Dame i gospodo delegati, poštovani gosti srdačno vas pozdravljam i otvaram 15. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u Bosni i Hercegovini, koji redovno prate rad našeg Doma, predstavnici Delegacije EU BiH i Kancelarije za reviziju institucija BiH. Sjednici prisustvuje 13 delegata – 4 iz bošnjačkog, 4 iz hrvatskog i 5 iz srpskog naroda. Delegat Fahrudin Radončić i delegatkinja Ljilja Zovko iz opravdanih razloga nisu u mogućnosti da prisustvuju sjednici. Kao što vam je naznačeno u pozivu za sjednicu, a u skladu sa članom 155. Poslovnika, na početku sjednice prije rasprave o dnevnom redu delegatima će biti omogućeno da postavljaju delegatska pitanja u pismenoj formi. Podsjećam vas da je zajedno sa pozivom za 15. sjednicu Doma naroda upućen i dopisi u vezi s procedurom postavljanja delegatskih pitanja u usmenoj formi. Navedeni dopis, odnosno obavještenje o mogućnostima postavljanja delegatskih pitanja u usmenoj formi na 15. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH takođe je upućen predsjedavajućem Savjeta ministara BiH i Generalnom sekretarijatu Savjeta ministara BiH. U skladu sa članom 156. stav (1) Poslovnika najavu za postavljanje delegatskih pitanja u usmenoj formi dostavili su: delegat Dragutin Rodić za predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH, gospodina Denisa Zvizdića; delegat Mario Karamatić za ministra bezbjednosti BiH, Dragana Mektića. U skladu sa članom 156. stav (2) Poslovnika ove najave dostavljene su predsjedavajućem Savjeta ministara BiH i onome članu Savjeta ministara BiH na koje se pitanje odnosi. Želim da vas podsjetim na to da smo uputili obavještenje Javnom RTV servisu BiH radi obezbjeđenja direktnog televizijskog prenosa ovog dijela sjednice u skladu sa članom 155. stav (1) Poslovnika. Sada možemo početi sa postavljanjem usmenih delegatskih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem delegatu Dragutinu Rodiću. Da li je zadovoljan dobijenim odgovorom?
Da. 2
Zahvaljujem. Riječ dajem delegatu Mariu Karamatiću. Da li ste zadovoljni dobijenim odgovorom?
Nisam dobio odgovor od prošlog puta,
Ja se izvinjavam, samo trenutak.
tako da nisam zadovoljan. Hvala.
Ja se izvinjavam malo, ovdje je u pitanju problem s ovim tekstom, ja sam pomislio da se radi o ranije postavljenim pitanjima što je takođe po proceduri moguće usmeno, pa tako da se moramo vratiti kod gospodina Dragutina Rodića da prvo postavi pitanje, jer ovdje nije, ovaj, odgovor na prošlo pitanje u pitanju, nego mogućnost postavljanja novog pitanja. Izvolite gospodine Rodiću.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. Moje pitanje je upućeno predsjedavajućem Savjeta ministara. U skladu sa članom 156. stav (1) Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH postavljam sljedeće delegatsko pitanje. Činjenica je da je na sjednici Savjeta ministara BiH, održanoj 26. janurada 2016. godine, donesena Odluka o sistemu koordinacije procesa evropskih integracija u Bosni i Hercegovini i ista objavljena u „Službenom glasniku BiH“ broj 8, od 09.02.2016. godine. Članom 1. navedene Odluke definišu se institucionalni i operetivni sistemi i način ostvarivanja koordinacije institucija u Bosni i Hercegovini na provođenju aktivnosti u vezi sa procesom integrisanja u Bosni i Hercegovini u EU zajednička tijela u okviru sistema koordinacije i njihov sastav, nadležnosti i međusobni odnosi. Obzirom da institucije Republike Srpske nisu saglasne sa usvojenom Odlukom postavlja se pitanje kako je moguće dalje provoditi sistem koordinacije kao jedan od najbitnijih uslova za provođenje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i daljih aktivnosti u vezi pregovaranja 35 poglavlja EU i usklađivanje zakonodavstva Bosne i Hercegovine sa pravnom tekovinom EU. Pitanje glasi – Kako Savjet ministara BiH planira da prevaziđe evidentan problem u vezi usvojene Odluke, jer potpuno je jasno da bez saglasnosti svih institucija predviđenih članom 1. ove Odluke ona je neprovodiva, a to dalje implicira evidentan problem u vezi provođenja preuzetih obaveza? Smatram da je neophodno preduzeti sve aktivnosti kako bi se došlo do prihvatljivog rješenja i omogućilo da svako radi svoj posao u okviru Ustava, zakona i preuzetih obaveza u skladu sa potpisanim Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju, a za sve to je neophodan konsenzus u Bosni i Hercegovini da bi bio provodiv. I još samo dopuna, ja sam postavljao dva 3 puta pitanja na istu temu, zadnji put u oktobru mjesecu ove godine, gdje sam dobio uvjeravanja od predsjedavajućeg Savjeta ministara da dogovor oko Mehanizma koordinacije ide u pravom smjeru, da postoji velika vjerovatnoća da će on biti potpuno usaglašen i da tu neće biti nikakvih problema. Kao što vidimo to se nije desilo. Evo ja pitam koji su sljedeći potezi? Hvala.
Hvala gospodine Rodiću. Do završetka pitanja gospodin Zvizdić još nije ušao u salu, obavješten je redovno i dobili smo potvrdu o njegovom učešću. E, ulazi upravo. Ja ću gospodina Zvizdića morati da zamolim da odmah dođe za govornicu, pošto je pitanje već izrečeno, a radi se o pitanju koje ste pravovremeno ranije obavješteni da će biti postavljeno, pa pretpostavljam pripremljeni odgovor da saopštite. Pitanje je uvaženog kolege, gospodina Dragutina Rodića.
Uvaženi predsjedavajući, poštovani delegati sve vas lijepo pozdravljam. Zahvaljujem se uvaženom zastupniku na postavljenom pitanju u vezi sa Mehanizmom koordinacije i ja ću odgovoriti na njega i objasniti ... i obrazložiti malo genezu kompletne teme. Dakle, kao što znate Bosna i Hercegovina je bila u obavezi da uspostavi Mehanizam koordinacije. Već od 2011. godine se on spominje u svim izvještajima o napretku Bosne i Hercegovine kao jedna od ključnih obaveza koju je imala Bosna i Hercegovina u tom prethodnom periodu. A od stupanja na snagu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, dakle 01. juna 2015. godine, uz Mehanizam koordinacije Bosna i Hercegovina je bila dužna, odnosno i danas je u toj obavezi, da uspostavi zajednička tijela sa EU radi praćenja samoga Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. U vezi sa takvim potrebama i takvim zahtjevima Vijeće ministara BiH je 02.06.2015. godine usvojilo Odluku o formiranju tima za izradu dokumenta Mehanizma koordinacije u Bosni i Hercegovini kako bi on bio što prije završen i kako bi formirali tijela i mogli pratiti provedbu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i ispunjavati druge važne obaveze koje stoje ispred nas na putu evropskih integracija. No naravno Vlada Republike Srpske, za razliku od drugih nivoa vlasti, govorim o Vijeću ministara, Vladi Federacije, nisu dostavili svoje predstavnike kao članove tima za izradu Mehanizma koordinacije, nego je ustvari došao dopis ispred Ministarstva ekonomskih i regionalnih odnosa Republike Srpske u kojem se jasno kaže da ne žele da dostave predstavnika Republike Srpske u tim za izradu Mehanizma koordinacij, pozivajući se na Mehanizam koordinacije koji je za nas i tada, a i danas, ostao nepoznanica u smislu formalno usvojenog dokumenta ili dokumenta koji je objavljen u bilo kom službenom glasniku na bilo kom nivou Bosne i Hercegovine. Dakle, pozivalo se na tekst Mehanizma koordinacije koji je urađen 2013. godine, ponavljam taj tekst nije usvojen zvanično niti na Vijeću ministara, niti je objavljen u „Službenom glasniku BiH“, nije usvojen na Vladi Federacije, niti je objavljen u „Službenom glasniku Federacije“ i, koliko ja znam, nije objavljen u „Službenom glasniku Republike Srpske“. Dakle i pored ovakvog, evo da kažem u najmanju ruku, ignorantnog stava u vezi sa našim zahtjevom da se formira zajednički tim, mi smo ipak, evo ja osobno i svi drugi premijeri, smo održali sastanak u Banja Luci 29. jula 2015. godine sa našom namjerom da zaista postignemo konsenzus oko tako bitnoga dokumenta i dogovorili smo se da tekst Mehanizma koordinacije, koji je urađen 2013. godine, bude jedna kvalitetna osnova koja može biti konačni tekst Mehanizma koordinacije, ali pod određenim vrlo precizno navedenim uvjetima, a to je 4 usklađivanje sa Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju i naravno na načelima koja su usvojena prilikom održavanja prve sjednice Vijeća o stabilizaciji i pridruživanju
Vrijeme.
