjesni jer su ulaganja prilično velika. Svi oni koji žele uložiti u obnovljive izvore energije očekuju određen i povrat tih sredstava i zbog toga su uvedene ove kvote i povlaštene cijene, da bi oni mogli taj te svoje ulaganja opravdati. Što kažu podaci u RH, kad govorimo o sunčanim elektranama, prema podacima koje nalazimo na stranici Ministarstva gospodarstva, imamo negdje 500 projekata s ukupno instaliranom snagom od oko 100 megawata, hidroelektrane njih ima 49 sa instaliranom snagom od 1.676 megawata, a vjetroelektrane 43 projekta sa instaliranom snagom 1.783 megawata. Elektrana na biomasu 115 snage 214 megawata, geotermalne samo 2 20 megawata i onda dolazimo do elektrana na bioplin njih ima 60 sa 64,76 megawata. No su ovi podaci stari ja sam ih našao na stranicama ministarstva, a i sad odmah da ostanemo na ovom području elektrana na bioplin. S kolegom Križanićem koji o tom području nešto više zna, malo me i uputio dakle, bit će na raspolaganju 30 megawata svih onih projekata koji nisu ostvareni. Te će se kvote ponovo raspisati i sad koliko sam shvatio problem je u tome što se, što će ti projekti biti ograničeni na pola megawata, a vidjeli smo kod tih svih elektrana da u pravilu oni su se sastoje uvijek od dva bloka od snage po 1 megawat, je li to samo zbog toga što EU ne želi financirati, ne mogu se koristit sredstava za veću snagu od pola megawata ili je neki drugi razlog, jel pola megawata je sa stajališta investitora mala snaga. Što se tiče solarnih elektrana, postoje dakle investitori koji žele ulagati u RH u elektrane veće snage, vidimo da tih elektrana iako brojčano ih je značajan broj, ali one su u ukupnoj snazi vrlo, vrlo mali iznos i bilo bi dobro da se tim potencijalnim investitorima omogući da doista čim prije investiraju ta sredstava to su značajna sredstva za jedinice lokalne samouprave, mislim da je to i na općini Pločnik gdje imamo zainteresiranog investitora. I u tom smislu treba učiniti sve da se omogući, a ne da se otežava tim investitorima dolazak, to su znači investicije koje kasnije mogu biti i značajan prihod jedinica lokalne samouprave. Ovdje je spominjano vjetroelektrane i nije dobra priča koja se, koja se dogodila s njima jer kod ulaganja u energetska postrojenja za obnovljivih izvora, važno je da ta ulaganja potaknu i domaću proizvodnju, to je smisao cijele priče, ako te komponente nema onda su ta ulaganja zapravo ta ulaganja neće postić konačnu svrhu. Pa kad govorimo o solarnim panelima čak se navodi da ti investitori koji planiraju ulagat da oni planiranju ulagati u proizvodnju, ne samo u proizvodnju, samo u izgradnju elektrana nego proizvodnju tih komponenata u Hrvatskoj. O tome bi trebalo voditi računa. Na stranicama Državnog zavoda za statistiku možemo naći podatke za 9. mjesec 2018. godine da je ukupna bruto proizvodnja električne energije u RH 802 gigawat sata od toga hidroelektrane proizvode su proizvele 353 gigawat sata, termoelektrane 304 gigawat sata, vjetroelektrane 82 gigawat sata, a sunčane elektrane sveta 7 gigawat sati. Dakle, kad vidimo u RH strukturu energije iz obnovljivih izvora onda možemo reć da je 2/3 tih te energije dobiveno iz obnovljivih izvora energije. Međutim, šta je tu konačan problem, možemo reći da u smislu zadovoljavanja ovih ciljeva mi smo na dobrom putu, ali ono što zanima građane, zanima poduzetnike je prije svega jeftina električna energija, energija koja će biti, omogućit poduzetnicima da ne povećavaju troškove svoje proizvodnje, već naprotiv da budu konkurentu jer ako promatramo podatke da pada potrošnja električne energije u industriji onda nas to može i zabrinjavati bilo bi to dobro da pada zbog toga što se uvode nove tehnologije, što se racionalizira potrošnja, ali ako je to zbog toga što proizvodnja ne može bit konkurentna onda je to podatak koji nas treba zabrinjavati. Da zaključim ovu raspravu, energetska politika je složena politika, zapravo nema da kažem ministarstva koje nije povezano i koje ne može i ne treba utjecati na tu politiku. Mi kao zastupnici kada raspravljamo o tako složenim temama imamo pravo iznositi svoje stavove, to govorim zato što mi se nije svidjelo jučer, na Odboru za Hrvate, kada smo razgovarali o vrlo važnoj deklaraciji, ministar Tolušić u završnoj riječi je prozvao nas koji smo prije diskutirali pa nas nema u dvorani. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora vi ste kao član predsjedništva sabora, molim vas da utječete na to da se zaštiti dignitet zastupnika, da ih članovi vlade ne prozivaju, javnost ima pravo to činiti, ali neka to ne rade članovi vlade u budućnosti, to je jučer napravio ministar Tolušić, ne kažem da su predstavnici sad napravili, ali često nas prozivaju da mi govorimo o temama koje ne razumijemo, da ne čitamo zakone, a mi samo iznosimo ono što čujemo od građana i ono što u određenom trenutku su naša saznanja. I u tom smislu se moraju razumjeti naše rasprave. Najljepše hvala.
Hvala i vama. Na vaše izlaganje imamo 2 replike, ali prije replika, pozdraviti ćemo učenice i učenike Turističko ugostiteljske škole iz Poreča, dobrodošli. … [[Pljesak.]] Prvi je kolega Josip Križanić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, meni je žao što nema kolege Bulja, on se stalno zalažu za poljoprivredu, danas nije ni jedu riječ rako o bioplinu. Vi ste kolega Žagar govorili o bioplinu i o bioplinskim postrojenjima koje su rješenje za rješavale nitratne direktive s jedne strane, a s druge strane istovremeno, proizvodimo struju iz obnovljivih izbora energije, te rješavamo i ekološke probleme gnojnice. Problem je u tome što su troškovi gradnje, jako je dobro što smo digli sa 30 kilovata na 500 kilovata, dakle, pola megawata, bilo bi idealno da smo to mogli dići na megawate. Znamo da je tu problem EU i kvote koje ne možemo dići, problem je što će poljoprivrednicima biti teško graditi, jer 70, 80% investicije košta pol megawata, toliko koliko bi koštao cijeli megawat. Hvala.
Odgovor izvolite kolege.
