Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Treću sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 104 narodna poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 133 narodna poslanika i da imamo uslove za današnji rad. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika, želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnika? Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Hvala, predsedavajuća. Postavio bih prvo pitanje ministru odbrane i ministru spoljnih poslova, a vezano je za činjenicu da je u Libanu, gde je trenutno raspoređeno 177 pripadnika Vojske Srbije, došlo do zategnutih odnosa i najave mogućeg rata. S obzirom da, ponavljam, Vojska Srbija ima angažovano u Misiji Ujedinjenih Nacija 177 vojnika, mislim da bi ova Skupština, koja je svojom odlukom te ljude poslala tako daleko od Srbije, trebala da dobije informaciju. Mislim da je, predsednice, važno i da se vi uključite i sa svog mesta možda i zakažete Odbor za odbranu i unutrašnje poslove, gde bi ministri dali odgovor poslanicima šta se dešava u Libanu, kakva je situacija među pripadnicima Vojske Srbije i da li postoje planovi i kakvi su planovi ukoliko dođe do pogoršanja bezbednosne situacije, o tome na koji način država Srbija planira da zaštiti svoje vojnike. Stvarno očekujem da ne čekamo ja i drugi poslanici ovaj odgovor ovih maksimalnih 15 dana, nego da u narednim danima dobijemo taj odgovor, a možda najbolje i da predsednica zakaže sednicu Odbora za odbranu i da pozove ministre kako bi čuli od njih na licu mesta šta se dešava, kakva je situacija i kakvi su planovi Republike Srbije? Drugo pitanje je za predsednicu Vlade i ministarku saobraćaja, mada mislim da bi i razni drugi mogli da se uključe u davanje tog odgovora, a to je - kada će Republika Srbija priznati da je projekat „Er Srbije“ je propao? Pet godina mi slušamo kako je odluka da se uzme partner sa kojim je napravljena nova nacionalna avio-kompanija, koja je 51% vlasništvo Republike Srbije, ali je menadžment dat od strane stranog partnera i za tih pet, odnosno četiri godine, svake godine je „Er Srbija“ poslovala sa više desetina miliona evra gubitka. Poslednja stvar koja govori da su tamo stvari došle do kraja i da više ne postoji način i ideja kako da se to poslovanje promeni, da se dođe do nekih pozitivnih rezultata, je činjenica da je početkom novembra 340 radnika „Er Srbije“ preuzeto od strane Aerodroma Beograd. LJudi koji su se bavili prihvatom i otpremom aviona i putnika, koji su bili plaćeni od strane „Er Srbije“, prebačeni su da rade u JP Aerodrom Beograd, koje će, kako je najavljeno, te poslove „Er Srbiji“ naplaćivati. Ti ljudi su sačuvali radna mesta, ali nažalost, ja sam gotovo siguran da Aerodrom Beograd neće naplaćivati tu uslugu „Er Srbiji“, kao što nije naplaćivao i mnoge druge usluge i na taj način posredno, nezakonito, netransparentno se vršilo subvencionisanje „Er Srbije“. Sada će nekih tri, četiri miliona evra godišnje, koliko otprilike iznose verovatno bruto iznosi plata za te radnike, neće biti fakturisano „Er Srbiji“. „Er Srbija“ će onda u svojim knjigama pokazati manji gubitak, a možda će ponovo pokušati da pokaže neki dobitak. Taj dobitak deli i strani partner sa Republikom Srbijom. Znači, kada će se prestati sa ovim presipanjem državnih para u privatne ruke? Kada će građanima Srbije biti rečeno da je projekat „Er Srbije“ propao? Kada ćemo pokušati da napravimo, ako je uopšte moguće, jednu nacionalnu avio-kompaniju, koja odgovara potrebama Srbije i njenih građana? Hvala.
Reč ima narodni poslanik Sonja Pavlović.
Pitanje za ministarku građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, gospođu Zoranu Mihajlović. Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Srbije podnelo je krivičnu prijavu Tužilaštvu za organizovani kriminal protiv 14 odgovornih lica, na čelu sa bivšim ministrom Milutinom Mrkonjićem, a vezano je za deonicu Ub-Lajkovac na Koridoru 11. Ova deonica dužine 12,5 kilometara, od kojih, po ministarkinim izjavama, 4,5 nije u funkciji zbog propusta u toku izvođenja. Deonica je finansirana u potpunosti iz budžeta Srbije, što u prevodu znači da su je finansirali građani Srbije. Da li su optužbe ministarke Mihajlović opravdane, ostavićemo nadležnim pravosudnim organima da se time bave. Nas u ovom trenutku interesuje da li je koalicioni sukob oko sporne deonice Ub-Lajkovac još jedan u nizu isceniranih, kako bi se dobio izgovor i skrenula pažnja javnosti sa kašnjenja radova na deonicama Obrenovac-Ub, odnosno Lajkovac-LJig? Najavljeni rok za završetak radova na ovim deonicama je novembra 2017. godine, znači, evo ovih dana. Moja pitanja glase: da li će rok na ovim deonicama biti ispoštovan? Ukoliko se rok probija, zašto kasne radovi na navedenim deonicama i ko je krivac za kašnjenje, ukolikodo njega dođe? Pitanje za ministra turizma i telekomunikacija, gospodina Rasima LJajića i premijerku Anu Brnabić. Već danima ne jenjava štrajk u „Poštama Srbije“ i to se u parlamentu ne sme ignorisati. Zaposleni u „Poštama Srbije“ predstavnicima vlasti su sa protesta poslali poruku da im se vrati ono što im je, kako tvrde, oteto. Kažu da su im plate niže od republičkog proseka i da su nezadovoljni rukovodstvom u preduzeću. Obećanjima Vlade ne veruju. Pitanje glasi – šta je prava priroda problema u „Poštama Srbije“ i kada će biti raspisan konkurs za direktora, s obzirom da je v.d. direktorki gospođi Petrović istekao mandat pre dva meseca? Pitanje za gradonačelnika Beograda gospodina Sinišu Malog. Mi još uvek ne znamo koji je kompletan idiot u Hercegovačkoj ulici rušio noću, ali sasvim je izvesno ko zagorčava život građanima Beograda danas. Gospodin Siniša Mali je prilikom otvaranja ulice Vojvode Stepe svojevremeno izjavio – obesite me ako pogrešim na Slaviji. Užasna retorika, jer građani Beograda nisu divljaci i naravno da ga obesiti neće, ali je pogrešio na Slaviji, Pionirskom parku, Ruzveltovoj, Brankovom mostu, Kosančićevom vencu, Skadarliji, kao i „Beogradu na vodi“, za koji postoji opravdana sumnja da će postati zbratimljeni grad sa Atlantidom. Pogrešio je, i to mnogo. Pogrešio je i zato što je pustio struku niz vodu. Pogrešio je zato što smatra da su građani Srbije naivni i da nisu svesni da se u Beogradu upumpavaju pare iz budžeta. Pogrešio je i zato što smatra da su Beograđani naivni i da mogu da kao ozbiljnu rekonstrukciju, revitalizaciju grada prihvate najednostavnije građevinske radove na kojima se zarađuje mnogo, a koji se sastoji od nešto peska ili betona kao podloge, nešto granitnih ploča, a nadam se i kaldrme za popločavanje, nešto malo travnatih tepiha, par drvenih klupa i mnogo više od svega, novogodišnjih ukrasa, za koje je u poslednje tri godine dato nedopustivih četiri miliona evra za nabavku i reparaciju istih. Primera radi, budžet jednog Varvarina otprilike toliko iznosi. Kao narodni poslanik, kao građanka Beograda, i profesionalno kao arhitekta, smatram da takve greške Beograd nije zaslužio, kao i da građani Srbije nisu zaslužili da plaćaju predizborne nervozne pokušaje gradskih vlasti da u roku od par meseci urade sve ono što nisu uradili u proteklim godinama. Iz navedenih razloga postavljam pitanje gospodinu Siniši Malom – zašto se gradska uprava ne bavi fundamentalnim problemima Beograda, kao i preduzetim ugovornim obavezama vezanim za „Beograd na vodi“? Da li priželjkuje poraz na beogradskim izborima kako bi sve preuzete ugovorne obaveze ostavili novim vlastima kao vruć krompir, pritom im odsecajući sredstva iz budžeta Republike, koja sada nemilice pristižu? Pitanje za kolegu poslanika dr Aleksandra Martinovića, 20. jula 2017. godine odlukom Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja, obrazovana je Radna grupa za izradu predloga kodeksa ponašanja, iz tog razloga predsedavajućem Radne grupe, dr Aleksandru Martinoviću, postavljam pitanje – molim gospodina Martinovića za jedan od ponuđenih odgovora zašto još uvek ova radna grupa nije počela sa radom? Pod a) nikada neće početi sa radom, jer je ponašanje poslanika u Skupštini primer pozitivnog parlamentarnog ponašanja, nikada neće početi…
Hvala. Reč ima narodni poslanik Sanda Rašković Ivić. Izvolite.
Hvala, gospođo predsednice. Moja pitanju idu ka ministru Šarčeviću i ka REM-u kao instituciji. Naime, ona su vezana za nemile događaje vršnjačkog nasilja koji malo, malo, pa šokiraju Srbiju, a ovo sada što se desilo u Aranđelovcu, pogotovo što su vinovnici bili devojčice od 16 godina i što su stvari procurele u javnost preko društvenih mreža, putem snimaka preko mobilnog telefona, bio je dodatni šok. Znači, prvo pitanje REM-u, s obzirom da su devojčice rekle da su svoju inspiraciju našle u rijalitijima i da su imitirale rijalitije, moje pitanje – koliko će još dece morati da strada, da bude pretučeno, poniženo, da ne daj Bože napravi samoubistvo ili da smrtno strada i da ostane invalid da bi se REM setio da rijalitije treba, ako ne ukinuti, a onda ih bar prebaciti u onaj prostor koji se emituje posle pola noći kada bi deca trebala da budu u krevetu i da spavaju? Što se tiče ministra Šarčevića, koji je ministar prosvete, ja imam nekoliko pitanja. S obzirom na ove nemile događaje, a i na to da je on rekao pravdajući sve ovo što se dogodilo, neopravdavajući, nego pravdajući da je jako smanjen broj zbog mera štednje pedagoga i psihologa, jer je MMF tražio da se smanje sredstva za te profile u školama, da li je poučen ovim primerom u želji da prevenira dalje nemile događaje obezbedio da u nacrtu budžeta predvidi povećanje novca, povećanje finansijskih sredstava za angažovanje pedagoga i psihologa koji bi trebali da budu sastavni deo svake škole i da se bave prevencijom koja je suštinska? Želela bih takođe da saznam u ime srpske javnosti koje su mere preduzete, šta je to preduzelo Ministarstvo i šta je preduzeo ministar lično? Ta priča o formiranju neke radne grupe u kojoj bi bili ministri, odnosno predstavnici nekoliko ministarstava ne rešava ništa. Ja ću se ovde referisati na Vinstona Čerčila koji je rekao – ako hoćeš neku stvar da odložiš ili da ne uradiš ništa, onda formiraj radnu grupu. Formiranje radne grupe ovde neće pomoći. Ovde treba u ovom slučaju raditi i na prevenciji, na uključivanju škola, direktora, roditelja, dece i celokupnog društva, a naravno i medija. Ono što jako boli jeste da smo mi imali nesreću malog Alekse koji je digao ruku na sebe, jer nije mogao da trpi više poniženje i vršnjačko nasilje, još 2011. godine. Šta se u međuvremenu desilo? U međuvremenu, iako se njegova majka borila da se usvoji Aleksin zakon, koji govori upravo o prevenciji vršnjačkog nasilja, taj zakon nije usvojen. Zamislite, ceo slučaj je zastareo, a u međuvremenu direktorka te škole, koja je po svemu sudeći znala za sve ono što se dešava tom detetu, kažnjena je sa 50 hiljada dinara kazne. Dakle, ono što želim da kažem jeste da su te kaznene mere, što bi narod rekao, posle smrti čorba, ali one su zaista ponižavajuće. Ono na čemu treba raditi, ponavljam, jeste prevencija, jeste uključivanje i centara za socijalni rad i celokupnog obrazovnog sistema i svakako snošenje odgovornosti, pre svega, ministra, ministarstava, razrednog starešine, roditelja i na kraju dece.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Milija Miletić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Uvažena predsednice Skupštine, postavio bih pitanje Ministarstvu pravde, pošto smo svedoci unazad nekoliko nedelja da je Ministarstvo pravde zajedno sa Ministarstvom zdravlja obezbedilo prevozna sredstva za domove zdravlja, ultrazvuk za domove zdravlja, a sve to kroz dogovor tužioca i stranke u postupku gde je stranka u postupku, odnosno okrivljeni uplatio sredstva Ministarstvu pravde u dobrovoljne svrhe. Na ovaj način pomaže se domovima zdravlja u lokalnim samoupravama. Mi smo kao lokalna samouprava iz koje ja dolazim, iz Svrljiga, dobili kombi prevoz za potrebe ljudi koji idu na dijalizu. To našoj lokalnoj samoupravi veoma znači. Postavio bih pitanje ministarki Kuburović – da li će se nastaviti u narednom periodu ovakva aktivnost Ministarstva da se pomaže na ovaj način domovima zdravlja? Danas su zakoni o zdravstvu, gde veliki broj naših kolega poslanika, koji su doktori, pa je ovo stvarno velika stvar da se na taj način pomaže lokalnim samoupravama i domovima zdravlja, kao što su opština Svrljig, opština Gadžin Han, opština Bela Palanka, opštine na jugoistoku Srbije, a i gradovi. To je jedno pitanje i mislim da je to veoma pozitivno, što se tiče Ministarstva pravde i Ministarstva zdravlja, zajednička aktivnost, zajednički dogovor za dobrobit svih građana u Srbiji, a sa akcentom na jugoistok Srbije, jer se tamo dosta teško živi, ali sa tendencijom da ide na bolje. Jedno pitanje bih postavio Ministarstvu poljoprivrede, pošto smo svedoci, ali podsetiću naše ljude da su u periodu od 2011. do 2012. godine u budžetu bila pripremljena sredstva za pomoć nekomercijalnim gazdinstvima. To je Ministarstvo poljoprivrede u velikoj meri pričalo, govorilo se do 2012. godine, pred izbore, da će biti plaćeno, da će biti urađeno, pa je jedan deo tih sredstava uplaćen. Uplaćeno je 20 hiljada dinara dok ostala sredstva od 20 hiljada dinara nisu isplaćena. Pitam ministra poljoprivrede da proveri i da nam kaže koliko je tada oštećen budžet Ministarstva poljoprivrede, koliko je opterećen budžet Ministarstva poljoprivrede sa tužbama tih poljoprivrednika koji nisu ostvarili svoja prava, a bio je dogovor i u budžetu 2011. na 2012. godinu? To je primer kako ne treba da radimo, već je to nešto što je loše i mislim da to više ne sme da se ponovi, ali ne sme ni da se zaboravi. Pitanje Ministarstvu poljoprivrede – da li će se skoro ući u postupak promene zakona ili da se donese novi zakon o komasaciji, jer smo svedoci, što se tiče poljoprivrede, da će bez komasacije, bez ukrupljavanja zemlje, verujte nam, biti mnogo teško da se uradi. U ovom zakonu o zemljištu ima određeni broj članova koji se tiču komasacije, rada oko komasacije, oko ukrupnjavanja zemlje, dobrovoljnog ukrupnavljanja zemlje. Mislim da je to nedovoljno i ja očekujem da ćemo u narednom periodu ući u postupak da donesemo zakon o komasaciji, zato što je to vrlo bitno da opštine koje imaju kapaciteta, imaju slobodnog zemljišta, imaju veliki broj starih ljudi koji ne mogu da obrađuju svoje zemljište, da na ovakav način, da se ukrupni zemlja, i na taj način da mogućnost mladim ljudima da mogu da se bave poljoprivrednom proizvodnjom. Još jednom bih postavio pitanje „Srbijavodama“, da li će se ući u postupak rešavanja problema na vodotoku Timoka kroz opštinu Svrljig, gde leva i desna strana Timoka treba da se uradi, da se uradi eksproprijacija i da se reši problem da se zaštiti Svrljig od poplava. Za kraj bih, normalno, kao i uvek do sad, kao srpski domaćin, kao čovek koji dolazi iz najlepše opštine u Srbiji, a to je opština Svrljig, čestitao svim ljudima koji na današnji dan slave slavu Sv. Vrači. Svim našim doktorima, a ima ih ovde u Skupštini dosta, čestitao bih taj dan sa željom da bude mnogo bolje, da naša srpska nacija bude zdravija i da se nastavi tendencija da se ulaže u zdravstvo, jer ćemo sada ovim zakonima koje donosimo dati mogućnost da se širi, da se radi u zdravstvu, izgradnje u zdravstvu, kao što je Niški Klinički centar i ostali klinički centri. Hvala još jednom.
Hvala. Reč ima Olena Papuga.
Hvala predsednice. Svoje pitanje usmeravam, u stvari postavljam predsednici Vlade Ani Brnabić, a tiče se restitucije. Obećala je nova Vlada da će do kraja godina doneti izmene Zakona o obeštećenju, odnosno Agencija za restituciju je obećala da će pomoći da se to uradi. Oko 100.000 građana do sada čekaju, a podneli su zahteve, čekaju da dobiju rešenja i ne znaju šta se sa njihovim rešenjima jednostavno dešava i dokle će postupak vraćanja oduzete imovine da traje. Zato pitam predsednicu Vlade Anu Brnabić da li je gotov Predlog izmena Zakona o vraćanju oduzetog zemljišta ili imovine? Da li će u njemu biti supstitucije i kada će stići na dnevni red? Pitam i kada se poslednji put sastala komisija za izmenu tog zakona? Da li je Vlada razmatrala zajednički predlog, a taj predlog je od 15. avgusta 2011. godine, nevladinih organizacija, verskih zajednica, Jevrejske opštine, da građani Srbije ostvare pravo na vraćanje nepravedno oduzete imovine pod istim uslovima kao što je imovna vraćena i crkvama, jer po Ustavu Republike Srbije, svi građani Republike Srbije su ravnopravni. Tako da, jednostavno, zašto je crkvi vraćeno sve i primenjena je ta supstitucija, a građanima ne i nekim verskim zajednicama to se nije desilo? Obzirom da je Zakon o opštem upravnom postupku propisao da se građanima mora omogućiti pristup organima radi ostvarenja Ustavom garantovanih prava, zašto se nadležna Agencija za restituciju, za koju je nadležno Ministarstvo finansija ponaša kao da nije deo tog poretka, odnosno Republike Srbije, pa odbija, odbacuje i protivzakonito ćuti na zahteve građana pune tri-četiri godine. U vezi sa tim problemom, zašto Ministarstvo finansija kao drugostepeni i nadzorni organ nad Agencijom za restituciju ne sprovodi Zakon o opštem upravnom postupku na način da se postupci pred organom u kojima su predviđena prava građana ponove u upravnom postupku? Znači, građani nemaju pravo, kad već dobiju jedno rešenje, nemaju više pravo da se žale, a ne da Agencija za restituciju se odnosi prema građanima kao da su došli iz trećeg sveta. Zašto Agencija izmišlja sopstvena pravila, pravna pravila, prilikom postupanja, a protivna su materijalno-pravnom poretku? Pitam i ministarku Zoranu Mihajlović, Republički geodetski zavod, Katastar nepokretnosti, ključan je za sprovođenje vladavine prava i zaštite privatne svojine u postupku restitucije, u kojoj fazi je Predlog izmena i dopuna Zakona o državnom premeru i katastru? Jer, mnogi zainteresovani građani ostali su bez vlasničkih podataka o sopstvenoj imovini, pa im je na taj način onemogućeno da učestvuju u vraćanju svoje imovine. Građani su zainteresovani da učestvuju u izmenama i dopunama Zakona o državnom premeru i katastru nepokretnosti, jer današnji zakon nije omogućio da se njihova oduzeta imovina u Katastru nepokretnosti uopšte vidi, naročito kada je Katastar posle 10 godina nedostupan za ostvarivanje prava na oduzetoj imovini, tako da završetkom postupka izlaganja predviđena je nedozvoljenost povraćaja u pređašnje stanje i ponavljanje postupka, to sam već naglasila. Pitam i ministarku pravde Nelu Kuburović, sve navedeno je protivno postupajućem procesu Zakona o opštem upravnom postupku, pa Katastar nepokretnosti uskraćuje pravo na imovinu na način da je zabranjeno ponavljanje postupka u predmetima, kada isti Katastar nepokretnosti nije dostavio podatke o postojanju imovine. Kada i u kom pravcu, po pitanju privatnog vlasništva, su predviđene izmene i dopune Zakona o državnom premeru i Katastru nepokretnosti? Takođe pitam i ministra poljoprivrede, Nedimovića, znamo da je obećao da će se ublažiti sve posledice i suše i svega onoga što se dešavalo u ovoj poljoprivrednoj, da kažem, godini, ali umesto obećanog jeftinog dizela i nekim povlasticama u jesenjoj setvi, ništa se od toga nije desilo. Nisu paori, poljoprivrednici oslobođeni od poreza, niti ičega, nego im na naplatu stižu samo veći porezi nego što je to bilo prošle godine. Olakšica nema, nema ni olakšica u PIO doprinosima, nisu ukinute na neki način naknade za odvodnjavanje. Pitam ministra Nedimovića, da li će i kada će olakšati život poljoprivrednicima?
Reč ima Zoran Radojičić.
Hvala. Pitanje za ministarku pravde, Nelu Kuburović, da li se generalno tužilaštvo Ruske Federacije, tokom 2012. godine, obratilo Ministarstvu pravde zamolnicom za međunarodnu pravnu pomoć, a u vezi sa krivičnim postupkom koji se pred organima Ruske Federacije vodio protiv Borisa Berezovskog i Nikolaja Guškova, kao i da li je bila zatražena zaplena imovine u njihovom vlasništvu koja se nalazi na teritoriji Republike Srbije. Molimo da nam se dostavi dokumentacija koja je dostavljena uz ovu zamolnicu za međunarodnu pravnu pomoć. Pitanje za predsednika Višeg suda u Beogradu, Aleksandra Stepanovića, da nas obavesti o kretanju predmeta po zamolnici za međunarodnu pravnu pomoć, pod poslovnim brojem pomik2po152/12, koji je u posebno odeljenje Višeg suda u Beogradu primljen 20. novembra 2012. godine, kao i da nam dostavi sve sudske odluke donete prilikom postupanja po ovoj zamolnici. Pitanje za predsednika Višeg suda u Beogradu, Aleksandra Stepanovića, da li je predmet zamolnice, tj. zahtev za zaplenom imovine Berezovski Borisa i Nikolaja Gluškova, obuhvatio imovinu kompanije „Danube Foods group BV“ i to aktivu od kompanija „Bambi Banat“ a.d. Beograd, zabavni park za decu i omladinu „Bambi park“, „Imlek“ a.d, „Mlekara“ a.d Subotica, „Knjaz Miloš“ a.d, „Knjaz Miloš Natura“ Batajnica, „Belosavac 2001“ d.o.o. Smederevska Palanka, „Sekopak“ d.o.o. Beograd, „Knjaz Miloš“ Banja Luka, „Knjaz Miloš“ Montenegro, a čija je nominalna vrednost 600 miliona evra. Nadležni ruski organi utvrdili su da je u periodu od 2002. do 2005. godine, Boris Berezovski, preko četiri kompanije i jednog trusta prebacio 320 miliona dolara stečenih kao rezultat poslova kriminalnog udruženja u kompaniju „New World Value Fond“ na Gibraltaru, a potom je ova investirala ova novčana sredstva „Value Discovery Partners“ sa Britanskih Devičanskih Ostrva. Pomenuta firma je deo sredstava investirala u aktivu kompanije za punjenje mineralne vode „Knjaz Miloš“ preko kompanije „Benume Funds gropu BV“ sa sedištem u Amsterdamu. Kasnije, „Benume Funds gropu BV“ stekla aktive „Bambi Banata“, „Bambi parka“, „Imleka“, „Mlekare“ Subotica. „Value Discovery Partners“ je takođe investirala novčana sredstva u „Clates Holding BV“ sa sedištem u Utrehtu, Holandija i preko nje postala vlasnik 100% akcija „Knjaz Miloš“. Ključno je pitanje, zašto je neko odlučio da prevari Rusiju, ali i da Srbiju uskrati za 300 miliona evra koje bi dobila zaplenom imovine i ko je prisvojio ovaj novac? Pitanje za ministra policije, Nebojšu Stefanovića, 14. novembra 2014. Godine, pokušano je ubistvo biznismena Milana Beka. Trenutno je u toku sudski postupak za pokušaj ubistva, ali javnost praktično nema podataka o tom slučaju. Molimo vas da mi odgovorite na tri pitanja u vezi sa tim. Ključno je, da li ste otkrili motiv za ovo delo? Vaša prva izjava bila je da je atentator na Beka amater i da će policija brzo rešiti ovaj slučaj. Kasnije se ispostavilo da ta vaša izjava nije tačna. Međutim, da li je policija tokom istrage došla do saznanja da atentator, očito profesionalac, nije ni imao nameru da ubije Milana Beka, već da ga ozbiljno rani. Konačno, da li je atentat na Beka dovođen u vezu sa poslovanjem pomenutog „Danube Foods-a“ sa kojim je on formalno i faktički upravljao, odnosno njegovom prodajom. Kao što znamo „Denjub fuds“ je prodat dva i po meseca posle pokušaja ubistva Milana Beka Londonskom fondu „Mid Evropa partners“ i da li je ovaj pokušaj ubistva bilo ubeđivanje Beka da odradi tu transakciju. Pitanje za direktora Uprave za sprečavanje pranja novca – da li ste u okviru svojih zakonskih ovlašćenja ispitali poreklo novčanih sredstava kojima je izvršena kupovina „Denjub fuds“, kao i koja je cena zaista plaćena i kojoj kompaniji je izvršen prenos sredstava? Imajući u vidu da je Berezovski barem službeno mrtav od 2013. godine, kako je upravljanje kompanijama koje su nekada bile u vlasništvu „Denjub fuds“, a sada „Mid Evropa partners“ poverene na upravljanje Privrednom društvu „Moji brendovi“ d.o.o. čije se sedište nalazi u istoj ulici u kojoj živi Milan Beko, što je vrlo interesantno, jer upravo je to mesto izvršenja ubistva u pokušaju Milana Beka. Takođe napominjemo da je direktor „Moji brendovi“ Andrija Jovanović bivši suvlasnik „Marba“, pa vam postavljamo pitanje – da li ste i kada sproveli proveru novca bivših vlasnika kompanije „Marbo“? Ako se prihvati da je tačno da su svoju kompaniju „Marbo“ doduše i to je diskutabilno, jer je pokojni Mile Tadić tada dao 90% novca za osnivanje „Marba“, zaista prodali „Pepsiju“ za 200 miliona evra, kako su Andrija Jovanović i Bojan Milovanović stavili pod kontrolu pored pomenutih kompanija u prethodnim pitanjima i bolnicu „Medigrup“ i poslovne banke „KBM“ banku, „Findomestik“ banku, a nedavno i „Pireus“ banku, kako su finansirali izgradnju A bloka na Novom Beogradu, pri čemu je projektno finansiranje isfinansirala „Pireus“ banka? Kada smo već kod „Pireus“ banke, ova banka je i najveći hipotekarni poverilac Luke Beograd, gle čuda, opet Beko. Stalno im se prepliću putevi. Kako su ova lica pored svega još i ponudila iznos od milijardu i 350 miliona evra za kupovinu „Telekoma“?
Vreme. Hvala. Poštovani poslaniče, niste iskoristili u jednom delu pravo iz člana 287. Moram da vam kažem da ne mogu da dostavim pitanja koja sadrže u sebi traženje sudskih odluka i podataka iz sudskih predmeta. Ne znam da li ste pravnik, ali pogledajte i Poslovnik i pozitivne pravne propise. To ne može da se radi. Ne mogu sudovi vama ili bilo kome da dostavljaju sudske predmete i podatke iz sudskih predmeta, bili pravosnažni ili ne. Tako da taj deo vašeg pitanja je neizvršiv. Reč ima narodni poslanik Predrag Jelenković.
Upućujem pitanje Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja – koliko je ukupno osoba sa invaliditetom uključeno na teritoriji Republike Srbije u 2017. godini i po kojim merama i programima, u cilju podsticanja, pružanja podrške, kao i stvaranju uslova za ravnopravno uključivanje osoba sa invaliditetom na tržište rada, a u okviru Nacionalnog akcionog plana? Ovo pitanje postavljam zato što je stanje na terenu drugačije od statističkih podataka i zakonskih normi. Naime, poslodavci koji imaju preko 20 zaposlenih radnika se pre odlučuju da plate taksu i zakonske obaveze, nego da uposle lice sa invaliditetom. Očigledno je da je potrebno motivisati poslodavce na ovaj ne samo radno-pravni odnos, nego i sociološki problem našeg društva, a to je socijalizacija osoba sa invaliditetom, pre svega. Zato ovim putem postavljam pitanje i Republičkoj inspekciji rada – koliko je ovakvih slučajeva angažovanja, odnosno ne angažovanja evidentirano u 2017. godini na teritoriji Republike Srbije i koje mere su preduzete tim povodom? Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Tatjana Macura.
Prvo pitanje upućujemo Agenciji za borbu protiv korupcije. U junu sam analizirala i objavila donacije građana za predsedničku kampanju Aleksandra Vučića. Obratila sam svih 6.940 donatora i sve lepo sortirala po opštinama. Uplate su fiksne i iznose 40.000 dinara i uplaćene su na račun kampanje predsednika države. Pozvali smo i tada Agenciju za borbu protiv korupcije da proveri poreklo novca koji je više nego očigledno upumpan ilegalnim kanalima u kampanju Aleksandra Vučića. Nedavno je isto istraživanje izvršio i BIRN. Da li je Agencija za borbu protiv korupcije proverila navode iz moje i BIRN analize ili i dalje veruju u priču gde sede dva čoveka u kafani, dođe treći sa kešom koji im kaže – hajde da uplatimo po 40.000 dinara na račun kampanje našeg predsednika. Pitanje za Ministarstvo za rad i socijalna pitanja – među ranije pomenutim donatorima se nalaze i korisnici socijalne pomoći koji mesečno primaju oko 8.000 dinara, da li ste proverili odakle im 40.000 dinara za pomoć jednoj kampanji i da li ima potrebe da socijalnu pomoć i dalje primaju, kada imaju da uplate pet puta veći iznos nego što sada primaju? Pitanje za ministra bez portfelja, Nenada Popovića – Zbog čega ste u redovnoj proceduri prijave imovine javnih funkcionera Agenciji za borbu protiv korupcije prijavili dve of šor kompanije, jednu na Kipru, a drugi na Britanskim devičanskim ostrvima, a za koje danas tvrdite da ih nemate? Dakle, da li ste pogrešno informisali Agenciju za borbu protiv korupcije tada ili danas pogrešno informišete građane Srbije? Podsećam, u pljačkaškoj privatizaciji „Minela“ pre nego što ga je poslao u stečaj, ministar Popović je firmu i svu njenu imovinu opteretio ogromnim kreditima i novac izvukao preko svojih of šor firmi. O kojim firmama je reč i da li je istina da se radi o desetinama miliona evra? Da li zna da su stotine radnika ostali bez posla? Da li je novac koji je pronađen na njegovim firmama u stvari novac koji je izvučen tada iz „Minela“? Pitanje za Poresku upravu Srbije – prema proceni iz međunarodnog projekta u kojem je učestvovao i KRIK, odnosno mreža za istraživanje kriminala i korupcije, ocenjuje se da poslovi i imovina ministra Popovića u of šor zonama vredi najmanje 75 miliona dolara, a da je njihova tržišna vrednost negde oko 100 miliona dolara – kada će Poreska uprava Srbije sprovesti unakrsnu proveru imovine ministra Nenada Popovića, zbog sumnje da je poslovanjem preko of šor kompanija ministar izvršio krivično delo pranja novca, izbegavanje plaćanja poreza i skrivanje vlasništva, a što je otkriveno i u međunarodnom projektu koji se zove „Rajski papiri“? Pitanje za predsednicu Skupštine – kasni budžet, odgovornost je na predsednici Skupštine. Predlog budžeta je morao da stigne do narodnih poslanika još 1. novembra da bi se usvojio najkasnije 15. decembra. Dakle, budžet kasni sada već dve nedelje. Da li ste pritisli Vladu Srbije da dostavi poslanicima Predlog budžeta za 2018. godinu ili ćete nam kao i prošle godine ostaviti 24 sata za pripremu najvažnije sednice u godini? Pitamo 31 put Aleksandra Vučića – kada će predsednik države prestati da krši Ustav i podneti ostavku na funkciju predsednika SNS, kako ne bi bio u sukobu interesa, a kako bi bio predsednik svih građana? Srpska napredna stranka je ušla u koaliciju sa Ramušem Haradinajem na Kosovu – da li je koalicija SNS sa Haradinajem najava izbacivanja preambule iz Ustava Srbije? Poslanici DJB su do sada 30 puta postavili pitanje predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću, ni jednom nije odgovorio iako mu je to zakonska obaveza. Zbog čega predsednik Republike krši svoju zakonsku obavezu i ne odgovara na pitanja poslanika? Postavljamo 24 put pitanje predsednici Skupštine Maji Gojković. Predsednica Skupštine je obećala pred kamerama da će za mesec dana zakazati sednicu Skupštine na kojoj će se raspravljati o njenoj smeni. To je bilo pre šest meseci. Kada će predsednica Skupštine na dnevni red staviti predlog o sopstvenoj smeni? Poslanici DJB su do sada 23 puta postavili pitanje predsednici Skupštine Maji Gojković, ni jednom nije odgovorila iako je to zakonska obaveza. Zašto predsednika Skupštine krši zakon i Poslovnik i ne odgovara na pitanja poslanika iako joj je to obaveza? Da li zna da time šalje poruku građanima da zakon ne važi za sve? Kao i obično, molimo vas da odgovore dostavite u pisanoj formi. Hvala.
