Dame i gospodo, poštovane kolegice i kolege izaslanici, nazočni predstavnici Vijeća ministara i međunarodnih institucija, poštovani predstavnici medija, ostali gosti, srdačno vas pozdravljam. Otvaram 39. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Sjednici je nazočno 14, izaslanika od kojih 4 iz bošnjačkog naroda, 5 iz hrvatskog naroda i 5 iz srpskog naroda. Izaslanik Sulejman Tihić iz opravdanih razloga nije u mogućnosti biti nazočan sjednici. Za 39. sjednicu predlažem sljedeći izmijenjeni Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 38. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Odgovori na izaslanička pitanja i nova izaslanička pitanja; 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-25/14, od 23.05.2014.; 4. Izvješće Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH o postizanju istovjetnog teksta Zakona o elektroničkom dokumentu (drugo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-5/14, od 05.02.2014.; 5. Informacija i zaključci doneseni povodom razmatranja aktualne situacije nastale usljed prirodne katastrofe – poplava u BiH, materijal Vijeća ministara BiH, broj: 02- 04-6524, od 02.07.2014.; 6. Izvješće o radu Vijeća ministara BiH za 2013. godinu, broj:01,02-50-19-660/14, od 26.05.2014.; 7. Prijedlog izmjena i dopuna Jedinstvenih pravila za izradbu pravnih propisa u institucijama BiH, dostavljen od Zastupničkog doma PSBiH, broj: 02-02-4-600/14, od 30.05.2014.; 8. Izvješće o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Pretpostavke za učinkovit rad Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 02/3-16-1-690/14, od 03.06.2014.; 9. Izvješće o zaštiti osobnih podataka u Bosni i Hercegovini za 2013. godinu, materijal Agencije za zaštitu osobnih podataka u BiH, broj: 01,02-37-703/14, od 09.06.2014.; 10. Godišnje izvješće i Financijsko izvješće Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2013. godinu, broj: 02-50-19-480/14, od 03.04.2014.; 11. Izvješće o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2013. godinu, broj: 05/8-50-19-307/14, od 04.03.2014.; 2 12. Izvješće o radu Državnog regulatornog povjerenstva za elektičnu energiju za 2013. godinu, broj: 01,02-29-592/14, od 07.05.2014.; 13. Izvješće o radu Neovisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao neovisnog tijela policijske strukture BiH za 2013. godinu i Plan rada Neovisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao neovisnog tijela policijske strukture BiH za 2014. godinu, broj: 01,02-50-19-649/14, od 22.05.2014.; 14. Informacija o radu Tužiteljstva Bosne i Hercegovine za 2013. godinu, broj: 02-09- 638/14, od 20.05.2014.; 15. Razmatranje ostavke Magdalene Papić na izabranu dužnost članice Ureda za razmatranje žalbi Bosne i Hercegovine između priznatih stručnjaka upravnog prava iz Federacije BiH, broj: 01,02-34-1-745/14, od 26.06.2014.; 16. Davanje suglasnosti za ratificiranje Ugovora o izručenju između Bosne i Hercegovine i Kraljevine Maroko, broj: 01,02-05-2-651/14, od 22.05.2014.; 17. Davanje suglasnosti za ratificiranje Dodatnog protokola 3 uz Sporazum o izmjeni i pristupanju Srednjeeuropskom sporazumu o slobodnoj trgovini (CEFTA 2006), broj: 01,02-05-2-672/14, od 29.05.2014.; 18. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o financijskoj saradnji – razmjena nota između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Savezne Republike Njemačke za projekat – Vjetropark Podveležje, broj: 01,02-05-2-673/14, od 29.05.2014.; 19. Davanje suglasnosti za ratificiranje Prvog amandmana na Sporazum o zamjeni duga od 27.2.2012. između KfW-a, Frankfurt na Majni (KfW), i Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo financija i trezora BiH (zajmoprimac), kao i Federacije Bosne i Hercegovine, koju zastupa Federalno ministarstvo financija (FBiH), i Republike Srpske, koju zastupa Ministarstvo finansija (RS), u iznosu od 12.821.343,85 eura – Zamjena duga 3, broj: 01,02-05-2-674/14, od 29.05.2014.; 20. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Europske komisije glede prekograničnog programa Hrvatska – Bosna i Hercegovina u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći za 2013. godinu, broj: 01,02- 05-2-682/14, od 30.05.2014.; 21. Davanje suglasnosti za ratificiranje Amandmana 4 na Sporazum o finansiranju Europskog fonda za Bosnu i Hercegovinu (EFBH), Program stambenih kredita, Program kredita za mala i srednja poduzeća između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i KfW-a, Franfurt na Majni (KfW) broj: 01,02-05-2-704/14, od 10.06.2014.; 22. Davanje suglasnosti za ratificiranje Okvirnog sporazuma o kreditu između Razvojne banke Vijeća Europe i Bosne i Hercegovine L/D 1789(2013), broj: 01,02-05-2- 707/14, od 11.06.2014.; 23. Davanje suglasnosti za ratificiranje Ugovora o grantu između Bosne i Hercegovine i J.P. Komunalno Čapljina d.o.o. i Europske banke za obnovu i razvoj koji se odnosi na investicione grantove od Europske unije za Projekat „Vodosnabdijevanje Čapljine“, broj: 01,02-05-2-750/14, od 30.06.2014.; 24. Davanje suglasnosti za ratificiranje Izmjene Sporazuma o grantu švedskog Trust fonda – Projekat zaštite kvaliteta voda u Bosni i Hercegovini: Vodovod i kanalizacija u Mostaru (TF 099534) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, broj: 01,02-05-2-751/14, od 30.06.2014.; 25. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o financiranju u vezi s pripremnom aktivnosti za očuvanje i obnavljanje kulturnog naslijeđa u konfliktnim područjima na Zapadnom Balkanu za 2012. godinu između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije (centralizirano upravljanje), broj: 01,02-05-2-752/14, od 30.06.2014. 3 To je bio dnevni red kojeg smo usuglasili na našem Kolegiju. Javlja li se neko za riječ povodom iznešenog dnevnog reda? Prijavljenih nema, interesa za prijavu nema. Hvala vam. Ovo je usuglašeni dnevni red Kolegija pa se o njemu ne glasuje, sukladno članku 60. Poslovnika Doma naroda. Prelazimo na prvu točku dnevnog reda, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 38. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu. Javlja li se neko za riječ? Prijava nemam, interesa za prijavu ne vidim. Zaključujem raspravu. Glasujemo o Zapisniku 38. sjednice. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 14 – za 12, protiv 2, uzdržano dvoje. Federacija BiH – 7 za, 2 greškom uzdržana, RS 5 – svi za. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram Zapisnik 38. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH je usvojen. Prelazimo na drugu točku dnevnog reda, Ad. 2. Odgovori na izaslanička pitanja i nova izaslanička pitanja
Hvala. Ja sam dobio odgovor sa kojim naravno nisam zadovoljan jer je očigledno bio razgovor preko gluvih telefona. Znam ja da postoje akti kako se koristi i službena auta i kako se kupuju, znam ja koliko auta, znam i za ... na raspolaganju 24 sata, i ostale stvari. Moje pitanje je imalo za bit da li Savjet ministara sprema analizu kako to u praksi djeluje, da li smo tu rastrošni, jer kada se uporedi sa standardima zemalja i u okruženju a pogotovo u Evropi mi smo najbogatija zemlja u Evropi. Intencija je bila spremate li napraviti kakvu analizu, dovesti u red, ... [[ne razumije se]] Naravno da imamo normative, to nisam ni očekivao i nije ni bilo pitanje. Hvala. 4
Hvala Vama kolega Simić. Kolega Krešić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedatelju, dame i gospodo, kolegice i kolege. Sadržaj, odnosno odgovor na izaslanička pitanja je takav kakav jeste. Ja želim komentirati aktualno stanje na graničnim prijelazima na jugu. Kako znate da je turistička sezona u jeku i da imamo stanovitih problema prelaska granice, južne granice prema Hrvatskoj. Znam da nije problem u povjerenstvu za granice BiH već je problem u povjerenstvu koje čine predstavnici Republike Hrvatske. Znači, nisu su uspjeli sastati glede ovoga graničnog prelaza koga sam ja naveo kao problem, znači Metković-Gabela polje, pa ja ovom prilikom zamoljavam predsjedatelja Vijeća ministara da poradi na tom problemu i da se učini sa hrvatskom stranom da se granični prijelaz Metković-Gabela polje žurno kandidira kao međunarodni granični prijelaz bar sada dok je sezona. Znači, prilazni putevi i sve je asfaltirano, pripremljeno, nema nikakvog razloga da se granični prijelaz Gabela polje-Metković ne otvori kao međunarodni granični prijelaz i smanje gužve na jugu. Granični prijelaz Doljani, vjerovali ili ne, po 40-ak tisuća auta dnevno prođe na tom graničnom prijelazu. To su nesnosne gužve i po nekoliko sati se čeka. Evo, još jednom zamoljavam predsjedatelja Vijeća ministara da se hrvatskom stranom vidi da li se može što uraditi da se taj granični prijelaz otvori kao međunarodni granični prijelaz bar privremeno. Hvala lijepa.
Hvala. Kolegica Krišto. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, zamjeniče, kolegice i kolege, poštovani predsjedavajući Vijeća ministara, ministri, zamjenici i svi uvaženi gosti na današnjoj sjednici, svima srdačan pozdrav. Moje pitanje izaslaničko odnosilo se takođe na privremeno zatvaranje graničnog prijelaza Kamensko. U današnjem pitanju smo konstatirali neke stvari i na neki način želim reći da mi se u odgovoru potvrdila ona teza koju smo mi iznijeli kao obrazloženje u zastupničko pitanje gdje je vidljivo, iz dokumenata koje sam dobila kao odgovor, da je Ministarstvo vanjskih poslova obavljalo po ovom pitanju usmenu korespondenciju a da pisana korespondencija postoji samo u onom elementu, odnosno onom vremenu kada su institucije ispred Herceg-bosanske županije i općinski načelnik Livna i Tomislavgrada reagirali na privremena zatvaranja. Od tada postoje tragovi. Tako da u ovom smislu želim reći ako i postoji, istina ovo je pitanje sada na neki način iza nas, jer je ovaj posao završen, ali ako postoji ikakva odgovornost određenih institucija onda u ovom slučaju postoji Ministarstvo vanjskih poslova. Hvala lijepo.
Hvala kolegice Krišto. Komentara na ostale odgovore ne vidim. Ima li novih izaslaničkih pitanja? Izvolite. 5 Prijava ne vidim, kolegica Krišto. Izvolite.
Hvala. Moje izaslaničko pitanje upućujem Federalnom ministarstvu za pitanja branitelja i invalida domovinskog rata i Vladi Federacije BiH. Vijest koja je objavljena o isplatama invalidnina za samo jedan dio ratnih vojnih invalida u Zapadno-hercegovačkoj županiji koji su status stekli do 2004. godine sigurno mora predstavljati poziv pravosudnim istražnim organima da reagiraju u cilju zaštite prava pojedinaca i jednakosti pred zakonom. Da podsjetim, prava branitelja su definirana Zakonom o pravima branitelja i članova njihovih obitelji i odnose se na sve branitelje, bez obzira na vrijeme stjecanja prava. Novčane naknade se ostvaruju temeljem izdatih rješenja kojima je priznato pravo na osobnu i obiteljsku invalidninu i mogu se koristiti sve dok tijelo nadležno za braniteljsko invalidsku zaštitu ne donese rješenje o prestanku ili izmjeni priznatih prava sukladno zakonu i ne može biti predmet nikakvih dogovora. Bilo kakva obustava bez promjene rješenja predstavlja kako grubo kršenje zakona tako i prava pojedinaca. Federalno ministarstvo branitelja je u nekoliko navrata upozoreno da prestane kršiti zakon i da osigura isplate za sve branitelje i vrati proces revizije u okvire zakona i važećih propisa. Zabrinjava nas činjenica da niti jedan zaključak tematske sjednice Doma naroda Parlamenta Federacije o stanju prava braniteljske populacije donesenih na nastavku 21. sjednice, koja je održana 05.06.2014., nije proveden. Stoga postavljam pitanje Federalnom ministarstvu branitelja – šta je poduzelo u smislu provođenja zaključka broj 2, 4 i 10 Doma naroda Parlamenta Federacije kojima je već istekao rok prije 15 i 30 dana, i temeljem kojih propisa je obustavljena isplata invalidnina za ratne vojne invalide u Zapadno-hercegovačkoj županiji? Hvala lijepo.