Hvala uvaženi kolega Križanić, iz tehničkog aspekta kada gledamo ja ne znam mislim da ti plinski dizel motori koji tamo postoje da njihova snaga je 1 megawat i trebalo bi onda o tome voditi računa, jer kako će se biti će puno većih troškova, ako se moraju dizel ili plinski motori prilagođavati toj manjoj snazi. U tom smislu ćemo imati neiskorištene kapacitete i doista ovo pitanje, pravo pitanje može li se tu nešto napraviti, da se ta snaga ipak poveća na 1 megawat.
Hvala, sljedeća replika, kolega Ivan Kirin, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče, uvaženi kolega Žagar, investicija u fotonaponsku elektranu od 50 megawata je cirka 33,85 milijuna eura, životni vijek je 30 g. proizvede se u 30 g. u cca. milijun 941097 megawat sati energije. Troškovi održavanja su 24,97 milijuna eura, cijena proizvedene energije 58,82 milijuna ili po megawat satu 30,3 eura. Da li je to preskupa energija i vaše mišljenje o LNG terminalu koji bi doveo u Hrvatsku u energetsku nezavisnost Europe.
Odgovor izvolite.
Hvala potpredsjedniče, uvaženi kolega Kirin, ovo pitanje uvijek je vezano sa strahom m imamo strah od tehnologija, LNG terminal svakako, Hrvatska treba biti neovisna zemlja o energiji. Mi danas imamo takve tehnologije koje omogućuje sigurnost. Kada se govori o energiji, želimo imati jeftinu dostupnu energiju, ali se bojimo vjetroelektrane, hidroelektrane, svaka od tih elektrana utječe na okoliš, solarna elektrana isto ti paneli jednog dana će ih trebati zbrinuti. Nema te energije koja ne utječe na okoliš. Ja sam svojevremeno, spočitnuo sam zašto je ministar energetike ujedno i ministar zaštite okoliša, jer je on u konfliktu sa samim sobom. Ja sam razmišljanja, možda sam ja rijedak, ja sam za to, smatram da je nuklearna energije, jedna od najčišćih oblika energije i mislim da bi Hrvatska sa jednom nuklearnom elektranom mogla zadovoljiti sve svoje potrebe.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Zadnja pojedinačna prijavljena rasprava, je rasprava od kolege Tomislava Panenića, izvolite kolega Panenenić.
Hvala lijepo predsjedavajući. Upravo ova tema o kojoj danas govorimo ona sigurno može imati različite aspekte s koje ćemo gledati. Ovaj je aspekt koji prezentira ministarstvo on je nešto što zapravo ja ću i opet reći, samo rješava probleme iz prošlosti, govorili smo o određenim ovdje rješenjima koja mogu biti, ali kada bismo se vratili u tu prošlost, naučili bismo se upravo ono što i evo kolega Križanić je sada govorio, to je da postoje potrebe i za obnovljivim izvorima energije, koje će biti značajna potpora i građanima ako govorimo o mikrosolarima isto tako i gospodarstvu. I slažem se u tome dijelu, da sigurno moramo se zalagati, da na hrvatskim farmama, oni koji imaju potporu upravo radi nitritne direktive se stvaraju okviri da se može implementirati što veći broj takvih projekata i onda ćemo podići razinu njihovu održivosti. Ne bismo sigurno danas govorili o pitanju cijene mlijeka i tome, kada bi naši farmeri, na svojim farmama, imali dodatne prihode, ali vidimo da je to implementirano samo na određenom broju farmi, relativno malome. Ako dođemo do drvne industrije i tamo imamo isto tako potrebu, jer bismo rekli da je tih 774 megawata bila jedna združena kvalitetna politika koja se trebala voditi za vrijeme ministra Vrdoljaka, onda bismo danas govorili o tome da građani plaćaju, dobrobit plaćaju za mikrosolare koje imaju na svojim kućama, plaćaju za bio plinska postrojenja na svojim farmama, plaćaju za postrojenja koje imaju u svojim drvnim industrijama i mislim da bismo onda imali stvarni onaj efekt, pa da stanemo ovdje, i onda bi mogao i državni tajnik isto tako reći braniti, možda nešto više platimo ali sigurno u tome svemu mi ostvarujemo dobrobiti. I to je ključ uvođenja. Nije samo uvođenje da bismo ispunili određene pretpostavke koje nam zahtjeva naše članstvo u EU, potpisivanje određenih sporazuma jer time možemo raditi što god hoćemo. Mogli smo 999 megavata, sve pretvoriti u vjetroelektrane učinak bi bio nula, ovako nije nula ali je otegotan, otegotan je kad god uzme svaki hrvatski građanin svoj račun, pogleda onu naknadu, onda bi trebalo tamo stajati pojašnjenje zašto plaća tu naknadu i što je dobio njegov susjed, njegov poljoprivredni proizvođač, što je dobila državna industrija. Pogledajmo samo, preko 800 postupaka je pokrenuto radi toga što su nezadovoljni bili rješenjima koja su bila u to vrijeme i većina dolazi iz vremena ministra Vrdoljaka, jednom ćemo se i s tim morati suočiti i tu ćemo plaćati penale. Pa imamo i međunarodne arbitraže koje su pokrenute radi toga što niti je jasna politika i to je bila politika petljanja. Jer kad imate politiku koja se provodi na način da se dostavljaju ponude na novu godinu ujutro u 7 sati na Bajakovo ili slične primjere onda sigurno ne govorimo o dobrim namjerama, dobre namjere su one koje potiču hrvatske građane, hrvatske gospodarstvenike, pojašnjavaju da se jave na normalno otvorene natječaje, da prikažu svoje najbolje projekte koji će donositi najbolje učinke i takvi projekti se izabiru a ne tko će se brže javiti, nije obnovljiv izvor energije, nije to trka. Na tu trku bili su spremni samo oni koji su imali poziciju dogovora sa određenim strukturama u ministarstvu koji su iskoristili tu poziciju i na kraju kada govorimo, evo i kolega Bulj što je govorio o onome što je problematika, mi to plaćamo, mi plaćamo upravo takva postupanja. I onda govorimo o ljudima koji se danas u ovoj Vladi kao koalicijski partneri pojavljuju i kažu mi ćemo spasiti sada hrvatski obrazovni sustav, mislim da onda imamo malo licemjernu situaciju jer šteta koja nastaje u prošlosti a sada ideš se pokazivati da si heroj budućega vremena, koje je to vrijeme koje mi prepuštamo ne samo mi koji smo trenutno sada pa da plaćamo to nego isto tako bojim se da će to plaćati i određene generacije koje tek dolaze. Uvijek trebamo voditi računa da politiku koju ćemo predložiti na kraju ne mora plaćati niti jedna Vlada iza toga, politički odgovarati za nju niti treba bilo tko snositi nego moramo imati benefite i jasno komunicirati. Koji je benefit oko toga ako imamo kogeneracijsku plinsku elektranu? I mi za nju plaćamo isto tu naknadu za obnovljive, znači plinska elektrana koja je kogeneracijska a imamo takvu, za nju ćemo isto platiti. I onda nije čudna težnja da se na Peruči kolega Bulj postavi takva, pa nije tamo sigurno u tome projektu bio interes da se postavi plinska elektrana jer imamo ih diljem evo i našeg okruženja, imamo u Austriji koje su konzervirane možemo ih