između Bosne i Hercegovine i EU i načela koja je podržalo Predsjedništvo BiH, sva tri člana Predsjedništva, a vezani su za striktno poštivanje ustavne strukture Bosne i Hercegovine i ustavima definiranih nadležnosti svih nivoa vlasti u Bosni i Hercegovini, efikasnosti Mehanizma koordinacije u broju tijela i načina odlučivanja i potpunoj usklađenosti sa odredbama SSP-a, odnosno sa odlukama Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje i Odbora za stabilizaciju i pridruživanje kao zajedničkih tijela između Bosne i Hercegovine i EU. Dugo mjeseci, skoro svakodnevno, vrlo naporno, vrlo konzistentno, vrlo uporno i sa ogromnom željom da postignemo konsenzus oko Mehanizma koordinacije je radilo Vijeće ministara na izradi ovoga dokumenta. U konačnici unutar Vijeća ministara smo, na bazi načela koja sam upravo sada kazao, postigli jednu vrsu konsenzusa, sporazuma, i kao što znate Mehanizam koordinacije je usvojen na sjednici Vijeća ministara, a onda je isti zvanično 3. februara, zvaničnim dopisom Generalnog sekretarijata Vijeća ministara dostavljen vladama entiteta na njihovo očitovanje sa našim zahtjevom da se to uradi što je moguće prije, obzirom da je 15. februara bila zakazana predaja naše aplikacije za članstvo u EU. Nažalost, do toga perioda nismo dobili zvanični dopis u kojem bi bilo decidno,
Vrijem gospodine predsjedavajući.
završavam za minut ili pola minute, u kojem bi bilo decidno navedeno, navedeni razlozi zbog čega je taj Mehanizam neprihvatljiv. Ja i dalje u ime Vijeća ministara tvrdim da u ovom tekstu Mehanizma koordinacije je u potpunosti ispoštovana ustavna nadležnost svakog nivoa vlasti koji ima izvornu ili podijeljenu nadležnost u bilo kojoj oblasti koja će biti tretirana na putu evropskih integracija ili unutar obaveza Bosne i Hercegovine, i ni u jednom momentu ili u bilo kojem stavu nije derogirana ustavna nadležnost bilo kog nivoa, bilo kog nivoa vlasti.
Hvala.
Dakle, mi imamo obavezu, ponavljam, prema Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju kao međunarodnoj obavezi i ja se iskreno nadam, i u svim svojim medijskim nastupima sam uvijek to isticao, da smo u Vijeću ministara otvoreni, potpuno otvoreni i spremni da razgovaramo o eventualnim prijedlozima, sugestijama, pa čak i primjedbama na ovaj tekst Mehanizma koordinacije koji bi ga učinili efikasnim ili efikasnijim, ali naravno moraju na snazi ostati ova načela, dakle načela ustavnih nadležnosti, načela prilagodbe Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju kao međunarodnom dokumentu i međunarodnoj obavezi Bosne i Hercegovine, moraju ostati temeljna načela na kojima će se bazirati Mehanizam koordinacije. 5
Hvala.
Mi u Vijeću ministara nismo dobili još uvijek zvaničan odgovor, zvaničan dopis o zvaničnim eventualnim korekcijama. I dalje, kažem, da ostajemo potpuno otvoreni za razgovor i sasvim sam siguran ako ispravno razumijemo ova načela, govorim o ustavnim nadležnostima, da vrlo brzo možemo doći do dokumenta koji može biti prihvaćen, i u istom tekstu i u istom obliku usvojen na razinama svih vlada. Podsjećam, 12. februara Vlada Federacije je usvojila Mehanizam koordinacije, već je krenulo imenovanje predstavnika u tijela, to su prihvatili i svi kantoni, prihvatilo je Vijeće ministara i u ovome trenutku samo očekujemo potvrdu od strane Vlade Republike Srpske, da bi počeli ispunjavati našu međunarodnu obavezu i da bi mogli naravno formirati tijela, zajednička tijela sa EU. Hvala.
Gospodine predsjedavajući, dakle, hvala Vam mnogo i na iscrpnom objašnjenju i ja Vas zaista moram upozoriti, pošto je ovo već nekoliko puta takva situacija, ja sam siguran da Vi imate puno obaveza, ali da Vaše službe mogu u skladu sa Poslovnikom Doma naroda ovaj format od dva minuta iskoristiti da se prenesu potrebne informacije, dolazimo stalno u situaciju da, sad ste četverostruko vrijeme iskoristili. Dakle, imamo mi vremena, ali imamo i Poslovnik, dakle ovo će svakako biti tačka dnevnog reda pod rednim brojem 8., kad ćemo mi govoriti o Akcionom planu i ovim aspektima, te će se moći duže razgovarati i o tome, tako da molim i gospodina Rodića da činjenicu da je gospodin, predsjedavajući Savjeta ministara izašao izvan vremenskog okvira, dakle, uzme kao vanrednu i da svi, naravno koliko je to moguće, što više se držite ovog vremenskog okvira koje nam je dato na raspolaganje da bi ste se izjasnili da li ste zadovoljni dobijenim odgovorom. Izvolite gospodine Rodiću.
Ma ja ću vrlo kratko. Zadovoljan sam ja odgovorom, naročito posljednjim dijelom odgovora da je to otvoreno dalje za dogovoranje, ali tražim da mi se sve ovo dostavi u pismenoj formi. Hvala.
Razumijem. Riječ dajem delegatu, gospodinu Mariu Karamatiću. Izvolite gospodine Karamatić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. Moje pitanje je upućeno ministru sigurnosti BiH, uvaženom ministru Mektiću, a odnosi se, ne znam kako bih ga nazvao, atentat ili incident koji se dogodio u tunelu Salakovac, kada je pred zapovjednika Oružanih snaga generala Jeleča djelatnik Obavještajno-sigurnosne agencije bacio ekspolozivnu napravu. Malo sam ja razmišljao o tome i došao do zaključka, Obavještajno- 6 sigurnosna agencija, znači to je bosanskohercegovački Džejms Bond, čovjek koji stoji na braniku domovine u obavještajnim i kontraobavještajnim radovima, uklanja sve moguće prijetnje od neprijateljskih država i od terorista, i taj čovjek je znači kupljen od neke strane obavještajne agencije. Ukoliko to nije tako taj bosanskohercegovački Džejms Bond je notorna budaletina koja baca po tunelima eksplozivne naprave pred bilo koga ko naiđe. Ja osobno ne mogu vjerovati da se tu radi o slučajnosti. Ono što mene interesira, a vjerujem da interesira i cjelokupnu bosanskohercegovačku javnost, uvaženi gospodin Bond je li još uvijek u službi? Ako je suspenziran samo ja s tim ne mogu biti zadovoljan, jer suspenzija znači da prima plaću i dalje, mislim da takvi ljudi nemaju šta raditi u Obavještajno-sigurnosnoj agenciji.
Hvala gospodine Karamatiću. Riječ ima uvaženi ministar, gospodin Mektić. Izvolite gospodine Mektiću. Znači, dvije minute gospodine Mektiću.
Hvala poštovani predsjedavajući. Predsjedništvo, uvažene kolegice i kolege delegati, poštovani gosti. Evo, ja ću da dam informaciju tačno šta se događa vezano sa ovim događajem od 20.11.2015. godine kada je u tunelu Salakovac iz automobila Opel Corsa bačena pirotehnička naprava tzv. topovski udar, koja je prilikom aktivirala i izazvala određena oštećenja na kolovozu i tragove, a u tom momentu je kretalo se iza njih vozilo u kome se nalazio komandant ili, odnosno načelnik Zajedničkog štaba Oružanih snaga BiH, general Ante Jeleč. Nakon tog događaja SIPA i državni tužilac, tružilac iz Državnog tužilaštva BiH i Kantonalnog tužilaštva Hercegovačko-neretvanskog kantona izašli su na lice mjesta i izvršili uviđaj i prikupili dodatan broj informacija i podataka i ocijenjeno je da se, od strane tužilaca, da se ne radi o terorističkom napadu. To je dakle zaključak tužilaca, I slučaj je preuzeo tužilac Hercegovačko-neretvanskog kantona i krivični postupak protiv osobe Zlatko Humo se vodi pred Županijskim tužilaštvom u Mostaru. U isto vrijeme ovaj službenik Obavještajno-bezbjednosne agencije je, u skladu sa zakonom, suspendovan i zakonom je tako propisano da privremena suspenzija traje do okončanja krivičnog postupka, nakon čega će se donijeti definitivna disciplinska mjera. Je li logično, nije li logično, i meni nije logično, on prima platu čitavo vrijeme, ali je zakon tako regulisao, propisao i čekamo da Tužilaštvo u Mostaru, odnosno Sud u Mostaru završi ovaj slučaj nakon čega će se donijeti konačna disciplinska mjera protiv ovog pripadnika Obavještajno-bezbjednosne agencije. Hvala.
Hvala i Vama gospodine ministre. Riječ dajem kolegi Mariu Karamatiću da kaže da li je zadovoljan dobijenim odgovorom.
Evo, gospodine predsjedavajući, nećete vjerovati, zadovoljan sam odgovorom, nisam zadovoljan s ovim što se događa sa djelatnikom Obavejštajno-sigurnosne agencije. Međutim, evo ja moram napomenuti jednu stvar, ja sam na prošloj sjednici pitao uvaženog ministra vanjskih i 7 trgovinskih odnosa – koje to tvrtke su radile malverzacije prigodom izvoza mesa? Pisani odgovor nisam dobio do dan danas, a bio sam ga dužan dobiti, znači po svim poslovnicima i zakonima, tako da, evo i ovim putem apeliram na uvaženog ministra vanjske trgovine da pošalje taj odgovor sa imenima tvrtki inače mogu doći u sumnju da to radi namjerno, znači da prikriva nekoga, a vjerujem da to nije slučaj, da se radi o prezauzetosti ili bilo čemu. Hvala.
