Hvala puno. Uvaženi predsedniče Narodne skupštine Republike Srbije, dame i gospodo narodni poslanici, pred vama se danas nalazi sedam veoma važnih sporazuma. Ukupna vrednost ovih sporazuma je skoro 700 miliona evra. Ti sporazumi su usmereni na podršku našoj zemlji kada je u pitanju borba protiv Kovida-19, nabavka medicinske opreme, izgradnja laboratorija za testiranje, takođe unapređenje tzv. zelene ekonomije, dakle rad na izgradnji vodovodne i kanalizacione mreže u 60 lokalnih samouprava u našoj zemlji i, konačno, sporazumi koji su vezani za podizanje energetske efikasnosti. Ukratko ću proći kroz sve ove sporazume. Dakle, prvi je Sporazuma o zajmu za Projekat „Hitan odgovor Republike Srbije na Kovid-19“, sporazum koji se potpisuje između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj. Vrednost ovog sporazuma je 92 miliona evra. Kroz ovaj sporazum mi ćemo nabaviti dodatnu medicinsku opremu, raditi na obuci naših medicinskih radnika. Ovaj novac ćemo iskoristiti za izgradnju regionalnih kovid laboratorija u Kliničkom centru Vojvodina u Novom Sadu i Kliničkom centru u Kragujevcu. To je novac koji će sigurno ojačati naše kapacitete u borbi protiv korona virusa. Drugi na redu je Predlogu zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma o zajmu između Banke za razvoj Saveta Evrope i Republike Srbije za finansiranje javnog sektora. Opet podrška naporima Republike Srbije na ublažavanju pandemije Kovid-19. I ovde se radi o podršci našem zdravstvenom sektoru kako bi se pokrili uvećani troškovi za nabavku lekova, za nabavku medicinske opreme. Vrednost ovog sporazuma je oko 200 miliona evra i taj novac će nama biti na raspolaganju odmah nakon ratifikacije u Skupštini. Dakle, možemo taj novac da iskoristimo do kraja ove i tokom naredne godine i upravo ćemo ga iskoristiti da dodatno nabavimo još veće količine i lekova i potrebne medicinske opreme. Sledeći na spisku je Okvirni sporazum o zajmu između Banke za razvoj Saveta Evrope i Republike Srbije za programski zajam, a koji je vezan za energetsku efikasnost. Kao što znate, mi imamo obavezu da jedan odsto prostora kojim upravlja Republika Srbija, da li se taj prostor hladi ili greje, dakle, godišnje sredimo tako da se poboljša energetska efikasnost u tom prostoru, vrednost ovog sporazuma je 44,5 miliona evra i obuhvatiće unapređenje energetske efikasnosti u 28 zgrada. Sledeći je Sporazum o zajmu sa Bankom za razvoj Saveta Evrope, vezan je za projekat vodosnabdevanja i postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda. Ovo je veoma, veoma važan sporazum. Dakle, u 60 opština ćemo iskoristiti ovaj novac da unapredimo i kanalizacionu i vodovodnu mrežu, da izgradimo i fabrike za pročišćavanje otpadnih voda. Ovaj sporazum nam se potpuno uklapa u projekat „Srbija 2025“. Već naredne godine, da vas podsetim, krenućemo u izgradnju nedostajuće kanalizacione i vodovodne mreže i fabrika za prečišćavanje otpadnih voda u preko 70 lokalnih samouprava. Sa ovim sporazumom još ćemo proširiti obim tih radova i to je jedna od ključnih stvari koju smo obećali da ćemo u „Srbija 2025“ uraditi i, videćete, o tome ćemo razgovarati kada budžet za narednu godinu bude tema. Dakle, već u budžetu za 2021. godinu imate preko tri milijarde evra obezbeđenih da u narednih pet godina za 70 lokalnih samouprava u potpunosti završimo neophodnu i nedostajuću vodovodnu i kanalizacionu mrežu. Vrednost ovog programa, ovog sporazuma je 300 miliona evra. Sledeći na dnevnom redu je Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu između Nemačke razvojne banke i Republike Srbije za projekat „Rehabilitacija sistema daljinskog grejanja u Srbiji – faza V“, prethodne četiri faze su već završene. Ovaj sporazum je vredan 30 miliona evra. Na ovaj način i kroz ovaj sporazum su već modernizovani i rehabilitovani sistemi grejanja u 22 preduzeća za proizvodnju i distribuciju toplotne energije širom zemlje. Dakle, veoma važan sporazum koji treba opet da doprinese energetskoj efikasnosti, uštedama i naravno boljem sistemu grejanja u našoj zemlji. Pred vama je takođe danas i Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu između Nemačke razvojne banke i Republike Srbije za projekat „Energetska efikasnost u objektima javne namene – faza II“. I ovaj sporazum podrazumeva da ćemo sanirati između 50 i 60 objekata javne namene u sektoru obrazovanja, zdravstva, socijalne zaštite i sporta u jedinicama lokalne samouprave širom naše zemlje. Vrednost ovog sporazuma je 20 miliona evra. Konačno, pred vama je i Zakon o regulisanju javnog duga Republike Srbije po osnovu neisplaćene devizne štednje građana položene kod banaka čije je sedište na teritoriji Republike Srbije i njihovim filijalama na teritorijama bivših republika SFRJ. Ovde samo predlažemo da se poveća efikasnost, da se smanji broj članova komisije sa postojećih 11 na samo pet. Dakle, uvaženi narodni poslanici, sedam veoma važnih sporazuma. Ukoliko glasate za ove sporazume, mi ćemo na raspolaganju imati skoro 700 miliona evra da se još bolje i efikasnije borimo protiv Kovida-19, da nabavimo još lekova, još potrebne medicinske opreme, da izgradimo regionalne kovid laboratorije, da unapredimo naš zdravstveni sistem, s jedne strane. S druge strane, imate sporazume koji su vezani za podizanje energetske efikasnosti i za tzv. Green Deal ili zelenu ekonomiju, dakle, rad na kanalizacionim, vodovodnim mrežama širom Srbiju, izgradnju fabrika za pročišćavanje otpadnih voda. Dakle, ovim sporazumima još više ćemo pogurati rast našeg BDP-a naredne godine, njihovom ratifikacijom ovde u Skupštini oni postaju mogući za realizaciju odmah i već naredne godine možemo da očekujemo njihove prve efekte. Hvala puno. Naravno, ostajem na raspolaganju za bilo koje pitanje koje budete imali tokom današnje rasprave.
Zahvaljujem, gospodine ministre. Da li izvestioci nadležnih odbora žele reč? (Ne) Sada su na redu predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa, kao što znate, obrnuto proporcionalnim redom po broju članova poslaničkih grupa. Reč ima gospodin Dragan Marković Palma.
Zahvaljujem, samo poslanički klub Jedinstvene Srbije nije najmanji poslanički klub u parlamentu.
Izvinjavam se, nije najmanji, nego nisu se javili. Znači, ko je trenutno prijavljen, znate kako funkcioniše, ko je trenutno prijavljen na ekranu ovde ispred mene, tako ide po redu. Međutim, ne prijavljuju se svi i ovde ima određenog kalkulisanja. U momentu kada sam davao reč bili su prijavljeni Đorđe Milićević, Đorđe Dabić, kao ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe SNS i vi. Izvolite.
Dobro, ne zaboravite samo da je naša koalicija SPS i JS druga po broju poslanika u parlamentu, posle koalicije SNS. Mi imamo 32 narodna poslanika. Želim da pohvalim ovaj set zakona. Ja sam dugo u parlamentu i u onoj staroj zgradi i u ovoj novoj i nikada se nije desilo da ovoliki broj zakona bude predložen, a da se ti zakoni odnose na lokalne samouprave. Želim odmah na početku da kažem, zarad javnosti, da ne hvalim ovaj zakon zato što će Jagodina dobiti pare za sistem prečišćavanja otpadnih voda, mi to imamo. Takođe ne hvalim zakon zato što ćemo da promenimo glavnu vodovodnu mrežu gde su stare azbestne cevi u svim gradovima, i to smo uradili pre dve godine, gde smo sami finansirali sa pet miliona evra. Ali to je dobro za druge gradove, za lokalne samouprave, imajući u vidu da sve više bubrežnih bolesnika ima, a glavni problem je upravo pijaća voda, kada su u pitanju bubrežni bolesnici i da će ta pijaća voda i taj problem biti rešen. Kada je u pitanju kovid, takođe želim da pohvalim i taj predlog zakona, odnosno sredstva koja će biti odvojena, jer zdravlje svakog čoveka i zdravlje nacije nema cenu. Želim na početku da kažem i da zamolim lekare, doktor Kon, svaka mu čast, kad god upalim neki kanal – doktor Kon. Hej, ljudi, i ja sam počeo da se plašim njega. I niko od tih stručnjaka nije imao tačnu prognozu. Pričali su nam – kada dođe leto, zbog visoke temperature nestaće kovid, pa hajde još malo, pa evo sad drugi, pa treći talas. Izgleda da više koronu ne delimo na talase, znači, korona je neprekidno prisutna u našem društvu, ali ne samo u Srbiji, već u celom svetu. Ali kada je u pitanju korona u celom svetu, tu možemo da se pohvalimo jer smo imali najbolju preventivu i da na osnovu broja stanovnika imamo najmanje umrlih. Molim da ovaj moj predlog kada su u pitanju lekari, što manje se pojavljuju. Hajde da pustimo lekare, oni koji leče građane po bolnicama, oni najbolje znaju. Svaka čast stručnjacima koji imaju i dobro iskustvo i dobri su analitičari i dobru dijagnozu mogu da ukažu za svakog pacijenta, ali dame i gospodo, korona je počela da ulazi u svaku petu porodicu u proseku i kada uđe u porodicu. Mi npr. sada trenutno u Jagodini, ono što je meni poznato osam porodica, svi članovi u tim porodicama imaju koronu. Kada jedan ima temperaturu, za pet, šest, sedam i osam dana dobiju i ostali članovi porodice, koronu. I da to postane sastavni deo nečega što moramo da nosimo, bez psihološkog udara, medijskog, ja neću reći da je to spin, to nije spin, ali neću više da slušam doktore, sinoć na RTS. I onda sam motao, motao, motao kanale neke i nađem nešto na francuskom jeziku, a nemam pojma, znam deset reči na francuskom, eto to sam gledao. Ja koji pratim, slobodno za sebe mogu da kažem, sve medije i da ne pratim od kada se bavim politikom već to je sfera mog interesovanja od znam za sebe. Da vam kažem, nekada smo mi čitali samo sportsku stranu, horoskop i kursnu listu. Čak i horoskop više ne čitam, jer kada sam otvorio televiziju, sada su novinari počeli da prave horoskop, a tako se radi u redakcijama. Danas, npr. Đorđe je došao na red da pravi horoskop da obaveštavamo građane i on napiše ono što se juče njemu desilo, njemu, njegovoj tadašnjoj devojci, sada je u braku, a tada je bio mlad, mada nisi ni mnogo mlad. I od tada više ne čitam horoskop. Kursna lista, hvala Bogu, više me ne interesuje jer dinar je stabilan što je najvažnije za Srbiju, jer prvi put, ne znam, posle koliko godina imamo stabilnost dinara. I sve to kada saberemo i kada čujem da neko kritikuje, nema mesta za kritiku jer ta stabilnost dinara nam dovodi strane investitore u Srbiju koji otvaraju fabrike i preduzeća. I nikada transparentnije nije bilo koliko košta koji objekat. Evo gledao sam sinoć u 22 časa, predsednik je obišao kliniku u Zemunu, novu kliniku koja se gradi za četiri meseca. Prelepo izgleda na televiziji, a kako će izgledati za pacijente, siguran sam da će to biti jedna od najboljih klinika u Evropi. Mi imamo dobre stručnjake, ali da se molimo Bogu da ta bolnica ne bude puna. Ono što je važno da imamo gde da smestimo bolesne ljude od zaraznih bolesti. Ova Vlada i ova država brine o svakom čoveku, o svakom selu, o svakoj opštini u Srbiji. I nikada transparentnije nije bilo. Da ministar finansija kaže – toliko para košta ovo, toliko smo dali, toliko ćemo pripremiti za naredni vremenski period, toliki je deficit, toliki je suficit, nikada to ranije nije bilo. Čak i na pitanja poslanika u parlamentu, kada postave pitanje koliko košta ovo ili ono nikada ne dobiju obaveštenje od onoga koga su pitali, kada je poslednjeg četvrtka u mesecu, kada su pitanja za Vladu. Ono što mi moramo da vodimo računa i da ja kao čovek iz unutrašnjosti zamolim Vladu i ministra da ima veće mogućnosti i prostor u budžetu da se stimulišu zaposleni u vrtiću. Oni su svačiji i ničiji, vaspitači. Pripadaju Ministarstvu prosvete, vode se kao školska, odnosno pripadaju ministru za prosvetu, a na neki način neću reći da su diskriminisani, ali malo da i oni imaju stimulans jer imaju najteži posao. To je najteži posao, rad sa decom u vrtiću. Ja imam u kući petoro unučadi. Odrasli su i ne idu u vrtići, ali znamo kako to izgleda sa malom decom, da je mnogo teško. Ono što je najgore, počela je korona da ulazi u vrtić. Nisu je deca donela u vrtić već zaposleni koji rade u vrtiću. Da vidimo te mere i preventive kako ćemo se izboriti sa vrtićima, da to krizni štab već sutra, prekosutra da uputstva kako da se ponašaju lokalne samouprave kada su u pitanju vrtići. Da ne donosimo mi sami odluke jer deca su nam najvažnija ali tu se stvara jedan drugi problem, ako deca ne idu u vrtić onda roditelji nemaju kod koga da ostave decu da im čuvaju decu, pa ne mogu da idu na posao. Krizni štab sigurno ima ideje i plan kako da reši taj problem, a da niko nema štetu od toga. Kovid-19 i Kon počinje istim slovom, Kon i kovid, dame i gospodo ja sam 2009. godine rekao, to možete da nađete na društvenim mrežama, svakoga dana je tada bilo o vakcini, farmaceutskoj mafiji i tako dalje, a ovo je sada mnogo ozbiljnije od toga, ali sam tada rekao – sada imamo ptičiji grip, posle će, kroz nekoliko godina dođi konjski grip i tako dalje i jednostavno svet mora sa tim da živi. Mi ne znamo ovaj grip po kome je dobio naziv Kovid-19? Odakle je? Ko ga je doneo? Da li je to nešto što je napravljeno u nekoj laboratoriji ili prirodnim putem ali ceo svet ima problem kada je u pitanju korona i Kovid-19. Srbija se dobro bori i ne može niko da zameri kada se obraća predsednik države i priča o tome, jer predsedniku države građani najviše veruju i veruju naravno i nama u parlamentu koji diskutujemo, donosimo zakone. Lekare bih malo zamolio da oni se malo povuku iz tih medijskih kuća, da nas psihološki malo ostave na miru. Problem je, ljudi padaju u depresiju. Gospodo, vi svi to znate. Neko od vas će reći – da, neko – ne, ali neću više da gledam da mi drže konferenciju po dva sata i da mi pričaju šta je bilo ove nedelje. Ove nedelje ili ovog dana zaraženo je toliko, testirano toliko, umrlo toliko, u svetu toliko i gotovo. I tu se završava konferencija. Država je ta koja će da donese odluke na savet struke šta da radi u narednom vremenskom periodu. Jedinstvena Srbija će glasati za ovaj predlog zakona, ovaj set zakona, jer ovakav set zakona nismo nikada imali u parlamentu, a da se tiče razvoja lokalne samouprave i to u trenutku kada se budžet ne puni dinamikom kako se punio pre. U trenutku kada imate odlivnu stranu veću od prilivne jer niko nije planirao 2019. godine da ćemo imati problem sa kovidom i da će nam trebati mnogo para kako da zaštitimo svakog čoveka u Srbiji. Da vam kaže, a i juče sam to rekao a i danas ću reći, da neke države naplaćuju testiranje svakog čoveka i to testiranje kada su ljudi sigurni, bolesni od kovida, a kod nas je to besplatno. To treba svako od nas da govori. Znam tri države u kojima se plaća testiranje i pregled ali ne želim da kažem sada jer poznajem i nekoliko ministara iz tih država da to ne bude sada udar na te države, jer nisu ni ti ljudi krivi što ih je to zadesilo ali kada se uporedimo mi kao Srbija, jedna mala država, bolji smo od njih u svakom smislu te reči i u ekonomskom i u zdravstvenom i u preventivi i kada je u pitanju 2020. godina i sa planom realizacije 2021. godine. Zahvaljujem i Jedinstvena Srbija sa svojim koalicionom partnerima SPS-om podržaće ovaj zakon. Još da dodam a da ne bude sada hvali Musa nekog i da se sada ne izražavam tako, ali moram da pohvalim i predsednika Skupštine koji na moje iznenađenje dugo sedi u parlamentu, pažljivo prati diskusiju svakog poslanika. Naravno, nisu bili loši ni oni pre, ali poznajući Ivicu Dačića, stvarno sam prijatno iznenađen. Zahvaljujem.
Moram da pratim šta kažeš. Kako ste Đorđa Milićevića malo pre ishvalili, neće smeti ženi da se javi danas. Zahvaljujem gospodinu Markoviću. U međuvremenu se javio narodni poslanik Branimir Jovanović u ime poslaničke grupe SDPS, koja je manja od Jedinstvene Srbije, ali on iz taktičkih razloga se prijavio posle Dragana Markovića. Izvolite, gospodine Jovanović.
Hvala, predsedavajući. Poštovani ministre, koleginice i kolege, kada govorimo o sporazumima koji su danas na dnevnom redu, oni su, pre svega, usmereni na unapređenje zdravstvenog sistema, na izgradnju i obnovu vodovodne infrastrukture i unapređenje energetske efikasnosti. O predlozima zakona o potvrđivanju sporazuma koji su na dnevnom redu, najpre ću govoriti o dva sporazuma. Jedan je između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj i odnosi se na realizaciju projekta „Hitan odgovor na Kovid-19“ i drugi sporazum je sporazum Republike Srbije i Banke za razvoj Saveta Evrope i odnosi se na ublažavanje posledica pandemije Kovida i u tom kontekstu moram da napomenem da smo mi u ovom domu pre nepune dve sedmice usvojili izmene i dopune Zakona o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti i na taj način ćemo, i uz ove usvojene sporazume, doprineti da se lakše borimo i lakše pronalazimo bolja rešenja u borbi sa Kovidom-19. Tada smo precizirali koje su odgovornosti, odnosno precizirali smo obaveze i pravnih lica i preduzetnika i zdravstvenih ustanova, ali precizirali smo i prava građana koja imaju u slučaju da se zaraze virusom korona. Sada, usvajanjem ovih sporazuma koje smo malo pre naveo, proširićemo opseg za delovanje, osposobićemo i dodatno ćemo opremiti zdravstvene ustanove da bi bolje delovale u ovako vanrednim okolnostima. Projekat pod nazivom „Hitan odgovor na Kovid-19“ sprovodiće se uz pomoć Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje i Instituta za javno zdravlje. Ovaj sporazum će obezbediti novac u iznosu od 92 miliona evra. Taj novac biće usmeren na jačanje sistema nadzora bolesti, unapređenje referentnih laboratorija, jačanje kapaciteta za pružanja medicinske nege, obuke medicinskih radnika, renoviranje specijalizovanih jedinica u određenim zdravstvenim ustanovama, opremanje zdravstvenih ustanova za pružanje kritičnih medicinskih usluga. Rekao sam malo pre, već devet meseci mi se borimo i pokušavamo da pronađemo adekvatno rešenje da bismo efikasno sprečili širenje Kovida-19. Dobro je što je Vlada Srbije budžetom izdvojila, odnosno opredelila devet milijardi dinara za izgradnju dve kovid bolnice. Jedna se gradi u blizini Beograda. Posebno je važno što se druga gradi u unutrašnjosti, u Kruševcu i ona će biti na usluzi ne samo građanima Kruševca, već i građanima okolnih gradova. Nažalost, u poslednjih sedam dana situacija, što se tiče širenja Kovida-19 u Srbiji, je nepovoljnija nego što je to bio slučaj ranije. Povećava se broj novozaraženih ne samo u velikim gradovima. Sada se povećava i u manjim gradovima. Zbog toga mislim da će ove dve bolnice, koje se grade, imati punu svrhu. Naš zdravstveni sistem funkcioniše u nekim vanrednim okolnostima, mogu reći, već devet meseci, ali, uprkos tome, funkcioniše dobro. Nijedan pacijent nije ostao a da nije zbrinut, nijedan pacijent nije vraćen kući i to je dobro, dobar znak da imamo kapacitete da izađemo u susret potrebama svih građana Srbije. Sada smo iskusniji nego na početku pandemije. Otklonili smo eventualne propuste i bolje je organizovan rad lekara i medicinskih sestara i na osnovu tog iskustva siguran sam da su se oni bolje organizovali i sada nemamo neke propuste koji su bili u nekim situacijama, a to je da je dolazilo do zaraze u samim medicinskim ustanovama. Sada takvih propusta nema, jer bi tako nešto moglo da znači i kolaps čitavog zdravstvenog sistema. Navešću samo neke primere u mnogo razvijenijim zemljama, kao što su Španija i Italija, gde su zdravstveni sistemi poklekli pred naletom pandemije. Za nas je važno da se ponašamo odgovorno i uvek treba da apelujemo na građane Srbije da ono što je do njih da urade, da poštuju mere, da poštuju preporuke i na taj način da pomognemo, pre svega, lekarima da oni mogu malo da predahnu, koliko god je to moguće i da nastave da rade kvalitetno, kao što su radili i do sada. Neophodno je da shvatimo da moramo da korigujemo životne navike i da se pridržavamo preporuka stručnog tima. Drugi sporazum koji sam pomenuo je sa Bankom za razvoj Saveta Evrope. On će obezbediti 200 miliona evra za finansiranje zdravstvene infrastrukture i kupovinu medicinske opreme u zdravstvenim ustanovama širom Srbije. Na dnevnom redu su i drugi sporazumi. Navešću dva. Oni se odnose na energetsku efikasnost. Obezbediće se sredstva za realizaciju projekata u oblasti energetske efikasnosti u objektima javne namene i centralne vlasti. Prvi sporazum je između Republike Srbije i Nemačke razvojne KfW banke, a drugi između Republike Srbije i Banke za razvoj Saveta Evrope. Kada govorimo o energetskoj efikasnosti, ova tema kod nas nekako ne dobija dovoljno na značaju. Ona podrazumeva smanjenje utrošaka energije, odnosno racionalno trošenje energije. Zvanični podaci govore da u Srbiji preko 90% objekata u domaćinstvima i u stambenim zgradama nije izgrađeno u skladu sa standardima iz oblasti energetske efikasnosti i postoji mnogo razloga za to. Neki od razloga su što su usled napretka tehnike lako građevinski preduzetnici dolazili do jeftine termoizolacije. Drugi od razloga je što su u nekim ranijim vremenima preduzimači želeli da uštede novac, pa su ugrađivali jeftiniju izolacije, a s druge strane nije bilo propisa koji bi kažnjavali tako neodgovorno ponašanje. Rezultat toga je očigledan. Trošimo mnogo skupe energije. Navešću jedan primer. Kada se uporede Srbija i Švedska, prosečna stambena zgrada u Srbiji potroši četiri puta više energije nego prosečna stambena zgrada u Švedskoj, a pri tome treba da uzmemo u obzir da u Švedskoj su zime i duže i hladnije. To je samo još jedan pokazatelj koliko još uvek neracionalno trošimo energiju. Najrazvijenije države sveta promovišu i primenjuju u praksi koncept modela energetske efikasnosti, ali, s druge strane, primetno je da nekako bojažljivo, ali opet nekim koracima ova tema dolazi i kod nas na dnevni red i sve više je zastupljena. Navešću primer izgradnje tzv. pametnih zgrada. To su zgrade koje se grade uz pomoć materijala i sistema koji doprinose minimalnoj potrošnji energije. Pametna zgrada podrazumeva da je sve automatizovano. U tim objektima vodi se računa o najsitnijim detaljima i dovodi se do značajnih ušteda ne samo kod stambenih zgrada, već su mnogo veće uštede za industrijske i komercijalne komplekse. Namerno sam naveo ove primere da bih ukazao na koncepte energetske efikasnosti koji tek treba da naiđe na punu primenu u Republici Srbiji. U tom smislu potrebno je raditi na podizanju nivoa svesti o energetskoj efikasnosti i upravljanju energijom. Kada govorimo o konkretnim projektima i finansiranju od ovih sredstava na osnovu ovih sporazuma, oni će se odnositi na radove kao što su izolacija omotača zgrade, zamena stare stolarije, zamena rasvete, zamena ili popravka sistema grejanja. Potrebno je, naravno, uložiti velika sredstva, jer u kombinaciji starosti zgrada i zastarelih metoda izgradnje ovi svi nedostaci moraju da budu otklonjeni. U konkretnom slučaju, ovaj projekat obuhvata sanaciju odnosno rekonstrukciju oko 50 do 60 objekata, bilo da su u pitanju zdravstvene ustanove, škole, sportski objekti i zgrade socijalne zaštite. Na kraju izlaganja reći ću nešto o Sporazumu između Banke za razvoj Saveta Evrope i Republike Srbije, koji se odnosi na vodosnabdevanje, izgradnju postrojenja i prečišćavanje otpadnih voda. Ministarstvo za zaštitu životne sredine biće zaduženo za nadgledanje i sprovođenje ovog projekta. Ovaj program ima dva cilja, prvi je da se unapredi sistem vodosnabdevanja oko 60 opština u Srbiji. On podrazumeva zaštitu kvaliteta vode i smanjenje gubitka vode, ali smanjenje gubitka vode u onom kontekstu proređivanja vodenih resursa zbog klimatskih promena i zagađenja. Neophodno je da se obnove vodovodne mreže i da se delimično saniraju opštinski vodovodni sistemi uz poboljšanje kvaliteta vode za piće. Drugi cilj je prečišćavanje otpadnih voda, odnosno izgradnja postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda. To će podrazumevati izgradnju postrojenja u tri grada, u pitanju su Niš, Čačak i Kragujevac, tako je bar planirano. Od ovog novca finansiraće se sanacija i proširenje kanalizacione mreže. Moram da napomenem da su ovakvi, odnosno slični projekti već urađeni u određenim opštinama i gradovima Srbije. Tu se nailazi na jednu uspešnu primenu i pokazalo se kao dobar potez u praksi. Korist od ovog projekta konkretno, imaće oko dva miliona građana. Socijaldemokratska partija Srbije će podržati predložene izmene i dopune zakona o sporazumima u Danu za glasanje. Hvala.
Zahvaljujem. Sledeći govornik je gospodin Đorđe Milićević.
Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući. Poštovano predsedništvo, poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, ministar i gospodin Marković su u uvodnom izlaganju rekli da je reč o zajmovima ukupne vrednosti 700 miliona evra i sam iznos dovoljno govori i ciljevi koji se žele postići realizacijom ovih zajmova govori o samoj važnosti i značaju. Želim pre nego što počnem priču o zajmovima i o svakom zajmu pojedinačno da kažem da ono što je danas suštinski najvažnije u Srbiji, jeste da svako od nas ko je preuzeo određenu odgovornost i obavezu počev od predsednika Srbije, Vlade Republike Srbije, ministara, poslanika, ma koliko su teške okolnosti i sa ma koliko teškim izazovima se suočavamo, radi svoj posao na najbolji mogući način. Predsednik Srbije je juče obišao izgradnju jedne veoma važne ambulante, naravno, očekujem da će to naići na kritike tog tamo jednog dela opozicije. Mada, neka ih, neka oni žive u zabludi, prosto, znate, neshvatljivo je i ne razumem, šta je to što su očekivali da u periodu Kovida predsednik bude u izolaciji, da Vlada zatvori svoju zgradu i da radi on-lajn ili da mi radimo on-lajn, ali verovatno bi i tada postojale kritike. Dakle, veoma je važno da u ovim teškim okolnostima svako od nas radi posao za koji smo preuzeli odgovornosti i to u najboljem interesu građana. Druga stvar, gospodine ministre, vaše prisustvo u parlamentu već druga ili treća nedelja, jel tako, najpre smo imali izmene i dopune Zakona o budžetu, pa zajmovi, pa pre toga još jedan set zakonskih predloga, je potvrda da ova Vlada, kada je reč o fiskalnoj politici ima jedan odgovoran i ozbiljan pristup i vodi politiku, mi sad moramo svi da nosimo maske, jer smo usvojili takav zakon i poštujemo zakon, naravno, ali vodimo politiku bez maske. Dakle, i onda kada je teško uvek otvoreno pred građane sa konkretnim činjenicama, pokazateljima i onda kada je teško uvek otvoreno ne ostavljati probleme po strani, nego ići u susret problemima i rešavati ih. Tačno je, danas govorimo o zajmovima. Zajam jeste zaduživanje, ali mi ovim ne zadužujemo Srbiju, zapravo ne ostavljamo obavezu generacijama koje dolaze, već ulažemo u nešto konkretno, nešto od čega će svi imati koristi. Pri tome se vodi računa o interesu građana, vodi se računa o javnom interesu, ali ono što je suštinski najvažnije, vodi se računa da se sačuvaju teško stečena fiskalna dostignuća do kojih se došlo. Upravo o tome smo mnogo puta do sada govorili kroz reformski kurs Vlade, čiji su temelji postavljeni 2014. godine. U pitanju su zajmovi koji su projektovani budžetom Republike Srbije, Zakonom o javnom dugu, zajmovi koji ne remete budžetske okvire, niti projektovani nivo javnog duga što govori opet o odgovornom, ponavljam, i ozbiljnom pristupu kada je reč o fiskalnoj politici. Reč je o zajmovima koji će, prva dva zajma koji će najpre doprineti jedom kvalitetnijem, pomoći da dođemo do jednog kvalitetnijeg odgovora i kao društvo, ali i zdravstvena struka da dođe do jednog kvalitetnijeg odgovora u borbi protiv Kovid-19, a drugi deo zajmova ima, rekao bih, i strateški i dugoročni cilj, što je od velike važnosti i značaja. Drugi deo zajmova se tiče konkretnog ulaganja u infrastrukturne projekte. U konkretnom slučaju, kada govorimo o ovim zajmovima, kao što je o tome već bilo reči, projekti iz oblasti vodosnabdevanja, prečišćavanja voda i energetske efikasnosti. Naravno da je pitanje broj 1. u ovom trenutku svakako borba protiv Kovida. Situacija u Srbiji jeste teška, ali situacija u Srbiji nije teška zbog Aleksandra Vučića ili zbog Vlade Republike Srbije ili zbog nas koji danas sedimo ovde i govorimo o ovim izuzetno važnim zajmovima, situacija je teška u čitavom svetu jer čitav svet, pa naravno i Srbija i Evropa se suočavaju sa najvećim zdravstvenim izazovom kakav do sada nije viđen i čiji se kraj nažalost još uvek ne nadzire. Mi zapravo ovde govorimo o budućnosti Srbije i govorimo o tome kako i na koji način i šta je to što možemo da učinimo da sačuvamo svaki život u Srbiji, život svakog građanina u Srbiji. Niko ko je svestan situacije u kojoj se Srbija danas nalazi ne može da ospori odgovoran i ozbiljan pristup državnog rukovodstva, ali i celokupne zdravstvene struke kada je reč o borbi protiv sputavanja negativnih posledica korona virusa. Brzo i odlučno se reagovalo i pokazalo se da je to jedini način da se suočimo sa ovim problemom. Mnogi su zamerali da je Srbija imala nešto rigidnije mere naspram drugih država u Evropi, a onda su i druge države u Evropi primenjivale iste te mere. Kritike smo imali i od strane jednog dela opozicije da je Krizni štab i mi zajedno sa Kriznim štabom primenjivali rigidne mere da bi danas oni predlagali iste te mere. Mere ne možete unapred doneti i ne možete unapred predvideti situaciju. Sve mere koje su do sada donete, donete su uz saglasnost i u dogovoru sa strukom. U ovakvim okolnostima, teško je građanima Srbije. Ja razumem strah. Strah je prirodna pojava. Ali je vrlo važno da građani Srbije shvate da ovo zaista jeste borba za budućnost i jeste borba za život svakog građanina Srbije. Nemoguće je u ovakvim okolnostima i u ovakvoj situaciji, suočeni sa ovakvim zdravstvenim izazovom, imati potpuno zadovoljstvo svih. Ali je važan ishod. Nažalost, mi uvek treba da se sećamo onih koji su u periodu koji je iza nas, a i danas, izgubili živote upravo zbog korona virusa, ali uvek sa ponosom treba da ističemo i koliko je života spašeno. I na to treba da budemo ponosni. Velika snaga upravo efekata mera koje je doneo Krizni štab zajedno sa državnim rukovodstvom je dala dodatnu sigurnost i stabilnost građana Srbije. Nažalost, više puta smo upućivali apele, molili, da se situacija vezana za Kovid 19 ne politizuje, da pokušamo da to ne svodimo na političke okvire. Jer, bilo bi dobro ako bi mogli da politizaciju Kovida 19 u ovom trenutku stavimo u karantin. Biće prostora i vremena da se politički nadmećemo i sa opozicijom i da čujemo i njihovo mišljenje, njihove sugestije, njihove predloge. Ali, ja zaista ne poznajem i nisam čuo ni u jednoj državi u svetu, u Evropi, bilo koja politička partija koja predstavlja opoziciju da se danas, u trenutku kada se suočava sa najvećim zdravstvenim izazovom, takmiči sa svojim predsednikom ili sa svojom vladom, jer su svi svesni činjenice da samo imaju jedan zadatak i da svi zajedno imaju samo jedan jedini cilj. Neću previše pažnje da posvećujem tom nazovite delu opozicije, ali moram da kažem da i danas, nažalost, postoje u Srbiji oni koji žele politički da profitiraju upravo na ovoj temi. Ko su oni koji žele politički da profitiraju? To su isti oni koji nisu imali hrabrosti da učestvuju na izborima, koji su se opredelili za onaj očajnički i gubitnički potez, jer je to bio jedini izlaz iz njihove bezizlazne političke situacije u kojoj su se našli, a to je bojkot. To su isti oni kojima je danas važnije da dođu do Javnog servisa, da razgovaraju sa menadžmentom Javnog servisa, jer, zaboga, imaju nešto mnogo važno da saopšte, nisu dovoljno prisutni u medijima pa imaju nešto mnogo važno da saopšte, a pri tome su spremni da novinare, ne shvatajući koliko je to važno u ovom trenutku, koliko je informacija u ovom trenutku važna, i umesto da imaju poštovanja prema novinarima koji odgovorno i ozbiljno i posvećeno rade svoj posao, oni danas novinare dele na podobne i nepodobne i smatraju da su dovoljno stručni i kvalifikovani da kažu ko je novinar a ko nije novinar. To su isti oni zahvaljujući čijoj politici i ideologiji imamo najbeskrupuloznije napade na ljude koji danonoćno rade u Kriznom štabu, poput dr Kona, najbeskrupuloznije napade u Vojvodini, kroz natpise, kroz poruke, i to samo nekoliko stotina metara od kovid ambulante u kojoj se, prema nekim podacima, preko 400 građana Novog Sada pregleda u toku jednog dana. Dakle, zaista sramno, beskrupulozno, ne znam kako bih ih drugačije nazvao. Kao što sam malo čas rekao, to su isti oni koji su najpre kritikovali nas koji smo podržali rigidne mere Kriznog štaba i državnog rukovodstva, a potom nas kritikovali zašto ne uvodimo rigidnije mere. A u periodu kada smo uveli te mere, te iste mere su oni kršili, tako što su dolazili ovde pred Narodnu skupštinu, sedeli na stepeništu, jer ulazak u Narodnu skupštinu je u bližoj i daljoj budućnosti za njih pluskvamperfekat, davno prošlo vreme. Ali, dobro, rekao sam da ne želim previše da se bavim njima, neka žive u zabludi. Ja bih rekao, kada su oni u pitanju, nisam ja dovoljno kvalifikovan i stručan, ali ću pokušati da definišem to na jedan drugačiji način. Mislim da je tu u pitanju jedna druga vrsta virusa, a to je virus političkog preživljavanja, panike i straha. Ali, kažem, neka ih, neka žive i dalje i zabludi. Ono što je suštinski najvažnije u ovom trenutku kada je reč o Srbiji, kada je reč o borbi protiv kovida je solidarnost i jedinstvo. Važno je da se građani kao i do sada ponašaju odgovorno, ozbiljno, racionalno, da poštuju pre svega preporuke struke. Važan je lični stepen odgovornosti svih nas zajedno, kao što je koleginica Snežana Paunović tokom jučerašnjeg dana i zasedanja rekla, ako smo mi usvojili zakon onda hajde da pođemo najpre od nas samih pa da taj zakon poštujemo, a poštovaćemo ga tako što ćemo nositi ove maske jer to je najmanje što možemo da učinimo, ne zbog nas, nego zbog drugih jer na taj način ćemo zaštiti i druge. Dakle, važno je jedinstvo, jer Srbija je uvek bila jaka onoliko koliko je jedinstvena i važno je da bar oni koji imaju razuma shvate da imamo samo jednu zajedničku borbu koju moramo zajedno da pobedimo i jedan zajednički cilj koji moramo zajedno da ostvarimo i zato je važno da građani Srbije u ovom trenutku veruju struci i da veruju našoj državi Srbiji. Što se tiče konkretno dva zajma koja se tiču Kovida 19 reč je o prvom zajmu koji Republika Srbija uzima od Banke za razvoj Saveta Evrope za finansiranje javnog sektora radi ublažavanja posledica kovida, koji se odnosi na dodatnu podršku zdravstvenom sektoru za pokriće drastično uvećanih troškova nabavke sanitetskom materijala, lične zaštitne opreme, medicinske i druge opreme, potrošnog materijala u cilju borbe protiv korona virusa. Takođe, iz ovog zajma će se finansirati i kupovina farmaceutskih i medicinskih proizvoda, kao i poboljšanje zaštitnih mera u bolnicama, uključujući i zaštitnu odeću, maske, rukavice i opremu. Krajnji korisnici zajma biće naravno građani Srbije, a posebno osobe zaražene Kovidom 19, pre svega stariji od 65 godina sa hroničnim bolestima kojima je potrebna lekarska pomoć, kao i podjednako izloženo medicinsko osoblje. Drugi zajam, koji Republika Srbija danas uzima od Međunarodne banke za obnovu i razvoj treba da dopunu finansijske potrebe za tekuće aktivnosti i investicije kako bi se doprinelo većoj sposobnosti zdravstvenog sistema za hitno reagovanje takođe kada je reč Kovidu 19. To će biti postignuto kupovinom dodatne neophodne opreme, izgradnjom kapaciteta za nadzor i pružanje tehničke podrške uključujući i obuku medicinskih radnika za pružanje nefarmaceutskih intervencija, zatim za komunikaciju, podršku u borbi protiv kovida. Konkretno rečeno, ovaj projektni zajam će finansirati aktivnosti koje imaju za cilj ograničavanje lokalnog prenosa Kovida 19, čime se ublažavaju ili potpuno izbegavaju posledice pandemije. Ovaj zajam treba da obezbedi jačanje i informacionog sistema za upravljanje u zdravstvu, čime bi se olakšalo evidentiranje i pravovremena razmena informacija o Kovidu. Takođe, projekat će omogućiti i uspostavljanje dve dodatne regionalne Kovid 19 laboratorije, u okviru Kliničkog centra Vojvodine u Novom Sadu i Kliničkog centra u Kragujevcu, čime će se povećati dnevni obuhvat testiranja. Naravno da će poslanička grupa SPS podržati ova dva predloga. Jedan broj sporazuma kao što sam rekao o zajmovima iz seta ovog zakona odnosi se već na započete projekte energetske efikasnosti. Maločas je kolega govorio o tim projektima. Prvi je Sporazum o zajmu između KFV i Republike Srbije za projekat energetska efikasnost u objektima javne namene, faza – 2, drugi takođe sa istom bankom, Nemačka razvojna banka za realizaciju pete faze projekta, rehabilitacija sistema daljinskog grejanja u Srbiji i treći je programski zajam od banke za razvoj Saveta Evrope za projekat energetske efikasnosti u zgradama centralne vlasti. Realizacija ovih projekata govori u prilog suštinskog opredeljenja Srbije da se dugoročno posveti racionalizaciji, odnosno smanjenju utroška energije za privredu i život ljudi uopšte, za funkcionisanje društva. Znamo da su energetski resursi na planeti, pa i u našoj zemlji ograničeni, a neki neobnovljivi. Znamo da postoje i obnovljivi izvori energije kojima se mogu supstituisati tradicionalni energenti kao što su voda, ugalj, nafta i prirodni gas. U tom smislu Srbija se uključuje u realizaciju dosta značajnih projekata koji se tiču efikasnog trošenja energije, a s tim u vezi i sa zaštitom životne sredine. Što se tiče rehabilitacije sistema daljinskog grejanja u Srbiji – faza 5, projekat koji će se finansirati kreditom koji Republika Srbija uzima takođe od Nemačke razvojne banke, realizacija projekata iz navedenog zajma upravo ima za cilj poboljšanje stanja postojećih energetskih postrojenja. Tu mislim na rehabilitaciju daljinskog sistema grejanja koji zbog istrošenosti ima velike energetske gubitke i svakako je jedan od važnih poslova u energetskom sektoru kojim se unapređuje i energetska efikasnost i zaštita životne sredine. Maločas je gospodin Marković pomenuo i obzirom na vreme skratiću, pa ću reći samo još ovo. Ovi zajmovi konkretno su usmereni ka lokalnim samoupravama i to je takođe od suštinske važnosti i značaja. Dakle, obuhvaćene su toplane pojedinih lokalnih samouprava, izabrane na osnovu poziva Ministarstva rudarstva i energetike koji je sproveden još 2017. godine i 2018. godine. Konačni učesnici u ovom projektu su Beograd, Jagodina, Kragujevac, Leskovac, Negotin, Niš, Pirot. Verujemo da će najveću korist od realizacije ovog projekta imati upravo građani ovih sredina, a ne treba zanemariti korist po životnu sredinu koji zagađuje velik broj malih toplana i kućnih ložišta. Na samom kraju, nije predsednik parlamenta tu pa mi nećete nadam se, skratiti vreme, jer kad je predsednik parlamenta oni uglavnom skraćuju vreme, ako dozvolite još 20 sekundi da iskoristim vaše prisustvo. Dakle, suština koju danas kao poruku treba poslati građanima Srbije i javnosti jeste da Srbija zbog zdravstvenog izazova sa kojim se suočava, zbog korone nestaje. Naprotiv, u svim sektorima gde je to moguće idemo razvojnim putem, novim ulaganjem, investicijama koje znače i nova zaposlenja. I danas je Srbija veliko gradilište i biće kroz realizaciju projekata o kojima danas govorimo, jer ovaj deo privrede nosi razvoj i značajno doprinosi pre svega ublažavanju posledica Kovida 19, koji je promenio sliku sveta u svim, nažalost segmentima života. Još jednom, poslanički klub SPS u danu za glasanje podržaće ovaj predlog.
Zahvaljujem gospodinu Milićeviću. Eto, iskoristili ste odsustvo predsednika, a sada obaveštavam poštovane narodne poslanike o sledećoj informaciji. Saglasno članu 27. i članu 87. stavovi 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18 časova, zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese akte iz dnevnog reda ove sednice. Zahvaljujem vam i prozivam sledećeg našeg govornika, gospodina Đorđa Dabića.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovani narodni poslanici, dame i gospodo, uvaženi ministre pred nama je set zakona koji su nam veoma važni kako bismo u narednom periodu obezbedili finansijsku stabilnost države i kako bismo ovim kreditnim linijama finansirali sve ono što je potrebno za poboljšanje kvaliteta života naših građana, ali naravno i unapređenje našeg zdravstvenog sistema. Ovim setom zakona, dakle obezbedićemo sigurno sve ono što će biti potrebno u narednom periodu i u kriznim vremenima kakvo je ovo. Vidi se zapravo koja društva su spremna da odgovore na krizu, a koja nisu. U ovim vremenima se vidi zapravo koliko je bitno bilo što smo imali finansijsku stabilnost u proteklom periodu i vladika Rade davno je napisao - na muci se poznaju junaci. Dakle, Srbija je na muci pokazala da može da se izbori sa ovim situacijama koje su pred nama i koje su bile iza nas, dakle u prethodnom periodu smo demonstrirali zrelost, odgovornost i na pravi način odgovorili u tom prvom udaru krize i ovaj danas paket zakona će samo da nastavi jednu takvu proaktivnu politiku kada je reč o vođenju naše današnje političke situacije i ekonomske u zemlji. Izdvojili smo više od 10% BDP i finansirali sve ono što je bilo potrebno našoj državi u proteklom periodu. To je mnogo više nego što su izdvojile neke mnogo razvijenije države danas u evropi i svetu. Primera radi, Rumunija, prijateljska država koja je tu u komšiluku izdvojila je svega 1% budžeta za finansiranje posledica krize izazvane pandemijom Korona virusa. Srbija je pokazala da može mnogo bolje i mnogo više i od regiona, ali i na evropskom nivou smo zabeležili dobre rezultate i na kraju krajeva, MMF i Svetska banka i svi relevantni međunarodni faktori danas potvrđuju da Srbija ima najmanji pad BDP u Evropi, svega 1,5% i na taj način smo pokazali da možemo da se izborimo sa posledicama ove krize. Izdvojili smo 550 milijardi dinara za finansiranje našeg zdravstva, za finansiranje naše privrede, dali smo novac svim preduzećima koja su bila ugrožena, pogođena ovom krizom. Milion zaposlenih u Srbiji je dobilo minimalne zarade tri meseca, kasnije još dva meseca smo dodali minimalne zarade. Na taj način smo sačuvali likvidnost, sačuvali radna mesta, uspeli da se izborimo sa tim prvim udarom krize i na kraju krajeva, to se danas i vidi po privrednom rastu koji je u Evropi na najboljim nogama danas stoji. Što se tiče i nekih kritika koje su dolazile od strane Fiskalnog saveta, da smo delili možda i novac svima, a ne selektivno, dali smo novac svima i na taj način pokazali da za nas ne postoje razlike ni među nacionalnim pripadnicima ljudi koji su aplicirali. Dakle, svi od milion zaposlenih u Srbiji koji su radili, koji su se prijavili za ove mere dobili su novac od države. Na taj način smo demonstrirali da nam je apsolutno bitan svaki čovek u Srbiji, ne samo radnik koji radi u sektoru koji je pogođen krizom više ili manje, već smo pokazali da nam je svaki zaposleni jednako bitan. Što se tiče jednokratne pomoći, finansirali smo i dali smo novac i našim penzionerima u nekoliko navrata, davaćemo i u narednom periodu, povećaćemo penzije, čak i u ovom teškom periodu za celo čovečanstvo. Dakle, u januaru ćemo imati povećanje i penzija i minimalnih zarada za 6% i na taj način pokazujemo da mi i dalje vodimo politiku koja znači razvoj i bolji kvalitet života za naše građane. Zaposlenima u zdravstvu smo pre neki dan uplatili jednokratnu pomoć, dobiće i dalje povećanje zarada zato što smatramo da nije bilo normalno da 2012. godine naša medicinska sestra ima 24.000, nije bilo normalno da doktor klinički lekar ima 50.000 platu. Danas su te plate neuporedivo veće i biće veće u januaru. Povećaćemo svima plate i u javnom sektoru i trudićemo se da na svaki način pomognemo i privatni sektor, da se izborimo sa svim ovim tendencijama koje su ispred nas. Kada je reč o zdravstvenom sektoru, tu želim posebno da pomenem, juče sam gledao predsednika koji otvara našu Kovid bolnicu novu, ovde u Batajnici, otvaramo još jednu Kovid bolnicu. Na taj način ulažemo novac tamo gde je danas najpotrebniji, 90 miliona evra odvajamo u ovom teškom trenutku za našu državu i obezbeđujemo sigurnost za svakog čoveka u Srbiji, da bude siguran da neće ostati bez bolnice, da neće ostati bez kreveta ako mu bude bilo potrebno. Nama danas nedostaju najviše kadrovi, danas je problem što su naši zdravstveni radnici itekako pogođeni ovom krizom i zato mislim da neodgovorno ponašanje koje čak i neki poslanici ovde demonstriraju, prozivajući Krizni štab, nije odgovorno danas. Nije odgovorno danas pozivati da ne nosimo maske, nije odgovorno danas govoriti da nam ne trebaju vakcine, nije odgovorno danas pozivati na praktično jedno neozbiljno ponašanje u trenutku kada imamo 7.000 novoobolelih. Juče smo imali zaista rekordan broj novoobolelih. Imali smo 37 mrtvih. Dakle, ljudi, prosto moramo da shvatimo da ovo nije nikakva priča gde mi možemo da se nadgornjamo politički, već moramo zaista da shvatimo da je jako teško i da je našim zdravstvenim radnicima potrebno da makar poštujemo ono što oni govore. Dakle, da ne budemo toliko neozbiljni da nam je teško da nosimo masku. Ako neko može 20 sati dnevno da nosi skafander, da brine o našim najbližima koji su ugroženi, ne možemo reći da nam je teško da danas nosimo maske. Zaista, apelujem na sve građane da se toga pridržavamo, zato što mislim da je jako težak trenutak i da moramo biti dovoljno ozbiljni da bi prevazišli ovu krizu. Mi smo u pandemiji pokazali jedan krajnje ozbiljan, odgovoran pristup. Rekao sam već, zabeležili smo odlične rezultate kada je reč o privrednom rastu. Mi se nadamo da ćemo već u prvom kvartalu naredne godine imati rast od 6% BDP-a, i to je sigurno istorijski maksimum u Evropi koji će biti ja se nadam i naredne godine, s obzirom da ćemo ući u narednu godinu ipak rasterećeni obzirom da smo napravili jedan dobar osnov ovde i ovim setom zakona pravimo dobar osnov da naredne godine takođe ulažemo u sve ono što je potrebno. Do sada smo se navikli nekako u Srbiji da su za nas rezervisani samo sportske pobede, u tome smo bili najbolji, a negde na političkom i ekonomskom terenu smo do sada uvek navikli da je za nas normalno da gubimo. Danas mi pokazujemo da nije tako, da mi beležimo pobede i na političkom i na ekonomskom terenu. To smo mogli da danas postignemo, to priznanje od MMF-a, koji govori da imamo najmanji pad ekonomije u Evropi, je samo posledica one odgovorne politike koju smo vodili od 2012. godine, kada je na vlast došla SNS, naš predsednik Aleksandar Vučić. Reformske Vlade 2014. i 2017. godine su pokazale da mi želimo da vodimo jednu novu politiku, jednu reformsku politiku, politiku štednje, marljivosti i na taj način smo uspeli da napravimo rezultate koji su iza nas i s kojima se mi ponosimo. Uvek će nam reći - zašto stalno ponavljate te brojke, a nama nikad neće dosadno da ponavljamo brojke i da govorimo zašto smo mi najbolji danas u Evropi i zašto danas politika predsednika Aleksandar Vučića zaslužuje sve pohvale. Ne možemo da ne kažemo da je mnogo više od 31,5 hiljada dinara nego 16.000, koji je minimalac bio 2012. godine, a danas kada je 31,5 hiljada to su konkretni rezultati i mi iza toga stojimo. Ne možemo da ne kažemo da je mnogo bolje imati 350 kilometara autoputeva danas u Srbiji, imamo čitavu mrežu autoputeva i lokalnih saobraćajnica koje se grade, nego ono što smo imali za vreme bivše vlasti kada smo imali svega 50-ak kilometara autoputeva. Mi planiramo još da izgradimo toliko autoputeva u narednom periodu, još 350 kilometara, želimo da spojimo istočnu i zapadnu Srbiju, želimo da spojimo i preko Moravskog koridora, od Preljina do Pojata, da na pravi način pokažemo ljudima zašto se mi ovde zalažemo da se ova politika nastavi i da dobije dalji legitimitet. Takođe, moram da pomenem da smo 2019. godine imali jedan rekord, oborili smo rekord po broju privučenih stranih investicija najviše u celoj Evropi. To priznanje nam je dao ne neko drugi, mi ovde poslanici SNS ili naše saopštenje, to je „Fajnejnšl tajms“ objavio. Dakle, mi smo ovde imali više direktnih stranih investicija od celog zapadnog Balkana. Svi zajedno imali su manje nego Srbija. To su valjda uspesi, to valjda treba da se vrednuje. Zato, kažemo još jednom, današnja ulaganja u zdravstvo i u dve nove kovid bolnice i u sve ono što mi želimo da u narednom periodu napravimo samo su potvrda da se nalazimo na istom tom kursu odgovorne politike koju smo pratili u prethodnom periodu. Mi smo građanima dali obećanje, izneli smo pred ove izbore „Program Srbija 2025“, tu smo taksativno naveli šta sve tačno želimo da u Srbiji obnovimo, u šta želimo da ulažemo novac. Dakle, 14 milijardi evra obećali smo građanima Srbije da će biti uloženi u poljoprivredu, turizam, digitalizaciju, obrazovanje, sportsku infrastrukturu, kulturu, zdravstvo, brigu o porodici i u sve ono što je danas potrebno našoj državi. To i danas pred ovim novim zakonima kažemo, mi usvajamo ove kreditne linije jer su nam potrebne da održimo ta obećanja, da na taj način ispoštujemo sve ono što je bilo u našoj agendi pred ove izbore. Dakle, infrastrukturu obnavljamo u celoj Srbiji, ne samo u Beogradu, ne samo u Novom Sadu, u Kragujevcu, većim gradovima, već u svakoj mesnoj zajednici. Na taj način pokazujemo da je nama bitan čovek, da je nama bitan čovek iz svake sredine, iz mesne zajednice, iz seoske i gradske, da na svaki način želimo da unapredimo kvalitet života. Ovim zakonima unapređujemo i energetsku efikasnost u zgradama centralne vlasti i u svim onim opštinama pravimo i vodovodnu i kanalizacionu infrastrukturu. Ministar je ovde rekao, 60 opština će dobiti nov vodovod i kanalizaciju. To je ljudima danas bitno u Srbiji. To ne shvataju, nažalost, oni kojima se život svodi na krug dvojke, koji veruju da su te vođe opozicije naše, koji misle da je Beograd samo, da je taj njihov delokrug delovanja ono jedino što u Srbiji postoji. Oni ne shvataju da postoji Srbija, da ne idu dalje od tog kruga dvojke, oni ne idu da vide da ljudima treba put, treba kanalizacija, treba asfalt. Dakle, oni ne shvataju da se mi ovde zalažemo sa našom politikom i ovim programima za svakog čoveka u Srbiji. Mi moramo da nastavimo da ulažemo, zato što ne možemo da kažemo mladom čoveku ostani na selu ako nema put, ako nema gas, ako nema struju. On neće da ostane na selu, svi će da se dosele ovde. I šta ćemo onda da uradimo? Onda će opet da se Srbija svede pod jednu šljivu, kao što je neko davno napisao, odnosno na taj krug dvojke. Nadam se da to neće biti slučaj i zato ćemo i dalje da ulažemo u svako mesto u Srbiji. Ovim zakonima pokazujemo da nam je bitna svaka lokalna samouprava. Zato ćemo, siguran sam, podržati ovaj set zakona. Naravno, mi se ovim bavimo i dalje. Što se tiče Plana Srbija 2025, posebno želim da naglasim da ćemo tu takođe veliki deo novca uložiti u mlade. Mi ovde koji danas sedimo u Skupštini, ima nas 40 mladih, zaista treba da pokažemo da je Srbija zemlja koja prepoznaje mladost kao neko ko će biti nosilac budućnosti. Mi želimo da unapređujemo i dalje položaj mladih u Srbiji i želimo da se i dalje naši mladi ljudi vraćaju ovde. To smo pokazali u vremenu kada je korona krenula, većina naših ljudi koji su bili u inostranstvu, 400.000 ljudi se vratilo u tom prvom mesecu kada se desio onaj udar krize. Dakle, 400.000 ljudi je došlo ovde i mi želimo da oni ostanu ovde. Želimo da ih ovim našim planom Srbija 2025, 600 miliona evra koje smo izdvojili za mlade ljude, motivišemo da ovde ostanu, da vide da ovde imaju svoju perspektivu i da na pravi način zajedno nastavimo da razvijamo našu Srbiju. Takođe, pored šest ciljeva nove Vlade, pokazali smo i ono o čemu ćemo posebno voditi računa, osnivanje dva nova ministarstva. Ministarstvo za brigu o selu i Ministarstvo za demografiju na pravi način su pokazatelj šta će biti prioriteti politike koju ćemo voditi u narednom periodu. Rekordni iznosi subvencija koje smo usvojili i rebalansom budžeta koji je pre neki dan ovde usvojen. Naravno, videćemo uskoro, ja se nadam, ministre, da ćete izneti svoj program za budžet 2021. godine. U sredstvima javnog informisanja videli smo da se planira i do 30% budžeta za ulaganje u kapitalne projekte. To je zaista nešto što treba pohvaliti. Mi ulažemo u vremenima najteže krize koja je pogodila čovečanstvo, mi i dalje razmišljamo kako da investiramo u kapitalne projekte, kako da investiramo u mlade, kako da investiramo u populacionu politiku. To je nešto na šta smo veoma ponosni i nadamo se da ćemo uskoro ovde usvojiti budžet za 2021. godinu i da ćemo na pravi način videti i svi da će znati da je Srbija na dobrom putu, da želimo da i dalje investiramo novac u sve ono što je danas potrebno našoj državi. To nam sve omogućuje činjenica da smo imali stabilne finansije u proteklom periodu. Čak sa ovim novim zaduživanjima taj udeo duga u BDP-u neće preći 60%, što je opet u rangu sa najrazvijenijim evropskim državama. Prema tome, svi oni koji kažu – eto, pojavio se deficit u budžetu, pa naravno da se pojavio deficit u budžetu kad smo sav novac dali privredi, kad smo dali za zdravstvene radnike. Mogli smo kao neke neodgovorne države da čuvamo novac u budžetu, da veštački prikazujemo suficit, a da nam stotine hiljada ljudi ostane bez posla. Ova Vlada je pokazala da je ovde zbog građana. Dali smo novac privredi, dali smo novac građanima, dali smo novac u kovid bolnice. Ulažemo 90 miliona evra, kada je najteža kriza pogodila svet mi ulažemo 90 miliona evra u nove dve kovid bolnice. Na taj način pokazujemo da smo tu zbog građana. Nije nam bitno da li će da nam neko sa strane iz neke nevladine organizacije kaže – imate deficit. Pa, naravno da ćemo da imamo, zato što smo sav novac opredelili za naše građane. Zbog toga smo ovde i zbog toga su nas građani birali. Još jednom, glasaćemo za ovaj set zakona i nadam se da ćemo se uskoro videti ovde kada budemo usvajali budžet za 2021. godinu, koji će biti razvojni i nadam se da ćemo nastaviti da vodimo dobru proaktivnu politiku kada je reč o ovoj krizi. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Dabiću. Sada prelazimo na listu prijavljenih govornika. Reč ima gospodin Samir Tandir.
Poštovani predsedavajući, koleginice i kolege narodni poslanici, poštovani ministre Mali, želim da pohvalim ministra, od brojnih najavljenih samo je on tu i to je dokaz respekta prema Narodnoj skupštini, prema parlamentu, prema nama narodnim poslanicima. Posebno mi je žao što direktor vladine Kancelarije za javna ulaganja nije ovde, jer mislim da je za ovu temu o kojoj danas govorimo, ovaj set zakona koji se tiču svih građanki i građana, svih lokalnih samouprava, jako bilo važno da on bude prisutan. Jedini koji ima možda opravdanje što danas nije tu jeste ministar zdravlja, tako da očekujem od rukovodstva parlamenta da sledeći put svi oni koji treba da brane ovaj zakon budu prisutni. Vrednost seta ovog zakona jeste 700 miliona evra i sama ta cifra govori koliko je važna tema o kojoj mi danas govorimo, sam naslov Predloga zakona „Hitan odgovor Republike Srbije na Kovid-19“. Podrška naporima Vlade Republike Srbije na ublažavanju pandemije, energetska efikasnost, vodosnabdevanje i postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda, to su teme koje se tiču svake građanke i svakog građanina i zato mi je jako žao što predstavnici drugih bošnjačkih stranaka danas nisu ovde u parlamentu, jer problem vodosnabdevanja u Tutinu, problem otpadnih voda u Novom Pazaru i Prijepolju ne možemo rešiti politikanstvom, već dijalogom ovde u parlamentu, a posebno ako imamo u vidu činjenicu da je ministar finansija, kao neko ko je najodgovorniji za sprovođenje budžeta, danas prisutan ovde u parlamentu. Što se tiče zakona koji se tiču i Sporazuma o finansiranju borbe protiv Kovida-19, mislim da je ključno važna nova mreža zdravstvenih ustanova. Znači, moramo tu primarnu zdravstvenu zaštitu približiti običnom građaninu. Svaka građanka i građanin u Republici Srbiji su ponosni na zdravstvene ustanove koje mi imamo ovde u Beogradu. Institut za ortopediju Banjica, VMA, Klinički centar, to su ustanove gde zaista imamo vrhunsku zdravstvenu zaštitu i svi građani su na to ponosni. Međutim, mi moramo da učinimo sve da krajnji konzument, korisnik, građanin, u Dugoj Poljani u Brodarevu, u Priboju, u Novoj Varoši, može da ima primarnu zdravstvenu zaštitu na jednom nivou i zato je neophodna nova mreža zdravstvenih ustanova gde će Novi Pazar dobiti klinički centar i prema njemu gravitirati i Raška i Sjenica i Tutin, a Prijepolje biti jedan manji centar gde će građanke i građani Prijepolja, Priboja i Nove Varoši imati adekvatnu zdravstvenu zaštitu. Ono što želim da istaknem jeste ovaj sporazum koji se tiče vodovoda, kanalizacije i energetske efikasnosti, gde će preko 70 lokalnih samouprava dobiti ova sredstva. Hoću da istaknem da su kanalizaciona mreža i vodovodi u sandžačkim opštinama u jako lošem stanju, da je kvalitet tih cevi u većini slučajeva azbestni i da on utiče na zdravlje svih građanki i građana koji tamo žive i da je neophodna po svim standardima, i medicinskim, i zdravstvenim, i ekološkim, zamena tih cevi. Takođe imamo problem promera i zato dolazi u letnjim mesecima do problema na višim kvotama sa vodosnabdevanjem. Fabrika za preradu vode je neophodna u svim lokalnim samoupravama u Sandžaku i nije česta pojava da reka Raška u Novom Pazaru ima crvenu boju, da sav komunalni otpad iz Bijelog Polja, iz Prijepolja, iz Priboja ide u reku Lim, koja treba da bude ponos ove države Srbije, i Sandžaka, i Prijepolja, i Priboja i svih gradova kroz koje ta prelepa reka protiče. Međutim, imamo situaciju da čitav komunalni otpad ide u tu reku, a da se naša deca u letnjim mesecima tu kupaju, da se koristi za ribolov, da neke lokalne samouprave tu reku koriste za vodosnabdevanje i zaista je, ja mislim, ključni momenat i zato ćemo zaista sa zadovoljstvom glasati da uđemo u rešavanje ovog gorućeg problema. U danu za glasanje poslanici Stranke pravde i pomirenja glasaće za ove sporazume. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Samiru. Sledeći govornik je gospodin Vladan Glišić.
Poštovano predsedništvo, poštovane kolege poslanici, poštovani ministre, ja neću glasati za neke od ovih zakona, a za neke ću glasati protiv. Pre svega, u ovih svojih pet minuta ću probati da objasnim o čemu se radi. Neki od njih su takvi projekti za koje se uzimaju zajmovi otvaraju mogućnost za korupcijske manipulacije. Pre svega da krenemo od toga da mi već danas vrlo dobro znamo da birokrate u Briselu i Berlinu nisu imune na korupciju i to zna cela Evropa. Što se tiče naših političara, nikad nismo ni verovali u to. Onda da krenemo po ovim projektima. Projekat rehabilitacije sistema daljinskog grejanja u Srbiji je projekat od 30 miliona evra gde se mi zadužujemo, ima jednu klauzulu koja kaže da će KfW, tj. Nemačka razvojna banka, uzeti proviziju od 150.000 evra za tzv. organizovanje poslova. Znači, oni nas zadužuju, ali u isto vreme mi moramo da plaćamo ono što je kamata i što su garancije i sve ostalo što ide za određeni kredit, za zajam, a oni uzimaju 150.000 evra za organizovanje posla, kao da ceo naš državni aparat to ne može da uradi. S druge strane, u Projektu energetske efikasnosti u objektima javne namene to isto se dešava sa 100.000 evra provizije. Znači, na neki način mi ovde plaćamo jedan danak kolonijalni koji govori o tome kako posle svih ovih promena u Americi, u Evropi, posle kovid epidemije dolazimo u situaciju da nas ponovo postrojavaju i ograničavaju naš suverenitet. Takođe, tamo gde možemo videti da neki naši službenici državni mogu da koruptivno manipulišu ovim projektima jeste na tom čuvenom vodosnabdevanju i projektima za prečišćavanje. Tu imamo navedeno da je nelocirano gde će vodovodi biti izgrađeni, već se kaže – oko 60 opština. Znači, lokacijski je neodređeno. Imamo iskustva da tamo gde je KfW radio u regionu su te vodovode gradili u opštinama gde decenijama nema nijednog stanovnika, ali je to odgovaralo nekim lokalnim tajkunima za neke njihove vile i druge privatne potrebe. Takođe, u svim tim stvarima vi vidite da kada se govori o prečišćavanju voda imate neverovatnu rečenicu da će postrojenja za prečišćavanje biti najverovatnije u Čačku, Nišu i Kragujevcu. Znači, nije ni određeno gde će biti tačno lokacijski, već najverovatnije. Znači, to je prostor za određene manipulacije. Zbog toga neću glasati za ovo. Međutim, ono što želim da vas podsetim jeste da smo mi nedavno, tj. vi kao većina, glasali za zakon koji je uveo mogućnost obavezne imunizacije, tj. vakcinacije. Sada hoću da vas podsetim da mi, ako hoćemo da branimo svoj suverenitet, moramo ga braniti tako što nećemo glasati za ovakve zakone, za ovakve zajmove, za ovakve kredite, ali isto tako deo našeg suvereniteta je i vakcinalni suverenitet. U ovom trenutku kada su i Svetska zdravstvena organizacija, posle mnogih afera, obrukani i kada je vrlo malo poverenja u njih, u trenutku kada su neki koji su danas ovde bili pominjani, a predstavljaju nam se u javnosti kao veliki borci za naše zdravlje, 2009. godine učestvovali u aferama svinjskog gripa, kada smo preko dva miliona evra više platili vakcine nego što je trebalo i kada se ispostavilo da je istraga vođena i protiv funkcionera Svetske zdravstvene organizacije, mi dolazimo u situaciju da postoji veliko nepoverenje našeg naroda prema našim zdravstvenim institucijama, pogotovo svetskim zdravstvenim institucijama. Sam predsednik vaše stranke je rekao da raste nepoverenje u vakcinaciju. Kao čovek koji nije medicinske struke, ne mogu se baviti takvim stvarima, ali se mogu baviti pitanjem zašto se ne nastavlja po pitanju vakcine i vakcinacije, tema toga da je Ruski fond za direktne investicije našem „Torlaku“ nudio da učestvuje u proizvodnji vakcine „Sputnjik V“, da učestvuje u proizvodnji i da na taj način najbolje znamo kakve će sastojke sadržati ta vakcina i da na taj način najbolje zaštitimo zdravlje naših građana. Vakcina „Sputnjik V“ po svim svojim naučnim standardima i po odnosu bezbednosti radi na ljudskom adenovirusu, a ne na majmunskom adenovirusu, koji je vrlo rizičan i ne znaju posledice. Sa stanovišta cene i sa stanovišta efikasnosti koja treba da ide do 95% je nešto što može da se ponudi našem narodu kao najsigurnije, ali mi ne uzimamo da je to najsigurnije, već dobijamo ponudu da učestvujemo u proizvodnji te vakcine, što nam „Fajzer“ i slični nikako neće ponuditi, već će nas doživljavati kao zamorčiće, a uz to će nam prodati desetine hiljada frižidera, pošto njihova vakcina mora da se čuva na 70 stepeni celzijusa. Znači, sve to govori o tome da mi gubimo ovakvim predlozima zakona o zajmovima ne samo našu finansijsku suverenost, jer moramo da plaćamo neki danak koji nije predviđen normalnim kreditnim uslovima, nego i našim neodgovornim odnosom prema onima koji nam nude vakcinu, gubimo i vakcinalnu suverenost. Zato treba da vas podsetim da obratite pažnju, kao vladajuća većina, da se to ne dešava, jer će jednog dana ovo biti istorija, a ljudi će se sećati kako ste vi glasali. Hvala vam.