kupiti za siću, staviti i u pogon ono naše da bude, znači je tamo fizički ali bi naša bila proizvodi za naše potrebe. Imamo termoelektranu u Sisku koja radi samo kad je vršno opterećenje. Tu je poanta postaviti takvu elektranu, dobiti poticajnu cijenu i koristiti upravo benefite iz toga. Sve ono ostalo, ono su priče kojima se pokušava prikazati da postoji neka druga stvarnost. Stvarnost je samo interesna. I ja se bojim da ne samo ta elektrana nego pojaviti će se i druge elektrane koje će koristiti naše slabosti, slabosti određenog područja pa će se prezentirati, kada mi tamo dođemo, postavimo takvo postrojenje, preporod će se napraviti u jednom Slavonskom brodu, jednom će pojaviti vjerojatno i kod mene u Vukovaru. I onda se nađemo u situaciji da kao zastupnik s toga područja znajući što je u pozadini, što reći, da si protiv takve elektrane jer činiš štetu cijelom hrvatskom društvu pa i svakom stanovniku tog područja ili reći ono ja sam za radi toga da bi tamo 20, 30 ljudi dobilo radno mjesto. Što radimo? Mislim ono koga mi na taj način zastupamo. Ako ćemo uvijek gledati takav pristup da radi jednoga radnoga mjesta zaboravimo na svu štetu koja nastaje onda imamo pogrešne koncerte u glavama. I ja podržavam i upravo i ljutnju evo i državna industrija Spačva koja se ljuti da jednostavno nisu mogli doći do toga. Znači državna industrija koja bi, već ne može doći do kvote drvne mase koja joj je potrebna za proizvodnju radi jednog dogovora, ovdje nije mogla doći do sustava obnovljivih izvora energije koji bi za njihove potrebe sigurno bio koristan, to je bio drugi razlog. Pa koliko ćemo imati takvih razloga i da li je to model poticanja. Prema tome, ozbiljnost teme obnovljivih izvora energije stvarno je krucijalna u tome. I ne može biti ovdje rasprave na način da se ispituje mog kolegu Bulja da li on razumije što je kogeneracija. On treba samo razumijeti i to zastupa što piše na računu za struju. Što piše tamo. Piše iznos koji nam je i sada porastao. I drugo, biti će argument, pa dobro građani nisu platili veću cijenu energije. A znate po kojoj, zašto nisu? Zato što je smanjena porezna stopa je li tako? PDV na električnu energiju se spustio na 13% za građanstvo i onda su oni zapravo ostali negdje tu ali u stvarnosti izostali prihodi državnoga proračuna tu se krpa onda proračun iz nekih drugih oblika nameta jer vidimo da prihodi s porezne osnove rastu, povećane su naknade ali naš gospodarstvenik kojem je PDV neutralan on plaća i tu naknadu. On je taj koji je oštećen u tome i to treba ovdje jasno reći, to treba i naznačiti. I meni je žao i kad imamo ovakvo pojašnjenje zakona u kome stoji što se tim zakonom zapravo želi promijeniti ja shvaćam dobru namjeru koju imate ali izbjegavate reći radi čega smo došli do toga. Zašto, zašto je ugovoreno nešto unutar 31.12. po znatno višoj cijeni a 1.1. je spušteno? Zašto se forsiralo određene projekte. Zašto jedan C.E.M.P dobije 140 i nešto megavata od povećanja koje je 344. Da li se to radi na zadnjoj sjednici Vlade Zorana Milanovića? Koji je razlog u tome? Zašto treba uopće doći do tih situacija da imamo ovakve razgovore, da imamo ovakav, evo i moj stav u svemu tome, jer na kraju kada se sagledala cijela slika sustava obnovljivih izvora energije, politika koja se vodila, onda mogu samo i kao ministar koji sam jedno kratko vrijeme imao priliku o tome voditi brigu, izraziti jednu ogorčenost. I kad ste komentirali da sam bio ministar iza Vrdoljaka, jesam bio ministar, ali upravo da ova ekipa nije porušila i napravili bi nešto. U tih 100 dana dok sam sagledao sve što je napravljeno, trebalo je i to vrijeme jer to je sve bilo prikrivano. Sve se negdje prikrivalo da ne bude vidljivo, sve afere koji su oko toga, sve su na neki način jedan dio toga u medijima se pojavljivao i digla se pažnja javnosti na taj dio i politički pažnja se digla upravo na taj dio ali u to kratko vrijeme nije bilo moguće sve ispraviti što se treba, to je ipak sveobuhvatnija politika i ne može biti komuniciran kako vi državna tajniče, komunicirate, što niste napravili. Pa i vi ste sada državni tajnik već lijepo vrijeme, tek sada izlazite sa nekim prijedlozima zakona, zašto niste to riješili za jedan dan kad je to tako jednostavno, kad to ministar neki prije vašeg ministra i vašeg mandata nije uspio napraviti? Mislim da je tu odgovornost koju i vi snosite i ja snosim svoj dio i priznajem ali ću zato realno reći, jednostavno nisam dobio priliku, trebala je pasti Vlada. Hvala lijepo.
Hvala vam. Na vaše izlaganje imamo 6 replika, prvi je kolega Bulj, nakon njega kolega Žagar. Izvolite, kolega Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Paneniću naravno da je poznato svima što je kogeneracija i da kroz taj ... [[Govornik se ne razumije.]] prouči kroz taj dio da se subvencionira. Znači taj dio koji bi grijao navodno polja, staklenike i plastenike, ... [[Govornik se ne razumije.]] na taj način htjeli provući termoelektranu na jezeru Peruča. Činjenica je da je MOST dao i to treba naglašavati, Zakon o mikrosolarima gdje bi se smanjio broj siromašnih obitelji, gdje bi bile neovisne obitelji, gdje bi poticali poduzetništvo jer svaki di solara mora se proizvoditi od tog panela, mora se proizvoditi u RH. To postavljati na krovove, to je ogroman broj zaposlenih međutim nije interes, interes je 2,5 milijarde dati strancima za vjetroelektrane, subvencionirati njihov posao a taj novac izvlače vanka. Znači mi ovim prijedlogom kojega smo dali, kojega Vlada ne želi prihvatiti, rješavamo siromaštvo, potičemo poduzetništvo, stvaramo neovisne obitelji energetski i samim tim uzimamo [[Upadica Hajdaš Dončić: Hvala kolega Bulj.]] [[Govornik se ne razumije.]] koji izvlače milijarde, muzu iz džepova građana.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Pa kolega Bulj, izgleda da bi trebala naša poljoprivredna strategija izgledati ovako. Dragi naši seljaci, dragi poljoprivrednici, stočari, izgradite vaše farme na Peruči jer tamo ćete moć se nasloniti na termoelektranu, izgleda bi tako trebalo svime jasno komunicirati jer to je jedini način da su blizu toga. Sve ostalo predaleko ti je, ne možeš se približiti. I onda će vjerujte mi, Peruča procvjetati. Sve farme, sva drvna industrija, sve će biti oko Peruče i imat ćemo jedno blagostanje na tom području. Prema tome, ja sam zagovornik ako je takva politika, stavimo na svako područje jednu termoelektranu, plinsku ili vjetropark možda i stavimo svo naše gospodarstvo uz to, onda ćemo moći reći evo blizu ste toga, niste uspjeli uhvatiti ali osjećate kao da je vaše.