Hvala Vama. Pitanje imate u pisanoj formi da ga dostavite? Kolega Genjac. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedavajući, poštovani prisutni, kolegice i kolege. Ja imam pitanje Centralnoj izbornoj komisiji – Zašto Centralna izborna komisija nije uništila pripremu za štampanje glasačkih listića za prethodna dva ciklusa izbora? Obrazloženje: Prilikom štampanja glasačkih listića priprema se obavi na način da se utiskuje vodeni žig odgovarajućeg dizajna i nakon toga se štampaju kandidatske liste. Za prethodne izbore naravno urađena je priprema sa vodenim žigom, i ta priprema se čuva u Čehoslovačkoj i Sloveniji, jedna u Češkoj, jedna u Sloveniji. Princip je da se takve pripreme zbog poznatih razloga unište. Umjesto toga CIK je odlučila da dizajn ovih glasačkih listića bude potpuno identičan dizajnu prethodnih glasačkih listića, sa istim vodenim žigom, sa istim grbom. I prema tome mi ćemo imati u ovom trenutku na tri mjesta cito pripremu za štampanje glasačkih listića na isti način sa istim dizajnom i sa istim vodenim žigom. To otvara mogućnost o kojoj ne treba ni govoriti. Ja postavljam pitanje Centralnoj izbornoj komisiji – Zašto nije, u skladu sa svim standardima i potrebama uništila prethodne pripreme za štampanje glasačkih listića. Hvala. 6
Hvala kolega Genjac. Kolega Simić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. U nekoliko navrata predstavnici stručne zajednice su mi ukazali na jedan problem koji postoji u Krivičnom zakonu BiH, čak bih rekao u njegovoj izvornoj verziji, koji je nametnuo visoki predstavnik, gospodin Eždaun. Svi mi znamo da je u starom sistemu postojala sankcija konfiskacija imovine, uvedena je čak i u Zakon iz '76.(?) godine, da bi '90. godine i u Krivičnom zakonu SFRJ bila ukinuta. Međutim, u današnjem zakonu, Krivičnom zakonu BiH, u članu 133. predviđena je kazna oduzimanja polovine imovine, oduzimanja većeg idjela imovine i oduzimanja cjelokupne imovine. Radi se naravno o pravnim pitanjima. Dobronamjerno ukazuju da je ovdje gospodin Eždaun na mala vrata uveo ponovo konfiskaciju imovine. A pogotovo jedna ovakva odredba ne odgovara ni standardima koje je uspostavio Evropski sud da zakoni moraju biti jasni, precizni i da moraju davati unaprijed vrlo, vrlo jasne mogućnosti kada se neko upušta u ... Takođe ova odredba je na izvjestan način i u koliziji sa odredbom vezano za krivično djelo oko stečaja gdje se kaže da će stečajni povjerioci biti namireni i ako je izrečena ova, hajde ja ću figurativno reći, konfiskacija imovine iz konfiskovane imovine koja samim činom konfiskacije postaje državna imovina. Postavljam pitanje kakva je razlika stečajnog povjerioca i povjerioca za, ako se radi o ... stačaju? Imamo diskriminaciju, znači ljudi ako je stečajni postupak otvoren a imovina se oduzima povjerioci imaju pravo naplatiti svoja potraživanja a ovi nemaju pravo zato samo što nije otvoren stečaj. Moje pitanje ..., pošto vrlo često se susrećemo sa promjenama Krivičnog zakona, a podsjećam i na to da je već prešao onih 50% limita koji dopušta da se može ići na izmjene i dopune, a nakon toga treba ići na cjelovit Krivični zakon, pitanje Ministarstvu pravde, znači – Da li imaju namjeru izvršiti analizu ovih primjedbi, ovih sugestija? I u tom pravcu, ukoliko se ove primjedbe, a radi se o ljudima iz struke koji zaista imaju reference ukazali na to, preduzeti mjere da se ovo otkloni i ... i usaglasi sa standardima koji zahtijeva pravna sigurnost ... Hvala.
Hvala Vama kolega Simić. Kolegica Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Imam četiri zastupnička pitanja. Moje prvo pitanje postavljam kao članica Podkomiteta za zaštitu ljudskih prava i sloboda Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope u Strazburu. S obzirom na činjenicu da sam tamo nekoliko puta pitana šta će BiH uraditi na izjednačavanju prava osoba sa invaliditetom po osnovu jednakog invaliditeta, na koji je obavezna a za koje se samo deklarativno zalaže, a faktički objektivno na terenu i u realnom životu nije uradila ništa, pa pitam predstavnike Ministarstva za ljudska prava – Kakav odgovor u Strazburu delegacija BiH može dati vezano za problematiku osoba sa ...? 7 Moje drugo pitanje je upućeno Ministarstvu za promet i komunikacije a vezano je za diskriminaciju osoba sa onesposobljenjem o kretanju. To je nešto što sam ja nekoliko puta pokušavala s ove govornice da ukažem na taj problem. Prije nekoliko godina, dakle u mom mandatu kada sam bila zastupnica u Predstavničkom domu Parlamenta Federacije, prilikom rasprave o Zakonu o unutarnjem i cestovnom prometu sam uložila amandman koji je predvidio da sva prevozna preduzeća, dakle uključujući i one koji vrše prevoz tramvajem i trolejbusima pa i ostali cestovni promet, imaju obavezu da u promet stave barem jedno vozilo koje će imati podiznom rampu, koji će omogućiti osobama sa onesposobljenjem normalan pristup prevoznim sredstvima. Takođe ni do tada a ni do sada, dakle na nekih pet ili šest godina kasnije nije dozvoljeno stavljanje u promet, oficijalno stavljanje u promet kobmi vozila sa podiznom rampom kakve postoje, kako u zemljama okruženja, tako u svim civiliziranim zemljama svijeta. Dakle, mislim da Ministarstvo prometa i komunikacija kao krovno ministarstvo mora da upozori entitetska ministarstva na obavezu koju su, kako znam, preuzele i kolege iz RS-a, a Parlament Federacije je, dakle mojim amandmanom takav zahtjev ugradio u integralni tekst tog Zakona. Mislim da osobe sa onesposobljenjem u kretanju imaju pravo na dostojanstven život, a na ovaj način su grubo diskriminirane. Moje treće pitanje je postavljeno Centralnoj izbornoj komisiji. Neko od kolega je već pitao na nekoj od ranijih sjednica, nisam vidjela odgovor, zašto BiH tokom ovog izbornog ciklusa neće civilizirano imati, kao sve druge zemlje prilikom kompleksnog glasačkog ciklusa i procesa, imati prozirne kutije kako se radi u svim drugim zemljama svijeta, pa čak i u Albaniji kao posmatrač izbora recimo između ostalog i u Albaniji, pa čak i u Azerbejdžanu? Moram reći da se čak i u tim zemljama koje su ... nedemokratske, što u svakom slučaju ne bih rekla da tokom izbornih ciklusa je tako potvrđeno da je tako bilo ... Albanije. Mislim da prozirne kutije moraju da budu jer su one dio standarda prilikom glasanja. I pitam Centralnu izbornu komisiju – Može li i postoji li mogućnost da se tako u ovom ciklusu uradi i sa BiH, sa njenim glasanjem. I moje četvrto pitanje je pitanje Ministarstvu sigurnostu. Svjedoci smo sve učestalijih napada na povratnike u RS, a tako i na dužnosnike i na vjerske objekte Islamske zajednice, odnosno imovinu Islamske zajednice. Pitam Ministarstvo sigurnosti šta će uraditi po ovom pitanju. Hvala.
Hvala kolegice Kapetanović. Kolega Ivanić. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodin Genjac me je inspirisao da i ja postavim jedno pitanje Centralnoj izbornoj komisiji. Glasački listići se štampaju na posebnom papiru. Koliko ja imam informaciju 20% se uvijek nabavi više nego što je potrebno za štampanje iz čega proističe mogućnost da, evo da kažem samo teorijski a ne praktično se mogu štampati listići koji se mogu upotrebljavati mimo legalnih procedura. Zato postavljam pitanje Centralnoj izbornoj komisiji – Da li se i kako kontroliše uništavanje viška papira za štampanje glasačkih listića za izbore i postoji li zapisnik o tom višku sa prethodnih izbora? Drugo pitanje, vjerovatno će reći da utičem na Tužilaštvo ali ću ga ipak postaviti, ... Tužilaštvu BiH – Zašto je odbijena prijava Centralne izborne komisije za manipulaciju na 8 glasačkim mjestima u Banja Luci kada je grafolog dokazao da je 400 potpisa bilo potpisano od istog lica? Ta dva pitanja ništa više. Hvala.
Hvala Vama kolega Ivaniću. Više prijava nemamo, ne vidim ni interesa. Zaključujem ovu točku dnevnog reda. Prelazimo na točku tri, Ad. 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH Kako je ovo prvo čitanje sukladno članku 100. Poslovnika prvo se vodi rasprava o potrebi donošenja, načelima na kojima je Prijedlog zakona utemeljen. Dobili ste Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda. Povjerenstvo je prihvatilo načela Prijedloga zakona. Zastupnički dom na 67. sjednici, održanoj 28.05. ove godine, je usvojio Zakon. Riječ dajem kolegi Simiću, predsjedatelju Ustavnopravnog povjerenstva, ako ima potrebe.
/nije uključen mikrofon/
Nema, hvala lijepo. Riječ dajem predlagatelju Zakona ukoliko ima potrebe? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Da li se netko javlja za riječ? Prijava nemamo, oprostite, kolega Bradarić. Izvolite.
Dame i gospodo lijep pozdrav svima. Ja ću kratko. Dakle, podsjetiću da je ovaj Zakon usvojen na Predstavničkom domu 28. maja i to i u prvom i u drugom čitanju u ... zakonodavnom postupku i za njega su, podršku su dali, dakle oba entiteta. Imao je, dakle entitetsku podršku. Nažalost BiH nije ispunila svoje obaveze iz Akcionog plana, preuzetog Akcionog plana zato što mi ovdje u Domu, koliko se ko sjeća, nismo podržali Zakon koji prati Zakon o sprečavanju pranja nova i finansiranju terorističkih aktivnosti. I zbog toga je Komitet ministara 9 Vijeća Evrope za ... borbe protiv pranja novca i finansiranja terorističkih aktivnosti MONEYVAL dao, odnosno objavio deklaraciju ili javno saopštenje o neusklađenosti našeg zakonodavstva sa evropskim zakonodavstvom koji tretira ovu oblast. Objava deklaracije 01.06., odnosno objavu deklaracije 01.06. svaka članica MONEYVAL-a ima diskreciono pravo da odluči o vrsti i načinu mjera koje će provoditi. Od tada je BiH moramo priznati u tihim sankcijama i biće dokle god ovo saopštenje MONEYVAL-a bude na njihovoj web stranici objavljeno. Sjetimo se da globalna organizacija ... nije objavila ovo saoštenje. Nije zato što je, zato što smo usvojili jedan zakon a ovaj drugi nismo i dali su nam još jednu priliku. Posljednja prilika je, čini mi se, kada bude u septembru ponovo zasijedao MONEYVAL i zbog toga BiH može ući u strašne probleme. Ja sam, dakle čitao i šta govore naši i ministri, itd., pa sam zapamtio jako dobro riječi ministra Špirića koji je rekao – ako BiH ne usvoji ovaj Zakon može ući u strašne probleme zato što finansijske transakcije će ići sporo, pojaviće se bespotrebne blokade, pojaviće se zastoji, itd. I pamtim takođe riječi prvih ljudi udruženja banaka i Federacije i RS-a koji su rekli da već ima problema, dakle sa finansijskim transakcijama i da postoje čak i sporadične obustave kada je u pitanju transakcija novca u BiH. Dakle, jako puno problema. I evo, ja zaista pozivam kolege da shvatimo da je ovo ozbiljan problema. Ovo ne smijemo relativizirati kao što smo relativizirali presudu Sejdić-Finci pa smo taoci već evo 5 godina. Zato kažem volio bih da ovaj posao završimo do sredine septembra. Eto, toliko.
Hvala kolega Bradarić. Kolega Genjac. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Mislim da je u javnostin sasvim dovoljno kazano o značaju usvajanja ovog Zakona i eventualnim katastrofalnim posljedicama mogućeg neusvajanja Zakona. Obzirom da mi danas govorimo o principima i da smo sa ovim Zakonom se našli u redovnoj proceduri, dakle to je procedura koja omogućava da se eventualni nedostaci Zakona kroz amandmansku fazu poprave, dotjeraju i da se dođe do rješenja prihvatljivo vjerovatno ili moguće za sve. Kad se govori o principima ovog Zakona predlagač je sasvim dovoljno obrazložio. Uglavnom se radi o preciziranjima, o razjašnjavanjima, o razgraničenjima nadležnosti, o razgraničenjima entiteta, države, Brčko Distrikta u skladu sa ustavnopravnim aranžmanom BiH, i uglavnom se radi o provođenju preporuka koje su za nas obavezujuće, obzirom da smo potpisali odgovarajuće dokumente međunarodne i prihvatili njihovo provođenje. Pa je tu, između ostalog, četiri vrlo značajna izmjena člana odnose se na provođenje preporuka MONEYVAL-a. Činjenica je da je Zakon o sprečavanju pranja novca i finansiranju terorističkih aktivnosti jedan uslov, činjenica je takođe da je Zakon o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona drugi uslov. To su dva uslova definitivno. Mi smo usvojili Zakon o sprečavanju pranja novca, i to je dobro, ovaj Zakon je usvojen na Predstavničkom domu. Činjenica je takođe da, obzirom da se radi o najmanje četiri preporuke obavezujuće MONEYVAL-a da je i ovaj Zakon sasvim izvjesno uslov koji je pred nas postavilo Vijeće Evrope u pogledu ove oblasti. Mislim da, u trenutku kada smo osigurali redovnu proceduru ovom Zakonu, mislim da smo došli u poziciju da se i Dom naroda istinski pozabavi ovim Zakonom, pa i na način da se razjasne neke teze koje su, neki ... u javnosti imale u smislu nadležnosti entiteta, države, itd. 10 Mislim, dakle, da bi bilo vrlo važno da Dom naroda u prvom čitanju podrži principe ovog Zakona i onda u amandmanskoj fazi, za koju imamo sasvim dovoljno vremena, razjasnimo i dileme koje su bule prisutne. Drugi pristup, odnosno glasanje protiv principa ovog Zakona bez mogućnosti da se, i bez volje time, da se u amandmanskoj fazi Zakon popravi, mislim da bi poslalo izuzetno ružnu poruku sa vrlo moguće teškim posljedicama, jer to bi bila poruka otprilike – mi nećemo taj Zakon i nećemo uopće da se bavimo rješenjima. Ja razumijem da se tokom amandmanske faze ne pronađe rješenje, da to budu suprodstavljeni stavovi ali vrijedilo bi pokušati. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Više prijava nemamo, ne vidim ni interesa za prijavu. Zaključujem raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Glasujemo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 13 – za 9, protiv 3, uzdržan 1. Federacija BiH 9 – svi za, RS 3 protiv i 1 uzdržan. Imamo opću ali nemamo entitetsku većinu. Sukladno našoj praksi i poslovničkim obavezama ostala je obaveza usuglašavanja našeg Kolegija. Obzirom da je saziv Kolegija onakav kakav jeste i danas nemamo jednog nazočnog predstavnika Kolegija, taj dio usuglašavanja ćemo nastaviti naknadno. Idemo na četvrtu točku dnevnog reda, Ad. 4. Izvješće Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH o postizanju istovjetnog teksta Zakona o elektroničkom dokumentu (drugo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH Dom naroda Parlamentarne skupštine na 38. sjednici, od 06.06. ove godine, usvojio je Zakon o elektroničkom dokumentu sa tri popravka, amandmana. Zastupnički dom je na 65. sjednici, održanoj 15.04. ove godine, usvojio Zakon o elektroničkom dokumentu takođe sa ova tri popravka. Budući da je Zakon usvojen u različitom tekstu u odnosu na Zastupnički dom, Dom naroda imenovao je Zajedničko povjerenstvo za usuglašavanje teksta Zakona izaslanike: kolegu Raguža, kolegu Hodžića i kolegu Košarca. Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanje istovjetnog teksa navedenog zakona na sjednici održanoj 02.07. ove godine postiglo ... u istovjetnom tekstu Zakona i o tome sastavilo Izvješće o kojem se danas trebamo izjasniti. Zajedničko povjerenstvo predlaže Domu da usvoji Izvješće i prihvati jedinstven tekst Zakona o elektroničkom dokumentu sa amandmanima koje je usvojilo Zajedničko povjerenstvo. Zastupnički dom je na 69. sjednici, od 03.07. ove godine, usvojio Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova o postizanju istovjetnog teksa. Riječ dajem kolegi Ragužu ukoliko ima potrebe. 11
/nije uključen mikrofon/
Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Prijava ne vidim, interesa, kolega Tadiću je li to interes ili je nešto drugo?