Pitali ste me da li sam pritisla Vladu? Pritiskam ih stalno. Videćemo kakvi su rezultati. Ovo je zbog javnosti, to treba da znaju svi građani Srbije. Pritiskamo i videćemo kakvi će biti rezultati pritiska. Ostalo ćete dobiti pismeno, u skladu sa članom 287. Reč ima narodni poslanik Radoslav Milojičić.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi građani Srbije, prvo pitanje postavljam za premijerku na privremenom i, čini mi se, vrlo kratkom radu na tom mestu, Anu Brnabić. Zašto su posle Pavla i Gavrila i ostali učesnici protesta protiv diktature, tačnije Vladimir Perić i Tijana Hegić, dobili krivične i prekršajne prijave? Da li je ovo pretnja svim ljudima koji drugačije misle, drugačije govore i žele na jedan miran i demokratski način da iskažu svoje neslaganje sa ovim režimom? Ovo pitanje takođe postavljam i predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću, koji ih je u tim trenucima podržavao. Da li mislite da ćete time uspeti da sprečite pobunu koja se sprema u Srbiji? Da li mislite zaista da možete svih sedam miliona građana Srbije da ućutkate, da zastrašite i da zaplašite? Srbija na to neće pristati, a neće ni Demokratska stranka. Drugo pitanje takođe postavljam premijerki Ani Brnabić. Kakve veze njen brat ima ne sa fabrikom „Goša“, jer postavio sam prošlog puta to pitanje i dobili smo odgovor od premijerke da njen brat nema nikakve veze sa fabrikom „Goša“. Pa, mi znamo da njen brat sigurno ne zarađuje pošteno novac za život, svoj i svoje porodice, da ne radi od sedam do tri svakoga dana u „Goši“. To nije bilo konkretno pitanje, već zamena teza u odgovoru premijerke Brnabić. Postavljam konkretno pitanje – kakve veze brat premijerke Ane Brnabić ima sa firmom „Konsalting Kapital“ iz Zemuna, a ne kakve veze ima sa fabrikom „Goša“? Dragi građani, naprednjački eksperti su uspeli za samo mesec dana da osnuju firmu „Kapital konsalting“ u Zemunu. Za tih mesec dana je ta firma uspela da otkupi dug „Goše“ od četiri stotine hiljade evra i uspela da zakaže ročište za 16. novembar, što je prekosutra, u Privrednom sudu u Požarevcu. Sve to za mesec dana! Ko to može u ovoj državi tako revnosno da odradi, već naprednjačka mašinerija koja, gledajte, slučajno svaka firma kojom oni upropaštavaju svoje radnike u ovoj državi je osnovana i postoji samo mesec dana. Pitam premijerku, u kojoj zemlji postoji da je slovačka firma prodala sebe samu firmi sa Kipra, a ta firma sa Kipra je prodala svoj dug od četiri stotine hiljade evra firmi „Kapital konsalting“ u Zemunu? Sve se to dešava da su i jedna i druga firma osnovane u roku od mesec dana. Ne možete da ubedite građane Srbije da ovo nije još jedna u nizu nepravilnih, nedostojnih i koruptivnih radnji SNS-a. I da znate, svaka vlast je smenjiva. Ja vam obećavam, u ime obespravljenih i pokradenih radnika, da će za ovo neko sigurno odgovarati, kad-tad. Poštovani građani, postavljam još jedno pitanje premijerki na privremenom i, čini mi se, vrlo kratkom radu u Vladi Republike Srbije, gospođi Ani Brnabić – da li je tačno da je firma „Seko“, koja je u direktnom vlasništvu njenog brata, dobila 13 poslova otkada je gospođa Ana Brnabić izabrana za premijera ove države, i to 13 poslova od ministarstava i javnih preduzeća čiji je osnivač Vlada Republike Srbije? Da li je tačno, dragi sugrađani, uvažena premijerko i draga gospodo naprednjaci, da je ta firma u periodu 2017. godine, otkada je gospođa Brnabić izabrana za premijerku, imala prihode veće za šest miliona evra nego u istom periodu 2015. i 2016. godine? U kojoj to zemlji u Evropi, sem u Srbiji, može da se dešava? Da li ćemo dobiti odgovore na ova pitanja, ili će premijerka, kao i do sada, ostati nema, ili će nam govoriti o tome kako njen brat nema nikakve veze sa firmom „Goša“? Pa mi znamo, još jednom pominjem, da nema nikakve veze, da ne radi časno i pošteno kao radnici u „Goši“ od sedam do tri. Radi istine, firma „Goša“, koju terate u stečaj i hiljade ljudi ostavljate bez posla, ima posla ugovorenih za naredne dve godine i sklapaju posao i sa iranskom firmom za izradu novih hiljadu vagona, što će im obezbediti posao u naredne četiri godine. Kome je u interesu da ugasite ovakvu firmu, sem vašim bratskim, rođačkim, kumovskim i partnerskim vezama kojima idete na štetu Srbije i obespravljujete sve radnike u Srbiji?
Vreme, hvala. Reč ima Sreto Perić.
U nameri da pokrenemo rešavanje niza problema države Srbije i građana Srbije, a sa željom da se oni rešavaju naravno, prvo pitanje bih postavio predsedniku Vlade Republike Srbije, gospođi Ani Brnabić i njenoj Vladi – kada misle ozbiljno da počnu da rešavaju probleme građana Srbije? Jer, sto dana je davno prošlo, a ona se, čini mi se, još nalazi u Ministarstvu za lokalnu samoupravu. Prvo pitanje koje Srpska radikalna stranka želi da postavi jeste ministru Aleksandru Antiću, ministru za rudarstvo i energetiku. NJemu je sigurno poznato da je Srbija u obavezi prema Energetskoj zajednici da do 2020. godine ima 27% proizvodnje električne energije iz obnovljivih resursa. Ovim tempom kako se to radi, ja mislim da neće biti u situaciji ni do 2900. i neke godine da taj problem i posao završi. Samo još jednom da podsetim da je preduzeće „Energoprojekt“ i Institut za vode „Jaroslav Černi“ 1987. godine uradio platformu, odnosno katastar mini hidroelektrana i po toj njihovoj proceni u Srbiji je moguće izgraditi oko 856 mini hidroelektrana. U kasnijem periodu su neke firme dobile licencu i stvorile su mogućnosti da mogu same da procenjuju, odnosno da rade master planove koliko je moguće koristiti ovaj energetski potencijal u Srbiji. Tako je ekspertski tim, odnosno tim stručnjaka Srpske radikalne stranke, koji prati ovu problematiku sa željom da to bude rešeno na najbolji način, došao je do podataka da je moguće na području opštine LJubovija izgraditi 43 mini hidroelektrane, Krupanj 32, Bajna Bašta 46, Mali Zvornik 30, Valjevo 70. To je ukupno 221 mini hidroelektrana i njihova proizvodnja obnovljive električne energije bi bila jednaka proizvodnji hidroelektrane u Zvorniku pre rehabilitacije 2010/2011. godine. Dakle, to je jedna dimenzija ovog problema. Druga, vidite, 221 lokacija na kojoj je moguće graditi mini hidroelektrane na području samo jednog dela naše države, pa neka je prosečna izgradnja tih mini hidroelektrana po 40.000 evra, pomnožite sa 221 i videćete koju cifru dobijamo. To je samo prilikom izgradnje, a da ne govorimo o kasnijoj proizvodnji. Ovde investitori postoje iz države Srbije i strani investitori, međutim, postoje neka saznanja da će tarifa koja je sada predviđena, a to je fid-in tarifa koja ima povlašćenu cenu za proizvođače električne energije iz obnovljivih izvora, čija cena je skoro duplo veća od komercijalne cene, imaju saznanje da će 2020. godine, kada je Srbija inače u obavezi da proizvodi 27% električne energije iz obnovljivih izvora, ukinuti tu povlašćenu tarifu. Postavlja se pitanje budućih investitora. Ovi koji su to već uradili, uložili sredstva i investirali, njima ostaje da posluju u uslovima koje država Srbija bude menjala, ali oni koji bi trebali da se pojave, oni potencijalni, oni će sigurno u takvoj situaciji odustati od svojih namera koje su sigurno dobre. Ovde imamo jedan vrlo ozbiljan problem, da lokalne samouprave nisu prepoznale značaj rešenja ovog problema, a da državna uprava ili Ministarstvo za rudarstvo i energetiku nemaju dovoljno sluha da pomognu lokalnoj samoupravi da te probleme rešavaju. I, kada neki investitor u lavirintu propisa i finansijskih začkoljica reši taj problem, a otprilike u proseku to traje od idejnog projekta do puštanja u rad mini hidroelektrane i do dve godine, a veliki je broj investitora koji su odustali od načina rešavanja, odnosno od želje da ulože u taj posao. Sledeće pitanje za ministra jeste zašto je stav pojedinih ministara i direkcija javnih preduzeća protiv ulaganja i izgradnje mini hidroelektrana? Ovde se ne radi samo o komercijalnom efektu koji može država Srbija da dobije od proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora, nego se radi i o jednoj stabilnosti.
Vreme ste potrošili. Zahvaljujem. Reč ima Dušica Stojković.
Zahvaljujem predsednice. Drage kolege narodni poslanici, u skladu sa članom 287. Poslovnika Narodne skupštine, želim da iskoristim svoje pravo da kao narodni poslanik uputim pitanje Ministarstvu unutrašnjih poslova. Nižu se afere čelnika Demokratske stranke i Dragana Đilasa.Do sada je uhapšeno i procesirano 44 najbliža saradnika Dragana Đilasa i visokih funkcionera Demokratske stranke, ali činjenica je da su neki ipak prošli nekažnjeno. Upravo oni koji nam danas govore o kolapsu i o uništavanju, su isti ti koji su uništili budžet Republike Srbije, budžet Grada Beograda. Izgleda da su neki od njih, ipak, izbegli ruku pravde da za svoja nedela i nenamensko trošenje državnih para. Želim da mi odgovorite na pitanje, da li su tačni navodi da je Vuk Jeremić, koji je bio ministar spoljnih poslova opustošio budžet građana Srbije za 3,6 miliona evra, za svoja luksuzna putovanja, za svoje dnevnice, hotele i privatne avione? Tačnije, bivši ministar Jeremić potrošio je 3,4 milione evra, samo za svoje luksuzne letove, i preko 200.000 evra za noćenja po luksuznim hotelima. Moje pitanje je, koja turistička agencija je radila aranžmane za ova luksuzna putovanja? Ko je potpisivao i odobravao ova putovanja? Šta vam je ta preskupa šatl diplomatija dobroga donela? Zar nije bezobrazluk da upravo taj Vuk Jeremić, koji je ruku pod ruku sa Đilasom, Šapićem uništavao Grad Beograd i vodio ga u ambis, upravo sada govori o nefunkcionisanju grada i sada nam priča o poštenju? Šta je sve moglo u Beogradu da se izgradi i u Srbiji za 3,6 miliona evra građana Republike Srbije? Kada će neko za to da odgovara? Skandalozno je da Jeremić i njemu slični kritikuju gradsku vlast, zato što se u Beogradu sada radi, zato što se grad razvija i menja na bolje. Očigledno je da im je jedini program, program mržnje i kritike radi kritike, a sve u cilju borbe za vlast, sve u cilju fotelje, za funkcije, za privilegije. Sa ponosom mogu da kažem da je zahvaljujući SNS-u u Beogradu, naš Beograd, naša predstonica je grad kranova. Imamo više od 1.111 aktivnih gradilišta danas u Beogradu. Sada se infrastruktura obnavlja, Beograd se modernizuje i sređuje iz dana u dan, i zbog toga sam zaista ponosna. Odgovorna vlast, predvođena SNS uspela je da pored svih benefita za Beograd i Beograđane da vrati nagomilani dug koje nam je ostavilo žuto preduzeće, pa je tako SNS uspela da dug od 1,2 milijarde evra prepolovi, da vrati sva dugovanja za trudnice i porodilje, socijalno ugrožene kategorije. Pored vraćanja dugova žuto preduzeće nam je ostavilo u amanet i da vodimo računa i o našim gradskim opštinama. Važno nam je i da se gradske opštine u Beogradu ravnomerno razvijaju, da više nemamo građane prvog i drugog reda. Nama su isti i građani Vračara, Rakovice, Savskog venca, kao i građani Sopota, Barajeva i Grocke. Upravo u tome je razlika između nas i njih. Mi znamo da nemamo 3,6 miliona evra za bacanje. Mi znamo da nismo u mogućnosti da tek tako bacimo milione evra građana Beograda i Srbije. Mi znamo koliko je teško danas zaraditi taj novac da bi ga tako uzaludno trošili. Mi znamo koliko je teško vraćati njihove dugove, zato su nam sada budžetski prihodi, prihodi Grada Beograda uvećani i konstantno su u rastu, zato je budžet Grada Beograda u ovoj godini veći za više od 200 miliona evra. To je novac koji možemo pametno utrošimo, da gradimo naše škole, bolnice, vrtiće, parkiće, naše domove zdravlja, naše autoputeve i mostove po meri Beograđana, po meri građana Srbije. Nemojmo dozvoliti da nam žuto preduzeće i dalje kroji sudbinu u zemlji i sudbinu u gradu Beogradu. Na samom kraju, molim nadležne organe da ispitaju trošenje budžetskih sredstava za luksuzna putovanja, hotelske troškove, dnevnice i avio karte Ministarstva spoljnih poslova u vreme dok je Vuk Jeremić bio ministar ali i svih ostalih ostataka tzv. žutog preduzeća koji su danas samo promenili dresove i zovu se drugačije. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. `Pošto se više niko od predsednika, odnosno ovlašćenih ne javlja za reč nastavljamo sa radom. Zvanično obaveštenje da danas sednici neće prisustvovati, uputila je jedino poslanica Nataša Mihajilović Vacić. U sazivu ove sednice koja vam je dostavljena, sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Po Poslovniku utvrđujemo prvo predloge za stavljanje na dnevni red akata po hitnom postupku, dopunu, a zatim predlog za spajanje dnevnog reda. Vlada je predložila da se po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o osnivanju transportne zajednice. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – sedam, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Visoki savet sudstva je predložio da se po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o izboru predsednika sudova. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Visoki savet sudstva je predložio da se po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o izboru sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Balša Božović je predložio da se po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa Ugovorom Republike Srbije i firme Al Rawafed International Investment. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 16, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Balša Božović je predložio da se po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa projektom investicionog ulaganja u poljoprivredu između Republike Srbije i Ujedinjenih Arapskih emirata. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 18, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Balša Božović je predložio da se po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica oko privatizacije PKB. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 18, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Balša Božović je predložio da se po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica oko privatizacije Kruševačke fabrike IMK „14 oktobar“. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 22, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Balša Božović je predložio da se po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica u vezi sa trgovinom ljudskim organima sa teritorije Kosova i Metohije, tzv. „Žuta kuća“. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 20, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. `Narodni poslanik Balša Božović je predložio da se po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o načinu na koji je ministar odbrane u Vladi Srbije, gospodin Aleksandar Vulin, stekao stan u Beogradu od 107 metara kvadratnih u vrednosti od 244.620 evra. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 17, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Poslanik Balša Božović, predložio je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o kupovini više od 700 novih putničkih vozila marke „Škoda“ MUP. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 19, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica okolnosti u vezi sumnjivih transakcija SNS, kao i zbog sumnje na pranje novca tokom parlamentarnih izbora 2014. godine i predsedničkih izbora 2017. godine. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 18, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Balša Božović, predložio je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi preskupe rekonstrukcije Trga Slavija i izgradnji muzičke fontane. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 19, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do paljenja Ambasade SAD i Savezne Republike Nemačke, koje su napadnute 21. februara 2008. godine, tokom protesta „Kosovo je Srbija“, kao i odgovornost, kako bivših tako i sadašnjih nosilaca najviših državnih funkcija. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do ljudskih žrtava i materijalne i nematerijalne štete u poplavama na teritoriji Srbije 2014. godine. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Balša Božović, predložio je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa izgradnjom fabrike Kineske kompanije „Mei Ta“ u Bariču. Stavljam na glasanje predlog. Molim poslanika Marka Đurića da ne fotografiše poslanike za vreme zasedanja. Molim poslanika Marka Đurića da se pristojno ponaša i da ne fotografiše poslanike. Đurišića, do sada nismo imali ovakve izlive da se fotografišemo ovde dok radimo nešto ozbiljno. Ovo nisam videla nikada. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog, jer su se poslanici fotografisali, pa nisu glasali za svoj predlog. Poslanik Balša Božović, predložio je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa potpisivanjem ugovora za projekat „Beograd na vodi“. Zaključujem glasanje: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Balša Božović, predložio je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica u ulozi i odgovornosti najviših organa gradske vlasti u Beogradu, u vezi sa potpisivanjem ugovora o izgradnji spalionice na deponiji u Vinči. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 9, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Veroljub Stevanović, predložio je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica u ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa likvidacionim postupkom „Takovo osiguranje“. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanici Studenka Kovačević, Miletić Mihajlović, dr Darko Laketić, mr Dejan Radenković, predložili su da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o teritorijalnoj organizaciji Republike Srbije. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 8, protiv – dvoje, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti o postojanju privatnih prislušnih centara a koji su u službi najviših nosilaca državnih funkcija u Republici Srbiji. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Balša Božović, predložio je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa potpisivanjem ugovora između Vlade Srbije i „Etihad Ervejz“ u vezi sa osnivanjem preduzeća za avio saobraćaj „Er Srbija“. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Balša Božović, predložio je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti načina na koji je guvernerka NBS, gospođa Jorgovanka Tabaković, stekla četvorosoban stan u Novom Sadu od 144 metra kvadratna, za koji je 30. novembra 2012. godine, preduzeće „Telekom Srbija“ preuzelo na sebe otplatu preostalog duga za pomenuti stan od 77.700. evra. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Balša Božović, predložio je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa mogućom zloupotrebom i korupcijom u okviru „Železare Smederevo“ 2015. godine, pri čemu je nastao gubitak od oko 150 miliona evra na godišnjem nivou. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 21, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Balša Božović, predložio je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica u i okolnosti i odgovornosti za neistinito prikazivanje stanja u vezi sa nivoom aflatoksina u mleku i kukuruzu, koje je izazvalo veliku materijalnu i nematerijalnu štetu u Republici Srbiji 2013. godine. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 18, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, predložio je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa neovlašćenim prisluškivanjem od strane VBA koja je bez odluke suda špijunirala političke stranke, lidere i pojedine sudije. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 18, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanička grupa SRS je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 138, protiv – četiri, uzdržana – dva. Konstatujem da je prihvaćen predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, predložio je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa uvođenjem stečaja u fabrici šinskih vozila „Goša“ iz Smederevske Palanke. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 25, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanička grupa Dosta je bilo predložila da se, po hitnom postupku stavi, stavi na dnevni red - Predlog odluke o izmenama Odluke o razrešenju i imenovanju članova i zamenika članova Republičke izborne komisije. Stavljam na glasanje predlog. Nešto nije u redu, molim da ponovite glasanje. Kvorum molim, ovde pokazuje kao da nema dovoljan broj. Šta nije u redu? Nije u redu to što na ekranu pokazuje kao da nema dovoljan broj poslanika. Da li treba da objašnjavam? (Marko Đurišić: Dajte nama zvono.) Vodim sednicu ovde. U čemu je problem? Da li imate neki problem? Ne razumem zašto ne mogu da utvrdim kvorum? (Radoslav Milojičić: Oni misle da to nije zakonski.) Nije to zakon, koliko ja vidim. Hoćete biti ljubazni da ubacite ponovo i da utvrdimo kvorum? Po Poslovniku imam prava na to. Pet hiljada puta ste to radili na prethodnim sednicama. (Narodni poslanici dobacuju sa mesta.) Kako vi kažete, Poslovnik važi za sve jednako, pa i za predsedavajućeg, zar ne? Prisutno je 143 poslanika. Stavljam ponovo na glasanje, da se po hitnom postupku stavi na dnevni red - Predlog odluke o izmenama Odluke o razrešenju i imenovanju članova i zamenika članova Republičke izborne komisije. Poslanici, izvolite glasajte, ne vidim da vi glasate za to. (Radoslav Milojičić: Malopre ste glasali za to.) Ja mogu da glasam za to, a mogu i da ne glasam, ali ne znam zašto vi ne… Poslanici, ja ne znam zašto vi ne glasate za ovaj predlog, a glasali ste malopre. (Radoslav Milojičić: Povreda Poslovnika.) Nema povrede Poslovnika. Molim vas, u toku je glasanje, molim da glasate. Molim Radoslava Milojičića, da ne dobacuje i da ne govori šta je ko radio, nego neka pristupi, ne pristupi, ili bude uzdržan u toku glasanja. Znači, ja ne razumem zašto nećete sada vi da ponovite glasanje, nećete da glasate. Nije bilo zaključeno glasanje. Ne želim da se raspravljam sa nekim ko uopšte ne zna Poslovnik, koji je sam napisao. (Narodni poslanici dobacuju sa mesta.) Ima sve u zapisniku i u stenografskim beleškama. Na viku ne reagujem. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 18, protiv – dva, uzdržanih – nema, glasalo je 20, nije glasalo 150 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Po hitnom postupku, ući će u redovan postupak, polako. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o Vladi, koji je podneo Narodnoj skupštini 25. jula 2016. godine. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković. Izvolite.
Hvala lepo. U Zakonu o Vladi, to je onaj set zdravstvenih zakona, gde predlažem lekarske preglede za nosioce, za potencijalne nosioce državnih funkcija, a to znači za kandidate za ministre, kandidate za poslanike i kandidate za predsednika države. Ovo se odnosi na kandidate za izbor Vlade. Zašto? Mislim da je puno primera u skoroj srpskoj istoriji jasan dokaz da je ovo neophodno, a posebno se to izražava u poslednjih nekoliko godina. Imali smo razne izjave koje su vrlo neobične, razne poteze koji su vrlo neobični i koji dovode u pitanje da li su ljudi koji su doneli te zakone, odnosno te odluke, po ovlašćenju Vlade Srbije, da li su bili sposobni zdravstveno za donošenje bilo kakvih odluka? To nije nikakva uvredljiva norma, ne bi bila, zato što je to potrebno za ljude koji ne znaju, koji žele da se zaposle u državnoj upravi. Takav zdravstveni pregled prolaze ljudi koji žele da budu činovnici u administraciji države, koji od nivoa zajedničkih službi, to znači vozača, kafe kuvarica, do najviših nivoa onih koji nisu birali funkcionere, nego koji su zaposleni u državnoj upravi. Prema tome, nema nikakvog razloga da se on ne usvoji i time bi bilo potpuno jasno da su nosioci državnih funkcija kada budu izabrani, da nemaju samo legalitet i legitimitet, nego i da su zdravi, što sada, očigledno nije moguće dokazati u svim slučajevima. Tako da, ja vas pozivam da se ovo uvede kao zakonska praksa, a već znate da je to jednom bilo uvedeno kao u prvoj demokratskoj Vladi Srbije, koji je vodio dr Zoran Đinđić, i tada su svi kandidati za ministre prvo morali da prođu lekarski pregled u jednoj referentnoj ustanovi, to je bila VMA. Siguran sam da je zdravstvo u Srbiji, bez obzira na razne opstrukcije, napredovalo u poslednjih 15 godina ili 17 godina od kako se to desilo, i da danas imamo više referentnih ustanova koje mogu da nam potvrde da li neko ima fizičke i psihičke predispozicije za vršenje odgovornih funkcija, čije odluke, bilo da su pojedinačne, bilo da su odluke organa ili celog parlamenta, vrlo važne za život građana Srbije. Tako da vas pozivam da stavimo ovaj Predlog zakona na dnevni red, da u jednoj argumentovanoj raspravi dođemo do zajedničkog zaključka da je ovakav zakon neophodan u Republici Srbiji.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 19, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o radu. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković. Izvolite.
Hvala. Ovo je jedan od Predloga zakona koji ne bi nikako, ni na koji način trebalo da izaziva bilo kakve podele među poslanicima u ovoj Skupštini, a to je Predlog zakona u kome se predlaže da ako je neko na bolovanju, iz razloga što čuva bolesno dete, ili dame koje su u trudnoći, ili dame koje su na bolovanju zbog toga što dete boluje od neke posebne teške bolesti, ili bilo koji građanin koji je na bolovanju zbog lečenja od neke teške bolesti, ne može da dobije otkaz dok se ne završi njegovo lečenje. Imamo puno primera za to, najveći deo takvih primera da se dešava to da neko bude bolestan, a nekada i zbog trudnoće, a kamoli zbog bolesti dobije otkaz, zato što u aktuelnom Zakonu o radu ne postoji zaštita, a to je ne pitanje ideologije jedne ili druge partije, to nije pitanje da li je neko bio nekada ovakav, pa onakav, da li je nekada bio za klanje, a sada nije, da li je neko nekada bio normalan, a sada nije normalan, nego je to pitanje minimuma civilizacijskog nivoa standarda koji mi moramo da poštujemo. Znači, ne mogu ljudi koji su već u nevolji, u problemu, zato što ili su sami bolesni ili, ne dao Bog, imaju bolesno dete, da biraju između toga da li će negovati svoje zdravlje ili zdravlje svog deteta ili da kao alternativu nađu to da rade, da nastave da rade u novoj fabrici koju je otvorio Aleksandar Vučić pre 15, 20 ili ne znam koliko meseci i gde primaju veliku platu od 25.000 dinara, a dobijaju besplatno pelene da ne moraju da idu u toalet. Pozivam vas da prevaziđemo sve stranačke razlike, sve istine i neistine koje širimo jedni o drugima i da oko jednog ovakvog zakona postignemo maksimalan konsenzus, da ga prvo stavimo na dnevni red, da čujete sve argumente, da ja kao predlagač čujem kontra-argumente, ako mogu da postoje u odnosu na ovakav predlog zakona i da pred građanima Srbije odlučimo da li nam je važnije zdravlje građana Srbije ili je važnije poltronstvo nekima koji se predstavljaju kao stani investitori sa velikim subvencijama.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog zakona. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru predsednika Republike. Izvolite.
Znači, ostajemo u setu ili u grupi zdravstvenih zakona, prvo je bila ona zaštita zdravlja ministara, onda zaštita zdravlja ljudi koji su bolesni ili koji neguju bolesne članove porodice, pre svega decu, a sada dolazimo po istom rezonu, sa istim razlogom i po istoj metodologiji o zaštiti zdravlja predsednika države, odnosno zaštite države od zdravlja nekoga ko je kandidat za to mesto. Recimo da ne govorim o konkretnom slučaju ni jednom, a posebno ne o ovom koji je sada aktuelan, koji se sada predstavlja predsednikom države, nego da uzmemo da je to uopšteno. Imali smo razna stanja, od nespavanja, od opstipacije, od ne znam kojih sve fizioloških mana koje neki predsednik države ima, pa onda to prenosi na sve nas, svoje brige, zabrinutost, nespavanje, noćne more i sve ono što je posledica, produkt jednog takvog stanja zdravlja. Imamo i fascinacije, imamo i razne stvari da se ljudima priviđaju neke stvari, kao što su, recimo, kanali od Dunava do Egejskog mora, kao što su fabrike čipova od četiri milijarde dolara, kao što su avioni koji su poklon, a koštaju 300 miliona, a usput i ne lete, kao što je masa nekih stvari, ja bih mogao danima, kao što znate, da vam govorim o svim tim posledicama, očigledno, zdravstvenih problema koje neki ljudi imaju, a igrom slučaja mogu da dođu u situaciju da budu na najvišim državnim funkcijama. Zato je dobro da se zaštite oni, ali pre svega, da se zaštite građani od svih tih potencijalnih problema. Zato, kao što sam malo pre govorio u slučaju kandidata za ministre, posebno je to važno u slučaju da se neko kandiduje za predsednika Srbije. U puno država na svetu postoji zakonska norma koja to definiše, pa čak i postoji mogućnost da parlament, a kada oceni da predsednik države ili predsednik Vlade, ili neko od ministara ima neke zdravstvene probleme koji bitno utiču na njegov posao, da zahtevaju da se izvrši lekarski pregled nosioca te funkcije i da se izveštaj o tome objavi. Recimo, u SAD, tamo je predsednik sad ovaj „Tramp – Srbine“, koliko se sećam, i u nekim drugim državama, recimo u Turskoj je takođe slučaj, u BiH je možda tako, ne sećam se, ali u svim tim državama gde su vaši vekovni prijatelji i sadašnji prijatelji, saborci i kompanjoni, postoje već takvi zakoni i nema nikakvog razloga da ga nema i u Srbiji.
Stavljam na glasanje. Imamo problema sa sistemom. Ne može da se glasa. Jel ima nekog majstora ovde za ovo ovde? Ne mogu da isključim jedinicu. Da li mogu ja da vodim sednicu? Znači, ko je za? Za je bilo 13, protiv – nula, uzdržanih – nula, glasalo je 13, nije glasalo 146, ukupno je bilo 159. Prelazimo na sledeći predlog gospodina Živkovića, samo kažite koji je? O izboru narodnih poslanika.
Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika, to je isto … Ja se nadam da je ovo regularno, ovo što sada radimo. Ne bih da unesemo bilo kakav problem. Da završimo tu grupu zdravstvenih zakona. Ne ide mi ni vreme. Ja mogu da konstatujem da je usvojen predlog da se stavi na dnevni red ovaj prethodni zakon.
Evo, imali ste svojih pet minuta. Vidite kako je to biti predsednik. Izvolite.
Kako je lepo kad sednica počne u dobrom raspoloženju, gde su svi zadovoljni, ali je problem što je uslov za to da padne sistem. Uvek kada padne sistem, uvek je raspoloženje dobro. To je, ja mislim, više nego očigledno. Zakon o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika je poslednji iz ove grupe zdravstvenih zakona. Naravno, ako smo se već dogovorili da kandidati za ministre i kandidati za predsednika treba da prođu lekarski pregled, potpuno je fer, korektno i neophodno da taj pregled prođu i kandidati za narodne poslanike. Ovo je najviši dom demokratije u jednoj državi, po Ustavu i po zakonu, nekad će to biti i u stvarnosti. Parlament utiče na najvažnije stvari u državi, bira Vladu, donosi predlog Ustava, potvrđuje Ustav nakon referenduma, donosi zakone koji su potpuno dnevno važni za život građana Srbije i sigurno je da je važno da poslanici koji donose odluke, koji su predstavnici naroda, imaju apsolutnu zdravstvenu sposobnost za to, makar na nivou nekoga ko se bavi čišćenjem prostorija u kojima mi radimo, bez potcenjivanja bilo čijeg posla. Zato vas pozivam da to što se priča o parlamentu da je neozbiljan, da su tu svađe, predsednica Vlade reče neki dan da je ne konstruktivna atmosfera, da se najveći problem u državi nalazi ovde negde u ovoj sali, da su poslanici ovakvi ili onakvi, da se sve te priče i sva ta naklapanja reše, pre svega, u jednom delu, a to je deo zdravstva, tako što ćemo da utvrdimo da li je normalno da ovde imamo i poslanike koji nisu normalni. Nadam se da će ovaj predlog zakona, kada bude usvojen, sprečiti takvu mogućnost i zato vas pozivam da za to glasate. Kada dođemo do toga, nećemo imati nikakav problem da ljudi glasaju po svojoj volji, a ne po zvonu, da nećemo imati nikakav problem da ljudi, kada im se predloži zakon o tome da bolesni i oni koji neguju bolesne ne smeju da dobiju otkaz, da glasaju protiv toga, imaćemo atmosferu u kojoj ćemo raditi svi tako da budemo svesni da smo ovde poslati ne od Boga ili od nekog polu-boga ili samozvanog Boga koji je predsednik ove ili one stranke, nego da su nas poslali građani da trošimo njihov novac kada ovde radimo, ali da, što je važnije od novca, trošimo i njihovu budućnost, i sadašnjost, ali i budućnost ako donesemo pogrešne ocene. Zato vas molim da glasate za predlog ovog zakona.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predloga zakona o dopunama Zakona o visokom obrazovanju. Izvolite.
Hvala lepo. To je najstarije od ovih predloga koje danas ponovo pokušavam da uz vašu pomoć uvrstim u dnevni red. To je Predlog Zakona o visokom obrazovanju, gde se uvodi jedna definicija, jedan princip koji se zove akademska čestitost, daje se i definicija toga da je akademska čestitost nešto što se zasniva na samostalnoj izradi pisanih radova, kao i na striktnom poštovanju tuđih autorskih prava. Ima četiri člana ili pet, tri člana, tako da je vrlo jednostavan za donošenje, a očigledno je neophodan. Ne samo da postoje kontraverze oko diplome bivšeg predsednika aktuelnih ministara unutrašnjih poslova, gradonačelnika, guvernerke banke, nego je praktično svaka diploma u Srbiji pod znakom pitanja. Kažu kad može predsednik da falsifikuje tako što diplomira u nedelju, kad može ministar unutrašnjih poslova da provuče svoj doktorski rad, „svoj“, kroz pet-šest fakulteta, pa onda dobije tu titulu, kad oni nemaju obraza da ih bude sramota da tako nešto rade, pa zašto to ne bi radili i mnogi drugi ljudi? Tu imamo puno primera. Svaki dan čujemo o tome da su se dobile neke diplome, neki doktorati, neke magistarske titule, tako što je neko prao autobuse pa preko noći našao u autobusu diplomu ili na neki drugi način neobičan, ali u svakom slučaju nedostojan i ne zakonit došao do tog papira. Naravno da taj papir ne znači mnogo ako neko pokuša da se zaposli na normalan način, preko konkursa, tamo ne pitaju šta si završio, nego pitaju šta znaš ti da radiš, pa onda to provere. Na veliku žalost, mislim, svih nas, ne samo u ova dva saziva ove vlasti, verovatno se to dešavalo ranije, ali ovde intenzivno, imamo prepunjenost kapaciteta, administracije, javnih preduzeća, lokalnih samouprava, svuda okolo masu ljudi koji su naknadno, sa 58 i 65 godina postali pametni, napalo ih znanje u nekom trenutku, želja za obrazovanjem i vaspitanjem i naprosto su postali veliki stručnjaci za oblast ekonomije, prava, ne znam čega svega. Mislim da je u interesu svih onih koji su na dostojan način stigli do svoje diplome, kao što je recimo primer sa predsednicom Skupštine, kao što je primer sa mnogim drugim našim kolegama, da je i njihov interes da se stane na put ovoj pošasti.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 18, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog.Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog rezolucije Narodne skupštine o priznanju i osudi genocida nad Jermenima počinjenom u Osmanskom carstvu u periodu od 1915. do 1922. godine. Izvolite.
Od 2015. godine predlažem ovu rezoluciju. Naime, tada je 24. aprila bilo 100 godina od početka genocida nad Jermenima koji je izvršen od strane Osmanskog carstva u periodu od 1915. do 1922. godine. Tada i danas ću ponoviti da je preko 20 država, uključujući Rusku Federaciju, Grčku, Belgiju, Francusku, Kanadu, Kipar, Italiju, Švajcarsku, Argentinu, Urugvaj, Švedsku, Liban i mnoge druge, priznalo i osudilo genocid nad Jermenima izvršen u pomenutom periodu. Tada sam govorio, nadam se da to važi i danas, imajući u vidu da je privrženost Republike Srbije međunarodnim načelima i pravilima o sprečavanju i osudu genocida, izražen i Zakonom o osnivanju muzeja žrtava genocida „Službeni glasnik“ iz 1992. do 2005. godine, kojim je između ostalog ustanovljen 22. april kao dan obeležavanja trajnog sećanja na žrtve genocida nad Srbima, Jevrejima i Romima. Sve su to razlozi da se pridružimo ovim značajnim državama koje su prepoznale potrebu i usvojile to kao neophodnost. Bez obzira što se taj genocid desio pre 100 godina, bez obzira što se desio negde što nije centar Evrope i nije nam pred očima svaki dan, ali da bilo koji genocid vrše nad Jermenima ili nad nekim drugim, nad Srbima ili nad nekim drugim mora da bude osuđen i da takve primere u budućnosti nemamo. Već sam više puta govorio, građani Srbije, Srbi i svi ostali bili su žrtve genocida, neki Srbi su optuženi da su vršili genocid u naše ime, što niko nije dao pravo na to. Te stvari ne mogu da budu prećutane, te stvari moraju da budu počišćene, bačene na smetlište istorije. Srbija nema nikakvo pravo da štiti bilo kakav i bilo čiji genocid, pre svega iz svega onoga što se nama dešavalo u raznim periodima naše istorije. Prema tome, pozivam vas da glasamo za ovaj predlog rezolucije. Pre nekoliko meseci me je ambasador Azerbejdžana, a znate da su Jermenija i Azerbejdžan u nategnutim, zategnutim odnosima oko Nagorno-Karabah problema, zamolio da zajedno sa drugim kolegama predložimo rezoluciju o Nagorno-Karabahu, gde se predlaže da se po međunarodnom pravu reši taj problem. On nije imao nikakav problem sa tim da se podrži rezolucija o genocidu nad Jermenima. U komunikaciji sa zvaničnicima Turske nisam imao nikakav problem oko ovog mog predloga. Naprotiv, oni su svesni toga da moderna Turska nema puno veze sa osmanskom Turskom koja je kriva za ovaj genocid. Pozivam vas da glasamo protiv genocida.
Hvala. Stavljam na glasanje vaš predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 20, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog.Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika. Izvolite.