Hvala. Slijedeći je kolega Žagar, izvolite kolega.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Panenić, u Hrvatskoj postoji jedan obrazac, zove se AGSTJ, a gdje sam tu ja. Govorite o interesu, naravno da energetici u su ulaganja velika, tu postoje veliki interesi, financijski interesi. Reći ću vam na primjeru geotermalnog bazena koji je na području grada Slatine, širom području grada Slatine a to je i moja Općina Nova Bukovica. Znate kad su iz ministarstva raspisali natječaj za koncesije za istražna polja, oda vam to izgleda kao granice u Africi. Povučene su ravno, karte su već podijeljene, obrazac ovaj AGSTJ je vjerojatno već ispunjen, mi smo se i kao općina i bunili zbog takvog određivanja granica istražnih polja međutim znate kako to biva, nismo odgovor niti dobili, ne znam jel kasnije stigao, koliko znam, nismo ga dobili. U energetici je veliki novac u pitanju, veliki interesi i tu bez transparentnosti neće biti napretka.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Kolega Žagar, apsolutno se slažem, gdje nema velikog interesa, tamo se nije ni dogodila neka afera ili se dogodila možda slučajno ali ne sa namjerom i to je zapravo ključno razmišljanje i drago mi je upravo da ste i to napomenuli. Bitna je ta granica jer tu je predlagatelj zakona, uvijek se kaže Sabor je usvojio, ma šta je Sabor usvojio, Sabor usvoji većina koja podržava svoju Vladu, kad Vlada nešto pošalje to, možda u samo neku kozmetiku se usvaja pa onda ta granica koju netko tamo povuče, tko odgovara, odgovara Vlada koja to potiče i naravno da i ja shvaćam i borbu na lokalnom terenu, nije isto gdje se nalazi određena bušotina, jel' na području jedne općine ili druge, jel' rudna renta koja čini značajan prihod, svakako je želja svakog načelnika a i stanovnika te općine jer onda im donosi određeno blagostanje, e tu treba tražiti, odgovornost neku političku, zašto je netko ubušio, gdje nije, ako je tako blizu. Ja razumijem da može biti i udaljeno, onda nemate što tražiti, nemate sreće ali trebalo bi voditi računa o onima kojima pripada bogatstvo.
Slijedeći je kolega Lončar.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Paneniću, ja ne znam zašto se mi bojim uopće dozvoliti stranim ulagačima da dođu ulagati u vjetro i solarne panele je interes države a posebice općina i gradova na čijem se to prostoru događa. I činjenica je i istina je da najveći prihod iz te godišnje rente imaju upravo općine i gradovi i to nemali iznos. S tom rentom i djelom naknade proizvodnje električne energije se jako u velikom iznosu ... [[Govornik se ne razumije.]] jedinice lokalne samouprave i nema razloga se bojati, dozvoliti jedan novi moment, imam interesa pet pisma namjere za ulaganje vjetro i solarne panele, u površini od 5000 m kvadratnih. Renta na godišnjoj koju trebaju dobiti općine, 5 milijuna kuna. Jel' to razlog da damo ili ne damo ili je razlog da odbijamo i da isti koji žele ulagati u Hrvatsku, odu u Srbiju.
Hvala vam. Odgovor, izvolite kolega.
Evo kolega, ja razumijem vaše stajalište i tu se savršeno slažemo, dajemo im taj ugovor, ne moramo im dati poticajnu cijenu energije, vjerujte mi, neće vas niti pogledati, okrenut će se i odmagliti od vas, znači neće nitko ni ovaj ministar koji je sada zadužen, on će vam sigurno reći ono potpišite takav ugovor, ono on će potpisati ako ne traži se nikakvo dodatno ulaganje. A ja sam imao priliku kao ministar, svi koji su dolazili svi su pričali o zapošljavanju, o naknadi i o tome, onda na kraju dođemo ali dobro sve je odlično ako je tako zašto trebate, idite, gradite, da ali mi bi da dobijemo i poticajnu cijenu. Bez poticajne cijene nećete dobiti vjetroelektranu. Ta poticajna cijena, to plaćaju hrvatski građani. Da ostane samo na tome da je naknada za vašu općinu i da on isporučuje po tržišnoj cijeni tu električnu energiju, nikada ni jedna afera ne bi se dogodila.
Hvala. I posljednja replika kolega Pranić, izvolite.
Hvala uvaženi potpredsjedniče. Kolega Panenić, vi u vašem izlaganju ja bih sažeo da se zalažete za održivi razvoj. I apsolutno vas tu podržavamo, ali kad sumiramo zapravo što se danas u Hrvatskoj događa. Mi znači imamo samo 0,5% ukupne energije i proizvedeno iz solarnog sustava ako usporedimo ukupnu proizvodnju iz svih mogućih drugih sustava. To je jedan ultra paradoks koji se događa prije svega u našoj Dalmaciji iz koje ja i kolega Bulj dolazimo. Kao što sam rekao imamo energetsku agenciju sjeverozapadne Hrvatske a Dalmacije nema jer u nas vlada apsolutna stihija. Kad sumirate samo prostorne planove, županija, jedinica lokalne samouprave pa kada gledamo područje gdje se može investirati u solarne elektrane, u vjetroelektrane tolika vlada neusklađenost da se uopće te investicije ne mogu u stvarnosti provesti. Ali kad mi sami predložimo neke investicije gdje se mogu u povratnom periodu financirati kao što je riječ o vodopskrbi gdje bi se kompletan taj sustav mogao prebaciti na solarne panele, vi nemate apsolutno državnog sustava koji bi pomogao financiranju od HBOR-a do drugih nacionalnih sredstava.
Hvala vam. Odgovor, izvolite kolega.