Gospodin ministar.
Hvala puno. Uvaženi narodni poslanici, najpre gospodine Glišiću vidim da ste postali i ekspert i vakcine i savete u oblasti zdravstva. Ja sam razumeo da ste vi advokat, ali ako ste promenili profesiju to je dobro za vas. Želim vam puno uspeha i sreće u tome. Ono što je za građane Srbije važno, Srbija se mnogo bolje nego i mnogo razvijenije zemlje nosi sa pandemijom korona virusa. I ono što je predsednik Vučić rekao, radio na tome i prvi ćemo veoma brzo imati prvi kontigent vakcina i time ćemo do kraja ove godine već krenuti sa vakcinacijom građana Srbije. Vama puno sreće, naravno u vašem novom poslu i novim aktivnostima. Po pitanju i kada su u pitanju vaši komentari koji su vezani za sporazume. Par stvari koje treba naglasiti da bi građani Srbije imali tačnu predstavu šta ste vi rekli. Dakle, sporazumi sa međunarodnim finansijskim institucijama, KfW je nemačka razvojna agencija. Nemačka, podsetiću vas ako ne znate je ekonomija broj jedan u Evropi. Veoma je važno da mi razvijamo naše odnose i da zajedno sa njima, sa takvim agencijama radimo na poboljšanju i infrastrukture i kvaliteta života građana Srbije. Upravo rad sa takvim agencijama van smanjuje mogućnost korupcije, s obzirom prilikom svakog projekta morate da poštujete njihove procedure, način na koji oni rade i to uvek dovodi do bolje realizacije na terenu. Rekli ste da se, ako se ne varam, važnost projekata, to je poslednja stvar koju sam upisao ovde. Dakle, bili ste protiv Sporazuma o zajmu sa Bankom za razvoj Saveta Evrope u vezi Projekta vodosnabdevanja, postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda. Reći ću vam da bih voleo da su se ti projekti u nekom prethodnom periodu završili, da su ovi koji su bili mnogo pametni pre nas sve to završili, da su uradili i autoputeve, da su izgradili i kanalizacionu mrežu i vodovodnu mrežu, i fabrike za prečišćavanje otpadnih voda. Vidite neko je ostao bogat i postao bogat za 619 miliona evra, a nije uradio kanalizaciju ako govorite o gradu Beogradu. Recimo, pogledajte levu obalu Dunava. U Srbiji imate veliki broj lokalnih samouprava koje nemaju ni odgovarajuću kanalizacionu, ni odgovarajuću vodovodnu mrežu, niti fabrike za prečišćavanje otpadnih voda. Nama je u Projektu i Programu „Srbija 2025“ upravo to prioritet, da nakon godina fiskalne konsolidacije sada i uprkos pandemiji Kovida 19 ne odustanemo od tog projekta i da svakom domaćinstvu, svakom građaninu Srbije obezbedimo i priključak na kanalizacionu i priključak na vodovodnu mrežu i u svakoj lokalnoj samoupravi i fabrike za prečišćavanje otpadnih voda. To se zove borba za bolji standard građana Srbije, to se zove borba za bolji kvalitet života, to se na kraju, krajeva zove borba i za svu onu infrastrukturu koja na žalost zbog onih koji su u prethodnom periodu vodili Srbiju i dalje nedostajuća. Dakle, „Srbija 2025“, ovaj Sporazum sa Bankom za razvoj Saveta Evrope nam upravo omogućava da u najvećem broju lokalnih samouprava, već koliko naredne godine krenemo da radimo na tom velikom projektu. Kada budemo sa tim krenuli, naravno, da ćemo sa tim završiti upravo u korist svih građana kojima je ovo neophodno. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu ministru. Gospodin Vladan Glišić, replika.
Gospodine ministre, vi ste ministar jedne vladajuće većine u kojoj jedna vladajuća stranka je zahvaljujući tome što su izborni uslovi nenormalni, zahvaljujući što je izborno zakonodavstvo nenormalno dovelo do toga da sam ja jedini i slovima jedini opozicioni predstavnik srpskog naroda u ovoj Skupštini. Znači, u ovoj Skupštini kao jedini opozicioni predstavnik srpskog naroda. Ja jedini mogu da pričam i o vakcinama i o kreditima i o svemu tome i da na taj način pokušam da pošaljem poruku onu koju veliki deo našeg naroda želi da čuje, a to u stvari da vas pita, kako vam možda ne smeta to da imate Skupštinu koja je isto kao partijski kongres. Znači, u tom smislu kada…. Molim vas, gospodine predsedavajući opomenite kolege iz SNS da mi ne dobacuju, oni nisu sposobni da čuju ni ovu malu, blagu kritiku koju ja u ovom parlamentu iznosim. Znači, bilo bi pristojno da bar ćutite ako niste bili spremni u svojoj stranci da se izborite za to da se ne desi da imate partijski kongres umesto Skupštine Srbije. U tom smislu, ja jesam advokat i kao advokat sam kao opozicioni poslanik zadužen da pričam o onome što u ovom parlamentu ne mogu da pričaju ljudi koji su uplašeni po pitanju vakcinacije. Obavezan sam da pričam o onome što u ovom parlamentu ne mogu da pričaju ljudi koji su zabrinuti zbog zaduživanja naše zemlje iako kao advokat u predmetima u kojima se bavim moram da se pripremim i da znam sve to. A zahvaljujući onoj vlasti koju ste vi prozvali, a koja nema nikakve veze sa mnom, jer nikada nisam bio u toj vlasti, mi imamo Poslovnik koji je toliko nedemokratski da jedini predstavnik opozicije iz srpskog naroda, a to sam ja, ima samo pet minuta da se obrati ovoj Skupštini. Znači, sve ove stvari da je SNS bila korektna i poštena prema ovom narodu u ovih osam godina apsolutne vlasti mogla da izmeni, a nije izmenila, jer nastavlja sve ono što je prethodni režim uradio.
Zahvaljujem. Replika, Aleksandar Martinović. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Prosto je neverovatno da u Narodnoj skupštini Republike Srbije čujemo da je gospodin Vlada Glišić jedini predstavnik srpskog naroda. Pa, koga predstavljaju svi ljudi ovde koji sede u Narodnoj skupštini? Pa, valjda smo mi pre svega i pre vas predstavnici srpskog naroda s obzirom na broj dobijenih glasova na izborima koji su održani 21. juna. To što vi imate pet minuta, gospodine Glišiću, da ne bi građani bili u zabludi, to je vaš izbor. Vi ste se sami opredelili da budete samostalni poslanik i da izađete iz poslaničke grupe preko koje ste ušli u parlament. Vi u parlament niste ušli kao Vladan Glišić nego sa liste Aleksandra Šapića. Neću da ulazim u to, to je vaša stvar zašto ste vi iz poslaničke grupe izašli ali da ste ostali u vašoj poslaničkoj grupi imali bi daleko više vremena za diskusiju, a kao samostalni poslanik, kao poslanik van poslaničke grupe imate pet minuta kao i svi ostali samostalni poslanici. Ima nešto mnogo važnije što hoću da kažem. Juče je predsednik Republike Aleksandar Vučić rekao i ja ću sada da ga citiram – Mi smo deo „Kovaksa“, ako EU nabavlja „Fajzer“ i mi ćemo, ne pitamo koliko košta. Ako nabavljaju „Modernu“ i mi ćemo, ali razgovaramo i sa našim kineskim i ruskim partnerima i sa Britancima. Razgovaramo sa svima ne bili smo što pre došli do vakcine. Moje pitanje ne samo za gospodina Glišića pošto mislim da je on tu možda i po najmanje odgovoran, ali moje pitanje za ljude poput Dragana Đilasa, za ljude poput Šolaka, za ljude poput Jugoslava Ćosića – koliko su to respiratora, skafandera, lekova oni nabavili? Oni koji su bogati pa skoro isto i kao AP Vojvodina. Budžet Dragana Đilasa je tu negde sa budžetom sa AP Vojvodine. Moje pitanje, pitanje SNS za one koji plaše građane svakoga dana, kako će Vučić da ih otruje nekom američkom vakcinom - šta ste vi uradili da pomognete građanima Srbije? Evo šta su uradili poštovani građani Srbije, u predizbornoj kampanji, toliko o ravnopravnosti, toliko o jednakosti, toliko o objektivnosti medija i toliko o ne slobodi medija u diktatorskom režimu Aleksandra Vučića. Srpska napredna stranka je za emitovanje 28 spotova na televiziji, na Šolakovim televizijama, znači N1 i Nova S, platila 3,9 miliona dinara, a Đilasova stranka, odnosno ta takozvana udružena opozicija Srbije koja je bojkotovala izbore, za anti-bojkot spotove kojih je bilo 408. Znači, naših 28, a njihovih 408, platila je 1,2 miliona dinara. Što znači, da je nas iz SNS po jednom spotu koštalo 139 hiljada 285 dinara, a gospodina Dragana Đilasa njegov spot je koštao, zamislite, dve hiljade 941 dinar. To su oni koji svakog dana plaše građane Srbije kako će Vučić da ih otruje vakcinom, kako će preko vakcine da im ugradi nekakvu 5G mrežu u moždani sistem, pa će moći 24 časa da ih prati gde se nalaze, šta rade, sa kim se sastaju, itd. To su oni koji kažu da ništa ne valja što smo uradili u vreme ove epidemije, ali nikako da objasne građanima Srbije šta je to što su oni uradili bolje od Vučića i bolje od svih nas i bolje od Ministarstva zdravlja i bolje od Kriznog štaba, da imamo više lekova, više skafandera, više respiratora, manje bolesnih, manje umrlih. Nisu uradili apsolutno ništa. Da stvar bude gora, oni su u jeku epidemije nastavili da rade ono što su radili i kad su bili na vlasti, da se bogate preko televizijskih sekundi. Pa, sram vas bilo! Dok ljudi umiru, dok se Vučić zajedno sa ljudima iz Kriznog štaba iz Ministarstva zdravlja bori da što pre stigne vakcina, imaćemo vakcinu pre mnogih evropskih zemalja, evo, možda već u decembru ili početkom januara, šta radi Dragana Đilas? Ono što je radio i dok je bio ministar, dok je bio Tadićev šef Narodne kancelarije, izmišljenog državnog organa koji nigde ne postoji u Ustavu i u zakonu, dok je bio gradonačelnik Beograda, čovek radi isto ono što je radio i dok je bio na vlasti, u vreme epidemije - on se bogati. On se bogati i sa pozicije jednog bogatog čoveka, prebogatog, prebogatog po svim mogućim, i evropskim i svetskim, a pogotovo po srpskim standardima, svakoga dana nam soli pamet kako ne valja ništa, kako ćemo vakcinom da trujemo ljude. Mi ćemo da trujemo ljude, mi koji smo prvi u Srbiji, posle ko zna koliko godina, doneli jedan pronatalitetni program kako da pomognemo srpskim porodicama da imamo što više dece? Znači, mi ćemo da ubijamo našu decu, a učinili smo sve da u Srbiji bude više dece. Ne mogu ništa drugo da vam kažem, nego sram vas bilo za ono što ste uradili građanima Srbije do 2012. godine i za ono što radite i dan danas, bitange, kriminalci i lopovi!
Zahvaljujem, gospodinu Martinoviću. Replika, gospodin Vladan Glišić, uz molbu da imamo razumevanje i za drugačiji stav i da pokažemo da ova Skupština ima svoje dostojanstvo koje štiti. Reč ima gospodin Vladan Glišić. Izvolite.
Gospodin Martinović me dovoljno dugo poznaje u politici i zna da nikad nisam osporavao legitimitet onoga ko je dobio preko 60% glasova na izborima. Prema tome, nisam nijednog trenutka rekao da sam ja jedini predstavnik srpskog naroda. Ne znam da li je gospodin Martinović dobro čuo, ja sam rekao da sam ja jedini opozicioni predstavnik srpskog naroda, a jedini opozicioni predstavnik srpskog naroda sam baš zato što sam odlučio da izađem iz poslaničkog kluba koji je postao deo vaše vladajuće većine. Da nema mene kao jedinog opozicionog predstavnika srpskog naroda, vi ne biste mogli da čujete ovo što vam govorim u ime tih ljudi koji su nezadovoljni vašom vlašću, a nisu svi, i veliki deo njih nije podržavalac onih koje ste vi malo pre kritikovali. Zato, u tom smislu nastaviću da zastupam opozicione stavove i hoću da javnost Srbije zna, pogotovo ona javnost koja nema svoje predstavnike u Skupštini Srbije sem mene, na jedan čudan način dobijenog, da ovoj Srbiji treba opozicija koja će biti spremna da prizna ono što vi dobro radite, jer vaši birači su samo danas vaši birači, vrlo brzo neće biti više vaši birači ako nastavite da se ponašate kao stranka koja Srbiju pretvara u jednopartijsku državu. Mnogi od onih koji mene podržavaju i moju narodnu mrežu žele da vide opoziciju kojoj ne možete da spočitate ono što stalno spočitavate ovima koji su vladali do 2012. godine, a ne zaboravite, vi vladate evo već osam godina, a to je, kad biste imali normalne izborne cikluse, dva izborna ciklusa i zadržavate mnoge tekovine onih koji su vladali do 2012. godine, da ne govorim o kadrovskoj strukturi zbog koje mnogi članovi vaše stranke su nezadovoljni i mnogi članovi vaše stranke neće biti spremni da glasaju za vas, jer su mnogi, kako ih vi zovete, žuti, sada u vrhu vaše vlasti.
Replika, gospodin Aleksandar Martinović. Izvolite.
Kao demokrata po ubeđenju, ja poštujem gospodina Glišića kao opozicionog poslanika, ali sam imao potrebu ovo da kažem, gospodine Glišiću, prosto da bi građani Srbije znali da se pod lažnom maskom jedne televizije kao što je „N1“ ili pod lažnom maskom jedne televizije kao što je „Nova S“, pod lažnim maskama razne novine, razni nedeljnici, razni portali predstavljaju kao mediji, a u stvari su politički protivnici. Mi sad u Srbiji, to je moje mišljenje, možda nisam u pravu, ali mi sad u Srbiji imamo istu onu situaciju koju smo imali i u SAD, odnosno koja je postojala u SAD kada je Tramp preuzeo vlast. Moj utisak je da Donald Tramp nije uspeo da pokaže ni 10% svojih mogućnosti, jer čim je pobedio na predsedničkim izborima 2016. godine, on je bio zasut artiljerijskom vatrom medija koji su, u stvari, otvoreni podržavaoci politike DS. Isti vam je slučaj i u Srbiji. Vi sad ne smete ništa da kažete za televiziju „N1“, jer onda će vam reći – e, pa napadate jedan nezavisni medij. Ne smete ništa da kažete za „Novu S“, vi ste protiv slobode medija. Vi kažete, isti smo kao oni koji su vladali do 2012. godine. To je vaše mišljenje, ali građani Srbije ne misle kao vi. Građani Srbije vide da smo napravili potpuni diskontinuitet sa njihovom politikom u svim oblastima društvenog života i po pitanju ekonomije i po pitanju Kosova i Metohije i po pitanju izbora naših strateških partnera. Gospodine Glišiću, zamislite tu neverovatnu situaciju da su na vlasti ljudi poput Dragana Đilasa danas, kada nas je snašla ova muka koja je snašla ceo svet, pa da li mislite da bi se on brinuo o tome da li u bolnicama ima dovoljno respiratora, da li imamo dovoljno skafandera, kada ćemo da nabavimo vakcinu? Pa, da li znate šta bi on uradio? Kada se pronađe vakcina, on bi seo u avion, otišao u Ameriku, Veliku Britaniju, Rusiju, Kinu, ko zna gde, primio vakcinu i baš ga briga, a mi to tako ne radimo. Mi činimo sve da pomognemo građanima Srbije. Navedite mi jednu državu… Na kraju krajeva, pričao je moj uvaženi kolega dosta mlađi od mene i po godinama i po političkom iskustvu, ali pokazao je ogromno znanje, da ne idemo u druge države, pogledajte, mi smo i u uslovima epidemije pronašli mogućnosti da pomognemo privredi, da pomognemo preduzetnicima, da pomognemo malim preduzećima da opstanu i ne samo da opstanu, nego da zadrže ljudi koji rade kod njih i da ostvaruju čak i određeni profit. Pronađite mi jednu državu u Evropi, čak i državu koja je članica EU, a kojoj je to pošlo za rukom. Pogledajte malo zemlje u okruženju. Pogledajte Rumuniju, pogledajte Bugarsku, pogledajte Hrvatsku. Mediji u Hrvatskoj se smeju, podsmešljivo govore o tome koliki je broj obolelih i broj umrlih u Srbiji, a kod njih je situacija deset puta gora, ali da se ne bavimo njima. To je njihova stvar. Oni imaju patološku mržnju prema Srbima i mene to ne čudi, ali me čudi da vi ne vidite sve one pozitivne stvari koje smo uradili od 2012. godine, a pogotovo sve one pozitivne stvari koje smo uradili u ovoj možda najtežoj godini u modernoj istoriji srpskog naroda, teškoj zbog zdravstvenih, zbog epidemioloških uslova. Da nema epidemije, pa Srbija bi bukvalno bila ekonomski lider ne samo u ovom delu Evrope, nego u celoj Evropi. Malo koja zemlja bi mogla sa nama da se takmiči, ali mi čak i u uslovima ove teške epidemije uspevamo da održimo korak ne sa zemljama u okruženju, njih smo davno pretekli, uspevamo da održimo korak sa jednom Nemačkom, sa jednom Francuskom, sa državama koje su nekada bile svetlosnim godinama ispred nas. Mi ih, malo po malo, iz godine u godinu, sustižemo. Teško da ćemo ih ikada sustići, imajući u vidu teško nasleđe i iz perioda posle Drugog svetskog rata i devedesetih godina itd. Ali, pokazali smo da možemo Srbiju da menjamo na bolje. Zato vam kažem, ne budite kao oni licemeri, opisani u Novom zavetu, Hristos slepim ljudima vraća vid, onima koji ne mogu da hodaju, diže ih na noge, a licemeri kažu – a, gde ti je čudo, a gde su ti ljudi koje si ti ozdravio? Vi nećete da vidite sveo no što vidi ceo srpski narod na koji se pozivate. Pa, ceo srpski narod vidi da je Srbija krenula napred i sprski narod ovde u Srbiji i srpski narod u Crnoj Gori i srpski narod u Republici Srpskoj. Nemojte da budete takvi kao oni što su opisani hiljadama godina pre nas u Novom zavetu, koji ne vide stvari koje vidi svaki običan čovek. Ovo vidi svako, i svako vidi da su ljudi poput Dragana Đilasa, poput Šolaka, kriminalci i lopovi najgore moguće vrste, bogate se u uslovima kada je Srbiju snašla ova nesreća koja se zove epidemija korona virusa. Još jedanput im kažem, sram ih bilo i tražićemo od Agencije za sprečavanje korupcije, oni će biti ovde već sledeće nedelje, da ih pitamo šta će da urade povodom onoga što su predizbornoj kampanji uradili Dragan Đilas i njegovi koalicioni partneri. Kakav je to medijski mrak, završavam gospodine predsedavajući, kakav je to medijski mrak, kakva je to strahovlada Aleksandra Vučića, kakva je nesloboda medija u kojoj za SNS jedan spot košta, kao što sam rekao skoro 140 hiljada dinara, a za Dragana Đilasa košta tri hiljade dinara? Ko je ovde u mraku, Dragan Đilas ili mi iz SNS? Mislim da građanima Srbije ne treba više ništa objašnjavati, sve je jasno.
Zahvaljujem svim učesnicima u ovoj diskusiji. Pozivam sledećeg govornika, Stefana Srbljanovića.
Hvala, gospodine predsedavajući. Poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Srbije, reći ću par reči o tačkama koje se tiču Sporazuma o zajmu između Republike Srbije i Nemačke razvojne banke KfW, a reč je o polju energetske efikasnosti i rehabilitaciji sistema daljinskog grejanja u Srbiji. Naime, mi u Priboju već dugi niz godina imamo problem sa gradskom toplanom i sa grejanjem, a pre svega se radi o tome što je ta stara FAP kotlarnica stara gotovo 40 godina i što je vremenom postala neefikasna i koristi uvozni i skup energent kao što je mazut, koji pri tome zaista zagađuje i životnu okolinu. Zbog svega toga 2014. godine napravljena je i ostvarena saradnja sa nemačkom Organizacijom za međunarodnu saradnju GIZ i u okviru programa „Razvoj tržišta bioenergije u Srbiji“. Tada, u to vreme je formirana i radna grupa koju su činili predstavnici svih lokalnih samouprava zlatiborskog upravnog okruga, uz predstavnike ljudi iz „Srbija šuma“. Zadatak te radne grupe je bio da se uvozna, skupa i neekološka goriva zamene ekološkim i obnovljivim gorivom koje će biti sa prostora zlatiborskog okruga. Samim tim 2016. godine i 2019. godine izrađene su dve manje toplane na biomasu koje greju nekoliko javnih ustanova u starom i novom delu grada, a 2017. godine opština potpisuje ugovor o korišćenju donacija i kredita iz programa srpsko-nemačke razvojne pomoći, a program se realizuje u saradnji sa Ministarstvom rudarstva i energetike i Ministarstvom finansija Vlade Republike Srbije. Mi u Priboju smo izuzetno ponosni zbog ovog partnerstva i što smo deo ovog programa, imajući u vidu da je Nemačka verovatno pojedinačno najveći strani investitor u Srbiji. U nemačkim firmama radi gotovo 60 hiljada ljudi u Srbiji i što ćemo mi u Priboju za nekoliko dana ili nedelja otvoriti novu fabriku nemačkog investitora koja će zaposliti oko 400 ljudi. To je prva fabrika koja se u Priboju iz temelja gradi nakon 40 godina, što dovoljno govori o svemu tome. Samim tim 21. septembra ove godine počela je, kao deo ovog programa srpsko-nemačke razmene pomoći, izgradnja gradske toplane u Priboju, čiji je rok za izgradnju 1. oktobar sledeće godine. Ta toplana će biti, imaće kotao koji će koristiti drvnu sečku i koji će biti jačine osam megavati. Imaće rezervni kotao na lož-ulje koji će biti ukupne snage 15 megavata. Vrednost ovog projekta je oko sedam miliona evra i on se, kažem, sredstva su obezbeđena preko Nemačke razvojne banke KfW i kredit je uzet na 20 godina i kamata je 1, 1%. Dovoljno je reći da je godišnja ušteda nakon što će nova toplana biti izgrađena oko 500 hiljada evra, što dovoljno govori o vrednosti i suštini celog ovog projekta. Takođe, u budućnosti u Priboju se očekuju mere energetske efikasnosti na zgradama u sistemu daljinskog grejana, izrada projektno-tehničke dokumentacije za grejanje bolnice i doma zdravlja u starom delu grada. Studija izvodljivosti za grejanje na biomasu u slobodnoj zoni, smanjenje CO2 za gotovo 40% do 2030. godine. Ovo što imam u ruci trenutno jeste sažetak svega onoga što se u Priboju pozitivno desilo u zadnje četiri godine, što je promenilo kompletno sliku Priboja. Znači, to nije nikakav stranački pamflet i spisak lepih želja, već rezultat jednog temeljnog i ozbiljnog rada koji se vodi u Priboju. Na primer, ako okrenete samo jednu od ovih strana videćete gde piše, na primer, da je u Priboju rekonstruisana OŠ „Desanka Maksimović“ i Mašinsko-elektrotehnička škola vrlo lako možete da se uverite da sve ovo što ja govorim da je to istina, jer kada šetate novim delom grada, zaista videćete dve potpuno renovirane škole, sa kompletno nanovo izgrađenom fiskulturnom salom i sopstvenom toplanom na biomasu, a sve to naravno uz pomoć Vlade Republike Srbije preko Kancelarije za javna ulaganja. Kada je 2016. godine formirana slobodna zona na inicijativu predsednika Aleksandra Vučića i Vlade Republike Srbije, teško da je iko verovao da će na tom prostoru sada raditi preko 500 ljudi, poslovati sedam stranih i domaćih kompanija i da će taj prostor postati žila kucavica i pokretač ekonomskog, industrijskog i privrednog razvoja Priboja. Pored borbe za nova radna mesta, moram da istaknem da je u Priboju obnovljena kompletna sportska infrastruktura, da je obnovljeno nekoliko ambulanti u pribojskim selima, što pre svega pogoduje našim najstarijim sugrađanima koji žive u selima, da je asfaltirano na desetine novih kilometara auto-puteva, što je osnov poljoprivrednog razvoja na selu, renoviran stacionar u Pribojskoj banji, odakle ja dolazim. Sve su to rezultati za koje smo mi dobili zaista ogromnu podršku građana Priboja. Tu ne planiramo da stanemo i pred nama su planovi za budućnost i okrenuti smo ka završetku započetih projekata investicija i ulaganja su planirana kako u infrastrukturu, tako i u ekonomsko jačanje našeg grada, turizam, sport, kulturu kako bi Priboj ponovo bio ono to jeste, a to je grad bogat različitim sadržajima. Takođe, brdsko-pešadijski bataljon koji će biti formiran u Priboju sledeće godine pokazuje i potvrđuje saradnju između Vojske Srbije, resornog ministarstva i FAP, a sve u cilju podizanja namenske industrije, korišćenja potencijala FAP u te svrhe. Očekuje nas izgradnja i kompletnog vodovoda i fabrike za proizvodnju vode, rekonstrukcija gimnazije, doma zdravlja i bolnice, izgradnja zatvorenog bazena u novom delu grada, završetak radova na uređenju starog Priboja. Zaista, mogao bih da govorim do sutra o tome šta nas sve očekuje i koji su sve planovi za budućnost, ali to ću nekom drugom prilikom. Na kraju, želeo bih da dodam da je opština Priboj u stalnoj komunikaciji i koordinaciji sa Vladom Republike Srbije u cilju dovođenja novih investitora kako u slobodnu zonu, tako i u ostale delove našeg grada. Moram reći da lokalna samouprava ima i odobrene i spremne za realizaciju projekte u iznosu od oko 44 miliona evra, što znači da mi zaista spremno dočekujemo realizaciju projekta „Srbija 2025“. Za sve ovo zaista veliku zahvalnost dugujemo državi i njenom strateškom odnosu kao oporavku Priboja. Priboj je uvek bio slika i prilika Srbije i onim vremenima koja su bila teška i koja su iza nas, ali sada naporno i marljivo i vredno idemo napred. Na tome radimo svakodnevno jer snaga koja nas pokreće je poverenje koje građani Priboja imaju u nas. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Stefanu. Sledeća je na redu koleginica Danijela Veljović.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, kolege poslanici, poštovani građani, Srbija je među najzagađenijim zemljama u Evropi. Time je zdravlje ljudi više ugroženo, životni vek skraćen, narušen kvalitet života. Jedan od izveštaja Fiskalnog saveta odnosio se baš na ulaganje u ekologiju. Prema njihovoj proceni, povećano ulaganje u zaštitu životne sredine popravilo bi strukturu budžeta samim većim javnim investicijama, a to bi opet dovelo do povećanja privrednog rasta. Zbog svega navedenog, utoliko je još značajniji Predlog zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma o programskom zajmu koji se odnosi na vodosnabdevanje i postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda. Kod vodosnabdevanja prevashodno je cilj zaštita kvaliteta vode i smanjenje gubitka i proređivanje vodnih resursa u Srbiji, a prečišćavanje otpadnih voda će uključiti finansiranje izgradnje novih postrojenja i vezu sanitarnih mreža. U 168 gradova i opština postoji tek 40-ak pogona za prečišćavanje, od kojih je većina zastarela. Prema izveštaju NALED-a u Srbiji se godišnje prečisti samo 16% otpadnih voda ispuštenih u kanalizaciju. Svakom petom stanovniku Srbije nije dostupna voda iz vodovoda, a svaki drugi nema kanalizaciju. Što se tiče Evrope, brojke su sledeće. Prema opštoj proceni, preko 80% stanovništva srednje i severne Evrope priključeno je na postrojenja za prečišćavanje komunalnih otpadnih voda. U jugoistočnoj Evropi procenti se kreću u rasponu od 48 do 87%. Jako interesantan podatak stiže iz Hrvatske. Hrvatski zavod za javno zdravstvo u saradnji sa zagrebačkim otpadnim vodama pokrenulo je projekat praćenja otpadnih voda, pošto su nedavna istraživanja pokazala da otkrivanje korona virusa otpadnim vodama može pomoći u praćenju epidemije Kovida 19, testiranjem otpadnik voda na RNK, ribonukleinsku kiselinu iz Kovida 19, što bi bio alat za rano upozorenje. Po ovome vidimo da su dobrobiti prečišćavanja a potom i korišćenja otpadnih voda nemerljivi. Posebno me raduje što se na spisku gradova u kojima će se praviti postrojenja za prečišćavanje, pored Čačka, Niša, našao i Kragujevac. Jedino me brine pomalo reč – najverovatnije, koja se pojavljuje u Predlogu zakona, pa bih iskoristila priliku da upitam ministra da li „najverovatnije“ znači i sigurno ulaganje u navedene gradove? Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima koleginica Milica Dačić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvažene koleginice i kolege narodni poslanici, uvaženi ministre, a pre svih uvaženi građani Srbije, ne umanjujući značaj ni jednog segmenta na koji se odnosi ovaj set zakona, osvrnula bih se na deo koji se odnosi na Sporazum sa Bankom za razvoj Saveta Evrope, a koji se tiče vodosnabdevanja i postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda. Naime, kao što je pre nešto više od godinu dana najavio predsednik Aleksandar Vučić na predstavljanju investicionog plana „Srbija 2025“, dokazavši još jednom da političar misli i na sledeće izbore a državnik misli na sledeće generacije, krećemo sa ulaganjem u vodovodnu i kanalizacionu mrežu, ali i postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda, što podrazumeva povećanje standarda zaštite životne sredine, odnosno humaniju, bezbedniju i zdravu životnu sredinu za sve građane. Prvom komponentom ovog programa finansiraju se prioritetne mere za obnovu i unapređenje vodovodne mreže u 60 lokalnih samouprava u Srbiji. Gubici u vodovodnoj mreži u pojedinim lokalnim samoupravama iznose i do 70%, a za celu Srbiju taj podatak iznosi 70%. Dakle, u 60 gradova i opština Srbije na koje se ovaj program odnosi živi blizu dva miliona ljudi. Dva miliona ljudi će kroz ovaj program dobiti poboljšan kvalitet vode za piće, smanjiće se gubici vode u lokalnim sistemima i povećaće se efikasnost u distribuciji voda. Druga komponenta obuhvaćena ovim programom je rekonstrukcija postojećih i izgradnja novih postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda, ali i proširenje pripadajuće kanalizacione mreže u velikom broju lokalnih samouprava. Više od 50% industrijskih postrojenja u Srbiji ne prečišćava otpadne vode, jer nisu u funkciji, a kao što je koleginica malo pre istakla, u Srbiji postoji oko 40-ak ovakvih postrojenja koja su zastarela i da bismo postigli bilo kakav napredak u ovoj oblasti, potrebna je višegodišnja, pa i višedecenijska posvećenost, s obzirom da bi ovakvih postrojenja trebalo da bude 320 u narednih 15 godina. Podsetiću da prema Direktivi o prečišćavanju komunalnih otpadnih voda, Direktivi EU, sva naselja sa više od 2.000 stanovnika moraju da imaju ovakva postrojenja što nam je, na kraju krajeva, jako bitno i za otvaranje Poglavlja 27. Naravno, neko može da se zapita zašto pre nismo počeli sa ovako velikim ulaganjima? Međutim, morali smo da radimo na tome da smanjimo nezaposlenost, da otvorimo nova radna mesta, dostignemo taj nivo i da u Srbiji danas imamo stopu nezaposlenosti od 7,3%, da imamo kontinuiran rast plata, da bismo počeli da radimo i na ovakvim stvarima. Naravno, u prethodnom periodu svima nam je poznato da su odrađeni ovakvi projekti u Raškoj, Kruševcu, Vranju, Leskovcu, Kuli, Vrbasu i u nekim drugim gradovima u Srbiji. Svako ko je pročitao, a bio je pred nama ovde program Vlade, nove Vlade koju smo izabrali pre nešto više od mesec dana, video je takođe da tamo nema tog termina – najverovatnije, nego da je taksativno rečeno u kojim će se gradovima raditi ovakva postrojenja. Zato je meni jako bitno da je i moj Čačak na mapi onih lokalnih samouprava u kojima će se raditi jedno ovakvo postrojenje gde je vrednost investicije oko 23 miliona evra sa izgradnjom samog postrojenja, pripadajućim saobraćajnicama i izgradnjom pripadajuće kanalizacione mreže. To je najveća kapitalna investicija koja se direktno odnosi na moj grad u narednom periodu i meni je zadovoljstvo da kažem da je taj projekat spreman i u završnoj fazi baš kao što znam i da za neke druge gradove, lokalne samouprave kontinuirano rade već duži niz godina da obezbede kompletan projekat kako bismo mogli aplicirati za sredstva od države. To znači da će kvalitet života za preko 110 hiljada stanovnika u mom gradu biti poboljšan, da ćemo nakon izgradnje imati zdraviju i čistiju Moravu. To je kapital za zdrav život budućih generacija jer se izgradnjom ovakvog postrojenja stvara čistiji ekosistem, a privredi se značajno smanjuju troškovi. Da zaključim, ova tema se izuzetno održava i na prvi i na šesti poslednji cilj Vlade Republike Srbije i svih drugih državnih organa. Ovim ulaganjima doprinosimo boljoj zdravstvenoj slici naših građana, opštem kvalitetu života sa jedne strane, a sa druge strane, gradovi koji imaju ovakva postrojenja mnogo su privlačniji investitorima, što će, sigurna sam, uticati na dalje ekonomsko jačanje Srbije. Konačno, u svom prvom obraćaju, poštovane kolege narodni poslanici, istakla bih da mi je zadovoljstvo što ću zajedno sa vama raditi na jačanju jedne ovakve političke institucije bitne za svako demokratsko društvo i što se nalazim na listi koju vodi naš predsednik Aleksandar Vučić, koji i kroz ovaj program i kroz sve ove današnje zakone vodi računa o svakom selu, svakom naselju, svakoj opštini, svakoj lokalnoj samoupravi u Republici Srbiji, u našoj lepoj Srbiji. Hvala.