Hvala. Ovo nema veza sa onim zdravstvenim predlogom, pregledom, nego ima veze sa trošenjem para, pa možda posredno možemo da povežemo to i sa zdravljem. Već sam govorio, pa da vas podsetim, puno stvari se dešava, pa možda je neko i zaboravio. Predlažem da se zakonom zabrani trošenje budžetskih para, odnosno para građana Srbije za reklamiranje političkih stranaka, nosioca lista, kandidata i svih onih koji učestvuju u izbornom procesu kao kandidati, jer se za te potrebe u svakom izbornom ciklusu, a svedoci smo da praktično svake godine imamo nekakve redovne vanredne izbore ili vanredne redovne izbore, troši blizu 100 miliona evra državnih para, bilo da su te pare legalno dobijene od države, bilo da su kroz razne mahinacije, koje su očigledne, kao što je uplata od 40 hiljada dinara, kao što je prelivanje para iz javnih preduzeća u neke TV stanice, a time se reklamiraju neke političke stranke, da bi od tih para bili finansirani spotovi političkih stranaka koji su ispod nivoa političke prihvatljivosti, a o estetici da ne govorim. Time se dodatno truje i zagađuje medijski prostor Srbije, a to može da se reši tako što ćemo da zabranimo reklamiranje političkih stranaka na televiziji. Da vam kažem par zemalja koje su malo dalje otišle od nas u razvoju demokratije, demokratskih standarda i principa, a u čijem pravu je primenjena ova norma, ovakvo rešenje, a to su Velika Britanija, Holandija, Švedska, Norveška, Francuska, Nemačka, Irska, Španija i mnoge druge. Tamo nema plaćenih reklama za političke stranke i kandidate, nego se potreba građana za upoznavanjem sa izbornim programima, sa ciljevima, sa politikom, ideologijom nekog kandidata vrši na jedan staromodan način, koji je proveren kao najbolji i jedino dobar, a to je direktan duel protivkandidata. To je ono što mi nismo videli u Srbiji proteklih pet, šest godina sigurno i mislim da je to dobro vratiti iz više razloga. Prvo, što to jeste pravi način za suočavanje pred građanima, a drugo što to ne košta ništa. Ovako trošimo stotinak miliona, neka bude pedeset, neka bude da sam možda pogrešio, ali i pedeset miliona evra godišnje za potrebe bi bilo dovoljno para da se izleče sva deca koja mogu da se izleče u inostranstvu.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 22, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o finansiranju političkih aktivnosti.
Obrazloženje je isto, i cilj je isti, da se kroz Zakon o finansiranje političkih stranaka zabrani reklamiranje političkih stranaka na elektronskim medijima, da bi uštedeo vaše vreme i vaše nerve. Ja mislim da je dovoljno ova eksplikacija za ovaj predlog zakona.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 22, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja. Izvolite.
Cilj ovog zakona je želja da se uredi ova oblast u Srbiji. Ponoviću još jednom. Imamo na puno mesta po Srbiji od Preševa do Subotice, u Beogradu posebno, masu primera nelegalne gradnje. Imate „Beograd na vodi“ kao najekstremniji primer, bez obzira na „lek specijalis“ koji je donet tom potrebom. Očigledno je da su neophodne velike aktivnosti nadležnih službi, pa i anketni odbor u našem parlamentu, ali i aktivnost građevinske inspekcije, finansijske policije, policije nadležnih tužilaštva da se utvrdi šta se sve tu dešava, ali imamo i primere svuda okolo po Beogradu. Imali smo i na Novom Beogradu gde je bila jedna priča o nekoj zgradi, koja je napravljena, navodno, protivno gradskoj odluci, a sa željom tamošnjeg lokalnog rukovodstva opštine Novi Beograd. Imamo one vikendice pored Save koje nikako da budu srušene, a svi se slažu da su nelegalne, ali imaju neke dublje temelje koji su, ja mislim duboki tamo negde do Bajčetine, pa onda ne mogu lako da se sruše. Imamo ponoviću još jedan, eklatantan primer gde saučestvuju u toj kriminalnoj radnji investitor, opština Vračar, grad Beograd i nadležno ministarstvo, a to je izgradnja u Nebojšinoj 8a, gde se pored naloga za rušenje i dan danas gradi. Obezbeđena je veza za struju, znači postoji građevinska struja. Sve se radi kao da je sve po zakonu, a postoji deset dokumenata koje su donele te iste institucije koje kažu da to nije po zakonu, jer kažu – piše to tu, ali ne znaš ko stoji iza njega. Plašim se za bilo koga iza koga neko stoji, jer nikad ne znate šta će da vam uradi taj što stoji iza vas. Nekad će da vas zaštiti, a nekad može da bude i nešto loše. u svakom slučaju, mnogi primeri iz istorije su pokazali da to nije baš zahvalna pozicija. Prema tome, pozivam vas da glasate za ovaj predlog zakona koji je po oceni stručne javnosti, još 2003. godine, kada je usvojen prvi put, pa je posle ukinut, nečinjenjem i formalno, najbolji zakon iz te oblasti. Tu je između ostalog bila norma i on nije sprečavao izgradnju, naprotiv, nego je stimulisao i dovodio prave investitore, a ne mešetare i prevarante, gde je bilo zaprećeno zatvorskom kaznom onome ko zabode ašov na početku gradnje bez dozvole za gradnju, a kamoli da radi kao ovo što se danas po celoj Srbiji.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 20, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Zoran Živković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do nezakonitog oduzimanja dozvole za rad a.d. za osiguranje „Takovo osiguranje“ Kragujevac. Izvolite.
Hvala. Predlažem da se obrazujem anketni odbor, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do nezakonitog oduzimanja dozvole za rad „Takovo osiguranje“ iz Kragujevca. Anketni odbor bi činili po jedan narodni poslanik iz svake poslaničke grupe u Narodnoj skupštini, na predlog poslaničke grupe. Poslanička grupa bi određivala narodnog poslanika za člana anketnog odbora u roku od sedam dana od stupanja na snagu ove odluke. Zadatak odbora, najvažnije, da sagleda i utvrdi činjenice i okolnosti koje su dovele do nezakonitog oduzimanja dozvole za rad a.d. za osiguranje „Takovo osiguranje“ Kragujevac i da se utvrdi odgovornost NBS zbog oduzimanja dozvole, kako je navedeno, zbog nedostataka tehničkih rezervi u trenutku kada su one u tom osiguranju bile po činjenicama koje su dostupne, iznad proseka na našem tržištu. Da se utvrdi odgovornost za uništenu reputaciju „Takovo osiguranja“ zbog toga što je tamo bez posla ostalo 408 zaposlenih, zbog odluke o tome da se ono ugasi. Da se vidi da li je postojala saglasnost pravne službe NBS za oduzimanje dozvole za rad ovog akcionarskog društva iz oblasti osiguranja. Da li je u likvidacionom postupku „Takovo osiguranje“ utvrđeno da nije bilo potrebe za oduzimanjem dozvole za rad, a utvrđen je da nije bilo potrebe. Znači, u likvidacionom postupku je utvrđeno da nije bilo nikakvog razloga da se uništi jedna od osiguravajućih kuća koja je zapošljavala 408 radnika i koji su ne samo zbog, ali i to je važno, zbog plata tih ljudi, nego se sve to desilo zato što je vlasnik, odnosno vlasnici su hteli da to osiguranje prodaju jednom stranom osiguranju koje je poznato po tome što kada dođe u neku državu, uvede red u oblast osiguranja sa svojim poslovanjem i svojim načinom delovanja. Protiv toga su se udružili, kažu ljudi iz „Takova“, iz Kragujevca, oni koji su svesni da bi dolazak jedne ozbiljne osiguravajuće kuće njih dovelo do toga da bi morali da posluju po zakonu, a time bi morali da propadnu, zato što njihovog dosadašnje poslovanje nije zasnovano na zakonu i dobrim običajima poslovanja. Naravno, tu se ne misli na one velike ozbiljne osiguravajuće kuće, koje već deluju na našem tržištu, nego se misli na jedan skup bašibozluka koji se predstavlja kao osiguravajuća kuća, a u stvari od njih ne možete da imate nikakvu sigurnost da ćete, ako budete njihov klijent, da dobijete bilo kakvu naknadu, ako se desi nešto što bi ih dovelo do obaveze da vam plate naknadu.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 21, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Miladin Ševarlić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o genetički modifikovanim organizmima i proizvodima od GMO, koji je podneo Narodnoj skupštini 5. maja 2017. godine. Izvolite.
Poštovana predsednice, poštovani narodni poslanici, građani Srbije, po treći put se obraćam sa istim predlogom vama u Narodnoj skupštini, ali ovoga puta ću prvo da se obratim građanima Srbije. Zamolio sam, našeg znamenitog književnika, LJubivoja Ršmovića, koji je napisao mnoge znamenite pesme da napiše i jednu pesmu u kontekstu ove deklaracije. Evo, te njegove pesme. Pesma nosi naslov „Zar ćemo dozvoliti da zlotvori likuju, kad nas genetski modifikuju“. „Evo, šta bude sa naukom o genima kad padne u ruke svetskim kretenima. Onima što račun ne polažu nikom, kad obraz ukrste sa novčanikom. Onim što se bave genetskom manijom da Srbe ukrste sa boranijom. Onima koji pucaju od ponosa, kad stvore pasulj sa ukusom lososa. Oni su spremni metodom istom da ukrste Judu sa Isusom Hristom. Misle da smeju što ni Bog ne ume, da ukrsti anđele i monstrume. Bog ih prezire, a ko Boga pita, pitaju se bogovi novca i profita, GMO strana rečca, plaćenica, ja sam je proučio profesorski, pomno i zaključio to je skraćenica od modifikovane srpske reči GoMnO“. Maja 2017. godine, LJubivoje Ršumović. LJubivoje Ršumović je profesor srpskog jezika i književnosti i zbog toga ova njegova strofa ne asocira na mene, nego na njega i njegove stavove. Želim da obavestim i da vas zamolim, sve poslanike, među nas 250, samo 14 poslanika nije sa teritorije 136 opština i gradova čiji su odbornici jednoglasno usvojili tekst Deklaracije o GMO. Imamo li moralno pravo da se oglušimo o plebisitarnom izjašnjavanju odbornika u lokalnim samoupravama koje čine preko 400 lokalnih samouprava u Republici Srbiji. Takođe, vrlo je indikativno da se predsednica Vlade Republike Srbije, koja je napisala negativno mišljenje o mom predlogu deklaracije, u potpunosti slaže sa odredbama aktuelnog Zakona o GMO, ali jedino nije komentarisala pravo građana da se na referendumu izjasne čime će da hrane sebe i svoju decu. Pozivam građane Srbije da prikupimo potpise za referendum, i da ukoliko ovde ne bude razumnog pristupa…
Hvala lepo. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Dragan Vesović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o zaštiti srpskog jezika. Izvolite.
Hvala predsedavajuća. Kolege narodni poslanici, postaviće se pitanje zašto srpski pokret Dveri insistira na donošenju jedne ovakve deklaracije. Opšte je poznata činjenica da i u Ustavu Republike Srbije, u članu 10. kaže se da je u Srbiji jezik srpski ćirilično pismo. Opšte je poznata činjenica da Zakon o službenoj upotrebi jezika pisma i pisama, dakle, navodi da su ćirilica i srpski jezik zvanični jezici u Republici Srbiji. Ideja koju je srpski pokret Dveri imao jeste da Narodna skupština, kao vrhovni zakonodavni organ ove države, da jedan vetar u leđa ministarstvima i svim javnim institucijama države Srbije da poradimo na sprovođenju u delo ovoga što zakonski i ustavno imamo. Svedoci smo činjenice da zadnjih desetinu godina dolazi do žestokog narušavanja i unižavanja srpskog jezika, manje u državi Srbiji, a više u ostalim državama. Svedoci smo da dva književna izgovora, koje srpski jezik ima, ekavski i ijekavski, ne žive podjednako u Srbiji, a da pogotovo ovaj drugi izgovor pokušavaju da predstave svojim jezicima u zemljama koje su nam u okruženju. Svedoci smo sa druge strane da susedna država, Republika Hrvatska, diže stotine hiljada ljudi da razbije ćiriličnu tablu u Vukovaru, gde je pretežno srpski živalj ili neviđenu harangu na poslanicu koja je Srpkinja kada u Hrvatskom saboru progovori srpskim jezikom. Sve ovo, bili su razlozi zbog čega srpski pokret Dveri hoće da Skupština donese ovakvu deklaraciju i da ovakva deklaracija bude nešto što će da podstakne da sve javne institucije, sva ministarstva u delokrugu svog rada, rade ozbiljnije na zaštiti identiteta i očuvanja srpskog jezika. Poznata je činjenica da narod koji gubi jezik i koji gubi jednu reč, gubi i deo svog identiteta, da prestaje da bude narod. Ne dozvolimo da nam se u budućnosti to dešava, nego onima koji dolaze iza nas pokažimo da je Narodna skupština Republike Srbije ona institucija koja će da zaštiti srpski jezik na najbolji mogući način. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Dragan Vesović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o PIO. Reč ima narodni poslanik Dragan Vesović. Izvolite.
Mada sam evidentno tužan što je za predlog glasalo samo šest narodnih poslanika Skupštine Republike Srbije, neću govoriti engleski nastaviću da govorim srpski i o ovom drugom predlogu. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o PIO proizilazi iz člana 70. Ustav Republike Srbije kojim je propisana obaveza Republike Srbije da se stara o ekonomskoj sigurnosti penzionera. Vlada Republike Srbije ima obavezu redovnog usklađivanja penzija, jer bi u suprotnom penzioneri bili dovedeni u nepovoljan finansijski socijalni položaj zbog inflatornog umanjenja stvarne vrednosti njihovih penzija. To nam kaže Ustav Republike Srbije, a izmenama Zakona o PIO, koji su objavljeni u „Službenom glasniku RS“ br. 75/2014, došlo je do promene sastava Upravnog odbora PIO Fonda koji je sa tadašnjih 21 člana, koliko je imao, sveden na sedam članova. Od tih sedam članova, i time se bavi Predlog zakona, da se ova odredba promeni, da se uspostavi jedan drugačiji sistem, od tih sedam članova četiri člana su ona koji idu na predlog ministra nadležnog za poslove PIO. Jedan član je iz reda osiguranika, jedan član iz reda poslodavaca i jedan član iz reda korisnika prava na predlog Udruženja penzionera. Dakle, srpski pokret Dveri smatra da je ovakvo zakonsko rešenje nekorektno i nije dobro, pa je predložio da u taj napred pomenuti Upravni odbor PIO, uđe pet članova iz reda korisnika prava iz Udruženja penzionera, jer smatramo da oni koji su korisnici tog prava najviše o tom pravu treba i da odlučuju. Na način koji je sada, izvršeno je jedno, po nama, nepotrebno podržavanje, znači država je učinila upliv da bi i ono malo što je od toga ostalo, mogla da kontroliše. Ubeđen sam inače da ovo niste ni pročitali, jer da ste čitali videli bi da ovde ima velikog smisla i logike, nažalost mi ćemo i dalje da predlažemo sa nadom da ćete jednog dana nešto i da čujete. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Dragan Vesović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Reč ima narodni poslanik Dragan Vesović.
Hvala, predsedavajuća. Zakon o privremenom uređivanju načina isplate penzija je u primeni od 28. oktobra 2014. godine. Dakle, pune tri godine mi nešto privremeno preduzimamo. Članom 20. Ustava, propisano je da se dostignuti nivo ljudskih prava ne može smanjivati, te da ta prava mogu biti ograničena zakonom samo ako to dopušta Ustav u obimu neophodnom da se ustavna svrha ograničenja zadovolji i bez zadiranja u suštinu zajamčenog prava. Istina, kada je donošen Zakon o privremenom načinu isplate penzija, u njegovom nazivu kaže – uređuje se način isplate penzija, čime je, u stvari, maskirana suština tog zakona. Suština je da je od tada do današnjeg dana, a da je u međuvremenu, i ne znamo kada će ta privremenost prestati i da li će prestati, svaki penzioner oštećen za pogolemu količinu novca, a ono što su u vidu, po našem mišljenju milostinje, u dva navrata primali jeste bleda nadoknada onoga što treba zaista da se sprovodi. Član 58. Ustava kaže da bi se mogao doneti set zakonom i ograničiti raspolaganjem dela penzije, ali samo uz pravičnu nadoknadu. To znači da bi se moglo za određeno vreme isplaćivati manja penzija od po zakonu stečene, ali samo kao pozajmica koja bi po prestanku potrebe koja je izazvala takav akt bila vraćena uz odgovarajuću kamatu. I ovaj član Ustava nije predviđen tim Zakonom o privremenoj isplati penzija, niti je predviđen način kada će biti vraćene, ni da li će biti vraćene, a o tome da će biti vraćene uz adekvatnu kamatu verovatno nema ni govora. Zašto je možda sada najbolji momenat da ovakav predlog dođe na dnevni red i da o ovome porazgovaramo? Pa, zato što je, kako je javno obelodanjeno i priča se već pola godine, budžet Republike Srbije nikad puniji, postignuta je apsolutna finansijska stabilnost i svi ovi razlozi koji su možda u jednom momentu, kažem možda jer mislim da ni tada nisu postojali, nego su postojali drugi načini, bili upotrebljeni ovim su prestali da postoje, tako da mislim da o ovome treba da se raspravlja. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Dragan Vesović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za dešavanja tokom izbornog procesa 2017. godine, od dana raspisivanja predsedničkih izbora do dana objavljivanja privremenih rezultata izbora na obrađenih 99,9% biračkih mesta.
Hvala, predsedavajuća. Predlog odluke o obrazovanju ovog anketnog odbora, videli ste u naslovu koji je poprilično dugačak – radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za dešavanja tokom predsedničkih izbora itd, itd, u stvari jeste predlog anketnog odbora koji bi trebao da se bavi utvrđivanjem istine. Svi mi koji sedimo u Narodnoj skupštini jesmo predstavnici građana, neko sa manjim leđima iza sebe, neko sa većim leđima iza sebe, ali svi smo predstavnici građana i svima nama podjednako bi trebalo da bude interes da se sazna istina. Kakva je istina u vezi predsedničkih izbora, šta se dešavalo neposredno pre, u toku i neposredno posle predsedničkih izbora, jedino je nešto što može da jedan anketni odbor ustanovi. Inače, pravni osnov za donošenje odluke o formiranju ovakvog anketnog odbora leži u čl. 68, 150. stav 1. i 192. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, kojim je predviđeno da Narodna skupština može da obrazuje anketni odbor na predlog narodnog poslanika. Dakle, mi koristimo onaj osnov koji narodni poslanik ima kroz Poslovnik o radu narodnog poslanika, a cilj takvog anketnog odbora bi bio da u buduće prati predizborne aktivnosti i ukazuje na eventualne nepravilnosti u postupanju političkih stranaka, kandidata i drugih učesnika u izbornom postupku, kontroliše postupanje sredstava javnog obaveštavanja u primeni odredaba ovog zakona, predlaže mere na poštovanju jednakosti kandidata u izlaganju njihovih programa, obraća se javnosti radi zaštite moralnog integriteta ličnosti kandidata i upozorava na postupke političkih stranaka, kandidata i sredstava javnog obaveštavanja kojima se ometa izborna kampanja i ugrožava jednakost prava svih kandidata. Upravo ovih pet tačaka koje sam sada pročitao jesu, ako ih dobro proučite, pet mesta u kojima smo imali ozbiljnih kršenja neposredno pre, u toku i neposredno posle izbornog procesa. Zato, za svake buduće izbore, a Srbija je zemlja izbora i ovde se izbori vrlo često dešavaju, ovo treba da uradimo da bi neke sumnje i senke, sa ma koje strane dolazile, da li sa strane vlasti ili sa strane opozicije, jednom za svagda bile pomerene. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Dragan Vesović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju Anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za dešavanja tokom izbornog procesa 2016. godine, od dana raspisivanja republičkih izbora do dana objavljivanja konačnih rezultata izbora. Izvolite.
Hvala, gospođo predsedavajuća. Dakle, anketni odbor koji bi trebao da ispita sva ona dešavanja koja su se dešavala u izbornom procesu za izbor narodnih poslanika 2016. godine. Ovih dana smo svedoci da se priča o nekim novim, budućim parlamentarnim izborima, a još ne znamo šta je prava istina u vezi izbora 2016. godine. Neposredno po ulasku u parlament Srpskog pokreta Dveri imali smo predlog da se formira anketni odbor, ali, ono što je interesantno, sličan ili istovetan predlog dolazio je i sa druge strane, pa je uvaženi kolega Martinović, šef poslaničke grupe najbrojnije političke grupacije u parlamentu, takođe predlagao anketni odbor. Zašto anketni odbor? Hajde da napravimo, gospodo iz vlasti, anketni odbor da jednom za svagda skinemo senku sa tih izbora 2016. godine. Još u noći izbora, negde oko 22.00 sata, tadašnji premijer, a sadašnji predsednik države, gospodin Aleksandar Vučić je rekao da tri izborne liste neće ući u parlament. O tome postoje i tonski zapisi. Mi smatramo da je time izvršio nekakav vid pritiska na RIK, a da je to rezultiralo onim da se 95% glasova prebrojalo za nepunih 48 sati, a od tadašnjeg dana do današnjeg dana i dalje se brojimo sa ostalih 5% glasova. Mi smatramo da nije bilo moguće i da je 60 naknadnih reklamacija na izborni proces, koje su vrlo interesantno usvojene od strane RIK-a, prouzrokovale to da je tadašnjoj listi na kojoj je bio i Srpski pokret Dveri nedostajalo, moram da podsetim građane Srbije, 0,25 glasova, dakle četvrtina jednog čoveka. Odnosno, Dveri su, po tim prvim preliminarnim rezultatima, imale 4,999999%. Gospodo, vi ste tada rekli da je onda neka strana ambasada uvela Srpski pokret Dveri u Skupštinu, i tada ste pričali i sada spominjete. Ja bih samo voleo da vidim kada, kako i neki materijalni dokaz tih vaših priča, ali jedan anketni odbor, u kome bi sedeli predstavnici svih parlamentarnih stranaka, mogao bi najzad da baci pravo svetlo na te izbore. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Ivan Kostić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o zaštiti ćirilice i očuvanju književnog i kulturnog blaga srpskog jezika nastalog na latinici. Reč ima narodni poslanik Ivan Kostić.
Poštovani narodni poslanici, građani Srbije smatramo da je ovaj predlog izuzetno važan da se usvoji u Narodnoj skupštini Srbije. Mnogi će reći da je članom Ustava već sve to definisano, ali samo kada uđemo u hol Skupštine Srbije, kada dođemo do stola gde se potpisuju narodni poslanici vidimo da se pola narodnih poslanika potpisuje latinicom. Znači, mi razumemo one ljude koji su od 1945. godine odrasli u jednom sistemu gde se ćirilica nije favorizovala ali zašto sada ova Skupština ne bi bila to telo koje bi, kao što je rekao narodni poslanik Vesović, dati vetar u leđa i institucijama i novim generacijama da se ćirilica zaštiti kao pismo i da se stavi na ono mesto koje joj pripada. Mi smo imali ovde prilike da čujemo proteklih par meseci da su neki narodni poslanici govorili da je latinica srpsko pismo i da latinica pripada srpskoj tradiciji. Reći ću vam da to nije istina. Prvi pomen latinice, povezivanja latinice i srpskog naroda je nastavo sredinom 19. veka za potrebe Austrougarske u Republici Hrvatskoj. Za to je bio angažovan jedan lingvista, LJudevit Gaj, koji na žalost ni on nije bio Hrvat nego je bio nemačkog porekla. On je iskoristio taj momenat i u saradnji sa svim onim ljudima iz našeg naroda koji su bili pripadnici ilirskog pokreta da latinicu nametne prvenstveno Srbima koji žive van granica centralne Srbije današnje, koji žive na prostorima današnje Krajine. To je on uspešno uradio ali je na žalost problem što se srpski narod na to nadovezao i dan danas latinicu prisvaja kao srpsko pismo. Možemo ovde postaviti pitanje, a neka neko kaže od lingvista da li igde na svetu postoji da jedan jezik ima dva pisma? Samo neka kaže da li to ima i da li se to koristi u upotrebi. Ovde ću vam pročitati i šta je rekao LJudevit Gaj po tom pitanju, jer smo mi književnost ilirsku podigli i uveli, na nama nikada izdaleko nije pala ikada tvrditi da to nije srpski već ilirski jezik i drago nam je da među Hrvatima i Srbima postoji sada jedan književni jezik. To je rekao LJudevit Gaj gde je on otvoreno rekao da je taj hrvatski jezik u stvari srpski jezik. Tako da možemo sada da tvrdimo da se ćirilica ni danas ne poštuje kako treba i zato pokret Dveri predlaže ovu deklaraciju gde će se decidno reći da dolazi do izmena Zakona o službenoj upotrebi jezika i pisma, da u javnim institucijama mora da se poštuje srpsko pismo. Imamo prilike da vidimo da i neke skupštinske službe pre godinu i po dana nisu mogle da izdaju dokumenta na ćirilici. To smo prećutali da ne bismo govorili o tome, međutim mnogi mediji, javne ustanove, a evo jedna od najvećih medijskih trovača na srpskoj medijskoj sceni PINK je svoj natpis stavio na latinici.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Ivan Kostić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije Narodne skupštine o zaštiti Srba u rasejanju i regionu. Reč ima narodni poslanik Ivan Kostić.
Kao što mnogima sada nije interesantno da razmišljaju o deklaraciji o ćirilici, nadam se da će doći uskoro vreme kada će sve teme koje Dveri obrađuju zadnjih 15 godina doći da se o njima priča ovde u Skupštini i da ćete vi sami koji se zalažete za neke nacionalne vrednosti videti koliko propuštate što ovakve stvari nisu na dnevnom redu Skupštine, jer se sa ovim temama ova Vlada ne bavi već šest godina. Što se tiče deklaracije o zaštiti Srba u rasejanju i regionu, prošlo je već nekoliko meseci od obećanja predsednika Republike da će se napokon napisati deklaracija, kako je on naveo o zaštiti jezika i kulturnog nasleđa Srba. Došao je novembar, od toga još ništa nema i mi očekujemo i želimo da vidimo da li će i to biti još jedno lažno obećanje kojima će on obmanuti patriotski nastrojene birače da se nešto radi po pitanju položaja Srba u regionu. Ja vam činjenicama mogu reći, pošto se ovom tematikom bavim dve godine, da je jako malo urađeno po pitanju zaštite Srba u regionu. Da je nešto urađeno ne bi se danas dešavalo da u Federaciji BiH se ruše srpski spomenici, ne bi se dešavalo da u Albaniji Srbi nemaju pravo da se izjašnjavaju svojim imenom i prezimenom. Ne bi se dešavalo da nam lome natpise na ćirilici u Hrvatskoj, da se zabranjuje srpskim poslanicima da govore srpskim jezikom. Da u Crnoj Gori deca, a ima 30% građana Crne Gore koji se izjašnjavaju kao Srbi, nemaju pravo da koriste udžbenike na srpskom jeziku u osnovnim školama u Crnoj Gori. Znači, vi ovakvim neradom pravite to da ćemo stvoriti jednu generaciju mladih Srba koja neće znati da piše svojim pismom, da govore svojim jezikom i upravo će ova Vlada biti Vlada koja je najmanje uradila da se položaj srpskog naroda u regionu popravi. Što se tiče državnih institucija, ni državne institucije ne funkcionišu u skladu sa Ustavom. Ne funkcioniše skupština dijaspore, uprava za dijasporu nema već tri godine direktora. To su samo neke stvari koje su bile povod da Dveri moraju da napišu ovu deklaraciju o zaštiti Srba u rasejanju i regionu, jer su svesne da neke stvari stoje na mrtvoj tački. I neke stvari koje se ovde samo govore jesu te da nema efekta ako Vlada Republike Srbije da određena finansijska sredstva za pomoć Srbima u regionu, to je dobro i to treba pozdraviti, ali bez potpisivanja bilateralnih sporazuma sa državama iz regiona položaj srpskog naroda u regionu se nikada neće popraviti. Znači, mi moramo obratimo pažnju na ono šta nam se dešava u okolini i da uradimo nešto konkretno za te ljude.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Ivan Kostić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije o genocidu NDH nad Srbima, Jevrejima i Romima tokom Drugog svetskog rata. Reč ima narodni poslanik Ivan Kostić.
Imali smo priliku danas da čujemo kako su mnoge države u svetu usvojile deklaraciju i priznale genocid nad Jermenskim narodom. Mi Srbi koji smo doživeli ovakav genocid u Drugom svetskom ratu u NDH treba da se zapitamo da li je moguće da se 70 godina tema Jasenovca se nije spomenula u Skupštini Republike Srbije do prošle godine. Imali smo priliku da učestvujemo i da otvorimo izložbu o Jasenovcu u aprilu ove godine. Na žalost, mene čudi da takva jedna izložba koja je bila umetničko remek delo nije propraćena u medijima na onaj način koji zaslužuje. To je jednostavno dokaz da za ovu vlast a tema nije prioritetna tema ili je ova vlast pod pritiskom nekih određenih lobija u nemogućnosti da ovu temu, stavi kao temu o kojoj treba da se raspravlja u Skupštini Republike Srbije. Novembra 29. 2016. godine Odbor za dijasporu i Srbe u regionu je uputio, tadašnjem predsedniku Vlade Aleksandru Vučiću deklaraciju o zaštiti kulture sećanja na stradanje Srba u 20. veku i rezoluciju o genocidu NDH nad Srbima, Jevrejima, Romima u Drugom svetskom ratu, pre godinu dana. Nikakvog odgovora nema. Šta se desilo sa ovim deklaracijama i rezolucijama? Da li neko o njima raspravlja, da li se u Ministarstvu spoljnih poslova potegla tema da li ove stvari treba staviti na dnevni red i da li je moguće da mi sa ovakvim kapitalom koji imamo u rukama ne izađemo pred međunarodnu i svetsku javnost i speremo ljagu sa sebe kao genocidnog naroda. LJudi, mi smo ovde pre godinu dana u Skupštini imali inicijativu određenih narodnih poslanika iz Srbije, da su podneli deklaraciju Narodnoj skupštini o genocidu u Srebrenici nad sopstvenim narodom. Da li je moguće da smo to prećutali, a ove stvari koje imamo u rukama mi ne koristimo, prvenstveno pred međunarodnom javnošću, jer ovo nije problem samo odnosa srpskog i hrvatskog naroda, ovo je problem pojave neofašizma na prostorima Balkana. To su konstatovale međunarodne institucije. Vidite šta se danas dešava u Hrvatskoj, pa politika neofašizma u Hrvatskoj je uvek aktuelna prema Srbima, mene čudi ljudi ovde koji su u vladajućoj partiji, koji su poreklom iz Krajine da ćute, da nemaju autoritet svome predsedniku partije Aleksandru Vučiću da kaže – prijatelju, stavi ovo na dnevni red, reši ovaj problem što tišti srpski narod 70 godina. Zato pozivam vas da vi predložite rezoluciju od genocida i da napokon usvojite za vreme vladavine vaših prvaka.
Stavljam na glasanje predlog. Samo momenat. (Aleksandar Martinović: Po Poslovniku.) Nema na utvrđivanju dnevnog reda, izvinjavam se. Da, ali nema. Proverićemo sa službom. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Zoran Radojičić je predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog rezolucije Narodne skupštine Republike Srbije o AP Kosovo i Metohija. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, poštovani građani Republike Srbije, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, polazeći od državne tradicije srpskog naroda i njegovog istorijskog prava na AP Kosovo i Metohiju, dakle kao sastavnom delu Republike Srbije, imajući u vidu da je KiM istorijski i državotvorni, duhovni i kulturni stožer, dakle Republike Srbije i njenih građana, naročito uviđajući činjenicu da bez fizičkog povratka državnih organa Republike Srbije na teritoriju KiM, dakle, nije moguće sprovesti ustavnu normu o jedinstvenom pravnom poretku koji važi na celokupnoj teritoriji Republike Srbije, uključujući i AP Kosovo i Metohiju, imajući u vidu duh Ustava Republike Srbije, imajući u vidu principijelan stav, nedvosmislen stav SPC, dakle da je državna vlast Srbije ne sme nikada da da svoju saglasnost na otuđenje KiM, jer ono što se silom uzima to se i vrati. Mi smo predložili rezoluciju. Dakle, Republika Srbija u skladu sa međunarodnim javnim pravom, Ustavom, voljom građana ne priznaje i nikada neće priznati, dakle, jednostrano proglašeno nezavisnost AP Kosova i Metohija, od strane ilegalnih organa u Prištini. Kosovo i Metohija je sastavni i neotuđivi deo Republike Srbije koji se trenutno nalazi pod okupacijom o čemu bez odlaganja treba obavestiti međunarodnu javnost. Nijedan građanin Republike Srbije koji se nalazi na javnoj funkciji nema pravo, dakle, da potpiše obavezujući dokument koji će pravno otuđiti AP Kosovo i Metohija kao deo teritorije Republike Srbije. Obavezuje se Vlada Republike Srbije da prekine svaki vid komunikacije i pregovora u Briselu sa predstavnicima prištinskih ilegalnih organa koji se vode uz posredstvo Evropske unije. Obavezuje se Vlada Republike Srbije da poništi sve pisane i usmene sporazume postignute u Briselu sa predstavnicima prištinskih ilegalnih organa uz posredovanje EU budući da je reč o neustavnom, dakle, nezakonitim privatnim političkim pogodbama neovlašćenih lica. Obavezuje se Vlada da naloži svim političkim organizacijama i pojedincima koji su na okupiranoj teritoriji AP Kosovo i Metohija, uključeni u rad ilegalnih organa u Prištini, a koji priznaju, primenjuju i donose akte u okviru ilegalnog prištinskog sistema, da iz istih odmah istupe i uskrate im podršku, itd, a ukupno ima 20 tačaka. Ono što moram da naglasim a to je da je ova rezolucija prvi akt koji se poziva i na međunarodne ugovore o razgraničenju između pravnih prethodnica Republike Srbije sa Albanijom što je nesumnjiv argument koji ide u prilog tvrdnje da je KiM deo Republike Srbije koja se graniči sa Albanijom. Takođe, ova rezolucija o aktu opredeljenja Narodne skupštine Republike Srbije da se borba za očuvanje KiM izmesti iz formata briselske birokratije, dakle, koja funkcioniše na principima uslovljavanja tzv. evropskog puta Srbije njenim povlačenjem na teritoriji AP KiM.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Poslanik Zoran Radojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog deklaracije o izražavanju počasti građanima Srbije nesrpske nacionalnosti poginulim za otadžbinu. Reč ima Zoran Radojičić.