Naravno da energija iz obnovljivih izvora energije, iz obnovljivih izvora ima svoju primjenu. Ono što govorite ima i specifičnih primjena gdje bismo mi trebali stvarno raditi na tome i zapravo ministarstvo prvenstveno prepoznavat te potrebe, raditi tehnička rješenja, davati suport i cijena vode koja sada vidimo neumjetno raste ona se isto tako bazira na troškovima, troškovi odvodnje, troškovi dobave te vode oni se financiraju prvenstveno, zapravo gdje su troškovi su ključni u električnoj energiji. Ako uspijete zamijeniti tu električnu energiju sa ovom iz obnovljivih i time smanjiti trošak, onda ste vi najjači gradonačelnik što se tiče vaših građana i svaki načelnik tako treba razmišljati i svi tražiti uštede koje mogu maksimalno biti moguće. Ali tu govorimo o općoj dobrobiti koja se raspodjeljuje na sve naše građane. Ako mi govorimo samo o tome da se nešto raspodijeli na 140 i nešto megavata C.E.M.P-a ono kao jedne tvrtke, tu nema dobrobiti svih građana. Ima dobrobiti samo određenih.
Hvala kolega. Hvala vam. I sada imamo završnu riječ u ime Kluba zastupnika kolega Miro Bulj u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite kolega Miro Bulj.
Hvala lijepo. Govorimo o životnoj temi, najbitnijoj temi, o temi koja je od nacionalnog interesa. Smatram da u ime Kluba MOST-a da bi zakon koji smo predložili o mikrosolarima mogao pomoći i u više razloga i mogu navesti zbog čega. Znači smanjio bi se broj ljudi koji su siromašni, broj obitelji jer ugradnja solara na njihove kuće, njihove domove, ne bi bili energetski ovisni i ne bi država izdvajala 200 milijuna kuna za subvenciju tim ljudima, ne bi znači lokalna samouprava za ogrjev, ne bi regionalna samouprava. Hrvatska država za vjetroelektrane plaća 2,5 milijarde kuna, milijardu i pol kuna građani i opskrbljivači milijardu kuna. 2,5 milijarde kuna. I razumljivo je meni od kolege koji je načelnik kad kaže nama oni koji grade vjetro ... [[Govornik se ne razumije.]] daju naknade određene ali to je minorno na usporedbi onoga koliko izvuku. Bolje bi bilo da država subvencionira krajeve kao što je Cetinski kraj, naš triljski, sinjski kraj gdje imamo vjetroelektrane, bolje bi bilo da je subvencionirala država naše obitelji koje su siromašne, koje ne mogu plaćati a gradovi ih i država mora subvencionirati ogrjevom ili nečim drugim. Ovdje se radi o iznosu od 2,5 milijarde kuna. Mi imamo znači niti jedan dio vjetroelektrana na vjetrenjačama nije proizveden u RH dok za solare ove na fotopanelske čelije imamo apsolutno sve domaću proizvodnju. Imamo ljude koji će to raditi, imamo ljude koji će postavljati i tim potičemo poduzetništvo, potičemo zapošljavanje a ne da nam netko 2,5 milijarde kuna po ... [[Govornik se ne razumije.]] od obnovljivih izvora energije plaća subvenciju. Zbog toga mi je i žao šta tajnik je odustao od svoga govora od zadnjeg izlaganja da kaže za ovaj prijedlog kojega je ponudio MOST, slobodno neka ga Vlada prepiše, slobodno, mi nemamo nikakav problem. Jer mi imamo jedan ovdje problem da načelnici gledaju to što je prirodno kroz prihod. Međutim, to je minorno na ono koliko su štete nanijele te subvencije našim građanima koje plaćaju kroz račun. Jer zasigurno bi bilo lakše da mi to, taj novac ulažemo samo za ovu, 200 milijuna kuna koje daje Vlada, država, našim siromašnim obiteljima 8 do 9 tisuća mikrosolara od 5 kilovata. 5 kilovata 8 tisuća obitelji bi bilo već jedne godine riješeno. Kad uzmemo 2,5 milijarde kuna koje dajemo za subvencije za vjetroelektrane stranim investitorima onda su štete još veće. Znači mi bi mogli riješiti u roku 3 godine sa ovim subvencijama a bogati smo suncem, mi imamo sunce, mi imamo Božji dar da imamo previše sunčanih dana koje ne koristimo. Mi nemamo energetsku agenciju u južnoj Hrvatskoj u 4 dalmatinske županije dok u Slavoniji imamo, mislim to je malo. Znači naše župane nije briga da se izbore za taj regionalni dio dolje, da imamo tu agenciju i da potičemo ovu našu, mikrosolare i ostalu energetsku učinkovitost. Vlada ne raspisuje natječaje za fasade, gradnju fasade za, i ostalo što treba a imamo novaca europskih fondova 228 milijuna kuna za energetsku učinkovitost. Smatram da u ovome trenutku nema boljega rješenja da smanjimo siromaštvo, energetsko, da imamo, poglavito evo sad je i zima, znamo kako će ljudi koji nemaju novca prolaziti da gradovi, općine, lokalna samouprava, regionalna samouprava, država daje ogromne iznose za subvenciju tim ljudima za ogrjev, da bi mogli jednostavno preživit zimu. Ma ovaj način mi bi te obitelji napravili proizvođačima, a ujedno ne bi bili energetski ovisni i to je ogromna dobit za naše građene. Znači tribamo otvorit ovo građanima, tribamo tu monopol izacit iz glave, ovo što je Vrdoljak napravi kao ministar to je jedan od najlošijih poteza. Dvi i po milijarde samo mi plaćamo subvencija za vjetroelektrane, dvi i po milijarde, milijardu i po kuna građani iz svog džepa to muzu, muzu plus opskrbljivači koji plaćaju milijardu kuna. Tako da ja razumijem ovo što je rekao kolega da općine i gradovi to ovaj podržavaju, međutim šire gledano to je najveća šteta RH u poduzetničkom smislu, siromašnom rješavanju siromaštava [[Upadica: Hvala vam.]] i brojnih drugih stvari. Hvala lijepa.
Hvala vam. Time smo zaključili raspravu o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obnovljivim izvorima energije i visokoučinkovitoj kogeneraciji, drugo čitanje P.Z. broj 419, a o zakonu ćemo glasati danas.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obnovljivim izvorima energije i visokoučinkovitoj kogeneraciji, drugo čitanje, PZE broj 419, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane su podijeli Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika HDZ-a i Klub zastupnika MOST-a. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o amandmanima, s nama je poštovani Ivo Milatić, državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike. Idemo redom, prvi amandman Odbora za zakonodavstvo.
Vlada prihvaća amandman.
Postaje sastavni dio Zakona. Drugi je amandman Kluba zastupnika HDZ-a, odnosno prvi amandman tog Kluba, jer ih ima više.