Hvala gospodine Karamatiću, iskoristili ste svoju minutu. Ja sam se konsultovao ovdje sa kolegama i mi ovom prilikom upućujemo urgenciju u vezi s Vašim pitanjem nadležnom ministarstvu, koja će biti i pismeno sročena i odaslata tokom sutrašnjeg dana. Nemamo daljih prijava, pa prelazimo sada na rad po prijedlogu dnevnog reda sjednice. Za 15. sjednicu predlažem sljedeći, izmijenjeni: Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 14. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Zahtjev delegata Maria Karamatića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda, broj: 02-02-1-669/16, od 24.02.2016. godine; 3. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1/15, od 27.02.2015. godine; 4. Prijedlog zakona o štrajku zaposlenih u institucijama BiH (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-24/15, od 13.11.2015. i 10.12.2015. godine; 5. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-25/15, od 10.12.2015. godine; 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 38/15, od 30.12.2015. i 28.01.2016. godine; 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 26/15, od 17.12. 2015. i 28.01.2016. godine; 8. Akcioni plan za sprovođenje Reformske agende na nivou Savjeta ministara BiH, materijal Savjeta ministara BiH, broj: 01,02-50-11-1383/15, od 28.10.2015. godine; 9. Izvještaj o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Nabavka ličnih dokumenata – studija slučaja“, materijal Kancelarije za reviziju institucija BiH, broj: 02/4-16-1-105/16, od 06.01.2016. godine; 10. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Nota sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Savezne Republike Njemačke o prihvatanju projekata tehničke saradnje za period 2008–2012. godine, broj: 01,02-05-2-311/16, od 26.01.2016. godine; 11. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Protokola između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Grčke o primjeni Sporazuma između Evropske zajednice i Bosne i Hercegovine o readmisiji lica koja borave bez dozvole, broj: 01,02-02-2- 367/16, od 29.01.2016. godine; 8 12. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o zajmu (Projekat regionalni vodovod Plava voda) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj, broj: 01,02-05- 2-383/16, od 01.02.2016. godine; 13. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Okvirnog sporazuma o zajmu između Razvojne banke Savjeta Evrope i Bosne i Hercegovine, LD 1836 (2014) – kredit za socijalni program stambenog zbrinjavanja u BiH, u Republici Srpskoj, koji realizuje Investiciono-razvojna banka Republike Srpske, broj: 01,02-05-2-542/16, od 15.02.2016. godine. Da li se neko javlja za riječ? Ima li izmjena i dopuna dnevnog reda, prijedloga? Nema prijavljenih. Hvala vam. Ovo je usaglašeni dnevni red Kolegijuma Doma naroda, pa se ne glasa o njemu. Prelazimo na tačku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 14. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Prijavljenih nema. Prelazimo na izjašnjavanje. Zahvaljujem. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa evo, u Poslovniku je predviđeno ukoliko je zakon toliko jednostavan da ga je moguće donijeti po hitnoj proceduri, evo ja ću pokušati vrlo kratko obrazložiti o čemu se ovdje radi. Naime, kada je donošen Zakon o dobrobiti životinja u Bosni i Hercegovini taj Zakon je prepisan iz zemalja okruženja, konkretno iz Republike Hrvatske, i tada je prepisana i točka koja glasa precizno – da se 01.01.2018. godine, po ovom Zakonu koji je trenutno na snazi u Bosni i Hercegovini, zabranjuje držanje krznašica. Znači zabranjuje se uzgoj životinja koje se uzgajaju zbog krzna. U međuvremenu su sve zemlje okruženja izmijenile te sporne članke Zakona i mi smo sada došli u poziciju, znači da ljudi u Bosni i Hercegovini koji uzgajaju činčile, kune i nerc od 01.01.2018. to neće moći raditi jer će to biti protivzakonito. To je, svi se mi sjećamo one euforije kada je krenulo to sa činčilama, nema ko ih nije uzgajao konkretno, međutim onda je to brzo palo jer je pala cijena krzna na svijetskom tržištu i većina je se tih postrojenja ugasila. Sada ću vam reći jedan nevjerovatan podatak, često čitamo kako je Bosna i Hercegovina, ... posljednja ili pretposljednja, uglavnom u top 10 zemalja po bilo čemu, znači šta god se analizira nešto međunarodno od 170 mi smo 130 mjesto najbolje što može biti, vjerovali ili ne krzna iz Bosne i Hercegovine se nalaze među najkvalitetnijim krznima i na europskoj burzi krzana u Danskoj za njima vlada prava ... Znači, za njih se posebno formiraju cijene iz razloga što su oni uzgajivači, koji su ostali i kuna i nerca i činčila, u međuvremenu toliko podignuli razinu proizvodnje i razinu kvalitete tih krzna da su danas među najkvalitetnijim u svijetu. Ja sam iskomunicirao sa dijelom uzgajivača, puno njih planira proširiti kapacitete, puno ljudi je zainteresirano da uđe u tu proizvodnju, jer je danas to vrlo isplativo. I ono što je još bitno napomenuti je da prilikom proizvodnje životinja za krzno, tj. krznašica, znači radi se o 100% domaćem bosanskohercegovačkom proizvodu. Te životinje se ovdje, vrši se rasplod u Bosni i Hercegovini, ne uvoze se ni odakle, ovdje im se dere koža i sve ide 100% za izvoz. Ja vas molim da izglasamo ovaj Zakon po hitnoj proceduri i da omogućimo i nakon 01.01.2018. godine, osim što se dere koža ljudima koji žive u Bosni i Hercegovini, da se može derati i životinjama. Hvala lijepa. 10
Hvala gospodine Karamatiću. Otvaram raspravu o proceduri. Dakle, čuli ste 100% domaća životinja. Nema prijavljenih za raspravu o proceduri. Prelazimo na izjašnjavanje. Dakle, glasamo o tome da li smo za hitnu proceduru. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 5 je bilo za, 8 protiv. Iz Federacije 5 za, 3 protiv, uzdržanih nema, iz Republike Srpske niko za, protiv 5, uzdržanih nema. Ne postoji ni opšta, ni entitetska većina, pa konstatujem da smo se izjasnili protiv hitne procedure. Sad prelazimo na izjašnjavanje o skraćenoj proceduri. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – za je bilo 5 delegata, protiv je bilo 8 delegata, uzdržanih nije bilo. Iz Federacije 5 za, 3 protiv, niko uzdržan, iz Republike Srpske niko za, 5 protiv, niko uzdržan. Ne postoji ni opšta, ni entitetska većina, pa konstatujem da nije usvojena mogućnost rada po skraćenoj proceduri, što znači da će se ovaj Zakon razmatrati po redovnom postupku. Prelazimo na rad po tački tri, Ad. 3. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH Ovo je drugo čitanje. U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa se o Prijedlogu zakona. Dobili ste Izvještaj Komisije za finansije i budžet Doma naroda i Komisija je konstatovala da nije bilo podnesenih amandmana, te je prihvatila Prijedlog zakona i predlaže Domu njegovo usvajanje. Riječ dajem gospođi Ljilji Zovko, predsjedavajućoj Komisije za finansije i budžet, odnosno njenom zamjeniku ukoliko želi. Kao u izvještaju. Hvala. Riječ sada dajem predlagaču Zakona ukoliko je prisutan i ukoliko želi. Ne želi. Hvala. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Riječ ima uvažena kolegica, gospođa Zdenka Džambas. Izvolite gospođo Džambas.
Lijepo vas pozdravljam. I pošto nema predsjednice Kluba, ja sam zamjenica predsjednice Kluba, u ime Kluba Hrvata mi ćemo ponoviti priču od prošlog puta. Dakle, tražili smo prije, ne znam, Komisija za financije, da nam Ministarstvo financija dostavi kompletan, sveobuhvatan, odnosno Vijeće ministara, sveobuhvatan zakon koji bi izvršio izmjene po pojedinim točkama. Nismo ga dobili na vrijeme, te je to bio razlog zašto je ovaj Zakon uvršten prošli put u prvo čitanje. U međuvremenu 11 taj sveobuhvatni zakon je došao, on ide u proceduru. I iz tog istog razloga Klub Hrvata nema namjeru danas da se izjašnjava za parcijalne dijelove, nego ćemo pričekati sveobuhvatni zakon, što i jeste bila naša priča, te na taj način staviti točku na ove izmjene parcijalne, da se izbjegne priča o populističkim mjerama, te smatramo da, evo nećemo glasati za. Vidjećemo šta će donijeti ovaj, već u proceduru pušteni, izmijenjeni kompletni Zakon o plaćama i naknadama dužnosnika u državi Bosni i Hercegovini.