Zahvaljujem koleginici i istovremeno čestitam na prvom obraćanju u Narodnoj skupštini. Prozivam kolegu Zvonimira Stevića.
Poštovani potpredsedniče, uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, danas je pored grupe sporazuma na dnevnom redu i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o regulisanju javnog duga Republike Srbije po osnovu na isplaćene devizne štednje građana položene kod banaka čije je sedište na teritoriji Republike Srbije i njihovim filijalama na teritorijama bivših republika SFRJ. Ovaj zakon donet je 2016. godine, a odnosi se na preuzimanje obaveza države da obešteti stare devizne štediše koji su svoju deviznu štednju imali pre 27. aprila 1992. godine u bankama na teritoriji Srbije i njihovim ekspozitura na teritoriji bivše SFRJ, pre definitivnog raspada bivše države i nastanka SRJ. Inače, ovaj zakon je donet radi izvršavanja obaveza Republike Srbije, proisteklih iz presude Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu, pred kojim je grupa štediša iz bivših republika SFRJ ostvarila ovo pravo. U skladu sa ovom presudom država Srbija je imala obavezu da isplati neisplaćenu staru deviznu štednju. U pitanju je neisplaćena devizna štednja deponovana u našim bankama, a obaveza države se uglavnom odnosi na štediše koje su svoje štedne uloge imale u ekspoziturama naših banaka u Sloveniji, Severnoj Makedoniji, Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj ili u matičnim bankama u Srbiji. Neke od tih banaka su nažalost posle 5. oktobra gurnute u stečaj koji još nije okončan, to su "Jugobanka", "Invest-banka", "Beogradska banka", "Beobanka". Zakonom je stvoren institucionalni okvir za ostvarivanje prava na isplatu stare devizne štednje. Zakonom je predviđeno da utvrđivanje prava na isplatu stare devizne štednje vrši Uprava za javni dug kao organ u sastavu Ministarstva finansija, jer se sredstva za sprovođenje ovog zakona tretiraju javnim dugom Republike Srbije nastali po osnovu međunarodne obaveze, a to je presuda suda u Strazburu. Osnovnim zakonom je propisano da se ovim poslom bavi posebna Komisija koju formira Vlada. Njen zadatak je da na osnovu prikupljene dokumentacije i prijava starih deviznih štediša u zakonom predviđenom roku utvrdi predloge koji ispunjavaju uslove za ostvarivanje prava na isplatu devizne štednje. Komisiju je sačinilo 11 članova i to tri člana iz Ministarstva finansija, četiri člana iz Uprave za javni dug, jedan član iz Državnog pravobranilaštva, jedna član iz Agencije za osiguranje depozita i dva člana iz Narodne banke Srbije. Prema podacima datim u obrazloženju ovog zakona, ova Komisija ozbiljno i stručno radila je u prethodnom periodu. Držala je 117 sednica, razmotrila je čak 9.500 podnetih prijava potraživanja. Ova Komisija primila je prijave o potraživanju u roku koji je zakonom bio određen. Važan zadatak Komisije je i provera potpunosti dokumentacije i tačnosti podataka podnosioca prijave, kao i da na osnovu tog utvrdi da li su ispunjeni ulovi za sticanje prava na isplatu stare devizne štednje, na osnovu predloga Komisije, Uprava za javni dug donosi konačan akt o ispunjenju uslova za isplatu stare devizne štednje. Od 2018. godine Uprava je donela Odluku o čak 94% podnetih zakona, što govori o efikasnom radu Komisije i Uprave. Izmene ovog zakona koje su danas pred nama, odnose se na produženje roka za utvrđivanje prava na isplatu stare devizne štednje. Važećim zakonom je bio utvrđen rok koji je istekao 23. decembra 2019. godine, a sada se rok u kome će se odlučivati o prijavama potraživanja produžuje do 31. avgusta 2023. godine. Druga izmena zakona odnosi se na broj članova Komisije koji se sa sadašnjih 11 članova smanjuje na pet članova. Razlog za ovu izmenu je racionalizacija rada, s obzirom da je ostalo svega oko 6% neizvršenih prijava, pri čemu su u pitanju uglavnom sudski postupci u kojima je najčešće stara devizna štednja predmet ostavinskih postupaka. Važno je na kraju istaći da su sredstva za sprovođenje ovog zakona obezbeđena Zakonom o budžetu za 2020. godinu, a da će se u narednim godinama takođe bilansirati iz budžeta. Isplata stare devizne štednje će se vršiti u osam rata, svakog 28. februara i 31. avgusta, počev od 28. februara 2020. godine, do 31. avgusta 2023. godine kada bi trebalo da se izmire sve obaveze Republike Srbije po osnovu neisplaćene devizne štednje. Želim da istaknem da je na ovaj način država Srbija preuzela obaveze banaka u kojima su građani bivše SFRJ imali deviznu štednju i da je pokazala veliku odgovornost prema ovom problemu koji je nastao kao posledica raspada SFRJ. Poslanička grupa SPS će u danu za glasanje podržati predlog i glasati za predložena zakonska rešenja. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolega. Prozivam gospodina Rajka Kapelana.
Hvala predsedavajući. Uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Srbije, želeo bih na početku da iskoristim priliku da se zahvalim građanima Srbije na ogromnom poverenju koje su nam dali na izborima 21. juna ove godine i da im poručim da će ovaj saziv parlamenta, zajedno sa Vladom Republike Srbije i predsednikom Republike Srbije učiniti sve da u ova krizna vremena opravda poverenje koje ste nam dali. Pred nama je danas set zakona koji će pomoći Vladi Srbije da nastavi borbu za jačanje naše ekonomije, da nastavi borbu protiv korona virusa i da nastavi borbu da svakom našem građaninu unapredi kvalitet života. Ova 2020. godina je za sve građane Srbije bila jako teška i Bogu hvala da nas je ova teška kriza zadesila u trenutku kada je naša ekonomija bila na najvišem nivou u prethodnih 30 godina. Iskreno se plašim da zamislim šta bi bilo da nas je korona zadesila 2010, 2011. ili 2012. godine, u godinama kada su naši ljudi živeli jako teško, kada se svakodnevno ostajalo bez posla,a kada je država Srbija bukvalno bila pred bankrotom i kada je jedva imala sredstava da isplati plate i penzije svojim građanima. Ljudi koji su tada bili na vlasti i koji su krivi za situaciju u kojoj se Srbija tada nalazima, danas imaju obraza da kritikuju svaki potez ovog parlamenta, svaki potez i meru Kriznog štaba, svaki potez Vlade Srbije, a potogoto svaki potez predsednika Srbije Aleksandra Vučića. Srećom po sve nas, građani Srbije vrlo dobro vide ko se bori za njihove interese i zato su na izborima 2012. godine, a potom i na svim izborima od te godine do danas pokazali šta misle o njima i jasno rekli da podržavaju politiku koju je ponudila SNS, a to je politika teškog rada, politika teških reformi, politika poštenja i politika odgovornosti. Vlade koje su potom usledile, vlade koje je vodio Aleksandar Vučić, potom i Ana Brnabić su teškim radom i teškim reformama uspele da podignu našu ekonomiju i uspele da od Srbije stvore državu koja je u stanju da odgovori na svaku krizu, kao što je i ova koja nas je zadesila ove godine. Samo zato što smo bili ekonomski jaki u trenutku kada nas je zadesila korona kriza, uspeli smo da izdvojimo ogromna sredstva i da pomognemo našim zdravstvenim radnicima koji su izneli najveći teret u borbi protiv korone. Samo zato što smo bili ekonomski jaki smo uspeli da uložimo ogromna sredstva u naš zdravstveni sistem kako bi svaki građanin Srbije na vreme dobio potrebnu negu. Samo zato što smo bili ekonomski jaki smo uspeli da uložimo ogromna sredstva i da spasemo našu privredu, kako ne bi dolazilo do masovnih otpuštanja ljudi, što se dešavalo i u mnogo jačim ekonomijama sveta. I što je za mene najvažnije, samo zato što smo bili ekonomski jaki smo uspeli da pomognemo svakom našem građaninu ponaosob i svi građani Srbije su osetili da će njihova država uvek stati za njih kada im je teško. Zato je važno da nastavimo da radimo i da jačamo našu ekonomiju. Zato je važno da nastavimo da se borimo i da realizujemo Plan Srbija 2025, da naši građani svakim danom žive sve bolje, da se svaki deo Srbije ravnomerno razvija, da svake godine rastu i plate i penzije i da te 2025. godine prosečna plata bude 900 evra, a prosečna penzija 440 evra. Ja sam siguran da ćemo to ostvariti, kao što smo ostvarili da u ovu godinu uđemo sa prosečnom platom od preko 500 evra. Zato apelujem na sve građane Srbije, poštujte mere zaštita od korona virusa, čuvajte svoje zdravlje, čuvajte zdravlje ljudi oko vas, potrebni ste svojoj državi. Samo tako možemo zajedno da prođemo kroz ovu krizu i samo tako možemo da nastavimo da radimo i da se borimo za našu zemlju. Živela Srbija!
Zahvaljujem kolega i čestitam na vašem prvom obraćanju u Narodnoj skupštini. Sledeća je koleginica Vesna Ivković.
Poštovani predsedavajući, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici i poštovani građani Republike Srbije, danas ću govoriti o Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu, tj. Projekat „Hitan odgovor Republike Srbije na Kovid-19“ između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj i o Predlogu zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma o zajmu između Banke za razvoj Saveta Evrope i Republike Srbije za finansiranje javnog sektora. Ono što je karakteristično za ove sporazume o kojima ću danas govoriti, jeste činjenica da oni imaju za cilj poboljšanje života građana Republike Srbije i zaštita onog najvrednijeg kod čoveka - zaštite zdravlja. Međunarodna banka za obnovu i razvoj ponudila je paket neposredne podrške kroz zajmove kako bi pomogla zemljama u njihovim naporima da odgovore na krizu nastalu usled izbijanje epidemije bolesti Kovida-19, koja se pretvorila u globalnu pandemiju. Ovaj projekat će dopuniti tekuća aktivnost i investicije kako bi se još bolje odgovorilo na ovu krizu konkretno. Konkretno, projekat će finansirati aktivnosti koje imaju za cilj odgovor na pretnju koju predstavlja Kovid-19 i na jačanje nacionalnog zdravstvenog sistema, u cilju podizanja nivoa pripravnosti u Republici Srbiji. Projekat je strukturiran kroz sprovođenje aktivnosti podeljenih u dve osnovne komponente. Komponentom jedan predviđeno je finansiranje sledećih aktivnosti. Navešću sve aktivnosti da bi građanima Republike Srbije bilo jasno o čemu se radi i gde će novac biti potrošen. To su: detekcije slučajeva, potvrda zaraze, praćenje kontakta, evidencija izveštavanja kroz jačanje sistema nadzora bolesti, nacionalnih referentnih laboratorija i laboratorija u sektoru javnog zdravlja i epidemioloških kapaciteta za rano otkrivanje i potvrđivanje slučajeva, pružanje podrške epidemiološkim istraživanjima, jačanju kapaciteta za procenu zdravstvenog rizika, kao i podrška jačanju informacionog sistema za upravljanje u zdravstvenom sektoru i pravovremena razmena informacija. Projekat će omogućiti uspostavljanje dve dodatne regionalne Kovid-19 laboratorije u okviru Kliničkog centra Vojvodine u Novom Sadu i Klinički centar u Kragujevcu, sa kapacitetom od 1000 uzoraka na dan, što će povećati ukupne kapacitete testiranja u Srbiji. Projektom će se omogućiti nabavka dodatne zaštitne opreme na osnovu potreba koje utvrđuje Republički fond za zdravstveno osiguranje, integraciju svih SARS-Kov-2 laboratorija u zdravstveni informacioni sistem, kako bi se stvorio sveobuhvatni elektronski sistem nadzora nad Kovidom-19. Ono što će zaštiti građane Republike Srbije je uspostavljanje brzog testiranja na aerodromu Nikola Tesla Beograd i aerodromu Konstantin Veliki u Nišu, kao i na odabranim graničnim prelazima za putnički saobraćaj. Naravno, uz potpunu bezbednost testiranih u odvojenim punktovima za testiranje, obučeno osoblje sa zaštitnom opremom za postupanje sa građanima kod kojih se pokaže pozitivan test i njihov prevoz do izolacionih centara. Napominjem da u ovu prvu komponentu spadaju i izrada smernica za sprovođenje faznih mera, promovisanje i sprovođenje mera i podizanje svesti građana, a naročito na osetljive grupe zajednice, uključujući i romsku populaciju, korisnike sigurnih kuća, zatvorenike i druge osetljive grupacije. Pomenuću i sprovođenje obuka, seminara i simpozijuma za medicinske radnike radi pružanja optimalne nege, lečenja i profilakse. Naročito je važan segment koji se ogleda u jačanju kapaciteta bolničkog lečenja uspostavljanjem i renoviranjem specijalizovanih jedinica u odabranim bolnicama, izradu strategije za povećanje dostupnosti bolničkih kreveta, podršku jedinicama intenzivne nege, podršku u cilju jačanja sistema za upravljanje i odlaganje medicinskog otpada. Ono što bih ja dodala, to je da se u ovoj komponenti nađe i podrška i jačanje primarne zdravstvene zaštite koju smo nepravedno potcenili, jer preventivna medicina i ulaganje u nju smanjuje atak na sekundarnu i tercijalnu zaštitu. Na kraju krajeva, uvek je nešto bolje sprečiti nego lečiti, što je i cilj preventivne medicine. Druga komponenta ovog projekta ukazuje na upravljanje implementacijom i praćenje evaluacija projekta, kojom će se baviti jedinica za koordinaciju projekta koji je uspostavljen u okviru Ministarstva zdravlja, a Ministarstvo zdravlja biće zaduženo za sveukupnu koordinaciju i sprovođenje projekta u saradnji sa Republičkim fondom za zdravstveno osiguranje i mrežom Instituta za javno zdravlje. Ovaj sporazum je potpisan 29. maja 2020. godine u Beogradu, a iznos zaduženja odobren od strane banke je 92 miliona evra. Na pregovorima je definisano da sporazum o zajmu predviđa korišćenje mehanizma retroaktivnog finansiranja, koji podrazumeva refundaciju troškova i sredstava zajma u maksimalnom iznosu od 36 miliona evra, u cilju nadoknade za sva plaćanja koja su izvršena po osnovu suzbijanja posledica nastalih usled pandemije, pa i pre potpisivanja sporazuma, počev od 1. marta 2020. godine. Predlog zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma o zajmu između Banke za razvoj Saveta Evrope i Republike Srbije za finansiranje javnog sektora, odnosno podrška naporima Republike Srbije na ublažavanju posledica pandemije Kovida-19. Cilj ovog zajma je da pruži finansijsku podršku budžeta Republike Srbije, jer će se ovim sredstvima pokrivati vanredni operativni troškovi zdravstvenih usluga i nabavka opreme i potrošnih materijala potrebnih za rešavanje vanredne situacije izazvane pandemijom. Zahvaljujući ovom zajmu mi ćemo očuvati održivost socijalnih investicija i otkloniti nedostatke u tokovima finansiranja, a time smanjiti i troškove iz budžetskih sredstava. Podsećanja radi, dana 15. marta 2020. godine, u Republici Srbiji je doneta Odluka o proglašenju vanrednog stanja zbog suzbijanja zarazne bolesti Kovida-19, a nakon toga i čitav niz mera koje su imale za cilj suzbijanje širenja korona virusa i očuvanje zdravlja stanovništva. Kako bi u najmanjoj mogućoj meri odgovorila ovom izazovu, država je povećala obim nabavki i potrošnog medicinskog materijala i opreme, pre svega zaštitnih maski, zaštitnih odela, dezinfekcionih sredstava, respiratora, ventilatora, a i druge opreme. Pristupilo se i otvaranju privremenih bolnica za prihvat obolelih, izgradnji i renoviranju postojećih laboratorija i bolnica. Odgovor države i Vlade Republike Srbije je bio pravovremen, dobar i adekvatan novonastaloj situaciji. Iako neprijatelja nevidljivog golim okom nismo dobro poznavali, od prvog dana smo znali da nošenje maski i fizička distanca i pojačana lična i higijena ličnog i radnog prostora daju rezultate. Navedeni sporazum o zajmu potpisan je u Beogradu 27. maja 2020. godine i u Parizu 10. maja 2020. godine. Ovim sporazumom biće pružena podrška zdravstvenom sektoru za pokriće uvećanih troškova za nabavke sanitetskog materijala, lične zaštitne opreme, medicinske opreme i drugog potrošnog medicinskog materijala koji je bio neophodan da bi se preduzele sve zaštitne mere u zdravstvenim ustanovama. Jednom rečju, krajnji korisnici zajma biće građani Republike Srbije, posebno osobe zaražene virusom, a i svi ostali korisnici zdravstvenih usluga, kao i zdravstveni radnici. Iz tog razloga apelujem na svoje kolege da za Okvirni sporazum, kao i za prethodni o kome sam govorila svakako treba glasati, jer ova borba je borba koja treba da bude jedinstvena svih nas. Ova borba jednostavno je borba sa golim okom nevidljivog neprijatelja koji je zavladao svetom i ona košta. Košta nas izgubljenih života pre svega, a i finansijski. Borba će trajati niko ne zna do kada, ali će isto tako da iscrpi i finansijski državu. Zato su sredstva od zajma u ovoj borbi više nego ikada potrebna i, kako je moj uvaženi kolega Đorđe Milićević rekao, u ovoj borbi stvarno moramo biti svi jedinstveni. Sredstva zajma biće u iznosu od 200 miliona evra i na raspolaganju su Republici Srbiji u 2020. i 2021. fiskalnoj godini. Moram da naglasim da ovakvom vrstom zajma nije moguće finansirati plate i slične nabavke i naknade, kao ni finansijske troškove, kao što su razne vrsti taksi, naknada i drugo. Ministarstvo finansija će, kao telo koje je odgovorno za sprovođenje projekta, biti zaduženo za komunikaciju sa bankom, koordinaciju sa Ministarstvom zdravlja i Republičkom fondom za zdravstveno osiguranje i vršiće kontrolu namenskog trošenja sredstava, o čemu će dostavljati periodične izveštaje banci. Na kraju, podsećam da u danu za glasanje glasamo za predloge ovih zakona, kao što će to učiniti i poslanička grupa SPS. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sledeća je koleginica Biljana Jakovljević.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, predlozi sporazuma koji se danas nalaze pred nama označavaju nastavak finansiranja pre svega očuvanja zdravlja i života naših građana, kao i umanjenja negativnih posledica po ekonomiju i privredu, ali takođe odnose se i na finansiranje krupnih kapitalnih projekata koji su predviđeni i investicionim planom 2025. Svedoci smo da se Srbija jako dobro bori sa posledicama pandemije korona virusa i to je zahvaljujući upravo teškim reformama koje je sproveo predsednik Aleksandar Vučić 2014. godine i odgovornoj finansijskoj politici u proteklih šest do sedam godina. Upravo zahvaljujući odgovornoj finansijskoj politici SNS i predsednika uspeli smo u proteklim mesecima da pomognemo našem zdravstvenom sistemu, uspeli smo da obezbedimo sve neophodne lekove i opremu koji su bili neophodni za lečenje korona virusa, uspeli smo da zaposlimo veliki broj zdravstvenih radnika, da povećamo plate u zdravstvenom sektoru, uspeli smo da sagradimo, odnosno da rekonstruišemo veliki broj zdravstvenih centara. U toku je čak i realizacija, odnosno izgradnja dve kovid bolnice, jedna u Batajnici, druga u Kruševcu, i sa time nastavljamo. Upravo ovim finansijskim ulaganjima nastavljamo borbu za očuvanje zdravlja naših građana. Ali pored borbe za očuvanje zdravlja i života naših građana, mi nastavljamo i sa krupnim kapitalnim investicijama. Programi koji su danas pred nama odnose se na finansiranje vodovodne i kanalizacione infrastrukture, kao i ulaganje u energetsku efikasnost. Finansiranja u vodnom sektoru pre svega se odnose na vodosnabdevanje i na izgradnju postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda. Grad Čačak, iz kojeg ja dolazim, u proteklih nekoliko godina uspeo je da otkupi deo parcele na kojoj će se graditi postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda i to se odnosi na preko 100.000 stanovnika grada Čačka . Što se tiče ulaganja u unapređenje energetske efikasnosti, program obuhvata mere energetske sanacije na 50 do 60 objekata javne namene u sektoru obrazovanja, zdravstva, sporta i socijalne zaštite na teritoriji cele Srbije. Ova ulaganja u vodovodnu i kanalizacionu infrastrukturu, kao i energetsku efikasnost su samo deo investicionog plana koja imaju za cilj pospešivanje života u našoj zemlji. Moram da istaknem da smo mi u ovako teškim trenucima uspeli da opredelimo i značajna sredstva za putnu infrastrukturu, posebno za izgradnju auto-puteva, koji označavaju dovođenje novih investitora, a samim tim i nova radna mesta i pospešivanje ekonomije u našoj zemlji. Posebno moram da se osvrnem na značaj izgradnje Moravskog koridora, kako za grad Čačak, tako i za ceo Moravički, Raški, Zlatiborski okrug, za celu zapadnu i centralnu Srbiju. Ali značaj Moravskog koridora nije samo u dovođenju novih investitora i bržeg protoka robe i kapitala, već time ćemo urediti i vodotokove Južne, Zapadne i Velike Morave, koje su prethodnih godina plavljenjem nanosile veliku štetu putnoj infrastrukturi i privredi. Iskoristiću takođe priliku da pomenem krupne kapitalne investicije koje su prethodnih godina pospešile životni standard građana Čačka, a to su i auto-put „Miloš Veliki“, zatim dve nemačke fabrike koje su omogućile nova radna mesta za naše građane, kao i otvaranje aerodroma „Morava“ u Lađevcima, koji je naš grad spojio sa velikim evropskim gradovima i sigurni smo da ćemo nakon ove pandemije korona virusa zahvaljujući aerodromu „Morava“ uspeti da pospešimo kako ekonomski, tako i turistički potencijal. Na samom kraju svog ujedno i prvog izlaganja u parlamentu pozvala bih svoje kolege i koleginice narodne poslanike da podržimo ove programe i sve buduće programe koji imaju nameru i cilj da obezbede što bolju budućnost u našoj zemlji. Zahvaljujem.
Zahvaljujem i ja vama i takođe čestitam na vašem prvom obraćanju u Narodnoj skupštini. Sledeći govornik je gospodin Muamer Bačevac.
Uvažene koleginice i kolege narodne poslanice i narodni poslanici, uvaženi predsedavajući, Vlada Srbije pridaje veliki značaj energetskoj efikasnosti u našoj državi, te je poslednjih godina jako puno učinjeno na tom polju. Pre svega, usvojen je Zakon o efikasnom korišćenju energije, ali je 2015. godine usvojena jedna zaista opsežna i kvalitetna strategija razvoja energetike u Republici Srbiji za period do 2025. godine, sa projekcijama i do 2030. godine i ona naglašava potrebu za povećanjem udela energije iz obnovljivih izvora. Naravno da nam je osnovni cilj, ono što možemo učiniti, rehabilitacija sistema daljinskog grejanja u Republici Srbiji, pre svega kvalitetnim održavanjem distributivnih mreža, smanjivanjem gubitaka u distributivnim mrežama, ali sa druge strane modernizacijom ovih distributivnih mreža. Upravo nam aranžman koji naša država ima sa Nemačkom omogućava to i zaista ulaganje velike količine novca u različite projekte, pri čemu moram naglasiti da je sam dogovor načelno između SR Nemačke i Srbije uspostavljen još 2013. godine, pa kroz 2014. godinu, a 2015. i 2017. godine se došlo do krajnjih dogovora. Mogu sa zadovoljstvom reći da je do danas u sistem programa rehabilitacije daljinskog grejanja u Srbiji plasirano 130 miliona evra, od čega su 88,7 miliona donacije, a 57 miliona je razvojni zajam sa subvencionisanom kamatom jako povoljnom, sa kamatom manjom od 1% na godišnjem nivou, oko 0,9% i 14,75% je udeo Srbije u samom projektu. Ovim projektima je izvršena modernizacija i rehabilitovanje preduzeća u 22 grada, od Beograda, Bora, Valjeva, Zrenjanina, Jagodine, Kragujevca, Kraljeva, Niša, pa i Novog Pazara. Time je zaista učinjena velika stvar. Omogućeno je da se uglavnom u ovim gradovima koje sam naveo snabdevaju biomasom oni koji nemaju gas, a eliminisana je mogućnost dobijanja energije iz najčešće mazuta, odnosno iz fosilnih goriva, što je i najveći zagađivač u samom tom polju energetike. Na taj način je povećana i produktivnost za nekih 15%, povećani su kapaciteti u svim tim gradovima, a istovremeno je smanjeno, mislim da je za nas to izuzetno bitan podatak, i zagađivanje u datim gradovima. Sve ovo pričam sa željom da svi zajedno podržimo ova dva predloga zakona o potvrđivanju, pre svega Okvirnog sporazuma o zajmu za rehabilitaciju daljinskog upravljanja u Srbiji. To je faza pet. Ove četiri faze iza nas su već prošle, u kojoj tražimo odobrenje za zajam od 30 miliona. Opet jedan veliki deo će biti donacije, manji deo kredit, nešto što svakako trebamo usvojiti, kao i predlozi o potvrđivanju Sporazuma o zajmu za energetsku efikasnost u zgradama centralnih vlasti. Znači, drugi pravac i druga želja je ono što već ova Vlada radi, jeste da ono što proizvedemo od energije štedimo na pravi način. Moram vas podsetiti da Srbija spada u grupu zemalja koja izuzetno mnogo troši električnu energiju, među zemljama je sa najvećom potrošnjom električne energije u Evropi. Mislim da na ovaj način ćemo smanjiti tu potrošnju, ali i smanjiti ukupno zagađenje, obzirom da se veliki deo Srbije greje na fosilna goriva. To je naša obaveza i nešto što posebno radimo, obzirom da sam ja član Odbora za evropske integracije. Mi pripremamo i pripremljena je i predata je Platforma za pregovor, odnosno o tački 27. koja se bavi ekologijom i zaštitom životne sredine. Jasno nam je da Srbija vrlo brzo mora da smanji proizvodnju električne energije iz uglja, a da prelazimo sve više na čiste izvore, obnovljive izvore, ekološki zdrave izvore i na taj način učinimo ovu zemlju zdravijom za njene građane. Hvala vam.
Zahvaljujem. Sledeći je gospodin Petar Vesović.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, uvaženi ministre, uvaženi građani Republike Srbije. Pandemija korona virusom je nešto što ni u najgorim snovima nismo mogli da očekujemo. Stiče se osećaj da se nalazimo u noćnoj mori koja nikako da prođe. Sve je veći broj pacijenata koji se javlja, ne samo u Srbiji, već i u celoj Evropi. Treći talas tek uzima maha. Ispostavilo se da je on mnogo gori i u odnosu na prvi i u odnosu na drugi talas. Sećamo se pre samo nekoliko meseci slike iz Kine kada je pandemija koronom počela, kada se nalazio veliki broj pacijenata na ulicama, u bolnicama i niko od nas nije mogao verovati da će se to desiti u Srbiji ili u Evropi. Dan za danom pandemija se pojavljivala i u Evropi, a na žalost pojavila se i u Srbiji. Imam osećaj da se nalazimo u ratu, s tim što protivnika ne vidimo, a prvim borbenim redovima se nalazimo svi mi zajedno, a posebno zdravstveni radnici. Razgovarao sam sa brojnim kolegama, posebno onim starijim i to lekarima koji su dugo već u penziji i pitao sam ih da li su oni slučajno imali iskustva sa nekom ovakvom epidemijom, sa nekom ovakvom zaraznom bolešću? Verujte mi da je odgovor ne. Ni jedna bolest nema ovoliko različitih kliničkih slika, ovoliko različitih simptoma, ovoliko različitih komplikacija i na žalost smrtnih ishoda. Verujte mi u trećem talasu imamo sve veći broj mladih ljudi. To su ljudi koji su do samo pre nekoliko dana trčali sa svojom decom, igrali se sa svojom decom. To su ljudi koji su bili sportisti, koji su aktivno živeli, a nakon nekoliko dana oni se javljaju lekaru gušeći se, ne mogu da načine nekoliko koraka da se ne zamore. To su ljudi koji kukaju od bolova, to su ljudi koje lomi temperatura i to su ljudi koji se javljaju lekaru. Kao što sam već rekao, pre samo nekoliko dana to su bile potpuno zdrave osobe. Stičem utisak kada ljudi govore o koroni da je to neka imaginarna stvar koja se ne događa u Srbiji. Ali, verujte mi kada ne daj bože neko od vaše porodice ili neko od vaših bližnjih oboli, tek tada vidite koliko su posledice korone teške. Imamo stare ljude koji su na kiseoničnoj potpori, kojima dajemo kiseonik kako bi mogli da dišu. Svakog dana oni imaju progresiju i mi dodajemo sve veće i veće količine kiseonika, a njima nema poboljšanja. Ti ljudi vas gledaju u oči i pitaju – doktore da li ću ja da preživim, da li ću ja još jednom da vidim svoju unukicu koja je kod kuće? To su problemi, to su teška pitanja sa kojima se zdravstveni radnici u Srbiji svakodnevno susreću. Zato je malo smešno kada čujem da neko kaže – korona je izmišljena, korona ne postoji. Pa ni jedan zdravstveni radnik nije toliko lud da osam meseci nosi skafander, da nosi masku, da se odvoji od svoje porodice, da ne vidi svoju decu, svoje bake, svoje najbliže, da njima ne bi preneo koronu. Verujte mi da pored velikog broja novoobolelih koje imamo svakog dana, a to je ogroman broj ljudi. Znate da u prvom i u drugom talasu nikada nismo imali dnevno po 5.000 novoobolelih. Ali, pored velikog broja novoobolelih koje svakodnevno lečimo imamo sve veći broj ljudi koji su u prvom i u drugom talasu preležali koronu i imaju antitela za kooronu, a sada imaju teške komplikacije korone. To su srčani udar, moždani udar, izliv u srčanoj kesi, u plućnoj maramici i drugim. To su teške komplikacije i veoma opasne komplikacije koje se mogu završiti smrtnim ishodom. Pre nekoliko dana imao sam mladu osobu, sportistu koja se pripremala da ide košarku u inostranstvu i na jednom u toku treninga je osetila jake bolove u grudima. U prvom talasu je preležao koronu, uopšte nije ni osetio, a danas je to osoba mlada osoba od 20-ak godina koja se zamara i koja ima jake bolove u grudima, kome je morala da se radi punktacija, to jest izvlačenje tečnosti iz srčane maramice kako bi on mogao normalno da živi i kako bi mogao normalno da funkcioniše. Pred njim je jedna teška borba da se ponovo vrati svojim redovnim fizičkim aktivnostima i redovnom radu. Bolest je teška ali mi moramo da se borimo. Smešno je kada čujem da neko kaže da Srbija nije spremno dočekala koronu. Da li je i jedna država u svetu spremno dočekala koronu? Da li je to možda Kina koja je velika država, a sećamo se slika kako je to bilo u Kini. Da li je to možda SAD? A sećamo se slika pacijenata koji su ležali na podu bolnice zato što nisu imali gde da se smeste. Da li je to možda Belgija koja je svoje najteže pacijente slala u Nemačku jer nije mogla da im pruži negu. Ne želim da kažem da su to loši sistemi, ali želim da kažem da Srbija nije ni najrazvijenija, ni najbogatija država ali je veoma ozbiljno pristupila borbi protiv korone. Čim se korona javila u našoj državi preduzeli smo odgovorne mere. U Prokuplju gradu gde radim, u našoj bolnici odmah su formirane kovid ambulante u domu zdravlja i bolnici, odvojeni su kovid i nokovid pacijenti, otvoreno je odeljenje za kovid pacijente, nabavljena je sva oprema, pružena je sva pomoć pacijentima. Nabavljeni su respiratori, a svi se sećamo kako su govorili da su ti respiratori suvišni, da nam toliko neće trebati, a danas Srbija ovim zajmom koji ćemo izglasati nabavlja još nove količine respiratora koji su neophodni kako bi lečili pacijente. Srbija u svakom trenutku imala je lekove po svim svetskim protokolima za lečenje korone. Kada je to bio hlorokin Srbija je nabavila materiju kako bi se hlorokin proizvodio. Kada je u Evropi bila nestašica alkohola, Srbija je krenula proizvodnji alkohola. Kada je Evropi nedostajalo skafandera i maski, Srbija je nabavila skafandere i maske. Srbija je spremno dočekala ovo, ali niko ovome nije mogao da se nada, jer ovako za ovu jednu pandemiju koja zahvata ceo svet vi morate da se pripremate godinama. Za vreme koje smo mi imali, mi smo se super spremili. Moram da vas podsetim samo na period 2012. godine i pre kako je izgledalo zdravstvo. Pre samo nekoliko sednica narodni poslanik Jovanov nas je podsetio da je u Pančevu na ginekologiji golub uleteo pacijentkinji u sobu. Sećamo se oronulih zidova, sećamo se buđi, sećamo se kreveta na kojima su pacijenti ležali. Nakon 2012. godine mi ulažemo u zdravstvo. Pokrenuli smo obnovu svih domova zdravlja i bolnica. Pokrenuli smo ogromne i skupe projekte kao što Klinički centar Srbije, Klinički centar Niš, kao što je Tiršova klinika. Prokuplje mesto iz koga ja potičem 80-ih godina je pokrenulo izgradnju jednog velikog zdravstvenog centra. Taj zdravstveni centar je ostao sam, ali uz podršku predsednika Republike Aleksandra Vučića, ministra zdravlja i velikim zalaganjem narodno poslanika Darka Laketića mi smo uspeli da ponovo pokrenemo izgradnju zdravstvenog centra, a naredne godine i u potpunosti završavamo jedan moderni, savremeni zdravstveni centar koji će se prostirati na preko 30 hiljada metara kvadratnih i koji će ne samo Prokupčanima već i svim Topličanima pružiti najsavremeniju negu i pomoć u borbi protiv svih bolesti. Korona će proći ali je najbitnije da mi ostanemo ljudi. Kažem da svako ima pravo da veruje ili da ne veruje u koronu, ali niko nema pravo da ugrožava živote drugih. Zato ja pozivam sve građane Srbije da je ovo period kada ne smemo da se delimo. Ovo je period kada treba da stojimo jedni uz druge i kada trebamo jedni drugima da pružamo podršku. Molim vas ispred svih zdravstvenih radnika, molim vas da nosite maske, da se pridržavate mera, da vodite računa o sebi, ali još više da vodite računa o drugima. Vakcina je jedini način da pobedimo koronu, zato što će stvoriti kolektivi imunitet, ali dok vakcina ne dođe jedino što nam preostaje smo mi i naši zdravstveni radnici. Molim vas da vodite računa o sebi i drugima i da nosite maske i pridržavate se mera. Verujte mi nije lako, osam meseci već nosim i skafander i masku i ja i moje kolege znojimo se i na plus 40 i na minus deset stepeni. Nije lako, ali znamo zašto to radimo. Zato vas molim, vi nam pomognite, a ja vam ispred svih zdravstvenih radnika obećavam da ćemo i dalje nastaviti 24 dnevno, dan i noć da se borimo za sve vas. Hvala puno.