Vlada prihvaća navedeni amandman.
Postaje sastavni dio Zakona. Drugi amandman istog Kluba zastupnika.
Vlada prihvaća.
Postaje sastavni dio Zakona. Amandman treći, istog Kluba zastupnika.
Vlada prihvaća.
Postaje sastavni dio Zakona. Amandman četiri, Kluba zastupnika HDZ-a.
Vlada prihvaća.
Amandman peti, istog Kluba zastupnika.
Vlada prihvaća.
I amandman broj šest.
Vlada prihvaća.
Svi oni postaju dakle sastavni dio Zakona. Imamo i amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Vlada ne prihvaća. Obrazloženje samo sekundu, odbija se jer je obračunsko razdoblje mjesec dana. Ovo razdoblje je određeno i usklađeno sa svim podzakonskim aktima vođenjem eko-bilančne grupe, te se i tržišna premija razmatra u okviru mjeseca. Ukoliko bi se obračunsko razdoblje povećalo na godinu dana, isplate premije bi tada mogle biti samo na godišnjoj razini, a to bi ugrozilo sustav poticanja tržišnom premijom.
Moramo glasovati, budući da nema predlagatelja, Vlada je dakle, odbila ovaj amandman. Nije dobio potreban broj glasova. I sada idemo na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obnovljivim izvorima energije i visokoučinkovitoj kogeneraciji. Za donošenje ovog Zakona potrebna je natpolovična većina svih zastupnika. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 78 ZA i 1 SUZDRŽAN-i, donesen navedeni Zakon.
Nastavljamo sa - Konačnim prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o energetskoj učinkovitosti, drugo čitanje, P.Z. broj 420. Predlagatelj je Vlada RH, na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. u vezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za gospodarstvo, Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Vlada je podnijela amandman koji postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Želi predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? S nama je državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike, gospodin Ivo Milatić. Izvolte, gospodine Milatić.
Zastupnici znači kratko, navedeni zakon postoji već od 2008. godine od kada se i krenulo sa trogodišnjim sustavom izrade nacionalnih akcijskih planova i u cijeloj toj zakonskoj ovaj regulativi nametnulo se i pitanje sudjelovanja, ispunjavanja obveza energetskih učinkovitih tržišnih sudionika koji imaju kontakt sa krajnjim kupcima energije, a sve u cilju stvaranja tržišta energetskih usluga. Znači, Hrvatska se opredijelila za kombinirani pristup, znači imamo mjere alternativne politike i mjere sustava shema obveznih usluga, sustava obveznih shema, ovaj vidljivo je da je, da je u dijelu alternativnih mjera politike kvalitetno se to provodi, dok je u sustavu obveznih shema nije bilo adekvatno uspostavljen sustav i mi smo, na to je i upozoreno od strane Europske komisije, na temelju njihovih ovaj uobičajenih kontrola primjene EU zakonodavstva. Između 2 čitanja je održana video konferencija s predstavnicima Europske komisije u kojom smo dobili načelnu potporu da je ovaj prijedlog zakona usklađen sa, sa ovaj, sa EU zakonodavstvom odnosno s onim što je komisija tražila da se napravi. Znači sada su nam cjeloviti sustav ušteda iznosi 1,5% na krajnju potrošnju energije u pretprošloj godini. Uveli smo ovaj sustav na način da je on jasan i transparentan tako da bi ovaj opskrbljivači ulazili u naplatu ovaj obveznih shema na način da u prvoj godini ulaze oni koji imaju isporuku energije iznad 300 gigawata, u drugoj godini oni iznad 100, a u trećoj svi iznad 50, znači 50 gigawata smo stavili kao granicu, tako da ovaj ovi manji će biti obuhvaćeni alternativnim mjerama politike. Sukladno Nacionalnom akcijskom planu, mi smo dužni uštediti, uštediti 54,25 peta džula, od toga polovicu bi trebali uštedjeti na, na ovaj, na alternativne, na obvezne sheme, znači ovaj zakon smatramo da je održiv i da je u skladu sa onim što je realno danas moguće napraviti u RH i on implementira i ciljeve do 2030. godine gdje se očekuje ušteda na 32,5%. Između dva čitanja su usklađeni svi elementi zakona s preporukama saborskih odbora i onih s glavne rasprave. Hvala na pažnji. SINIŠA HAJDAŠ DONČIĆ:
Hvala i vama, na vaše izlaganje imamo jednu repliku. Izvolte kolega Lovrinoviću.
Poštovani gospodine podpredsjedniče i državni tajniče, kada govorimo o energetskoj učinkovitosti onda, malo prije smo razgovarali o proizvodnji električne energije. Hrvatska je jedna od najvećih uvoznika, međutim mi ne možemo našu energetsku situaciju popraviti ako s druge strane ne pristupimo projektu obnove kuća odnosno stambenih jedinica gdje ćemo štedjeti energiju. Prije jedno dva tjedna bio sam na Arhitektonskom fakultetu među vrhunskih ekspertima, europskim i svjetskim i tamo sam znači upoznao i više se informirao o projektu pasivne kuće. Pasivna kuća je projekt kojemu se mora posvetiti ova Vlada, zašto, jer se na taj način izuzetno puno energije, znači toplinske energije štedi i to su oni izvori to su modaliteti kojima mi trebamo ići. O tome se u ovom saboru ne priča, o tome ova Vlada uopće ne priča, znanstvenici [[Upadica: Hvala.]] znaju kako to riješiti, daje [[Upadica: Hvala vam.]] pokrenite to.
Hvala vam. Želi izvjestitelj odbora uzeti riječ, Odbor za zakonodavstvo, Odbor za gospodarstvo, Odbor za zaštitu okoliša i prirode, ako ne, otvaram raspravu. Prva prijava u ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Miro Totgergeli, izvolite.