Zahvaljujem kolegice Džambas. Drugih prijava za učešće u raspravi nema, pa zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH u drugom čitanju. Zahvaljujem. Od 13 prisutnih delegata – 9 delegata je bilo za, protiv je bilo 3 delegata, a uzdržan je bio 1 delegat. Iz Federacije 4 za, protiv 3, uzdržan 1, iz Republike Srpske 5 za, niko protiv, niko uzdržan. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je Zakon o izmjenama Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH usvojen. Prelazimo na rad po tački četiri, Ad. 4. Prijedlog zakona o štrajku zaposlenih u institucijama BiH (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH Ovo je drugo čitanje. U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa se o Prijedlogu zakona. Dobili ste Izvještaj Ustavnopravne komisije Doma naroda. Komisija je prihvatila tekst Prijedloga zakona sa ukupno tri amandmana koji su postali sastavni dio teksta Prijedloga zakona, te predlažu Domu njegovo usvajanje. Komisija je takođe usvojila i predlaže Domu usvajanje sljedećeg zaključka: – Ustavnopravna komisija predlaže Domu da obaveže Odjel za izradu i objavljivanje pravnih akata da koriguje gramatičke i pravopisne greške u članu 23. na koje je uložen Amandman III. Predstavnički dom je na 24. sjednici, održanoj 03.02.2016. godine, usvojio Prijedlog zakona o štrajku zaposlenih u institucijama BiH u drugom čitanju sa tri amandmana. Riječ dajem gospodinu Halidu Genjcu, predsjedavajućem Ustavnopravne komisije Doma naroda. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Samo u smislu pojašnjenja zaključka i usvajanjem jednog amandmana, množina treba da se preoblikuje u jedninu, u ovom članu o kome se govori. I zato smo dali nalog Zakonodavnopravnom sektoru da izvrši korekcije. I ovo radi zapisnika samo, a ostalo kao u Izvještaju. 12
Gospodine Genjac, i sa zapisnikom i bez zapisnika, moram Vas kao predlagača ovakvog zaključka upitati – dakle, u kom članu Poslovnika nalazimo uporište da dajemo pravo nekome da naknadno koriguje tekst koji mi usvojimo? Dakle, da li je to u skladu sa nekim članom Poslovnika? Jer, mi kada se izjašnjavamo, izjašnjavamo se o predloženom tekstu, da li je on u množini, većini ili bilo čemu drugom Komisija je imala priliku da amandmanom reaguje na to pitanje. Ako smatrate da se slažemo da imamo nejasnu situaciju, možemo zaključkom, koji biste kao predsjedavajući Komisije, eventualno predložili, a koji važi za ovaj slučaj, da razriješimo ovo pitanje, a možemo da ostavimo čitavu situaciju za slijedeći put da bi se ovo ipak nomotehnički radilo tako da javnost u nama prepoznaju ljude koji rade ovo lege artis, tako da kažem, u onom dijelu u kome je to pitanje nomotehnike. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem. Mi smo imali konsultacije na Ustavnopravnoj komisiji u kojoj je nastala vrlo specifična situacija i nismo imali poslovničke mogućnosti da izvršimo intervencije u smislu da se osigura istovjetan tekst sa onim što je usvojeno u Predstavničkom domu, a da mi to uradimo na Ustavnopravnoj komisiji. Nema, ne postoji poslovnička odredba koja bi ovu vrstu intervencije, ali ne postoji ni zabrana, međutim ne postoji ni zapreka da se to uradi. A kao mogućnost da se izađe iz ove situacije možemo ostaviti za iduću sjednicu i pripremićemo na komisiji.
Pitam članove Kolegija da li se slažu s tim da se ova tačka nastavi na slijedećoj? Slažu. Dakle, sad vas pitam da se izjasnimo o tome da se ova tačka dnevnog reda nastavi na sljedećoj sjednici, a da se zaustavi u ovoj fazi u kojoj se sada nalazi, s mogućnošću da se daje pravo Ustavnopravnoj komisiji da amandmanski djeluje na tekst ovog Zakona. Evo otvaram sada raspravu po ovom prijedlogu koji sam ja dao. Da li se neko prijavljuje za raspravu po prijedlogu ovog zaključka? Ne prijavljuje. Hvala. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o zaključku koji sam izrekao. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 12 delegata je bilo za, protiv nije bio niko, uzdržan je bio 1 delegat. Iz Federacije 8 za, protiv niko, niko uzdržan, iz Republike Srpske 4 za, protiv niko, 1 uzdržan. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da smo zaključak usvojili. Prelazimo na rad po tački pet, Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH Ovo je drugo čitanje. U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa se o Prijedlogu zakona. Dobili ste Izvještaj Ustavnopravne komisije Doma naroda. Komisija je 13 prihvatila tekst Prijedloga zakona i predlaže Domu njegovo usvajanje. Predstavnički dom je na 24. sjednici, održanoj 03.02.2016. godine, usvojio Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH, zakona u drugom čitanju. Riječ dajem gospodinu Halidu Genjcu, predsjedavajućem Ustavnopravne komisije Doma naroda. Izvolite gospodine Genjac. Kao u Izvještaju. Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Prijavljenih nema. Zaključujem raspravu. Glasamo o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH u drugom čitanju. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 9 delegata je bilo za, protiv su bila 3 delegata, uzdržan je bio 1 delegat. Iz Federacije 7 za, protiv niko, uzdržan 1, iz Republike Srpske 2 za, protiv 3, uzdržan niko. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH usvojen u drugom čitanju u identičnom tekstu kao u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. Prelazimo na tačku šest, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege delegati, dame i gospodo, predstavnici ..., predsjedavajući Savjeta ministara. 14 Na sjednici Ustavnopravne komisije je raspravljano o četiri amandmana koje sam podnio, i dobili smo i obrazloženja od strane predlagača tog Zakona, šta smatra ... tih amandmana. Mi, odnosno ja i dalje mislim da je prihvatljiv, prije svega govorim o Amandmanu I, gdje se govori, odnosno u dosadašnjem tekstu je bilo da se u Zakonu o udruženjima i fondacijama, prilikom podnošenja zahtjeva za registraciju, mora biti sve tri pisma, dva pisma, odnosno da mora biti i jedno i drugo i treće pismo, je li. Međutim, sada se u tekstu novgo Zakona, ili da bar citiram čisto, u članu 7. stav (3) gdje je stajalo da se naziv udruženja ili fondacije u pravilu na jednom od tri sada službena jezika koji su u upotrebi u Bosni i Hercegovini, na latiničnom ili ćirilićnom pismu, za koji se stranka opredjeli. Obrazloženje koje smo dobili tu, da je to trošak za stranku da se piše na dva, tri jezika i dva pisma, da to ne bi trebalo činiti. Ja mislim da zaista ne trebamo da robujemo da li je to trošak ili nije, ali je izuzetno značajno da se poštuju sva tri pisma, bez obzira da li to stranka željela ili ne. I zbog toga i dalje smatram da ovaj Amandman ima smisla i on neće sigurno ugroziti bilo čiji interes unutar Bosne i Hercegovine i bilo kog naroda, da ako stoji da će to biti i dalje na tri službena jezika i na ćirilićnom i latiničnom pismu. Ne vidim šta bi bilo tu uopšte sporno? Amandman II, gdje se govori o uspostavljanju internet stranice sa podacima iz elektronskog registra ministarstva u nadležnosti entiteta i Vlade Republike Srpske, odnosno u Predlogu zakona, kako mi tumačimo ove odredbe, se podrazumjeva da će ta internet stranica biti obavezna za sve u Bosni i Hercegovini, bez obzira ko registrovao udruženja na nivou, odnosno i u entitetima i u kantonima. Mi mislimo da je to pitanje, bi dovedeno u pitanje bilo prenos nadležnosti, jer je to u isključivoj nadležnosti entiteta i kantona, a da sporazumom koji se predviđa ... u Zakonu se može regulisati taj način da li entiteti i kantoni zaista žele da se ovo pitanje na internet stranici jedinstveno objavljuje. I to mislim takođe da nema razloga da se zaista ne prihvati ovaj Amandman. Kada je riječ o Amandmanu III, ono što je posebno meni sporno, jeste kada je riječ o nadzoru nad zakonitišću rada udruženja ili fondacija, gdje se tumači od strane predlagača da je to samo nadzor nad zakonitošću rada udruženja ili fondacija u vezi sa ovim Zakonom i na nivou Bosne i Hercegovine. Međutim, to nije tako, s obzirom da se potpuno nije jasno rečeno, već iz teksta Zakona proizilazi da nadzor nad zakonitošću rada i udruženja mogu da vrše nadležni organi inspekcijski na nivou Bosne i Hercegovine i u entitetima i u kantonima nad ovim koje oni registruju u svojoj nadležnosti. Amandman IV je praktično vezan za Amandman II, i ukoliko bi bio prihvatljiv Amandman II, onda bi naravno bio i Amandman IV. Dakle, i dalje ostajem pri ovim amandmanima i molim da se Dom izjasni oko amandmana.
Zahvaljujem gospodine Noviću. Dalje, prijave za učešće u raspravi. Nema. Zaključujem raspravu. Sada prelazimo na izjašnjavanje. Prvo se izjašnjavamo o Amandmanu I delegata Sredoja Novića. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 5 je delegata bilo za, protiv je bilo 8 delegata, uzdržan nije bio niko. Iz Federacije niko za, 8 protiv, niko uzdržan, iz Republike Srpske 5 za, protiv niko, uzdržan niko. 15 Ne postoji opšta većina, pa konstatujem da Amandman I, delegata Sredoje Novića, nije usvojen. Prelazimo na glasanje o Amandmanu II, delegata Sredoja Novića. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 5 je bilo za, protiv je bilo 8. Iz Federacije protiv 8, iz Republike Srpske 5 za. Ne postoji opšta većina, pa konstatujem da Amandman II, delegata Sredoja Novića, nije usvojen. Sada glasamo o Amandmanu III, delegata Sredoja Novća. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – za je bilo 5 delegata, protiv je bilo 7 delegata, a uzdržan je bio 1 delegat. Iz Federacije 7 protiv, 1 uzdržan, iz Republike Srske 5 za. Ne postoji opšta većina, pa konstatujem da Amandman III, delegata Sredoja Novića, nije usvojen. Sada prelazimo na izjašnjavanje o Amandmanu IV. Zahvaljujem. Od 13 prisutnih delegata – 5 je bilo za, protiv je bilo 8, uzdržanih nije bilo. Iz Federacije 8 protiv, iz Republike Srpske 5 za. Ne postoji opšta većina, pa konstatujem da Amandman IV, delegata Sredoja Novića, nije usvojen. Sada prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama BiH u drugom čitanju. Zahvaljujem. Od 13 prisutnih delegata – 8 delegata je bilo za, protiv 4, uzdržan 1. Iz Federacije 8 za, protiv niko, uzdržan niko, iz Republike Srpske niko za, protiv 4, uzdržan 1. Postoji opšta većina ali ne postoji entitetska, pa vršimo konsultacije u Kolegiju. Ima li saglasnosti da ne budemo za ovaj Zakon? Nema, ili da budemo je li. Nema ni za to. Dobro. Zahvaljujem. Prelazimo na izjašnjavanje u drugom krugu. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 8 je bilo za, protiv je bilo 5, uzdržanih nije bilo. Iz Federacije 8 za, protiv niko, uzdržan niko, iz Republike Srpske niko za, protiv 5, uzdržanih nema. Postoji opšta većina ali nema entitetske, pa konstatujem da ovaj Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama BiH, u drugom čitanju, nije usvojen. Prelazimo na rad po tački sedam, Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona. Član 103. Poslovnika, prvo se vodi rasprava o potrebi donošenja i principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Dobili ste mišljenja Zakonodavnopravnog sektora Parlamentarne skupštine BiH, Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH i Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH. Zakonodavnopravni sektor Parlamentarne skupštine BiH utvrdio je da Prijedlog zakona nije u 16 potpunosti usklađen sa odredbadma člana 95. Poslovnika Doma naroda. Stoga je Kolegijum Doma naroda na 18. sjednici, održanoj 30.12.2015. godine, u skladu sa članom 95. stav (6) Poslovnika, uputio predlagaču dopis i Mišljenje Zakonodavnopravnog sektora radi ispravke uočenih nedostataka u Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH. Predlagač je 28.01.2016. godine dostavio novi tekst Prijedloga zakona. Ustavnopravna komisija Doma naroda je utvrdila da je Prijedlog zakona usaglašen sa ustavnim i pravnim sistemom BiH. Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost BiH je prihvatila principe Prijedloga zakona. Predstavnički dom je na 25. sjednici, održanoj 16.02.2016. godine, usvojio Prijedlog zakona u prvom čitanju. Riječ dajem gospodinu Sifetu Podžiću, kojeg je Zajednička komisija odredila za izvjestioca na sjednici Doma naroda. Izvolite gospodine Podžiću. Kao u Izvještaju. Hvala. Riječ dajem predlagaču Zakona, Mininistarstvo odbrane. Izvolite gospođo Pendeš. Kao u Prijedlogu, ne tražite riječ. Dovoljno je to, hvala. Otvaram raspravu o ovom Prijedlogu zakona. Izvolite.