/nije uključen mikrofon/
Nije, nije, ok, interesa takođe ne vidim. Zaključujem raspravu. Glasujemo o Izvješću Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine o postizanju istovjetnog teksta Zakona o elektroničkom dokumentu. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 14 – svi za. Federacija BiH 9 – svi za, RS 5 – svi za. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram Izvješće Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH o postizanju istovjetnog teksta Zakona o elektroničkom dokumentu je usvojeno. Prelazimo na točku pet, Ad. 5. Informacija i zaključci doneseni povodom razmatranja aktualne situacije nastale usljed prirodne katastrofe – poplava u BiH, materijal Vijeća ministara BiH Kolegij Doma naroda Parlamentarne skupštine na svojoj 49. sjednici, održanoj 06.06. ove godine, prilikom razmatranja Izvješća o stanju u BiH koje je dostavljeno od Ministarstva sigurnosti BiH konstatiralo je da je navedeno Izvješće nepotpuno, nije cjelovito, te je zadužilo Vijeće ministara da dostavi cjelovito izvješće o stanju u BiH uzrokovanog prirodnim katastrofama koje će u cjelosti obuhvatiti nastale štete, dosadašnje aktivnosti i predviđene preventivne mjere, odnosno mjere za ublažavanje posljedica. Vijeće ministara je dostavilo Domu 02.07. ove godine Informaciju i zaključke donesene povodom razmatranja aktualne situacije. Riječ dajem podnositelju Informacije. Predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Bevanda. Izvolite.
Poštovani predsjedatelju, dopredsjedatalju, uvaženi zastupnici, kolege iz Vijeća ministara, dame i gospodo. U uvjetima katastrofalnih poplava koje su zadesile našu zemlju počev od dana 14. svibnja 2014. godine Vijeće ministara BiH je održavalo sjednice na kojima je sukladno ustavnim i zakonskim nadležnostima razmatralo aktualnu situaciju na terenu i temeljem ukazanih potreba donosilo odgovarajuće odluke, zaključke i preporuke, te poduzimalo i druge nužne aktivnosti za 12 aktiviranje institucionalnih resursa na pružanju urgentne pomoći ugroženim područjima i saniranju nastalih šteta. Svi materijali sa 17 održanih redovnih i vanrednih sjednica Vijeća ministara BiH u ovom razdoblju, a koje se odnose na razmatranje i poduzimanje aktivnosti u svezi s poplavama, su dostavljeni ovom Domu kako bi imao cjelokupan pregled i retrospektivu aktivnosti Vijeća ministara u dane ove situacije. U prvoj promtnoj reakciji Vijeće ministara smo održali dvije sjednice 15. i 16. svibnja i donijeli, na zahtjev Ministarstva obrane i Ministarstva sigurnosti, odluke o izdvajanju 800 tisuća maraka, kao i odluke o davanju suglasnosti da se zatraži međunarodna pomoć za zaštitu i spašavanje radi pomoći civilnom stanovništvu zbog stanja uzrokovanog poplavama. Ovi pokazatelji, startni, na najbolji mogući način demantiraju zlonamjerne i politikantske tvrdnje, iznesene od pojedinaca u javnosti, da Vijeće ministara u dane ove situacije nije poduzimalo ništa. Upravo suprotno, sukladno ustavnim i zakonskim ovlastima Vijeće ministara je na sjednicama održanim 21. i 22. svibnja razmatrajući aktualnu situaciju nastalu usljed prirodne katastrofe, a u cilju kontinuiranog i planskog praćenja zadataka, donijelo devet zaključaka od kojih je prvi – da su zadužena sva ministarstva i druge institucije BiH da, sukladno svojim nadležnostima, poduzmu potrebne mjere za funkcioniranje u izvanrednim okolnostima nastalim usljed poplava. Istovremeno drugi zaključak je bio – zaduženje Ministarstva sigurnosti da u suradnji sa institucijama entiteta, kantona i Brčko Distrikta redovno informira Vijeća ministara o točnom broju stradalih u poplavama. I prvi i drugi zaključak su kontinuirano praćeni i dobijane informacije i urađeni akcijski planovi svih onih od koga je to traženo. Zaduženo je Ministarstvo sigurnosti BiH da, u suradnji s nadležnim institucijama entiteta, Brčko Distrikta, kantona i općina, u kontinuitetu dostavlja Vijeću ministara informaciju o potrebnoj pomoći ugroženim područjima, a prije svega u onim prvim danima odnosilo se na hranu, odjeću, obuću, lijekove, medicinsku opremu, opremu za sanaciju i slično. Četvrti zaključak je bio – gdje je zaduženo Ministarstvo vanjskih poslova BiH da, u suradnji sa Ministarstvom za ljudska prava i izbjeglice, Ministarstvom financija i trezora i drugim ministarstvima, pripremi incijativu za organiziranje međunarodne donatorske konferencije za pomoć BiH radi saniranja posljedica katastrofalnih poplava. Kao što vam je poznato konferencija će se održati dana 16.07. u Briselu. Peti je bilo – da je zaduženo Ministarstvo vanjskih poslova BiH da koordinira aktivnosti na zajedničkom nastupu BiH, Hrvatske i Srbije prema EU i drugim međunarodnim finansijskim institucijama u traženju pomoći. Ovaj zaključak je poslije preformuliran budući da Hrvatska nije prihvatila da to bude zajednička inicijativa i tako da smo ove aktivnosti provodili u suradnji sa Vladom Srbije, ... i zajedničku konferenciju donatorsku koja će se održati, kao što sam rekao, u narednu srijedu. Zaduženo je Koordinacijsko tijelo za zaštitu i spašavanje da Vijeću ministara redovito dostavljaju informaciju o stanju na ugroženim područjima radi informiranja. Da se ovdje ne bi zadržavao nešto ću poslije reći o radu, odnosno neradu Koordinacijskog tijela. Sedmo je – zaduženo je Ministarstvo sigurnosti da za Vijeće ministara pripremi odluku o formiranju koordinacijskog tijela za spašavanje ukoliko je došlo do personalnih promjena u institucijama iz kojih su imenovani. Nije bilo nikakvih intervencija i ono je i ostalo u formatu i sastavu kao što je to odlukom formirano još 2012. godine. 13 Vijeće ministara je, osmi zaključak, – formiralo Interresornu radnu skupinu koju čine predstavnici Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice, Ministarstva financija, Ministarstva komunikacija i prometa, po dva člana predstavnika Republike Srpske i dva člana predstavnika Vlade Federacije BiH, jedan član predstavnik Vlade Brčko Distrikta. Zadatak radne skupine je da, u saradnji sa drugim ministarstvima, pripremi prijedlog kriterija za raspodjelu pomoći Bosni i Hercegovini pogođenoj prirodnom katastrofom izazvanom poplavom u svibnju 2014. godine. Ova Interresorna radna skupina radi i daje izvješća, a usko je bilo vezano čekanje procjena koje su bile u toku, tako da i ovaj zaključak se kontinuirano prati i realizira. Deveto je – da Vijeće ministara BiH poziva nadležne institucije svih razina vlasti da žurno pristupe aktivnostima na procjeni štete što će biti podloga za traženje međunarodne pomići. I ovo je uspješno riješeno tako da je lokalna, zajednice su bile ... timu koji su činili predstavnici UN-a i Evropske komisije i Svjetske banke koji su odradili taj tehnički dio posla. Realizacija pomenutih zaključaka razmatrana je na svim sjednicama Vijeća ministara do danas. Tako je Vijeće urvrdilo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Proračunu institucija BiH i međunarodnih obveza za 2014. godinu kojim je predviđeno preusmjerenje više od 7 miliona maraka iz Proračuna za pordučja ugrožena poplavama, te je zaključilo da je nužno da sve institucije nadležne za pripremu donatorske konferencije, koja će se održati 16. srpnja 2014. godine u Briselu, daju maksimalan doprinos kako bi se donatorska konferencija uspješno održala. U prilog tome je i održavanje pripremnog sastanka koji se održao dana 08. srpnja 2014. godine u Parizu, na kome su prisustvovali predstavnici Vijeća ministara na tehničkoj razini, predstavnici entiteta i Distrikta Brčko. To je bio pripremni sastanka za ovo što će se desiti u Briselu. Dosadašnje službene procjene sažeto, a materijal koji vam je dostavljen je puno širi, pokazuje da je iz svojih domova pomjereno više od 950 tisuća stanovnika, devastirano i uništeno više od 100 tisuća kuća i stanova, oštećeno više od 250 škola, zdravstvenih i drugih javnih ustanova. Velika su oštećenja na infrastrukturnim objektima poput puteva, mostova, željeznica. Ono što je posebno isto tako uz ovo stambeno zbrinjavanje, odnosno raseljavanje to je da je veliki broj gospodarskih objekata i poljoprivrednih gospodarstava pretrpio štete, a samim tim i gubitak radnih mjesta. Evakuirano je više od 50 tisuća ljudi, a velik broj raseljenih osoba je u ovom trenutku zbrinut i smješten još uvijek u kolektivnim centrima. Procjenjuje se da su poplave u BiH uzrokovale štete i gubitke koji se procjenjuje na 15% našega GDP-a. Već sam rekao da je inteziviran ... radne skupine na osnovu procjena šteta na izradi kriterija za raspodjelu i humanitarne pomoći i posle novčane i sve ostale. Uzimajući u obzir da Vijeće ministara u situaciji elementarne nepogode postupa i dužno je postupati sukladno Okvirnom zakonu o zaštiti i spašavanju ljudi i materijalnih dobara od prirodnih i drugih nesreća u BiH iz 2008. godine, isto je sukladno tome u listopadu 2012. godine formiralo Koordinacijsko tijelo za zaštitu i spašavanje sa zadaćom, propisanom zakonom, da kao stručno i operativno tijelo Vijeća ministara koordinira sve aktivnosti u slučaju prirodne i druge nesreće i da o poduzetim aktivnostima informira Vijeće ministara u cilju donošenja pravovremenih i odgovarajućih odluka. U tom kontekstu je i onaj isčitani zaključak broj 7. Međutim, mora se konstatirati da smo mi prvo izvješće Koordinacijskog tijela dobili u ponedjeljak i jednostavno ga nismo razmatrali na Vijeću ministara budući da je odsutan bio šef Koordinacijskog tijela. Mislim da je izvješće sačinjeno korektno, ali ono jednostavno ukazuje da Koordinacijsko tijelo nije funkcioniralo, razloge nefunkcioniranja, predloženi su zaključci, mi ćemo ga razmatrati hitno i proslijediti ovome Domu. Vijeće ministara je donijelo niz akata u okviru svojih nadležnosti u cilju saniranja nastalih posljedica, pa ću ovom prilikom nabrojati samo neke od konkretnih stvari. Znači, podržali smo inicijativu i uputili Saudijskom fondu za razvoj zahtjev za izmjenu kreditnog sporazuma, projekt 14 obnove stambenih jedinica, u ekvivalentu 15 miliona američkih dolara, jednoglasno usvojeno, upućeno Saudijskom fondu na odobrenje, odobrenje čekamo. Isto tako smo dali suglasnost da se sredstva USAID-ovog programa u iznosu od nešto manje od 9,5 miliona eura koji su bili namijenjeni realizaciji programa potpore i izgradnje kapaciteta državnih institucija preusmjere za projekt razvoja malih i srednjih poduzeća i dobili suglasnost. Isto tako smo u suradnji Brisela dali suglasnost, uputili na odobrenje jednostavno lociranje 15 miliona eura iz paketa IPA, onih neugovorenih sredstava koji su se odnosili na ovu godinu. Prije toga smo opet u suradnji sa Briselom donijeli odluku za neiskorištene i nekad zamrznuta sredstva IPA-e iz prethodnih godina u iznosu od 42 miliona eura isto tako preusmjerenje u ove namjene i očekujemo ovih dana realizaciju i jednog i drugog. Vijeće ministara je na sjednici održanoj 30. lipnja donijelo Odluku o povlačenju na osnovu potpisanog, usaglašenog Pisma namjere prema MMF-u o povlačenju tranši iz stend baj aranžmana uz ono redovno što ide na servis duga, odnosno dospjelih obveza entiteta u iznosu od 185 miliona. Ugovorili smo dodatna sredstva za namjenski brzi program za ublažavanje posljedica prirodne katastrofe u istovjetnom iznosu od 185 miliona maraka. Postignut je dogovor o alociranju tih sredstava u iznosima 49% Federacija, 49% RS i 2% za Brčko Distrikt. Svjetska banka je u prošlom tjednu odobrila traženi kredit preko svoje Razvojne agencije u iznosu od 100 miliona dolara. To je nešto što je rađeno po skraćenoj i brzoj proceduri i na njihovom ... je to odobreno. Sredstva su odobrena po IDA uvjetima, znači beskamatno. Sa 10 godina grejs period je na 20 godina, trošak ukupni kredita je 1,25%. Ja sam pokušao ovdje, obzirom na obimnost materijala koji vam je dostavljen, najkraće izložiti presjek aktivnosti rada Vijeća ministara BiH u ovom razdoblju od početka poplava, a svakodnevne susrete i razgovore, komunikacije ministara i mene osobno s brojnim predstavnicima vlada stranih država, međunarodnih organizacija o pronalaženju rješenja nisam smatrao potrebnim ni pominjati, jer su te aktivnosti jednostavno u duhu stvorenih obaveza na proteklim sjednicama Vijeća ministara i sasvim normalno obveza svih nas koji radimo u Vijeću ministara da od sebe ne pravimo heroje, nego da odradimo ono za što dobijamo plaću i podnosimo vama izvješće. Osim toga želio bi na kraju naglasiti da na spomenute aktivnosti i pokazatelji rada i postupanja Vijeća ministara u ovim uvjetima jedne tešeke prirodne katastrofe koja je zadesila našu zemljum, nisu ništa manje bitne u odnosu na iznesene. Ali imajući u vidu, dakle, svu dostavljenu dokumentaciju, nadam se, možete stvoriti realnu i objektivnu sliku aktivnosti Vijeća ministara u danoj situaciji, nisam vas želio dodatno opterećivati, te spreman sam odgovoriti na sva pitanja. Hvala.