Hvala, podpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Osnovno pitanje koje se uređuje ovim konačnim prijedlogom zakona je cjeloviti i sveobuhvatni sustav obveznika vezanih uz sheme energetskih usluga. Radi poticanja novih ušteda energije u krajnjoj potrošnji imamo mimo alternativnih mjera strankama obveznicama određuje se obveza uštede energije. Nacionalni cilj ušteda jednak je uštedama kroz sustav obveza i dijela cilja koji se planira postići alternativnim mjerama. Sustav obveza gradi se postupno od 2019. do 2021. godine tako da stranke obveznici 2021. postaju svi opskrbljivači energije koji su u 2019. kupcima isporučili ukupno više od 50 gigavacati energije. Ministarstvo rješenjem stranci obveznici određuje početnu osnovicu obveze u visini 1,5% njihove godišnje prodaje energije krajnjim kupcima u pretprošloj godini. Stranke obveznice dužne su obvezu ostvariti ulaganjem u poboljšanje energetske učinkovitosti i poticanjem energetske učinkovitosti u krajnjoj potrošnji i to na način da se ta ulaganja ostvare kao nove uštede energije ne isključujući ulaganja u opremu za proizvodnju električne energije i samoopskrbu energijom, male i mikro generacije, napredna brojila za očitanje potrošnje energije kod krajnjih kupaca odnosno kupaca energije i sva druga ulaganja i poticaje za koje stranka obveznica dokaže novu uštedu. Ili kupnjom utvrđenih ušteda energije ili uplatom u fond iznosa koje odredi ministarstvo. Javni sektor provodi obveze u okviru politike sustavnog gospodarenja energijom i vodom sukladno smjernicama EU o decentralizaciji lokalne i područne regionalne samouprave te potrebama i usvojenim planovima i programima energetske učinkovitosti i drugih alata kojima se uređuje provedba politike sustavnog gospodarenja energijom i vodom kao i sukladno održivoj fiskalnoj politici i odgovornosti prema korištenju javnog novca. Gospodarski subjekti koji stavljaju na tržište ili na raspolaganje na tržištu proizvoda povezanih sa energijom dužni su u odnosu na označivanje tih proizvoda i pružanje standardnih informacija o proizvodu u pogledu energetskih učinkovitosti, potrošnje energije i drugih resursa proizvoda tijekom uporabe te dodatnih informacijama o tim proizvodima ispuniti obveze u skladu sa zahtjevima Uredbe EU 2017/1369 i njenih provedbenih propisa. Projekti energetske obnove stambenih zgrada, višestambenih zgrada i obiteljskih kuća financirani iz europskih strukturnih i investicijskih fondova provode se sukladno ugovoru o dodjeli bespovratnih sredstava za projekte financiranja iz europskih fondova. Izmjenama i dopunama Zakona o energetskoj učinkovitosti uspostavlja se sustav obveza koje će imati dugoročnu perspektivu i poticati ulaganja u energetsku učinkovitost ujedno prilagođen prilikama u RH. Klub HDZ-a podržati će zakon. Hvala.
Hvala vam. Time i zaključujemo raspravu o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o energetskoj učinkovitosti, drugo čitanje, P.Z. br. 420. A o zakonu ćemo glasovati kada se steknu uvjeti. Ujedno pozivam sve zastupnike da uđu u dvoranu jer će u 12h početi glasovanje. Hvala. STANKA U 11,57 SATI
Hvala lijepo. Sada ćemo preći na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o energetskoj učinkovitosti, drugo čitanje, P.Z.E br. 420. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena, amandman su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika HNS Liberalni demokrati, molim predstavnika predlagatelja da se očituje o amandmanima. Poštovani državni tajnik Ivo Milatić. Amandman 1 najprije, molim
Hvala g. potpredsjedniče. Amandmane Kluba zastupnika HNS-a i Odbor za zakonodavstvo Vlada prihvaća.
Time postaje sastavni dio zakona. Hvala lijepo.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o energetskoj učinkovitosti, drugo čitanje, PZ broj 420, predlagatelj akta je Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Nakon što je rasprava zaključena, Vlada je podnijela amandmane. Sukladno članku 199.-om Poslovnika, o ovako podnesenim amandmanima moram se, sa ovako podnesenim amandmanima mora se složiti većina nazočnih zastupnika. Dajem na glasovanje prijedlog da se provede rasprava o amandmanima Vlade Republike Hrvatske. Molim glasujmo. Imamo dovoljan broj glasova, dakle, 79 je glasovalo da se provede rasprava o amandmanima Vlade Republike Hrvatske, pa molim predstavnika predlagatelja da ih obrazloži. S nama je državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike, Ivo Milatić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Vlada predlaže sljedeće amandmane. Amandman broj 1., u članku 9.-om, izmijenjenom članku 13., stavak 3., mijenja se i glasi, pod tri: a) stranke obveznice sustava obveza su u 2019. godini opskrbljivači energije i sve njihove povezane osobe koje su opskrbljivači energije, ako su u 2017. godini, krajnjim kupcima ili do distribucijskih stanica koje prodaju energiju krajnjim kupcima isporučili ukupno više od 300 gigavat (GWh) sati energije, a) u 2020. godini opskrbljivači energije i sve njihove povezane osobe koje su opskrbljivači energije, ako su u 2018. godini krajnjim kupcima ili do distribucijskih stanica koje prodaju energiju krajnjim kupcima isporučili ukupno više od 100 gigavat (GWh) sati energije, a) u 2021. godini i svakoj narednoj godini, opskrbljivači energije i sve njihove povezane osobe koje su opskrbljivači energije, ako su u pretprošloj godini krajnjim kupcima ili do distribucijskih stanica koje prodaju energiju krajnjim kupcima isporučili ukupno više od 50 gigavat (GWh) sati energije. U članku 9., u izmijenjenom članku 13., u stavku 7., riječi sva povezana društva, zamjenjuje se riječima sve povezane osobe. U članku 9., u izmijenjenom članku 13., u stavku 8., iza riječi iza stavka 4., ovoga članka, dodaje se riječ umanjuje. U članku 9., u izmijenjenom članku 13., u stavku 19., riječi povezanih društava, zamjenjuje se riječima povezanih osoba, a riječi povezanim društvima, zamjenjuje se riječima povezanih osoba. Obrazloženje,
Sad idete na drugi amandman, jel?
Može, može.
Da, izvolite.