... ono što je rečeno na Komisiji,
Riječ ima gospodin Darko Babalj.
znači mi nismo za ovakav Zakon, što ne znači da mu ne treba dati šansu da on danas prođe i dođe u drugo čitanje gdje će se nama dati prilika da kroz amandmane djelujemo i da ga popravimo. Ovo samo govorim radi stenograma. Znači ukoliko bude ostao ovakav kakav jeste, on neće imati našu podršku. Ukoliko se uvaže amandmani, to je predmet dogovora, onda možemo o njemu razgovarati.
Hvala. To je stav Kluba delegata srpskog naroda. Rasprava je i dalje otvorena, da li se neko javlja za riječ? Nema dalje prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH, u prvom čitanju. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 10 je bilo za, protiv nije bio niko, uzdržana su bila 3 delegata. Iz Federacije 6 za, protiv niko, uzdržana 2, iz Republike Srpske 4 za, protiv niko, uzdržan 1. Postoji i opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na tačku osam, 17 Ad. 8. Akcioni plan za sprovođenje Reformske agende na nivou Savjeta ministara BiH, materijal Savjeta ministara BiH Dom naroda je na prošloj 14. sjednici Doma naroda, održanoj 09.02.2016. godine, usvojio sljedeći zaključak. Citiram – „Zbog odsustva predlagača na sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH odgađa se rasprava o Akcionom planu za sprovođenje Reformske agende na nivou Savjeta ministara BiH do naredne sjednice Doma naroda. Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH obavezuje Savjet ministara BiH da do tada pripremi Informaciju o sprovođenju Reformske agende na nivou Savjeta ministara BiH, te da je dostavi Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH na dalje razmatranje.“ Savjet ministara BiH je pripremio i dostavio Domu Izvještaj o napretku provođenja Akcionog plana za realizaciju Reformske agende BiH i Revidirani akcioni plan za realizaciju Reformske agende BiH. Dobili ste Mišljenje Zajedničke komisije za evropske integracije Parlamentarne skupštine BiH. Komisija je razmatrala i primila k znamju Informaciju o Akcionom planu za provođenje Reformske agende na nivou Savjeta ministara BiH. Predstavnički dom je na 23. sjednici, održanoj 12.01.2016. godine, primio k znanju Akcioni plan. Riječ daje podnosiocu, gospodinu predsjedavajućem Savjeta ministara Denisu Zvizdiću. Izvolite uvaženi predsjedavajući.
Zahvaljujem se. Evo vrlo kratko, obzirom da mi iz Vijeća ministara imamo ove respektabilne dvije minute da odgovorimo na ovako kompleksna pitanja.
Gospodine Zvizdiću, sada imate 10 minuta, kao predlagač. Izvolite.
Dakle, kao što znate Ekonomska reformska agenda i njena kredibilna implementacija je bio jedan od ključnih i najvažnijih uvjeta za podnošenje kredibilne aplikacije Bosne i Hercegovine za članstvo u EU, i to je ustvari bio bazni dokument i orijentir na bazi kojeg su institucije EU, posebno Evropska komisija i uvaženi komesar Han i uvažena gospođa Mogerini se i opredjelili da se Bosni i Hercegovini otvori mogućnost za podnošenje aplikacije. Osim toga, bilo je još par dodatnih uvjeta, ali kredibilna provedba Ekonomske reformske agende u svih njenih šest ključnih i temeljnih oblasti koji će u konačnici dovesti do stvaranja vrlo stabilnog ekonomskog okruženja, dobrog poslovnog okruženja, kvalitetnog ambijenta za tržište rada, kvalitetne i efikasne javne uprave i naravno reforme onih sistema koji su bitni za socijalni kvalitet života ljudi, kao što je zdravstveni i penzioni ili socijalni sistem. Kada govorimo na nivou Vijeća ministara mogu kazati da smo od 33 predviđene generalne mjere mi u vrlo kondenzovanom vremenskom periodu za šest mjeseci, jer Ekonomska reformska agenda važi za 48 mjeseci, za šest mjeseci smo realizriali 17 mjera, što je više od 50% predviđenih i definiranih mjera, definiranih u tekstu Ekonomske reformske agende za nivo 18 Vijeća ministara. Ali, isto tako takvu dinamiku, u nešto manjem procentu i obimu, ali vrlo kvalitetno su pratile i vlade entiteta, obzirom da one i unutar ovakvog Akcionog plana imaju malo povećani broj takvih reformskih zahvata, mjera i aktivnosti, ali i stepen realizacije u vladama entiteta je vrlo respektabilan za ovaj period od šest mjeseci i on se kreće, u ovisnosti od aspekta gledanja, od 25 pa do 38% realizirane Ekonomske reformske agende. Dakle, kumulativno institucije, organi Bosne i Hercegovine i Vijeće ministara, dvije entitetske vlade su za šest mjeseci realizirali jednu trećinu Ekonomske reformske agende. I to je već dalo prve rezultate u smislu laganog ekonomskog rasta ili povećanja svih vitalnih ekonomskih parametara na bazi kojih se procjenjuje ekonomska stabilnost i ekonomski razvoj Bosne i Hercegovine. U ovome trenutku mi radimo jedan zajednički, jedan kumulativan tekst presjeka stanja realizacije aktivnosti i mjera iz Ekonomske reformske agende. Vijeće ministara i dvije entitetske vlade su formirale jedan zajednički tim sastavljen od stručnih ljudi koji analiziraju mjeru po mjeru i naravno dinamiku i benefite koje će Bosna i Hercegovina imati poslije realizacije takvih mjera. Taj dokument će vrlo, vrlo brzo biti usvojen kao zajednički dokument tri vlade i na takav način će biti prezentiran i na vladama entiteta i ovdje u Savjetu, odnosno Vijeću ministara, kao i na oba doma Parlamentarne skupštine BiH. Ali već sada mogu kazati da smo, kada govorimo o izvršnoj vlasti na ove tri razine, zadovoljni dosadašnjim stepenom implementacije predviđenih mjera i aktivnosti iz Ekonomske reformske agende. Želim ponoviti da je riječ o vrlo ozbiljnim, vrlo serioznim zakonima, aktivnostima i mjerama koje uistinu mijenjaju dosadašnje obrasce ponašanja, a to smo vidjeli prilikom usvajanja Zakona o radu i u jednom i u drugom entitetu. Izazivaju naravno i određeni stepen nezadovoljstva i sindikata i drugih zainteresiranih subjekata za takve mjere. Takvih mjera će biti još, dakle mjere će biti teške, mjere će biti bolne, ali one će se morati provesti u jednom ubrzanom vremenskom periodu koji neće moći trajati 48 mjeseci, što je rok važenja same, za implementaciju Reformske agende. To će se morati praktično uraditi u toku 2016. godine, kako bi poboljšanjem ekonomskih prilika i poslovnog okruženja postali atraktivno područje za domaće i strane ulagače. Dakle, ono što kratko mogu reći jeste da se realizacija svih predviđenih mjera i aktivnosti Ekonomske reformske agende odvija upravo u onoj dinamici kakva je definirana i planirana u akcionim planovima i Vijeća ministara i obje entitetske vlade. Hvala.
Hvala i Vama gospodine predsjedavajući. Otvaram raspravu. Riječ ima uvaženi delegat, gospodin Martin Raguž. Izvolite gospodine Raguž.