Hvala predsjedavajućem Vijeća ministara. Otvaram raspravu. Za riječ se javio kolega Raguž. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo, uvaženi zastupnici. Zahvaljujem se predsjedatelju Vijeća ministara na ovoj Informaciji koju je Vijeće ministara i ministarstvima koji su nam dostavili materijale temeljem zaključaka 49. sjednice Doma naroda i isto tako stvorili pretpostavke da mi kao zakonodavna institucija temeljem ovih izvješća vidimo što možemo učiniti, ne samo na sanaciji zaista poplava biblijskih razmjera, nego na prevenciji i stvaranju uvjeta da se ovo više nikad na ovaj način ne ponovi. I ako gledamo i 15 ovo što smo dobili u pisanoj formi različite informacije, ako gledamo zaključke Vijeća ministara sa više sjednica, evo čuli smo sada 17 redovitih i izvanrednih sjednica, ako sam dobro upamtio, kao i zaključke sa 102. sjednice, kao i izvješća pojedinih i posebnih agencija i posebnih ministarstava, zaista se ne može reći da se nije radilo i da se nije učinio ogroman napor na saniranju i podršci teško pogođenim područjima i stanovništvu. Mi svi znamo i svi smo i direktno obilazili i imali uvid u razmjere te prirodne katastrofe. Po ovim pokazateljima ovdje preko 50% općina u BiH je izravno pogođeno. Preko 10 tisuća kilometara kvadratnih što poplavama, što klizištima to je u odnosu na ukupan procenat prostorne površine koji zauzima BiH strahovito puno. Ako uzmemo da ovi podaci od 15% GDP-a u smislu šteta, iako je to još uvijek prerano zaključivati, možemo samo vidjeti koje su zaista razmjere te katastrofe. Ono što ja vidim ovdje i što bi mi ustvari trebali danas kao Dom raspravljati jeste činjenica koliko postoji odgovornosti u onim ocjenama koje su same ovdje date od određenih institucija u okviru Vijeća ministara i ministarstava, pa ću samo pročitati neke. U točci 4. ovdje ovog Izvješća kaže se – uočeni problemi i nedostaci u sistemu zaštite i spašavanja koji zahtijevaju urgentno rješavanje. Dame i gospodo pa pogledajte samo koji elementi ne funkcioniraju. Kaže – nedovoljno efektivna i efikasna institucionalna komunikacija, koordinacija i prohodnost informacija. Ako nemate taj elemenat zadovoljen kako možemo govoriti o ikakvom ozbiljnom sustavu. Pod dva, nepostojanje adekvatne analize rizika i ranog upozoravanja opasnosti. Kako možemo preventivno djelovati ako ne postoji rano upozoravnje na opasnost? Nepoznavanje i izostanak primjene usvojenog plana zaštite. Znači, i ne poznavanje i izostanak primjene. Nepostojanje Okvirnim zakonom utvrđene operativne strukture na državnom nivou. Znači, Okvirni zakon postoji, postoji potreba za utvrđenom strukturom, ali ta struktura nije uspostavljena. Nedovoljna kapacitiranost sektora za zaštitu, itd., neharmoniziranost zakona i ... Ovo se ne odnosi na ovo što je Vijeće ministara sada radilo, i ja zaista mislim da je ono radilo maksimalno, nego hoću reći kolike su promaje i dubioze u sustavu ovako kakav je on kompleksan po više razina, nedovoljno učinkovit i šta mi ustvari trebamo zaključiti danas o ovim svim izvješćima. Ono što ja mogu reći, moram reći u Posavini, u tuzlanskoj, ZE-DO, u Zaničko-dobojskoj čini mi se 250 samo klizišta bilo, Posavini koja živi od poljoprivrede, ako je 80% poljoprivrede život jedne regije kao što je Posavina, ovdje nisam vidio u ovim izvješćima analizu šteta dovoljnu, preciznu šta znači uništiti 80% života jedne godine jedne regije. I šta znači sada ako ne budemo imali adekvatne mjere na način da to saniramo, da stvorimo uvjete za jesenju sjetvu da se ne prekine kontinuitet poljoprivrednog djelovanja jer od toga ljudi tamo žive, jer su štete veće nego u čitavom ratu u dva, tri dana, pitanje je kako djelovati. I sigurno da i predstojeća donatorska konferencija u Briselu i mjere koje su poduzete u suradnji sa zemljama regije stvaraju pretpostavke da se neke stvari drugačije ... Ali kad razgovarate s ljudima, dragi prijatelji, kad vidite da u jednom danu nestaju stoljetni nasadi, voćnjaci, obiteljska blaga, vrijednosti, onda možete samo ... Jedino što mi možemo danas zaključiti jeste da stvorimo pretpostavke da se te poplave na taj način više nikad ne dese, sve će se ovo i sanirati i tako. Ako visina nasipa ostane ovakva, ako kvalitet nasipa i koordinacija na ovaj način ostane ista to se može ponoviti i sutra, pitanje je kad će kiša pasti u nekom takvom ili većem obimu. Pogledajte strateške prognoze, niko ne isključuje još teže posljedice i ... Znači, mi ovdje nemamo preventivnu strategiju utvrđenu, niti jedan strateški plan koji naravno mora biti okvirni, jer postoje nadležnosti entiteta, Brčko Distrikta, županija, svih ostalih, općina, svi oni imaju svoju odgovornost, ali je i BiH na ovoj strateškoj razini jednostavno jedno mjesto. Sad se pokazuje koliko ta strateška dimenzija koordinacije i usuglašenosti i sa Briselom, pa Srbija je samo zato što je imala par koraka pozitivnih u pomaku prema EU mogla koristiti evropske fondove kao da je punopravna članica, toliko je EU otvorena, toliko od nas traži da pomaknemo neke stvari u harmoniziranosti zakona i ispunjavanju evropskih uvjeta. I to je ono što bi morali sada kroz ovu raspravu pomoći Vijeću 16 ministara da u jednoj cjelovitoj strategiji zaokruži ne samo ove mjere parcijalno po određenim ministarstvima, nego da kroz jednu okvirnu strategiju djelujemo preventivno od strateških zahvata na nasipima rijeke Save, rijeke Bosne i svih drugih rijeka, do uspostavi sustava koji će djelovati preventivno, toga ovdje očito nema, do djelovanju kooridinirano ako se te situacije dese, što je također u ovom Izvješću utvrđeno da ne postoji, i do jednog dugoročnog plana sanacije koji nije objektivno, bez kojeg je objektivno nemoguće sanirati ove posljedice. Ja očekujem da će ova rasprava ići u tom pravcu, da ova izvješća koja smo dobili stvaraju pretpostavke da donesemo dobre zaključke u ovom pravcu koji će biti na razini strategija usuglašenih i regionalno i evropski i preventivno i mislim da onda tek možemo opravdati ovu raspravu i naše zahtjeve, a sve u funkciji da i ljudi i prostor osjete da se institucije odnose na način da mogu dati jamstva da se ove poplave, bar kad je u pitanju BiH, nikad više neće desiti, a da ne bude popravljen sistem i preventivni i trenutni i post onaj kad se desi, i da ne postoji jedna prohodnost informacija i djelovanja na strateškoj, financijskoj i infrastrukturnoj razini. Evo ja očekujem da ćemo dati svi skupa doprinos da ohrabrimo ljude da ostaju, da će se djelovati temeljem ovog teškog i bolnog iskustva za njih, ... od strane svih nas i ja vjerujem da ćemo na taj način opravdati ovu raspravu. Evo, hvala lijepa.
Hvala Vama. Kolega Bradarić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja se u potpunosti slažem sa svim ovim što je kolega Raguž rekao i neću se ponavljati, imao sam namjeru, dakle i o tome govoriti, pa ću svoju priču skratiti. Inače kako vrijeme odmiče sve više je vidljivo kakve su posljedice ostale nezamislive poplave, sa nesagledivim rušilačkim razmjerama. Ko je prošao tim prodručjem, ja vjerujem da jesmo mnogi, mogao je vidjeti da mnogi zaseoci, mnoga sela, opštine, gradovi su i danas neprepoznatljivi, posljedice su strašne. Zbog toga mora biti trajna obaveza svih nas, evo i nas ovdje, i Vijeća ministara, i civilnih udruženja, i vladinog i nevladinog sektora, i pojedinaca da stalno djelujemo i da pomognemo da se ove posljedice makar u dobrom dijelu ublaže. Mi evo ispred sebe imamo jedan, jednu sistematizovanu Informaciju Vijeća ministara, odnosno nadležnih ministarstava i tijela o mjerama i aktivnostima koje su poduzete nakon poplava i vidljivo je zaista da aktivnosti nisu izostale niko to ne može osporiti. Ja bi iskoristio priliku da se posebno zahvalim Ministarstvu odbrane i njihovim hrabrim, ludo hrabrim, odvažnim pilotima koja su samo metar iznad krovova bili i spašavali ljude, dakle bez ikakve opreme, bez ikakvih upozorenja šta im se može desiti, itd. Dakle, mi smo to doživjeli, vidjeli i moramo, moramo zaista odati priznanje. I mi o tome govorimo, dakle govorimo ovdje o aktivnostima Vijeća ministara, ne govorimo o aktivnostima entitetskih vlada, Brčko Distrikta, kantonalnih vlada, opština, itd. Postavlja se pitanje je li moglo biti drugačije, je li moglo biti manje problema? Jedan od problema jeste upravo ovo, koliko smo mogli vidjeti iz ovog Izvještaja, Koordinacijsko tijelo za zaštitu i spašavanje, čije je formiranje, obučavanje, opremanje, finansiranje. itd. regulisano Okvirnim zakonom o zaštiti i spašavanju ljudi i materijalnih dobara od prirodnih i drugih nesreća. I to je stručno tijelo, kao što vidimo, vlade, nije političko bilo tijelo nego to je tijelo koje djeluje na humanim principima zato što daje preporuke, prati situaciju, kontroliše situaciju, daje, u stalnoj je pripravnosti, koordinira u tom trenutku sa međunarodnom zajednicom, institucijama, 17 međunarodnim institucijama i traži humanitarnu pomoć, kao što smo vidjeli, i trudi se da se ona distribuira. Dakle, to je obaveza bila i ja ne mogu razumjeti da se to Koordinacijsko tijelo nije moglo sastati ni jednom, tek prvi put su se sastali 18.06. i što je po meni strašno. Treba vidjeti, dakle ja evo kažem, treba vidjeti zašto to Koordinacijsko tijelo na takav način funkcioniše, jer su stavili u nezgodnu, tešku situaciju sve građane BiH, dakle, nisu to samo entiteti. Vidljivo je, dakle da su opstrukcije došle iz RS-a i ja evo zaista ne mogu, ne mogu shvatiti da se nisu mogli sastati puni mjesec dana. Više direktiva EU i smjernica drugih međunarodnih organizacija nalaže da država ili države zajednički planiraju rano upozorenje i zaštitu od opasnosti i nesreća, evo kakva je poplava. I u periodu pomjeranje ovoga plavnog vala vidjeli smo da nažalost nije bilo tog ranog upozoravanja, nisu građani upozoreni da dolazi plimni val. Dakle, to je nešto za šta se zna, postoje savremene metode i zbog toga, dakle, voda se nije mogla zaustaviti, ali su se mogle spašavati materijalna dobra, ljudi, vidjeli smo da ima i poginulih, itd., nestalih. U Maglaju samo, u mom Maglaju je preko hiljadu auta potopljeno, ne znam da je jedan mali procenat mogao se spasiti, sva, svi obrti, sve prodavnice, sve je to uništeno i danas se Maglaj, ali znam zaista, evo ima ovdje u Informaciji piše, i mnogi drugi gradovi nalaze u vrlo teškoj situaciji. Ovdje sam pročitao jednu zabrinjavajuću konstataciju u ovoj Informaciji, a ona se ponavlja iz godine u godinu, da postojećom organizacijom i materijalno-finansijskom nepripremljenošću institucije i organi BiH, entiteta i Brčko Distrikta neće moći odgovoriti, i ovo što je kolega Raguž govorio, nećemo moći odgovoriti novim izazovima, a posljedice će biti, tako piše u ovoj Informaciji, zastrašujuće. Nažalost, ja se, jeza me hvata kad čitam takve rečenice i treba vidjeti zaista šta ova rečenica znači. Dakle, Vijeće ministara mora odgovoriti na ovo pitanje i ja vjerujem evo možete gospodine predsjedavajući i sad, evo nakon, kad mi završimo, reći šta ova rečenica ovdje znači. Ja znam da je Vijeće ministara u nekoliko navrata odobrilo sredstva iz tekuće rezerve i evo slušao sam Vas kad ste govorili o sredstvima koja bi možda, koja su već operativna ili će biti operativna, mislim da se radi o značajnim sredstvima, ja sam u svojoj glavi sabrao to, radi se dakle o nekih možda čak 500 miliona maraka. I ja vas samo molim da taj novac, te pare što prije budu operativne. Meni na um pade ona careva kad je pitao svoje sluge – šta kaže narod? Narod, kaže, galami, viče na situaciju u kojoj se nalaze. Steži – kaže. Pa opet – šta kaže narod? Steži. Pa opet – šta kaže narod? Narod galami. Steži u smislu mjera itd. Zadnji put pita – šta kaže narod? Šuti. E onda popuštaj. Narod je galamio, vjerujte mi, vjerovatno možda ..., sad šute, šute i sad je jednostavno svi su spremni zbog straha i zime koja dolazi, jer u nas je proljeće pa zima, da će ostati u onakvoj situaciji u kakvoj se sada nalaze. Zato vas zaista molim da još više uložite ... da makar ova sredstva koja stoje na raspolaganju, dakle ne govorimo ono šta rade entiteti, da postanu operativna i da ljudi, građani koji su poplavljeni vide da ima nekakvih pomjeranja u tom smislu. Eto toliko.