Hvala predsedavajući. Imajući u vidu da je prema Ustavu Republika Srbija država srpskog naroda i svih građana koji u njoj žive, uzimajući u obzir činjenicu da su se kroz našu istoriju brojni pripadnici srpske Vojske, nesrpske nacionalnosti isticali po svojoj hrabrosti i požrtvovanosti u ratu, naročito se sećajući i pamteći da su se u balkanskim ratovima, Prvom svetskom ratu, Drugom svetskom ratu, dakle kao i otadžbinskim odbrambenim ratovima od 1991. godine do 1999. godine, ratujući i žrtvujući se za Srbiju, poginuli brojni građani nesrpske nacionalnosti, Narodna skupština bi trebalo da donese jednu deklaraciju o izražavanju počasti građanima Srbije, nesrpske nacionalnosti poginulim za otadžbinu. Tu treba konstatovati četiri stvari, pre svega. To je, da se izražava posebno poštovanje, dakle, odaje počast svim građanima nesrpske nacionalnosti koji su dali svoje živote, boreći se u ratovima na strani države Srbije. U drugoj tački bi pozvali kao Narodna skupština nadležne institucije Republike Srbije da odaju počast ovim herojima podizanjem spomenika, kojim bi se obeležio njihov doprinos u borbi za slobodu naše zajedničke otadžbine. U tački 3. predlažemo kao Narodna skupština da se izradi kompletan popis svih građana nesrpske nacionalnosti koji su dali svoje živote otadžbinskim ratovima, kako njihova imena ne bi bila zaboravljena. Narodna skupština u četvrtoj tački bi predložila da se odredbi poseban dan zaštitnika otadžbine i državnog jedinstva kao državni praznik, kojim se obeležavalo sećanje na sve poginule za slobodu Srbije. Obzirom da je članom 1. Ustava Republika Srbija definisana kao država srpskog naroda i svih građana koji u njoj žive, uzimamo u obzir i tu viševekovnu multietičnost i multikulturalnost prostora na kojem zajedno sa našim srpskim narodom žive pripadnici drugih naroda. Deklaracija osobito želi da skrene pažnju domaćoj, ali i svetskoj javnosti na odsustvo svake vrste ksenofobije i netolerancije i šofinizma i nacionalne netrpeljivosti, kada je reč većinskog srpskog naroda prema pripadnicima nesrpskog naroda. Evidentno je, naravno, da su se u svim pomenutim ratovima Balkanskom, Prvom svetskom, Drugom svetskom, odbrambenim otadžbinskim ratovima, da su ginuli i stradali za našu zemlju svi oni koji nisu pripadnici srpskog naroda i da njih treba uzeti u obzir i da se istaknu svetli primeri svih rodoljuba u cilju vaspitanja i obrazovanja budućih generacija u duhu patriotizma i ljubavi prema otadžbini. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Goran Bogdanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom informisanju i medijima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Goran Bogdanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Goran Bogdanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom predlog zakona o izmeni Zakona o javnom redu i miru. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Goran Bogdanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom okupljanju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Zdravko Stanković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. Da li poslanik želi reč? Nije tu, dobro. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Zdravko Stanković predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom predlog zakona o izmeni Zakona o udžbenicima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Zdravko Stanković, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim preduzećima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora, radi utvrđivanja činjenice i okolnosti u vezi sa rušenjem objekata u Beogradu, u delu grada poznat kao Savamala 25. aprila 2016. godine. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Hvala, predsedavajuća. Predlog za formiranje anketnog odbora, koji bi trebao da ispita sve šta se desilo i kako su postupali državni organi, pre svega, u noći 24. na 25. april 2016. godine, podneli smo još početkom juna 2016. godine, znači skoro pre godinu i po dana. Nažalost, nekoliko desetina puta, čini mi se, već ovaj predlog koji su podnele kolege iz drugih poslaničkih grupa, kao i iz naše poslaničke grupe, nije dobio podršku poslanika i nažalost, zbog nerada drugih državnih organa, koji bi ovim slučajem trebali da se bave, mislim na tužilaštvo i policiju, do dana današnjeg javnost Srbije ne zna ko su odgovorni, ko su oni koji su naredili da se ruše objekti u Savamaloj, da se građani Srbije lišavaju slobode na nekoliko sati, da za sve to vreme policija ne reaguje. Ali, ajde još jednom, i svaki put kada obrazlažemo našu inicijativu da se o ovome raspravlja u Skupštini, podsećam na nekoliko važnih stvari, a to je da je predsednik Vlade tada, današnji predsednik Republike, prvo rekao da su to radili kompletni idioti, a nekoliko dana kasnije da su za to odgovorni ljudi iz vrha gradske vlasti. Znači, već godinu i po dana, osim činjenice da su kompletni idioti iz vrha gradske vlasti naredili i organizovali rušenje i lišavanje slobode građana Srbije, mi nismo dobili odgovor ko su ti ljudi, koja su njihova imena, nemamo odgovor da li je tužilaštvo saslušalo gospodina Vučića, koji očigledno zna ko su kompletni idioti iz vrha gradske vlasti. Ako ni zbog čega drugog, smatramo da bi ovaj Anketni odbor morao da da odgovor na ta pitanja – koja su imena i prezimena kompletnih idiota iz vrha gradske vlasti? Da smo dobili ta imena ranije, verovatno ne bi bilo ovoliko drugih postupaka koji jedino mogu da se objasne time da su ih uradili kompletni idioti iz vrha gradske vlasti, Beograd ne bi okićen novogodišnjom rasvetom u septembru mesecu, ne bi se kopale tri ulice nekoliko meseci i time blokirao ceo prevoz u Gradu Beogradu i razne druge stvari, koje jedino, ponavljam, mogu da se objasne time da su ih organizovali i naredili kompletni idioti iz vrha gradske vlasti. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Hvala. Predlog ovog zakona i Zakona o porezu na dohodak građana su predlozi dva vezana zakona, koji kada bi došli na dnevni red Skupštine, imalo bi smisla da kao retko kad da se o njima raspravlja u zajedničkom pretresu i da se rešenja koja su predložena usvoje istovremeno, da bi mogli da opravdaju svoju namenu i svoju ideju. Ideja je sledeća, da ova država konačno prekine sa štetnom ekonomskom politikom koju sprovodi, evo već šestu godinu, šestu godinu loše katastrofalne ekonomske politike koja je dovela do toga da je dug Republike Srbije za tih šest godina, pet i po godina, povećan preko 10 milijardi evra, da je stanje tog duga danas 65% BDP, da je za tih šest godina rast BDP najniži u regionu, ako je stopa rasta u regionu bila 4%, rast BDP za tih pet i po godina je iznosio 1,8%. Ova mera je vrlo jednostavna, polazi od činjenice, koje Vlada ovde pre godinu dana dolazeći u parlament i tražeći izmene upravo Zakon o finansiranju lokalne samouprave, rekla kako lokalne samouprave imaju dovoljno novca i kako pet milijardi dinara godišnje, koliko prihoduju opštini od poreza na dohodak građana im nije potrebna, i kako će promenom i smanjenjem procenta za 5%, odnosno 10% u slučaju gradova, budžeti, odnosno obavljanje funkcija lokalnih samouprava neće biti ugrožene i da navodno, lokalne samouprave su sa velikim zadovoljstvom prihvatile ovo smanjenje koje dolazi od strane Vlade, i da nikakvih problema u funkcionisanju lokalnih samouprava neće biti. Danas, godinu dana kasnije, možemo da vidimo da to nije bila istina. Da lokalne samouprave, pošto ih u 90% slučajeva vode nestručni kadrovi SNS, grcaju u dugovima, ne mogu da obezbede dovoljno novca ni za finansiranje najosnovnijih delatnosti, kao što su čišćenje gradova i opština, kao što je finansiranje i održavanje škola, domova zdravlja, briga o socijalno ugroženima. Ništa od toga opštine nemaju, ali kažem, čuli smo ovde da pristaju na ovo smanjenje, pa pošto pristaju, mi predlažemo da to smanjenje i ostane.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 20, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o porezu na dohodak građana. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Hvala, predsedavajuća. Ideja je da finansiranje lokalne samouprave ostane na nivou koji je sada, a da se porez na dohodak građana smanji, da kažem gotovo simbolično ta stopa poreza sa 10% na 9%. Naime, pre šest godina, kada je vladajuća većina dolazila na vlast pored raznih obećanja o hlebu od tri dinara, investicijama od 100 milijardi dolara i sličnim, čuli smo da će se ići u rasterećenje privrede, verujem da su neki ljudi u to poverovali. Međutim, pet i po godina kasnije možemo da konstatujemo da je sve to bila laž. Jednim jedinim zakonom stopa opterećenja privrede na zarade se nije smanjila. Menjali smo procente, koliko para se odvaja u fond PIO u odnosu na Zdravstveni fond, dok ova stopa poreza na dohodak građana nije menjanja. Mi predlažemo da, pošto kao što sam već ranije rekao, lokalnim samoupravama ne treba pet milijardi dinara godišnje, jer smo čuli ovde od tadašnje ministarke, a sadašnje predsednice Vlade, da oni nemaju nikakav problem i da mogu da funkcionišu, da se onda smanji ovaj iznos, to je otprilike taman pet milijardi dinara, manje godišnje koliko bi ostajalo u budžetu Republike Srbije, ali bi ostajalo više kod ljudi koji plaćaju ovaj porez, kod privrede koji bi mogli taj novac da iskoriste za neka ulaganja, za dalji razvoj i razvijanje svoje proizvodnje, možda za neko minimalno povećanje i plata svojih zaposlenima. Sve ono što, nažalost, pre svega, domaći privrednici nemaju šansu, s obzirom da se ne nalaze na listi povlašćenih investitora kojima Vlada svake godine iz budžeta Republike Srbije, odnosno od para građana Republike Srbije daje velikodušno milione i milijarde dinara, u fabrike koje, nažalost, ne zapošljavaju građane Srbije na neodređeno vreme, nego ih drže na ugovorima od tri ili šest meseci, onako kako je Zakon o radu sada omogućio, na taj način ti ljudi ne mogu da ostvare svoja najelementarnija prava zaštite na radu u slučaju da se, ne daj Bože, razbole. Videli smo slučajeve da poslodavac sa njima ne produžava ugovore o radu i da ih ostavlja, praktično, bez zdravstvene zaštite. Mislimo da je ovo smanjenje simbolično, ali neophodno, i pravi korak u pravcu koji mora da dovede do realnog privrednog ozdravljenja.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 22, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru. Izvolite.
Zakon o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru donet je, naravno, kada je dobio saglasnost MMF-a, kao što je i budžet, koji još uvek, iako je zakonski rok prošao pre 15 dana, nije došao u republički parlament, jer čeka saglasnost MMF-a. Ovaj zakon je urađen na način da su se dodatno smanjila prava i dodatno je ugrožen ekonomski položaj zaposlenih u javnom sektoru. Doveo je do toga da stručni ljudi odlaze iz javnog sektora, s obzirom da nisu stimulisani da ostanu i rade. Naime, nema u zakonu elemenata koji će omogućiti da oni koji rade i koji znaju u javnom sektoru mogu za taj svoj radu da budu i adekvatno nagrađeni. Od Vlade, umesto da u 2017. godini imamo primenu zakona o platnim razredima, godinu dana slušamo obećanja da će taj zakon doći na dnevni red. Podsećam vas, po ovom zakonu koji je donet u februaru 2016. godine, rok za donošenje zakona o platnim razredima bio je kraj 2016. godine. Na kraju 2016. godine, tadašnja ministarka, sadašnja predsednica Vlade, došla je da nam objasni da ona taj posao nije stigla da uradi i da joj treba produžetak roka od šest meseci. Taj rok nije ispoštovala. Neposredno nekoliko dana pre isticanja tog roka kao nagradu dobila je da napreduje sa mesta ministra na mesto predsednika Vlade, u jednom potpuno neverovatnom slučaju u demokratskim zemljama, da neko ko nikada nije izašao na demokratske izbore, za koga nikada ni jedan građanin Republike Srbije nije dao glas, dođe da obavlja najvišu političku funkciju u zemlji, funkciju predsednika Vlade. E, takva predsednica Vlade nam je u svom ekspozeu obećala da ono što ona nije uspela da uradi za više od godinu dana, da će novi ministar da uradi do kraja ove godine. Do kraja ove godine ostalo je još 45 dana, i ja sam vrlo skeptičan da će taj posao biti urađen, a sasvim sigurno neće biti urađen na način da mi ovde u parlamentu možemo o tome da raspravljamo. Verovatno ćemo dobiti taj zakon, ako ga uopšte i dobijemo, u paketu sa budžetom i gomilom drugih zakona i usvajaćemo ga ovde navrat-nanos, bez da možemo o svakome da govorimo, da se posvetimo rešenjima koja te zakone i predviđaju. Zato predlažem da usvojite ovaj naš predlog sada kada je očigledno da na dnevnom redu Skupštine nema… [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Nije prihvaćen predlog. Poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Izvolite.
Hvala. Već tri godine i nekoliko nedelja u Srbiji važi Zakon o privremenom uređivanju načina isplate penzija, koji je kada je došao ovde u Skupštinu, da to podsetim one koji se možda toga ne sećaju, u sebi sadržao odredbu da će važiti zaključno sa isplatom penzije da decembar 2017. godine. Penzije su tada jednom broju građana Srbije smanjene 15%, 20% i 25% za one koji su imali penziju koju su stekli celokupnim radom u svom životu, smanjeno je za 25%. Tada je u predlogu zakona stajalo rešenje da će se zakon primenjivati zaključno sa isplatom penzije za decembar 2017. godine. Tada je usvojen amandman kojim je obrisana ova rečenica, sa obrazloženjem da Vlada veruje da će se pre ovog roka stvoriti uslovi za prestanak važenja ovog privremenog zakona, kako stoji u njegovom naslovu. Nažalost, danas, nekih dva meseca pre tog roka, možemo da konstatujemo da je Vlada slagala građane Srbije i slagala poslanike u parlamentu, zato što Vlada nema nameru da ovaj Zakon o privremenom uređenju načina isplate penzija ukine. Ono što Vlada radi je pokušaj da povećanjem penzija svim penzionerima pokuša da objasni kako je ovo najbolja Vlada i kako su penzije danas najveće. Naravno, to nije slučaj. Svako ko malo pogleda statistiku, može da vidi da je u 2016. godini, kada je povećanje bilo 1,5%, odnosno u 2015. godini inflacija je bila 1,7% a povećanje svih penzija 1,25%. Zatim, u 2016. godini, kada je inflacija bila 1,8%, povećanje je bilo 1,5%. Sada se najavljuje povećanje penzija za 5% u godini kada je inflacija skoro 3%. Evo, juče su objavljeni poslednji podaci. Inflacija iznosi trenutno 2,8% i verovatno će do kraja godine biti povećana na 3%. U takvoj situaciji pričati da će penzije biti veće nego ikad je najblaže rečeno bezobrazluk i laž. Zato vas pozivam da usvojimo predlog ovog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređenju načina isplate penzija.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 19, protiv – niko, uzdržanih – nema. Nije prihvaćen predlog. Poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost. Izvolite.
Hvala. Već više od dve godine pokušavamo da kroz ovu formu, predlog izmene Zakona o porezu na dodatu vrednost, ali i kroz formu amandmana kada obično uz budžet dođe Predlog zakona o porezu na dodatu vrednost, pridobijemo većinu za usvajanje ove jedne male izmene. Naime, po našem zakonu hrana za bebe podleže opštoj stopi poreza na dodatu vrednost od 20%. Ono što mi tražimo je da se hrana za bebe oporezuje posebnom stopom od 10%. Jedini put kada smo imali neku raspravu na ovu temu je kada smo raspravljali o našem amandmanu koji je iste sadržine kao i ovaj zakon, dobili smo odgovor od ministra da on ne veruje da bi ova promena dovela do smanjenja cena u maloprodaji hrane za bebe, da bi opteretila rad poreske uprave i da bi otvorila prostor za zloupotrebu. Međutim, Vladu nije sprečavalo da nekoliko godina razne druge stvari oslobodi opšte stope poreza na dodatnu vrednost i da smanji u slučaju nabavke, ne znam, čini mi se, peleta za grejanje i nekih drugih stvari, opštu stopu posebnom stopom sa 20 na 10%. Očigledno je da Vlada ne smatra da je problem demografske situacije u Srbiji veliki, zabrinjavajući i dramatičan, koji je čak doveo dotle da imamo člana Vlade, ministarku bez portfelja, zaduženog samo za tu oblast, da sve to nije dovoljno da se neke konkretne stvari preduzmu. Stalno čujemo najave da će nešto biti urađeno, ali još uvek, nekih više od godinu i po dana od izbora ove Vlade, sa jednom promenom iz juna meseca ove godine, mi nemamo ni jedan jedini predlog koji se bavi pitanjem populacione situacije u Srbiji, demografske situacije u Srbiji i predlog nekog rešenja. Pozivam vas, kolege poslanici, da više ne čekamo Vladu, da ne čekamo najave iz Vlade da će nešto biti urađeno, predlažem vam da stavimo Predlog ovog zakona na dnevni red, da vidimo da li možemo i na koji način dodatno da pomognemo porodicama sa decom, onima koji kupuju hranu za bebe, onima koji kupuju bebi opremu, a koja je po svim statistikama u Srbiji 50% skuplja nego u EU, iako su plate u Republici Srbiji četvrte u Evropi otpozadi.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 19, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o predlaganju zakona. Izvolite.
S obzirom da sam najviše govorio o tome kako ovaj zakon treba da spreči Vladu da nam dostavlja zakone po hitnom postupku i time opravdavao njegovo donošenje, s obzirom da danas na dnevnom redu nisu zakoni po hitnom postupku, ja neću danas diskutovati o predlogu i obrazlagati predlaganje ovog zakona na dnevni red. Ispoštovaću jedan presedan, bojim se, da zakoni koje Vlada nam šalje se ne raspravljaju ovde po hitnom postupku.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog zakona. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnim medijskim servisima. Izvolite.
Znači, Zakon o javnim medijskim servisima je trebao da prikrije jednu prevaru koju je vlast SNS uradila građanima Srbije. Naime, 2012. godine je rečeno da će taksa na električno brojilo kojom se finansirao javni medijski servis biti ukinuta. Onda smo čekali dve godine da se donese zakon koji je, na kraju, posle dve i po godine tu taksu i ukinuo, ali onda samo nekoliko meseci kasnije donet je novi Zakon o javnom medijskom servisu koji je sada predviđao taksu za radio-televiziju, drugačije ime i bilo je predviđeno da upravni odbor javnog medijskog servisa, koji treba da čine ugledni medijski činioci, ljudi sa znanjem i iskustvom, što je sve samo ne situacija danas, znači ti ljudi su trebali da izađu sa predlogom na koji način javni medijski servis da obezbedi naplatu ove takse. Onda je taj i takav upravni odbor, možda samo malo nešto bolji od onoga kakav je danas, došao do genijalne ideje da se ova taksa ponovo naplaćuje uz račun za električnu energiju, samo što sada vi ne možete da ovu taksu ne platite. Vama se, prvo, kada platite račun za isporučenu električnu energiju skine 150 dinara koji ide javnom medijskom servisu, a zatim se namiri vaš dug EPS, jer je takvo zakonsko rešenje, koje je ovde na sugestiju upravnog odbora javnog medijskog servisa, usvojila Skupština. Usvajanjem jednog takvog rešenja koje nije pratilo duh zakona dobili smo činjenicu da građani Srbije ne mogu da se oslobode plaćanja takse na javni medijski servis ukoliko imaju više brojila u svom domaćinstvu. Pre svega, u seoskim sredinama, tamo gde postoje, gde su se gradile deo po deo kuće ili deo po deo domaćinstva, pa se uz kuću kasnije sagradi neka pomoćna prostorija ili štala ili garaža i za svaku od njih se uzimalo novo električno brojilo. Danas ti građani moraju da plate za svako električno brojilo taksu. Možda ta taksa danas nije toliko velika, ali sigurno da će biti u budućnosti i mislimo da treba da ispravimo tu nepravdu i da izmenom zakona stvorimo mogućnost da se građani oslobode plaćanja takse ukoliko imaju više od jednog električnog brojila na svoje ime.
Hvala Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskom podršci porodici sa decom. Izvolite.
Od kada je formirana Vlada u aprilu 2014. godine tadašnji predsednik Vlade je rekao da je jedan od prioriteta donošenje ovog zakona i za donošenje zakona zadužio je ministra Aleksandra Vulina. Dve godine je ministarstvo pravilo neke radne grupe, analize i ne znam šta i na kraju nije došlo ni do kakvog predloga rešenja zakona. Rečeno je - desili su se izbori, pa ćemo sada ceo ovaj posao da radimo iz početka. Tada je izvršena i promena ministra i ono što danas čujemo su ponovo najave da će predlog zakona biti donet. Za svo to vreme, više od dve godine, postoji predlog naše poslaničke grupe SDS – Narodna stranka za određena rešenja koja ovaj zakon obuhvata. To su rešenja koja treba da obezbede da umesto toga što danas 25% dece svega u Srbiji prima dečiji dodatak da se taj obuhvat dece poveća na 50%, koji treba da omogući rešenje za smanjenje cenzusa uzimajući u obzir realno stanje onih koji treba da budu podržani od strane države, kako to kaže Ustav i zakon, treba da omogući pomoć samohranim roditeljima od kojih jedna trećina živi ugrožena od siromaštva, jedna trećina samohranih roditelja danas živi u domaćinstvima koja imaju manje od 10.000 dinara mesečno prihoda. Situacija u Srbiji sa siromaštvom je zbog rada i ekonomske politike ove Vlade iz godine u godinu sve gora. Srbija je danas prva u Evropi po broju siromašnih i broju ugroženih od siromaštva. Ti brojevi su kod dece još dramatičniji. Svako treće dete danas u Srbiji je ugroženo od siromaštva. Nažalost, ovaj zakon koji treba da bude osnovni zakon za pružanje pomoći porodici sa decom ne menjamo već osam godina. Nemoguće je da politike koje su usvojene i sprovedene kroz ovaj zakon pre osam godina danas mogu da odgovaraju. Vlada je toga svesna, ali iz meni potpuno nepoznatog razloga ovaj zakon ne može da dođe na dnevni red već tri i po godine. Nažalost, opet imamo najavu da će taj zakon doći do kraja godine. Voleo bih, ali bojim se da nećemo imati vremena za raspravu o njemu i da u njemu neće biti najkvalitetnijih rešenja koja su potrebna danas kako bi se podržale porodice sa decom u Republici Srbiji.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o kulturi. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Hvala, predsednice. Više desetina puta prethodnih godinu i po dana pokušavali smo da stavimo na dnevni red skupštine Predlog izmene i dopune Zakona o kulturi. O važnosti kulture svaki put sam koristio neku od izjava i danas bih ponovio izjavu Vinstona Čerčila koji je rekao da, kada su predložili da se budžet za kulturu u Velikoj Britaniji za vreme Drugog svetskog rata smanji, odnosno da se ukine održavanje kulturnih događaja, rekao – „Pa zbog čega onda ratujemo? U čemu odbrana našeg društva i države ukoliko nemamo kulturu i sami ukinemo kulturu?“ Nažalost, politika ove Vlade je takva da iz godine u godinu sredstva koja se nađu u kulturnom budžetu su sve manja i manja. Naše izmene su u dva relativno mala segmenta. Iz meni nejasnog razloga, s obzirom da je u predlogu zakona o kulturi, kada je bio pisan u ministarstvu pre dve godine, gde je postojala definicija da je kulturna delatnost i umetnička fotografija, taj deo obrisan. Mi predlažemo da se umetnička fotografija uvrsti kao kulturna delatnost u definiciju kulturnih delatnosti, a ne da se smatra, da se podrazumeva da je ona deo neke primenjene umetnosti ili digitalnog stvaralaštva i multimedije, s obzirom da umetnička fotografija nije samo to. S druge strane, predlažemo rešenje o nacionalnim penzijama najistaknutijih kulturnih radnika u Srbiji. Predlažemo rešenje koje je istovetno rešenju za nacionalne penzije najuspešnijih sportista Republike Srbije, koji kada osvoje medalju na Svetskom ili Evropskom prvenstvu imaju pravo da kada dođu godine za penziju ostvaruju posebnu nacionalnu penziju. Nažalost, naš Zakon o kulturi takvu sličnu mogućnost najuspešnijim umetnicima, koji na svetskim i evropskim takmičenjima dobiju najveća međunarodna prestižna priznanja, ne daje. On daje mogućnost Vladi, da Vlada odluči da li će ili ne oni imati pravo na ove penzije. Mi smatramo da to ne treba da radi Vlada i da to treba da bude stvar koju uređuje zakon, na isti način kako je to rešeno u slučaju vrhunskih sportista, da treba da bude rešeno i za najveće i najuspešnije kulturne radnike. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o akcizama. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Hvala, predsednice. Danas se u Srbiji, kao i u celom svetu obeležava Dan borbe protiv dijabetesa. Ministar Lončar, ukoliko dođe danas može nešto više da nam kaže o tome, vidim da je on već danas i juče imao neke aktivnosti na tom planu. Između ostalog naveo je podatak da u Srbiji 710.000 odraslih boluje od dijabetesa, od toga je više od pola radno sposobnog stanovništva. Takođe, on konstatuje da se ova bolest sve češće dijagnostifikuje kod dece i adolescenata i da je to posledica epidemije gojaznosti. Ono što želimo ovim zakonom jeste da damo jedan odgovor Srbije na ovu epidemiju gojaznosti koju je SZO konstatovala na svetskom nivou pre nekoliko godina. Kao jednu od mera predložila je uvođenje akciza na pića veštački zaslađena. Znači, na sokove, vodu i veštački zaslađena pića. Mnogobrojne zemlje su ispoštovale ovaj predlog i preporuke SZO i u svoj ekonomski sistem uvele ovu akcizu, čak, ne samo za pića nego i za nezdravu, masnu hranu. To je u nekim zemljama dovelo do dramatičnog pada prodaje i konzumacije veštački zaslađenih pića. U Mađarskoj, posle 2011. godine, kada je uvedena ova mera, za 20% se smanjila potrošnja veštački zaslađenih pića. Sa druge strane, to je povećalo prodaju prirodnih sokova, što je sigurno nešto što bi koristilo privredi Srbije s obzirom da mi kao poljoprivredna zemlja imamo dovoljno sirovina i za proizvodnju prirodnih voćnih sokova, ali ne koristimo do punog potencijala. Pozivam vas da usvojimo ovu meru, da se pridružimo brojnim zemljama i sve većem broju zemalja koje se bore protiv epidemije gojaznosti, između ostalog i na ovaj način. Naravno, ovo nije jedna jedinstvena mera koja može da reši problem. Ona jeste jedna od mnogih mera koje moraju da se donesu, ali jeste jedna mera koja može da obezbedi finansije za sprovođenje nekih drugih mera, kao što su edukacija mladih o potrebi zdrave ishrane. Pozivam vas da usvojimo ovaj predlog, da ne čekamo da to dođe iz Vlade, a sasvim siguran sam da će to u budućnosti doći. Molim vas predsednice, pre glasanja da utvrdimo kvorum.
Molim da ubacite svoje kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da je u sali prisutno 130 narodnih poslanika. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o lokalnoj samoupravi. Reč ima narodni poslanik Miroslav Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Evo, po ko zna koji put predlažem zakone u nadi da ćete zbog građana Srbije, a ne zbog nas koji predlažemo ove zakone, to staviti na dnevni red. Zakon koji predlažem o izmenama i dopunama Zakona o lokalnim samoupravama odnosi se na obaveznost formiranja mesnih zajednica na teritorijama lokalnih samouprava, bilo na gradskom, bilo na seoskom području. Takođe, u ovom zakonu predlažem još jednu stvar, a to je da se 80% poreza na imovinu koji se ubira na teritorijama tih mesnih zajednica prebacuje direktno iz lokalnih budžeta njihovim savetima, kako bi oni mogli sami da određuju šta su njihovi prioriteti, da investiraju, da grade i da se stvori aktivizam na najnižem nivou vlasti u državi Srbiji. Nažalost, to nije vredno vaše pažnje, evo već duži niz skupština, godina, kako god hoćete, prosto, sve što je vezano za decentralizaciju, sve što je vezano za smanjivanje direktne moći centralne vlasti u Srbije, vama to ne odgovara. To govori o tome da niste spremni, čak, ni da govorite o promeni izbornog zakona u Srbiji kojim biste umanjili vašu moć, iako ste, dok ste bili opozicija, se zalagali za to, pre svega vaš predsednik Aleksandar Vučić. To govori u prilog tome da svake godine smanjujete na neki način opštinama i gradovima u Srbiji finansijska sredstva. Najskoriji primer je i nov zakon o finansiranju lokalnih samouprava, kojim ste oduzeli 4,8 milijardi dinara lokalnim samoupravama, a pri tome im niste smanjili ni jednu nadležnost, naprotiv, vi ste im povećali nadležnosti. Dakle, nema demokratije i nema sistema u Srbiji dok se ne sprovede decentralizacija i to pre svega mislim na fiskalnu decentralizaciju, i dotle dok svi nivoi vlasti u Srbiji ne budu imali određenu autonomiju, i dotle dok ne budemo motivisali najbolje među nama koji žive u ovoj državi, koji su spremni da rade i bore se za društvo i za zajednicu u kojoj žive, budu hteli da se tim poslom i bave. Na ovaj način sve je postalo farsa. Vi ste i od države napravili farsu. Jednostavno, sve se svodi na želju pojedinih političkih moćnika koji u datom trenutku upravljaju Srbijom. Nemate nikakve želje da u Srbiji promenite niti sistem vrednosti, niti sistem institucija, jednostavno vama odgovara anarhija i da onda shodno tome ko je vama bliži, ko vam se više ulaguje, da prema njemu budete bolji. Ili, ukoliko to ima bilo kakvih političkih koristi za vaše političke organizacije, onda ste spremni da poput nekih gradova u Srbiji, kao što je Beograd, kome ste dali 100 miliona, Zaječar 380 miliona i još neki drugi kojima jednostavno kao Deda mraz poklanjate određena sredstva i time prikrivate nesposobnost lokalnih funkcionera.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo – 13, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poštovani poslanici, obaveštavam vas da će Narodna skupština u skladu sa Poslovnikom danas raditi i posle 18 časova, zbog potrebe da utvrdimo današnji dnevni red. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica.
Zahvaljujem. Takođe, jedan jako važan zakonski predlog. Tiče se privrede, tiče se stanja u kome posluju naši domaći preduzetnici u Srbiji. Naravno, nikakvog činjenja vas kao vlasti, u zadnjih pet godina kako bi ste popravili privredni ambijent koji bi na kraju imao za rezultat i veći privredni rast Srbije i manju stopu nezaposlenosti, realno, ne onu o kojoj vi govorite. Međutim, to se zasniva samo na praznim pričama, lažima i na obećanjima koje iznova i iznova dajete privrednicima u Srbiji. Dakle, 2016. godinu jedan u nizu ministara privrede je tu godinu proglasio kao godinu preduzetništva sa obećanjima da će se preko 40 zakonskih predloga promeniti, da će se poboljšati privredni ambijent za naše preduzetnike u Srbiji. Naravno od svega toga se ništa nije dogodilo. S toga ja predlažem, da se ovim zakonom domaćim preduzetnicima, koji zapošljavaju nove radnike u Srbiji, smanji stopa, odnosno osnovica za obračun poreza na dobit za iznos isplaćenih neto zarada onim zaposlenim radnicima koji su zaposleni na neodređeno vreme, kao i da se oslobode poreza na dobit svi preduzetnici koji su novoosnovani u nedovoljno razvijenim područjima Republike Srbije. Naravno, vi ne želite ovo da stavite na dnevni red, ne želite da raspravljate o ovome, zato što naši preduzetnici vama nisu zanimljivi. Vama su zanimljivi ovi koji dolaze u Srbiju u potrazi za jeftinom radnom snagom kako bi ste prikazali lažnu sliku razvoja privrede. Šta je istina? Istina je da danas u Srbiji imate, na žalost, 39.600 privrednih društava koje su u blokadi, što je 30% više nego u istom periodu prošle godine. Iznos blokade je 2,5 milijarde dinara, što je 45% više nego prošle godine u ukupnom iznosu blokade. Danas u Srbiji vaša vlast, gospodo, duguje 33 milijarde dinara povraćaja PDV-a privrednim subjektima u Republici Srbiji koji su dobili rešenje za povraćaj PDV-a, ali vi to njima ne vraćate zato što vam za potrebe kampanje treba da prikažete lažnu sliku o lažnom suficitu u budžetu Republike Srbije. Zato imate ovoliko blokiranih, jer ljudi mesecima čekaju na svoje sopstvene novce koje je od njih uzela neodgovorna država. Zbog toga danas Srbija spada u red zemalja sa najnižim prosečnim zaradama u Evropi. Srbija je danas zemlja koja ima najnižu minimalnu zaradu u regionu sa 189 evra. Srbija je danas zemlja koja ima niže zarade od Angole, od Libije, Zambije, Konga, Svazilenda, DŽibutija i koga god hoćete da pobrojite. To je rezultat vašeg rada i Srbija je danas zemlja sa rastom BDP od 1,66% u kumulativnom zbiru za zadnje tri godine.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja sanja u medijima nakon procesa privatizacije. Reč ima Miroslav Aleksić.
U maju mesecu ove godine sam podneo zahtev za obrazovanje anketnog odbora radi utvrđivanja stanja u medijima nakon procesa privatizacije, odnosno usvajanje seta medijskih zakona u Republici Srbiji. Podneo sam zato što se od trenutka privatizacije medija i usvajanje tog seta medijskih zakona nad Srbijom nadvio medijski mrak. Zato što ste vi pod parolom da ćete izaći kao država iz vlasništva nad medijima u Srbiji, taj svoj uticaj kroz vlasništvo u medijima zamenili finansijskom kontrolom medija. Tako da danas, pored toga što možda formalno nisu vlasnici medija ljudi koji su bliski režimu i SNS, u praksi to deluje da kontrolišete 90% medija u Srbiji tako što im ponovo dajete pare iz budžeta, kako Republike i republičkih javnih preduzeća, tako i lokalnih samouprava, tj. dajete im pare građana Srbije. Onda te medije zloupotrebljavate i oni služe isključivo za kampanju režima i vlasti SNS. Služe za promociju lažni, za promociju nestabilnosti, nemorala i svega onoga što možete videti na naslovnicama tabloida. Danas u Srbiji vi se igrate sa medijima, pa tako imate i primer Televizije Kragujevac koju ste privatizovali, pa ste onda od tog vlasnika ponovo vratili gradu i grad je 80 miliona dinara poreskih obveznika i građana Kragujevca ponovo dao toj televiziji. Sa druge strane, imate i primer Grada Beograda koji je izdvojio 80 miliona za projektno finansiranje medija, ali među tim medijima nije bilo mesta niti za agenciju Beta, niti za list „Blic“, niti za list „Danas“, niti za Medija centar, za razliku recimo od „Informera“, „Aloa“, srpskog „Telegrafa“ koji su dobili po pet miliona, „Studio B“ sa 23 miliona i da pomenem naročito Udruženja rok muzičara sa 6,9 miliona, nekih firmi, „Folim“ i ostalih koji su, kako navode mediji, osnovani nekoliko meseci pre raspisivanja konkursa. Dakle, zato je neophodno da se hitno utvrdi kakvo je danas stanje u medijima, u toliko pre što je ministar Vukosavljević najavio ponovo nekakvu novu strategiju medija u Srbiji za kraj ove godine. Pozivam vas da se najpre formira anketni odbor, koga će činiti predstavnici svih partija i da se utvrdi činjenično stanje pre nego što se uđe u izradu nove strategije, da se mediji oslobode i da se medijskim radnicima pruži sloboda u radu, a građanima omogući Ustavom zagarantovano pravo na istinitost i blagovremeno informisanje. To danas u Srbiji nije slučaj. Danas u Srbiji mediji služe za premanentnu medijsku kampanju kroz manipulacije i laži vladajućeg režima.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik, Miroslav Aleksić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi. Reč ima Miroslav Aleksić.
Zahvaljujem. Ovo je jedan od predloga zakona za koji sam iskreno verovao da ćete staviti na dnevni red zato što ponajmanje ima veze sa politikom, pa čak sam o tome govorio i ministru prosvete na poslednjoj sednici Skupštine, koji je rekao da to treba izmeniti. Inače, radi se o stipendiranju đaka i studenata, radi se o usaglašavanju dva zakona, to je Zakon o učeničkom i studentskom standardu i zakon o dopuni Zakona o lokalnoj samoupravi. Dakle, jednostavno vi ne želite nijedan takav zakon da usvojite i da na taj način omogućite predstavnicima lokalnih samouprava u Srbiji i republičkih institucija da mogu da stipendiraju najbolje đake i najbolje učenike u Srbiji, a da pri tome ne krše nijedan zakon i dolaze u situaciju da sutradan mogu biti pod teretom određenih prijava zbog nepoštovanja zakona ili neusaglašenosti zakona u Srbiji. Dakle, vi na taj način što ne želite ni sami, iako sam ja želeo da prepustim Srpskoj naprednoj stranci da ovaj zakon predloži, ne želite da govorite o ovome, to znači da ne želite da govorite o nečemu što je najveće bogatstvo i najveći kapital razvijenih zemalja sveta, a to je intelektualni potencijal. To je naše zlato, to su naši rudnici. To je šansa danas u razvijenom svetu svake države. Vi na ovaj način ne činite ništa da smanjite broj mladih ljudi koji odlaze iz Srbije. U proteklih 10 godina 175.000 ljudi mlađih od 30 godina je otišlo iz Srbije. Otišlo je obrazovanih, spremnih, sposobnih medicinskih radnika i lekara, i učitelja i profesora, i ekonomista i pravnika, otišlo je u svet da razvija druge zemlje i da svoje znanje, u koje je ulagala Republika, u koje su ulagali njihovi roditelji zajedno sa njima, daju nekim drugim zemljama. Oni za vas, ukoliko ne predstavljaju sigurni ili kapilarni glas, kako vi to nazivate, ne predstavljaju nikakav značaj. Zbog toga se danas Srbija suočava sa svim ovim stvarima s kojima se suočava. Dakle, ja vas molim da ovaj predlog zakona stavite na dnevni red i da omogućite da se najbolji đaci i najbolji studenti mogu stipendirati bez kršenja zakona, jer oni nisu usaglašeni. S obzirom da to do sada niste uradili na moj predlog, ja pozivam bilo kog poslanika Srpske napredne stranke, ili Vladu, ili ministra, da ovaj zakon stave na dnevni red i time praktično omoguće sve ovo o čemu sam ja do sada govorio. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju.