Zahvaljujem se gospodine predsjedatelju i pozdravljam uvaženog predsjedatelja Vijeća ministara i članove Vijeća ministara. I evo, pozdravljam ovaj način komunikacije između Vijeća ministara i Doma naroda, jer smo mi na protekloj sjednici zbog izostanka Vijeća ministara, znači imali jedan zaključak kojeg smo jednoglasno usvojili, da za ovu sjednicu odgodimo raspravu o Akcijskom planu i da zatražimo od Vijeća ministara Izviješće o provedbi tog Akcijskog plana. I drago mi je da je, evo danas to ovdje moguće i da smo dobili i ovakvo Izviješće od strane predsjedatelja Vijeća 19 ministara. I odmah da kažem, bez obzira, znači na formalnu poziciju oporbe, ja mogu i iskreno podržati ovakvo Izviješće i ovakav pristup koji promovira Vijeće ministara kao tim, a i predsjedatelj Vijeća ministara, u smislu značaja, strateškog značaja za Bosnu i Hercegovinu, novog evropskog pristupa i potrebe da Bosna i Hercegovina u dubini prihvati i razumije šta znači taj novi evropski pristup i koristi potencijale tog evropskog pristupa koji naravno podrazumijevaju provođenje bolnih reformi. I vidimo dan danas da imamo, znači ne samo sporenja, nego i institucionalne odluke od Ustavnog suda kada je jedan Zakon o radu u pitanju koji se odnosi na Federaciju BiH. Neki od nas su i tada upozoravali da provođenje Reformske agende ne znači zaobilaženje i kršenje ustavnih i drugih procedura, i na to danas ponovo ovdje treba upozoriti, znači da je moguće sve ovo situirati u institucionalni i proceduralni prostor da se takve nam stvari ne dešavaju i da ne gubimo vrijeme i energiju na takav način. A u svakom slučaju vidljiv je ovaj napor, kažem Vijeća ministara pa i vlada, i ono što u tom prostoru očito nedostaje, i to se mora danas javno reći, jeste, dakle nevezano za ovaj odgovor predsjedatelja o Mehanizmu koordinacije, da u tom prostoru postoji previše politizacije. Ja neću sad adresirati taj prostor politizacije, ali činjenica, dakle, da predugo traje taj proces politizacije vezan za određene strateške odluke, a jedan od njih je svakako Mehanizam koordinacije i ja mislim da je dobro da Vijeće ministara ne upada u tu zamku, nego da na neki način bude lokomotiva provođenja te Agende. I u tom smislu ja mislim da ovaj Dom treba dati podršku Vijeću ministara za ovaj pristup. Unutar tog pristupa, evo Vi ste gospodine Zvizdiću rekli da se radi presjek učinjenog. Mi danas nismo, ja vjerujem osobno u ovo što ste Vi rekli, ali nemamo parametre danas kad će taj biti pristup. Mislim da je dobro danas da znamo kao Dom kad ćemo moći jedan objektivan uvid, temeljem parametra po svakoj od ovih reformi, dobiti, koji su efekti toga. Ja ću samo ovdje izdvojiti jednu važnu reformu, znači – Pripremiti i provesti poresku reviziju i inspekciju na osnovu rizika na svim razinama kako bi se osigurala povećana naplata neplaćenih poreznih dugovanja. Rok je bio ovaj mjesec. Mi bi sad trebali već imati efekte i učinke da vidimo šta su rezultati i postoji li prostor, šta trebaju raditi parlamenti i šta izvršne vlasti, šta porezne inspekcije. Samo jedan od elemenata, drugi, unapređenje korištenja međunarodne ekonomske pomoći. I svi smo, ustvari jedan od najvećih i najznačajnijih dijelova priče fokusirali na prostor da Bosna i Hercegovina koristi te potencijale fondova. ... nam treba neka ... Mi vidimo da čak zemlje članice, evo Hrvatska je poslednja ušla u EU, nisu iskoristile ni 40% potencijala i tu se spore vlade prethodna i ova, opozicija, pozicija, javnost, zašto nisu iskorištene mogućnosti koje stoje jednoj zemlji na raspolaganju. Ja mislim da mi ovdje trebamo dobiti jedan pregled u pismenoj formi projekata potencijala i mogućnosti, ne samo financijskih, nego reformskih i da vidimo koliko su oni iskorišteni, šta je čija odgovornost i mislim da bi to trebalo sada u ovom procesu koji ste najavili biti stvarno praksa svih nas, a ne pitanja politizacije, nego jedno objektivno informiranje, prvo ove najveće zakonodavne institucije, onda javnosti o benefitima i onda naravno temeljem toga vođenje po ... političkog procesa ka Evropi, a ne da svaki dan dobivamo osporavanja je li ova odluka donesena na ovaj način, na onaj, a ustvari svi imaju odgovornost sukladno svojim ustavnim ovlaštenjima, a ne da spore i limitiraju taj proces. Dakle, evo moja podrška ovom Izviješću i po meni jedan od zaključaka treba biti, ja bih volio čuti kad možemo konkretno imati taj presjek po svim ..., jer je to bio naš zahtjev. Danas smo dobili jedno, rekao bih, očitovanje Vijeća ministara koje je, za mene pozitivno, ali za jednu preciznu ocjenu stvarnog stanja o provođenju Reformske agende i njenih posljedica treba nam ovaj presjek, koji se evo radi, ali mislim da on ne može biti odgođen za više od mjesec dana da se ne razmotri i na ovom Domu. Hvala lijepo. 20
Hvala i Vama gospodine Raguž. Dalje prijave za učešće u diskusiji? Nema.
nije uključen mikrofon
Naravno gospodine Zvizdiću, samo da vidimo sa delegatima. Dakle, dalje prijave za učešće u diskusiju što se tiče delegata nema u ovom momentu. Riječ dajem, na njegov zahtjev, uvaženom predsjedavajućem Savjeta ministara, gospodinu Denisu Zvizdiću. Izvolite.
Vrlo kratko. Jer mislim da je uvaženi zastupnik Raguž upravo govorio o srži, odnosno o onome što, na što moramo obratiti fokus kad govorimo o Ekonmsko reformskoj agendi. Naime, mi ćemo imati jedan presjek realizacije Ekonomske reformske agende na nivou Vijeća ministara i dvije entitetske vlade vrlo brzo. U narednih 10-ak dana ćemo jasno definirati koje su mjere usvojene, a koje će vlade na sve tri nivoa usvojiti u narednom periodu, i znat ćemo određene benefite, odnosno imat ćemo benefite onih mjera koje su do sada usvojene. One su već sada vrlo evidentne, i ja mogu reći tri-četiri možda osnovna pokazatelja, a to je rast BDP-a otprilike oko 3%, odnosno svi vitalni ekonomski parametri su u '15. godini bili značajno poboljšani u odnosu na prethodne godine, od porasta industrijske proizvodnje, porasta broja uposlenih, porasta BDP- a, porasta izvoza koji će ići iznad 4%, smanjenja uvoza, odnosno vanjsko trgovinskog deficita, povećanja broja turista, povećanja prihoda, itd. Dakle, sve ono što ustvari na neki način govori o laganom ekonomskom porast i ekonomskom rastu Bosne i Hercegovine. S druge strane ste potpuno upravu kada kažete da nedovoljan angažman, za mene, uistinu moram to kazati, ponekad i potpuno baziran na neprihvatljivim argumentima, koji su nekada više odraz nehtijenja da se donesu određeni zakoni zajedničke strategije, nego što to može na bilo koji način ugroziti ustavnu nadležnost i ne zadirati u prenos nadležnosti, ali zbog toga gubimo značajne novce pogotovo iz IPA i drugih fondova EU. Mi moramo biti svjesni da smo u zadnjih 5 godina izgubili najmanje 100 miliona eura iz IPA fondova koji su isključivo namijenjeni za poljoprivredu iz samo jednog prostog razloga da nismo uspjeli dogovoriti princip zajedničke kontrolne agencije za plaćanje u poljoprivredi koje imaju sve zemlje u okruženju EU. S druge strane jedino mi imamo IPA 2 fondove za period 2014.-2017., sve druge zemlje imaju za period 2014.-2020. I upravo zbog toga ... rezultate, imamo sljedeći podatak da mi možemo povući najviše 160 miliona eura, dok će recimo Albanija povući 370, a Srbija 890 miliona eura. Mislim da Bosna i Hercegovina ne smije gubiti novce iz fondova, nama ti novci trebaju za razvoj naših ključnih sektora. A novce gubimo iz prostog razloga da jednostavno ne postoje zajedničke strategije, a opet ne postoji ni jedan razlog da entiteti ne pristanu na metodologiju koju im predlaže nivo Vijeća ministara, a to je da postojeće strategije na nivou entiteta budu objedinjene na nivou Bosne i Hercegovine sa zajedničkom prezentacijom zajedničkih prioriteta i ciljeva, pogotvo u dvije oblasti, odnosno u tri, to je energetika, transportna infrastruktura i okoliš. Ako to napravimo, a nadam se da hoćemo, mi smo pokrenuli formiranje radnih grupa i saradnju sa entitetima, onda možemo računati na vrlo ozbiljna sredstva i u ovoj i u narednim godinama. 21
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Daljih prijava za učešće u raspravi nema. Sada prelazimo na izjašnjavanje. Izjašnjavamo se o dokumentu koji se zove Izvještaj o napretku provođenja Akcijskog plana za realizaciju Reformske agende BiH, revidirani Akcioni plan za realizaciju Reformske agende BiH i to tako što ćemo glasati za to da li ga primamo ili ne primamo k znanju. Pozivam vas da pokrenete proceduru glasanja. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 9 delegata je bilo za, 1 je bio protiv, a 3 su bila uzdržana. Iz Federacije BiH 7 za, 1 protiv, 1 uzdržan, iz Republike Srpske 2 za, protiv niko i uzdržana 3. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da smo primili k znanju Izvještaj o napretku provođenja Akcionog plana za realizaciju Reformske agende BiH, revidirani Akcioni plan za realizaciju Reformske agende BiH. Prelazimo na rad po tački devet, Ad. 9. Izvještaj o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Nabavka ličnih dokumenata – studija slučaja“, materijal Kancelarije za reviziju institucija BiH Dobili ste Mišljenje Komisije za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Komisija je prihvatila Izvještaj o obavljenoj reviziji učinka o temi „Nabavka ličnih dokumenata – studija slučaja“ i konstatovala da se Izvještaj može uputiti u dalju parlamentarnu proceduru, te predlaže Domu njegovo usvajanje. Komisija je usvojila i sljedeći zaključak, čije usvajanje predlaže Domu, a koji glasi: – Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH traži od Savjeta ministara BiH i Agencije za identifikacione dokumente evidenciju i razmjenu podataka BiH da u roku od 6 mjeseci izvijesti Komisiju za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH o planiranim i preduzetim aktivnostima realizacije preporuka iz Izvještaja, te da o preduzetim aktivnostima upozna i Kancelariju za reviziju institucija BiH. Predstavnički dom je na 24. sjednici, održanoj 03.02.2016. godine, usvojio Izvještaj sa zaključkom. Riječ dajem zamjeniku predsjedavajuće Komisije, gospodinu Sifetu Podžiću, ukoliko želi pošto gospođa Ljilja Zovko nije prisutna. Ne želi. Hvala. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja iz revizije, ukoliko želi, tu ste. Ne želite. Hvala. Otvaram raspravu o ovom Izvještaju. Za riječ se javio uvaženi kolega, gospodin Martin Raguž. Izvolite gospodine Raguž. 22