Zahvaljujem gospodinu Petru i, takođe, čestitam na prvom nastupu u Narodnoj skupštini. Sledeći govornik je gospodin Života Starčević. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, kao što je predsednik Dragan Marković Palma na početku ovog zasedanja danas rekao, poslanička grupa JS će podržati ovaj set zakona o priznavanju, o odobravanju, ratifikovanju, kako god hoćete, sporazuma sa relevantnim finansijskim institucijama iz više razloga. Prvo, ovi sporazumi se tiču konkretnog zdravlja građana Srbije i pomoći će u borbi sa epidemijom Kovida-19. Drugi razlog je taj što ovaj set zakona se tiče mnogih lokalnih samouprava i konkretnih koristi za građane Srbije i tiče se poboljšanja infrastrukture lokalnih samouprava u sferama vodosnabdevanja, prerade otpadnih voda, sfere poboljšanja daljinskog grejanja i sve to zadržavajući dobar kreditni rejting Republike Srbije, za koji znamo da je agencija „Mudis“ 2. septembra 2020. godine zadržala na nivou BA3. Takođe, rejting agencija „Fič“ je, isto u septembru, dala rejting ocenu Republici Srbiji BB+. Obe agencije, naravno, predviđaju stabilan rejting Srbije sa tendencijom, ukoliko se ova ekonomska kriza prouzrokovana pandemijom Kovida-19 završi, poboljšanja kreditnog rejtinga. To je važno i važno je da je i stanje javnog duga i javnih finansija u Srbiji dobro, jer po mesečnom izveštaju Uprave za javni dug u septembru mesecu Srbija je imala 57,6% BDP učešće u javnom dugu. Sve to govori da te stabilne finansije predstavljaju dobru osnovu da se nastavi, s jedne strane, borba sa korona virusom i dobro upravljanje kriznom situacijom izazvanom pandemijom korona virusa, a s druge strane da se nastavi izgradnja infrastrukture u lokalnim samoupravama i da se na taj način poboljša kvalitet života ljudi u Srbiji. Rekao bih da je Republika Srbija dobro upravljala kriznom situacijom, kada je u pitanju pandemija korona virusa, ali da ta borba i to upravljanje kriznom situacijom, želeći s jedne strane da sačuvaju zdravlje stanovništva i živote stanovnika, a s druge strane da se zadrži i ta ekonomska i privredna aktivnost Srbije, ta borba protiv korone jednostavno košta. Otuda ova dva ugovora sa Međunarodnom bankom za obnovu i razvoj i sa Bankom za razvoj Saveta Evrope. Bitno će pomoći toj borbi, jer vidimo da smo juče imali više od 21.000 testiranih. Jako je važno da se regionalne laboratorije u Srbiji osposobe i na taj način pomognu da i zdravstveni sistem, ali i sami građani koji se testiraju, dobiju brzu, kvalitetnu i validnu informaciju o tome da li su zaraženi korona virusom ili ne ili su to drugi neki simptomi. Što se tiče ovog sporazuma sa Bankom za razvoj Saveta Evrope, vezano za vodosnabdevanje i za prečišćavanje otpadnih voda, smatram da će 60 lokalnih samouprava imate veliki benefit od toga. Ne samo da smatram, već i znam, jer Jagodina, iz koje dolazim, je taj posao završila pre dve godine. Naime, napravili smo kompletnu rekonstrukciju izvorišta, povećali kapacitete, zamenili smo mašinsko–pumpne stanice, zamenili smo 12 kilometara cementno–azbestnih cevovoda i Jagodina je na taj način obezbedila trajno snabdevanje veoma kvalitetnom pijaćom vodom stanovnike svog grada. To je jedan benefit koji zaslužuju i treba da imaju sve opštine. Iz tog razloga ovaj sporazum je jako, jako dobar. Ono što sam hteo da kažem jeste i da, što se tiče ovih sporazuma o energetskoj efikasnosti, da oni neće samo poboljšati kvalitet grejanja stanovnika, neće dati samo uštede budžetu Republike Srbije i pojedinih lokalnih samouprava, već će, pre svega, poboljšati i ekološku situaciju i smanjiti zagađivanja iz postojećih toplana i na taj način, takođe, poboljšati kvalitet života stanovnika Srbije. Iz svih tih razloga poslanička grupa JS će u danu za glasanje dati podršku ovom setu zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Sledeći je gospodin Milan Jugović. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, uvaženi sugrađani, na samom početku, želeo bih da iskoristim priliku da, shodno situaciji u kojoj se nalazi i čitav svet i naša zemlja, da zamolim sve građane da budu odgovorni, da poštuju odgovarajuće zakonske propise, da se pridržavaju svih obaveznih i preporučenih mera Kriznog štaba i Vlade Republike Srbije kako bi smanjili pritisak na naš zdravstveni sistem, kako bi sačuvali živote i zdravlje ljudi i kako bi što pre izašli na kraj sa ovom pošasti koja nas je sve zadesila. U svom izlaganju ministar je izneo nekoliko osnovnih činjenica o Predlogu zakona o potvrđivanju zajma za ublažavanje posledica pandemije Kovida-19 i ja se ne bih ponavljao sa onim što je već rečeno. Ovaj zakonski predlog je apsolutno u skladu sa svim ciljevima i naporima Vlade Republike Srbije u borbi protiv posledica korona virusa i prevashodno je usmeren na očuvanje života i zdravlja građana, jer ko je pre samo godinu dana mogao pretpostaviti da će nas zadesiti ovakva epidemija, da će nam danas za pojedine vrste medicinske opreme i lekova biti potrebno sto puta više sredstava nego u nekim normalnim okolnostima. Dobar primer koliko je naš zdravstveni sistem opterećen, sinoć je prilikom obilaska kovid bolnice u Beogradu dao i predsednik Aleksandar Vučić kada je rekao da mi danas za jedan dan potrošimo kiseonika kao što bi u normalnim okolnostima za šest meseci, tako da je ovaj zajam svojevrsna podrška našem zdravstvenom sistemu i stoga je on potreban, ali za potpuni uspeh u borbi protiv bilo kakve pandemije, pa tako i ove, neophodno je imati stabilan zdravstveni sistem, a naša zemlja ga danas definitivno ima zahvaljujući sistematskom, kontinuiranom obnavljanju i ojačavanju, koji su prethodnih godina sprovodili Vlada Republike Srbije i predsednik Aleksandar Vučić, što, složićemo se, nije nimalo lako, obzirom da je pre 2012. godine naš zdravstveni sistem urušen i devastiran. Ako možemo tako reći, sreća u nesreći je što nas ova pošast nije zadesila pre osam ili devet godina kada su na vlasti bili oni koji zbog mizerne podrške građana danas ne smeju da izađu na izbore. Oni, kojima danas u ovako teškoj situaciji smeta finansijska podrška države privredi i stanovništvu, onima kojima smeta i to što imamo najbolji ekonomski rezultat u Evropi, oni kojima smetaju novi putevi, mostovi, bolnice, oni koji su u vreme provedeno na vlasti koristili za lično bogaćenje. Dakle, da je 2010. ili 2011. godine došlo do ove pandemije, uveren sam duboko da bismo imali daleko više umrlih, da zaražene ne bismo imali gde da smestimo, da bi lekari morali da biraju koga da stave na respirator jer nam je nedostajalo svega, od respiratora do ostale medicinske opreme. Podsetiću, kada je SNS preuzela odgovornost za vođenje Srbije 2012. godine, država je bila pred bankrotom, da bismo tek nakon teških ekonomskih reformi, mera fiskalne konsolidacije, koje je sprovela Vlada, tada premijera Aleksandra Vučića, stabilizovali javne finansije i započeli put dinamičnog privrednog napretka. Nastupio je period u kome smo postali lider u regionu po privlačenju stranih investicija, odnosno period u kome su realizovani brojni kapitalni projekti, a mnogo njih je još započeto. Samo kada je u pitanju zdravstvo, trebalo bi mi zaista prilično vremena da nabrojim sve one bolnice i kliničke centre koji su sagrađeni ili rekonstruisani, počev od novog Kliničkog centra Niš, zatim Kliničkog centra Srbije, Kliničkog centra Vojvodine, gde je rekonstrukcija pojedinih delova još uvek u toku, a da ne nabrajam dalje bolnice po gradovima širom Srbije. Primer kako se odgovorna vlast, predvođena SNS, ponaša prema zdravstvu, ponaša prema zdravlju građana, ne samo tokom ove pandemije, ja imam svom gradu, u Loznici, gde su pre četiri meseca otvorena rekonstruisana odeljenja interno, grudno, neurologija, pri čemu je uloženo blizu četiri miliona evra gde je nabavljena potpuno nova medicinska oprema, nov skener. Ali, tu nije kraj. Nastavljeni su radovi na izgradnji hiruško-ginekološkog bloka koji je započet još 1987. godine. Dakle, više od tri decenije u lozničku bolnicu nije uložila ni jedan jedini dinar, sve do Aleksandra Vučića. Dok bivši vlastodršci nisu bili u stanju ni da sačuvaju ono što su nasledili, ali su zato i te kako bili u stanju dok su bili na vlasti da kradu novac čak, od bolesne dece, a dana da ovu pandemiju preko svojih tajkunskih medija zloupotrebljavaju u političke svrhe zarad jeftinih političkih poena, nadajući se da će Srbija u ovoj borbi što gore proći. Mi se danas protiv posledica korona virusa borimo izgradnjom dve nove Kovid bolnice u Beogradu i Kruševcu, za šta je država u ovako teškim okolnostima izdvojila više od 80 miliona evra, pri čemu će one za svega nekoliko dana primiti prve pacijente, tako da ćemo otkloniti opasnost da bilo ko ostane bez mogućnosti da bude adekvatno zbrinut. Moramo takođe biti ponosni na činjenicu da će Kovid bolnica u Beogradu biti izgrađena u rekordnom roku za manje od četiri meseca, a do skoro smo ovakve poduhvate mogli gledati samo na televiziji u Kini ili nekim drugim razvijenim zemljama. U ove dve bolnice mi ćemo imati 420 respiratora, a prilično sam siguran da toliki broj respiratora pre 2012. godine ukupno nismo imali u čitavoj Srbiji. Mi se protiv posledica korona virusa borimo i unapređenjem uslova rada zdravstvenih radnika, povećanjem njihovih plata. Takođe, podsetiću da su prošle godine zdravstveni radnici imali povećanje zarada između 10-15%, a ove godine smo u aprilu plate zdravstvenim radnicima uvećali za dodatnih 10%, da su pre nekoliko dana zdravstveni radnici dobili jednokratnu pomoć od 10 hiljada dinara, a od Nove Godine očekuje ih novo povećanje zarada. Koja je to država još u ovako teškim okolnostima, u vreme pandemije korona virusa, uspela da poveća zarade? Možda nisam dovoljno informisan, ali ja za takvu nisam čuo. Ovo je samo pokazatelj kako se ozbiljno državno rukovodstvo, na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem, kako vodi jednu pametnu ekonomsku politiku, pametnu zdravstvenu politiku i nije čudno i nije slučajno to što smo u ovoj borbi protiv pandemije korona virusa uspešniji od mnogih drugih zemalja koje su i bogatije i razvijenije od nas. Potvrđivanjem ovog zajma, mi ćemo dati dodatni impuls našem zdravstvenom sistemu, čime ćemo omogućiti još efikasniju borbu protiv korona virusa. S toga mogu reći da ću zdušno, kao i sve moje kolege, podržati ovaj zajam, jer za nas, za SNS, za Srbiju u ovoj borbi protiv korona virusa, u borbi sa njegovim posledicama druga opcija osim pobede ne postoji. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Takođe, čestitam na vašem prvom obraćanju Narodnoj skupštini. Sledeći govornik je gospodin Đorđe Kosanić.
Zahvaljujem. Poštovani ministre, poštovani predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, pred nama je objedinjena rasprava više predloga zakona koji se odnose na Sporazume o zajmu sa jedne strane između Vlade Republike Srbije, sa druge strane između Međunarodne banke za obnovu i razvoj, Razvojne banke Saveta Evrope, ali i Nemačke banke sa Frankfurta na Majni i sporazum koji se odnosi na regulisanje javnog duga Republike Srbije, proistekao iz neisplaćene devizne štednje. Na samom početku da kažem, kao što je i naš predsednik Dragan Marković Palma na početku ove rasprave rekao, poslanička grupa JS će svakako glasati za sve predloge zakona iz ove objedinjene rasprave. Ono što na samom početku moram da kažem, ministre, veoma važni predlozi zakona. Kada kažem „veoma važni“, sa jedne strane dodatna borba protiv korona virusa-19, ali veoma smo zainteresovani da za uspešnost svih ovih projekata, dakle energetska efikasnost sa jedne strane, sa druge strane vodovodna, kanalizaciona infrastruktura u preko 60 gradova, ali evo ja ministre dolazim iz Kragujevca. Mi imamo, da kažem, postrojenje za prečišćavanje vode koje je staro 30 godina. U procesu smo da to već završimo i nadam se da će ovaj kreditni aranžman dovesti do toga da konačno Kragujevac pored Čačka, koji smo čuli i još Niša koji su čini mi se predviđeni ovde, dobiju konačno to važno, da kažem, postrojenje za prečišćavanje voda. Ali, kada govorimo o svemu ovome moram da kažem nalazimo se u teškoj situaciji što se tiče čitavog sveta, pogođenog korona virusom. Za razliku od mnogih velikih ekonomija zemalja koje su praktično, mogu slobodno da kažem, na nogama moram da kažem da je Srbija u mnogo boljoj situaciji i po MMF, kako oni kažu. Ministre, mi smo u ovom trenutku što se tiče javnog duga na između nula i minus jedan, što je da kažem… Privredni pad, izvinjavam se, je između nula i minus jedan. Znači, to je, čini mi se najbolji rezultat koji ćemo imati na kraju godine. Sve to nam daje za pravo da na kraju godine imamo povećanje plata, da imamo povećanje penzija. I ono što ste vi rekli da „Srbija 2025“ imamo ono što smo predvideli da plate budu 900 evra, a da penzije budu 440 evra. Imamo, sa druge strane, fiskalnu i monetarnu stabilnost, a treba reći, da kažem, da je Srbija apsolutni lider u privlačenju stranih investicija, da kažem da u region od ukupnog broja investicija Srbija privlači čak 60% ili da kažemo da na kraju ove godine otprilike te investicije će biti na negde 2,5 milijardi evra, otprilike što se tiče Srbije. Sa druge strane, izgradili smo 350 kilometara autoputeva, izgrađujemo još 250 km, ali ono što je važno za nas – imamo nezaposlenost na istorijskom minimumu od 7,3%. Sve ovo su rezultati odgovorne politike koju vodi Srbija. Kada je reč o zakonima koji su na dnevnom redu, prva dva zakona koja se odnose na dalju borbu protiv korona virusa, prvi Predlog zakona o zajmu između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, reč je o 100 miliona dolara i usmeren je na dalju borbu protiv korona virusa i drugi zajam između Vlade Republike Srbije i Razvojne banke Saveta Evrope, reč je o kreditnom aranžmanu od 200 miliona evra, moram da kažem da su u ovom trenutku to značajna sredstva. Što se tiče Razvojne banke, ovo sigurno nisu jedina sredstva, podsetiću vas samo na bolnicu u Tiršovoj, na mnoge infrastrukturne projekte koje smo uradili zahvaljujući prethodnim kreditnim aranžmanima. Ono što je važno ovde za mene, vreme mi ističe pa samo još nekoliko sekundi, jeste to da se Srbija u borbi protiv korona virusa pokazala kao odgovorna država, koja misli o svakom građaninu. Sa druge strane, tih 700 miliona evra koji su predviđeni svim ovim međunarodnim sporazumima dovešće do dodatne bolje borbe protiv korona virusa, ali, sa druge strane, i do novih infrastrukturnih projekata u mnogim lokalnim samoupravama, a radi se o preko 60 lokalnih samouprava. Naravno, poslanička grupa Jedinstvene Srbije u danu za glasanje podržaće sve ove predloge zakona iz objedinjene rasprave. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegi Đorđu. Reč ima Milica Obradović.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre, uvažene kolege narodni poslanici, dragi građani Republike Srbije, u okviru ovog drugog načelnog pretresa prvo na šta ću staviti akcenat u svom današnjem izlaganju jesu tačke dnevnog reda koje se tiču trenutno gorućeg svetskog a ujedno i našeg problema – korona virusa. Mogu slobodno da kažem da je naša država jedna od retkih država u svetu koja je imala dobru polaznu osnovu da da hrabar odgovor na izazov koji se zove korona virus. U ovoj kriznoj situaciji, izdvojeno je preko 10% BDP za pomoć ekonomiji i privrednim subjektima. Takođe, na samom početku pandemije, svim zdravstvenim radnicima povećane su trajno plate, a u junu mesecu svim građanima Republike Srbije uplaćena je jednokratna pomoć u iznosu od 100 evra. U toku prošle nedelje našim zdravstvenim radnicima pružena je još jedna dodatna jednokratna pomoć u iznosu od 10.000 dinara, u znak zahvalnosti za svu požrtvovanost i svu predanost u radu koju oni pružaju u ovoj jako teškoj situaciji. Teškim ekonomskim reformama koje je predsednik Aleksandar Vučić sproveo u periodu od 2014. godine, rezultirale su da poslednje četiri godine Srbija ima stalni suficit u budžetu. Iz tog suficita mi danas gradimo i održavamo Srbiju. Iz tog suficita danas su u toku gradnje i dve kovid bolnice – jedna u Beogradu, druga u Kruševcu, koje, složićete se sa mnom, u ovom trenutku kada korona virus dostiže vrhunac u broju obolelih, zaista će puno značiti i biti od velike pomoći čitavom našem zdravstvenom sistemu. U rekordnom broju smo od pojave prve zaražene osobe korona virusom u Srbiji otvorili i dve laboratorije za brzo testiranje, a ovim sporazumom koji je danas ovde na dnevnom redu predviđen je završetak još dve regionalne Kovid 19 laboratorije, i to jedna u okviru Kliničkog centra Vojvodina u Novom Sadu, a druga u okviru Kliničkog centra Kragujevac. Ovim sredstvima biće uspostavljen i epidemiološki punkt na aerodromima u Beogradu i Nišu, kako bi se smanjio unos korona virusa od strane onih državljana koji zaraženi dolaze u našu zemlju. Pored sredstava koja će biti izdvojena za sanaciju posledica od korona virusa, deo sredstava biće iskorišćen i za nabavku nove medicinske opreme, novih medicinskih skenera, novih, modernijih bolničkih kreveta, kao i novih sanitetskih vozila. U planu „Srbija 2020-2025“ jasno je zacrtano da će Srbija u razvoj zdravstva u narednih pet godina utrošiti stotine miliona evra. Ali, u ovom trenutku, ono što je najvažnije jeste to da svi treba da radimo i učestvujemo u tome da očuvamo naš zdravstveni sistem, a to jedino možemo tako što će se svaki pojedinac odgovorno i u skladu sa propisanim merama Kriznog štaba i ponašati. Pored ove zdravstvene zaštite, naši predstavnici vlasti paralelno sve vreme razmišljaju i o zaštiti čitavog našeg ekonomskog sistema, o zaštiti svakog radnog mesta, o pomoći našim građanima, dakle, sveobuhvatno o daljem razvoju i napretku naše države. S tim u vezi, ostali sporazumi koji su danas ovde na dnevnom redu predviđaju izgradnju gasovoda od granice sa Bugarskom do granice sa Mađarskom, kao i do granica sa ostalim susednim zemljama. Ono što je jako bitno ovde napomenuti jeste to da će Srbija izgradnjom gasovoda u trenutku kada postane tranzitna zemlja za gas godišnje moći da prihoduje oko 185 miliona dolara. Takođe, deo sredstava ovim sporazumima predviđen je i za unapređenje vodosnabdevanja u čak 60 opština u Republici Srbiji, kao i za izgradnju tri postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda. Dolazim iz opštine Rača, opštine koja je u prethodne tri godine uz pomoć Vlade Republike Srbije i vas ministre uspela da za svoje građane izgradi kako postrojenje za prečišćavanje pijaće vode, tako i da izgradi dva nova bunara, kako u letnjem periodu ne bi dolazilo do restrikcije u vodosnabdevanju građana. Takođe, izgradili smo i postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda. Naravno, nisu nam planovi da tu i stanemo. U narednom periodu predviđena je rekonstrukcija kompletne vodovodne mreže u dužini od 12 kilometara, za šta već imamo urađenu projektno-tehničku dokumentaciju, takođe i kompletna rekonstrukcija fekalne kanalizacione mreže, kao i rekonstrukcija kišne kanalizacione mreže. Na samom kraju sumirajući sve ovo što sam iznela, svakako svesni potrebe za daljom borbom sa korona virusom, kao i za borba za dalji neometani razvoj naše države na svim poljima, predlažem svim narodnim poslanicima da podrže predloge zakona koje su Vlada i ministarstvo uputili nama na razmatranje. Zahvaljujem.
Zahvaljujem koleginice. I vama čestitam na vašem prvom javnom nastupu u Skupštini Republike Srbije. Sledeći je kolega Boris Bursać.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, poštovane kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, svima je jasno da se ceo svet, pa tako i Srbija suočava sa najvećom pošasti današnjice, epidemijom korona virusa, koja predstavlja ogromnu pretnju po medicinski sistem ove zemlje, ali i države u celini. Koliko je situacija alarmantna govore nam podaci o broju zaraženih, kao i informacija koja kaže da nam se bolnice poslednjih dana dramatično brzo pune, a prema rečima ministra zdravlja Zlatibora Lončara među zaraženima je sve više lekara i medicinskih sestara. Dakle, zdravstveni sistem naše zemlje nalazi se u vrlo teškoj situaciji, ali kao takva ona je daleko bolja od situacije u regionu i nekih država u Evropi. Kao dokaz ovoj mojoj konstataciji govori činjenica da je Srbija ostvarila ogroman napredak na svetskim i evropski zdravstvenim rang listama i to u ovom trenutku uspeli smo da preteknemo čak 14 zemalja članica EU i to zahvaljujući odgovornoj politici naše države i naše Vlade koja se odnosi na rekonstrukciju kliničko-bolničkih centara u Nišu, Beogradu, Vojvodini, izgradnju novih kovid bolnica u Zemunu i Kruševcu, kao i kroz ulaganja u medicinsku opremu. Država je do sada ozbiljno radila, gradila i ulagala. Predmet današnje sednice jesu jako bitni sporazumi, od kojih bih ja apostrofirao upravo ove sporazume vezane za ublažavanje pandemije Kovida 19. Ono što je jako bitno navesti jeste da su ovi sporazumi u skladu sa unapred postavljenim ciljevima naše Vlade, pre svega sa ciljem broj jedan naše Vlade u ovom trenutku, a to je borba protiv korona virusa i jačanje zdravstvenog sistema. Dakle, ovi sporazumi imaju jasan cilj, a to je brz i efikasan odgovor na pretnju koju predstavlja Kovid 19, kao i jačanje nacionalnog zdravstvenog sistema. Ovim sporazumima biće omogućena kupovina preko potrebne opreme, izgradnja novog kapaciteta, obuka i opremanje zdravstvenih radnika koji su na prvoj liniji borbe protiv ove opake bolesti, izgradnja dve novi Kovid laboratorije u okviru KCV, kao i u okviru KC u Kragujevcu i to sa kapacitetom od hiljadu uzoraka na dan, što će samim tim povećati ukupne kapacitete testiranja celokupne Srbije. Takođe, ovim sporazumom omogućavamo integraciju svih SARS Kovid-laboratorija u jedan zdravstveni informacioni sistem kojim bi se osigurala desiminacija rezultata i stvorio sveobuhvatni elektronski sistem nadzora nad Kovidom 19. Takođe, uspostavlja se brzo testiranje na aerodromu Nikola Tesla u Beogradu i na aerodromu Konstantin Veliki u Nišu. Ovim sporazumima, odnosno ovim zajmovima jačamo zdravstveni sistem naše zemlje, uspostavljanjem i renoviranjem specijalizovanih jedinica u odabranim bolnicama. Obnavljamo i opremamo pojedine domove zdravlja, pružamo punu podršku jedinicama intenzivne nege u bolnicama, obezbeđivanjem potrebne medicinske opreme i obukom zdravstvenih timova. Takođe, ovom prilikom isto molim vas ministre, premijerku Anu Brnabić, kao i sve ostale članove Kriznog štaba, da ukoliko je to moguće ne donose odluku o zatvaranju i smanjenju radnih sati ugostiteljskih objekata, kako ti ljudi ne bi ostali bez prihoda. Gospodo, samo u Beogradu u ugostiteljstvu radi 40 hiljada ljudi, tako da bi dodatne mere u ovom pogledu bile štetne po njih same, ali i u ovako uzdrmanu ekonomiju. Naša ekonomija mora da funkcioniše. Citiram predsednika Vučića – kako bi prikupili dovoljno novca za zdravstvene radnike, za medicinsku opremu, za izgradnju bolnica kao i za mnoge druge infrastrukturne projekte, prethodnih dana izglasali smo izmene i dopune Zakona o zaštiti stanovništva i njime pored Sanitarne inspekcije uključili i Komunalnu inspekciju i Komunalnu miliciju u kontroli protiv pandemijskih mera. Dakle, na terenu imamo dovoljno ljudi da pravično izričemo donesene mere, ali vas molim da zbog onih koji se nisu pridržavali propisanih mera, koji su punili klubove i kafane ne zatvarate i one koji su mere poštovali, a ove koji su mere kršili njih lepo čekićem pravde po glavi, labrnji i oštrim merama po džepu. Ponavljam još jednom, ove sporazume potpisujemo kako bi se sprečilo dalje širenje epidemije i time sačuvao život i zdravlje ljudi. Ja lično, a nadam se i moje kolege podržavamo i glasaćemo za ove sporazume u nadi da će oni pomoći u borbi za jaku, modernu i zdraviju Srbiju. Živela Srbija.
Zahvaljujem i čestitam na prvom nastupu. Sledeća je koleginica Olja Petrović.
Uvaženi predsedavajući, uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, još pre izbora Vlade Aleksandar Vučić je postavio šest osnovnih ciljeva. Jedan od njih u ovom trenutku, verovatno i najvažniji je svakako očuvanje i borba za zdravlje građana Srbije. U skladu sa tim, pred nama je danas set predloga zakona među kojima se nalaze i oni koji se odnose na ublažavanje pandemije izazvane Kovidom 19. Aktuelna vlast na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem odgovara adekvatno, pravovremeno i odgovorno na sve izazove koji su nastali u vreme pandemije virusa korona i po odgovoru na Kovid 19, Srbija je na petom mestu u Evropi. Veliki je značaj i investiranje države u zdravstvo u koje je do sada država uložila čak preko 600 miliona evra. Time je znatno poboljšan i standard lekara i svih zaposlenih zdravstvenih radnika i osim povećanja plata u iznosu od 10% zdravstvenim radnicima je nedavno uplaćena i jednokratna novčana pomoć u iznosu od 10 hiljada dinara, kao zahvalnost simbolična za sve ono što su prethodnih meseci radili i nastavljaju da rade za sve nas. Država je u prethodnom periodu, odnosno nedavnim rebalansom, drugim po redu ove godine izdvojila i devet milijardi dinara za izgradnju dve nove kovid bolnice, jednu u Beogradu koju je sinoć obišao i predsednik Aleksandar Vučić i najavio prijem novih pacijenata već od početka decembra i druge u Kruševcu gde se očekuje prijem obolelih već sredinom decembra. Takođe, u planu je i nastavak rekonstrukcije velikog broja domova zdravlja i opštih bolnica širom Srbije pa je tako u planu i rekonstrukcija Opšte bolnice u Pirotu, odakle i ja dolazim. Ove godine možemo da se nosimo sa krizom i da država preuzme veliki deo tereta na sebe samo zato što smo prethodnih godina na čelu sa Aleksandrom Vučićem vodili odgovornu politiku, sproveli značajne reforme i na osnovu toga ostvarili u prethodne četiri godine suficit u budžetu. Da smo kako zdravstveno tako i ekonomski dobro odgovorili u ovim izazovnim vremenima svedoči i najmanji pad od 0,5% po procenama MMF-a, a mi se nadamo da ćemo biti u minusu 0,1% i da će sledeće godine Srbija beležiti dalji ekonomski rast. To pokazuje da je naša ekonomija postala otporna, da smo našli pravu meru, kada imate 10-15% pada ekonomije čak velikih svetskih sila. I pored svih poteškoća nezaposlenost u Srbiji je nastavila da pada, pa tako beležimo u drugom kvartalu ove godine iznos od 7,3% stope nezaposlenosti, što je svakako rekorni istorijski minimum. Možemo da se pohvalimo i da je prosečna plata u julu mesecu u Srbiji po prvi put prešla iznos od 510 evra. Svakako treba naglasiti da smo jedna od retkih zemalja koje će u januaru povećati penzije u iznosu od 5,9% i zarade u javnom sektoru u iznosu od 6,6% po švajcarskoj formuli, čime će se podići životni standard građana, a samim tim bićemo i bliži ostvarenju cilja koji je predviđen nacionalnim investicionim planom "Srbija 2020-2025" kojim će prosečna zarada do kraja 2025. godine iznositi 900 evra, dok će prosečna penzija biti negde oko 440 evra. U ovom setu predloga zakona se nalaze zakoni koji imaju za cilj odgovor na pretnju koju predstalja Kovid 19, kao i jačanje nacionalnog zdravstvenog sistema u cilju postizanja nivoa pripravnosti u Srbiji. Kako bi u najboljoj meri država odgovorila u ovoj teškoj situaciji, povećala je i obim nabavki potrošnog medicinsog materijala i opreme, gde spadaju zaštitna oprema, maske, rukavice, dezinfekciona sredstva, ventilatori, respiratori, lekovi i sve ono što je svakodnevno potrebno itekako opterećenom zdravstvenom sistemu. Moralo je da se pristupi opremanju privremenih bolnica za prihvat obolelih, izgradnji i renoviranju laboratorija, pa će tako jedan od projekata omogućiti uspostavljanje dve dodatne regionalne Kovid 19 laboratorije, jedne u okviru KCV u Novom Sadu i druge u okviru KC u Kragujevcu sa kapacitetom od 1.000 uzoraka na dan, što će svakako povećati i kapacitete testiranja u Srbiji na preko 9.000 testova dnevno. Omogućiće se integracija laboratorija u zdravstveni informacioni sistem kako bi se stvorio sveobuhvatni elektronski sistem nadzora nad Kovidom 19. u okviru projekta biće omogućeno i uspostavljanje brzog testiranja na aerodromima Nikola Tesla u Beogradu i u Konstantnin Veliki u Nišu, kao i na odabranim graničnim prelazima za putnički saobraćaj. Kako bi država još jače nastavila borbu sa Kovidom 19 i kako bi se nastavilo sa ulaganjem u našu zemlju, glasaću i podržaću zajedno sa mojim kolegama iz poslaničke grupe Aleksandar Vučić - Za našu decu predloženi set zakona u danu za glasanje. Hvala.