Hvala. Kolega Rodić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo delegati, poštovani predsjedavajući Vijeća ministara, dame i gospodo. Evo, imam potrebu da kažem nekoliko riječi i mislim da ova tema to zavrjeđuje i zbog onoga što se dešavalo od maja mjeseca do polovine juna u BiH i obzirom na posljedice koje je 18 proizvela prirodna katastrofa i ono što je najteže, obzirom da dolazim iz grada koji je doživio isto tu poplavu u svojim razarajućim razmjerima, gdje je preko 5.000 objekata uništeno, preko 15.000 obradive površine i što vjerovatno će ostaviti dugoročne posljedice na život tih ljudi. Ali, to je ono što je da kažem dijelom sudbina i to je ono što nas je ... Da li smo to mogli predvidjeti, vjerovatno jesmo, i ono što ja često volim da kažem i govorim, to je naše ponašanje i razlika između normativnog i stvarnog, šta je to ono što smo mi uredili kao određeni zakonski okvir, šta je to što iz tog zakonskog okvira proizlazi, i kada dođe do određenih ovakvih situacija šta iz svega toga možemo da izvučemo i koliko smo spremni da reagujemo u datom trenutku. Čini mi se da to i jeste ključna stvar u čitavom ..., bez obzira što smo mi danas iz ovog Izvještaja mogli da vidimo mnogo podataka, a ja sam bio u prilici da gledam te izvještaje, počev od lokalne zajednice, entiteta, pa evo do najvećih državnih institucija. I otprilike svi ti izvještaji konstatuju određeno stanje, konstatuju sve ono što se desilo, i ono što ja mislim da mi kao Dom naroda treba da raspravljamo, to jeste da konstatujemo ..., ali da se bavimo i nadležnostima koje ima Dom naroda. Ja moram da kažem da kada pogledate, i ako se ne varam predsjedavajući Savjeta minsitara je rekao, da je ukupna šteta od posljedica poplava preko 15% bruto društvenog proizvoda. To prevedeno u nominalne cifre čini mi se da je preko 2 milijarde eura, negdje oko 4 milijarde. I kada znamo u kakvim uslovima živimo u BiH, koliki su ukupni budžeti entiteta i institucija BiH, onda sve ovo što se dešava i što će se desiti, nadam se i 16. u Briselu, je pokušaj da dođemo do određenih sredstava koja su neophodna za saniranje ukupnih posljedica. Ali sigurno da iz svega ovoga možemo izvući još nekoliko zaključaka. Sve to nam pokazuje koliko je organizovan sistem u kojem mi živimo. Koliko su sve institucije, državni organi, a moram da kažem i javna preduzeća i svi oni koji se dijelom bave ovim pitanjem, bili spremni da reaguju onako kako to treba. Čini mi se da, kada je civilna zaštita u pitanju, mi u BiH i nadležnost, koliko ja znam jeste na lokalnim zajednicama, ali je vrlo bitan onaj sistem subordinacije i koordinacije o kojem smo mi govorili. Civilna zaštita je razvojnog karaktera, što znači da u miru moramo da preduzmemo sve one radnje i često na uštrb mnogih drugih potreba mi ne ulažemo dovoljno sredstava ni na opremanje vatrogasnih teritorijalnih jedinica, javnih preduzeća komunalnih, i to je odraz onog stanja u kojem se mi nalazimo. Znači, moj zaključak nakon svega ovoga bi bio, a vođen nadležnostima koje ima Dom naroda Parlamentarne skupštine i inače parlamenti, da mi iz svega ovoga što smo vidjeli, iz jedne sveobuhvatne informacije koju smo ovdje dobili, damo apsolutnu podršku mjerama koje će se preduzimati u narednom periodu, sa posebnim akcentima aktivnog uključivanja u sve ove procese donatorskih konferencija i naravno rad na što boljem normativnom okviru u narednom periodu koji će proizvesti, a ja se nadam poslije svega ovoga će biti prije svega ozbiljnije shvaćen. Kada bih govorio šta se desilo u Prijedoru onda ću vam reći, odbrana je bila ta da je recimo maksimalan stogodišnji vodostaj 4,80, znači 4 metra i 80 cm, a prešao je 6 metara. Jednostavno, preko svih nasipa se voda prelila i ušla i razlila po čitavom gradu. Suština, znači da li se je to moglo predvidjeti na osnovu stogodišnjih prosjeka teško je reći i mislim da su to enormne stvari, ali ono što možemo uraditi možemo najozbiljnije shvatiti šta iz ovoga možemo izvući kao zaključke, praviti normativne okvire, praviti bolju subordinaciju i koordinaciju a sve u cilju spašavanja ljudi i ljudskih dobara. Hvala. 19
Hvala kolega Rodiću. Kolegica Krišto. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo, slušajući kolege u raspravi o Informaciji o poplavama koje su se dogodile u BiH razmišljala sam jednostavno šta da kažem, jer mi nikako namjera nije bila da se javim pa da kažem o tome i što znam o tome, što smo učinili, itd., kao pojedinci, jer u biti više se može učiniti na jedan drugi način, a ne kazivanjem i davanjem nekakve, da kažem, samo verbalne potopore. A ja ovo govorim iz razloga što se na neki način i u medijima i evo kroz institucionalne ove nekakve rasprave meni dosta tako činilo da postoji nekakve, da kažem, utrke, u nekakvoj borbi za pomoć, za pokazivanje nekakve socijalne dimenzije i osjetljivosti, a opet s druge strane imamo situaciju da u BiH funkcionira Okvirni zakon za spašavanje i da taj Zakon, znači mi ga spomenemo samo u onom trenutku kada se nešto dogodi. I danas imamo situaciju da kroz Informaciju koja nam je dostavljena i u kojoj pišu određeni prijedlozi, ne znam ni ja, propusti, temeljem tog Zakona, isključivo Kordinacijskog tijela, ja uistinu još do sada nisam vidjela nikakav konkretan prijedlog niodkoga da je došao u smislu nekakve pomoći koja ide, bilo u preventivi, bilo u sprečavanju već, ili saniranju nastalih šteta. Ono što bih željela reći, bez obzira što se radi o jednoj strašnoj stvari, a što znamo, što je možda jedino dobro zajedničko, nažalost u ovakvim nesrećama, je što je to zbližilo sve ljude u tom smilu, bez obzira znači na regionalnu, nacionalnu ili bilo kakvu drugu pripadnost. A sve drugo, već sada vidimo iz ove Informacije, zapravo i već kada su upitanju problemi saniranja, postoje različiti stavovi itd. I postojaće oni sigurno, mi se tome ne trebamo čuditi. Ja bih samo rekla u smislu toga da Informacija, koju je napravilo i sačinilo Vijeće ministara, je sigurno sveobuhvatna i daje nam dovoljno pokazatelja što se i čija je, na neki način, bila odgovornost za postupanje u ovakvim stvarima, imajući u vidu da, na neki način, ja baš kad gledam najmanje postoji od strane Vijeća ministara. Pa u ovom slučaju, evo pozdravljam ovu Informaciju koju smo dobili od Vijeća ministara, koja je sa konkretnim prijedlozima, sa konkretnim zaključcima, a koja nas opet upućuje na ovu, evo što je kolega Rodić rekao, to su opet moji prijedlozi, da na neki način svi budemo odgovorni i kao pojedinci a i kao institucije BiH, uvažavajući i te slabosti. I te slabosti moramo otkloniti jer su nam uistinu i oni prepreka za riješavanje ove situacije nastale prirodnim katastrofama, a i preventivnog djelovanja, a sve u funkciji, znači svakog čovjeka, svih naroda koji žive na prostoru BiH. Evo, hvala lijepo.
Hvala kolegici Krišto. Više prijavljenih za raspravu nemamo, ne vidim ni interesa za raspravu. Time zaključujem raspravu. Ima li bilo kakve potrebe za neka komentiranja? Glasujemo o Informaciji. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 13 – za 12, uzdržan 1. Je li ovo greška ili je, kolega Tadić
[[nije uključen mikrofon]] 20
Federacija BiH 9 – svi za, RS 3 za, 1 uzdržan greškom. Postoji znači opća i entitetska većina. Konstatiram, Informacija i zaključci doneseni povodom razmatranja aktuelne situacije nastale usljed prirodne katastrofe poplava u BiH je primljena k znanju. Prelazimo na narednu točku, Ad. 6. Izvješće o radu Vijeća ministara BiH za 2013. godinu Dobili smo mišljenja Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda, Povjerenstva za finansije i proračun, Povjerenstva za vanjsku, trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda, Zajedničkog povjerenstva za evropske integracije, Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, prava djeteta, mlade, useljeništvo, izbjeglice azil i etiku i Zajedničkog povjerenstva za ekonomske reforme i razvoj Parlamentarne skupštine. Ustavnopravno povjerenstvo Doma naroda usvojilo je Izvješće i predlaže Domu njegovo usvajanje. Povjerenstvo za financije i proračun Doma je prihvatilo Izvješće u dijelu iz svoje nadležnosti i predlaže Domu njegovo usvajanje. Povjerenstvo za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda Parlamentarne skupštine prihvatilo je Izvješće o radu Vijeća ministara u dijelu iz svojih nadležnosti i predlaže Domu njegovo usvajanje. Zajedničko povjerenstvo za evropske integracije nije podržalo Izvješće o radu Vijeća ministara. Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava, prava djeteta, mlade, useljeništvo, izbjeglice, azil i etiku nije prihvatilo Izvješće o radu. Zajedničko povjerenstvo za ekonomske reforme i razvoj Parlamentarne skupštine prihvatilo je Izvješće o radu u dijelu koji se odnosi na rad institucija iz njegove nadležnosti. Povjerenstvo je takođe usvojilo i predlaže Domu i četiri zaključa. 1. Sugerira se Vijeću ministara da prilikom izrade sljedećeg Izvješća o radu u posebnom dijelu prikaže realizaciju programa rada Vijeća ministara na područjima ekonomskih reformi i razvoja i sintetski prikaz postignutih učinaka. 2. Prilikom razmatranja Izvješća o radu Vijeća ministara na sjednicama povjerenstava nužna je nazočnost predsjedatelja ili ministara koje on odredi. 3. Potrebno je preispitati svrsishodnost postojanja upravnih i nadzornih odbora u institucijama BiH, te izmjenama i dopunama zakona poboljšati stanje na ovom području. 4. Traži se od Vijeća ministara za promptno zauzimanje stava o zakonskim i podzakonskim aktima upućenim od institucija, čija su izvješća o radu za proteklu godinu razmatrana u okviru nadležnosti Zajedničkog povjerenstva za ekonomske reforme i razvoj. Zastupnički dom je na 69. sjednici, od 03.07. ove godine, usvojio Izvješće o radu Vijeća ministara za proteklu godinu. Riječ dajem predsjedateljima povjerenstva, ovih šest, ako ima potrebe. Pitam sve zajedno, ima li potrebe? Nema. Hvala vam lijepo. Riječ dajem podnositelju Izvješća, ukoliko ima potrebe. 21 Predsjedavajući, gospodin Vjekoslav Bevanda. Izvolite.