Zahvaljujem se. Pred nama je jedno, rekao bih, vrlo temeljito i vrlo odgovorno i ozbiljno urađeno Izviješće o nabavi osobnih isprava, u nazivu „studija slučaja“, a odnosi se na posao koji je dogovoren vezano za izdavanje osobnih isprava, znači osobne iskaznice i vozačke dozvole, koji je počeo da se realizira 2013. godine i koji je osim koristi koju je evidentno donio i dobrih stvari koje su urađene, a to je moderan i funkcionalan sustav upravljanja osobnim podacima, izdavanje osobnih dokumenat,a kvalitetom zaštite, očigledno već unazad nekog vremena proizveo i mnoga vrlo ozbiljna pitanja kad je u pitanju trošenje proračunskih sredstava, odnosno sredstava koje građani izdvajaju, a podsjetit ću nas sve ovdje da je Vijeće ministara donijelo odluku kako će se pokrivati troškovi izdavanja osobnih dokumenata u Bosni i Hercegovini, njihovog servisiranja, a to je da tu cijenu plate građani Bosne i Hercegovine kroz cijenu osobne iskaznice koja je utvrđena na 18 KM i vozačke dozvole na 60. I kad vidimo u ukupnoj projekciji troškova koliko je to bilo to je ugovor na 104 miliona, negdje cca tu, KM a to su ogromna sredstva. I kad vidimo način na koji se je došlo do dogovora o realizaciji tog posla, a to je pregovaranjem i neposrednom pogodbom, onda se objektivno postavljaju vrlo važna pitanja je li pregovarački tim napravio najbolji posao, je li zaštitio interese pozitivne konkurencije, transparentnosti čitavog procesa, a sve u cilju da tu prekomjernu eventualnu cijenu ne plaćaju građani kojih se to najizravnije tiče, ovakvim gospodarskim i socijalnim okolnostima. I kad vidimo ovo Izviješće ja mogu reći da je Ured za reviziju napravio dobro Izviješće i dao dobre preporuke, gdje sam Ured za reviziju jasno ukazuje da je bilo propusta zato što nije osigurana dovoljna transparentnost, znači uvid, kako je tekao čitav taj proces postizanja dogovora i potpisivanja ugovora sa jednom jedinom firmom i vođenja pregovora samo sa jednom jedinom firmom, ne ulazeći sad u neke druge elemente tog posla. I treća stvar, način na koji se pregovaralo, gdje se kaže da je početna cijena s kojom se počelo, smanjena za 60 miliona KM, nedaje dovoljno jamstva da su pregovarači iskoristili sve kapacitete da se osigura ova najniža moguća cijena koju bi plaćali građani Bosne i Hercegovine. Dakle, ovo Izviješće je, ustvari treba pokazati, i zato sam se javio za riječ, i evo mogu to i u ime Kluba mislim slobodno reći, znači da ovakva su izviješća nužna, ali ona nisu dovoljna. Šta je sa preporukama, šta je s njihovom realizacijom? Znači, mi prečesto prihvaćajući izviješća Ureda za reviziju samo konstatiramo da postoje propusti, neracionalno trošenje sredstava, nedovoljna transparentnost, a stvari se i dalje nastavljaju. I ove preporuke koje su ovdje date, a koje su po meni dobre, ja ću samo ovdje kratko proći kroz ove tri preporuke jer su vrlo važne, znači prva preporuka jeste da Agencija za identifikacijske isprave analizira moguće štetne posljedice ugovora, naročito one koji se odnose na obvezu plaćanja ukupnih ugovorenih količina osobnih isprava kao i drugih ugovorenih stavki koje mogu proizvesti štetu po Proračun institucija, te da ih pokuša u sporazumu sa dobavljačem adekvatno riješiti. Ovdje je nadležno povjerenstvo podržalo ovo Izviješće i dalo rok od 6 mjeseci. Ja mislim da je taj rok predugačak i da ga treba skratiti na tri mjeseca da se ova analiza napravi i da se ove moguće štetne posljedice otklone i da mi ovdje dobijemo izviješće, ne u roku od pola godine jer će to otići ljeto, pa na jesen, izgubit će se čitava dinamika. I mislim da mi ovdje možemo usvojiti ovaj zaključak Povjerenstva uz skraćenju roka sa 6 na 3 mjeseca. Nažalost, ovo još i pokazuje jednu slabost čitavog ovog procesa, a to je da mi, kad su u pitanju investicijska ulaganja od strane Vijeća ministara, institucija BiH, nemamo kvalitetne timove, eksperte koji bi radili jednu neovisnu stručnu procjenu štetnosti, odnosno pogodnosti investicijskih ulaganja. I mislim da jedna generalna preporuka da se u pregovaračke timove 23 imenuju potpuno nestranačke, neovisne i kompetentne osobe treba biti takođe realizirana i trebamo dobiti jednu povratnu informaciju od Vijeća ministara u roku od 3 mjeseca šta se po tom pitanju, kako bi se ovakve i slične situacije prevenirale i ne bi ponavljale, i kako bi mi ovdje kao parlamentarci pokazali odgovornost za trošenje proračunskih sredstava i štitili interese svakog građanina. Hvala lijepo. Znači, konkretan prijedlog zaključka, ako ga treba, smanjenje roka sa 6 na 3 mjeseca, kad je u pitanju ove preporuke i izviješće o njihovoj realizaciji.
Hvala gospodine Raguž. Nema potrebe da Vi to posebno pišete, to ćemo prije izjašnjavanja da pokušamo uspostaviti saglasnost između vas i rukovodstva Komisije za finansije i budžet, tako da bi onda prešli samo na izjašnjavanje o onome što je jedinstven prijedlog. Riječ dalje ima uvaženi kolega, gospodin Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Mislim da ovaj slučaj zaista treba prostudirati, kako ovdje stoji u podnaslovu – „studija slučaja“. Znači, mi kad smo uvodili elektronsku ličnu kartu jedan od argumenata Vijeća ministara tada je bilo korištenje elektronskog servisa, što će građanima značajno olakšati korištenje i dobijanje mnogih dokumenata, izvršavanje usluga od strane Javne uprave, itd., itd. To je bio razlog da se opredijelimo za elektronsku ličnu kartu u čijoj cijeni čip koji ima svrhu za taj elektronski servis iznosi između 30 i 45%, a u ukupnoj količini planiranih količina ličnih karata to iznosi između 30 i 40 miliona KM koje treba da plate građani. Dakle, od uvođenja elektronske lične karte proteklo je skoro 3 godine i više od 1,7 miliona građana je zatražilo i dobilo elektronsku ličnu kartu i platilo tu elektronsku ličnu kartu i platilo taj čip, i ta lična karta cijelo to vrijeme služi kao i svaki obični identifikacioni dokument i ništa drugo. Ja pozdravljam Izvještaj revizije, međutim oni oprezno pristupaju na kraju ... radi procjene mogućih štetnih posljedica. Ne radi se ovdje uopće o mogućim štetnim posljedicama, ovdje se radi o itekako evidentnim, jasnim, sigurnim, preciznim, mjerljivim, štetnim posljedicama koje je svaki građanin od 1,7 miliona podnio plaćajući ono što je neko pogodio, vidjet ćemo kako, i plaćajući nešto što mu ove 3 godine uopće nije bilo potrebno. Dakle, u 2013. i 2014. godini isporučeno je 50% manje ličnih karata i oko 30% manje vozačkih dozvola nego što je planirano i ugovoreno. Dakle, to s jedne strane otvara mogućnost sasvim izvjesno da neće biti na kraju isporučena ukupna količina kako je planirano, vrlo nevješto planirano, vrlo neodgovorno planirano. I s druge strane, za dvije godine isporuke ličnih dokumenata IDDEEA je iz budžeta isplatila avans u vrijednosti od 15,3 miliona KM. Da se isplaćivalo onako kako su isplaćivane količine u prve dvije godine bilo bi plaćeno svega 7,8 miliona KM. Znači, duplo, odnosno 7,8 miliona je plaćeno ono što je trebalo, a 7,8 miliona je iz budžeta uzeto i plaćeno ono što nije ni isporučeno. Zanemaren je naravno u pregovoru i aspekt vremenski razvoja tehnologije izrade čipova u smislu mogućeg smanjivanja cijene starijih generacija zbog izlaska nove generacije čipova, itd., itd. Dakle, mi smo ovdje imali manifestaciju tima, kako li se zove, koji je pregovarao, ugovarao posao koji je manifestirao apsolutnu neodgovornost prema budžetskom novcu, 24 apsolutnu neodgovornost prema građanima koji su platili već u značajnim količinama tu neodgovornost, i naravno potpuno iz nejasnih razloga zanemarujući sve ove vremenske aspekte razvoja tehnologije. I jedino što je u ovome bilo vrlo precizno, detaljno, i u roku ispoštovano, je plaćanje silnih miliona isporučiocima. Naravno, nadležne institucije nek rade svoj posao, i treba da rade svoj posao, vjerujem da će i raditi. Ali ovaj Izvještaj je temeljit, odgovoran, mislim da su preporuke, u nekoj mjeri ne prate sadržaj dokumenta, da su ublažene, ali u svakom slučaju zaključak naše Komisije, koja je tražila Izvještaj šta je poduzeto, prevashodno da se otklone ove štetne posljedice, ne samo koje su nastale, nego one koje će nastati sasvim izvjesno i da se pokuša spasiti što je moguće spasiti, ako je moguće spasiti išta više. I ja podržavam prijedlog gospodina Raguža da ovaj rok skratimo zaista na 3 mjeseca, jer ovo će izgleda biti tema kojom ćemo se mi baviti od danas pa i 3 mjeseca, pa možda i 6. Ali trebalo bi nam za 3 mjeseca zaista Izvještaj od IDDEEA-e šta je urađeno, da se spasi ovo. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodine Genjac. Ispravka krivog navoda, uvaženi kolega gospodin Mario Karamatić. Izvolite gospodine Karamatiću.