Zahvaljujem koleginice, takođe čestitam na vašem prvom nastupu. Sledeći je gospodin Nebojša Pavlović.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre, dame i gospodo kolege narodni poslanici, uvaženi građani Republike Srbije, predlogom ovog zakona me raduje činjenica da i pored teške situacije sa korona virusom sa kojim se suočava čitav svet, pa i naša zemlja, Srbija će uspeti da sačuva svoju finansijsku stabilnost. Borićemo se da sačuvamo živote i zdravlje naših građana, ali isto tako moramo da se borimo da obezbedimo sredstva za nastavak ulaganja u putnu infrastrukturu, u izgradnju novih autoputeva, vodovodne i kanalizacione mreže, da se obezbede sredstva za obnavljanje škola, bolnica, vrtića, domova zdravlja i svih onih stvari koje je predsednik definisao kroz plan "Srbija 20-25". Život ne sme da stane, moramo da idemo dalje, moramo da se borimo, zemlja mora da nastavi da se obnavlja i zemlja mora da nastavi da se razvija. Ja dolazim iz Smederevske Palanke, opštine koja je pre četiri godine bila ekonomski devastirana, opštine gde su sva javna preduzeća, ustanove, škole, vrtići bili u neprekidnoj blokadi, opštine gde je zbog nagomilanih dugova bila isključena ulična rasveta. Ono što je najviše tištilo građane ove opštine, jeste to da su decenijama unazad živeli sa višednevnim i višesatnim restrikcijama vode. Opštinski budžet bio je zadužen preko tri milijarde dinara, što je iznosilo gotovo tri godišnja budžeta, a ministar Siniša Mali složiće se sa mnom ako kažem da je zakonski bilo moguće u tom trenutku u opštini bi bio proglašen bankrot. Danas, upravo predanim radom i zalaganjem predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića, ministra finansija i svih resornih ministarstava, Smederevska Palanka diše punim plućima. U Smederevsku Palanku uloženo je preko milijardu dinara u putnu infrastrukturu, danas u Smederevskoj Palanci građani žive pune tri godine bez restrikcija u vodosnabdevanju, a predlogom ovog zakona obezbediće se i sredstva za nastavak ulaganja u rekonstrukciju opšte bolnice Stefan Visoki u Smederevskoj Palanci, koja iznosi preko 25 miliona evra i gradi se 5.000 kvadrata novog medicinskog bloka. Ono što će sigurno u potpunosti promeniti život građana ove opštine, nalazi se već na samom ulasku u Smederevsku Palanku, a to je novoizgrađena velelepna korejska kompanija koja će u martu mesecu početi sa radom i uposliće 1.000 ljudi. Ovo nije velika stvar samo za Smederevsku Palanku, ovo je velika stvar za čitav Podunavski okrug, velika stvar za Srbiju. Znate, ja sada moram da kažem jednu činjenicu, kada prođete i budete učesnik u svemu ovome što sam ja sada govorio, imate jednu želju, a to je da pozovete sve one dežurne kritičare, da pozovete i opozicione narodne poslanike kojima smetaju raznorazni zakoni, one kritičare kojima smetaju nove bolnice, novi putevi, novi autoputevi, ja ih pozivam da dođu u Smederevsku Palanku, da stanu ispred tih ljudi i da ih pitaju - izvinite, kako vam je bilo kada leti niste imali vodu, kako vam je bilo kada vam je bila isključena ulična rasveta, da stanete ispred majki kojima se dugovalo preko tri miliona dinara na ime neisplaćenih naknada za prvo rođeno dete. Dođite, gospodo, stanite ispred tih ljudi, pa onda nama držite predavanja. Istakao sam sve ovo jer želim da Smederevska Palanka bude primer dobre prakse, kako sprovođenja zacrtanog Plana Srbija 2025, ali isto tako da bude primer dobre prakse kako predsednik Aleksandar Vučić i Vlada Republike Srbije podjednako mogu da brinu o svim građanima Republike Srbije, nezavisno da li dolaze severno ili južno, iz malih ili velikih gradova i opština. Predlogom ovog zakona takođe se obezbeđuju sredstva koja će pratiti politiku razvojnog budžeta. To su sredstva gde će građani Republike Srbije direktno osetiti kroz nova radna mesta, kroz veće plate i penzije, osetiće kroz obnovljeni i daleko kvalitetniji zdravstveni sistem, kakav danas imamo u odnosu na onaj kakav smo imali pre samo pet ili 10 godina. Upravo takva politika i za takvu politiku pružićemo bezrezervnu podršku ovde u Narodnoj skupštini. Na samom kraju rekao bih samo da sve ovo nisam izneo samo kao poslanik vladajuće stranke koje je osvojila neverovatnu podršku na prethodnim izborima, rekao sam i kao stanovnik ove zemlje koji je duboko ubeđen da su program, kao i ovi zakoni generacija opšteg prosperiteta naše zemlje i svih naših građana. U danu za glasanje poslanička grupa kojoj pripadam, kao i ja lično, sa zadovoljstvom ćemo podržati predloge zakona. Hvala.
Hvala. Čestitam na prvom nastupu. Sledeća govornica je koleginica Svetlana Milijić.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, danas je pred nama niz seta zakona, od kojih su možda dva najvažnija u ovom trenutku. Pred sve nas, pred Vladu Republike Srbije naš predsednik Aleksandar Vučić postavio je jedan od šest prioriteta, a to je borba protiv korona virusa i očuvanje zdravlja i života svih građana. Ovim setom zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu između Republike Srbije i Međunarodne banke za razvoj i Evropske svetske banke Srbija će dobiti dodatni podstrek za sve ono što je radila i do sada. Sećamo se, na početku pandemije korona virusom, kada se sa tom pandemijom nije suočila samo naša zemlja, nego i sve zemlje starog i novog kontinenta, kako je Srbija na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem odgovorila na ovaj izazov. Odgovorila je tako što je u rekordnom roku uspela da nabavi svu medicinsku i zaštitnu ličnu opremu za naše zdravstvene radnike. Uspela je da nabavi PCR testove, antigenske testove i serološke testove za identifikaciju i potvrđivanje ovog virusa. Uspela je da nabavi sve ono što možda u dovoljnoj meri nismo imali proteklih godina. Nismo imali iz prostog razloga što 2009. godine je Srbija na zdravstvenoj lestvici po evropskom zdravstvenom indeksu bila na neslavnom 35 mestu. To 35 mesto delili smo sa Rumunijom i Latvijom. Odgovornom politikom Aleksandra Vučića kao premijera države Republike Srbije od 2014. godine, a kasnije kao i njenog predsednika, Srbija se zaista munjevitom brzinom popela na 18 mesto. Sada se nalazimo ispred 14 zemalja EU. To je ono što naši građani treba da znaju. Naši građani treba da znaju da smo 2009. godine, nažalost, za lečenje dece sa retkim bolestima izdvajali 20 puta manje novca nego što Srbija izdvaja sada u 2020, odnosno u 2019. godini. Sada izdvajamo dve i po milijarde dinara za lečenje 200 dece koja boluju od retkih bolesti. U toj 2009. godini za lečenje retkih bolesti slali smo samo osmoro dece. To je ono što građani Srbije trebaju da znaju, da vizije našeg predsednika jeste moderna i odgovorna država Srbija. Ono što, takođe, treba da znaju i na šta treba da podsetimo sve nas, kao i naše građane, jeste ta činjenica da nismo te 2009. godine ulagali u naš zdravstveni sistem. Bolnice su nam bile ruinirane, zdravstveni radnici i ostali radnici koji rade u zdravstvu bili su jako nezadovoljni. Nismo imali ni iks nož, ni gama nož. Nismo mogli da lečimo naše pacijente, odnosno osiguranike. Danas se ta situacija promenila. Odgovornom politikom ove države, Ministarstva finansija, predsednika ove države, Srbija je na onom mestu na kom jeste. Prema istraživanju Bečkog međunarodnog instituta za ekonomiju, mi ćemo u 2019. godini imati pad BDP-a za samo 2,5%. To je četiri puta manje nego što će to imati Republika Hrvatska. To je ono čime treba da se ponosimo. Država Srbija je u rekordnom roku sagradila dve nacionalne referentne laboratorije za identifikaciju i dijagnostiku korona virusa. Jedna se nalazi u Beogradu, a druga se nalazi u Nišu. To su te čuvene laboratorije koje zovemo vatreno oko. Njihov kapacitet testiranja je preko 1500 dnevno. Ono što je država Srbija uradila, jeste da je, sećate se na početku epidemije 19. aprila, i to tri dana pre roka, rekonstruisala, odnosno obnovila i dogradila zgradu VMC-a na Karaburmi koja je kovid bolnica. Ono što je država Srbija uradila jeste da je u rekordnom roku za manje od četiri meseca izgradila dve bolnice koje će biti sada kovid bolnice dok traje ova pandemija, jedna u Batajnici, a druga će se nalaziti u Kruševcu. Kapacitet bolničkih postelja ovih bolnica iznosiće preko 1.500. U tim bolnicama radiće oko 2.000 zdravstvenih radnika, kako lekara, tako i medicinskog osoblja. To je politika Aleksandra Vučića – odgovorna, moderna i pristojna država Srbija. Zato smo danas svedoci napada na našeg predsednika, na njegovu decu, na čitavu njegovu porodicu. Svedoci smo raznih, od tzv. udružene opozicije, naručenih, zlonamernih tekstova, pa ta udružena opozicija se raduje, nažalost, svakom umrlom, smeje nam se kako se borimo protiv korone, a borimo se najbolje u Evropi, imamo najmanju stopu smrtnosti i najveći broj testiranih građana Srbije u regionu. Ono što je važno da istaknemo jeste da će set ovih predloga koji su danas pred nama poboljšati našu borbu protiv Kovida-19. Ono što ja želim da kažem jeste da predaja nije opcija i da ćemo se mi zajedno sa predsednikom Aleksandrom Vučićem boriti za svaki život našeg građanina. Živeli građani Srbije, živela Srbija!
Zahvaljujem, koleginice, i čestitam na vašem prvom nastupu. Sledeći govornik je gospodin Viktor Jevtović.
Hvala vam. Poštovani predsedavajući, cenjeni gospodine ministre, poštovane poslanice i gospodo narodni poslanici, a prvenstveno građani Srbije, pre uvodne reči i početka mog izlaganja želim da danas podržim Dan borbe protiv nasilja nad ženama i svim damama u ovom domu da poželim puno uspeha, da ne budu zlostavljane, jer znam da mnoge jesu. U medijima se u poslednje vreme dosta govori o tome da se dešavaju napadi na pojedine ličnosti i dame, ja sam upravo protiv toga. Takođe sam i protiv toga da se pojedine dame, bivša predsednica Skupštine fizički napada, pojedine poslanice Skupštine grada da se fizički napadaju, poslanice ovog doma i ovog parlamenta. Ne podržavam nikakvo nasilje nad ženama jer su me odgajile žene lavice, borci. Ovom prilikom puna podrška svim damama, osloncima ovog društva, onima čija je zasluga da budu majke i veličina, kao majki i kao žena da istraju u društvu, a samim tim i politika SNS Aleksandra Vučića je ta ravnopravnost polova, gde je 50% žena u svim lokalnim samoupravama, uključujući i najviše državne funkcije i ovaj sveti dom. Poštovani gospodine ministre, velika mi je čast što konačno imam priliku da vam i ovako govorim, ne samo o proteklim godinama kroz koje ste se borili zajedno sa predsednikom Aleksandrom Vučićem i govorili o napretku zemlje, o vizijama koje ste imali i onim postulatima kojih ste se uvek pridržavali, pogotovo cenjenih kod nas ekonomista – planiranje, organizovanje, rukovođenje, kontrola. Borili ste se, bili napadani, napadana je vaša porodica, satanizovana, satanizovan vaš brat, zajedno sa bratom predsednika Srbije, ali opet uvek ste imali tu nadu, bili hladni i hrabri i uvek rekli – biće bolje. Smejali su se. Ja sam sa Čukarice. Sada je Čukarica to što jeste, jedan ozbiljan, veliki, velelepni deo Beograda, gde je Košutnjak – pluća Beograda, gde se zida, gradi, radi, koja po broju stanovnika ima 200.000 stanovnika, po veličini treća opština u Beogradu. Ali nažalost, ono što opterećuje je to što, i sada ću se vratiti na ove teme o kovidu i zašto treba da podržimo ove zakone, na Čukarici ima najviše obolelih u Beogradu, a znamo da je Beograd najkritičnije mesto. Dnevno dobijem na stotine poruka prijatelja, ljudi koje i ne poznajem, koji vape što za mestima, što za pridržavanjem mera. Predsednik koji je konstantno na udaru što zluradih medija, što zluradih ljudi koji su, ne sumnjam u to, sačuvali svoje pozicije i sklonili svoju decu, a tuđu decu izveli na ulicu, izložili ih ovom zlu, ovoj pandemiji, znam to i iz ličnog iskustva, jer sam ostao bez roditelja za vreme ove pandemije. Možda ne treba ovako srčano govoriti, ali ne znam drugačije, kao sportista i kao neko ko voli ovu zemlju gde radi. Volim je svim srcem. Možda ne mogu da je volim kao predsednik Srbije, jer je on dao sve za Srbiju, i ako on apeluje na sve da ostanu u svojim domovima, da se pridržavaju mera, zarad onih zdravstvenih radnika, ako dajemo poslednje napore… Ministar Siniša Mali je vrlo dobro pokazao kako se raspolaže finansijama. On je i pre svega ovoga bio izuzetan privrednik i gospodin. Uleteo je u ovu borbu, uzeo je kesten iz vatre još 2014. godine, kada je posle kriminalne vlasti, prethodne kriminalne vlasti Dragana Đilasa, koja je uništila i devastirala do poslednjeg dinara naš budžet, uspeo da ga povrati i vrati kao gradonačelnik. Šta je uradio sa finansijama? Svaka čast za Londonski sporazum! Kao ekonomista nisam ni mogao da pretpostavim, 2011. godine nisam mogao da pretpostavim da ćemo se naći, za mene je Beogradska berza bila čudo. A sada kada vidim nas na listi Londona… Idemo dalje, ne stajemo ovde! Korona nas jeste zaustavila. Urađene su ozbiljne mere. Ovi zakoni koji su potpisani sa Evropskom unijom i Savetom Evrope su bitni zato što omogućavaju da se nastavi sa jačanjem zdravstvenog sistema, očuvanja ljudi, jer ništa nije vredno kao život. Kovid-19 svakodnevno odnosi živote. Dosta naših kolega je bolesno, dosta ljudi koje znamo. Znači, stoga se moramo fokusirati i na donacije. Bogu hvala da je vođena takva politika predsednika Aleksandra Vučića, njegovog tima, premijerke, da sad možemo da imamo tu pomoć, i ne samo od Evropske unije, nego od svih, i od Rusije, Kine, Amerike, ceo svet se ujedinio protiv ove pošasti. Evo, imamo primer, prvi put u istoriji jedan ruski avion je sleteo na američko tlo. Znači, u ovoj pošasti svi treba da budemo jedinstveni. Nažalost, pojedinci bivšeg režima koji ne shvataju, koji su doduše donirali, donirali svojim džepovima, za razliku od nas koji smo kupili hiljade respiratora, gledamo sada i da nabavimo vakcinu. Vidim sada, pratim trendove monetarne i vidim da se vode pregovori da li će se kupiti vakcina po ceni od 25 ili 27 dolara. Međunarodna svetska organizacija zdravstva je za to da bude ispod 25 dolara. Takođe, ono što je veoma bitno za razvoj i efikasnost države Srbije je i taj Savet Evrope gde se radi na efikasnosti, odnosno Okvirni sporazum između banke i Saveta za razvoj Evrope, Republika Srbija je potpisnica Ugovora o energetici, a energija je nešto što je veoma bitno i profitabilno u državi Srbiji. Ono što je i profesor Kovačević rekao pre neki dan na Fiskalnom savetu – mi se moramo bazirati na industriju. Industrija dolazi od te energije. Navešću samo jedan benigan primer. Osnovni cilj, zašto ulagati, zašto podržati ovaj Zakon o energiji i energetskoj efikasnosti je jedno od najprofitabilnijih ulaganja uopšte na svetu. A zašto? Sa stanovišta uštede, očuvanja životne sredine i prirodnih resursa kao i značajno, a možda i presudno zagađenje vazduha, znači samim time štitimo i prirodu. Ali, time mogu da dodam, u okviru zamene obrta stavlja se pažnja na najnoviju zaštitu od sunca. Istraživanja pokazuju da veći deo zemalja u svetu troši više energije za hlađenje nego za grejanje, a najbolje rešenje iz ove oblasti je čak 65% uštede električne energije. Znači, više energije koju utrošimo utrošimo npr. na hlađenje kroz erkondišne nego na samo grejanje. Takođe, jedan od osnovnih postulata i Okvirni sporazum o zajmu LD 2026, cilj o priloženom programu finansiranja prioritetnih investicija i prečišćavanju otpadnih voda. Bogu hvala Srbija je bogata vodama. Ako nešto imamo od bogatstva to su te vode, šume, ali najbogatiji smo zato što imamo najbolji narod na svetu. S tim u vezi, fokus komponente vodosnabdevanja i vodovodnih mreža je uspostavljanje i prečišćavanje otpadnih voda zašta se zalaže, ne samo EU, nego i svi mi. Za komponentu Ministarstvo za zaštitu životne sredine razvilo je indikativno investicioni program koji uključuje prioritetnu infrastrukturu kao i sektor otpadnih voda i početne procene troškova za pripremu i izgradnju i nadzor. Ne sumnjam da će se kroz ovaj zajam koji je, po meni, izuzetno povoljan i to kažem kao bankar, doprineti ne samo kvalitetu vodenih resursa i u kontekstu klima i očuvanja životne sredine, nego u svakom drugom smislu. Takođe, sporazum između KfW Frankfurta na Majni i Republike Srbije. Finansijska podrška za sprovođenje projekta načelno je dogovorena tokom pregovara o razvojnoj saradnji između Vlade Republike Nemačke i Vlade Srbije. Korišćenjem energije suštinskoj reformi kojoj se Vlada Republike Srbije i daje najveću važnost, najveći deo potrošnje energije u Srbiji je upravo u sektoru zgradarstva. Znači, da se grade i opštine i ti kompleksi metodama gradnje koji nisu inovativni i da se ta stara gradnja osavremeni, kao što su i bile priče i tabula rasa pre par godina da će uopšte postojati i „Beograd na vodi“ i da tamo neće biti ništa, nego gola ledina. To je sada jedan od najelitnijih delova grada i najlepši. Takođe, to su projekti od vitalno strukturalno ekonomskog značaja. Potreba zbog stalnosti građevinskog fonda. Građevina u Srbiji su takve kakve jesu. Mi moramo da ih obnovimo, moramo da uložimo ali samim tim proizvodimo i lančanu, a to ekonomisti dobro znaju, lančanu reakciju gde mi ne ulažemo samo u tu zgradu, mi ulažemo u tog radnika koji dobija platu. Ulažemo i u proizvodnju prehrambene industrije. Zašto? Zato što taj radnik mora da jede, ulažemo u opremu, znači, u tekstilnu industriju. Znači, lančano povezujemo jedno sa drugim i doprinosimo da se dobija kroz to investiranje i sam profit. Ne sumnjam da će sve to i proći onako kako treba. Sporazum, zajam između Frankfurta u fazi pet Republike Srbije, realizacijom rehabilitacije sistema daljinskog grejanja u Srbiji. Zašto? Do danas kroz finansijsku saradnju između Savezne Republike Nemačke koja, nećemo je potceniti, bez obzira na drastičan pad i udar korone, je doživela takođe i spremno, ali ne kao mi, ali ne mogu porediti naravno nas i Nemačku, mada mi se uvek više baziramo nekako, video sam na te Skandinavske zemlje, kao moćnije su, međutim – ne. Nemačka je izuzetno stabilna i jaka. Ona je ozbiljan oslonac. Kolega je malo pre rekao, čak 50 hiljada radnih mesta nemačke kompanije imaju ovde. Realizacija programa rehabilitacije sistema Srbija u okviru jedinstvenog aranžmana dug za prirodu gde ćemo pomoći ne samo očuvanju prirodnog sistema koji će se reflektovati na celokupan sistem Srbije i na sve nas nego i svi ciljevi definisani koji taj efekat obuhvata, a to su obrazovanje, zdravstvo, socijalna zaštita, sport, odabrane jedinice lokalne samouprave kojima je to neophodno da bi dalje funkcionisale. Na samom kraju, ono što bih rekao, jednom prilikom i s obzirom da je ova korona i gde apelujem i molim ja, kao pojedinac, sluga naroda, kao svi mi ovde koji služimo narodu, koji nismo narodni poslanici, ne znam, ja sam možda malo smešan, ali eto, kasnije, odgledajte reprizu pa se smejte. Zašto moramo očuvati sistem? Sutra će ta deca doći u ove iste poslaničke klupe, biće rukovodioci, direktori, majstor. Moramo brinuti zbog njih, ne smemo biti sebični. To me je naučio jedan doktor dok je još gospodin, državnik, najveći srpski državnik, koga omalovažavaju samo gori jer nikad bolji neće da omalovažava mi je rekao dok je bio prvi potpredsednik Vlade, prilazi i kaže – pa, vi ste u SNS. Ja kažem – da. A on me pita, kaže – el znate da je bio vaš partijski kolega tad, vaš predsednik stranke i bio je izuzetno bolestan, ali je došao brzo i otišao. Dobro? A on kaže – ja sam mu rekao i savetovao, preklinjao, molio da ostane kući. Ja sad ne znam kako će se ovo reflektovati, ali govorim onako kako jeste i iz srca. I kaže – Srbija ne može da čeka. On mu je rekao da sačeka, a on mu je rekao – da Srbija ne može da čeka. Zato je dao poverenje svima vama i svima nama, meni i hvala mu. Ne znam da li ću uspeti da opravdam poverenje ali ću se svim silama truditi da se borim za ovaj narod, da se borim za ovu Srbiju, da saslušam svakoga. Hvala još jednom, gospodine ministre na svim vašim dostignućima, na svemu onome što ste uradili zajedno na čelu sa Aleksandrom Vučićem, od 2014. godine pa do sada. Hvala vama, hvala i ovom domu i molim sve da podrže ovaj zakon i da vode računa, kovid grize, teški su momenti za celu Srbiju, čuvajmo jedni druge i čuvajmo najbliže. Hvala.
Zahvaljujem. Poštovani narodni poslanici, obzirom da nam se približilo vreme pauze, završavamo prvi deo sednice. Zahvaljujem vam svima na doprinosu i konstruktivnosti i određujemo pauzu do 15.30 časova.
Dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo sa radom. Pre nego što nastavimo raspravu, pošto su se stekli uslovi, predlažem da konstatujemo potvrđivanje mandata narodnim poslanicima u Narodnoj skupštini za upražnjena poslanička mesta kako bismo omogućili njihovo učešće u radu Narodne skupštine. Uručena vam je Odluka Republičke izborne komisije o dodeli mandata narodnih poslanika radi popune upražnjenih poslaničkih mesta u Narodnoj skupštini. Takođe, uručen vam je Izveštaj Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja Narodne skupštine, koji je utvrdio da su se stekli uslovi za potvrđivanje mandata narodnim poslanicima, sa predlogom gde Narodna skupština, shodno članu 27. stav 5. Zakonu o izboru narodnih poslanika, konstatuje potvrđivanje mandata narodnim poslanicima Marini Mirković, Mini Kitanović i Nikoli Kožoviću, izabranim sa Izborne liste Aleksandar Šapić – Pobeda za Srbiju. Na osnovu Odluke Republičke izborne komisije i Izveštaja i predloga Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja Narodne skupštine, a shodno članu 27. stav 5. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatujem potvrđivanje mandata narodnim poslanicima Marini Mirković, Mini Kitanović i Nikoli Kožoviću. Čestitam narodnim poslanicima na izboru i molim da se pripreme za polaganja zakletve. Zakletvu će položiti i narodni poslanik Dragomir Karić, kome je mandat verifikovan na konstitutivnoj sednici Narodne skupštine. Poštovani narodni poslanici, molim vas da, saglasno članu 17. Zakona o Narodnoj skupštini, pristupite polaganju zakletve. Ponavljajte za mnom tekst zakletve. (Predsednik čita tekst zakletve, a narodni poslanici ponavljaju.) "ZAKLINjEM SE DA ĆU DUŽNOST NARODNOG POSLANIKA OBAVLjATI PREDANO, POŠTENO, SAVESNO I VERNO USTAVU, BRANITI LjUDSKA I MANjINSKA PRAVA I GRAĐANSKE SLOBODE I PO NAJBOLjEM ZNANjU I UMEĆU SLUŽITI GRAĐANIMA SRBIJE, ISTINI I PRAVDI!" Molim narodne poslanike da potpišu tekst zakletve. Dozvolite mi da vam u ime Narodne skupštine i u svoje ime čestitam na izboru za narodne poslanike i poželim uspešan zajednički rad u ovom mandatu. Zahvaljujem. Nastavljamo sa diskusijama. Na mojoj listi ovde je Olivera Ognjanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre, kolege i koleginice poslanici, što se tiče zakona o sporazumima za zajmove kod Nemačke KfW banke, Banke za razvoj Saveta Evrope i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, smatram da su u potpunosti neophodni i predstavljaju još jedan korak ka napretku. Sporazumima se predviđa sprovođenje projekata zaštite životne sredine, kao i otklanjanje posledica aktuelne pandemije. Projekti koji su sadržaji ovih sporazuma su od izuzetne važnosti, od povećanja energetske efikasnosti, kroz sanaciju zgrada javne namene i sektora obrazovanja, zdravstva, socijalne zaštite i sporta u opštinama Srbije. Zatim, povećanje efikasnosti sistema daljinske isporuke energije, rešavanja pitanja vodosnabdevanja i prečišćavanja otpadnih voda, što predstavlja izuzetnu priliku za investiciona ulaganja, a istovremeno će doneti Srbiji značajan pomak u kvalitetu životne sredine i zaštiti zdravlja građana. Srbija jača regionalni značaj i ceo smer politike kojom se vodi naša Vlada i predsednik Vučić vodi ka povećanju i unapređenju povezanosti Srbije sa međunarodnim tržištem, ubrzanju ekonomskog razvoja, modernizacije i revitalizacije starih industrija i podsticanju razvoja novih. Istina je da je ova 2020. godina donela zaista mnogo problema i posledica zbog aktuelne globalne pandemije u gotovo svim aspektima društva, posebno privrednih, ali naš javni dug je ostao pod kontrolom i trenutno je na 57% BDP-a. Vraćamo kredite koje su uzeli drugi, pre nas i imamo finansijsku stabilnost, a potvrda tome su upravo veliki međunarodni investitori koji, zahvaljujući dobrom smeru ekonomske politike, vide u Srbiji povoljan poslovni ambijent. Najnoviji podaci nam govore da Srbija raspolaže sa 13,1 milijardi evra deviznih rezervi, od čega zlato predstavlja 14%, što znači da su devizne rezerve dvostruko uvećane u odnosu na 2018. godinu. U oporavak naše privrede država je ove godine uložila više od 10% BDP-a. Ekonomski napredak zemlje zavisi od odlučnosti i sposobnosti Vlade da sprovede suštinske reforme, a Vlada Srbije pokazala je i odlučnost i odgovornost prema građanima, od povećanja plata i penzija ove godine i povećanja koja nas očekuju u sledećoj godini, do planova, odnosno projekata koji će se ostvariti preko ovih sporazuma o zajmovima, a koji su pre svega značajni i važni za sve nas zato što omogućuju nova radna mesta, razvoj infrastrukture i mnogo bolji životni standard. Na kraju, sporazumi koji podrazumevaju finansijsku podršku naporima u suzbijanju pandemije Kovid-19 obezbediće još veće ulaganje u zdravstveni sistem Srbije, kako bi se ublažilo i zaustavilo širenje korona virusa. Mi smo danas suočeni sa borbom za javno zdravlje. Jučerašnji podaci od skoro sedam hiljada Kovid pozitivnih, zaista su katastrofalni i svakoga dana neka nova bolnica postaje Kovid bolnica. Zato uvek podsećam, pa evo i sada apelujem na građane, da učinimo zajedno sve kako bi ponovo nastavili da živimo slobodno i bez ograničenja. Preostaje nam da zajedno izdržimo, jer pobedićemo jedino ako budemo pazili jedni na druge. Tuga i strah kada god čujemo koliko je novo obolelih i preminulih, a među kojima su i naše komšije, prijatelji, rodbina, naučila nas je da moramo da poštujemo svaku meru i način koji bi mogao da nas približi pobedi. Na kraju, svedoci smo da naša Vlada i predsednik Vučić zaista čine sve kako bi što lakše i bezbolnije prevazišli ovu krizu i nastavili da se razvijamo tako što ćemo zadržati poziciju za koju smo se izborili uz velika odricanja. Zato ću u Danu za glasanje podržati sve predložene zakone. Zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem. Sledeći prijavljeni narodni poslanik Luka Kebara.