Hvala predsjedatelju. Budući da je i ovo Izvješće o radu dosta obimno i ..., ja ću u najkraćim crtama ... i u startu i pojašnjenja, posebno tamo gdje su pojedina povjerenstva dala negativno mišljenje, pa da i u uvodu odmah pokušam se očiati. Znači naglašavam da je ovo Izvješće rađeno po važećem Naputku, Metodogiji izrade izvješća, koja je kao što znate, i da ne ponavljam, i formirano i financirano od strane EU, znači po njihovim standardima. I ova izvješća se rade već četiri godine na ovaj način, s tim da smo uzeli u obzir i primjedbe koje su iznešene pri razmatranju Izvješća o radu za 2012. godinu. Ono sadrži najvažnije aktivnosti i rezultate ostvarene u 2013. godini, sadrži ocjenu stanja u oblastima iz djelokruga rada Vijeća ministara, odnosno rada ministarstva, upravnih organizacija u sastavu ministarstava, samostalnih upravnih organizacija, pojedinih tijela Vijeća ministara. Sadrži pokazatelje o planiranim i realiziranim programskim zadacima, posebno odobrenim proračunskim sredstvima, njihovoj namjeni i utrošku. Posebno naglašavam i upućujem da je sastavni dio ovog Izvješća Informacija o radu Direkcije za evropske integracije o najznačajnijim podacima o aktivnosti u svezi sa procesom integriranja BiH u EU. Izvješće o radu Vijeća ministara ranijih godina to nisu sadržavali, ali je prošle godine bila primjedba na to i mi smo to ovaj put posebno izdvojili i implementirali u ovo Izvješće. Znači, to je rezultat realiziranja preporuka koje je dala oba doma Parlamentarne skupštine BiH o pripremi jednog sumarnog izvješća o procesu integriranja i mislim da je ono dato fer i korektno. Ovom Informacijom se nastojalo na jednom mjestu obuhvatiti sve aktivnosti u 2013. godini, a koje se odnose na proces pristupanja u EU. Rad nekih institucija ovim Izvješćem nije obuhvaćeno iz razloga što to nije predvidjela Metodologija po kojoj je ovo rađeno, ali je isto tako njihov rad vrlo bitan za funkcioniranje izvršne vlati. Pored prikaza važnjih aktivnosti ministarstva i upravnih organizacija treba napomenuti da je bilo i puno više drugih aktivnosti koje su manje ili isto vrijedne, ali su takođe bitne za funkcioniranje ministarstva, upravnih organizacija Vijeća ministra. Kako bi sve aktivnosti bile prikazane, ako bi bile sve prikazane, vjerojatno bi i materijal bio puno veći od ovih 400 stranica, ali ja mislim da taj kvantitet ne bi apsolutno pridonio kvalitetu. Isto tako smatram da na temelju ovog Izvjeća može se steći realna slika o tome šta je Vijeće ministara u prethodnoj godini uradilo, a isto tako daje realnu sliku šta je trebalo uraditi a nije uradilo. Bitan dio Izvješća je i to što su prikazani podaci o novcu koji je bio na raspolaganju, potrošen i šta je za taj utrošak urađeno. Podaci u prilogu planirano – realizirano su objektivni, nisu frizirani, točno je navedeno koji programski zadaci nisu realizirani i kratko obrazloženje zašto je tome tako. Isto tako treba naglasiti da ovo Izvješće ne može biti slično Izvješću o radu vlada sa klasičnim nadležnostima, jer je gro nadležnosti na entitetskoj i županijskoj razini i zbog toga se, barem u ovom Parlamentu kroz materijale a i kroz Vijeće ministra ne bavimo, ono što kažu kapilarno, stanjem u oblasti zdravstva, školstva, znanosti, kulture, športa, socijalne politike, mirovinskom sustavu, vrlo malo gospodarstvu i slično, izuzev što bi sustav koordinacije u svakom slučaju trebao biti puno bolji, na šta je i Brisel upozorio, a o tome ću uskoro. Za ove upravne oblasti u BiH su nadležni, kao što sam rekao, entiteti i županije, što znači da se ne mogu voditi iscrpne rasprave jer ne mogu se davati pojašnjenja o nečemu što nije u 22 vašoj nadležnosti. Treba znati da Vijeće minsitara, bez obzira da li se to nama sviđalo ili ne sviđalo, jer često čujemo kritike na to, to nije vlada sa svim uobičajenim kompetencijama, nego tijelo izvršne vlasti sa ograničenim nadležnostima i složenim načinom odlučivanja. To je realitet. Članovi Vijeća, to moram reći, da se prema odlukama koje su se odnosile na rekonstruiranje vlasti, a što je donosilo često probleme i sasvim normalno utjecalo na rad Vijeća, ali su se članovi Vijeća odnosili prema tome profesionalno i svaka odluka Parlamentrne skupštine po pitanju, po ovom pitanju je prihvaćena bez većih tenzija. Osobno moja procjena i ocjena je da je najveći neuspjeh, da je prošle godine neko upitao šta smatrate najvišim uspjehom i neuspjehom, po meni je najveći neuspjeh svih nas nepostizanje konsenzusa oko donošenja efikasnog mehanizma koordinacije između različitih nivoa vlasti za primjenu i provedbu zakonodavstva EU, i sasvim normalno u svim kritikama i zastojima Brisela uz presudu Suda u Strazburu. Ovo je oblast kojom će se morati baviti do njihovog rješenja. Nažalost, da je ovo donešeno, usaglašeno i prihvaćeno ili da su svi bili validni poslije sastanaka koje smo imali i kad smo davali riječ da je sve završeno, to se poslije nije usvajalo. I sam sustav efikasnog mehanizma koordinacije podrazumjeva efikasno donošenje odluka, i sigurno bi po prethodnoj točki puno lakše bilo raditi i odlučivati i bilo bi pono manje zastoja. No, vraćam se onome što je predmet danas. Tokom 2013. godine nastavljena je suradnja BiH i NATO-a na razini individualnog partnerskog akcionog plana koji, između ostalog, evo samo jedan zorni prikaz aktivnosti, sastoji se od 30 područja suradnje, 159 aktivnosti, 197 događanja. Ministarstvo obrane je tu učestovalo ili dalo svoj doprinos na 25, Oružane snage 156, na kraju sumarno sva ministarstva da ne nabrajam, procenat implementacije iznosi nekih 67,51, to znači da je od planiranih 197 realizirano 133 događanja, kako oni kažu u žargonu. Zakonodavne aktivnosti poduzete od strane Vijeća ministara podrazumjevale su predlaganje novih zakonskih rješenja, izmjene i dopune zakona za koje praksa pokazuje pravne nedorečenosti ili pravne nejasnoće, pa je tijekom godine bez obzira ja kažem, ..., tamo se vidi u onoj tabeli planirano – realizirano vidi da nije sve, ali nije baš da nije ni ništa, usvojeno je, u parlamentarnu proceduru upućeno ukupno 30 zakona. Nažalost, kao što se desilo i danas, neki zakoni koji su usvajani, donošeni jednoglasno na Vijeću ministara nisu dobili potporu parlamentarne većine. Treba naglasiti, vi svi znate, uspješno je proveden popis stanovništva a i usvojen dokument Stragija razvoja statistike BiH do 2020. godine, koja je sigurno značajan doprinos ubrzanju procesa harmonizacije statističkog sustava BiH. Utvrđen je isto tako i veliki broj međunarodnih ugovora, sporazuma, protokola, memoranduma, kako bilateralnih, tako multilateralnih, zaključeni su ugovori sa vodećim bankarskim finansijerima Evropskom bankom za obnovu i razvoj, Evropskom investicijakom bankom, Međunarodnom asocijacijom za razvoj i na našu sreću i uz jaki napor uspjeli smo ostati evo još uvijek u sustavu IDA projekata, mada smo po svim parametrima izašli iz tog sustava. Tijekom ove godine ja osobno i ministri su ostvarili značajne kontake s ciljem poboljšanja dobrosusjedskih odnosa i regionalne suradnje, jačanje svih vrsta veza, posebno političkih i ekonomskih, kao i kontakata na razini međusobnog uvažavanja i ravnopravnosti. I ja mislim da stanje u regiji, barem što se ovih stvari tiče, nije bilo nikada bolje. Regionalna suradnja i dobrosusjedski odnosi čine i naš suštinski dio procesa približavanja BiH EU, te smo i dalje aktivan sudionik u inicijativama regionalne suradnje. Mi smo nastavili razvijati bilateralne odnose sa drugim zemljama iz procesa proširenja i susjednim državama EU. Članovi Vijeća, svaki iz svoje oblasti, po ovlaštenju Vijeća ministara su iz domena svog rada i odgovornosti potpisivali niz sporazuma, protokola, deklaracija, posebno naglašavam deklaracija o ekonomskoj i trgovinskoj suradnji. 23 Ulazak Hrvatske u EU doprinio je tome, uz sve probleme da su po svim osnovama ovdje stvari intenzivirane, a isto tako treba biti jasno da imamo i problema, i to ozbiljnih problema, oko trgovinskog sporazuma i pritiska koji Evropa radi na nas iz činjenice da više od tisuću kilometara graničimo sa Hrvatskom. Mislimo da smo odluke koje smo donosili da su bile u interesu i zaštiti našeg gospodarstva i naših građana. Zaključen je Sporazum o prekograničnom prometu, potpisan i parafiran prvi Ugovor o granici sa Crnom Gorom, kao prva potvrđena granica između zemalja bivše Jugoslavije. Potpisana je i zajednička izjava o tumačenju i primjeni članka 11. Sporazuma o slobodnom tranzitu preko teritorije Republike Hrvatske i Luci Ploče i preko teritorija BiH u Neumu. Vijeće ministra je nastavilo kontinuirano obavljati i niz drugih aktivnosti u okviru postojećih kapaciteta trenutnih političkih prilika ili neprilika, ali sve su navedeni u ovom Izvješću od strane svake institucije pojedinačno. Zahvaljujem se na pažnji i prilici da iznesem ovaj sažetak Izvješća.
Hvala predsjedavajući. Otvaramo raspravu. Kolega Ivanić. Izvolite.
Kao neko iz opozicije normalno da treba da imam i nekoliko opaski na Savjet ministara, debeo materijal, kad onako realno sagledamo šta je krupno napravljeno, osim popisa teško bi mogli izvući nešto suštinsko. I da budem iskren ne krivim ja za to gospodina Bevandu, ja čak mislim da je on se pokazao vještijim političarem nego mnogi koji misle da su političari, zato što je imao Savjet ministara koji je najkasnije formiran i u kome je bilo najviše promjena, i u kome su skoro sve stranke učestvovale, pa ga napuštale, a on je ipak uspio da sačuva svoj dignitet u svemu tome i nije se puno upuštao u te političke zavrzlame. Ali suštinski kada pogledaš šta je urađeno u jednoj godini nećete vidjeti nešto ozbiljno. I to je neko upozorenje svima nama kao ljudima koji se ovim poslom bavimo u uslovima jedne zemlje koja ekonomski vrlo loše stoji. Ali nije to glavni razlog, to je samo opaska. Zašto sam se javio više je ovaj dio Izvještaja koji se bavi raznim agencijama koje mi na nivou BiH imamo. Svojevremeno postojalo je nešto što sad ovi mladi zovu mantra, kao što više institucija na nivou BiH to je jača BiH. A onda još dodatnu stranicu imali, svoju mantru koja kaže samostalne upravne organizacije nikome da ne odgovaraju. Vi danas kada pogledate koliko je samostalnih upravnih organizacija o kojima mi pojma nemamo šta rade, koje imaju samo obavezu jednom godišnje da dostave Savjetu ministara a takav Savjet ministara to formalno prihvati, a mi pojma nemamo šta se tamo događa. Evo navešću četiri primjera, izvinjavam se ljudima koji ih vode i ljudima koji su u njima zaposleni, ali zar zaista mi moramo imati Agenciju za predškolsko, osnovno i srednje i Agenciju za visoko obrazovanje. Ako ćemo racionalno razmišljati koji je smisao toga? Zar zaista trebamo imati Agenciju recimo za rad i zapošljavanje iz kojeg se iz ovog Izvještaja vidi da ništa ne rade, osim skuplja tehničke podatke i pomaže u pregovorima o socijalnom osiguranju zajedno sa entitetskim agencijama za zapošljavanje. Šta znamo, mislim šta ljudi rade? Možda rade a mi ne znamo. Daj bože. Šta radi Agencija za promociju stranih investicija? Svojevremeno međunarodni pritisak napravili, nema maltene smjenjivali ljude što se ta Agencija ne formira. Danas imamo jednu grupu ljudi koji fine plate primaju, pristojne, ništa posebno, ispucali su seriju investicionih konferencija po svijetu i ništa. Umjesto da imamo pet zaposlenih, da za te pare, za taj milion i po raspišemo tender, privučemo ozbiljnu agenciju iz svijeta koja će sagledati naše zakonodavstvo i reći, ovo trebate promijeniti i promovisati mogućnost investicija po svijetu. Ne, mi ćemo se ovdje opet boriti, to je nacionalni interes da postoji agencija. A ja vas sve, evo sve nas pitam – ko 24 uopšte zna šta se tu radi? Šta radi Agencija za recimo osiguranje? Jedno je vrijeme, moraće doći kad tad vrijeme da se suštinski o tim stvarima porazgovra, a ne više formalno i ne iz uobičajenih ćoškova u kome svako sve to gleda. Ja vas uvjeravam, prvo, da dobar tih agencija ne treba biti samostalna upravna organizacija i da mora nekome odgovarati da bi se nešto znalo šta se uopšte događa. Ne mislim tu na ove regulatorne za komunikacije i ove neke druge regulatorne koje su sasvim jasno autonomne. Ali neke od ovih su klasične upravne, ako jesu ne vidim razlog zašto ne bi bile ako ništa drugo odgovorne ministarstvu, pa da onda sutra znamo koje ministarstvo odgovara, ... da utiče. Pa ljudi to je, po meni je prirodno i normalno. Ovako jednom godišnje oni formalno izvještaj o ovome, kao što mi ovako formalno primimo ovaj, tako oni prime od svih tih silnih agencija, instituta, direkcija i niko pojma nema šta se događa. Vjerovatno nije vrijeme sada za to, ali ta vrsta rasprave će se po meni morati otvoriti. I to je jedna teza za koju zaista iskreno mislim da jednom trebamo pokušati, ako, mislim ne vjerujem da će ovaj saziv biti ustanju ali da se jednom mora uraditi i da se manimo tih starih klasičnih stvari, nego da vidimo šta stvarno treba, a šta ne treba. Ono što treba uredu, možemo li smanjiti, možemo li suziti, a naveo sam samo nekoliko primjera, nisam išao previše detalja, mogao bih još, još toga anavesti. Jer ako imate sektor bankarstva koji nema Agenciju za bankarstvo na nivou BiH, nego ga regulišu entitetske, kako bih rekao ove, kako se zovu, ma ove agencije, institucije, a što to ne bi moglo biti recimo i ovo osiguranje, a da ključne principe drži Ministarstvo ekonomskih odnosa sa inostranstvom, ključne principe prema svijetu. Šta je problem, šta to toliko, a da se smanjuje broj institucija i da zaista se smanjuje ako hoćete i broj ljudi koji primaju platu o ovim uslovima, a moram biti iskren da dobar dio, u neke još neću ni da ulazim, kada bi se još neke otvorile koje postoje, bojim se da bih otišao, da bi čak onda otišao i predaleko. Hvala.
Hvala kolega Ivaniću. Istina ovo je Izvješće za 2013. godinu, ali uvijek je vrijeme razgovarati o ovim stvarima. Kolega Raguž. Izvolite.