Zahvaljujem. Kao što vas ne zanimaju ni mladi, tako vas izgleda ne zanimaju ni poljoprivrednici u Srbiji, kojih danas, u preko 630.000 registrovanih poljoprivrednih gazdinstava, ima preko milion i po, a po nekim procenama i dva miliona koji žive i rade od poljoprivrede. Dakle, poljoprivredna gazdinstava u Srbiji su najveći poslodavac u Republici Srbiji i shodno tome bi takav tretman i trebali od države da imaju, ali, nažalost, to nije istina. Ono što ste vi uradili u pet godina vaše vladavine, a evo ulazite i u šestu godinu vaše vladavine, smanjili ste sva davanja za poljoprivrednike u pogledu Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Stoga, ja ovim zakonom predlažem povećanje podsticaja, povećanje premija za mleko, regrese na đubrivo, na seme, zato što bi to bio način da podignemo konkurentnost naših poljoprivrednika i olakšamo im proizvodnju. Vi ste u vašoj beloj knjizi, kada ste dolazili na vlast, obećavali poljoprivrednicima Srbije da će poljoprivreda biti strateška grana za razvoj privrede u Srbiji, da ćete svake godine povećavati budžet za 1%, odnosno učešće poljoprivrede u budžetu Republike Srbije. On je tada bio 5%, a danas je 4%. Vi ne da ga niste povećali, već ste ga smanjili. Paralelno sa time, iz godine u godinu, povećavate namete našim poljoprivrednicima. Kada naiđe godina kao što je bila ova godina suše, gde kažete sami da su štete preko milijardu evra, šta ste do danas uradili i na koji način pružili pomoć i podršku poljoprivrednicima koji su pretrpeli ogromne štete? Vi ne mislite o njima, vi mislite o tome da će to uticati na lažnu sliku suficita i privrednog rasta u Republici Srbiji, a ne pitate se kako će započeti sledeću sezonu naši poljoprivrednici. Sve su samo prazna obećanja i sve su puste laži. Sa druge strane, ti isti naši poljoprivrednici nisu od vas dostojni ni da dobiju dizel gorivo bez akcize ili bez poreza. Plaćaju najskuplje dizel gorivo u regionu i očekujemo od njih da učestvuju u BDP-u. E pa, gospodo draga, ja vas pozivam da usvojite ovaj zakon i da na delu pokažete da ste spremni da poljoprivrednicima pomognete, da pomognete onoj privrednoj grani koja zapošljava najviše ljudi danas u Srbiji i da na taj način pomognemo i državi i poljoprivrednicima. Koliko vidim, ono što se može pročitati u medijima, budžet za poljoprivredu će se smanjiti u narednoj godini, što me ne raduje, tako da ne verujem ni da ćete usvojiti ovo, ali to govori zaista o vašoj posvećenosti, o vašim obećanjima i o svemu onome što ste govorili u prethodnih pet godina. Poljoprivrednici od vas mogu očekivati još samo jedino nove namete kroz vaučere za sezonski rad.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o posebnim merama za sprečavanje vršenja krivičnih dela protiv polne slobode prema maloletnim licima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije. Izvolite.
Predsednice, uvaženi potpredsednici, dame i gospodo narodni poslanici, mi smo kao Socijaldemokratska stranka i Poslanička grupa Socijaldemokratska stranka - Narodna stranka predložili više od 50 zakona u ovom sazivu, ali Srpska napredna stranka ne dozvoljava da se raspravlja o bilo kom predloženom zakonu. Jedan od tih zakona je i zakon koji treba da uvede planove integriteta u političke stranke. Planovi integriteta su nešto što treba da pomogne u preventivnoj borbi protiv korupcije. Srpska napredna stranka je imala puna usta borbe protiv korupcije u kampanji 2012. godine, i kada je došla na vlast nije htela da promeni ni jedan jedini zakon koji bi pomogao da ova zemlja ne bude najviše ogrezla u korupciji od svih zemalja Evrope danas. Političke stranke su izvor korupcije i mislim da to i građani Srbije misle. Da političke stranke ne bi bile izvor korupcije, treba nešto da uradimo povodom toga, a to je da donesemo planove integriteta. Srpska napredna stranka bi mogla u tom planu da utvrdi koja su žarišta korupcije u političkim strankama i da razmisle o tome da li je dozvoljeno da jedan čovek finansira političku kampanju te stranke više nego što je zakonom propisano da je to moguće. To predstavlja korupciju. Da se to ne bi dešavalo, treba da unesemo planove integriteta u naš zakon i u političke stranke. Zašto se Srpska napredna stranka toga plaši? Zato što se plaši da neće više moći protivzakonito da se finansira. Svi funkcioneri u ovoj zemlji dolaze iz političkih stranaka, i ako nauče u političkoj stranci da budu podložni korupciji, oni tu korupciju prenose i na državne organe. Gospodo, dajte da uredimo političke stranke iz kojih svi dolazimo i da bude u svesti ljudi koji se nalaze u političkim strankama da ne mogu protivzakonito da se ponašaju. Nema protivzakonitog finansiranja političke kampanje, nema protivzakonitog finansiranja političke stranke. Milione evra iz sive zone trošite na političku kampanju, unosite protiv zakona u sredstva političkih stranaka. To su krivična dela. Ali, hajde da pođemo makar od toga da bude propisano u našim aktima da to nije dozvoljeno i da na taj način obrazujemo članove političkih stranaka.
Deset sekundi više govorite, hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, SDS pokušava tri godine, tri godine pokušavamo da ubedimo SNS da raspravljamo u ovom parlamentu o porezu na imovinu. Muku, ste građanima na vrat navukli. Podigli ste porez na imovinu 200 do 300% kako kome i ne želite da raspravljate o tome u parlamentu. Ne želite zato što vi muku građana Srbije ne osećate. Zato što vi imate takve prihode i takva primanja, da nemate nikakav problem da platite porez na imovinu. Ne razmišljate o onima koji ne mogu to da plate. Izmenili ste zakon 2013. godine. Dakle, četiri godine naplaćujete 300% veći porez, nego što je bio ranije, i to vam nije dovoljno, pošto privreda ne radi ništa. Pre dve nedelje je grad Beograd doneo odluku da se poveća porez na imovinu za još 2%. Zašto? Jer, vam toliko treba za led ekrane? Da li vam toliko treba za novogodišnju rasvetu koja je postavljena u septembru mesecu? Koliko vlasti para treba, toliko će da digne porez na imovinu što pogađa svakog građanina u ovoj zemlji. Porez na imovinu ulazi u svaku kuću. Šta ste postigli time? Time ste postigli da građani koji nemaju para da plate ovaj porez moraju da prodaju svoju imovinu, moraju da prodaju svoje stanove i kuće. Ko će to da kupi? Verovatno ovi koji su se enormno obogatili u poslednje četiri ili pet godina. Oni će da kupe jeftino stanove i kuće ljudi koji nemaju para da plate porez na imovinu. Da li osećate neku odgovornost za to? Da li vi smatrate da je luksuz da jedna četvoročlana porodica živi u stanu od 80 kvadrata? Nije to luksuz. To je pravo građana zagarantovano Ustavom, da mogu da uživaju u svojoj imovini i da imaju pravo gde da stanuju. Nemojte ih terati iz njihovih stanova previsokim porezima. Da li je normalno da u jednom danu podignete porez 300%, da u istom tom danu oduzmete 25% penzija, 22%, kako kome, 10% u javnom sektoru od plata, da u jednom danu uvedete akcizu na struju. Ko to može da izdrži? Kako građanin da se zaštiti od neodgovorne države? Da li u ovoj zemlji postoji zakon, da li postoji Ustav, da li postoji mogućnost da se zaštitimo od neodgovorne vlasti? Sutra će možda da padne napamet da u Beogradu, posle izbora, treba još 200% da se digne porez, da se pokriju troškovi iz kampanje. Od čega ćemo to da platimo? Mi ovim zakonom predlažemo da porez bude ograničen, da bude limitiran, ne više od 7% godišnje…
Hvala, vreme. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o opštem upravnom postupku. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – nema, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika. Reč ima narodni poslanik Nenad Konstantinović. Izvolite.
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, očigledno da će Vlada Ane Brnabić da padne i da nam se bliže parlamentarni izbori. Pošto nam se bliže parlamentarni izbori, ja sam predložio da se izmeni Zakon o izboru narodnih poslanika, da pokušamo da sve ono što u tom zakonu ne valja ispravimo, a mnogo toga ne valja. Ne valja ni izborni sistem, o čemu moramo da razgovaramo, ali vi taj unutrašnji dijalog nećete da vodite. Vi u stvari ne želite da vodite nikakav dijalog u Skupštini Srbije. Nećete da razgovarate ni i jednom, od preko 150 predloga zakona koji su predložili poslanici opozicije. Zašto se plašite da razgovaramo o zakonima? Zašto se plašite da donesemo novi Zakon o izboru narodnih poslanika kojim bi ispunili preporuke OEBS-a. U ovoj zemlji, posle izbora 2016. godine OEBS je dao preporuke, ni jedna nije ispunjena. Posle izbora predsedničkih, 2017. godine OEBS je dao preporuke, ni jedna nije ispunjena. Pa, da li to SNS smatra da mi treba da se iščlanimo iz OEBS-a? Mi smo bili jedni od osnivača te organizacije. Da li mi kao član OEBS-a, koji ne poštuje preporuke tog tela čiji smo član, treba i dalje da budemo u članstvu. Plašite se da promenite zakon, zato što ne možete da pobedite na izborima u regularnoj i fer izbornoj utakmici. Plašite se zato što ćete pasti sa vlasti, pašćete sa vlasti u Beogradu, pašćete sa vlasti na parlamentarnim izborima. Godinu i po dana, evo ima od prošlih parlamentarnih izbora, kako predlažem ovaj zakon. Svake nedelje, i SNS to ignoriše, ignoriše zato što ima većinu u RIK-u i tom većinom može da izglasa šta god hoće. Većinom koja je protivzakonita koju ste imali na izborima 2017. godine, predsedničkim, vi ste izglasali i rezultat kakav ste hteli. Godine 2016, svi smo preko televizije pratili cirkus u RIK. Vi ste određivali koji će džak da se prebroji, onaj koji vama odgovara, a onaj džak koji vam ne odgovara, nije mogao da se prebroji. Nikada niko nije odgovarao za to. Na biračkom mestu gde glasa naš poslanik, Goran Bogdanović 60 glasova je bilo u džaku za SDS, a u zapisniku nula. Ko je odgovarao za tih 60 glasova? Ko je odgovarao što je ukradeno 60 glasova samo na jednom biračkom mestu? Koliko hiljada glasova je na taj način ukradeno.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima. Reč ima narodni poslanik Nenada Konstantinović. Izvolite.
S obzirom da idu i beogradski izbori, predložili smo izmenu Zakona o lokalnim izborima. Srpska napredna stranka očigledno ne želi da raspravlja o ovome jer želi da nas uvede u haos posle izbora. Ako postoji sumnja da su izbori pokradeni, a ta sumnja postoji ukoliko ne želite da se objave rezultati sa svakog biračkog mesta odmah po prebrojavanju na biračkom mestu, onda građani ne mogu da veruju u izborni proces. Ako građani nemaju poverenja u izborni proces, nemaju poverenja u institucije i nemaju poverenja u vladavinu prava. U tom slučaju svako može da ruši i da bije kao što ste rušili u Savamali na dan izbora. Da li hoćete da se to ponovi? Šta treba da bude odgovor na to? Odgovor na to, pretpostavljam treba da bude da se zaštita prava građana ostvaruje na ulici. Da imamo demonstracije, da imamo haos na ulicama, jer ne može da se završi taj izborni proces na drugačiji način. Zašto SNS priželjkuje nemire na ulicama povodom izbora? Zašto ne prihvatite da svi članovi biračkih odbora budu obučeni? Zašto ne prihvatite da se skeniraju zapisnici? Zašto ne prihvatite da mogu da se prebrojavaju glasovi samo u biračkom odboru? Zašto treba neka komisija, gradska izborna komisija da ima prava da u statistici menja zapisnike, da usaglašava, šta treba da se to usaglašava? To su sve načini manipulacije da bi se došlo do izbornog rezultata koji odgovara SNS. Hajde izađite jednom na fer izbore i probajte da pobedite. Hajde da raspravljamo o ovome. Što ne stavite na dnevni red zakon da idemo od člana do člana da vidimo oko čega možemo da se dogovorimo. Ne smete zato što zloupotreba izbora kreće šest meseci pre izbora. Kreće kroz izmena u biračkim izborima. Kreće kroz uslove oko kampanje. Predložili smo i ovim zakonom kada su lokalni izbori u pitanju da moraju da se predstave kandidati, da se vodi javna debata, vezano za političke programe, političkih stranaka. Zašto nema te javne debate kada su izbori za glavni grad ni na jednom mediju? Zašto SNS ne sme da izađe u neku emisiju, da pošalje svog predstavnika, svog kandidata za gradonačelnika, da se suprotstavi kandidatu opozicije. Zato što zna da će na taj način izgubiti na izborima. Gospodo, nemojte nas uvoditi u izborni haos. Imamo dovoljno vremena da možemo da promenimo sve ono što u zakonima ne valja.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 15, protiv – niko, uzdržanih nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o utvrđivanju poreza na neprijavljeni prihod građana.
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, obraćam se najviše poslanicima SNS koji se, pretpostavljam, sećaju da su učestvovali u kampanji 2012. godine i da ste u toj kampanji govorili o tome da ćete doneti zakon o poreklu imovine. Šta se desilo kad ste došli na vlast pa ste se predomislili i ne smete više da donesete jedan mehanizam koji će omogućiti da se proveri imovina svakoga od nas, svakog od nas 250 koji sedimo ovde, svakog funkcionera koji sedi u Vladi, svakog funkcionera u lokalnoj samoupravi, svakog građanina, svakog vašeg funkcionera? Zašto bežite od toga? U čemu je strah? Zašto ste to predlagali 2012, a sada spuštate pogled i ne smete da glasate, da makar raspravljamo o tome? Evo, ostvarenje vaših obećanja. Hajde da donesemo zakon o poreklu imovine, da utvrdimo ko koju imovinu ima i koliki je porez platio kada je ostvario prihod koji je upotrebio da kupi tu imovinu. Nema ništa od prazne priče o borbi protiv korupcije i hajke protiv pojedinaca. Došli ste na vlast tako što ste pričali o Miškoviću. I? Nema presude. Dakle, ja ovde ne predlažem uvođenje novih krivičnih dela. Očigledno se to pokazalo neefikasno. Mi predlažemo da se utvrdi za svakog funkcionera od 2000. godine pa do danas i u buduće i za svakog građanina, da li je tu imovinu koju je stekao stekao od legalnih prihoda na koje je platio porez. Ukoliko se utvrdi da postoji razlika između imovine i oporezovanih prihoda, u zavisnosti od toga kolika je ta razlika, biće oporezovan sa 20%, 40% i 60%. Dakle, ovo je jedini način da prekinemo lanac korupcije u ovoj zemlji i da smanjimo sivu ekonomiju. Da li znate da je, po procenama, siva ekonomija u Srbiji 20-30% BDP, da ima 10 milijardi evra keša u sivoj zoni? Taj keš generiše korupciju. Da li znate da razvijene i najrazvijenije zemlje izbacuju keš iz opticaja, da može samo da se plati preko kartica? Hajde jednom da stavimo tačku na ono što se dešavalo u ovoj zemlji do danas i da možemo da uvedemo sve u legalne tokove i da u ovoj zemlji svi plaćaju porez. Zašto se SNS plaši toga da njihovi funkcioneri plate porez? Hajde da razgovaramo o ovom zakonu.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 15, protiv – niko, uzdržanih nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Nenad Konstantinović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika.
Zahvaljujem se. Dakle, ponudili smo dve verzije Zakona o izboru narodnih poslanika i u jednoj smo obradili vrlo konkretno sve vezano za finansiranje izborne kampanje i za ravnopravnost u medijima u izbornoj kampanji. Dakle, glavna preporuka OEBS-a i ono što građani mogu da vide to je da izborna krađa kreće od izborne kampanje. Na izborima 2017. godine kandidat SNS je bio zastupljen 92% u medijima, a svi ostali kandidati 8%. Mora da se odvoji funkcionerska kampanja od političke kampanje. Nije dozvoljeno u pristojnim i demokratskim zemljama da se neko pojavljuje u svojstvu funkcionera dok su izbori u toku, a da je istovremeno i kandidat. Devedeset i dva posto vremena za jednog kandidata, a osam posto za sve ostale. O kakvim mi fer uslovima pričamo? Kakvi mogu da budu ti rezultati kad je takva zloupotreba medija u kampanji? Desetine miliona evra se troše u kampanju. Srpska napredne stranka je i 2016. i 2017. godine potrošio preko 10 miliona evra za kampanju. Odakle su te pare? Jesu li to pare od onih 40 hiljada, što je sedam hiljada njih uplatilo? Odakle 10 miliona evra i zašto 10 miliona evra? Predlažemo ovim zakonom da se mediji i medijska kampanja finansiraju iz budžeta Republike Srbije i to direktno, tako što će se plaćati iz budžeta televizijama, da postoje jasni uslovi i da se zna koliko ko ima vremena, da svima budu dostupni svi mediji, da budu obavezne debate na televizijama koje imaju nacionalnu frekvenciju. Zašto na televizijama koje imaju nacionalnu frekvenciju ne postoje debate između političkih stranaka u kojima obavezno moraju da učestvuju predstavnici parlamentarnih stranka? Da imaju isto vreme i da to bude za stranke besplatno, a da se plati iz budžeta. Inače, od para koje idu iz budžeta za finansiranje izbornih kampanja 99% se potroši na medije. Svi oni leci, sva terenska kampanja to je 1%. Dakle, to su fer uslovi. Mehanizam za to postoji, OEBS ukazuje da je to problem najveći koji imamo u izbornom procesu. Vi to nećete da biste mogli da manipulišete. Vi to nećete jer na fer izborima SNS ne može da pobedi.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 15, protiv – jedan, uzdržanih nema, nije glasalo – 135 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o finansiranju AP Vojvodine, koji je podnela Narodnoj skupštini 13. decembra 2016. godine. Da li mr Aleksandra Jerkov želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo – 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o udžbenicima, koji je podnela Narodnoj skupštini 26. septembra 2016. godine. Da li mr Aleksandra Jerkov želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo – 139 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Krivičnog zakonika, koji je podnela Narodnoj skupštini 12. septembra 2016. godine. Da li mr Aleksandra Jerkov želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo – 139 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, koji je podnela Narodnoj skupštini 12. septembra 2016. godine. Da li mr Aleksandra Jerkov želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 13, protiv – niko, uzdržanih nema, nije glasalo – 135 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju, koji je podnela Narodnoj skupštini 12. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik mr Aleksandra Jerkov želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 136 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Dejan Nikolić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatu vrednost, koji je podneo Narodnoj skupštini 20. jula 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 134 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Dejan Nikolić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, koji je podneo Narodnoj skupštini 10. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 135 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik dr Ana Stevanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog za razrešenje Maje Gojković sa funkcije predsednika Narodne skupštine, koju je grupa od 31 narodnog poslanika podnela Narodnoj skupštini 13. aprila 2017. godine. Da li narodni poslanik? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 138 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Dušan Pavlović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Krivičnog zakonika, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Dušan Pavlović i Saša Radulović, 22. juna 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 144 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Dušan Pavlović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika, koji je Narodnoj skupštini podneo, 28. jula 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 143 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Dušan Pavlović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o sprečavanju nasilja u porodici, koji je Narodnoj skupštini podneo, 22. juna 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik dr Ana Stevanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog za razrešenje Veroljuba Arsića sa funkcije potpredsednika Narodne skupštine, koji je grupa od 31 narodnog poslanika podnela Narodnoj skupštini 13. aprila 2017. godine. Da li narodni poslanik dr Ana Stevanović želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik dr Ana Stevanović.
Zahvaljujem se predsedavajući. Smatramo da su predsednica Narodne skupštine Maja Gojković, kao i potpredsednik Narodne skupštine Veroljub Arsić od sazivanja poslednje sednice 9. avgusta 2016. godine, pa sve do danas, tokom predsedavanja više puta grubo i na očigled cele javnosti prekršili Ustav Republike Srbije, Zakon o Narodnoj skupštini, odnosno Poslovnik Narodne skupštine, što je dovelo do potpune degradacije najvišeg predstavničkog tela i nosioca ustavotvorne i zakonodavne vlasti u Republici Srbiji. Način na koji predsednik i potpredsednik predsedavaju sednicama Narodne skupštine, više nego očigledno dokazuje da su zaboravili na svoje osnovne obaveze kao predsedavajući i da institucija Narodna skupština nije njihovo privatno vlasništvo, a još manje vlasništvo njihovih partijskih kolega, kao i činjenica da svi narodni poslanici imaju jednaka prav i dužnosti. Zahvaljujući postupanju predsednice, prvi put imamo situaciju da narodni poslanici opozicionih poslaničkih grupa u znak protesta podižu svoje poslovnike, upravo da bi predsedavajućoj ukazali na povredu Poslovnika, a da nakon toga, ne samo da ne dobiju reč, već predsedavajućeg, kao i potpredsednika Arsića, daju sebi za pravo da se tome otvoreno podsmevaju, zaboravljajući na činjenicu da su poslaničke grupe izabrane od strane naroda, a ne od predsedavajućih, kao ni od strane njihovih partijskih kolega. Na sednici Narodne skupštine, govornik može da govori samo o tački dnevnog reda o kojoj se vodi pretres, podsećamo da nije dozvoljeno neposredno obraćanje narodnog poslanika drugom narodnom poslaniku, korišćenje uvredljivih izraza, kao i neiznošenje činjenica i ocena koje se odnose na privatni život drugih lica u skladu sa članovima 106. i članom 107. Poslovnika. Zahvaljujući Maji Gojković i Veroljubu Arsiću, skandalozne situacije se nadovezuju jedna za drugom, neprimerene izjave, grubo kršenje Poslovnika, što je sve skupa dovelo do potpunog obesmišljavanja funkcije predsednika i degradacija Narodne skupštine. Na kraju, ono što je poražavajuće, jeste činjenica da su kao predsednica, tako i potpredsednik Arsić, da su rešili da se potpuno povinuju želji Vlade Republike Srbije, da im zakoni samo protrče kroz Skupštinu, da se o njima ne raspravlja na način predviđen Poslovnikom, te da javnost Srbije ostaje uskraćena za informacije o mnogim zakonskim rešenjima koje vladajuća većina izglasava na zvuk zvona, iako upravo ta rešenja direktno utiču na životni standard i ekonomsku moć naših građana. Zahvaljujući Maji Gojković i Veroljubu Arsiću, koji su prekršili svaku meru i grubo povredili Ustavom zagarantovano pravo na pravna sredstva dokazuju i to da su sebi dali za pravo da kreiraju nove mere za održavanje reda na sednici prema poslanicima opozicije, kako bi na svaki način pokušali da spreče da se čuje njihov glas u parlamentu. Sve što sam navela dovelo je do potpune degradacije Narodne skupštine, koja je ovakvim postupanjem predsedavajućih postala izvršni organ Vlade Republike Srbije. Na osnovu svega navedenog, zahtevamo hitno razrešenje, kako predsednice Maje Gojković, tako i potpredsednika Veroljuba Arsića.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – dva, uzdržanih – nema, nije glasalo 138 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Poštovani narodni poslanici, sada u skladu sa članom 87. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, određujem pauzu u trajanju od jednog časa. Sa radom nastavljamo u 15,15 časova.
Nastavljamo sa radom. Molim vas da utvrdimo kvorum. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o glavnom gradu. Da li želite reč? Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, Demokratska stranka je predložila više desetina izmena i dopuna predloga zakona, uz isto toliko i anketnih odbora koji su potresali sve one afere koje je proizvela Vlada Republike Srbije u pet godina svoje vlasti. Kada smo predlagali ovaj zakon, a to je Zakon o glavnom gradu, rekli smo – hajde da građani Beograda znaju koga biraju na izborima, ko je ta osoba za koju se glasa, bilo da je muškarac, bilo da je žena, građani imaju pravo da znaju kome će dati glas i kome će dati odgovornost da ih vodi u Beogradu u naredne četiri godine. Pošto ovo nije izborna godina, kako smo imali prilike da vidimo, mi vas molimo da skupite hrabrosti i da usvojite naš predlog da se gradonačelnik neposredno bira na izborima u Gradu Beogradu. Zašto? Zato što građani žele da znaju koje njihov gradonačelnik i za koga će glasati na narednim izborima. Pošto to očigledno ne može da bude po stoti put Aleksandar Vučić, mi smo želeli da vam na ovaj način omogućimo da se ne skrivate više iza predsednika Republike Srbije i da razni Vesići, Siniše Mali itd. vode grad Beograd na uštrb popularnosti predsednika Republike. Mislim da je veoma važno da građani znaju koga biraju. Ovoga puta nećete moći da ih prevarite ukoliko samo budete pošteni i usvojite ovaj predlog za koji tvrdim da je ne samo demokratski, nego je i zaista više nego korektno da građanima omogućite da znaju kome će dati poverenje u naredne četiri godine. Izbori će biti početkom sledeće godine. To su redovni izbori za Grad Beograd. Imamo gradonačelnika koji je smenjen, imamo gradsku upravu koja ne funkcioniše, Beograd koji je raskopan, a neko, naravno, za to mora da snosi odgovornost. Ne možemo da dozvolimo da odgovornost za raskopane ulice, za gužve u Beogradu, za siromašne građane bude neko opšte mesto u kojem svakoga dana opozicija i vlast imaju vremena da se prepiru. Građani su ti kojima moramo da rešimo probleme. Oni žele da znaju ko je taj ko je odgovoran za te probleme. Dakle, hajde da vidimo zašto je Siniša Mali, kao smenjeni gradonačelnik i dalje gradonačelnik Beograda i da li možemo ovim zakonom da promenimo neke stvari i da napravimo Beograd efikasnijim i efikasnijom upravom, ako građani Beograda imaju prilike da znaju za koga glasaju. Skupite hrabrost, usvojite zajedno sa nama ovaj predlog, pa da vidimo da li smete da izađete na te izbore i da se zaista fer i demokratski …
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o odbrani. Izvolite.
Zakon o odbrani postoji da bi se, pre svega, usaglasili zakonski akti sa zakonima koji definišu status Vojske Republike Srbije, način na koji vojnici danas proživljavaju u svojoj profesiji i najcrnje moguće i najsramotnije stvari. To se nije događalo od kad Vojska Srbije postoji. Ono što je danas položaj vojnika u Srbiji može se opisati sramotom. Očigledno da mnogima koji danas vode Vladu Republike Srbije, a uključujući tu i ministra, beže ne samo od odgovornosti, nego ne žele da Vojska Srbije očigledno uopšte i postoji. Ministar odbrane se zalaže za uvođenje obaveznog služenja vojnog roka, zato što je profesionalnu vojsku srozao do granice siromaštva. Vojnik danas u Srbiji ne samo da nema platu sa kojom može da plati svojoj porodici račune on danas nema ni najosnovniju opremu sa kojom svakodnevno čuva npr. granicu Srbije, sa kojom se apsolutno Srbija ne samo diči, već i bezbednošću sa kojom ne možemo da se pohvalimo već poslednjih nekoliko godina. Srpski vojnik danas, umesto da predstavlja najveći ponos za nas, očigledno za vladajuću većinu predstavlja potpuno nebitnu stvar iz prostog razloga što je danas vojnik osramoćen, ponižen, njegova karijera ukaljana. Moramo da uradimo sve što je do nas, što može makar i zakonskim rešenjima da poboljša stvari i kada je u pitanju njihov materijalni status, i kada su u pitanju uslovi pod kojima vojnici danas obavljaju svoju dužnost, a to je bezbednost Srbije, zemlje i njenih građana. Ne možemo na ovaj način, neki poslanici su nervozni, viču i misle da je sramota što predlažemo bolje uslove za Vojsku Republike Srbije, da uopšte dođemo do reči kada su u pitanju ovako važne i velike teme. Mi smatramo da je Vojska Republike Srbije na izdisaju. Ona, ukoliko se ovako nastavi, neće postojati u narednih nekoliko godina, a kamoli decenija. Ovo je veoma važno da građani znaju iz prostog razloga što danas plata vojnika nije tolika kolika bi bila potrebna da bi potkrepila sve troškove porodica pripadnika Vojske Republike Srbije, za račune za struju, školarina i svega onoga sa čim se danas suočavaju. Takođe, ne treba da govorimo o tome da Vojska može samo da sanja o stanovima koji su prestali da se grade od kada je Aleksandar Vučić došao na vlast.
Vreme. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u bespravnom rušenju objekata u beogradskoj četvrti Sava mala i utvrđivanju činjenica o odgovornosti lica koja su izvršila rušenje navedenih objekata. Izvolite.
Evropski pokret u BiH dao je Beogradu i gradonačelniku Beograda priznanje da je grad Beograd najtolerantniji grad u regionu. To je očigledno istinito sa stanovišta da je očigledno tolerancija prevelika prema onima koji ruše Beograd, raskopavaju Beograd, ruše četvrti u centru grada, pale ambasade i prema njima je tolerantnost više nego velika. Dakle, beogradska četvrt Savamala je bila srušena u izbornoj noći 2016. godine. Ono što je sramota za Srbiju predstavlja sramotu i za ovaj dom i za ovu instituciju da do sada nismo uspeli da se izborimo za pravdu. Ne možete nekome rušiti dom i kuću i krov nad glavom u izbornoj noći i da smatrate da zbog toga niko neće odgovarati. Ne možete nekoga da vežete i da mu oduzmete slobodu, a da pri tom govorite o tome kako su svi jednaki pred zakonom. Ne možete da dozvolite to da kada oni koji su ugroženi pozovu policiju, a da ta policija ne izađe na lice mesta i da zaštiti građane kojima je zaštita potrebna, a da onda govorite o bezbednosti u glavnom gradu. To je sramota za Srbiju. Ovo je upamćena sramota i ovo će ostati u istoriji Srbije, kao nezabeleženo da je jedna organizovana kriminalna grupa iz vrha vlasti organizovala rušenje centra Beograda da bi to zemljište besplatno dali svojim partnerima i arapskim tzv. investitorima. Te arapske investitore mnoge zemlje na svetu jure, njihovi pravosudni organi i izdati su nalozi za hapšenje u pojedinim državama na svetu. Oni su na poternicama. Takvim vašim partnerima nudite zemljište Beograda koji rušite svakoga dana, kaljate mu ugled, kaljate mu ponos i na taj način to će ostati najveća sramota upisana u istoriji ove zemlje i ovog grada. Uskoro će Grad Beograd imati i uspeti da odbrani svoju slobodu. Grad Beograd će uskoro imati vlast koja će zajedno sa svojim građanima istražiti rušenje Savamale. Znam da ste nervozni zato što uskoro nećete biti na vlasti, prvo u Beogradu, a onda i u Republici i vaši kiseli osmesi to i potvrđuju. Verujte mi na reč da je ovo ono što će motivisati građane da jednom zauvek one organizatore iz vaše stranke, SNS dovedu pred stub pravde zato što je ovo stvar koja mora biti rešena. Ovo je istorijska sramota koju ste napravili za Grad Beograd i Republiku Srbiju.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio se da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Krivičnog zakonika. Izvolite.
Zahvaljujem. Predsednik Demokratske stranke Dragan Šutanovac i ja smo predložili da ovaj zakon bude sastavni deo pozitivnog zakonodavstva Srbije. Ovim zakonom, koji nema apsolutno nikakve veze sa politikom, možemo zaštiti nečiji život. Preko 50 života je izgubljeno zato što niste hteli da prihvatite i usvojite ovaj zakon kada ga je prvi put predložio Dragan Šutanovac još kao narodni poslanik. Samo zato što ovaj zakon predlaže Demokratska stranka odbili ste da ga podržite i da ga stavite uopšte na dnevni red, iako smo rekli da ćemo se na svaki mogući način odreći rasprave i vremena koje nam ovaj predlog apsolutno i stavlja na raspolaganje. Dakle, onima koji su legalno stekli oružje ovim zakonom, ukoliko su registrovani nasilnici u porodici, to oružje po sili zakona mora da se oduzme. Pre nekoliko dana smo imali primer da je čovek koji je optužen za nasilje bio priveden, vratio se u svoju kuću i sa svojim pištoljem, koji je legalno stekao, izvršio je ubistvo. Dakle, to je slučaj koji ste mogli da sprečite, a niste hteli nego se samo podsmevate, i to je ono što je na vašu sramotu i na vaš obraz i na vašu čast. Mogli ste preko 50 života da spasite samo da niste zluradi, samo da se niste rugali predlozima DS. To je ono što vrednosno određuje vas kao SNS i nas kao DS. Mi se odričemo svih političkih poena, svih, kako bi mi rekli, jeftinih političkih poena. Mi želimo da ovo dođe na dnevni red, da se bez i jednog glasa, apsolutno rasprave usvoji da bi spasili već sutra neki život koji može biti tragično izgubljen, zbog nasilja u porodici. Puna su vam usta reči kako je strašno važna borba protiv nasilja u porodici, i to smo mogli nekoliko puta do sada da čujemo od vladajuće većine. Ministri iz Vlade Republike Srbije govore kako što pre treba da se usvoje zakoni kako bi sprečili nasilje u porodici. Molim vas da usvojimo ovaj zakon kako bi nekoga ostavili u životu, ali vi apsolutno to ne želite da uzmete u obzir. Pokušajte da budete veći nego što jeste, stavite ovaj zakon na dnevni red i mi ćemo se odreći rasprave, pretpostavljam, kao i svi ostali u ovoj sali. Hajde da nekome spasimo život. Hajde da ne čitamo sutra u crnoj hronici kako je još neko sa svojim oružjem ubio svog supružnika i na taj način napravio ogromno krivično delo.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Ujedinjenih Arapskih Emirata. Izvolite.
Zahvaljujem. Želimo da se raskine taj međudržavni Sporazum između Srbije i Vlade Ujedinjenih Arapskih Emirata iz prostog razloga što je to Sporazum koji je omogućio leks specijalis, odnosno korupciju zvanu „Beograd na vodi“. Malo je smešno nakon svega onoga što je predsednik Vlade u to vreme govorio o milion i 800 hiljada kvadrata na području Savskog amfiteatra. Niste uspeli za pet godina da izgradite ni jednu jedinu zgradu u „Beogradu na vodi“, i to je ono što ovaj projekat čini potpuno smešnim. Deca u Srbiji znaju da se krade na projektu „Beograd na vodi“. Deca u Srbiji znaju da ne možete ni jednu zgradu, ni jedan stan da završite za pet godina. Podsetiću samo da su u periodu od svega dve i po godine tadašnji ministar odbrane Dragan Šutanovac i ministar građevine Oliver Dulić izgradili preko pet hiljada stanova u Beogradu, na Voždovcu, Stepa Stepanović, celo novo naselje je napravljeno sa preko 15 hiljada ljudi koji su doseljeni na opštinu Voždovac. Pet hiljada stanova, a vi ne možete jedan stan, a kamoli zgradu da završite za pet godina na području Savskog amfiteatra. To govori o sramoti i o tome koliko je uzaludno bilo ulaganje i smanjenje penzija i smanjenje plata. Da se razumemo, plate i penzije su smanjene da bi neki arapski investitor mogao tim parama da gradi šoping mol, hotel i zgradu koju apsolutno nikome ne može da proda. To je „Beograd na vodi“ i o tome će se takođe građani opredeljivati na narednim beogradskim izborima. Ono što danas predstavlja taj projekat jeste i svaka građevina na području Savskog amfiteatra. Da stvar bude još smešnija, dnevno mora da plaća po izveštaju stručnjaka preko 15 hiljada evra pumpe koje će ispumpavati vodu iz temelja. „Beograd na vodi“ je kao projekat zaustavljen. On je stao. Ovde nas je uveravao predsednik Aleksandar Vučić o tome kako će milion i 800 hiljada kvadrata biti gotovo u roku od tri do četiri godine. Jedan stan niste završili za četiri godine. To je ono što su vaši rezultati danas u Beogradu i Srbiji. Tako izgleda i Srbija, kao i „Beograd na vodi“. Ona je stala, ništa se ne gradi, građani beže iz zemlje i ljudi nemaju posla, standard životni je sve manji i manji. Beograđani će imati priliku da se na narednim izborima oglase i po tom pitanju.