Zahvaljujem. Ma, nisam znao šta ću pritisnuti, nije baš za raspravu, a nije ni povreda Poslovnika, pa rekoh ovo mi najbliže se učinilo, pošto sam mislio nastaviti na ovo
Tako se to tako zove što je najbliže.
gospodin Genjac što je govorio. Znači, kolega je apsolutno upravu, i on i gospodin Raguž, sve što su rekli. Ja bih imao jedan apel. Evo ovdje se radi, znači taj naš famozni pregovarački tim, nemamo više šta ispraviti, oni su ispregovarali da ćemo mi sve do dinara platiti što je naručeno. Znači, 5 miliona ovih, a do sad nam ih duplo manje treba, i sve ćemo mi to na kraju platiti, tj. porezni obveznici, ispregovarali su da je skuplja vozačka dozvola nego u Njemačkoj, sreća da nam je i standard sličan pa tako nemamo ni s tim problema. Stvarno su uspjeli ispregovarati da je to čudo. I vidim u revizorskom Izviješću, koje je vrlo precizno napisano, da su članovi pregovaračkog tima maltene govorili, četvorica njih, ako se dobro sjećam, da nemaju oni pojma o tome, ali eto ovaj jedan je rekao pa su oni to podržali. Evo, ja bih samo apelirao, drago mi je da je predsjedatelj Vijeća ministara tu i štovani Kolegij, da ubuduće ne šaljemo takve pregovaračke timove jer ovakav način pregovaranja ne može podnijeti Amerika a kamoli Bosna i Hercegovina. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Karamatiću. Daljih prijava za učešće u raspravi nema. 25 Dakle, prvo glasamo o Izvještaju o obavljenoj reviziji učinka o temi „Nabavka ličnih dokumenata – studija slučaja“. Molim vas da pokrenete izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – za je bilo 8 delegata, protiv nije bio niko, uzdržanih je bilo 5 delegata. Gospodine Genjac, izvolite, intervenišete.
Da ponovimo.
Želite ponovo da, na zahtjev gospodina Halida Genjca, šefa Kluba delegata bošnjačkog naroda, ponavljamo glasanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 9 delegata je bilo za, protiv nije bio niko, uzdržana su bila 4 delegata. Iz Federacije 7 za, protiv niko, uzdržan 1, iz Republike Srpske 2 za, protiv niko, uzdržana 3. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je Izvještaj o obavljenoj reviziji učinka o temi „Nabavka ličnih dokumenata – studija slučaja“ usvojen. Sad prelazimo na kratke konsultacije oko ovog zaključka. Pozivam prvog zamjenika predsjedavajućeg Komisije za finansije i budžet, gospodina Darka Babalja, da se izjasni da li prihvataju oni ovaj prijedlog i da li želi pauzu da bi se usaglasili oko skraćenja roka sa 6 na 3 mjeseca.
nije uključen mikrofon
Pauza 5 minuta u sali, dok se konsultuju članovi Komisije za finansije i budžet, da li prihataju ovu intervenciju, pa da jedinstveno se izjasnimo o tome. [[PAUZA]] Gospodin Babalj ima riječ.
Zastupnički dom je u identičnom tekstu usvojio ovaj zaključak gdje je rečeno 6 mjeseci. Mi smo na Komisiji raspravljali, upravo kao što je raspravljao i danas Dom, i došli do zaključka, odnosno do odgovora da je sigurnije da to bude za 6 mjeseci nego da bude za 3 mjeseca. Ja razumijem šta gospodin Raguž i gospodin Genjac govore, ali smo i mi to upravo i govorili i onda smo došli do zaključka da stoji 6 mjeseci. 26
Zahvaljujem gospodine Babalj. Gospodine Raguž, ako sam ja dobro razumio a mislim da jesam, izjašnjavanje pozitivno, Vaš je prijedlog za izmjene prijedloga ovog zaključka značilo bi da mi najmanje mjesec, možda mjesec i po dana gubimo u proceduri, dok bi ovo sve bilo riješeno na Predstavničkom domu, usaglašen tekst il da ne bi, jel' tako, stvorio zabunu i pri tom objavljeno bilo u odgovarajućem Službenom glasniku. Dakle, da li je prihvatljivo, uvažavajući našu saglasnost da ovaj rok treba skratiti, da Vi odustanete od svog prijedloga izmjene ovog zaključka. Izvolite, riječ.
Pa nije sporno, znači da tražimo racionalna rješenja, ali ovdje se više ne radi da mi robujemo formi, znači sad ... Ovdje se stvarno radi o tome da uradimo nešto po ovom pitanju, a ne da samo imamo formalne zaključke. Ja sam uvjeren, danas je konac drugog mjeseca, uzmite tih 6 mjeseci to vam je konac 8. mjeseca i uzmite situaciju kad će to doći na dnevni red pa ćemo vidjeti hoće li doći u ovoj godini. Ja ne mogu i, mislim mogu odustati samo da se sad ne mučite, pregovarati sa Zastupničkim domom, i evo u tom kontekstu ću odustati, ali ne mogu odustati od ove argumentacije, jer to bi značilo odustajanje od čitave rasprave.
Hvala Vam gospodine Raguž na korektnosti. Siguran sam da ljudi odgovorni za ovu oblast prate rad Doma naroda i da su svjesni da naša očekivanja nisu tako rastegljiva kao rok koji im se daje radi interesa javnosti i troškova koji se svakodnevno stvaraju, ali evo radi praktičnih razloga koji predstavljaju jednako i skraćenje vremena, odnosno korisnu upotrebu vremena, hvala Vam što ste odustali od svog prijedloga. Shodno tome, dakle preći ćemo na izjašnjavanje o prijedlogu zaključka Komisije za finansije i budžet. Izvolite. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 11 delegata je bilo za, protiv nije bio niko, uzdržana su bila 2 delegata. Iz Federacije 7 za, protiv niko, uzdržan 1, iz Republike Srpske 4 za, protiv niko, uzdržan 1. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je zaključak Komisije za finansije i budžet Doma naroda usvojen. Pred dnevnim redom današnje sjednice ostalo je još davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i akata. Predlažem da, u skladu sa našom praksom, objedinimo raspravu o izjašnjavanju o tačkama od 10. do 13. uključujući i tačku 13. dnevnog reda. Otvaram raspravu u vezi sa ovim prijedlogom. Da li se neko javlja za riječ? Prijavljenih nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanju o načinu rada po ovim tačkama dnevnog reda. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 13 delegata je bilo za. Iz Federacije 8, iz Republike Srpske 5. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da smo objedinili raspravu za izjašnjavanju o tačkama od 10. do 13. uključujući i tačku 13. dnevnog reda. 27 Ad. 10. – Ad. 13. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma, ugovora i akata Vi ste dobili Izvještaj Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije. Riječ dajem gospodinu Nebojši Radmanoviću, predsjedavajućem Komisije, ukoliko želi. Ostaje kao u Izvještaju. Hvala. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Prijavljenih nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma, protokola i ugovora iz tačaka od 10. do 13. uključujući i tačku 13. dnevnog reda. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 13 delegata je bilo za, protiv nije bio niko, nije bio niko uzdržan. Iz Federacije 8 za, iz Republike Srpske 5 za. Postoji opšta i entitetska većina pa konstatujem da smo dali saglasnost na ratifikaciju sporazuma, protokola, ugovora i akata iz tačaka 10. do 13. uključujući i tačku 13. dnevnog reda. Poštovane dame i gospodo, dragi gosti, konstatujem da smo okončali 15. sjednicu Doma naroda, zaključujem 15. sjednicu. O datumu održavanja naredne sjednice bit ćete naknadno obaviješteni. Hvala vam. Sjednica završena u 13:40 sati.