Zahvaljujem se još jednom gospodine predsjedatelju. Pa evo, vi ste mi sada dali šlagvort, znači danas je 7. mjesec, a mi raspravljamo o Izvješću za 2013. godinu. Ovdje, ovo što smo dobili kao akt prema nama članovima Doma naroda jeste da je ovo Izvješće usvojeno 20.05.2013. godine, a to je tehnička greška, ali šta hoću reći. Znači, zaista kada pogledate ovo je i sadržajna knjiga, nije samo što je debela, po meni, metodološki je dobro urađena i nova metodologija je primjenjena i to je svakako za pozdraviti. Ali činjenica je, dakle da bi razmatranje Izvješća i uloga Parlamenta trebala biti, hajde, bar jedno mjesec dana nakon isteka te godine, da bi temeljem ove rasprave mogli neke stvari, sugestije ugraditi za godinu u kojoj treba djelovati to Vijeće. I to je zajednička odgovornost, ne vidim da je to odgovornost Vijeća ministara samo, nego i Parlamenta. Ono što smo čuli od predsjedatelja Vijeća ministara, ja ne bih ulazio u političke ocjene rada Vijeća ministara, jer je to odgovornost prvenstveno politike i nas koji smo dobili mandat za to i kao zastupnici i kao predstavnici stranaka. Želim reći da je on sam eksplicitno rekao da je najveći neuspjeh za 2013. godinu neuspjeh u postizanju dogovora i kompromisa oko mehanizma koordinacije. Ako taj mehanizam koordinacije, evo u onoj prethodnoj točci smo vidjeli, ne postoji, ako ne postoji kao 25 preduvjet da koristimo te fondove institucije, onda svi skupa možemo sami sebi reći da nismo svi skupa ispunili tu vrstu očekivanja, ne samo Vijeće ministara. Drugo, ovdje po meni nedostaje jedna vrlo važna ocjena, a ne zbog toga da sada gradimo odnos prema Vijeću ministara, nego nakon ovih izbora, ovo je sada tu još 2-3 mjeseca, nemamo mi šta, nemojte da se zavaravamo. Znači, mi trebamo vidjeti može li iduće Vijeće ministara biti formirano u roku od mjesec dana u skladu sa Ustavom, može li uspostaviti komunikaciju sa Predsjedništvom BiH, sa Parlamentom BiH i biti lokomotiva u tom trokutu i onda u suradnji sa vladama entiteta i nižim razinama držati jednu vrstu energije i dinamike u skladu sa Ustavom i Zakonom o Vijeću ministara. Te ocjene nema. Ja mislim da tu svi skupa u tom lancu nismo ispunili očekivanja, pa ni Parlament. Jer neki od zakona koje Vijeće ministara jednoglasno usvojilo mi ih nismo usvajali. To su činjenice. Znači nije samo do Vijeća ministara. Ali isto tako, ako uzmete tabelarni pregled koji je urađen po metodologiji, ovdje na 243. stranici vidite koje to institucije unutar Vijeća ministara i koliko su realizirale od programskim obveza i zadaća koje su imali za proteklu godinu. Evo gospodine Ivaniću, pošto ste Vi pitali za Agenciju za osiguranje, ovdje piše da od tri programska zadatka nije realiziran niti jedan. Evo dobivamo neki odgovor. Znači, 0 procenata. Tako da imamo i za druge evidentirano procente uspješnosti, i prelazi to ukupno 50 procenata, i ako je to kriterij, hajde. Ali suštinski, suštinski, i time ću završiti, ne postoji politički ambijent koji smo mi kao parlamentarci i kao predstavnici stranaka stvorili za jedan bolji rad Vijeća ministara. Vijeće ministara u okviru specifične uloge, koja nije klasična vlada, kao što smo čuli i to svi znamo, ipak nije imalo dovoljno inicijativnosti i komunikacije prema ostalim institucijama na način da diktira tempo oko realizacije ovih pitanja. I to je moja najveća zamjerka, mislim zamjerka svima nama, ali ta zamjerka apsolutno stoji i ona mora biti nakon ovih izbora korigirana, jer Vijeće minsitara ustvari mora biti ta, bez obzira na limitiranost ustavnih i zakonskih kompetencija, ta lokomotiva koja će pokretati stvari i u javnosti, na međunarodnom planu i prema Briselu, i prema susjedima, i prema vladama entiteta, i prema drugim institucijama, i u tom smislu pritiskati Parlament na način, dakle da i on vrši svoju ulogu. Ovdje smo takođe vidjeli kada je u pitanju nazočnost na povjerenstvima, na razmatranju zakona, da to nije bilo na zadovoljavajućoj razini. Evo ne bih koristio neke ocjene teže, ali mislim da to onda umanjuje jednu ulogu povjerenja i zajedničke koordinacije između Vijeća ministara i nadležnih parlamentarnih tijela, a to nam treba ubuduće kao zajednička odgovorost, dakle uz raspravu kroz nadležna povjerenstva, uz kompetentna mišljenja predstavnika Vijeća ministara, zaista radimo svi skupa na donošenju kvalitetnih zakonskih rješenja. I evo, ova moja rasprava je samo u funkciji, dakle da svi skupa iskoristimo ove lekcije i da ove greške, rekao bih svih nas, ne ponovimo nakon ovih općih izbora u listopadu 2014. godine. Hvala vam.
Dobro, hvala. Kolega Genjac. Izvolite
Zahvaljujem predsjedavajući. 26 I ja ću govoriti naravno u kontekstu rezultata bez ikakvih konotacija u pogledu personalnom ili ne znam ni ja ovom, onom, govorit ću o činjenici da imamo Vijeće ministara koje je zaista Vijeće ministara, koje nije nikakva vlada, i govorit ću o činjenici da svako Vijeće ministara ima svoju parlamentarnu većinu, i uglavnom rezultat koji se na kraju pokaže rezultat saradnje i koordinacije tog Vijeća ministara i te parlamentarne većine. To je tako, jednostavno. Kada se sve podvuče, ono što se je dešavalo 2013. godine, vrlo teško je naći uporište da se kaže da je to i po čemu bila uspješna godina. To je jednostavno tako. To je bila jedna vrlo neuspješna godina u pogledu rezultata Vijeća ministara i to odražava, i ja o tome govorim više kao o stanju koje ima jedan trend i o oko kojeg treba razgovarati i vidjeti šta da se radi, šta da se mijenja. Mi smo dobili Izvještaj o radu Vijeća ministara koji je dobro potežak, mislim kad se vaga na vagi, u kome je prilično onako, rekao bih, na sabran način, dakle dodato jedna institucija, jedno ministarstvo, drugo ministarstvo, institucija, to sve skupljeno i prikazano u Izvještaju Vijeća ministara koje prikazuje, dakle ono što je rađeno u tim institucijama, u tim ministarstvima, faktički nabrojano, itd. Međutim, fali malo više sinteze o čemu ja stalno govorim, Vijeće ministara bez obzira što je ono Vijeće ministara, to je Vijeće ministara koje djeluje kao institucija, kao organ, i mi otprilike u ovom Izvještaju imamo tri stranice sinteze na početku uvodnog dijela i onda se prelazi ministarstva, agencije, itd. Druga stvar, ono što je predmetom te analize i sinteze i cijelog organa, mjeru nekakvog rada ja uzimam i gledam ono što je samo Vijeće ministara, a to je Program rada Vijeća ministara za 2013. godinu koje je samo Vijeće ministara usvojilo. U tom programu predviđeno je 70 zakona da se dostave, da ih Vijeće ministara pripremi. Pripremljeno je od strane Vijeća ministara 28 ili 29 zakona, zavisno kako se gleda. Dakle nije ni pola ili jeste pola. To je, dakle prvi znak koji govori da Vijeće ministara nije uradilo pola svog posla koje je samo planiralo. Na stranu u Parlamentarnoj skupštini neprohodnost tih zakona koji opet, na neki način, se može i Vijeću ministara konotirati, jer Vijeće ministara iza sebe ima parlamentarnu većinu. Pa ako Vijeće ministara sa tim sastavom predloži zakone podrazumijevat je da je trebalo da ih podrži ta parlamentarna većina koja stoji iza Vijeća minisitara. Od ovih predloženih opet je prepolovljeno onih koji su usvojeni u Parlamentarnoj skupštini i to je tako. Nažalost, u prošloj godini u ovom uvodnom dijelu pomenuta su dva zakona, Zakon o javnim nabavkama i Zakon o sukobu interesa kao rezultati Vijeća ministara. To se je desilo prošle godine. Daleko bi bilo bolje da ih Vijeće ministara nije predložilo i da ih ta parlamentarna većina nije usvojila. Zašto? U ovom trenutku kao posljedica izmjena Zakona o javnim nabavkama i formiranja onih famoznih ispostava Ureda za razmatranje žalbi i ekipiranja Ureda za razmatranje žalbi. Prvo, imali smo do prije nekoliko, 8 mjeseci niko nije rješavao žalbe ispod 800.000 maraka. U jednom periodu od 8 mjeseci niko nije rješavao žalbe. Štete moraju nastati, štete će nastati. Ko će biti odgovoran? Druga stvar, u ovom trenutku zbog manevara i avanturizama sa imenovanjem Ureda za razmatranje žalbi, mi u Uredu za razmatranje žalbi imamo, ja mislim generacije članova Ureda za razmatranje žalbi od kojih se niko ne zna ko je aktuelna generacija. Na postojeće stanje imenovani su novi itd., i vjerovatno ćemo imati tamo dvostepenost odlučivanja ukoliko u međuvremenu svi sudovi u BiH ne budu zauzeti pitanjem ko je član Ureda za razmatranje žalbi. Treća stvar, Zakon o sukobu interesa koji je predložen i koji je usvojen, vjerujte to je takva lakrdija u smislu neodređenosti, nedorečenosti, nejasnosti, da smo mi muku mučeći na kraju krajeva ustanovili šta je Ured za podršku komisiji koji je pri Agenciji, kakav je njihov status, da li su oni u Agenciji, ko njima rukovodi, kakav je protokol, čiji je protokol komisije. Rješavanje je u toku, traje već 8 mjeseci, još traje rješavanje tih pitanja. 27 Nažalost, ta pravna zavrzlama i ta pitanja koja nigdje u zakonu nisu propisana, rečeno je samo ovaj auto koji je do juče vozio na dizel od sutra ide na benzin, tačka. Ni jedna intervencija na autu nije izvršena, ni jedna, smo je rečeno u Zakonu ide na benzin. I auto mi pokušavamo upaliti već 8, auto neće na benzin jer nije prilagođen, on i dalje hoće dizel. I to je stanje trenutno. Kao posljedica sljedeća tog Zakona, sukob interesa u Federaciji i Brčko Distriktu je uništen, ukinut, ne rješava ga niko, jer nije zakonom predviđen prelazni period. Dakle, u ovom treutku, od kako su usvojene izmjene Zakona o izmjenama Zakona o sukobu interesa koje je predložilo Vijeće ministara u prošloj godini, od tada pa do danas u Federaciji i Brčko Distriktu niko ne rješava sukob interesa. Posljedice toga će uslijediti. Proces je u toku, stanje još traje. Dakle, niko ne rješava sukob interesa. E sad, dakle o nekim drugim zakonima ne bih. Kao što je predsjedavajući Vijeća ministara rekao u odnosu na raniju Metodologiju, mi smo zaista na Komisiji za evropske integracije za prošli Izvještaj predložili zaključak da se pitanje evropskih integracija i provođenja planova vezanih za evropske integracije posebno prikažu, obzirom da smatramo da nam je to prioritet, značaj toga i da se na jedan sistematičan način na jednom mjestu, ima to i ja se zaista zahvaljujem Vijeću ministara, domovi su usvojili taj zaključak i tako je urađeno. Iz razloga što u ranijim izvještajima, znate u radu svake agencije itd., institucije, ministarstva, imali ste poglavlje evropske integracije i kad to sve pročitate, ovaj tekst, i kad to sve saberete, još uvijek nemate predstavu na jednom mjestu oko evropskih integracija. To je dobar dio i osvrnut ću se na taj Izvještaj. Međutim, maloprije je neko rekao, mislim gospodin Ivanić, u pogledu ovih samostalnih agencija i institucija kojih ima i samostalnih i nesamostalnih, zaista treba otvoriti priču racionalnu i korisnu. Ono što ja sigurno znam u zadnje vrijeme siguran posao tih agencija je da pišu izvještaje svake godine. I još jedan posao je da dolaze na komisiju i pričaju o radu tih, na komisije. Naime, ja sam član Komisije za evropske integracije, član Komisije za ekonomske reforme, Ustavnopravne komisije, Komisije za ljudska prava, ni na jednu od tih komisija nije došao ni jedan ministar kad se razmatralo o Izvještaju o radu Vijeća ministara. Došli su po nekom kriteriju određeni direktori agencija koji su vezani za ministarstvo, znate. I sad, umjesto da te agencije odgovaraju Vijeću ministara i da ministri usklađivaju njihov rad i vide i daju preporuke šta da se radi, na komisije dođe znate tamo 6 ili 7 direktora agencija, pričaju o radu agencije i nema ni jednog ministra, a mi govorimo o radu Vijeća ministara. Dakle, to je nedopustivo. Na komisiji, ako mi hoćemo u komisijskoj fazi razmatranje Izvještaja o radu Vijeća ministara treba da dođe predstavnik Vijeća ministara i da se razgovara na taj način da se sugestije, da se stanje, da se vidi gdje su problemi itd. Kao što vidite i danas, ja se zahvaljujem predsjedavajućem, gospodinu Čolaku i zamjenicima minsitara, međutim mi danas imamo ovdje ... ekipu Vijeća ministara. Dom naroda razmatra Izvještaj o radu, imamo 2 ili 3 ministra. Što se tiče Izvještaja o evropskim integracijama i koji je posebno priložen, dakle on se mora dalje usavršavati i u metodološkom i u sadržajnom smislu, jer pazite, u Izvještaju od 26 stranica 6 stranica je prepisano iz Izvještaja o napretku BiH. To ne treba. Druga stvar, u Izvještaju o provođenju akcionih planova, kad se govori o rezultatima, Akcioni plan prevazilaženja posljedica pristupanja Republike Hrvatske, mi samo imamo pitanje graničnih prelaza riješeno. Imovinsko pravni odnosi ništa nije urađeno, pogranična pitanja ništa nije urađeno, radno pravni status radnika ništa nije urađeno. Dakle, ja sad govorim o rezultatima, objektivno, zašto to nije i kako, ja razumijem ali to su rezultati. Sljedeća stvar, žao mi je već vidim da sam, prošlo je vrijeme još samo 20 sekundi ako može predsjedavajući, ono što je posebno zabrinjavajuće i ono što je konačno neuspjeh i 28 posljedice neuspjeha, kad se pogleda pitanje IPA sredstava. Dakle, otkazani projekti ... 2,4 miliona eura, otkazana Pilot podrška provođenju mjera IPARD-a 3 miliona eura, otkazana tehnička pomoć sektoru turizma 700.000 eura, otkazana podrška uvođenju sistema upravljanja kvalitetom 1,8 miliona eura, otkazan projekat jačanja u procesu strateškog planiranja 1,5 milion eura. Dakle, objedinjena dva projekta jačanje podrške Ministarstvu za ljudska prava 2,2 miliona i tehničko jačanje kapaciteta ministarstva 0,8 miliona, dakle 3 miliona eura otkazano. Dakle, smanjena sredstva za 2013. godinu, prepolovljena iz IPA-e. Obustavljeni bili pregovori oko IPA- e 2 za BiH. BiH uvrštena u IPA-u samo 14., 15., 16., i 17. godinu za razliku od ostalih zemalja koje su do 21. godine, i za te 3 godine koje su nam date prepolovljena sredstva, umjesto po 100 miliona dobit ćemo po 50 miliona. I na kraju, nema nigdje ovdje šta je Vijeće ministara uradilo ili šta je pokušalo uraditi i šta nije moglo uraditi uostalom, na pripremi strateških dokumenata za sektorske strategije, jer to je uslov za IPA-u 2. Pokušalo, nije se moglo, razlozi ti i ti, itd.. Nema te informacije, oko pripreme IPA-e 2 i nema informacije oko otkazivanja pododbora. Kao ni jedna država koja je pretendent nama su otkazivane sjednice pododbora u više navrata, mi nemamo informaciju o tome. Mislim, kakva god da je, šta je god razlog u ovoj objedinjenoj informaciji treba da se ... jer je vrlo značajno. Zahvaljujem, izvinjavam se.
Hvala kolegi Genjcu. Riječ ima kolega Čović. Izvolite.