Hvala. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Ujedno vas molim da nam kažete nešto o vašim predlozima da bi znali da li da glasamo o Predlogu zakona o dopunama Zakona o radu. Izvolite.
Mi smo predložili jedan zakon koji se tiče mladih ljudi, o kojima retko ko vodi računa, neću da kažem niko. Mnogi poslanici su učestvovali zajedno sa nama iz DS, o tome kako i na koji način možemo da pospešimo da ova zemlja bude država u kojoj će mladi ljudi zaista i ostajati, a neće bežati u neke strane zemlje, koje će koristiti njihovo znanje i njihovu energiju. Apsolutno, mladi nisu na listi prioriteta. Ne da su na dnu liste prioriteta, nego nisu na listi prioriteta. Što više njih ode iz zemlje, očigledno je ovoj Vladi to neophodnije i potrebnije, s obzirom da neće imati sa kim da se svađaju, neće biti mladih ljudi koji će se buniti. Dakle, mladi ljudi danas nemaju posao. Oni završavaju uredno svoje srednje škole, bilo stručne, bilo gimnazije, završavaju fakultete, pošteno dolaze do svojih diploma, pošteno stiču magistarski i doktorske diplome. Ali, ne mogu da se zaposle. Zašto? Zato što postoji, prvo zabrana zapošljavanja u javnom sektoru, gde mogu samo da se zapošljavaju oni koji su članovi SNS. Pedeset i nešto hiljada njih, od trenutka zabrane zapošljavanja do danas, su zaposlili predstavnici režima, dok mlad svet može samo da računa na kartu u jednom pravcu. E, to nije zemlja u kojoj će postojati budućnost i da će mladi ljudi odlučiti da ovde zasnivaju svoje biznise. Mi smo Zakon o radu predložili da bude takav da omogući određene olakšice mladim ljudima da dođu do posla, i nas čudi, zašto na takav način smo dobili odgovor od vladajuće većine, da apsolutno ne želi da razgovara o toj temi. Nismo rekli da ovaj zakon košta Srbiju 50 miliona evra. Dovoljno je da se 80.000 neformalno zaposlenih prebaci u formalno zaposlene i da budemo na nuli, dovoljno je nakon toga samo jedan novozaposleni da bi bili u dobitku. A koliko samo ljudi, talenata ćemo izgubiti ako ovaj zakon ne budemo stavili na dnevni red? Koliko će samo doktora nauka najobrazovanijih, najpametnijih, najsposobnijih otići iz ove zemlje, samo zato što mladi i uspešni nisu na listi prioriteta SNS? To je ono što je problem danas za Srbiju, koja apsolutno ne razmišlja o svojoj budućnosti, samo zato što je diletanti vode, samo zato što su tu ljudi, koji isključivo misle na sebe i svoje džepove, a ne na one koji, već, nekoliko godina nakon uspešnih završenih studija ne mogu da dođu do posla. I zato predlažemo ovaj zakon. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje.
Zahvaljujem. Ovo je, takođe popularan zakon o zapošljavanju mladih. Imamo danas roditelje koji su uložili mnogo toga da bi njihova porodica bila uspešna, da bi njihova deca bila obrazovana, zdrava, uredna, dobro uhranjena, a doživeli su to da im njihovi sinovi i njihove kćerke odlaze iz Srbije. Zato što je Srbija postala tamni vilajet, za mnoge koji su pošteno stekli svoje obrazovanje, svoje vaspitanje. Ne može Srbija da računa da će biti zemlja koja će opstati u budućnosti, ukoliko najvažniji i najvredniji resurs ostavlja po strani, a to su mladi ljudi, to je njihovo znanje i njihova energija. Mene čudi, sva ona buka i svi oni napadi, sva ona dobacivanja kad god smo pominjali besplatne udžbenike, kad god smo pominjali bolje i kvalitetnije obrazovanje za naše mlade u Srbiji, kako bi bili konkurentniji na tržištu rada. Nas je to čudilo, iz prostog razloga što očigledno postoji strah, kada je u pitanju veći kvalitet obrazovanja, od strane SNS i pojedinih narodnih poslanika, koji predstavljaju danas udarnu pesnicu režima u ovom domu. Ono što nas očigledno zabrinjava jeste da je sve veći otpor vladajuće većine prema onima koji mogu svojim znanjem da ih ugroze, da ih zamene na njihovim mestima, pa čak i u samoj SNS postoje oni koji čak i nešto znaju među članstvom, ali ne mogu da dođu do funkcija, zato što oni koji ne znaju ništa te funkcije drže sa obe ruke i noge i ne žele da se iz tih fotelja sklone. Takva je stvar i u državi, nažalost. Kako radite u svojoj partiji, takvo je stanje i u državi. Naravno da postoje oni koji nisu članovi ni jedne partije, a ne mogu da nađu svoje mesto pod suncem, samo zato što oni koji ne znaju apsolutno ništa, danas vode Srbiju. Oni koji nisu kompetentni, koji nisu kvalifikovani, koji su kupili diplome, koji na svaki mogući način se rugaju onim mladim ljudima koji su na pošten način došli do nekih svojih titula i nekih svojih uspeha. Imamo situaciju da oni mladi ljudi koji su najocenjeniji, koji imaju najviše ocene, medalje zlatne na olimpijadama u nauci, danas nisu dobili ni tapšanje po ramenu od strane onih koji vode Vladu Republike Srbije, a već ih kupuju mnoge strane, međunarodne kompanije i polako taj najvredniji resurs odvlače na svoju stranu. Očigledno je to vizija Srbije kakvu vidi Aleksandar Vučić i SNS. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje predlog, da podsetim, o izmeni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje. Zaključujem glasanje: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Reč ima narodni poslanik Balša Božović.
Zahvaljujem. Pre svega 10 dana je prošlo tačno tri godine kako su sramotno protivustavno smanjene penzije, kako je oduzeta imovina građanima koji su pošteno stekli svoju penziju tokom svog životnog veka. Za te tri godine, uzeto je otprilike nekoliko stotina miliona evra, onoliko novca koliko ste potrošili i dali u džep arapskim investitorima koji su upropastili i „Beograd na vodi“ i poljoprivredno zemljište i mnoge druge projekte, na kojima su učestvovali i lažne fabrike koje nikada nisu otvorili. Kada su u pitanju tajni ugovori za koje ste samo na nekoliko sednica trošili stotine i stotine milione evra, zatim ugovori o delu koji se uvek pred izbore, kao što ćemo imati i ove godine, preko 130 miliona evra je opredeljeno za ugovore o delu, za članove, funkcionere SNS, tj. tzv. kupovinu glasova. Toliko je novca utrošeno da nijedno dete, nijedan unuk, nijedna unuka, nisu dobili posao, nisu dobili uhlebljenje i nisu svoju porodicu nastavili da zasnivaju u Srbiji. Vi ste upropastili stare ljude u Srbiji koji su pošteno sticali, tokom celog svog života svoju penziju. Penzija je imovina i ne možete tu penziju oduzeti na takav način, kako ste vi uradili . Ustav Republike Srbije to ne dozvoljava. Zato i kukavički nećete da dozvolite PIO Fondu da izda rešenje o smanjenju penzija, jer ste onemogućili penzionerima i da se žale na to. Sram da vas bude! Ne mogu sebi da plate porez … [[Isključen mikrofon.]]
Molim poslanika Balšu Božovića da pokuša da nam predloži zakon o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Tu svakako nema mesta za uvrede. Ima još deset sekundi. Molim vas da u vašem rečniku izbacite uvrede i vikanje na druge poslanike.
Nemaju da plate porez na imovinu, nemaju da se leče, nemaju za kvalitetnu ishranu, nemaju da svojim unucima i unukama daju džeparac, nemaju način da voze kola, kad oni to hoće, jer nemaju novca za gorivo. Na to ste sveli penzionere danas u Srbiji i treba da se stidite zbog toga. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i izdavanja građevinske dozvole radi realizacije projekta „Beograd na vodi“. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, predlažemo da se leks specijalis ukine, da se raskine međudržavni sporazum između Srbije i Emirata i da se na taj način zaštiti interes Republike Srbije i novac građana Republike Srbije, kako bi mogli da vratimo plate onima kojima ste plate smanjili, kako bi mogli da vratimo penzije onima kojima ste penzije smanjili. Dakle, umesto što danas pevaju poslanici vladajuće većine i što vređaju i dobacuju, psuju i mene i moju porodicu i skandiraju, ponosan sam što se poslanici DS nikada neće povući pred ovakvom nepristojnošću i što će se uvek, boriti za interes građana Republike Srbije. Nije cilj DS da dođe na vlast. Cilj DS je da one obespravljene podrži, da ih zaštiti od ovakve nepristojnosti i ovakvog nepoštovanja građana Republike Srbije. Zbog toga smo predložili da se leks specijalis ukine, zato što ne želimo da građani Republike Srbije budu ti koji će plaćati propale projekte Aleksandra Vučića i onih koji su danas na vlasti u Republici Srbiji. Mi imamo danas situaciju u kojoj umesto da gradimo domove, socijalne stanove, stanove za vojsku, umesto da vratimo penzije penzionerima, umesto da vratimo plate prosvetnim radnicima, umesto da vratimo plate lekarima na stari nivo i da im povećamo, mi taj novac trošimo na „Beograd na vodi“, koji, ne da nije uspeo, koji se urušava i tone svakog dana, e, to je bezobzirnost ove vlasti prema svojim građanima. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Vesna Marjanović, predložila je da se dnevni red senice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Gordana Čomić, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do helikopterske nesreće u kojoj je život izgubilo sedam osoba. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Nataša Vučković, predložila je da se dnevni red senice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na imovinu. Izvolite.
Hvala, predsednice. Predložila sam da se izvrše izmene i dopune Zakona o porezu na imovinu koji je donet 2013. godine. Dakle, od strane jedne od vaših prvih vlada 2013. godine, ogromno je povećan porez na imovinu. Mi smo i tada u skupštinskoj raspravi govorili o tome da je vaš tadašnji predlog zakona išao za tim da se čak i do 700% povećava porez na imovinu. Posle su neki naši amandmani srećom usvojeni, te je onda povećanje poreza samo između 200 i 300% urađeno. Sada je Skupština grada Beograda glasala, takođe, za povećanje poreza na imovinu. Zašto mi ovaj zakon ovde predlažemo, ja posebno? Pre svega, ogromno je poresko opterećenje građana Srbije. Mi svaki dan u medijima slušamo i od predstavnika ove Vlade da je veliki uspeh ove Vlade u tome što je sprovedena fiskalna konsolidacija. Molim vas lepo, nikakva fiskalna konsolidacija nije sprovedena, osim po džepu i na teret građana Srbije. Kada pogledate šta ste sve uradili u pogledu povećanja poreskog opterećenja građana, od 2012. godine od kada ste na vlasti, pored toga što je povećana stopa PDV, povećali ste porez na imovinu, povećan je porez na dobit preduzeća, akcize, itd. Dakle, čitava ta fiskalna konsolidacija pored smanjenja penzija i plata, zapravo se zasniva na tome što ste građanima duboko, duboko, stavili ruku u njihov džep, i to je sav uspeh ove Vlade. To je rezultiralo time da je ogromno osiromašenje građana širom Srbije, a ovim porezom na imovinu, koji ste ovako 2013. godine zaista mučki povećali, prema tom zakonu najviše su opterećeni, pre svega građani, vlasnici nepokretnosti u velikim gradovima, i to pre svega u Beogradu, ali i u Novom Sadu, Nišu, i u drugim centrima gradova u Srbiji. Šta je time urađeno? Time smo mi dodatno građanima povećali njihovo poresko opterećenje, time smo onemogućili da uživaju u pravima koja su im Ustavom garantovana. Dakle, takav porez na imovinu je i neustavan, i nepravedan, i on je neproporcionalan. Mi smo mnogo puta predlagali više amandmana na taj predlog zakona. Ovaj moj predlog ide za tim da se, pre svega, zadrži progresivnost poreza na imovinu, ali tako da se oni koji čine najveći broj vlasnika nepokretnosti u ovoj zemlji, a to je najveći broj građana širom Srbije, da se upravo njima najviše i smanji poresko opterećenje. Ovaj zakon ima još jednu veliku nepravednost, a to je što je njime ukinuto ono što smo uspeli da uvedemo u zakon, čini mi se 2010. ili 2011. godine, kada je on poslednji put menjan, a to je da se na okućnice ne plaća porez na imovinu. To je bio predlog inače poslanika Konstantinovića, i moj tada još, ovim zakonom koji ste vi doneli 2013. godine…
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Nataša Vučković, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku. Izvolite.
Poštovana predsednice, ovaj predlog zakona ima za cilj da se precizira nekoliko odredbi Zakona o pravu na suđenje u razumnom roku koji je donet 2015. godine. Mi smo tada na taj zakon predlagali dosta amandmana. Zašto je ovaj zakon važan? Ovde u ovoj našoj zemlji svi građani koji imaju potrebu da zaštite neka svoja prava u sudskom postupku, znaju koliko će ih to koštati i vremena i novca. Dakle, došlo je do strašno velikog povećanja kako sudskih taksi, tako sa druge strane ne uspevamo da kroz sve ove reforme pravosuđa postignemo da sudski postupak, dakle da postupak u kome građani ostvaruju neka svoja prava, traje kraće. U okviru dostupnosti, pravo na dostupnosti pravde, pravo na suđenje u razumnom roku je jedno od suštinskih elemenata. Šta se ovim zakonom, koji predlažem, zapravo uvodi? Jedna ravnopravnost građana, odnosno svih onih koji vode ili imaju sudski postupak u toku, a to je da u slučaju da im se ne obezbedi pravo na suđenje u razumnom roku, da se izuzme predsednik suda ukoliko je on taj koji odlučuje u osnovnom postupku. To ovim zakonom nije predviđeno, koji ste vi doneli 2015. godine i mi zbog toga ovo predlažemo. Ovo je za sve građane Srbije posebno važno, ali bih htela da ukažem na jednu kategoriju gde je trajanje postupka izuzetno nepravedno i gde dovodi u pitanje njihovu egzistenciju, život njihovih porodica, a to je pitanje radnih sporova naročito. Imamo priliku stalno da čitamo u medijima koliko dugo traju radni sporovi. Znači, to su ljudi koji su ostali bez radnog mesta, bez posla i koji nekada svoja radna prava ostvaruju u postupcima koji traju i nekoliko godina. Šta posle od tog prava ostane, čak i kad ga pred sudom ostvare, imali smo, takođe, priliku da čitamo. Ovo je jedna vrlo mala izmena, ali izmena koja bi značila mnogo za građane Srbije i za mogućnost da ostvaruju svoje pravo pred sudom na najbolji mogući način.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o odbrani. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovo je izuzetno važan zakon… Ja vas molim, predsednice parlamenta, ako možete da umirite vladajuću većinu. Znam da su nervozni zbog gubitka izbora koji će ih vrlo brzo zadesiti, ali molim vas da ih ubedite da se ponašaju onako kako njima nije u prirodi, a to je normalno. Ovo je izuzetno važan zakon, kao što je sistem odbrane izuzetno važan sistem kako za nas, tako i za čitavu zemlju. Odmah da budem potpuno jasan, ne očekujem da SNS prihvati ove izmene i dopune Zakona o odbrani, zato što je jasan stav SNS o sistemu odbrane u celini. Kada jedna stranka za šest godina svoje vlasti promeni pet ministra odbrane, a svaki bude lošiji od prethodnog ministra, znamo šta može da nas očekuje. Kada jedna stranka za ministra odbrane sada ima Aleksandra Vulina, a za direktora BIA Bratislava Gašića, znamo šta može da nas očekuje u oblasti bezbednosti. Ustavni osnov za donošenje ovog zakona je sadržan u odredbi člana 97. stav 1. tačke 4, 6. i 9. Ustava Republike Srbije, kojima je predviđeno da upravo Srbija uređuje i obezbeđuje odbranu i bezbednost svih njenih građana, bez obzira na versku, političku ili nacionalnu pripadnost. Zakon o odbrani je nedovoljno obuhvatan i ne pruža odgovore na suštinska pitanja. Jedan od razloga je zastarelost osnovnih strateških dokumenata, ali i zanemarivanje aktuelnih bezbednosnih procena, pre svega na globalnom nivou, kako u regionu u kome mi živimo, tako i u zemlji u kojoj mi živimo. Nužno je, pre svega, uspostavljanje sklada, pre svega sa Zakonom o vanrednim situacijama. Ne postoji zemlja u Evropi koja vodi računa o svojoj bezbednosti i sistemu odbrane, a da nema usklađen Zakon o odbrani sa Zakonom o vanrednim situacijama. Podneli smo izmenu i dopunu osam tačaka. Na ovim izmenama i dopunama su radili izuzetno ozbiljni ljudi i ja im se ovom prilikom zahvaljujem, i generalu Malinoviću i generalu Radojičiću. Ne znam zaista šta je sporno da prihvatite izmenu člana 1. koji glasi da su osnovni strategijski dokumenti Strategija nacionalne bezbednosti Republike Srbije, Strategija odbrane Republike Srbije i doktrina Vojske Srbije i dokumenti u oblasti nevojnih izvoza, rizika i pretnji. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o finansiranju lokalne samouprave. Molim vas da se javite.
Ne znam zaista zašto sistem ne radi kada god se javi neko iz Demokratske stranke, ali nećete nas ućutkati. Predložio sam izmene i dopune Zakona o lokalnoj samoupravi. Lokalna samouprava je očigledan primer bahatosti, korumpiranosti i neznanja SNS-a u svih 160 lokalnih samouprava gde, nažalost po građane Srbije, SNS rukovodi lokalnim samoupravama u vidu gradonačelnika Kraljeva koji otvara kao kapitalnu investiciju semafor, u vidu gradonačelnika Subotice koji kao kapitalnu investiciju predstavlja to što želi da izvadi grkljan svom političkom neistomišljeniku, ili u vidu gradonačelnika Novog Sada koji u vidu kapitalne investicije otvara parkiralište za bicikle. Predložio sam izmene i dopune Zakona o lokalnoj samoupravi pre svega kako bi se svim građanima Srbije, bez obzira da li oni žive u Subotici ili Surdulici, vratilo ono što im je SNS otela. Ovim zakonom predlažem da se građanima Srbije vrati pet milijardi dinara, koliko im je SNS otela samo prošle godine. Ja vas, predsednice, još jednom molim da umirite poslanike Srpske napredne stranke. Znam da njima nije svojstveno da budu pažljivi, kulturni i normalni, ali ovo je ipak parlament.
Poslaniče, nemojte da moram da kažnjavam. Pa, ne možete reći za poslanike da su nenormalni, to stvarno nema smisla.
Molim vas, slušajte kako nas vređaju sve vreme, i kolegu Božovića i mene.
Poslaniče, molim vas, nemojte.
Predlažemo, konkretno, vraćanje građanima Srbije pet milijardi dinara, koliko je SNS otela svim građanima Srbije i svim lokalnim samoupravama, i od predsednika opština ne žele da naprave i stvore ljude koji misle svojom glavom, koji rade u interesu svojih građana, već koji rade u interesu mafijaškog preduzeća i svoje stranke… [[Isključen mikrofon]]
Je li to to? (Radoslav Milojičić: Zašto ne mogu da obrazlažem predlog? Na dva minuta ste me prekinuli.) To ne znači da vi možete u dve minute da uvredite… (Radoslav Milojičić: Ne možete da me prekidate.) Pa, prekinuću vas još nekoliko puta, nije nikakav problem. Vaše obrazloženje Predloga zakona o izmenama i dopuni Zakona o finansiranju lokalne samouprave glasi tako da ste nazvali poslanike SNS-a… (Radoslav Milojičić: Vratite mi vreme.) Sramota je to što sada govorite, da je vama vreme važnije od poštovanja poslanika u ovom parlamentu. Rekli ste da su nenormalni, da su mafijaši… (Radoslav Milojičić: Nisam to rekao. Imam još jedan minut, molim vas da mi vratite vreme.) Ne, neću vam vratiti sigurno vreme za uvrede i ovakve stvari. (Radoslav Milojičić: Imam još minut vremena.) Nemate. Stavljam na glasanje vaš predlog. Dužni ste da poštujete Poslovnik u svakom trenutku kada mi radimo. Znači, predlaganje dnevnog reda se odnosi na materiju koju predlažete, a ne na izgovaranje svake vrste uvrede koja vama u tom trenutku padne na pamet. To nema veze sa suštinom predlaganja i obrazlaganja dnevnog reda. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o javnom informisanju i medijima. Izvolite.
Drago mi je da su građani Srbije imali prilike da vide kako želite da ugasite svačije mišljenje, svakog poslanika koji misli drugačije od vas i koji se ne slaže sa vašom pogubnom politikom. Oteli ste mi minut vremena, jer za obrazlaganje zakona imam tri minuta, a vi ste mi ukrali ceo minut. Kada to radite ovde pred širokim auditorijumom, pred kamerama, šta onda radite na biračkim mestima kada to niko ne vidi?
Dobili ste reč da obrazložite Zakon o javnom informisanju o medijima, a ne da se iživljavate nada mnom. (Radoslav Milojičić: To je uvod u taj zakon.) To nije uvod. (Radoslav Milojičić: Molim da mi dozvolite da obrazlažem zakon, imam još tri minuta.) Kad budete obrazlagali zakone.
Meni je zaista žao što ne možete vi ili SNS da mi kažete kako ću obrazlagati svoj zakon i na to nikada neću pristati, to možete da radite sa nekom drugom strankom, sa Demokratskom strankom ne možete. Molim vas da mi vratite vreme za obrazlaganje Zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom informisanju. I, kao što znate vlast je promenljiva i ovom prilikom molim sve poslaničke grupe koje misle da je to potrebno Srbiji, a potrebno je da zajedničkim naporima izmenimo katastrofalan Zakon o informisanju. Možda vama danas odgovara, pošto je po statistici Aleksandar Vučić zauzeo u predsedničkoj kampanji 96,8 % prostora u elektronskim medijima, ali to vam sigurno neće ići u korist za godinu dana kada izgubite izbore. Nikola Pašić je rekao kada su mu doneli zakon, kada je pitao kakav je to zakon, saradnici su mu rekli, to je takav zakon da nikada nećemo moći da izgubimo izbore. On je onda rekao vratite taj zakon, kada budemo opozicija taj zakon nam neće odgovarati. Zašto ne usvojite ovaj zakon? Pa, zato što se plašite. Plašite se fer medijskog tretmana, plašite se zato što vaš predsednik ne sme da izađe na TV-duel, Draganu Šutanovcu predsedniku Demokratske stranke i nikome od poslanika Demokratske stranke. Plašite se zato što ste tokom 2013. godine tolerisali 23 napada na medije, zato što ste 2017. godine tolerisali 54 napada na medije. Ovo su poražavajući podaci i ovo nisu podaci za smejanje. Ovim podacima ne treba da se smejete čak ni vi iz SNS koji ste pretukli na inauguraciji vašeg predsednika novinarku…
Poslaniče, poslaniče stvarno svašta sad govorite. Kakve to veze ima sa Predlogom zakona? (Radoslav Milojičić: Vratite mi vreme.) Neću vam vratiti vreme, vama je to jasno. Pravimo od Narodne skupštine Republike Srbije sve i svašta. (Radoslav Milojičić: Molim vas, vratite mi vreme. Ko ste vi da mi ne vratite vreme. A vi ćete da procenjujete.) Niste u stanju da predložite, da nam obrazložite Predlog zakona o dopunama Zakona javnom informisanju i medijima. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo – 12, protiv – jedan, uzdržan – niko. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o socijalnoj zaštiti.
Uvaženi građani drago mi je da ste još jednom mogli da vidite kako vlast guši drugačije mišljenje čak i u narodnom parlamentu i u Narodnoj skupštini koja je osnovana zbog toga i šta radi SNS od najvišeg Doma u našoj državi. Demokratska stranka predlaže 47 izmena i dopuna zakona i u proceduri je još 27 izmena i dopuna zakona i anketnih odbora, ali mislim da je ovaj zakon jedan od najvažnijih, ako ne i najvažniji. Ustavni osnov za donošenje Zakona o socijalnoj zaštiti sadržan je u odredbi člana 97. tačka 8. i Demokratska stranka predlaže konkretnu meru da se svim učenicima čiji roditelji ne rade obezbedi besplatan prevoz od kuće do škole. Da se svim učenicima čiji roditelji ne rade obezbedi besplatna užina i da se svim učenicima čiji roditelji ne rade obezbede besplatni udžbenici. Nije ravnopravno ovo što SNS radi. Nije normalno da u Srbiji na žalost imamo 50 hiljada dece koji su obuhvaćeni osnovnim i srednjim obrazovanjem koji su svakog dana gladni, koji gledaju najboljeg druga iz klupe koji ima za užinu, a ta deca nisu u mogućnosti jer roditelji ne mogu da im obezbede besplatnu užinu, dok ministar Vulin sumnjivim radnjama kupuje stan u vrednosti od 200 hiljada evra. To nije Srbija za kakvu se zalaže i za kakvu se borila Demokratska stranka još od profesora Mićunovića pre 27 godina i bori se i dan danas. Na žalost, imamo primer dečaka iz Mola, koji je pre svega zato što nije imao novac za kartu od kuće do škole, napustio treći razred srednje škole u Bečeju i na žalost posle toga izvršio samoubistvo zbog neimaštine. To nije Srbija kakvu treba da imamo u 2017. godini. U 2015. godini je udeo dece u ukupnoj populaciji Srbije samo 17,3%, što nas čini izuzetno starom nacijom. Imamo i za to konkretno rešenje, Demokratska stranka predlaže besplatnu vantelesnu oplodnju za sve bračne parove koji ne mogu da se ostvare kao roditelji. Srbija jeste lider u regionu ali je nažalost Srbija lider u regionu samo po stopi rizika od siromaštva. Tu se nalazimo na prvom mestu. Srbija je na prvom mestu po stopi rizika od siromaštva. Vi možete graditi mostove, možete graditi puteve, a i to ne radite, ali ne smete dozvoliti da nam deca u 2017. godini budu gladna dok su vaši novčanici sve puniji, dok imate sve više i više stanova na uštrb građana Srbije.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poslanik Radoslav Milojičić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o policiji. Molim vas, prijavite se.
Predsednice, ja se svaki put javim i vi mi nikada ne date reč. Ja znam da vi želite da me ućutkate kao što želite da ućutkate i većinu građana Srbije…
Poslaniče, zašto sada izmišljate? Mrzi vas da pritisnete taster, da se javite za reč i onda izmišljate pred auditorijumom koji nas gleda. Zašto to radite?
Vratite mi 26 sekundi koliko ste mi uzeli.
A stalno treba nešto da vam vratim.
Pa, vratite mi.
Pa, nemam šta da vam vratim.
Mnogo otimate, ja ne mogu zaista. Oteli ste mi 33 sekundi.
Molim vas, nemojte da se svađate, nego obrazlažite zakon.
Demokratska stranka predlaže izmene i dopune Zakona o policiji zato što nam je život svih građana podjednako važan i na prvom mestu. Svakoga dana u Srbiji imamo protest policije, imamo protest vojske, imamo protest u pošti i danas smo imali čak i protest u jednoj maloj opštini u Kosjeriću gde se skupilo hiljadu građana koji su protestvovali protiv loše korumpirane i bahate vlasti SNS. Predložene izmene i dopune Zakona o policiji su potrebne upravo zato što je SNS obespravila sve policajce i sve pripadnike Ministarstva unutrašnjih poslova i dovela ih na rub egzistencije. Stanje u policiji je toliko loše da je SNS prvo policajcima koji rizikujući svoj život obezbeđuju nas i našu državu smanjila plate, otela plate u iznosu od 10%. A onda je SNS otela i dnevnice. Tako da dnevnica sada za onog koji čuva našu granicu i čuva bezbednost svih nas iznosi 150 dinara. Za tih 150 dinara ne može čovek da kupi sebi jednu kiflu i jedan jogurt. Policajac ne može revnosno i odgovorno da obavlja svoj posao ako zna da kući nema novca za struju, da ne može svojoj deci da plati knjige za tekuću godinu. Dve su ključne tačke u izmenama i dopunama Zakona o policiji. Prva je da Ministarstvo mora da odredi potrebe sistema u skladu sa tim da školuje kadrove na policijskoj akademiji. Nije normalno da mladi obrazovani, stručni ljudi koji završe policijsku akademiju ne mogu da se zaposle u Ministarstvu, a u Ministarstvu ste zaposlili nekakvu Dijanu Hrkalović koja je bila bot SNS, zbog toga nam i jeste ovako u sektoru bezbednosti. Druga tačka je, predlažemo brisanje člana 172. Zakona o policiji jer se tim članom ruši prezunkcija nevinosti i zato predlažemo njeno brisanje. Može na primer neki častan i pošten policajac da uhvati u krađi Vulina, da uhvati u krađi Gašića, Vučića ili Brnabićku, ako mu neko podnese krivičnu prijavu on automatski biva udaljen sa posla, a znamo kako naši sudovi. Ne razumem čemu sada vaša nervoza.
Hvala vam. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Martinović, povreda Poslovnika. Izvolite.
Molim vas, član 106. govornik može da govori samo o tački dnevnog reda. Poslanici SNS daju kvorum, ovo govorim zbog građane Srbije, da bi ovi žalosni ostaci bivšeg režima mogli da predlažu svoje nazovi dopune dnevnog reda, koja su sve, samo ne dopune dnevnog reda, nego najgore moguće uvrede na račun, pre svega, Aleksandra Vučića, SNS i ministara u Vladi Republike Srbije. Molim vas gospođo Gojković, ovaj što širi ruke, ovaj što je opljačkao Smederevsku Palanku, ovi što su opljačkali sve živo po Srbiji, da im ne dozvolite da se dalje iživljavaju nad narodnim poslanicima i nad građanima. Srpska napredna stranka nije nikome ništa ukrala, SNS nije nikoga ubila u njihovo vreme su ubijani policijski generali na ulici, u njihovo vreme njihov predsednički kandidat je imao pištolj iz koga je čovek ubijen u njegovom stanu, a ne u stanu Aleksandra Vučića, i ja vas molim gospođo Gojković, da ovu sednicu vodite u skladu sa Poslovnikom i da prekinete svakog onog pripadnika bivšeg režima, ovu žalosnu srpsku opoziciju, kada govori o nečemu što blage veze nema sa tačkom dnevnog reda. Inače, toliko su jaki i snažni, da bez kvoruma ovih ljudi koji ovde sede ceo dan i slušaju razne Kene i ostale koji su upropastili Srbiju, ovo što oni rade ne bi bilo ni moguće. Dakle, mogu da govore samo o tački dnevnog reda.
Hvala. Da obavestim poslanike da mi pronađu gde u ovom delu sednice… (Radoslav Milojičić: Povreda Poslovnika.) … ne može povreda Poslovnika. Ne, ne, samo to pošto ste vikali na mene malopre i tražili da zajedničkim naporima nađemo kako se odvija… Nemojte vikati, neukusno je stvarno. Čitav dan predlagači dopune dnevnog reda stvarno vređaju i uopšte ne govore o predlozima zakona koji su predložili. I, sada kada je uzvraćeno povredom Poslovnika, sad je bog zna kakva galama. (Radoslav Milojičić: Nemam pravo povreda...) Pronađite me, vi ste… Nemojte da vičete na mene, pa na šta ovo liči. Stvarno, svašta mogu da trpim. Prošle nedelje sam fizički maltretirana, sada vičete na mene, pa kako to izgleda taj odnos prema predsedniku i predsedavajućeg. Pa, ovo u istoriji parlamenta nije bilo. Znači, ili ćemo da predlažemo dnevni red, da radimo ovako kako je započeto ili ćemo da napravimo ponovo haos. Ne možete da vređate, nemojte mi pokazivati šta da radim, ili ćemo da se vratimo na obrazlaganje dopune dnevnog reda i da govorimo o materiji koja je predložena, ili ćemo da pređemo na opšte uvrede. Nemojte da mislite da neko ko daje kvorum mora to da radi i da sluša uvrede čitav dan da je neko lopov, da je ovakav, da je onakav, da je kriminalac, itd. Do jedne granice može da se istrpi, posle ne. Odlučite se, ima povrede Poslovnika, nema povrede Poslovnika, da važi za sve. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Vojsci Srbije. Reč ima narodni poslanik Radoslav Milojičić. Izvolite.
Ovde govorimo o izmenama i dopunama Zakona o Vojsci. Slažem se sa prethodnim govornikom, kome niste imali pravo da date repliku. Da je nešto u ovoj državi žalosno, žalosno je sve ono, a pre svega Vojska, čega se dotakne SNS. Predložili smo izmene i dopune 18 članova Zakona o Vojsci i novim izmenama i dopunama su radili eminentni stručnjaci iz oblasti i bezbednosti i vojni stručnjaci, vojni generali. Ustavni osnov za donošenje ovog zakona je sadržan u odredbi člana 97. tačka 4. Ustava Republike Srbije. Neophodno je, pre svega, usaglasiti Zakon o Vojsci i Zakon o odbrani. Ovo je nepojmivo i nečuveno, da mi nemamo stopostotnu usaglašen Zakon o odbrani, Zakon o Vojsci u 2017. godini u državi Srbiji. Šta je sporno u ovim izmenama i dopunama koje mi predlažemo? Srpska napredna stranka, ljudi, pa vi ste uspeli Vojsku da upropastite. To nikome nikada nije pošlo za rukom, to je prosto nemoguće. Promenili ste pet ministra odbrane za šest godina, i svaki ministar je lošiji od svog prethodnika. Osamdeset posto pripadnika Vojske Srbije, to je poražavajući podatak, ima zaradu manju od prosečne zarade u Srbiji. Sedamdeset dva posto pripadnika Vojske Srbije, koji su napustili Vojsku u 2016. godini, je to učinilo na lični zahtev. Vojska je nekada bila institucija sa najvećim poverenjem građana u nju, sada ste Vojsku vi, Vulin i Vučić, doveli da Vojska bude institucija iz koje vojnici beže, 72% pripadnika Vojske je pobeglo iz Vojske, to je uradilo na lični zahtev. Sedamdeset posto civila u Vojsci Srbije ima zaradu oko 22.000 dinara. Objasnite mi da li neko može da živi u Srbiji sa 22.000 dinara. Imate štrajk Vojske, imate štrajk policije, imate štrajk prosvetnih radnika. Upropastili ste Srbiju. Ako je za vajdu, pa dosta je više, pustite građane Srbije da dignu glavu, da mogu da žive od svog rada, čak i one koje vi zaposlite imaju platu od 18.000 dinara…
Hajmo sad o izmenama i dopunama Zakona o Vojsci Srbije, bez mitinga molim.
Za 18.000 dinara ste na ivici egzistencije, pa živite vi od 18.000 dinara. Jedini kojima je bolje u Srbiji su članovi i funkcioneri SNS.
Zabranjeno je direktno obraćanje poslanicima, u skladu sa Poslovnikom.
Ne znam zašto se vi meni tako obraćate, ali to govori o vama, a ne o nama koji obrazlažemo ove zakone.
Ne znam kako da vam se obraćam.