Poštovani predsedavajući, uvaženo rukovodstvo Narodne skupštine, uvaženi gospodine ministre finansija, gospodine Siniša Mali, dame i gospodo narodni poslanici, drage građanke i građani Srbije, pre nego što započnem današnje izlaganje želeo bih da izrazim svoje iskreno žaljenje zbog upokojenja Njgegove svetosti, gospodina Irineja, našeg patrijarha SPC. To je jedan veliki gubitak za našu zemlju. Kao što znamo, na današnjoj sednici govorimo o predlozima zakona o sklapanju i potvrđivanju određenih sporazuma između renomiranih međunarodnih institucija, agencija i banaka i Vlade Republike Srbije, naravno na predlog Vlade Republike Srbije. Ovi sporazumi su jako bitni i neophodni kako bi se realizovali neki značajni projekti za naše građane i za našu državu. Projekat hitnog odgovora Republike Srbije na posledice pandemije virusa Kovid-19, njime se predviđa 92 miliona evra za nabavku najmodernije zdravstvene opreme, medicinske opreme, lekova, ali i druge sanitetske opreme, kao i repromaterijala. Ovim zajmom od 92 miliona evra se predviđa i izgradnja dve moderne PCR laboratorije u Univerzitetskom centu u Kragujevcu, ali i Univerzitetskom kliničkom centru u Vojvodini. Takođe, sledeći projekat je projekat finansiranja javnog sektora kao podrške naporima Vlade Republike Srbije da ublaži posledice pandemije virusa Kovid-19. Ovim projektom je predviđen iznos do 200 miliona evra za nabavku najmodernije opreme, vozila i drugih sredstava koja će značiti, pre svega, našim medicinskim radnicima, ali i svim našim građanima. Kada govorim o građanima, ovde prema ovom projektu pre svega se misli na naše građane starije od 65 godina kojima je neophodna neka lekarska pomoć. Sledeći projekat, odnosno program energetske efikasnosti u zgradama centralne vlasti je svojevrsni vid nekakvog zelenog projekta. Taj tzv. „zeleni projekat“ podrazumeva da 28 centralni republičkih institucija, podeljenih u pet kategorija koje se nalaze u Beogradu dobiju novo ruho. Tačnije, njihovi energetski sistemi će se na taj način modernizovati i svakako ovaj program pomaže Srbiji u evrointegracijama, naročito kada je u pitanju pregovaračko poglavlje koje se tiče zaštite životne sredine. Program vodosnabdevanja i postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda je jedan od ključnih projekata. Njima je predviđen iznos u ukupnoj vrednosti od 300 miliona evra, ali moram da napomenem jednu stvar. Znači, 200 miliona evra je iznos zajma, a 100 miliona evra je iz investicija i iz donacija evropskih institucija, što je jasan indikator toga da mi vodimo jednu uspešnu spoljnu politiku, uspešnu ekonomsku politiku. Evropska unija ima poverenja u naše institucije i zato nam donira ovoliki novac. Postoje dva segmenta u ovom programu. Prvi segment se tiče obnove i rekonstrukcije već postojećih sistema za prečišćavanje otpadnih voda i kanalizacije, a drugi se tiče izgradnje novih sistema. Procene su da će blizu dva miliona ljudi u Srbiji u 60 različitih opština imati direktne koristi od ovog projekta. Ponoviću, znači dva miliona ljudi u Srbiji će imati direktne koristi. Ovo je jako važno. Sledeći projekat je projekat rehabilitacije sistema daljinskog grejanja u Srbiji, tzv. „Faza 5“, kao i projekat energetske efikasnosti u objektima javne namene „Faza 2“. Ta dva projekta su u skladu sa ovim sporazumom, odnosno Sporazumom sa nemačkom KfW bankom Frankfurt na Majni. To je jedna eminentna banka koja sarađuje sa našim institucijama. Prema prvom projektu predviđen je iznos zajma do 30 miliona evra, a prema drugom do 20 miliona evra. Šta je ključno kod ova dva projekta? Što se prvog projekta tiče sledeći gradovi će dobiti modernizovane sisteme daljinskog grejanja. To su Beograd, Jagodina, Kragujevac, Leskovac, Negotin, Niš i Pirot. Što se drugog projekta tiče, između 50 i 60 objekata, školskih objekata, objekata socijalne zaštite, sportskih terena kao i objekata koji su namenjeni za primarne zdravstvene usluge, oni će biti u potpunosti rekonstruisani. Tačnije, radi se o konkretnim rekonstrukcijama mokrih čvorova, krečenja fasada i postavljanja specijalnih izolacionih i termoizolacionih sistema. Zahvaljujući tom projektu naši mališani će imati priliku, pogotovo ovi iz nerazvijenih, ruralnih područja Srbije da se nesmetano bave sportom im da bezbrižno idu u te nove rekonstruisane škole, naravno po suzbijanju pandemije virusa Kovida – 19. Cilj svih ovih projekata i programa je taj da Vlada ima još snažniji i još brži odgovor na pandemiju virusa Kovid – 19, kako bi ublažila te posledice. Samo ću vas podsetiti da je oko 70 miliona evra namenjeno za izgradnju dve specijalne Kovid bolnice u Kruševcu i u Beogradu, tačnije Batajnici. Takođe, naša Vlada je u prethodnom periodu izgradila i savremeni Klinički centar u Nišu, a taj Klinički centar u Nišu se može meriti sa najznačajnijim ne evropskim, već svetskim kliničkim centrima i bolnicama. Takođe, našim zdravstvenim radnicima je isplaćena jednokratna pomoć u iznosu od 10.000 dinara, a svakako to prati i povećanje plata i penzija za njih. Što se tiče sledećih projekata, želeo bih samo da zaključim da na ovaj način Aleksandar Vučić pokazuje da brine o svim građanima Republike Srbije i da za njega zdravlje građana nema cenu. Takođe, bitno je naglasiti, da su svi ovi sporazumi i projekti omogućeni samo zato što je Srbija uspela da svoje javne finansije izvede na takav tok da mi više nismo u minusu kao nekada, naša ekonomija ne pada. Aleksandar Vučić je sa svojim timom preokrenuo u potpunosti, napravio ogroman zaokret kada je u pitanju srpska ekonomija i srpski privreda. Setimo se samo za vreme vladavine ovih bivših žutih tajkuna od 2000. do 2012. godine, oni su zarad jeftinih političkih poena, zarad sopstvenog, partikularnog, političkog interesa uzimali skupe kredite i povećavali plate i penzije bez ikakvog realnog osnova. Aleksandar Vučić je uradio drugu stvar. Aleksandar Vučić je sproveo snažne, odlučne, čvrste mere fiskalne konsolidacije, kako bi stabilizovao javne finansije. To pokazuje njegovu odgovornost, odgovornost prema svim građanima Republike Srbije. To su tzv. mere štednje, sećamo ih se svi, i te mere nikako nisu išle u korist naše partije. Ali, on je stavio život svih naših građana ispred. Naši građani su najbitniji. E, to je ono ključno. Za razliku od ovih žutih tajkuna koji su isključivo razmišljali o svojim foteljama. Tu se vidi ta razlika. Kada govorimo o tim nekim ekonomskim uspesima, tačnije uspesima naše monetarne i fiskalne politike, želeo bih da se osvrnem ukratko na par ključnih rezultata u proteklih nekoliko godina. Naš BDP ostvaruje konstantan rast, aproksimativno njegov rast iznosi oko 4,2 do 4,3% godišnje. Takođe, Narodna banka Srbije targetira našu inflaciju na nekih 2% već sedam godina zaredom, vrlo uspešno. I naš dinar, stabilan kurs dinara, prati sve to, u iznosu od 117 dinara za jedan evro. Najviši priliv stranih direktnih investicija smo imali proteklih nekoliko godina u iznosu od 3,8 milijardi evra. Smanjenje referentne kamatne stope na 2,25% je omogućilo da se, to je bio impuls, podstrek da se još više razvija kreditna aktivnost među građanima Srbije, a to su krediti za preduzetništvo, za mlade preduzetnike, kao i gotovinski, odnosno potrošački krediti. Razne renomirane finansijske institucije, poput FIČ-a, Mudisa, Standard & Poor's, su nam dale odlične rezultate. One su u najmanju ruku zadržale, ako ne i povećale, jedna je i povećala naš kreditni rejting do nivoa investicionog kreditnog rejtinga, što je odličan pokazatelj u kom smeru teče srpska ekonomija. Ovo je jako bitno napomenuti. To nije rekla naša stranka ili neki naši stručnjaci, ovo su rekle renomirane svetske finansijske kuće, da imamo pozitivne, stabilne, kreditne rejtinge. Naravno, "Džej-Pi Morgan", MMF, IBRD, svi su oni dodatno to potvrdili. A to sve u uslovima usporenog ekonomskog rasta, odnosno privrednog rasta u zoni evra. Sećamo se 2018. godine, imali smo 1,9% rast, a u 2019. godini 1,2%. To je pad. U SAD u 2018. godini pad sa 2,9% na 2,3% u 2019. godini. Znači, u uslovima usporenog privrednog rasta u Evropi i SAD mi postižemo odlične finansijske rezultate. Što se fiskalne politike tiče, od 2017. godine u budžetu Republike Srbije beležimo po prvi put suficit, a rast javnog duga je zaustavljen. Čak i u ovim uslovima pandemije korona virusa, taj javni dug ne prelazi 60%, što je neka granica prema Mastrihtu, ali i kriterijumima konvergencije Evropske centralne banke. To je jedan od kriterijuma konvergencije. Ako računamo tada neophodno smanjenje penzija u 2014. godini, do 2020. godine su one ukupno povećane u intervalu 13,7 do 19,4%, a plate su konstantno rasle od 2016. do danas, na realnim osnovama, bez ugrožavanja fiskalne stabilnosti Republike Srbije. Podsetiću vas, minimalna zarada za vreme vladavine bivših žutih tajkuna je bila, recimo, u 2012. godini iznosila je oko 20 hiljada dinara, a minimalna zarada danas iznosi u proseku oko 30 hiljada dinara. E, to je rezultat naše politike. Takođe, mi imamo i rekordno nisku nezaposlenost. U drugom kvartalu, da budem precizan, 2020. godine ona je iznosila 78,3%, a za vreme bivšeg režima, recimo od 2000. do 2012. godine ona je u proseku iznosila aproksimativno 25%, 2012. godine 23,7%. Danas – 7,3%. E, to su sve indikatori uspešne i stabilne fiskalne, ali i monetarne politike. Zahvaljujući postignutim rezultatima, mi ćemo moći da sprovedemo onaj naš plan „Srbija 2025“ i da 2025. godine prosečna plata iznosi 900 evra, a prosečna penzija između 430 i 440 evra. Za kraj, pomenuo bih još jedan bitan rezultat i čestitam gospodinu Siniši Malom i gospođi Jorgovanki Tabaković, jer smo se uspešno vratili na dolarsko tržište hartija od vrednosti i nakon sedam godina pauze mi smo uspeli da izdamo obveznicu sa ciljem da refinansiramo onu infomoznu obveznicu, preskupu obveznicu, užasnu obveznicu iz 2011. godine sa jako ubitačnim stopama prinosa. Danas je šest puta veća stopa prinosa. Preko 200 renomiranih stranih direktnih investitora, stranih kompanija, holding kompanija je izrazilo želju da kupi tu našu obveznicu. E, to je odličan pokazatelj naše politike. Prema projekcijama MMF-a u naredne tri godine imaćemo jednu od najviših stopi rasta u Evropi, a sve to u uslovima korona krize koja nas je zadesila, nažalost, tokom 2020. godine. Za kraj da zaključim, povećanje minimalne zarade, plate u javnom sektoru, ali i penzije se sprovode na realnim osnovama i u uslovima korona krize, kao i nabavka medicinske opreme, izdvajanja novca za dodatno povećanje plata našim zdravstvenim radnicima, ali i za opremanje kovid bolnica sve na realnim osnovama zahvaljujući fiskalnoj konsolidaciji i stabilizaciji javnih finansija iz 2014. godine, a to sve zahvaljujući ideji Aleksandra Vučića, ideji i viziji Aleksandra Vučića koji je u potpunosti preokrenuo negativne ekonomske trendove koji su bili prisutni u Srbiji od 2000. do 2012. godine, kao i naporima naravno guvernerke Narodne banke Srbije, Jorgovanke Tabaković, ministra Siniše Malog i naše premijerke Ane Brnabić svih ovih godina. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima Rajka Matović.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvaženi ministre, poštovane kolege i koleginice narodni poslanici, pred nama se nalazi niz sporazuma kojima se obezbeđuju dodatna sredstva prvenstveno namenjena suzbijanju korona virusa, ali i zelenoj ekonomiji i energetskoj efikasnosti. Ovo je još jedan od dokaza da su naša ekonomija i naša država stabilne i da se na adekvatan način ophodimo prema globalnoj krizi izazvanoj pandemijom korona virusa. Imamo najbolje rezultate i u okruženju, ali i u Evropi kako u pogledu borbe protiv korona virusa, tako i u ekonomskom rastu, odnosno u ovoj situaciji ekonomskom padu imaćemo najmanji ekonomski pad u Evropi. Sve ovo je rezultat stabilnih finansija i teških ekonomskih reformi koje je započeo 2014. godine Aleksandar Vučić, a vlade nakon toga ih i realizovale, kao i dobroj spoljnoj politici predsednika države. Kao što sam navela, čak dva sporazuma se tiču hitnog odgovora Republike Srbije na bolest Kovid 19. Videli smo nadljudske napore koje su i predsednik i Vlada Republike Srbije uložili kako bi obezbedili svu neophodnu opremu za borbu protiv korona virusa, ali i celog zdravstvenog sistema koji se trudio da sačuva svaki život. U trenutku kada se ceo svet grabio za medicinsku opremu uspeli smo da obezbedimo dovoljan broj respiratora, svu neophodnu medicinsku i zaštitnu opremu, lekove i sve ono što je bilo potrebno da naš zdravstveni sistem adekvatno odreaguje, a naš zdravstveni sistem je pokazao da imamo najbolje lekare, najbolje sestre, najstručniji kadar koji se svakim danom bori za svakoga od nas i na tome smo im neizmerno zahvalni. U narednom periodu jačaćemo naše kapacitete u borbi protiv korona virusa. Biće završena izgradnja dve nove bolnice, uspostavićemo dve nove laboratorije, renovirati i opremiti mnoge domove zdravlja i bolnice, ali ulagaćemo i u obuku zdravstvenog kadra, jer ulaganje u znanje je najveća investicija. U zdravstveni sektor se nije ulagalo skoro 20 godina i svi se sećamo kako su izgledale bolnice 2010. godine, a kako danas izgledaju. Takođe, veoma je važno da napomenem da ćemo u narednom periodu u preko 60 gradova i opština ulagati u vodovodnu i kanalizacionu mrežu. Poražavajuća je činjenica da u 21. veku ljudi nemaju gradsku pijaću vodu, ali i činjenica kako se ophodimo prema otpadnim vodama. Sve je to u programu i u skladu sa programom „Srbija 2020-2025“. I nismo mogli preko noći da popravimo sve ono što su neki iza nas uništavali decenijama, ali sprovodeći program „Srbija 2020-2025“ trudićemo se da svakom građaninu obezbedimo bolji standard, standard života dostojnog u 21. veku. Veoma je bitno da se novac povlači programski i u etapama. Podsetiću samo koliko je novca vraćeno u fondove, jer oni pre nas koji nas sada kritikuju nisu bili sposobni da utroše novac koji im je bio obezbeđen po projektima. Razliku između njih i nas jasno su nam rekli građani na izborima. I upravo zbog svih građana i onih koji su nam ukazali poverenje, ali i onih koji nisu trudićemo se da svakim narednim danom radimo još bolje i još odgovornije. Hvala.
Zahvaljujem. Narodni poslanik Nemanja Joksimović. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsedavajući, poštovane kolege narodni poslanici, uvaženi ministre, Srbija je danas zahvaljujući odgovornoj politici Aleksandra Vučića i SNS došla u fazu kada možemo da se okrenemo temi zaštite životne sredine i ekološkom razvoju. Kvalitet životne sredine jedno je od važnih pitanja kada govorimo o kvalitetu života naših građana i jedan od prioriteta ove Vlade, što ja apsolutno podržavam. Zbog toga ću se ovom prilikom osvrnuti na predlog zakona o potvrđivanju okvirnog sporazuma o zajmu između Banke za razvoj Saveta Evrope i Republike Srbije koji se odnosi na izgradnju sistema za vodosnabdevanje i postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda, iako smatram da su i ostali predloženi sporazumi jako važni za našu zemlju. Kada govorimo o ovom sporazumu, važno je istaći da sektor voda za piće i sektor otpadnih voda zahtevaju velika finansijska sredstva koja se mere u milijardama evra, pa je zbog toga apsolutno jasno što je neophodna saradnja sa međunarodnim finansijskim institucijama poput Banke za razvoj Saveta Evrope. Realizacijom ovog programa čija je ukupna investiciona vrednost oko 300 miliona evra biti unapređena vodovodna mreža u oko 60 opština u Srbiji, čime će blizu dva miliona građana imati direktnu korist. Takođe, biće izgrađeno i nekoliko postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda, što će znatno uticati na sprečavanje zagađenja naših reka, što je takođe veoma važno. Isto tako treba istaći i da su projekti koji će biti pokriveni ovim zajmom deo programa Srbija 20-25 koji su predsednik Aleksandar Vučić i premijerka Ana Brnabić predstavili u decembru 2019. godine i što jasno pokazuje da stoje iza postavljenih ciljeva i vredno rade na njihovom ostvarivanju. Kao član Odbora za evropske integracije i kao neko ko podržava proces evropskih integracija Srbije, želim da istaknem i da će deo sredstava za ovaj program biti obezbeđen iz bespovratnih sredstava Evropske unije i to u iznosu od 40 miliona evra. Kada o tome govorim moram da napomenem da je Evropska unija do sada donirala velika sredstva u oblasti životne sredine i da će njena podrška u toj oblasti samo nastaviti da raste pogotovu imajući u vidu „zeleni dogovor“ inicijativu koju je početkom ove godine usvojila Evropska komisija i čiji je cilj između ostalog, zdrava životna sredina i održivi razvoj. S tim u vezi želim da istaknem da je 22. januara ove godine Evropskoj komisiji predata pregovaračka pozicija za Poglavlje 27 – životna sredina i klimatske promene, pa se nadam da će ovo poglavlje uskoro biti i otvoreno. Na kraju želim da istaknem da je potpisivanjem ovog sporazuma Vlada Republike Srbije još jednom jasno pokazala da čvrsto stoji na svom evropskom putu i da ubrzanim korakom kreće u rešavanje bitnih i važnih pitanja iz jednog od najzahtevnijih pregovaračkih poglavlja, Poglavlja – 27. Zbog toga ću u danu za glasanje podržati ovaj, ali i sve predložene sporazume, jer su svi oni veoma važni za razvoj naše zemlje. Hvala.
Hvala. Reč ima Ljiljana Malušić.
Hvala predsedavajući. Uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, danas pred nama je set sporazuma o zajmu, ukupno sedam sporazuma. Naravno da neću govoriti o svakom pojedinačno, ali ću poentirati. Cifra o kojoj se radi je 700 miliona evra, što će za Republiku Srbiju imati ogroman značaj, pre svega revitaliziraćemo privredu. Zatim, tu je infrastruktura, pomoći ćemo lokalnim samoupravama. Ono što je najvažnije i o čemu ćemo najviše danas govoriti jeste borba protiv Kovida 19, te pošasti koja je najgora od 1945. godine. Dodala bih da postoji još jedna godina koja nam je obeležila život, a to je bila 1999. godina, kada smo bili bombardovani ničim izazvani, kada je poginulo mnogo ljudi, kada je bio veliki pogrom nad Srbima iz naše predivne Pokrajine KiM, kada je prebeglo 200.000 ljudi u matičnu Srbiju. Sramota bilo, ne ponovilo se. Što se Kovida tiče, imamo borbu sa neprijateljem koga ne vidimo. Užasno, strašno. Kada se setim naših lekara, bravo za naše lekare. Kada skinu skafandere kako izgledaju, nije mi dobro. Zašto ne bismo bili odgovorni, zašto ne nosimo maske? Zašto ne nosimo rukavice, zašto nismo odgovorni prema sebi i drugima? Možda je neko zaražen od nas danas ovde. Budite korektni, ajde jednom da se ujedinimo protiv zajedničkog neprijatelja, a to je Kovid 19. Juče je bilo zaraženo 7.000 ljudi, umrlo je 38 ljudi. Ljudi, uozbiljite se. Ovo je opaka bolest. Dok ne dođu vakcine, moramo se ponašati odgovorno, odgovorno i samo odgovorno. Što se tiče ovog zajma iz međunarodnih fondova i banki, pre svega jedna količina zajma iznosi 200 miliona evra i utrošiće se. Kompletan projekat iznosi 222 miliona, Republika Srbija će dati 22 miliona, ostatak ide da je Banka za razvoj Saveta Evrope. Naravno da ćemo potrošiti sve za unapređenje borbe protiv Kovida 19. To znači da ćemo kupiti nove respiratore, gradimo nove bolnice, kupovaćemo maske, skafandere za lekare, kupovaćemo sve što je neophodno, samo da bi u Srbiji bilo što manje žrtava. Tako radi odgovorna država. Upravo noćas u deset sati je naš predsednik išao da vidi izgradnju bolnice u Batajnici, čiji je kapacitet 930 mesta. Od toga 250 će biti intenzivne nege. Takođe, gradi se nova bolnica u Kruševcu, 500 mesta, 150 za intenzivnu negu. Otvaraju se sve moguće bolnice. Danas čujem da će rekonstruktivna i plastična hirurgija biti ponovo kao Kovid centar. Hajde da budemo odgovorni, jer nemamo ljudi gde više da se lečimo. Ostalo je još VMA i Urgentni centar. Uozbiljimo se. Kada smo kod zdravstva, ja zaista ne mogu, a da ne spomenem kakvo nam je bilo zdravstvo 2012. godine, pa onda 2014. godine, katastrofa. Zdravstveno potrošački indeks je merio, 35 zemalja je bilo u igri, mi smo bili na poslednjem mestu što se tiče usluga, higijene, svega, danas smo na 18 mestu, a šta to znači, da ulažemo u zdravstvo, da smo mnogo toga napravili, napravili smo Klinički centar u Nišu koji je jedan od najsavremenijih u tom delu sveta. Ima 16 operacionih sala, ima tri angio sale, ima dva urgentna centra, pa šta bi bilo da nemamo taj Klinički centar sada. Svi bi došli u Beograd, Beograd nema više gde ljude da šalje, šalju u Vrnjačku Banju, u Nišku banju. Napravili smo projekat za novi klinički centar koji će se graditi u Kragujevcu, napravili smo novi projekat za klinički centar novi koji će se graditi u Novom Sadu. Renoviramo širom Republike Srbije bolnice, domove zdravlja. Upravo se renoviraju domovi zdravlja i bolnica u Pirotu, ali i u Kikindi, u Ćupriji, svuda, na svakom mestu. Tako radi odgovorna vlast. Molim sve građane Republike Srbije da budu odgovorni zbog naše dece. Deca su naša budućnost i kada smo kod dece, molim vas ljudi, prestanite da vređate našu decu. Deca su anđeli, deca su naša budućnost i prestanite više da se ponašate tako. Hvala na pažnji.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Nenad Baroš. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, cenjeni ministre, dame i gospodo, setom zakona koji se nalaze na dnevnom redu današnjeg zasedanja Narodne skupštine na najbolji i na nedvosmislen način dokazuje se da Republika Srbija nastavlja uspešnu borbu sa ovom svetskom nemani koja se dodatno razgoropadila i koja je ušla u sve pore državnog i društvenog sistema, ali dokazuje nam se da i u takvoj delikatnoj teškoj situaciji Republika Srbija nastavlja da ulaže, da napreduje i da jača konkretno ovim zakonima i ovim sporazumima u oblast zaštite zdravlja i zaštite životne sredine, konkretno ulažući sredstva u rekonstrukciju i u edukaciju sistema zdravstvene zaštite, a isto tako i u vodosnabdevanje, prečišćavanje otpadnih voda, kanalizaciju i sistem digitalnog grejanja, gde se kao krajnji korisnici javljaju svi građani Republike Srbije kojima će ovo biti na dobrobit. Prvim zakonom pruža se podrška zdravstvenom sistemu da izdrži i da nastavi borbu sa pandemijom Kovid-19 i obezbeđuju se sredstva za obnavljanje, adaptaciju, rekonstrukciju određenih bolnica, izgradnju kovid laboratorija, ali i nabavku svih aparata, opreme i svega onoga što je neophodno za dalje zaustavljanje širenja ove pandemije i nadamo se, naravno, konačne pobede nad ovom pošasti. Međutim, ovo ulaganje ne odnosi se samo na borbu protiv pandemije koja će, naravno, nekada proći. Odnosi se na nešto što će ostati našim budućim pokolenjima, generacijama i budućnosti koja dolazi. Još 2014. godine, predsednik Srbije Aleksandar Vučić, a tada predsednik Vlade, uočio je probleme i nedostatak sredstava u sistemu zdravstvene zaštite i najavio projekat ulaganja jedne milijarde evra u zdravstvo. Zbog građana Republike Srbije, podsetićemo se samo na nekoliko segmenata koji su na najbolji mogući način opisali stanje u zdravstvenom sistemu Republike Srbije do momenta preuzimanja odgovornosti za vršenje vlasti od strane SNS. Dakle, te 2012. godine u Evropskom parlamentu u Briselu predstavljena je lista evropskog zdravstvenog potrošačkog indeksa koja rangira evropske države po kvalitetu pružanja zdravstvene usluge. Republika Srbija, nažalost, u tom vremenskom periodu zauzela je na toj listi poslednje 35 mesto, osvojivši samo 451 poen od minimalno 333, a maksimalno 1.000 poena. Te 2012. godine, Srbija je izdvajala veoma mali procenat izuzetno niskog bruto društvenog proizvoda za zdravstvo po glavi stanovništva, čime je bila svrstana, takođe, u zemlje koje se nažalost rangiraju među poslednjima u Evropi. Dugovanja za neplaćene doprinose za zdravstveno osiguranje iznosila su neverovatnih 840 miliona evra. Te 2012. godine, dugovanja zdravstvenih ustanova bila su oko 300 miliona evra. Država Srbija u tom periodu godišnje je izdvajala, verovali ili ne, pet milijardi dinara za 13.600 fantomski zaposlenih ljudi za koje se ne zna ni ko su ni šta su uradili, ni kakvu su uslugu pružali, ni kakav je bio kvalitet usluge, jer prosto nisu imali ni ugovor sa Republičkim zdravstvenim osiguranjem. Dakle, pet milijardi dinara godišnje. Takođe, te 2012. godine na teret zdravstvenog osiguranja u Republici Srbiji nije bio ni jedan jedini lek za retke bolesti. Tako bih mogao sada do kraja vremena koje je predviđeno za današnju raspravu da govorimo o tome šta nije valjalo i kako je radila prošla vlast, a sada Tviter opozicija. Sve ovo svedoči zaista o jednoj velikoj zapuštenosti zdravstvenog sistema, lopovluku, nebrigi, nemaru, osim za sopstvene džepove. Inače, sve ove podatke koje sam naveo i mnoge druge izjavio je tadašnji ministar zdravlja dr Zoran Stanković, a u Vladi Mirka Cvetkovića. Danas Republika Srbija ulaže preko 10% BDP po glavi stanovnika u zdravstvo, a podsetimo se samo kratko planova i onoga što je konkretno urađeno. Pa, tako će u Klinički centar Srbije Republika Srbija uložiti oko 150 miliona evra, u Klinički centar Vojvodine 54 miliona evra, Klinički centar u Kragujevcu 43 miliona evra, naravno, sa svom pratećom opremom, u Dedinje 2 uloženo je 42 miliona evra, u Tiršovu 2 oko 100 miliona evra, u Onkologiju devet miliona evra, u Onkologiju u Novom Sadu 6,6 miliona evra, u Kliničko bolnički centar Dragiša Mišović 14 miliona, u Zemunsku bolnicu šest miliona, u Tiršovu 1 osam miliona. U toku je rekonstrukcija 40 opštih bolnica u zemlji, a ukupna vrednost radova je oko milijardu evra. Samo deo ovoga što sam naveo smatram dovoljnim pokazateljima kakva je razlika u zdravstvenom sistemu Srbije danas i kakva je bila za vreme prošlog režima. Kada govorimo o drugom zakonu i o drugom sporazumu, on nas svojom sadržinom upoznaje da ćemo u zgradama centralne vlasti unaprediti energetsku efikasnost. Treba podsetiti da je Republika Srbija i potpisnik ugovora o energetskoj zajednici, gde je jedan od zahteva i obaveza renoviranje javnih zgrada centralne vlasti, kako bi se ispunili neophodni uslovi u pogledu energetskih svojstava, a sa ciljem smanjenja gasova koji stvaraju efekat staklene bašte, davanja doprinosa naše zemlje ublažavanju klimatskih promena, naravno velikih ušteda energije i postojanja estetskih manifesta nakon ovih rekonstrukcija. Sporazumom o vodosnabdevanju i postrojenjima za preradu otpadnih voda omogućujemo da dobijena sredstva upotrebimo u projekat obnove i rekonstrukcije vodovodne mreže u preko 60 jedinica lokalne samouprave u Srbiji, gde će direktnu korist osetiti preko dva miliona ljudi. Dakle, dva miliona građana Republike Srbije koristiće i piće kvalitetniju i bolju vodu. Takođe, ne znam da li su građani Srbije upoznati, da li su svesni da se sada otpadna voda koja iz njihovih domaćinstava, iz određenih obrazovnih, zdravstvenih ustanova, ugostiteljskih objekata, koja je neretko pomešana sa industrijskom vodom koja sadrži brojne čestice i supstance, praktično da sva ta otpadna voda odlazi u naše vodotokove, odnosno naše reke, jezera, kanale. Upravo ovim ulaganjem ova otpadna voda završiće u postrojenjima za preradu, gde će ona kao ekološki čista i ispravna završiti u vodoprijemnicima. Na taj način sprečiće se ekološke katastrofe u našim rekama, jezerima, našim kanalima i, normalno, zaštiti će se životna sredina. Isto tako, ovim sporazumom obezbedićemo sredstva za izgradnju i rekonstrukciju, obnovu kanalizacione mreže u Srbiji, gde je, po rečima predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića, predviđeno da svaki grad, svaka opština, svako selo, svako domaćinstvo u Srbiji bude priključeno na kanalizacionu mrežu. Sada negde oko dva miliona stanovnika svoje otpadne vode šalje u septičke jame. Za ove namene je mimo ovog sporazuma u narednom periodu predviđeno preko milijardu evra. Jedan od sporazuma je i rehabilitacija sistema daljinskog grejanja, koja podrazumeva brojne koristi kako za potrošače, tako i za kompletno stanovništvo, ali i životnu sredinu. Svako snabdevanje energijom koje je održivo, efikasno i pouzdano apsolutno je poželjno. Ovim sporazumom sprovešće se izgradnja, rekonstrukcija ili zamena postrojenja za proizvodnju toplotne energije, mreže, savremenih SKADA automatskih sistema, kotlarnica, podstanica itd, a tu privilegiju u ovom krugu ili u ovoj grupi imaće Beograd, Jagodina, Kragujevac, Leskovac, Negotin, Niš i Pirot. Zaista je fascinantno da, i pored ogromnih problema koji su izazvani pandemijom korona virusa u celom svetu, gde najveći broj zemalja praktično stoji čekajući da vidi rasplet, naša zemlja Republika Srbija nastavlja da ulaže, da jača, da napreduje. Dokle je to tako, imaćete bezrezervnu podršku, ako ne svih, onda najvećeg broja poslanika. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima Snežana Petrović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi ministre, poštovane kolege narodni poslanici, na dnevnom redu današnje sednice je nekoliko veoma važnih predloga zakona o potvrđivanju sporazuma između Republike Srbije i relevantnih finansijskih institucija. Radi se o finansiranju značajnih projekata za našu zemlju, čijom će se realizacijom stvoriti povoljna klima za nove investicije, otvaranje novih radnih mesta i poboljšanje životnog standarda stanovništva. Pored ostalih, imamo potvrđivanje predloga zakona o dva sporazuma od Međunarodne banke za obnovu i razvoj i Banke za razvoj Saveta Evrope za finansiranje javnog sektora pri podršci naporima Republike Srbije na ublažavanju pandemije Kovida-19, koji su veoma važni i neophodno je njihovo usvajanje, kako bi se naša država što bezbolnije izborila sa posledicama pandemije koja traje još od marta meseca, punih devet meseci, koja i dalje hara i crpi resurse za njeno suzbijanje. Vlada Republike Srbije činila je, ulaže i čini maksimalne napore u borbi sa Kovidom-19, kako bi se što bolje očuvalo zdravlje nacije i izgubilo što manje ljudskih života. U daljem izlaganju osvrnuću se na dva veoma važna predloga zakona o potvrđivanju sporazuma za projekte izgradnje postrojenja za vodosnabdevanje i prečišćavanje otpadnih voda, kao i o projektima energetske efikasnosti u javnim zgradama druge faze. Naime, važno je istaći da se početkom 21. veka naglo kod ljudi počela razvijati svest o važnosti i očuvanju životne sredine i vode. Taj proces traje i sve više dobija na značaju. Ubrzani rast i razvoj gradova i naselja, povećanje broja stanovništva prouzrokuju zagađenost životne sredine i vode, što je jedan od najtežih oblika zagađenja. Ubrzanim razvojem povećava se potrošnja vode i prouzrokuje porast količine otpadnih voda. Kako bi se taj problem rešio, pristupilo se razvoju adekvatnih metoda prečišćavanja otpadnih voda. Da bismo i mi kao društvo sačuvali značajne resurse u vodi koje naša zemlja ima, neophodno je odgovorno pristupiti rešavanju vodosnabdevanja i prečišćavanja otpadnih voda. Iz navedenih razloga, važno je doneti zakon o potvrđivanju Sporazuma o zajmu za delimično finansiranje vodosnabdevanja i prečišćavanja otpadnih voda između Republike Srbije i Banke za razvoj Saveta Evrope. Struktura ovog programa i projekta sastoji se iz dve komponente. Prva komponenta obuhvata delimično finansiranje za unapređenje sistema vodosnabdevanja u oko 60 opština u zemlji. Unapređenje se sastoji iz prioritetnih mera čiji je prevashodni cilj zaštita kvaliteta vode usled ugroženosti od klimatskih promena i opšteg zagađenja. Druga komponenta projekta obuhvata delimično finansiranje izgradnje novih postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda i sanitarnih mreža u nekoliko gradova u zemlji. Navedenim projektom važno je istaći da će biti obuhvaćeno oko dva miliona stanovnika koji žive u 60 gradova i opština širom zemlje. Okvirni sporazum o zajmu između Republike Srbije i Banke za razvoj Saveta Evrope za ovaj projekat vodosnabdevanja i prečišćavanja otpadnih voda potpisan je u Beogradu februara 2020. godine pod veoma povoljnim uslovima, fiksnom kamatnom stopom, maksimalnim rokom otplate do 20 godina i mogućnošću korišćenja grejs perioda do pet godina. Kada je reč o Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu za energetsku efikasnost zgrada u objektima javne namene, druga faza, veoma je važno reći da će zajam u celosti biti prenet izabranim jedinicama lokalne samouprave i koristiće se isključivo za finansiranje podsticaja energetske efikasnosti u navedenim objektima koje se i finansiraju ovim zajmom. Zajam će se otplaćivati sa maksimalnim rokom do 15 godina, sa mogućnošću grejs perioda do pet godina i veoma povoljnom fiksnom kamatnom stopom od 0,9% na godišnjem nivou. Nemačka vlada je za navedenu namenu opredelila zajam od 20 miliona evra, sa subvencionisanom kamatnom stopom, što je važno reći, a i bespovratan deo sredstava od 1,5 miliona evra za tehničku pomoć. Povoljnosti zajma Nemačke razvojne banke važno je istaći jer je korišćenje energije predmet suštinskih reformi koje sprovodi Vlada Republike Srbije, imajući u vidu da je intenzitet korišćenja električne energije u našoj zemlji među najvišim u zemljama Evrope. Najveći deo potrošnje električne energije kod nas je upravo u sektoru zadrugarstva, gde učešće u upotrebi ukupne količine energije ide do čak 45%. Potreba za investicionim ulaganjima iz oblasti energetske efikasnosti posebno je izražena kod objekata javne namene usled starosti gradnje i metoda koje do sada nisu obuhvatale energetsku efikasnost. Projektom će biti obuhvaćeno oko 60 objekata javne namene iz oblasti i u sektorima obrazovanja, zdravstva, socijalne zaštite i sporta u odabranim jedinicama lokalne samouprave. Zbog važnosti tema i svega što obrađuju predlozi sporazuma i zakona o potvrđivanju sporazuma, u danu za glasanje poslanici Srpske narodne partije glasaće i podržati kompletan set zakona današnje sednice. Hvala.
Zahvaljujem. Informacija za poslaničku grupu, preostalo vreme za raspravu je nešto preko 60 minuta. Sledeći prijavljeni je Nebojša Bakarec.