Hvala lijepo, evo uz još jedan pozdrav svima vama. Ja sam maloprije kad je, mislim kolega Raguž trebao uzeti riječ, kazao da ipak raspravljamo samo o Izvješću o radu Vijeća ministara za proteklu godinu, ništa više od toga. I ja mislim da mi svi dobro znamo kako je zakonom uređeno djelovanje Vijeća ministara i svih onih institucija ... organizaciji i po horizontali, ali i podjeli nadležnosti i po vertikali su podijeljeni i bojim se da, naravno da mi možemo i kroz ovakve rasprave i u funkciji vremena u kojem mi raspravljamo, da mi budemo vrlo jasni, i po svim drugim točkama dnevnog reda razgovarati i nuditi rješenja. Ja razumijem da je i kampanja počela, istina nema medija ovdje pa uglavnom to pričamo sami za sebe pa nećemo veliki marketinški efekat napraviti, zbog toga razumijem i one koji se ne javljaju u toj svrsi nego čisto da prokomentiram ovo, ali dobro bi bilo razgovarati samo o Vijeću ministara, svjesni da izuzev kolege Ivanića svi drugi koji smo danas raspravljali o Izvješću smo bili dio parlamentarne većine u pojedinim fazama koje je imenovalo Vijeće ministara, i u 2013. godini. A kako je raditi u Vijeću ministara, svi vi koji malo više pratite rad Vijeća ministara jasno vam je. Nije to samo zbroj u ovom Izvješću koji je uistinu metodološki prikazano onako kako se jedino može prikazati i zbroj svih onih institucija, agencija i svega onog što se veže za Vijeće ministara, nego i zbroj svega onog što je u samom Vijeću ministara, zbrajajući ovakve ili onakve parlamentarne većine. I sjetite se, ne hvaleći da je HDZ-ovo ministarstvo, odnosno ministri su danas ovdje i uvijek su ovdje, da malo uhvatim i ja poena nekog predizbornog da ne ostanem dužan, ali u osnovi ja kad sam glasovao za smjenu i gospodina Radončića ovdje rekao sam nemojmo bar u završnoj godini smjenjivati bez obzira trebamo li raspravljati o radu. I ovih dana kad se na drugom Domu raspravljalo o smjeni ministra vanjskih poslova, što god ja mislio privatno o njemu, rekli smo nemojmo to raditi jer nema 29 smisla, mi ćemo ugasiti Vijeće ministara. Pa onaj ko bude raspravljao o radu Vijeća ministara za 2014. godinu doći će u još težu situaciju da kritizira itd. Ja ne bih ovdje raspravljao sad o tome što bi mi trebali uraditi u BiH, kako bi trebali transformirati i reorganizirati sve unutar BiH, jer većina ovih rasprava u tom pravcu ide. Treba nam nečega ovoliko ili onoliko, ali ono što danas imamo i što smo imali 2013. godine je rezultat i našeg rada u Parlamentarnoj skupštini, pa i u Domu naroda ovdje. Koliko smo mi dali doprinosa do sad da Vijeće ministara ne bude potpuno u rukama političkih lidera ili političkih opcija koje je, na neki način, dobilo prostora da djeluje kroz Vijeće ministara, pa onda i sasvim je logično da i predsjedatelj i drugi ministri u Vijeću ministara, jer i po strukturi opet svakog ministarstva je nešto slično urađeno, kombinirajući nacionalno i političko, i vječito imamo blokade. Pa i vidjeli ste maloprije jedno od izvješća jednog od mehanizama koji je trebao govoriti o poplavama napravljeno je nakon, evo koliko vremena, itd. Nama ..., mi smo odgađali sjednicu ovdje jer nismo mogli razgovarati o tim stvarima ozbiljno itd. Što znači, ja bih zamlio evo i vas sve, predložit ću naravno da prihvatimo ovo Izvješće Vijeća ministara, da mi kada razgovaramo o radu svoje izvršne vlasti da stojimo iza te izvršne vlasti. Vrlo jasno danas treba kazati da mi nemamo parlamentarnu većinu u BiH jasno prepoznatu, i to se vidi svaki dan u našem radu, i da mi trebamo tu godinu promatrati isključivo kao rad izvršne vlasti u BiH ili segmente izvršne vlasti u BiH sukladno zakonskom okviru kojeg smo imali u toj kalendarskoj godini kao takvu. I ste strane ja mislim da Izvješće korektno odražava kako se radilo u Vijeću ministara i u svim institucijama koje su vezane za Vijeće ministara. Mi možemo govoriti da li su neke institucije dobro ili loše radile, to je sad nešto sasvim drugo, ali to je zbroj toga i ništa više od toga. I ste strane, evo ja ću vrlo jasno kazati, ja ću podržati ovo Izvješće uz sve slabosti o radu izvršne i zakonodavne vlasti na BiH razini. Hvala vam lijepo. Ja ne vidim više prijava za raspravu, ne vidim ni interesa za prijavu. Zaključujem raspravu. Ako ima potrebe predsjedavajući još neki komentar?
/nije uključen mikrofon/
Ne. Hvala lijepo. Predlažem da glasujemo o Izvješću o radu Vijeća ministara za 2013. godinu. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 12 – za 8, protiv 4, uzdržan niko. Federacija BiH 6 za, 2 protiv, RS 2 za, 2 protiv. Imamo opću, imamo entitetsku većinu. Konstatiram Izvješće o radu Vijeća ministara za 2013. godinu je usvojeno. Sada ćemo glasovati i o zaključcima Zajedničkog povjerenstva za ekonomske reforme i razvoj Parlamentarne skupštine koje sam vam pročitao kad sam uvodno izlaganje imao. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 12 – za 10, suzdržano 2. Federacija BiH 8 za, RS 2 za, 2 uzdržana. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram zaključak Zajedničkog povjerenstva za ekonomske reforme i razvoj Parlamentarne skupštine BiH su usvojeni. 30 Prelazimo na narednu točku, Ad. 7. Prijedlog izmjena i dopuna Jedinstvenih pravila za izradbu pravnih propisa u institucijama BiH, dostavljen od Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Dobili ste Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda. Povjerenstvo je prihvatilo Prijedlog izmjena i dopuna Jedinstvenih pravila za izradbu pravnih propisa u institucijama BiH, te predlaže Domu naroda da prihvati ovaj akt. Riječ dajem predsjedatelju Ustavnopravnog povjerenstva kolegi Simiću, ako ima potrebe.
Kao u Mišljenju.
Kao u Mišljenju. Hvala vam lijepo. Riječ dajem predlagatelju, ako ima potrebe. Nema predstavnika. Otvaram raspravu po ovom Prijedlogu izmjena i dopuna Jedinstvenih pravila. Prijava za raspravu nema, interes za prijavu ne vidim. Zaključujem raspravu. Glasujemo o Prijedlogu izmjena i dopuna Jedinstvenih pravila za izradbu pravnih propisa u institucijama BiH sukladno prijedlogu Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 11 – svi za. Federacija BiH 8 – svi za, RS 3 – svi za. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram Prijedlog izmjena i dopuna Jedinstvenih pravila za izradbu propisa u institucijama BiH su usvojene. Prelazimo na točku osam, Ad. 8. Izvješće o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Pretpostavke za učinkovit rad Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH Dobili ste Mišljenje Povjerenstva za financije i proračun. Povjerenstvo je prihvatilo Izvješće s preporukama sadržanim u Izvješću, te predlaže Domu njegovo usvajanje. Povjerenstvo je usvojilo i sljedeći zaključak, te predlaže Domu da se isti usvoji. – Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH, Agenciju za prevenciju korupcije i koordinaciju protiv korupcije u institucijama BiH koje su obuhvaćene Izvješćem revizije učinka da u roku od 6 mjeseci izvijeste Povjerenstvu za financije i proračun Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH o planiranim i poduzetim aktivnostima na provedbi preporuka iz Izvješća, te da se u poduzetim aktivnostima upoznaju Ured za reviziju institucija BiH. 31 Zastupnički dom je na 69 sjednici, od 03.07. ove godine, usvojio Izvješće. Riječ dajem podnositelju Izvješća ukoliko ima potrebe. ____________(?) Nema.
/nije uključen mikrofon/
Nema potrebe. Hvala lijepo. 35 Riječ dajem podnositelju Izvješća, ukoliko ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema. Hvala vam liljepo. Otvaram raspravu po ovom Izvješću. Ne vidim prijava za raspravu, ne vidim ni interesa za prijavu. Zaključujem raspravu. Glasujemo o Izvješću o radu Neovisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao neovisnog tijela policijske strukture za proteklu godinu i Plan rada Neovisnog odbora Parlamentarne skupštine kao neovisnog tijela policijske strukture za tekuću godinu. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 13 – za 10, suzdržanih 3. Federacija BiH 6 za, 2 uzdržana, RS 4 za i 1 uzdržan. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram Izvješće o radu Neovisnog odbora Parlamentarne skupštine kao neovisnog tijela policijske strukture BiH za proteklu godinu i Plan rada za ovu godinu su usvojeni. Prelazimo na točku 14., Ad. 14. Informacija o radu Tužiteljstva Bosne i Hercegovine za 2013. godinu
/nije uključen mikrofon/
Oprostite kolega Tadiću, hoćete da ponovimo proceduru glasovanja?
/mikrofon nije uključen/
Molim vas pokrenite ponovo proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 13 – 6 za, protiv 5, uzdržano 2. Federacija BiH 6 za, 2 protiv, RS 3 protiv, 2 uzdržana. Imamo opću, ali nemamo entitetsku većinu. Idemo na usuglašavanje na Kolegij po našoj proceduri koju ćemo napraviti naknadno. Prelazimo na točku 15. dnevnog reda, Ad. 15. Razmatranje ostavke Magdalene Papić na izabranu dužnost članice Ureda za razmatranje žalbi Bosne i Hercegovine između priznatih stručnjaka upravnog prava iz Federacije BiH Gospođa Magdalena Papić je dana 26.06. ove godine uputila dopis Parlamentarnoj skupštini kojim odnosi ostavku na izabranu dužnost članice Ureda za razmatranje žalbi između priznatih stručnjaka upravnog prava iz Federacije BiH. Zastupnički dom je na 69. sjednici, od 03.07., razriješio Magdalenu Papić dužnosti članice Ureda za razmatranje žalbi. Otvaram raspravu. Imamo li bilo kakvih komentara? Prijava ne vidim, interesa za prijavu ne vidim. Zaključujem, oprostite, kolegice Krišto je li nešto bilo?
Ja sam mislila javiti se poslije, ali da znate da je u okviru ove iste točke. Predložila bih zaključak, pa u smislu, poslije glasanja.
Ok, hvala Vam. Znači, glasujemo o razrješenju Magdalene Papić dužnosti članice Ureda za razmatranje žalbi BiH na osobni zahtjev. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 13 – 10 za, uzdržano 3. Federacija BiH 6 za, 2 uzdržana, RS 4 za, 1 uzdržan. Imamo opću i entitetsku većinu. 37 Konstatiram Magdalena Papić razriješena je dužnosti članice Ureda za razmatranje žalbi BiH. E sad zamoljavam kolegicu Krišto. Izvolite.
Hvala lijepo. Budući da smo razriješili kolegicu na osobni zahtjev iz reda upravnih, da kažem, stručnjaka, je li, u oblasti Ureda za razmatranje žalbi, ja bih predložila zaključak ovom Domu u kojem bi obvezali Vijeće ministara da nam sa liste uspješnih stručnjaka iz oblasti upravnog prava dostavi prijedlog za popunu upražnjene pozicije, vodeći računa o nacionalnoj opredijeljenosti, odnosno zastupljenosti. Hvala lijepo.
Hvala kolegici Krišto. Imamo li nekih drugih komentara? Ne vidim, ne vidim ni interesa za prijavu. Zaključujem raspravu. Zaključak imamo. Ja vas molim da pokrenemo proceduru glasovanja o zaključku kolegice Krišto. Hvala vam. Nazočno 13 – 9 za, 1 protiv, 3 uzdržana. Federacija BiH 6 za, 2 suzdržana, RS 3 za, 1 protiv i 1 uzdržan. Imamo opću, imamo entitetsku većinu. Konstatiram da je zaključak koji je predložila kolegica Krišto usvojen. Na dnevnom redu današnje sjednice ostalo je još davanje suglasnosti za ratificiranje sporazuma, protokola, ugovora i amandmana na sporazume. Predlažem da, sukladno praksi koju smo do sad imali, objedinom raspravu i izjašnjenje o davanju suglasnosti za ratificiranje sporazuma, protokola, ugovora, amandmana na sporazum iz točke 16. do 25. uključujući i točku 25. Otvaram raspravu po ovom prijedlogu zajedničke rasprave. Molim vas, pošto nema prijavljenih, pokrenite proceduru glasovanja za ovaj prijedlog. Hvala. Nazočno 13 – svi za. Federacija BiH 8 – svi za RS 5 – svi za. Imamo opću i entitetsku većinu. Prijedlog je usvojen. Ad. 16. – 25. Davanje suglasnosti za ratificiranje sporazuma, protokola, ugovora i amandmana na sporazume Dobili ste Izvješće Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze. Riječ dajem predsjedatelju Povjerenstva, ako ima potrebe. Kolega Hodžiću.
[[nije uključen mikrofon]] 38
Nema potrebe. Hvala Vam lijepo. Otvaram raspravu. Da li se netko javlja za riječ? Nema prijava, ne vidim ni interesa za prijavu. Zaključujem raspravu. Glasujemo o davanju suglasnosti za ratificiranje sporazuma, protokola, ugovora i amandmana na sporazume iz točke 16. do 25., uključujući i točku 25. dnevnog reda. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 13 – svi za. Federacija BiH 8 – svi za, RS 5 – svi za. Imamo opću, imam entitetsku većinu. Konstatiram dali smo suglasnost za ratificiranje sporazuma, protokola, ugovora i amandmana na sporazume iz točke 16. do 26., uključujući i točku 25. A sad samo jedna informacija za kolege koje nismo ..., bar dok smo mi danas raspravljali kroz određena povjerenstva i naš Kolegij, preliminarno smo se dogovorili da ostavljamo mogućnost da 25. ovog mjeseca imamo sjednicu Doma. Obzirom da Zastupnički dom ima sjednicu 24. vjerujemo da ćemo imati dovoljno osnova da tu sjednicu i zakažemo, tako da evo imate više preliminarno informaciju da planiramo svoje vrijeme, i to bi bila zadnja sjednica u ovom mjesecu. Hvala vam lijepo. Sjednica završena 13:45 sati.