Ali, građani Srbije, vojnici i policajci i radnici vide šta vi želite da uradite, ali nas nećete da ućutkate.
Tako je. Tribina će biti sigurno u izbornim kampanjama, a ovde molim vas nešto o predlozima zakona, ako možete, ako ne možete bože moj. Na član 6. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Božidar Delić, Vjerica Radeta i Zoran Krasić. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o srednjem obrazovanju i vaspitanju. Reč ima narodni poslanik Dušan Milisavljević. Izvolite.
Poštovana predsednice, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, u skupštinsku proceduru sam dao dva predloga izmene Zakona o srednjem obrazovanju i osnovnom obrazovanju sa ciljem da predupredimo sve prisutnije vršnjačko nasilje u našim osnovnim i srednjim školama. Svedoci ste da je pre nekoliko dana u osnovnoj školi, u Aranđelovcu, devojčica bila, praktično, žrtva vršnjačkog nasilja i svi mi kao građani Srbije smo bili zaprepašćeni činjenicom da njeni drugari iz odeljenja su onako postupili sa njom. Ono što mi moramo kao država da radimo, to je da preventivno pristupimo ovom problemu koji je sve prisutniji u Srbiji. Reći ću vam nekoliko podataka na osnovu UNICEF, neki oblik školskog nasilja je pretrpelo dve trećine dece u Srbiji. Najugroženija su deca iz siromašnih porodica i ometena u razvoju, kao i romska deca, deca izbeglih lica. Na meti su i izuzetno nadareni đaci. Svaki četvrti đak kaže da u njegovoj školi ima učenika kojih se plaši, jer bi mogli da ga maltretiraju. Sve ankete govore da samo šest posto osnovaca i 23% srednjoškolaca u Srbiji nikada nije iskusilo nasilje. Ovo su podaci koji su alarmantni UNICEF-a, koji govore o jednom velikom problemu koji se dešava u našim školama. Nažalost, uprave škola, direktora škola, razredne starešine, učitelji su nekako se povukli i ne žele da uđu u rešavanje problema. Kada osete da u njihovom razredu postoji problem, moraju da krenu sa preventivnim merama protiv nasilnika i da zaštite žrtvu. U nekim situacijama deca su jako nemilosrdna, kao što smo videli na onom snimku koji je bio na internetu, iz Aranđelovca, apel je da preventivno uvođenjem mera edukacije i rada sa mladim ljudima napravimo da prvi čas u mesecu, to je i predlog zakona, da prvi čas svakog meseca bude sa razrednim starešinom o toleranciji među vršnjacima, da svaki problem koji se detektuje u razredu mora da bude razložen na tom razrednom času i da se vidi zašto ima neko problem. Postoji neko da ne vidi, postoje deca koja slabije čuju, postoje deca koja imaju šećernu bolest, postoje deca koja slabije hodaju, koja imaju neki deformitet stopala ili ekstremiteta, ali poenta je da drug ne sme biti meta i poneta je izmene ovog zakona i dopune ovog člana zakona koji sam ja predložio kroz ovaj zakonski predlog, da preventivno delujemo, da nam se ne dešavaju ovakve strašne scene koje smo videlu u Aranđelovcu. Hvala puno.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o osnovnom obrazovanju i vaspitanju. Reč ima narodni poslanik Dušan Milisavljević. Izvolite.
Poštovana predsednice, ovo je nastavak onoga što sam prethodno pričao o nasilju koje se dešava u našim školama i koje se javlja u različitim oblicima. Verbalno nasilje je svakako najprisutnije u vidu ismevanja, nazivanja pogrdnim imenima, ruganjem, vređanjem, dobacivanjem. Nije neophodno naglašavati kako su deca u osnovnim školama, u početnim razredima osetljiva kada se odvoje od porodice, kada krenu u jednu novu sredinu, kao što su osnovne škole, kako reaguju kada ih određena deca ovako maltretiraju. Ono što je takođe prisutno je fizičko nasilje koje podrazumeva udaranje, guranje, otimanje i uništavanje stvari. Ono je u godinama iza bilo karakteristično za dečake, međutim, sve je prisutnije nasilje i među devojčicama. Poenta je, kao što sam naveo i u prethodnom javljanju, da se radi sa tom decom. Ja kao lekar uvek dajem akcenat preventivi. Mnogo je lakše preventivno delovati na neki problem, na neku bolest, nego ući u proces lečenja. Uvođenjem edukacije mladih da radimo sa decom u osnovnim i srednjim školama, da kampanja bude da drug nije meta. Drug ne sme nikada biti meta. Kad smo mi bili u osnovnim školama, ja sam neka starija generacija sa 50 godina, mi smo delili užinu, imali smo decu i romske nacionalnosti u mom odeljenju, mi smo delili užinu sa njima, igrali smo se zajedno sa svom decom. Šta se to desilo? Postoji problem u školama gde razredne starešine, gde direktori škola jednostavno ne žele da uđu u rešavanje problema. Dolazim iz Niša gde je jedan dečak izvršio samoubistvo nakon nereagovanja školske uprave. Nereagovanja uprave škole, nereagovanje razrednog starešine tog dečaka koji je trpeo nasilje. To su frapantne činjenice, to je prisutno u mnogim školama, evo i ova škola u Aranđelovcu. Nasilje nad tom devojčicom se javilo nedelju ili 10 dana pre objavljivanja snimka na društvenim mrežama. Šta je uradio taj direktor kada se javilo to nasilje? Ništa. Ćutao je, misleći da će se nasilje zaustaviti. Nasilje se nikada neće zaustaviti samo. Moramo da kao država reagujemo, da radimo sa decom, da im objasnimo da drug ne može nikada biti meta za nasilje nad dečakom ili nad devojčicom, da moramo da delimo zajedničke vrednosti, da objasnimo deci da drugu koji slabije čuje, slabije vidi moramo da pomognemo da lakše reši domaći zadatak, da mu pomognemo kako da nauči svoju lekciju i ako nema novac, da podelimo užinu sa njim. To je nešto što je krasilo neke generacije kada sam ja bio u osnovnoj i srednjoj školi. Ja se nadam i verujem da država ima načina da reaguje i da spreči svaki vid nasilja, jer je frapantno kada vidite u medijima, na društvenim mrežama da se nasilje dešava.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Krivičnog zakonika. Izvolite.
Poštovana predsednice, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, Predlog izmene Krivičnog zakonika podnosim u Trećem sazivu Skupštine Srbije. U tri saziva parlamenta molim za osobe obolele od HIV-a. Mi smo 1. decembra, kada je Svetski dan obolelih od HIV-a svi spremni da pričamo da smo željni da se solidarišemo sa obolelima od HIV-a. Nacionalno udruženje obolelih od side, od HIV-a, me je zamolilo da u parlamentu kažem da su diskriminisani jednim članom Krivičnog zakonika. To je član 250. Krivičnog zakonika. Ovaj član, kada je pisan Krivični zakonik pre 20 ili 30 godina, kada je taj član i donošen, tada je sida bila nova zarazna bolest, od koje su se ljudi plašili jer se nije znao način nastanka bolesti, način širenja bolesti. Sada mogu kao lekar da kažem da se HIV sa razvojem farmaceutske terapije, medicinskog tretmana, drži pod kontrolom i on uopšte nije tako opasan, niti životno toliko kao što je ranije bio opasan po život pacijenata. Predlogom ovog zakona tražimo da se član 250. Krivičnog zakonika briše, zato što su oboleli od side iz grupe zaraznih bolesti koja se tretira u članu 249. izvučeni i stavljeni posebno na stub srama u članu 250. Zašto neko smatra da su ovi ljudi, koji su već teško bolesni, koji se bore za život, obavezni da se bore i protiv administracije koja ih zakonski diskriminiše. Član 250. ih izvodi iz grupe zaraznih bolesti, a sve ostale zarazne bolesti tretira član 249. Krivičnog zakonika. Apel je da Ministarstvo pravde, ako se i danas ne usvoji ovo, ja apelujem na ministarku da sagleda ovaj apel. Nije ovo apel Dušana Milisavljevića, ovo je apel Nacionalnog udruženja obolelih od HIV-a da se ovaj član 250. Krivičnog zakonika briše i da se njihova bolest stavi u grupu zaraznih bolesti u članu 249. gde su i ostale bolesti, kao što je hepatitis-b, kao što je hepatitis-c i da na ovaj način pokažemo solidarnost prema obolelima od HIV-a, a ne da tolerišemo da ih čak pored barijera u glavama ljudi, da ih dodatno diskriminiše i Krivični zakonik u članu 250. Ja vas pozivam da glasamo za ovaj predlog, a šaljem i apel resornoj ministarki da pogleda ovaj član 250, da ovo nije nikakvo nadmudrivanje političko, nego apel obolelih od side da ne budu diskriminisani posebnim izdvajanjem iz člana 249. i da budu žigosani kao posebno oboljenje u članu 250. Hvala puno.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o zdravstvenom osiguranju. Izvolite.
Poštovana predsednice, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, predlog ovog zakona je da se traži obavezno zakonsko regulisanje merenja sluha kod beba. Sada kada vi mene čujete šta sad ovaj doktor traži u parlamentu, tražim da zakonom obavežemo sve naše ginekološke ustanove, klinike, da su u obavezi da izmere sluh trećeg do petog dana od rođenja bebe. Mnogi lekari će vam reći – mi smo siromašni kao zemlja, kao ekonomija, da su nam bolnice prazne, da nemamo ovoga ili onoga. Ovog puta ja vam kažem da uspešnom akcijom kompanije Ringier Axel Springer, uz podršku humane Srbije, uz pokroviteljstvo i podršku Ministarstva zdravlja smo uspeli svi zajedno da opremimo sva porodilišta u Srbiji sa aparatima za merenje sluha kod beba. Šaljem apel i građanima Srbije i mladim roditeljima koji dobiju dete da traže, kada izvode dete iz ginekoloških klinika, iz porodilišta, da je obavezno porodilište da im izmeri sluh, a vas kao poslanike molim da nametnemo zakonsku obavezu da pošto su sad sva porodilišta opremljena ovim aparatima, to bude zakonska obaveza, jer sam dobio podatak da se u nekim porodilištima taj skrining sluha ne radi. Sada se borim kao lekar i kao političar koji ima šansu da kaže da neko ne radi skrining iako ima aparate. Ko je taj kome je humana Srbija dala mogućnost da radi sa najsofisticiranijim aparatom u porodilištu ne uradi proveru sluha kod bebe? Građanima kažem da sva porodilišta imaju aparate, da prijavite porodilište gde vam nisu radili proveru sluha kod bebe, a vas kao kolege molim da ovo nametnemo kao obavezu, da ne bude da se meni šalju poruke iz nekih manjih sredina, iz gradova, gde se majke i očevi javljaju da im u porodilištu nisu radili proveru sluha. Veliki je problem kada dete izađe iz porodilišta, a ne zna se da li ne čuje. Ne razvijanjem sluha dete ne može da razvije govor. Kada imate dete sa dve ili tri godine kada roditelj već primeti da nema komunikaciju sa njim, mnogo je teža rehabilitacija i povratak govora i sluha, nego kada vi u porodilištu detektujete trećeg do petog dana da dete ne čuje i krenete na vreme sa medicinskim tretmanom. Apel je da treći do peti dan maksimalno od rođenja deteta, bebe, sluh bude proveren u porodilištima. Hvala puno.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Krivičnog zakonika. Izvolite.
Poštovana predsednice, koleginice i kolege narodni poslanici, vi ste svedoci da ja u Narodnoj skupštini uglavnom, od kada sam narodni poslanik, zastupam interese bolesnih, socijalno ugroženih i ne ulazim u neke druge segmente zakonodavstva. Predlog zakona koji sam uradio i predložio parlamentu je da krivično delo nelegalno stečene imovine ne može zastariti. To je Predlog zakona koji je kod nekih mojih prijatelja izazvao čuđenje, kao, otkud sada ti predlažeš to. Ja ću vam reći da nakon razgovora sa prof. Čedomirom Čupićem i sve većim pričama u javnosti kako neka krivična dela zastarevaju i kako pojedinci koji se bave politikom ili nekim biznisom pobegnu pravdi, da je ovo jedan način kako bismo mogli da rešimo ovaj problem gde su građani iznevereni i tj. gde su građani pretrpeli najveću štetu zato što je neko… Praktično građani su obeshrabreni kada vide da neko može da izbegne zakonsku, praktično, odgovornost. Smatram lično da najznačajniji antikorupcijski potencijal svakog društva predstavlja upravo rešenost njihovih građana da žive u slobodnom i uređenom društvu. Poenta je da bi se ovim Predlogom zakona poslala poruka političarima i koji su na vlasti i koji su u opoziciji, jer sve se u životu menja, danas ste gore, sutra ste dole, ali donošenjem ovog zakona ne bi bili sigurni pojedinci koji bi se ogrešili o zakon i koji bi zloupotrebili funkciju u izvršnoj vlasti, koju su dobili kao poverenje od građana Srbije, a građani Srbije bi bili sigurni da to krivično delo ne bi moglo zastariti. Neki advokati su mi rekli, pa to je nemoguće. Zašto je nemoguće? Mislim da je moguće da krivično delo nelegalno stečene imovine ne sme zastariti. Pa, da li ćemo ga ispitati sada ili za 10 ili za 20 godina, to krivično delo, po meni, je neka tema koja bi mogla da bude jedinstveno podržana u parlamentu i da onemogućimo ljude, koji se u trenutku nalaze na vlasti, da se osete mnogo jakim zato što će ovakvim jednim predlogom zakona će razmišljati da će možda jednog dana, možda kroz 10 ili 20 godina doći neki drugi ljudi u izvršnoj vlasti ili u zakonodavnoj vlasti pa ispitati poreklo njegove imovine. Mislim da je ovo Predlog zakona koji bi građani podržali, a na nama je kao poslanicima da vidimo da li podržavamo ovaj zakon.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o radu. Izvolite.
Poštovana predsednice, koleginice i kolege narodni poslanici, Predlog izmene zakona o radu. Ovaj predlog, kao što sam i prošle nedelje, kada sam predlagao zakone, obrazložio, je došao kao reakcija jednog incidenta, jednog slučaja koji se desio u Nišu gde je radnica „Jure“, ona mi je dala pravo da kažem njeno ime, mada svi u Srbiji znaju, Violeta Petrović, žena koja je u tom trenutku, kada je izgubila posao, bila bolesna i operisana od karcinoma dojke, primala citostatsku terapiju, jednostavno poslodavac je rešio da joj prekine radni odnos. Frapiran sam bio kao lekar i kao narodni poslanik sam obišao Violetu, tog istog dana, i nekoliko dana kasnije sam kroz jedan zakonski predlog nastupio ovde u parlamentu. Znači, postavljam pitanje – kakvo društvo mi to postajemo, ko su ti ljudi u bilo kojoj fabrici koji zarad svog ličnog interesa, zarad ličnog kapitala stavljaju prednost i otpuštaju ženu koja je bila u procesu lečenja od karcinoma dojke? Građani Srbije su među vodećim nacijama u Evropi po broju obolelih od malignih tumora. Nažalost, po broju smrtnosti od tumora smo među vodećim zemljama u EU. Ko su sada ti ljudi koji zarad lične koristi daju otkaz ženi koja je u procesu lečenja od karcinoma dojke? Na sreću, moja sugrađanka je pobedila karcinom dojke, ali je ostala na ulici. Predlogom zakona se onemogućavaju poslodavci da u procesu lečenja i rehabilitacije otpuste radnika i da nemaju prava, da im država onemogući, da država štiti obolele od raka, da kaže – ne, ne možeš ga otpustiti zato što ne može niko u Srbiji biti otpušten dokle god traje njegovo lečenje, dokle god traje njegova rehabilitacija. Ovo nije jedini slučaj. Nije samo Violeta izgubila posao dok se lečila od raka. Još neke žene su mi se javljale iz Niša, ali su mi se javljali i radnici iz drugih delova Srbije. Nažalost, stalni radni odnos se sve manje dešava u Srbiji. Sve su više radnici zaposleni na određeno. Ko su ti vlasnici kapitala, ko su te gazde naših života koje mogu nekom ko se grčevito bori za život da mu daju otkaz i da ga pusti na ulicu. Mogu da vam kažem da se ne slažem. Kao lekar ću se boriti da ovo bude zakonska zaštita naših radnika i da niko od poslodavaca, ne da nema pravo, nego da mu ne padne na pamet da bilo koga ko je bolestan od raka, da pomisli, otpusti, a kamoli da ga stvarno otpusti. Hvala puno.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 18, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dušan Milisavljević predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zdravstvenom osiguranju. Izvolite.
Poštovana predsednice, koleginice i kolega narodni poslanici, i prošlog puta za ovaj predlog zakona za koji smo glasali malopre i predlog koji sada obrazlažem su glasale kolege narodni poslanici koji nisu iz opozicije, nego iz vladajućih stranaka. Ovaj predlog zakona ne bira stranački dres, niti stranačku klupu u Skupštini Srbije. Bolest može zakucati na svačija vrata i upravo u borbi protiv nekih stvari koje nisu dobre za naše građane ne trebamo biti podeljeni ko su oni, ko smo mi. Mi smo ovde poslanici koji predstavljaju građane. Neko se u jednom trenutku drznuo da otpusti nekog našeg građanina koji se bori protiv raka. Drago mi je i zahvaljujem se poslanicima koji su sada glasali za ovaj predlog koji nisu iz opozicije, nego iz vladajućih stranaka. Mogu vam potvrditi da je u prošlom glasanju bilo dobrih poslanika i poslanici u Skupštini Srbije bi trebali još slobodnije da nastupe kada su ovakve stvari u pitanju. Ovo su stvari koje su toliko čiste, da sprečimo poslodavca koji se drznuo zarad ličnog interesa, zarad ličnog kapitala da otpusti nekog. To je nešto što je za mene frapantno i ja se tu borim bez dlake na jeziku. Ovo više ne sme da bude slučaj u Srbiji. Ne sme da se desi ni jedna Violeta Petrović, niti jedan vlasnik iz Azije, Kine ili Amerike ili Evrope koji dođe ovde stiče kapital i mi to podržavamo. Ali ako stičeš kapital, moraš da pružiš pristojne uslove našim radnicima kada se leče, gospodine, nećeš imati prava da ih otpustiš, niti imati prava da ih maltretiraš. Ovim predlogom zakona predlažem da se radnicima obolelim od raka da mogućnost da 100% prime mesečnu nadoknadu, da njima bolovanje bude 100%, a ne 65% kao što su ostala bolovanja i nadoknade za bolovanja. Kao hirurg koji se bavi hirurgijom glave i vrata, govorim da lečenje od raka nije samo operativa i nije samo otpust iz bolnice. Lečenje od raka se nastavlja i kada se završi bolnički tretman, tim pacijentima su potrebni mnogi lekovi, ali i kvalitetna hrana koja je skupa u Srbiji. Potrebno je puno vitamina, potrebno je puno esencijalnih aminokiselina, potrebno je puno voća i povrća koje ti građani moraju da unesu. Neki će reći da je to diskriminacija, zašto njima 100% a mnogim drugim pacijentima koji boluju od mnogih drugih bolesti 65%? Dajte da dozvolimo pozitivnu diskriminaciju. Maligna oboljenja su najteža, od ovih bolesti se lako gubi život. Ovim predlogom zakona bismo pružili podršku. Ovaj predlog zakona se uklapa i u Nacionalnu strategiju Ministarstva zdravlja za borbu protiv karcinoma, koja je usvojena.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Dušan Milisavljević je predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Dragoljub Mićunović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o udžbenicima. Izvolite.
Ovo što ću govoriti na neki način ponavlja ono što sam već rekao, ali sa dva aspekta. Jedan je politički, jedan je društveni. Politički je da moramo, ako želimo da uđemo u EU i da budemo uvažavana zemlja, da budemo zemlja vladavine prava, što znači da moramo poštovati Ustav. U Ustavu član 71. piše da je osnovno obrazovanje obavezno i besplatno. Raspitao sam se kako je do toga došlo i video sam da u stvari u Deklaraciji koja je doneta 1948. godine, prilikom osnivanja UN, a čiji je osnivač između ostalog bila ovdašnja Jugoslavija, u toj Deklaraciji stoji ovaj član, a to je da je osnovno obrazovanje besplatno i obavezno. Zatim pedesetih godina su došli paktovi o ljudskih pravima i tzv. druga borba koja govori o obrazovanju i o kulturi. Sve je to ratifikovala Jugoslavija. Onaj ko nije imao sve desetke na pravnom fakultetu mogao bi takođe znati da je to međunarodno pravo koje ratifikujemo ovde automatski sastavni deo našeg zakonodavstva. Tako se i našla ova odredba da je obrazovanje besplatno i obavezno. Ako to ne poštujemo, onda se bojim da smo se ogrešili i o međunarodno pravo, o UN, a naravno da ne govorim o sopstveni Ustav. Insistiraću do kraja, dokle god bude potrebno, da se to poštuje, jer je to jedno univerzalno pravo. Sada društveni deo, pokušaj da se pomešaju socijalna pitanja sa političkim pitanjima, pa onda da se kaže – mi ćemo dati besplatne udžbenike, ali samo za one koji su veoma siromašni. Ko će to određivati? Nema nikakve karte i sa kojim pravom. Ono što ova Deklaracija hoće jeste da svakom detetu koje napuni 6-7 godina i dođe u školu, to je njegov ulazak u javni život, da mu kao građaninu, a ne kao siromahu dodeljuju udžbenike. To je ključno pitanje zašto svi u normalnim zemljama imaju svoje udžbenike koji ih čekaju kada dođu. To je pitanje ravnopravnosti građana.
Vreme. Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Goran Ješić je predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Izvolite.
Jedna od prvih mera Vlade Republike Srbije je bila ta da konsoliduje finansije. Evo, pred pragom smo šesto budžeta koji većina ispred SNS treba da predstavi u ovom parlamentu i hvalimo se da smo napravili tigra od Srbije u proteklih pet godina, da smo Srbiju spasili bankrota, da nam nikada bolje nije išlo, da nikada više para u budžetu nije bilo, a sa druge strane … (Marko Atlagić: Tako je.) Iako kolege dobacuju i viču tako je, sa druge strane, podsetiću ih da su juče podigli obaveze za paušalne obveznike za samostalne zanatske radnje između 20 i 30%, da PDV preduzećima u Srbiji ne vraćaju između šest i osam meseci i da između ostalog, što je tema ovog zakona, prva od mera koja je urađena jeste da su dramitično smanjena direktna davanja poljoprivrednim proizvođačima u ovoj zemlji. Istorija direktnih poljoprivrednih davanja, nasleđe koje imamo je evropsko nasleđe. Ne možete imati konkurentnu poljoprivrednu proizvodnju u Evropi u okolnostima kada paori u zemljama, ne samo prvih zemalja EU, nego zemalja koje su ušle u EU, kao što su Hrvatska, Mađarska, Bugarska i Rumunija imaju desetostruko veće prihode po hektaru od naših paora, a očekujete da imate konkurentnu poljoprivredu. To ne možete. Ili možete pa kažete – dame i gospodo, nama poljoprivreda nije cilj i nećemo da se bavimo poljoprivredom u ovoj zemlji, pravićemo sa „Mubadalom“ čipove, pravićemo boinge, pravićemo ko zna kakve stvari, Beograde na vodi, ali nećemo da se bavimo poljoprivredom. Međutim, koliko se sećam, kada smo ovde birali Vlad kojom je predsedavao Aleksandar Vučić, od onih šest sati govora, tri sata je čovek pričao o poljoprivredi. Tri sata, a pet ministara je prošlo u proteklih pet godina i rezultat toga je da su dramatično smanjena davanja za poljoprivredu u proteklih pet godina od kako SNS ima odgovornost i vodi ovu državu. Čuli smo od ministra Nedimovića kako samo što nisu IPARD fondovi i kako će IPARD fondovi da zamene ta sredstva koja su nam neophodna. Da vas podsetim, razlika je dramatična između onoga što je davala Vlada DS paorima i ono što danas imamo. Od IPARD fondova nemamo apsolutno ništa. Molim vas kažite mi koji je to IPARD fond otvoren što se tiče poljoprivrede? Niti jedan. Razgovaramo sve vreme o tome, kunete se u poljoprivredu, pozivate paore, svaki put ih prevarite. Stići će budžet za koji dan i u tom budžetu će isto tako biti rupa. Nula za direktna davanja u poljoprivredu. Ako nam tako dame i gospodo dobro ide, kao što sadašnji predsednik i vi ponavljate pet godina kao mantru, onda dajte te pare da preusmerimo između ostalog u ono značajno.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Goran Ješić je predložio da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Izvolite.
Isto kao što ponavljate da ste spasili Srbiju od bankrota, tako ste već 2015. godine i zakonima pre toga, odnosno prvog još dana dok je Mlađan Dinkić bio u Vladi, opsesija postala državno poljoprivredno zemljište. Iz nepoznatog razloga slušali smo ovde laži od bivših ministara, od onih koji se lažno predstavljaju da se bave poljoprivredom, kako je izmenama zakona spašeno neko zemljište koje je bilo sakriveno i nije bilo u funkciji paora na licitacijama po opštinama sa fundamentalnim zakonom iz 2007. godine. Između ostalog, prve dve godine u kojoj SNS ima odgovornost, nismo mogli da pobegnemo, otvorimo frižider, da vidimo neke Arape koji ulaze u „Mubadalu“, u „Beograd na vodi“, u Bačku, Sivac, u „Jadran“ Gajdobra, u neke druge poljoprivredne kombinate. Dve godine su nam se smejali sa televizije, gledali smo ih u loži na Marakani, gledali smo ih svuda, od toga se nije desilo ništa, osim što smo Arapima poklonili zemljište, uzeli paorima u Bačkoj Palanci, Mladenovu, Gajdobri i dali smo nepoznatoj firmi kojoj ne znamo ni ime ni prezime. Ovaj zakon koji je predlažen, onemogućava takve stvari više. Mantra posle dve godine sa arapskih biznismena se pretvorila u nemačke biznismene. Pa, smo onda videli tadašnjeg predsednika Vlade kako je sav sretan i razdragan u Šalke areni, sedi i gleda utakmicu Bundes lige i najavljuje najveće farmera na svetu, danas izađe tekst i kaže – pre dve godine smo dodelili 2.400 hektara „Tenisu“ i od tog posla do danas ništa. Recite mi samo jedan posao, od „Mubadale“, od „Beograd na vodi“, od stanova od 300 evra, od Arapa koji će nam navodnjavati, praviti četiri žetve ili pet žetvi kako smo slušali ovde i slušali od sadašnjeg predsednika Republike, šta smo to dobili osim što smo uzeli zemlju i šansu paorima da licitiraju zemlju i dali tajkunima, rođacima, bratu, sestri svima ostalima. Recite mi koja je dobit ovog zakona? Molim vas da podržite ovaj zakon, da preispitamo šta su to efekti. Razumem vašu dobru volju pre nekoliko godina, ali sada moramo da sagledamo te efekte. Efekti su nula, sem čista korupcija. Imate članove parlamenta koji uzurpiraju državno poljoprivredno zemljište, niko im ništa ne može. Imate pojedine tajkune bliske stranci koji uzurpiraju državno poljoprivredno zemljište, niko im ništa ne može. To je rezultat vašeg zakona i to je rezultat agrarne politike. Naravno, uz ove zakone treba da se usvoji zakon koji će biti u proceduri o robnim rezervama. Treba da razgovaramo i o pljački robnih rezervi, a vi u tome imate puno iskustva. Hvala vam.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Balša Božović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Vojsci Srbije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Maja Videnović, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o budžetskom sistemu. Izvolite.
Hvala predsednice. Za mesec dana će godinu dana od kako smo, usvajajući budžet i prateće zakone, usvojili tu, ponovo produžili, tzv. privremenu zabranu zapošljavanja, koja se iz godine u godinu produžava, koja nije ni privremena, niti je zabrana zapošljavanja. Znate, i tada sam rekla ministru finansija da fiskalna konsolidacija i da naplaćivanje i otimanje para od građana Srbije, od naših najstarijih penzionerki i penzionera kojima otimate legalno stečenu imovinu i time se hvalite da je budžet manji deficit, činjenica da zabranite zapošljavanje i time onemogućite da mnogi sistemi u ovoj državi, to su zdravstvo, pravosuđe, kultura, nauka, to su sve one oblasti koje su prirodno usmerene na državu. Pod jedan, ti sistemi trpe, posledično trpe nekakva prava građana, a ako hoćete trpe prava svih onih građana i građanki koji zbog zabrane zapošljavanja ne mogu da se zaposle, a kada imate pogrešnu meru koja je toliko pogrešna da vam se svakog dana javljaju oblasti i ljudi koji dižu i podižu svoj glas protiv ove mere, kada imate pogrešnu meru, ako nešto još gore može da bude kao dodatak na pogrešnu meru, a to je da se ona ne primenjuje za sve. Svakog dana su svih ovih godina građani Srbije svedoci da ona važi za čestitu doktorku, za mladu umetnicu, naučnicu, zaposlenu u nauci i kulturi, ali ne važi za stotine i desetine hiljada aktivista, članova simpatizera prevshodno SNS. Dakle, ne postoji oblast u ovom društvu koje ne trpi zbog zabrane zapošljavanja. Govorila sam o stanju u pravosuđu, u činjenici da mi ne možemo da zaposlimo daktilografe zbog toga što je snazi zabrana zapošljavanja. Time posledično, ne samo da tužilaštvo sporije radi, nego ne mogu procesi da traju onoliko koliko je neophodno potrebno da bi se pravda građana ostvarila. Govorila sam o tome da u matematičkoj gimnaziji, koju je moj kolega Balša Božović danas spominjao, o našim najtalentovanim đacima, imamo činjenicu da ne mogu najbolji profesori da budu profesori najtalentovanijim učenicama i učenicima, nego tehnološki viškovi iz drugih škola koji su u tim drugim stručnim školama ili gimnazijama proglašeni kao nastavnici koji nezadovoljavaju svemoguće kriterijume, oni danas treba da predaju našim najtalentovanijim učenicima. Dakle, ne postoji oblast koja ne trpi zbog činjenice da mi imamo zabranu zapošljavanja. Nekakva diskreciona odluka, nekakva komisija u Beogradu koja treba objektivno da odlučuje da li da se prekrši, da li da postupa po izuzetku i da se u odnosu na, ne znam, opštinu Vlasotince, zaposli neko na zabranu zapošljavanja, svima je vrlo dobro jasno i svakog dana nas kontaktiraju građani da su to isključivo politički pritisci i da to važi za svakoga ko nema vezu. Ova mera je pogubna i ja vas i ovog puta pozivam da stavimo na dnevni red i da razgovaramo o njoj.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 135 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Maja Videnović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima, koji je podnela Narodnoj skupštini 19. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Maja Videnović, želi reč? (Da) Izvolite.
Hvala, gospodine potpredsedniče. Izmene Zakona o elektronskim medijima, nekoliko izmena članova sa koleginicom Vesnom Marjanović sam podnela, koji govore o REM-u, o regulatornom telu za elektronske medije, koja je postala nekakva reč za koju građani osnovano sumnjaju da zapravo ne postoji. Koleginica i ja smo precizirale u nekoliko članova da se sve ono što su zakonske obaveze regulatornog tela za elektronske medije preciznije definišu, da ne postoji nikakav prostor za zloupotrebu i za činjenicu da danas regulatorno telo, koje bi trebalo da je čuvar javnog prostora, da je čuvar onoga što je zakon obavezao da radi, da se to ne dešava. Propisali smo nekoliko članova, obavezu na vrlo jasan način, koji onemogućava izigravanje i ruganje građanima, a to je činjenica da REM već drugu godinu za redom građanima ne stavlja na uvid monitoring u izbornoj kampanji. Kada to kažem, to nije važno samo zbog političara i zbog nekakvih kandidata i zbog činjenice koja se često prebacuje, da političari kukaju kako u ovoj, onoj meri nisu zastupljeni na način koji je potreban, govorimo građanima, znate, ustavno pravo građana je da budu blagovremeno, pravovremeno i objektivno informisani. Kada vi favorizujete jednu političku stranku ili jednog čoveka, kada 90% medijskog prostora ima samo jedan čovek, jedna stranka, posledično prava građana se na taj način krše. Znate, kada mi nemamo regulatorno telo za elektronske medije koji bi trebalo da kontinuirano prati da li neko ko je dobio nacionalnu frekvenciju koja je, sve zajedno vas podsećam, javno dobro, da li neko ko je dobio nacionalnu frekvenciju poštuje uslove pod kojima je ta frekvencija dobijena ili u jednom trenutku postaje oružje u rukama jednog čoveka, postaje oružje u rukama jedne stranke, ne toleriše nedopustiv govor mržnje, etiketiranja, sve one stvari za koje bi REM po zakonu morao da reaguje. Umesto da reaguje REM, znate kada REM ćuti onda jedan čovek, predsednik Srbije, u ovom trenutku Aleksandar Vučić, onda jedna stranka, SNS u ovom trenutku, preuzima posao REM-a, pa imamo izjave predsednika Srbije Aleksandra Vučića, koji je nezadovoljan zato što u jednom dnevniku na RTS-u nije njegova izjava bila u trenutku kada je on procenio da bi ona trebala da bude, ili na drugoj televiziji kada umesto REM-a, predsednik Vučić meri sekunde i izjavljuje nezadovoljstvo zbog toga što to nije najbolji način. Znači, kada stranka umesto institucija preuzima vlast, kada stranka saučestvuje u činjenici da se vlast ne krši kada urušavamo institucije koje danas ne rade svoj posao, to je nešto što bi trebalo sve nas zajedno da zabrine i zato vas pozivam i ovaj put da stavite na glasanje ovaj predlog zakona.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 135 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predloga zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Da.) Molim vas da se prijavite samo. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovana predsednice, poštovane koleginice i kolege, polazeći od problema koji svi vidimo u Srbiji, dakle, kao i u svetu, rastuće razlike između najbogatijih i najsiromašnijih i rastuće siromaštvo u Srbiji nas je navelo da kao DS, a i ja predstavim predloge zakona koji bi ublažili te razlike, sigurno ne bi rešili do kraja sve probleme, jer to nije moguće, ali ublažili te probleme. Iz tog razloga smo dali i ovaj Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Dakle, ideja je da oni poslodavci koji bolje plaćaju svoje radnike budu stimulisani time što će njihov porez na dobit biti manji. Mi u ovom trenutku u Srbiji imamo porez na dobit na nivou 15% linearno. Naš je cilj da taj nivo poreza ostaje za sve one poslodavce koji isplaćuju zaradu u rasponu između 80% i 120% prosečne zarade u statističkom regionu gde taj sistem posluje. Mislim da to u jednom delu može da stimuliše poslodavce da smanjuju svoje apetite, ali da budu izdašniji prema svojim radnicima i time povećaju njihovu motivaciju, a sigurno i njihovu produktivnost. Ovaj predlog zakona podrazumeva i destimulativni nivo poreza na dobit, koji bi se povećao na 30% za sve one koji isplaćuju ispod 80% zarade za ljude koji rade u njegovoj firmi, i stimulacija za sve one koji isplaćuju preko 150% zarade svojim radnicima, time što će biti svesni da im najviše doprinose profitu, a da će dobiti onda i nižu stimulativnu stopu poreza na dobit od 10%. Dakle, pošli smo od toga da na ovaj način uspostavljamo veće poverenje i veću odgovornost poslodavaca prema svojim zaposlenima, ali i smanjujemo, siguran sam, taj jaz. Jer, statistika u Srbiji kaže i potpuno je jasna - kada pođemo od podataka o kojima malo govorimo ovde, a potrebno je da češće govorimo, da je prosečna plata u Srbiji 47.000, da je potrošačka korpa oko 69.000 do 70.000, da je minimalna potrošačka korpa 36.000, i da veliki broj građana živi ispod linije siromaštva. Još jednom da kažem samo, granica linije siromaštva za četvoročlanu porodicu u Srbiji je 31.500. To je četiri i po hiljade manje od minimalne potrošačke korpe. Ovaj predlog je pokušaj da probamo da tražimo zajedno rešenje i da debatujemo ovde u Skupštini o tim rešenjima koja…
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o porezu na dohodak građana. Izvolite.