Drugi amandman, članak 31., stavak 1., mijenja se i glasi Ministarstvo će rješenje iz članka 13. stavaka 4. koji je izmijenjen člankom 9. ovoga zakona za 2019. godinu donijeti do 31. prosinca 2108. godine.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu o amandmanima Vlade mogu sudjelovati samo predstavnici klubova, ako ne nitko ne javlja dajem na glasovanje Prvi amandman Vlade. Molim glasujmo. Utvrđujem da je amandman jednoglasno prihvaćen sa 78 glasova i postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Dajem na glasovanje Drugi amandman Vlade. Molim glasujmo. Postaje sastavni dio i ovaj amandman jer je dobio 78 glasova jednoglasno. Sada prelazimo na odlučivanje o ostalim amandmanima koje su podnijeli Odbor za zakonodavstvo i Klub zastupnika Hrvatske narodne stranke liberalnih demokrata. O amandmanima smo se izjasnili na početku današnje sjednice. Vlada je prihvatila sve amandmane i oni postaju sastavni dio zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o energetskoj učinkovitosti. Utvrđujem da je većinom glasova 79 za i 13 suzdržanih donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o energetskoj učinkovitosti. I zadnja točka o kojoj ćemo se danas izjasniti je Davanje mišljenja odgovora za Ustav, Poslovnik i politički sustav HS-a na temelju zahtjeva za mišljenje o povredi Poslovnika zastupnika Saše Đujića. Molim predsjednika Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Željka Reinera da dodatno obrazloži mišljenje Odbora, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče HS-a. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav je na svojoj 45.-oj sjednici održanoj 6. prosinca ove godine odlučivao o Zahtjevu za mišljenje o povredi Poslovnika HS-a koji je ovom Odboru podnio zastupnik Saša Đujić dana 5. prosinca 2018. godine. Sukladno odredbi čl. 236. temeljem svoje nadležnosti Odbor je većinom glasova, 6 glasova ZA, 3 PROTIV i 1 SUZDRŽAN, dao slijedeće mišljenje, Odredbom čl. 236. st. 1. Poslovnika HS-a propisano je da zastupnik koji nije zadovoljan objašnjenjem predsjedatelja sjednice može najaviti da će Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav HS-a podnijeti Zahtjev za mišljenje o povredi Poslovnika. Poslovnički institut najave propisan je na navedeni način kako bi članovi ovog Odbora bili upoznati s mogućnošću održavanja sjednice s obzirom na kratak rok od 24 sata od podnošenja zahtjeva u kojemu Odbor mora dostaviti mišljenje HS-u. Iz predmetno Zahtjeva razvidno je kako zastupnik Saša Đujić nije najavio da će podnijeti Zahtjev za mišljenje o povredi Poslovnika jer mu je, kako navodi, bila oduzeta riječ. Uzimajući o obzir dinamiku i način rada na sjednicama HS-a oduzimanje riječi ne sprječava zastupnika da najavi ovom Odboru Zahtjev za mišljenje o povredi Poslovnika koje je jedno od 4 formalne pretpostavke uz pisani oblik Zahtjeva, obrazloženje i rok za meritorno odlučivanje. Dokaz tome je najava za mišljenje o povredi Poslovnika istaknuta na sjednici Sabora koja je održana 5. prosinca ove godine, u potpuno istim okolnostima odnosno po oduzetoj riječi zastupniku. Ta najava će se u slučaju podnošenja Zahtjeva za mišljenje o povredi Poslovnika smatrati pravovaljanom. Stoga je takvim propuštanjem zastupnik Saša Đujić izgubio pravo na podnošenje Zahtjeva o predmetnoj povredi Poslovnika. Napominje se kako je dužnost predsjedatelja sjednice Sabora nepristrana i na jednak način prema svim zastupnicima primjenjivati odredbe Poslovnika HS-a koji se odnosi na oduzimanje riječi radi govora o drugoj temi za koju zastupnik nije dobio riječ ako se javio za povredu Poslovnika HS-a.
Zahvaljujem potpredsjedniku Sabora i predsjedniku Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav i sukladno čl. 236.-om Poslovnika o mišljenju Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav odlučuje se bez rasprave. Dajem, dakle, na glasovanje slijedeći Zaključak, prihvaća se mišljenje Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav HS-a na temelju Zahtjeva za mišljenje o povredi Poslovnika zastupnika Saše Đujića. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 76 ZA i 1 SUZDRŽAN i donijet Zaključak kako ga je predložio saborski Odbor. E sad, idemo davanje mišljenja Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora na temelju zahtjeva za mišljenje o povredi Poslovnika zastupnika Peđe Grbina. Molim predsjednika Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav, poštovanog potpredsjednika Željka Reinera da dodatno obrazloži mišljenje, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče HS, kolegice i kolege, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav na 47. sjednici održanoj 10. prosinca odlučuje o zahtjevu za mišljenje o povredi Poslovnika koje je ovom Odboru podnio zastupnik Peđa Grbin dana 7. prosinca ove godine sukladno odredbi čl. 236 i temeljem svoje nadležnosti iz čl. 60, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav većinom glasova, 7 za i 3 suzdržana, daje sljedeće mišljenje: Ovaj Odbor je stava kako je u duhu demokratskog načina vođenja sjednice HS te interesa javnosti poželjno omogućiti zastupniku iznošenje obrazloženja kod povlačenja amandmana. Međutim, kako odredba čl. 202 Poslovnika HS izričito ne navodi takvo postupanje, smatra se kako nisu povrijeđene odredbe Poslovnika HS.
Zahvaljujem predsjedniku Odbora sukladno čl. 236. Poslovnika o mišljenju Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav, odlučuje se bez rasprave. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se mišljenje Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav HS na temelju zahtjeva za mišljenje o povredi Poslovnika zastupnika Peđe Grbina. Molim glasovanje. Utvrđujem da smo većinom glasova, 78 za, 7 suzdržanih i 5 protiv. Donijeli zaključak kako ga je predložio saborski odbor. Davanje mišljenja Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav HS na temelju zahtjeva za mišljenje o povredi Poslovnika zastupnika Gordana Marasa i Davora Bernardića. Molim ponovno potpredsjednika doma, Željka Reiner, da dodatno obrazloži mišljenje. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav na 47. sjednici održanoj 10. prosinca 2018. godine odlučuje o zahtjevu za mišljenje o povredi Poslovnika HS koji su ovom odboru podnijeli zastupnici Gordan Maras i Davor Bernardić dana 7. prosinca 2018. godine. Sukladno odredbi čl. 236. i na temelju svoje nadležnosti iz čl. 60, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav većinom glasova, 7 ZA i 4 PROTIV, daje sljedeće mišljenje: S obzirom na identičan sadržaj navedenih zahtjeva, Odbor je iste raspravio objedinjeno. Uvidom u fonograme i videozapis 10. sjednice HS koje je održano 7. prosinca 2018. godine utvrđeno je kako je predsjednik HS sukladno svojoj poslovničkoj ovlasti za vrijeme glasovanje o amandmanu br. 33 na konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o mirovinskom osiguranju proglasio stanku, te se nakon proteka vremena za koje je stanka određeno pristupilo glasovanju o navedenom amandmanu. Nakon tako provedenog glasovanja, sukladno odredbi čl. 256. Poslovnika HS proglasio je rezultat glasovanja. S obzirom na navedeno, Odbor je mišljenja kako nisu povrijeđene odredbe Poslovnika HS.
Zahvaljujem predsjedniku Odbora. Sukladno čl. 236. Poslovnika o mišljenju odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav, odlučuje se bez rasprave pa dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prihvaća se mišljenje odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav HS na temelju zahtjeva za mišljenje o povredi poslovnika zastupnika Gordana Marasa i Davora Bernardića. Molim glasovanje. Utvrđujem da je većinom glasova, 77 za, 1 suzdržan, 12 protiv. Donijet zaključak kako ga je predložio saborski odbor. Molio bih sada kolegu Stjepana Ćuraja, u ime Kluba zastupnika HNS-a, izvolite.