Dakle, i ovo je jedan od zakona koji ima za cilj upravo borbu protiv siromaštva, jer u ovom trenutku ispod linije siromaštva je oko 8% upošljenih i građana Srbije. Dakle, 8% je negde oko 500.000 građana Srbije i mislim da oni zaslužuju razgovor u ovom parlamentu i pokušaj da tražimo rešenja za njihov trenutni status. Suština predloga je da i prihod od kapitala ili dividendi bude deo obaveza poreza na dohodak građana. Detaljnije ću vam objasniti šta je cilj ovog zakona, a to je uključivanje prihoda od dividendi u prihode podložne obračunu godišnjeg poreza na dohodak građana i stvaranje uslova za povećanje priliva i naplate javnih prihoda na osnovu poreza na dohodak fizičkih lica. Namera je da se smanje socijalne razlike, ali i da se smanje tenzije u društvu, jer jasno je da je to proces koji se svakako ubrzava, da bogati postaju bogatiji, a da siromašniji postaju sve siromašniji. Šta bi to značilo? Ovako bi se prihod od dividendi oporezovao u tri nivoa. Prvo kao dobit pravnog lica od 15% u ovom trenutku, a ja sam predložio u ovom prethodnom predlogu zakona da imamo tri nivoa dobiti za stimulaciju pravih poslodavaca i onih koji stimulišu zarade svojih upošljenih, a da kao dividende pri isplati imaju opterećenja još 15%, što bi u konačnom značilo da bi kumulativni efekat ovakvog oporezivanja bio od 35% do 39% u odnosu na dosadašnjih 28%. Mislim da je to pre svega odnos prema prinosu na kapital i prinosu na rad. S jedne strane nećemo imati napretka i poštovanja rada i nekih veština radnika koji ulažu svoj rad ukoliko je taj prinos na kapital uvek veći, a očigledno je da su stimulisaniji vlasnici kapitala kroz nivo poreza na dobit njihovih korporacija ili privrede koju vode. Dakle, ideja je upravo ta da smanjimo te razlike i ja vas pozivam da o tome makar razgovaramo. Ukoliko u ovakvom obliku ne prihvatate ovo rešenje, mislim da je potrebno razgovarati o ovom setu zakona koje smo predložili i mislim da od toga ne treba bežati, jer siromaštvo u Srbiji neće nestati ukoliko mi zabijamo glavu u pesak.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji. Izvolite.
I ovo je pokušaj da se ovakvim zakonima doprinese pre svega pravednijoj socijalnoj raspodeli, ali i pravednijoj regionalnoj raspodeli. Mislim da je ovo tema koja treba da ide u susret i budućem, nadam se, usvajanju zakona o poreklu imovine. Ovde smo predložili da se u članu 58. ovog zakona dodaje stav 2. koji glasi – podzakonskim aktom se formira poseban organizacioni deo u Poreskoj upravi, sa posebno obučenim kadrovima koji bi, u saradnji sa ostalim državnim organima, MUP-om, Katastrom, Narodnom bankom Srbije, Upravom carine, Centralnim registrom hartija od vrednosti, APR-om, Upravom za trezor, Upravom za sprečavanje pranja novca, vršio obradu podnetih prijava kao proveru obveznika koji nisu podneli prijavu. Dakle, osnovna je ideja da se izvrši efikasnije upoređivanje imovine fizičkih lica sa njihovim prijavljenim prihodima. Ja sam i prošli put, predlažući ovu izmenu zakona, govorio o našem iskustvu u parlamentu. Dakle, nije logično da mi kao poslanici, ili mnogi poslanici koji sede od 1990. godine do, recimo, 2010. godine u ovim klupama, znamo kolike su plate poslanika, znamo kolike su plate bile devedesetih godina, kolike su bile 1993. godine, u iznosu od pet maraka tadašnjih u protivvrednosti, ili deset maraka, pa su rasle, evo sada, do nekih oko 700 evra u protivvrednosti. Znači, u proseku za ovih 20 godina ta plata poslanika nije iznosila više od 500 evra prosečno. Narodni poslanik koji je sedeo u ovim klupama 20 godina, znači 240 meseci sa prosečnom platom od 500 evra je mogao da zaradi 120 hiljada evra, ukupno za 20 godina. Dakle, da nije ništa trošio, da nije ništa trošio ne bi mogao da ima i stanove, ne bi mogao da ima automobile, ne bi mogao da ima vikendice ili mnoge druge stvari koje građani Srbije ne mogu sebi da priušte. Dakle, otvoren je poziv da se proveri, upravo i ukrsti, imovina, postojeća imovina svih poslanika koji u klupama sede od 1990. godine do danas, da se vidi kakve su njihove poreske prijave i koliko su poreza platili ovoj državi i da li se one mogu ukrstiti sa imovinom koju su prijavili ovoj državi. Dakle, tu će se najjednostavnije videti gde su izvori tih prihoda i da li su ti isti, ne samo poslanici, nego i članovi Vlade i svi drugi ljudi na javnim funkcijama bili pošteni prema svojoj državi i iskreni prema građanima Srbije.
Hvala. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansiranju lokalne samouprave.
Na početku sam rekao, dakle, cilj i predlaganje ovih zakona je pre svega, pravednija socijalna raspodela u Srbiji i pravdenija regionalna raspodela. Ovde smo bili svedoci i sigurno imamo izveštaj i Fiskalnog saveta koji govori o stanju finansija u lokalnim samoupravama, tamo gde se odvija realan i konkretan život. Kada govorimo o stanju, pre svega najvećih gradova Beogradu, Novom Sadu, Nišu i Kragujevcu, čuli smo od ljudi iz Fiskalnog saveta da su neki od tih gradova u neodrživom finansijskom stanju, da su neki pred bankrotom i da velikim delom mogu da ugroze ukupnu stabilnost finansija čitave Republike Srbije. Čuli smo i od mnogih poslanika koji su danas obrazlagali svoje predloge da je za donošenje zakona u proteklih pet godina, da nam je donošenje tih zakona donelo oko osam do devet milijardi manje prihoda u lokalnim samoupravama, u odnosu na ono što su imali 2012. godine. Naš je cilj da učinimo pravednijom tu raspodelu. Kada pogledate ovu mapu zarada koje u stvari oslikavaju status pojedinih delova Srbije, pojedinih oblasti, vidite da samo četiri oblasti u Srbiji imaju prosečnu platu iznad prosečne plate u čitavoj Republici Srbiji. Ovim tamnoplavim su obeleženi beogradska oblast, Južnobanatska, Južnobačka oblast i Borska oblast. Svi ostali od Zapadnobačke oblasti, Sremske, Pirotske, Pčinjske, Jablaničke, Topličke, Raške, su ispod proseka u primanjima u Republici Srbiji. To govori o toj neravnomernoj raspodeli u Republici Srbiji. Na koji način možemo makar delom da ispravimo tu grešku? Ovaj predlog zakona, u stvari govori o tome na koji način može da se doprinos svih građana kroz učešće u finansiranju javnih službi, javnih preduzeća na nivou Republike Srbije podeli u proporcionalnom odnosu, u odnosu na broj stanovnika, za pojedine gradove. Mi smo predložili da se porez od zarada ne vezuje samo za teritoriju u kojima građani žive, jer su tu prednosti najveći urbani centri, nego da se taj prihod iz zarada, iz vojske, policije, zdravstva, elektrodistribucije i velikih javnih sistema deli u proporcionalnom odnosu za sve lokalne samouprave u odnosu na to koliki broj građana imaju. Time bismo, jer smo izračunali, doprineli sa oko 300 miliona evra na godišnjem nivou, u podeli bi to značilo 43 evra po stanovniku, a to znači za grad ili opštinu od 10 hiljada stanovnika 430 hiljada evra, što bi pomoglo izgradnji školskih fiskulturnih sala, obdaništa, popravljanju zdravstvenih centara i onih koji su najbitniji za lokalnu samoupravu.
Stavljam na glasanje vaš predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Nije prihvaćen predlog. Poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama Zakona o Narodnoj banci Srbije. Izvolite.
Ovo je jedan od najjednostavnijih predloga zakona i voleo bih da o tome zaista razgovaramo u Skupštini. Toliko je logično da ne mogu da verujem da ne možemo da prihvatimo tu zajedničku odgovornost da smo glasali za takav zakon i da nismo prihvatili amandman koji smo predložili u trenutku kada se usvajao Zakon o NBS. Ovaj predlog podrazumeva da se iz tog zakona obriše član 86b, a evo i pročitaću vam ga – guverner, viceguverneri, direktor Uprave za nadzor i drugi zaposleni u NBS ne odgovaraju za štetu koja nastane u obavljanju poslova NBS osim ako se dokaže da nisu postupali u dobroj meri. Dakle, to su jedini ljudi u Srbiji koji su izuzeti od odgovornosti, od ove vrste odgovornosti za vođenje bilo kog sistema u Srbiji. Ovo je jedan od najvažnijih sistema koji kontroliše rad poslovnih banaka, koji kontroliše rad osiguranja i zamislite da smo ih mi abolirali od bilo kakve odgovornosti jer dokazati da je neko napravio eventualnu štetu za poslovanje ovog sistema, a time i za čitavu državu treba dokazati da je to radio u lošoj veri. Na koji način bilo koji sud može da dokazuje dobru ili lošu veru. Jednostavno je, treba usvojiti ovaj zakon jer ja mogu da govorim upravo o posledicama ovakvog donošenja zakona i onoga što smo mi ovde u Skupštini podržali. Evo, svedoci smo da se ovih dana piše o BIA koja je prisutan u Komercijalnoj banci. To je jedna od dve banke u kojoj Republika Srbija ima svoj kapital, dakle, pored banke Poštanska štedionica i Komercijalna banka. Siguran sam da svako od nas želi da štiti interes i vrednost kapitala Republike Srbije u tim bankama. Šta onda znači istraživanje BIA koje je posle nekoliko godina ispitivanja, evo nagoveštava da je tu bilo velikih problema, da je bilo pronevera. To treba naravno dokazati, ali ja samo govorim o onome što vidim u tim izveštajima medijskim. Kakva je odgovornost Narodne banke nad nadzorom za poslovanje tih banaka koje imaju i državni kapital u svojoj strukturi kapitala. Dakle, naša je odgovornost da štitimo vrednost kapitala Republike Srbije, a nećemo ga štititi ako imamo oslobođene ljude od bilo kakve odgovornosti u jednom tako važnom sistemu. To nije naravno jedini primer. Slušali smo i o slučaju Takovo osiguranje. Mislim da je puno takvih primera.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – predlog za razrešenje Maje Gojković sa funkcije predsednika Narodne skupštine. Reč ima narodni poslanik Goran Ćirić.
Ovaj predlog za razrešenje Maje Gojković sa funkcije predsednika Narodne skupštine smo podneli 13. aprila 2017. godine, potpisalo ga je 33 poslanika opozicije i iz odgovornosti prema njima ja ću kao njihov predstavnik pročitati deo ovog obrazloženja. Suspenzijom rada Narodne skupštine za vreme predsedničke kampanje Maja Gojković je grubo narušila dostojanstvo, umanjila značaj Narodne skupštine i grubo prekršila Ustav Republike Srbije. Narodna skupština je najviše predstavničko telo i nosilaca ustavotvorne i zakonodavne vlasti u Republici Srbiji. Predsednica Narodne skupštine je prekršila čl. 2, 3. i 4, kojima se, između ostalog, propisuje da suverenost potiče od građana, koji je vrše referendumom, narodnom inicijativom i preko svojih slobodno izabranih predstavnika, kao i da nijedan državni organ, politička organizacija, grupa ili pojedinac ne može prisvojiti suverenost od građana, niti uspostaviti vlast mimo slobodno izražene volje građana i da je vladavina prava osnovna pretpostavka Ustava i počiva na neotuđivim ljudskim pravima i da se odnos tri grane vlasti zasniva na ravnoteži i međusobnoj kontroli. Dakle, Maja Gojković je dozvolila izvršnoj vlasti, u tom trenutku predsedniku Vlade Republike Srbije Aleksandru Vučiću, da diktira dinamiku rada preko sredstava javnog informisanja, zakazuje i otkazuje sednice, određuje pauze u njenom radu i time je podredila Narodnu skupštinu volji jednog čoveka. Takođe, ono što je izuzetno važno, predsednica Narodne skupštine je povredila i član 104. i 106. Ustava, član 19. Zakona o Narodnoj skupštini, kao i član 27. Poslovnika Narodne skupštine, kojima se definiše nadležnost predsednika Narodne skupštine, čime je dovela do blokade rada Narodne skupštine za vreme i posle izborne kampanje za izbor predsednika republike. Ocenom da Skupština za vreme kampanje neće raditi zarad stabilnosti, Maja Gojković je potvrdila da Skupštinu smatra izvorom nestabilnosti. Dakle, ja ne mogu da se složim da je Skupština Republike Srbije, predstavnika građana u ovom domu, nešto što je izvor nestabilnosti. Iz dana u dan, iz zasedanja u zasedanje, pa i danas, mi se uveravamo upravo u različit odnos i pristup, pre svega poslanicima opozicije, u odnosu na poslanike pozicije. Evo, današnji primer zasedanja upravo govori o tome. Opozicija predlaže više od 100 predloga zakona. Nije bilo potrebe i nervoze i sa vaše i sa ove strane da smo za ovih pet godina usvojili makar desetinu predloga opozicije, tako logičnih zakona… [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem. Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – 11 poslanika, protiv – niko, uzdržan – niko, nije glasalo 136 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodna poslanica Marinika Tepić predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zabrani manifestacija neonacističkih ili fašističkih organizacija i udruženja i zabrani upotrebe neonacističkih ili fašističkih simbola i obeležja. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Ovom izmenom i dopunom zakona koju predlažem, u odnosu na zakon koji ste i sami pročitali, tražim da se zapravo dopuni član 5. ovog zakona, koji bi isticanje fašističkih i neonacističkih simbola odnosno organizovanje fašističkih i neonacističkih manifestacija smatrao kažnjivim, smatrao pogrešnim i štetnim, ne samo u odnosu na nacionalne manjine, kako to trenutno stoji u ovom zakonu, i ne samo u odnosu na crkve i verske zajednice, kako to takođe trenutno stoji u ovom zakonu, već i u odnosu na kompletnu populaciju LGBT zajednice. Smatram da je vreme, poštovane kolege poslaničke većine, da ovo prepoznate i u zakonu. Nije dovoljno da se predsednica Vlade sa pojedinim ministrima samo pojavi na ovogodišnjem „Prajdu“, na primer, i nije dovoljno da se samo fotografiše i da to bude vest u nekom periodu na naslovnicama dnevnih novina, šaljući zapravo time poruku nekim drugima, a ne unutrašnjosti Srbije. Nama je važno ono što se odlučuje u Republici Srbiji, a to su zakoni Republike Srbije i vreme je da se i u zakonima Republike Srbije takođe mržnja, simboli i svi porivi neonacista i fašista ili manifestacija nacističkih i fašističkih kažnjavaju i kada su upereni prema LGBT zajednici. Uprkos činjenici da je, na primer, šef poslaničke grupe većine, Aleksandar Martinović, neskriveno i u ovom parlamentu govorio vrlo ponižavajuće o LGBT zajednici, i to u prisustvu tada ministarke a sada premijerke, vrlo se dobro sećamo svi kako mu je predsednica Narodne skupštine suflirala da prestane da se tako odnosi i govori o LGBT zajednici, uz opasku – Nemoj, Ana je tu. Apelujem i na predsednicu Narodne skupštine da objasni svojim kolegama da je vreme da se prepozna u zakonu upravo ono što ja predlažem. Nemojte se, kolege, bojati i plašiti da budete na strani ljudskih prava i života. To nije ništa opasno, nije ništa štetno i nije ništa bolno. Mi svi zajedno treba da budemo na strani ljudskih prava, naročito onih kojima su ta prava ugrožena. Apelujem još jednom da se bar stavi u raspravu ovaj predlog za izmenu i dopunu zakona. Sve i da vi intervenišete dodatnim podizanjem nivoa obzirnosti prema LGBT zajednici, ali, hajte, ohrabrite se i pokažite da stojite iza evropskih vrednosti i ljudskih prava.
Zahvaljujem se. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – osam poslanika, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodna poslanica Marinika Tepić predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Krivičnog zakonika. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Ovim predlogom za izmenu Krivičnog zakonika ja tražim zapravo da se u Krivičnom zakoniku prepozna kao kažnjivo negiranje genocida i ratnih zločina od strane svih sudova koji se ovom tematikom i problematikom bave, i to naročito kada je reč o presudama koje se odnose na ratne zločine i genocid počinjen u naše ime. Naime, kada je prošle godine ova poslanička većina menjala Krivični zakonik i prvi put prepoznala, što je delovalo u tom trenutku kao nešto pozitivno, da će ubuduće biti kažnjivo negiranje ratnih zločina i genocida. Kažem, to je samo naizgled delovalo kao nešto obećavajuće. Međutim, kada bolje pogledate taj novi član zakona, vi vidite zapravo kompletno naličje zapravo ove vlasti, vi vidite kompletno licemerje ove vlasti, zato što je, po ovom članu, kažnjivo samo ono što se dešavalo u ime nekih drugih ili u odnosu na neke druge žrtve, a ne u odnosu na počinioce koji su to činili u naše ime ili, štaviše, u odnosu na naše žrtve. Po Krivičnom zakoniku Republike Srbije, kažnjivo je negiranje genocida u Ruandi, ali nije kažnjivo negiranje genocida koje je počinjeno u naše ime. Ja sam ovde u nekoliko navrata optuživana od poslanika većine za genocidne namere, kada sam tražila da se u zakonu prepozna ćiriličko-latiničko pismo. Vi se frljate nečim što je toliko teška i ozbiljna stvar, kao što je genocid, a niste u stanju da se suočite sa njim i da prepoznate da genocid nije pitanje broja, da li je žrtava bilo 100 ili sto hiljada, nego je pitanje namere, da se neki narod istrebi da nestane, i samom činjenicom, a mi o tome imamo snimke koji svedoče o tome u Haškom sudu, da su građani Srebrenice ili tamo koji su bili okupljani odvajani na muške i ženske. Dakle, tu je ta genocidna namera u suštini. Molim vas da uzmete u obzir ovaj predlog, da otvorimo raspravu na ovu temu, da se suočimo sa prošlošću i sa zločinima i sa genocidom koji je počinjen u naše ime. Ne treba se toga stiditi, treba imati hrabrosti suočiti se, kako ne bismo dočekali sutra da nam vojni ministar Vulin i Ratka Mladića dovede da predaje našim vojnim pitomcima na Vojnoj akademiji. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam poslanika, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodna poslanica Marinika Tepić predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o igrama na sreću. Reč ima narodni poslanik Marinika Tepić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Ovo je jedan od zakona koji spada u te tzv. nepolitičke zakone. Predlažem ga već godinu i po dana. Namera ove izmene Zakona o igrama na sreću je vrlo jednostavna, a preko potrebna, a to je da se svi budžetski prihodi od igara na sreću, dakle, prihodi od kladionica, kockarnica, poker aparata, preusmere u većem obimu za lečenje stanja i oboljenja koja se ne mogu uspešno lečiti u Republici Srbiji. Neverovatno mi je, poražavajuće je da nijedan poslanik većine godinu i po dana nije bio u stanju da pritisne dugme „za“ ili da podrži druge svoje kolege da ovu izmenu i dopunu zakona stavimo na dnevni red i da, pobogu, deci i našim sugrađanima koji ne mogu da se leče uspešno u Republici Srbiji, onako kako zakoni kažu, povećamo budžet za lečenje njihovih stanja i oboljenja van naše države, gde je to moguće, i to ne tako što ćemo uzeti od škola, od vrtića, od bolnica. Ne, ti prihodi se neće umanjiti i ta sredstva se neće umanjiti, već uzimamo, odnosno preusmeravamo sredstva od igara na sreću, ponavljam, od kladionica, poker aparata, kockarnica itd. Ima li, zaista, ikoga u ovoj sali ko ima toliko savesti da ne podrži da se budžetski prihodi od kockarnica, poker aparata i kladionica ne preusmere u većem obimu za lečenje dece i naših sugrađana koji ne mogu uspešno da se leče u Republici Srbiji? Neću iskoristiti svo vreme, ostaje mi još minut i po, zato što, zaista, ovakav muk na ovakvu inicijativu ne zavređuje nijedno dodatno obrazloženje.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Marinika Tepić predložila je da se dnevni red sednice dopunu tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Ovo je, takođe, jedan od zakona čiju izmenu i dopunu predlažem već gotovo više od godinu dana, a njome tražim da se zapravo 4,5 milijarde vrati opštinama i gradovima koje im je centralna republička vlast otela iz njihovih budžeta još prošle godine, i to im je otela od najsigurnijeg prihoda, od najsigurnijeg prihoda koji imaju opštine i gradovi u Republici Srbiji, a to je deo poreza na lični dohodak. Znači, da bi se napunila republička kasa, oštećene su opštine i gradovi, i to ne samo oni prihodi ili onaj novac koji pripada građanima koji su članovi SNS. Svima je poznato, svi znaju, javna je tajna da u opštinama i gradovima, u lokalnim samoupravama, u lokalnim upravama, postoji osoba, kao i u javnim preduzećima, koja svakog meseca kada stigne zarada uzima deo te zarade onim zaposlenima koji su članovi SNS, ili reketira ih od njihove zarade, zato što su ih zaposlili. To nije bilo dovoljno, nego ste onda uzeli prihod od svih građana, i koji nisu članovi SNS, a koji pune lokalne budžete od svojih zarada, jer ste uzeli baš taj najsigurniji deo, odnosno deo od poreza na zarade. Nije, takođe, bilo dovoljno što politički komesari SNS teraju gradonačelnike i predsednike opština da potpisuju nelegalno izvršenje budžeta za koji će oni odgovarati, a ne ti politički komesari vaše partije, da prazne budžet suprotno zakonu, da dovode do bankrotstva opštine i gradove na sredini tekuće budžetske godine. I to nije bilo dovoljno, nego ste morali da uzmete još 4,5 milijarde od svih građana, svih poreskih obveznika, i od onih, naravno, koji nisu članovi SNS. Dakle, apelujem na kolege da bez obzira što su gradonačelnici, predsednici opština uglavnom ili pretežno njihovi članovi, da razmisle da je strašno to što činite vašim, da kažem, lokalnim liderima vlasti. Vi ih držite na kratkom povodcu, držeći ih pod finansijskom kontrolom i zavisnošću, jer znate da bi vam se oteli ukoliko tako ne bi bilo i znate da bi vam sutra okrenuli leđa i osvestili se i rekli sve na šta ih pritiskate i ucenjujete. Vratite novac opštinama i gradovima. Pustite ljude da rade svoj posao i otvorite ovu temu u parlamentu.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Sonja Pavlović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o vodama. Izvolite.
Hvala. Ja bih, pre svega, zamolila kolege poslanike iz vladajuće koalicije da nigde u Poslovniku ne piše da treba da odbiju svaki predlog zakona opozicije. Bavila sam se Zakonom o vodama i vode potpadaju pod prirodne resurse. Ja vas molim da o prirodnim resursima, vodi, zemljištu, šumama, vazduhu razmišljate kao o svojoj dedovini. Ako budete razmišljali kao o svojoj dedovini, onda ćemo doći do zajedničkih razmišljanja i pozitivno ćete reagovati na ovaj zakon. Zakon o vodama koji je ovaj skupštinski saziv usvojio 2016. godine, novembra meseca je jedan loš zakon i valja ga popraviti. Pre svega, prema proceni EU, rok za ispunjenje obaveza iz oblasti voda je 2041. godina i za sprovođenje svih mera koje su neophodne da bi stanje u vodoprivredi dovelo do zadovoljavajućeg nivoa potrebno je 8 milijardi evra. To zaista nisu mala sredstva. Podsetiću da za sve što se odnosi na zaštitu životne sredine treba 12 miliona evra, a za vodu 8 milijardi evra. Porazni pokazatelj našeg nedomaćinskog odnosa prema vodama, pošto voda uvek nešto nosi, a kažu i pamti, su poplave iz 2014. godine. Ja bih, zaista, molila poslanike još jednom da razmisle o vodama kao o dedovini i onda im neće biti potpuno normalno da se Rakitska reka, koja se nalazi u zaštićenom parku prirode, optereti hipotekom i kao takva upiše u katastar. Zašto je opterećena hipotekom? Opterećena je hipotekom radi lične koristi onih koji na njoj i na ostalim bujičnim tokovima rade male mini elektrane i uništavaju potpuno vodotoke, ucevljujući ih i ne ostavljajući u vodotocima čak ni biološki minimum. Još jednom vas molim, kolege poslanici, razmišljajte o vodama i o svim prirodnim resursima kao o svojoj dedovini i doći ćemo do potpuno zadovoljavajućeg tretmana u ovim oblastima. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Narodna poslanica Sonja Pavlović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti životne sredine. Izvolite.
Hvala. Poštovane kolege poslanici, idemo ka otvaranju Poglavlja 27 koje se odnosi na zaštitu životne sredine i sve i da otvorimo jednoga dana, dug je put pred Srbijom da se ono i zatvori. Prema proceni EU, rok za ispunjenje obaveza iz ove oblasti je 2031. godina, odnosno 2041. godina u oblasti voda. To je, takođe, porazni pokazatelj naše nebrige prema životnoj sredini. Republika Srbija je u cilju otvaranja Poglavlja 27. potpisala niz protokola, konvencija. Međutim, implementacija svega toga, pre svega, u zakonodavstvu, a i dalje na terenu, je minorna. Izmene zakona koje predlažem se pre svega odnose na obezbeđenje uslova za primenu Evropske konvencije o predelu. Ja i dalje vas molim da razmišljate o prirodnim resursima, jer ovde se radi o svim prirodnim resursima, kao svojoj dedovini i citiraću šta po toj konvenciji znači predeo – predeo označava određeno područje onako kako ga ljudi vide i doživljavaju, čiji je karakter rezultat delovanja i interakcije prirodnih ili ljudskih faktora. Predeo je vezan za sve aspekte našeg života i zato ne možemo i ne treba da ga ignorišemo. Sama konvencija podrazumeva zaštitu prirodnih i kulturnih predela i trebalo bi da se nađe, kako u ovom zakonu, tako i u Zakonu o kulturnim dobrima. Međutim, ministarstvo je dalo negativno mišljenje o ovom Predlogu zakona koji sam predložila, ne zato što je zakon loš, nego zato što ne može isti pojam da se nađe u dva zakona. To prvi put čujem da u matičnom zakonu ne treba da se nađe pojam „predeo“, a mi smo potpisali Konvenciju o zaštiti predela. Kako ćemo zaštititi prirodne resurse, odnosno kako ćemo zaštititi tu dedovinu o kojoj pričam, ako čak ni u zakonodavstvu mi nemamo kao pojam definisan „predeo“? Pričamo o održivom razvoju, otvorili smo novo ministarstvo, a nismo neke osnovne stvari definisali i zato vas molim, kolege poslanici, da još jednom razmislite i da glasate za ovaj predlog zakona.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodna poslanik Sonja Pavlović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o stanovanju i održavanju zgrada. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsedavajući, kolege poslanici Zakon o stanovanju i održavanju zgrada koji je ovaj skupštinski saziv usvojio krajem 2016. godine je zapravo jedan veoma štetan zakon po građane Srbije i brojne su nepravde tim zakonom učinjene građanima Srbije. To su nepravde vezane za održavanje zgrada, nepravde vezane za zaštićene stanare, nepravde vezane za socijalno stanovanje, odnosno čuveni fantomski član 78, radni naziv je Savamala ili „Beograd na vodi“. Fantomskim član 78. - zašto je nazvan „Beogradom na vodi“? Zato što je on u stvari primer kako ta matrica funkcioniše. Tu je ozakonjen postupak sprovođenja ličnog interesa kao interesa od javnog značaja. Matrica po kojoj se to dešava je sledeća. Proglasi se lični interes za interes od javnog značaja, izabere se najatraktivnija lokacija u gradu sa najskupljim gradskim građevinskim zemljištem, donese se leks specijalis, isprave se urbanistički planovi, isele se stanari iz svojih domova, poruše se ti objekti bez obzira da li su bili u procesu ozakonjenja ili ne, i to bez donošenja rešenja o rušenju, a vlasnicima porušenih objekata se stambeno pitanje reši privremeno na pet godina. Ovo je zapravo pilot projekat za koji mislim da će se dešavati sve ovakve nelegalne procedure u Srbiji i trebalo biste dosta da obratite pažnju na ove nepravilnosti. Danas se sve to dešava u Beogradu. Sutra će se dešavati u vašem gradu, doći ćete u slične situacije i setiće se „Beograda na vodi“ koji je zapravo ispao jedan neuspešan projekat. Koliko shvatam, „Beograd na vodi“ je bacio struku niz vodu i verovatno će zbog toga postati bratski grad sa Atlantidom, te vas zato molim dragi poslanici, kolege da još jednom glasate za ovaj zakon i da stanemo na put svim nelegalnim aktivnostima ovoga tipa u Srbiji i u vašim gradovima.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Sonja Pavlović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o proceniteljima nepokretnosti. Izvolite.
Hvala. Zaista ne znam šta se dešava sa Ministarstvom obrazovanja, ali on svoje nadležnosti daje drugim ministarstvima. U ovom slučaju, daje ih Privrednoj komori, videli smo u dualnom obrazovanju, daje ih i ostalim ministarstvima, ih daje Ministarstvu finansija koje izgleda ima ambiciju da postane matično ministarstvo svih ministarstava. Zašto bi obuku procenitelja nepokretnosti sa nekim kratkim kursom radilo Ministarstvo finansija? Zaista smatram još uvek da obrazovanje ima svoje ministarstvo i da ono treba da vrši obuku procenitelja nepokretnosti ili od strane Ministarstva obrazovanja akreditovana visokoškolska ustanova iz oblasti građevinske ili arhitektonske struke. Smatram da ne treba ignorisati formalno obrazovanje, treba poštovati profesije. Ja sam veliki poštovalac profesija, kao i praksu iz oblasti procene nepokretnosti. U stečajnom postupku procenu nepokretnosti treba da obavlja sudski veštak za oblast građevinarstva, s obzirom da se radi o poslovima za koje je zaduženo Ministarstvo pravde, a sudski veštaci su priznati stručnjaci od strane ovog ministarstva. Apsurdno je da sve ostale procene u stečajnom postupku obavljaju sudski veštaci, a samo građevinske objekte procenitelji koji mogu biti bilo koje struke, ako su završili tromesečni kurs za procenitelja kod neizostavnog Ministarstva finansija. Poštovane kolege, smatram da je neophodno u oblasti nepokretnosti ispoštovati formalna obrazovanja, kao i nadležnosti ministarstava, odnosno Ministarstva obrazovanja, kao i Ministarstva pravde, te vas iz tog razloga pozivam da glasate za ovaj zakon.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksandra Čabraja predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o kulturnim dobrima Izvolite.
Zahvaljujem. Maja ove godine podnela sam predlog da se usvoje izmene Zakona o kulturnim dobrima. Nije mi ni malo drago što mogu da kažem da mislim da je u međuvremenu postalo veoma očigledno, mada je to već duže vreme jasno, da su ovakve izmene neophodne. Jako mi je žao što uopšte retko čujemo o kulturi, kulturnim dobrima u ovoj Skupštini, ali se trudim sa onim minimalnim vremenom koje mi je ovde dodeljeno da to ispravim koliko-toliko. Želela bih da vas podsetim na to da srpska kulturna baština svakodnevno ugrožena, da svakodnevno imamo… Zaista ne moram da navodim primere ugrožavanja srpske kulturne baštine, sigurna sam da ih svi znate, i ne želim da vas podsećam na to, ali bih želela da vas podsetim na to da je ovaj zakon sa nekim neznatnim izmenama usvojen još 1994. godine. Ako sada pogledamo situaciju da ovde svakodnevno usvajamo nove zakone iz najrazličitijih oblasti, podsetiću vas da činjenica da ovaj zakon nije promenjen i da nije donesen novi zakon iz ove oblasti ovoliko dugo, je jasno kolika je briga srpske države za kulturu. Mnoge moje kolege su se već pozivale na jedan citat koji se pripisuje Čerčilu, nije sasvim sigurno da ga je on rekao, ali čak i ako nije, mislim da bi mi trebali to da znamo i da se držimo toga - ukoliko bismo izgubili bitku za očuvanje kulturne baštine, mi više ne bismo imali šta da branimo u ovoj državi, jer praktično ne bismo imali možda ne državu, ali identitet naroda i države zasniva se na kulturi, mislim da to svi kulturni ljudi znaju. Ja ću sada iskoristiti još jednu priliku, da vas podsetim, prvo na činjenicu, da zaista ne znam nijedan jedini primer, uprkos svakodnevnom uništavanju kulturne baštine u Srbiji, da ne znam nijedan jedini primer da je bilo ko odgovarao za uništavanje kulturne baštine u našoj državi. Ja vas molim da me podsetite ako znate za makar jedan jedini primer. Takođe, ću da vas podsetim na to da ja ovim predlogom tražim samo da stavimo na dnevni red izmene Zakona o kulturnim dobrima. To ne znači da ćemo mi usvojiti ove izmene, ali bi to moglo da znači ako biste glasali za ovaj moj predlog, da bismo možda po prvi put tom sazivu zaista progovorili o kulturi, o kulturnoj baštini, o kulturnim dobrima Srbije koja su i te kako ugrožena. Zaista verujem da niko od vas nema razloga da se ne založi za očuvanje kulturne baštine i zaista vas iskreno molim da prihvatite ovaj moj predlog. Hvala.
Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da nije prihvaćen predlog. Poštovani poslanici, molim vas da pre utvrđivanja dnevnog reda, utvrdimo kvorum. Konstatujem da je u sali prisutan 131 narodni poslanik. Narodni poslanik Vladimir Orlić je predložio da se obavi zajednički, načelni, jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o medicinskim sredstvima, Predlogu zakona o dopunama Zakona o zdravstvenoj dokumentaciji i evidencijama u oblasti zdravstva i Predlogu zakona o potvrđivanju Finansijskog ugovora Klinički centri/C između Republike Srbije i Evropske investicione banke. Da li poslanik Orlić želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 132, protiv – pet, uzdržanih – nema, nisu glasala dva narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Pošto smo se izjasnili o predlozima za stavljanje na dnevni red sednice akata po hitnom postupku, dopune dnevnog reda i o predlogu za spajanje rasprave, stavljam na glasanje predlog dnevnog reda, u celini. Zaključujem glasanje: za – 132, protiv – dvoje, uzdržanih – nema, nije glasalo pet narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština utvrdila dnevni red treće sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije, u 2017. godini, u celini. Molim službu da nam za sutra pripremi prečišćeni tekst dnevnog reda. Završili smo za danas. Nastavljamo sutra u 10,00 časova. Hvala. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Treće sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 68 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 98 narodnih poslanika. Obaveštavam vas da su danas sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici: prof. dr Vladimir Marinković, Milisav Petronijević i Gordana Lazić. Nastavljamo rad i prelazimo na zajednički načelni i jedinstveni pretres o tačkama 1, 2. i 3. dnevnog reda. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine obaveštavam vas da sam pozvala da današnjoj sednici prisustvuje ministar zdravlja dr Zlatibor Lončar sa svojim saradnicima u Ministarstvu zdravlja. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika u skladu sa našim Poslovnikom. Saglasno članu 157. stav 2. i članu 170. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine otvaram zajednički, načelni i jedinstveni pretres o Predlogu zakona o medicinskim sredstvima; Predlogu zakona o dopunama Zakona o zdravstvenoj dokumentaciji i evidencijama u oblasti zdravstva i Predlogu zakona o potvrđivanju finansijskog ugovora Klinički centri/C između Republike Srbije i Evropske investicione banke. Da li ministar dr Zlatibor Lončar želi reč? Izvolite, ministar zdravlja ima reč.