Poštovani predsedavajući, poštovane kolege i koleginice poslanice, poštovani građani, govoriću o tačkama 6. i 7, o ova dva sporazuma o zajmu koji predviđaju zajam od 314 miliona evra. Da se ne bih ponavljao, ali zato ću izneti ovo, da građani znaju i da čuju kakve se fantastične stvari nabavljaju finansijama iz ova dva zajma. Dakle, dve PCR nove laboratorije, jedna je u Novom Sadu, a druga u Kragujevcu, čak 35 aparata za kompjutersku tomografiju, to su ogromni aparati, 167 rentgena, 100 vozila hitne pomoći, 1.900 monitora za vitalne funkcije, 1.900 specijalnih postelja, 25 specijalnih epidemijskih vozila i ukupno opreme zaštitne za 34.000.000 evra. Jednostavno, ciljevi oba ova sporazuma su jačanje zdravstvenog sistema, podrška zdravstvenom sistemu i naravno kupovina farmaceutskih i medicinskih proizvoda. Ova dva predloga zakona su deo plemenitih i nadljudskih napora države u borbi protiv epidemije. Međutim, sada ću reći nešto o onome sa čime se suočava i ministar Mali i cela Vlada i cela država. Znači, ovde smo videli plemenite napore, vidimo u ove dve tačke. A sa čim smo suočeni? Osam meseci, 24 medija 24 sata svakoga dana tokom osam meseci napadaju državne mere. Da vidimo i sa čim smo to suočeni. Znači, sa druge strane imamo agresivnu manjinu kovidiota, to inače nije uvredljiva reč, koja ulaže, sa ove druge strane videli smo nadljudske napore u borbi protiv epidemije, a kovidioti ulažu neljudske napore da se dokažu kao peta kolona virusa korona. Mi znamo, krize, ratovi, epidemije izvlače iz ljudi i ono najbolje i ono najgore. Dakle, ono najbolje pokazuju svi oni koji se složno bore protiv ove pošasti i njima dugujemo najdublju zahvalnost. Nas koji se borimo na ovaj način protiv pošasti, naravno, predvodi predsednik Vučić. One druge, ono najgore u čoveku, iskazuje mala ali opasna i moćna grupa ljudi i tu grupu predvodi, naravno, tajkun Dragan Đilas. Znači, oni su zaraženi, osim što su peta kolona virusa korona, ova mala ali opasna grupa je zaražena jednim metaforičnim virusom besnila koji je mnogo zarazniji i opasniji od virusa korona. Oni vode specijalni rat protiv Srbije. Znači, Đilasova stranka, Jeremićeva stranka, Obradovićeva i podršku imaju i u klasteru medija. Zamolio bih kolege socijaliste, ovo je već pedeset peti put, možete li da se utišate? Hvala vam. Izvinjavam se. Dakle, 24 medija, to je klaster medija, podržavaju borbu kovidiota protiv ove države, to je jako teška borba koju vodimo protiv njih. Dakle 24 medija tj. klaster medija podržavaju borbu kovidiota protiv ove države. To je jako teška borba koju vodimo protiv njih. Znači, specijalni rat podrazumeva širenje lažnih vesti i sabotiranje svih mera države. To smo svedoci ovih osam meseci. Ali, moramo znati da ova manjina postoji, moramo ih tolerisati i građani to moraju da znaju, jer mi smo i tolerantni i pomirljivi. Samo primer, a inače oni traže čas najoštrije mere, a kada je bio početak epidemije tražili su najblaže mere. Sve suprotno od onoga što radi država. Kao primer daću vam prošlonedeljni zahtev Dragana Đilasa, zaboga da se uvedu najoštrije mere. Pazite, gospodin Đilas smatra da građani jako slabo pamte. U martu i aprilu je predlagao najblaže moguće mere, a tada su bile potrebne najoštrije mere jer smo se tek susreli sa epidemijom, bili smo potpuno neadaptirani. Svaka ličnost podrazumeva nekakav sklad u onome što misli, što govori i što radi. Kako idu ti procesi kod Dragana Đilasa? Šta su intimne misli Dragana Đilasa? Đilas misli briga me i za građane i za koronu, imam 619 miliona evra. Šta Đilas govori? Tražim najoštrije mere? A šta Đilas u stvarnosti radi? On kaže – Miloše širi zarazu. To je njegov funkcioner iz Lazarevca, vlasnik noćnog kluba koji po njegovom nalogu dupke krcato puni svoj klub i ljudi tamo bez maski se zaražavaju, mladost ove Srbije. Tako radi Dragan Đilas. To je potpuna maloumnost. Istog dana kada su pušteni snimci iz noćnog kluba funkcionera Dragana Đilasa, Dragan Đilas traži najoštrije mere. To je potpuna maloumnost i epsko licemerje. Sada nešto malo lepše. Naučili smo da su kolektivna prava važnija od individualnih. Zaraza istovremeno i spojila i razjedinila planetu. Pred pošašću naše pređašnje želje i pohlepe deluju sasvim prizemno i prozaično. Shvatili smo koliko je dragoceno vreme koje provodimo sa bližnjima, stekli smo bolje higijenske navike, disciplinovaniji smo i naučili smo da pacijente spašavaju lekari i medicinske sestre, higijeničari, a ne tajkuni i lopovi. Lekari, medicinske sestre i higijeničari su deset puta, sto puta važniji od svih selebritija i vipovaca zajedno. Mislim kovidiota ima širom sveta. Njihovi glupi izgovori su otprilike jednaki svuda, ali jedino u Srbiji imamo ovako jaku petu kolonu virusa korona tzv. koronaše ili korona koaliciju. Jedino u Srbiji su koronaši oteli aplauz lekarima herojima, a jedino u Srbiju često nagrđivanu da je pakao je u martu nagrnulo pola miliona ljudi iz onog tzv. evroraja od navodne maćehe Srbija postade majka što je uvek i bila. I u Srbiji smo zajedno naučili, podstaknuti Vučićevim liderstvom da mislimo i živimo pozitivno. Znači, ponovo su u nama probuđena ona gotovo zaboravljena osećanja zahvalnosti prema onima u prvim redovima, saosećanje prema napaćenima, divljenje prema onima koji rešavaju probleme i nesebičnost kojom podržavamo jedni druge. Vlast upravlja našom zemljom sa saosećanjem, susretljivošću, pravednošću i ljudskom toplinom baš onako kako je bilo i u martu za vreme vanrednog stanja kada smo svi bili pritisnuti nesrećom. Pozdravljam uzimanje ova dva zajma. Oni će doprineti da Srbija prebrodi period do pojave vakcine. Živela Srbija. Hvala vam.
Hvala. Reč ima Milanka Jevtović Vukojičić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsedavajući i uvaženi ministre, kolege poslanici i poslanice, poštovani građani Republike Srbije. Pred nama se danas nalazi set finansijskih sporazuma koji su značajni sa dva aspekta i apsolutno u skladu sa planom i programom koji je promovisao naš predsednik Aleksandar Vučić i planom i programom koji se pridržava i koje promoviše Vlada Republike Srbije. Prvi cilj, to je zaštita života i zdravlja svakog građanina Republike Srbije, starih, sredovečnih, mladih i dece u borbi protiv kovida 19 koji je pandemija i koji je zahvatio čitav svet. Drugi značajni cilj, to je dalji ekonomski razvoj Republike Srbije kroz izgradnju infrastrukturnih projekata koji su i te kako pokretač i zamajac ekonomskog napretka Srbije, a to znači omogući će više radnih mesta, bolji kvalitet života svakom građaninu Republike Srbije i naravno ono što je najznačajnije smanjivanje siromaštva. Fokusiraću se na zajam koji se odnosi na zajam između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj kao hitan odgovor na kovid, na posledice pandemije Kovida-19. Taj zajam je u iznosu od 92 miliona evra sa rokom otplate od 12 godina i tri godine sa rokom počeka. Ono što takođe moram da naglasim, a što se tiče ovog zajma, to je da je zajam potpisan u maju mesecu, ali da se iznos od 36 miliona evra odnosi na retro aktivno finansiranje što znači da će moći da se koristi za sva ona nabavljena sredstva koja su se nabavila od 1. marta, a u cilju jačanja zdravstvenog sistema. Ovaj zajam ima za cilj pre svega jačanje zdravstvenog sistema kroz jačanje bolničkih kapaciteta, kroz obuke, ali naravno i kroz zaštitu zdravlja svakog pacijenta ali ovaj zajam ima za cilj i niz preventivnih aktivnosti koje treba da se preduzmu u cilju socijalnog distanciranja, u cilju nošenja maski, u cilju donošenja adekvatnih zakona, u cilju podizanja opšte svesti građana, javnih preduzeća, civilnog sektora, privatnog sektora, o rizicima koje može da proizvede pandemija Kovid -19. Naročito podizanje svesti se stavlja poseban akcenat na posebno osetljive i ranjive grupe, a to su korisnice ženskih sigurnih kuća, zatvorenici, Romi i tako dalje. Takođe, želim da naglasim da Republike Srbije od 6. marta kada je u Republici Srbiji inače i registrovan prvi oboleli od Kovida -19, da se naš predsednik Republike, Aleksandar Vučić i kompletna Vlada odgovorno, hrabro, blagovremeno i adekvatno ponašaju, da daju odgovor na sve potrebe građana, idu korak ispred i svaka mera koja je doneta apsolutno jeste u skladu sa očuvanjem zdravlja našeg stanovništva. Da li se još igde u Evropi gradi kovid bolnice kao što se grade u Republici Srbiji? Dve potpuno nove, na Batajnici i kovid bolnica u Kruševcu. Najmodernije, po najmodernijim svetskim standardima, a jednog dana kada prođe ova epidemija, te bolnice koristiće se, imaće drugu namenu i naravno koristiće za očuvanje zdravlja stanovništva od drugih bolesti. Naravno, moram da napomenem da su ovi sporazumi i te kako značajni i sa aspekta daljeg razvoja zelene ekonomije, ali i sa aspekta daljeg jačanja energetskog sistema. Moram da naglasim da bez obzira na pandemiju koja je zadesila čitav svet, a Srbija je naravno sastavni deo čitavog sveta i kod nas je pandemija uzela veliki mah, moram da naglasim da predsednik Republike i Vlada Republike Srbije rade na svim frontovima kako bi jačali sve segmente našeg društva u interesu zaštite najboljeg interesa naših građana, a pre svega svi ti segmenti odnose se na dalje jačanje ekonomije koja je temelj i baza svake države. Osvrnuću se na žute tajkune, lopove i pljačkaše oličene u liku i delu Dragana Đilasa, doduše samo na kratko. Naime, njihovo osnovno sredstvo delovanja u komunikaciji sa javnošću je laž, laž i samo laž. Plasiranje laži i manipulacije su njihovo sredstvo u obraćanju i građanima i naravno onima koji danas vrše odgovorno vlast, polazeći od predsednika Republike i Vlade. Naime, oni su pre par dana pokušali da plasiraju vest u ovoj borbi sa kovidom da Srbija ne daje dovoljno za lečenje dece u inostranstvu. To ne da je netačno, nego apsolutno je lažno. Lažno je i navešću, naravno, podatke. U periodu od 2014. godine do 2018. godine na lečenje u inostranstvo upućeno je 4.200 građana Republike Srbije, od toga 3.305 dece. Za to je Republika Srbija izdvojila 4,5 milijarde dinara. U vreme vršenja njihove vlasti, od 2009. godine u inostranstvo je upućeno 1.492 građanina, od toga 509 dece i za to su izdvojena sredstva od 1,5 milijarde dinara. Poštovani građani, procenite da li je više 3.305 dece koje je u ovom vremenu vršenja vlasti SNS upućeno u inostranstvo ili 509, koliko je upućeno u vreme vlasti žutog tajkunskog preduzeća. Ali, kao što je rekao moj kolega profesor Atlagić, gle čuda, o deci pričaju oni koji su opljačkali decu ometenu u razvoju za 150 miliona kroz dvorac „Heterlend“. O deci pričaju oni koji su opljačkali decu uzurpirajući najelitniji deo Beograda, Košutnjak, za izgradnju kuće "Velikog brata“ u kome je Dragan Đilas ostvario milione trgujući televizijskim sekundama. O deci pričaju oni u čije vreme je Univerzitetska dečija klinika bila u fazi kada je otpadala fasada. Sva sreća, nije bilo povređenih. Inače, Univerzitetska dečija klinika je jedna od najstarijih klinika na Balkanu. Sa radom je počela 1925. godine i, naravno, opremljena je potpuno, rekonstruisana i stavljena u funkciju zarad interesa bolesne dece. Poslanička grupa Aleksandar Vučić - Za našu decu, nema dileme, glasaće za život i ekonomski napredak Srbije. Zahvaljujem.
Hvala vama. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Mirković. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre, poštovane koleginice narodne poslanice i kolege narodni poslanici, za razliku od prethodnih govora, ja ću svoje današnje izlaganje početi drugačije i nadam se da predsedavajući neće imati ništa protiv. Današnji datum nekom predstavlja rođendan, možda je važan iz nekog drugog ugla, ali današnji dan predstavlja Svetski dan borbe protiv nasilja nad ženama. Kao neko ko se u proteklom periodu čvrsto zalagao za prava žena i za iskorenjivanje ove pošasti koja defakto postoji u našem društvu, postoji u svakom društvu, osećam potrebu da se danas obratim ženama koje nas gledaju, koje će slušati možda ovaj prenos i da im poručim da nisu same, da nikako ne trpe nasilje i da to nasilje prijave, jer na taj način učiniće da nasilnik dobije zasluženu kaznu, a pre svega zaštitiće svoj život i sačuvaće svoj život. Nasilje nije samo fizičko nasilje. Nasilje je i kad vam neko preti, kad vas neko vređa, kad vas neko maltretira i na psihičkom planu. Molim vas da nikada ne budete neme kada tako nešto doživljavate. Ovo mesto je posebno bitno da se sa ovog mesta tako nešto spomene iz prostog razloga što je doskorašnja predsednica Skupštine gospođa Maja Gojković, jako dugo trpela i fizičko nasilje i verbalno, zato što su pojedine koleginice iz ovog saziva bile žrtve različitih vrsta nasilja i sve to samo zato što, jel te, ne misle kao Dragan Đilas, Vuk Jeremić, Boško Obradović i samo zato što misle svojom glavom ili rade posao onako kako se to njima ne dopada. Nisu žrtve bile samo žene koje pripadaju SNS. Podsetiću vas da su nasilje trpele i novinarke, od prebijene Goce Uzelac, Mare Dragović, od Ivane Vučićević sa „Studija B“, od Barbare Životić, više se ne mogu setiti ni ko je sve prošao kroz njihovog toplog zeca, gde su najpogrdnijim imenima nazivane, okarakterisane, da ne govorim i da su pojedine voditeljke samo zbog profesionalnog obavljanja svog posla dobijale epitete kakvi se ne daju nikada i nigde. Nasilje nigde nije dobrodošlo, za nasilje nigde nema mesta, a posebno nema mesta kada se to nasilje dešava damama. Zato sam morao da počnem ovo izlaganje na ovaj način i hvala vam što ste imali razumevanja. Što se tiče današnjeg dnevnog reda, mislim da svako izlaganje koje se tiče ekonomskog dela plana jako je teško počet bez pohvala na račun Vlade Srbije, ministra gospodina Siniše Malog, ali pre svega na osvrt i na rezultate koje je Vlada Srbije i Republika Srbije postigla od kada je na čelo došao predsednik Aleksandar Vučić. Ovi sporazumi, moje kolege su, istaći ću to ponovo, rekle gotovo sve. Ne bih želeo da se ponavljam i da idemo u krug sa tim hvalospevima, jer i građani su svesni koliko toga je urađeno u prethodnom periodu, koliko se u ovoj teškoj situaciji država ne dobro, odlično nosi sa korona krizom i to se vidi na svakom koraku. Ono što je meni interesantno jesu tri sporazuma. Kratko ću se osvrnuti na njih i samo želim da na taj način sugerišem građanima da politika Srbija 2020-2025, kao i osnovnih šest postulata koje je postavio predsednik Aleksandar Vučić, Srpska napredna stranka pred Vladu Srbije se poštuju i ovo je pokazatelj da se ide u tom smeru. Prvi se tiče borbe za zdravlje svih naših građana i prevazilaženja ove korona krize. To je sporazum koji se potpisuje sa Međunarodnom bankom za obnovu i razvoj. Vrednost sporazuma je 92 miliona evra. Nema se tu preterano šta mnogo dodati. Svesni smo u kakvoj smo situaciji. Svesni smo da će te kovid laboratorije, koje su planirane da se finansiraju iz ovih sredstava, učiniti da se naše zdravlje poboljša, da brže izađemo iz ove krize. Katastrofalan je podatak da do današnjeg trenutka imamo sedam i po hiljada zaraženih ljudi. Te brojke se uvećavaju i moramo apelovati na odgovornost pre svega svih naših građana. Država će učiniti koliko može, ali opet je do svih nas. I ovaj sporazum je jako dobar, jer pokazujete da mislite o svim građanima, jer se postavljate u ugao običnog čoveka, koji zna da ako se danas, sutra zarazi, dovešće u opasnost i sebe, ali i svoje najbliže. Što se tiče drugog sporazuma, on se potpisuje sa Bankom za razvoj Saveta Evrope. Tiče se finansiranja i ublažavanja ove pandemije u iznosu od 200 miliona evra. Fenomenalna stvar. Dakle, za nabavku svih onih potrebnih stvari koje su neophodne za život građana. Ovo je dokaz da kada razmišljate racionalno, kada se vodite interesom građana, donosite i ovakve sporazume i ovakve odluke. Mislim da su moje kolege u prethodnim izlaganjima rekli sve. Ja ne želim da se ponavljam, samo ću apelovati na sve građane da imaju u vidu koliko je bitno svakom čoveku u našoj zemlji da što brže izađemo iz ove krize i sa što manje žrtava, jer je evidentno da gubimo ljude i evidentno je da ovaj virus stvara ogromne probleme svima i da niko nije od njega zaštićen. Što se tiče trećeg sporazuma, koji je meni posebno interesantan, ja sam neko ko dolazi sa opštine Voždovac. Šef sam i odborničke grupe SNS u Skupštini grada Beograda i kada slušam moje kolege koji dolaze iz drugih mesta Srbije, žao mi je što mnoge moje kolege misle da je u Beogradu idealna situacija. Nažalost, najgori gradonačelnik u istoriji ostavio nam je takvu pošast da je to neverovatno. Gospodine ministre, vi ste imali tu sreću da sednete u fotelju posle Dragana Đilasa, opet i nesreću, jer vam je ostavio praznu kasu i razrušen gotovo Beograd. Moram da priznam da i na opštini Voždovac, za ljude koji ne znaju koja, se prostire od Autokomande do Bubanj potoka, verujte da naša naselja nemaju kanalizaciju sva. Dakle, ljudi kojima je neophodno da dođu do Terazija možda dvadesetak minuta ili pola sata, nemaju kanalizaciju. Tek dolaskom SNS na vlast počelo je to da se menja. Vi ste, ministre, učestovali i u projektima i što se tiče i Ripnja i Zuca i Pinosave, Belog Potoka. Dakle, niko ništa nije prstom mrdnuo do 2013, 2014. godine, srazmerno, paralelno sa dolaskom SNS na vlast na nivou republike. Morate da znate da je prema nekim istraživanjima u Beogradu čak 560 hiljada građana bez kanalizacije. Eto, kako je Dragan Đilas sa svojim režimo DS vodio Beograd i kako su se oni ponašali prema Gradu Beogradu, a to vam je slika i prilika kako bi se danas, sutra, opet ponašali. Dakle, jedino svoj interes, jedino svoji džepovi. Ovo je jako dobro, vi znate da po programu „Srbija 2020/25“ je navedeno da će svaka kuća u Srbiji imati vodu i kanalizaciju. To je ono što je bitno gde pokazujemo da nam je bitan kvalitet života svakog građanina, ma gde on živeo. Pričali smo juče, poštovani ministre, diskutovali smo o tome, da smo samo na uštedu onih kamatnih stopa, o čemu ste juče pričali, mogli da uštedimo 500 miliona evra, da su oni bili odgovorniji, da su bolje vodili državu. Danas pričamo o paketima i ovih sedam sporazuma, ukupne su vrednosti negde oko 700 miliona evra, a samo neke firme jednog čoveka Dragana Đilasa su prihodovale 619 miliona evra. Dakle, sve o čemu mi danas pričamo i sve o čemu smo juče pričali je negde približno onome što je Dragan Đilas sebi u transakcijama sa svojim privatnim firmama dok je bio država zaradio. Sa time ću završiti, šef naše poslaničke grupe, gospodin Aleksandar Martinović, na početku se osvrnuo kada već pričamo o milionima, kada već pričamo o sekundama, neverovatno je gde god se petlja sa nekim sekundama reklamnog prostora, spotova, televizija, miliona, uvek nekako stoji Dragan Đilas. Neverovatno je da taj čovek ima toliku maniju sa medijima da mu se sve svodi na to da li će neki mediji kontrolisati ili će pisati kako on želi, ali činjenica da dve televizije „Nova S“ i N1 za 408 spotova naplate 1,2 miliona dinara, odnosno 2.941 dinar po minutu za jednu vrstu spota, gde pozivaju na bojkot i jasno govore da samo ako bojkotujete izbore i ako svaki glas koji izađe na te izbore znači glasanje za Aleksandra Vučića, ima jednu tarifu, a ako spot SNS, 28 spotova se plati 3,9 miliona dinara, odnosno 139 hiljada dinara po minutu, vidite koliko su ljudi spremni da lažu i obmanjuju. Čisto da bi građani Srbije znali, oni ovu odluku pravdaju time što taj spot za bojkot, zamislite molim vas, nije politička propaganda, a šta je? Da se nije možda reklamirao neki modni brend, neka prodavnica, neki diskont ili se direktno pozivalo na bojkot? Vama poštovani ministre želim puno uspeha, želim da ovi sporazumi budu nastavak i kontinuitet odgovornog vođenja politike koju je trasirao predsednik Aleksandar Vučić, a građanima Srbije želim dobro zdravlje, da se čuvaju, da čuvaju svoje bližnje i da svi zajedno izađemo što bezbednije i što bezbolnije iz ove krize. Hvala vam i živela Srbija.
Hvala vama. Reč ima Bratimir Vasiljević.
Gospodine predsedavajući, poštovani ministre, dame i gospodo poslanici, poštovani građani, čitajući sporazume koji su danas na dnevnom redu, nose otprilike preko 700 miliona evra i duboko sam ubeđen da će biti upotrebljeni u ono što je građanima Republike Srbije najvažnije, a to je kada je u pitanju zdravstvo, kada je u pitanju infrastruktura kao što je kanalizacija, vodovod i postrojenja za prečišćavanje vode, energetska efikasnost i daljinsko grejanje. To je sve ono što će građanima Srbije biti od velike pomoći i poboljšanja uslova života u zemlji Srbiji. Ako imamo u vidu kako se vodi država Srbija od 2014. godine do današnjeg dana, potpuno sam siguran da će ova sredstva biti upotrebljena na pravi način kako bi opravdala svoju potrebu. I kada je u pitanju zdravstvo, znamo kakva nas je pošast snašla, koliko je Vlada Republike Srbije, na čelu sa predsednikom države, uložila napora da što manje bude žrtava, da što više ljudi bude izlečeno, a ne znamo dokle će to trajati. Kada se pominje deficit države Srbije za 2019/2020 godinu, sasvim je normalno i logično jer niko nije mogao da očekuje ovoliku nesreću i nevolju koja je snašla ne samo Srbiju, nego ceo svet, koliko je trebalo obezbediti i lekova i bolnica i svega onoga što je potrebno da bi se građani zbrinuli, da bi što manje žrtava bilo. Kada je u pitanju infrastruktura i kada je u pitanju vodosnabdevanje, ja moram da se osvrnem, grad Niš ima preko 300 hiljada stanovnika i dan danas nema postrojenje za prečišćavanje vode. Na sreću, EU je odobrila 53 miliona evra za izgradnju postrojenja i nadamo se da će to ubrzano krenuti sa izgradnjom toga, a potrebno je mnogo kilometara kanalizacije, mnogo kilometara vodovodne mreže uraditi, pa će ova sredstva koja su ovim sporazumom namenjena za te namene, a ako imamo u vidu i ako znamo, a znamo dobro da je programom Vlade Republike Srbije i predsednika države od 2020. godine do 2025. godine predviđeno da svako naseljeno mesto, tj. svaka kuća dobije kanalizaciju i vodu. Ja u to duboko verujem da će se to i ostvariti. Ja ne bih mogao da se ne osvrnem na ove, kako čujemo, svakodnevne kritike i neopravdane od strane tzv. „opozicije“, tj. od „žutog preduzeća“, koja ne bira sredstva i način kako da se obraća građanima i kako da njihovu politiku koja se sastoji samo u tome da mrze gospodina Aleksandra Vučića i njegovu porodicu, ja bih rekao i da mrze i zemlju Srbiju, jer jednostavno ne vole ovo što Srbija napreduje i što Srbija svakim danom pokazuje rezultate koji su pravi, koji donose boljitak građanima Srbije. Obzirom da dolazim iz opštine Pantelej, ja ne mogu da preskočim neke stvari, pa ću dati sebi slobodu da pozovem određene ministre, a posle ću i reći iz kojih razloga. Dakle, ministra za poljoprivredu, ministra za razvoj sela, ministra za razvoj nerazvijenih područja, ministra za sport, ministra za turizam i ministra za državnu i lokalnu samoupravu. Kada sam nabrojao ove ministre, imam u vidu sledeće, da gradska opština vidi, spada u red ne razvijenih opština iako je u sastavu grada Niša. Grad Niš je po razvijenosti u drugoj kategoriji, a GO Pantelej je daleko iza toga. Dakle, da bi se GO Pantelej razvijala, potrebno je, pre svega, šansu vidimo u razvoju poljoprivrede i razvoju turizma. Kada je u pitanju razvoj poljoprivrede nekada je na tom području vinogorje imalo površinu od preko 5.400 hektara na teritoriji sela Malča, Donjeg i Gornjeg Matejevca, Kamenice i Sićeva. Danas, nažalost, ta površina je ispod 500 hektara. Ima ohrabrenja da sve više mladih ljudi se počinje da bavi tom proizvodnjom i niču novi zasadi, što je ohrabrujuće. Iz tog razloga bi bilo dobro da se ministar poljoprivrede na neki način uključi u pomogne GO Pantelej kako bi što pre stala u red razvijenih opština. Kada govorimo o turizmu, imamo u vidu nekoliko mogućnosti koje ne postoje na drugom prostoru, kao što je Poletna staza za paraglajding. Mi smo 2017. godine organizovali Svetski kup u paraglajdingu i prelepa slika je u svet otišla od te organizacije. Dobili smo i organizaciju Evropskog prvenstva, trebalo je da se održi 2020. godine, nažalost, zbog pandemije je odložena, ali svakako će ono biti održano u Srbiji. Posle toga očekujemo da dobijemo i Evropsko prvenstvo. Zašto kažem paraglajding staza? Zato što ona slovi za jednu od tri najbolje staze na svetu. To su podaci od stručnjaka koji se time bave, jer ruža vetrova koja se pojavljuje na Oreovačkoj steni je retkost, retko bilo gde da je na teritoriji ne samo Srbije nego na teritoriji Evrope. Cerjanska pećina je jedan od bisera pećina. Napravljen je put do same Cerjanske pećine, podignut je i Vizitorski centar, ali je potrebno još malo ulaganja kako bi se ona prilagodila za široke mase, jer prosto nije osposobljena, a neispitana je i važi za jedan od bisera u Evropi. Geotermalne vode. Opština Pantelej ima istražno pravo, gde stručnjaci koji se bave ovom oblašću jednostavno tvrde da grad Niš leži na vreloj vodi. Sad zamislite kada bi na dubini od 600 do 700 metara stvarno i pronašli tu vodu, to bi bila revolucija za grad Niš, jer bi maltene ceo Niš i okolina mogli da se greju na tu vodu, jer kažu da je ta voda preko 75 stepeni celzijusovih, a da ne pričamo u koje još druge svrhe bi mogla da se koristi pored grejanja. Put Kamenički vis – Kalafat za Svrljig povezao bi tri pećine koje postoje u Svrljigu i Cerjansku pećinu. Sve više turista nam dolazi pa moramo da im ponudimo neki sadržaj, jer će oni doći dva, tri puta, ali ako im ne ponudimo sadržaj, džaba, neće se pojavljivati sledeći put. Verski turizam. Gradska opština Pantelej obiluje sa velikim brojem verskih objekata, crkava, manastira i mislim da spada u red bogatijih u državi, tako da i za to ima potrebe. Na kraju, seoski turizam. Zašto sam ovde nabrojao da je potrebno da i ministar za državnu upravu i lokalnu samoupravu? Iz prostog razloga što sam se ja još od ranije, dok sam bio predsednik gradske opštine, borio da se status gradskih opština uredi sistemski, kako je to urađeno u gradu Beogradu. Za to sam dobio podršku tadašnjeg ministra, gospođe Ane Brnabić, koja me je ohrabrila i tražila da ne odustanem, pa, evo, i ovom prilikom molim novog ministra za državnu upravu i lokalnu samoupravu da se uključi, da bismo na jedan sistemski način rešili funkcionisanje gradskih opština, jer one postoje preko 16 godina i pokazale su da su opravdale svoje postojanje. To tvrde građani Niša. Zato bi bilo dobro da se to sistemski uredi, da se tačno znaju nadležnosti, da se tačno znaju ovlašćenja i kada to imamo, onda smo izbegli subjektivizam ili volju pojedinca, da bi to moglo dalje da nastavi da funkcioniše. Na kraju, živela Srbija i hvala na pažnji.
Zahvaljujem. Narodni poslanik Miloš Banđur ima reč.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, uvažene koleginice i kolege narodni poslanici, ja ću govoriti o četiri zakona koji se odnose na zajmove za oblasti energetske efikasnosti i zaštite životne sredine. Te dve oblasti imaju ogroman potencijal za ulaganje, štaviše, vape za ulaganjima i svaki dinar plasiran u energetsku efikasnost i zaštitu životne sredine je dobro usmeren, pogotovo ako se radi o sredstvima koja su sa niskim kamatama, sa subvencionisanim kamatama, ako uz ta sredstva postoji i neki garant onoga ko daje kredit, odnosno zajam, i uz, naravno, grejs period kakav je u ovim sporazumima, pet-šest godina i period otplate od 10 do 15 godine, u zavisnosti koji je sporazum u pitanju. Znači, ako imamo jednu takvu situaciju, sasvim je logično da se ta sredstva uzmu i plasiraju u ove oblasti. Komunalna infrastruktura, ovde mislim na vodovodnu i kanalizacionu infrastrukturu pre svega, u mnogim gradovima i mnogim opštinama u Srbiji je u vrlo lošem stanju i mogu da vam navedem primer gradskog vodovoda u Nišu, gde se 40% vode gubi, tj. između količine vode koja se zahvati na izvoru i potisne u sistem kroz cevovod i fakturisane količine vode postoji razlika od 40%, pri čemu su, naravno, nelegalni priključci zanemarljivi, tj. oni učestvuju sa nekim zanemarljivim delom u svemu tome. Postoje veliki gubici vode u vodovodnoj mreži, čak i na magistralnom vodovodu, odnosno magistralnim putevima i potrebna je rekonstrukcija svega toga, tako da ovaj zajam od 200 miliona evra, gde se još 50 pribavlja od Evropske investicione banke i ostatak iz grantova EU i nešto malo lokalne samouprave, pa to ukupno iznosi 300 miliona dinara je nešto što će zaista na pravi način, ja sam potpuno siguran, biti iskorišćeno u opštinama koje ta sredstva budu dobile. Kanalizaciona mreža takođe je u lošem stanju, ali ne samo što je u lošem stanju u jednom delu, ona i nije dovoljno izgrađena, odnosno postoji problem sa prikupljanjem, odvodom i preradom otpadnih voda, tako da to ulaganje u životnu sredinu je preko potrebno. Kolega Vasiljević je pomenuo postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda u Nišu. Projekat je u toku i tu se radi o IPA projektu, odnosno projektu koji se finansira iz IPA projekta EU, 85% sredstava daje EU, a 15% Republika Srbija. Zaista se radi o jednom gigantskom projektu čija je vrednost 54 miliona evra. Ova dva zakona koji se odnose na ulaganje u energetsku efikasnost u zgrade javne namene i zgrade centralne vlasti su dobra ne samo zato što će posle rekonstrukcije tih objekata biti potrebno manje energije zato što će biti korišćeno manje energije, odnosno ostvariće se energetska ušteda, nego i zato što se time daje i pokazuje primer svim ostalim subjektima i građanima kako treba da se postupa, odnosno daje se dobar primer svima ostalima. Na taj način smo se ponašali i mi u gradu Nišu, tako da smo težili da i škole, osnovne, srednje, dečije vrtiće, zgrade gradske uprave i sve ono što pripada nama, odnosno lokalnoj samoupravi kao njena obaveza da rekonstruišemo, zamenimo fasadu, odnosno popravimo fasadu, zamenimo stolariju ili zamenimo energent, kako bi prosto dali primer celokupnoj zajednici. Kada je u pitanju zakon kojim se potvrđuje KfW zajam u iznosu od 30 miliona evra, moram da se pohvalim da je naš grad jedini, mislim, učestvovao u svim fazama KfW programa od prve do pete. Učestvuje i u ovoj petoj i grad Niš je uspeo gotovo isključivo zahvaljujući sredstvima koje je dobijao kroz KfW programe da zameni kotlove, odnosno energente u gotovo svim toplanama. Tako da danas 93% svih kapaciteta gradske toplane u Nišu je na prirodni gas, a ovim novim zajmom u kojem grad Niš je već dobio četiri miliona evra od ovih 30, planirana je zamena energenta u još jednoj gradskoj toplani. Osim toga mnogo kilometara magistralnih toplovoda u gradu je zamenjeno, tako da smo dobili jedan izuzetno dobar koeficijent prenosa toplotne energije kroz distributivnu mrežu. Izuzetno dobar koeficijent iskorišćenja energenata i u tom smislu grad Niš može da bude primer ostalima u smislu očuvanja životne sredine, 35% stanovništva u gradu koristi daljinsko grejanje za zagrevanje i kažem taj sistem ne zagađuje životnu sredinu. Često smo svedoci da u javnosti postoje prozivanja lokalnih vlasti zbog povremene zagađenosti koja je iznad određene granice, ali u svemu tome najveću odgovornost snose individualna ložišta, odnosno ljudi koriste ugalj, koriste drvo i naravno da sve to kada se sabere i kada svi založe u istom trenutku pređu se odgovarajuće referentne vrednosti i dozvoljene vrednosti zagađenosti. Tako da mislim da je tu rešenje da se mreža daljinskog grejanja i mreža prirodnog gasa koje treba da budu komplementarne u jednom gradu ponude kao rešenje svima onima koji se nalaze tu negde u blizini, znači da se vide planovi razvoja te dve mreže i da se prosto građanima ponude i direktne subvencije i subvencionisani krediti koji će ih motivisati da uđu u jedan od ta dva sistema koja čuvaju životnu sredinu, a tamo gde i u nekom daljem periodu neće biti moguće da se ljudi priključe na bilo koji od ta dva sistema. Treba dati subvencije i subvencionisane kredite za prelazak na pelet ili recimo korišćenje obnovljivih izvora energije, znači toplotnih pumpi i tako dalje, kako bi nivo zagađenosti u gradovima u kritičnom periodu, u određenim zimskim danima bio podnošljiv i prihvatljiv. Naravno, ja znam kako stoje fondovi, zeleni fondovi lokalnih samouprava i mislim da oni sami ne mogu da iznesu taj teret subvencionisanja pojedinaca. Mislim da država i lokalna samouprava zajedno mogu da urade puno u tom smislu, zajedničkim naporima. Kažem subvencionisanjem kamata kredita, tako da građani to ne osete kao neki teret nego prosto da taj kredit dožive kao beskamatni zajam. Ono što želim ovde da istaknem i da vas upoznam sa problemom je da mi imamo u gradu određene republičke institucije koje bi trebalo da daju primer svima nama kako se čuva životna sredina i kako se postupa u smislu uštede energije. Oni se ne ponašaju na takav način, a oni nisu u našoj recimo, gradskoj nadležnosti i lokalna samouprava ne može tu ništa da uradi na svoju ruku ili na silu. Mi smo nudili svoje usluge i pomoć i Medicinskom fakultetu i zgradi Univerziteta, to je zgrada Moravske banovine u samom centru grada, Pravnom i Ekonomskom fakultetu, znači radi se o visokoškolskim institucijama koje osim budžetskih prihoda imaju i visoke sopstvene prihode, samostalne prihode i rekao bih nisu bez para i mi smo ponudili svoju pomoć da oni svoja grejanja, da oni sa uglja ili mazuta, lož ulja pređu na recimo gas ili da se priključe na gradsku toplanu i nismo naišli na neko razumevanje. Tako da mislim da bi Vlada Republike Srbije i Ministarstvo prosvete, pošto se ovde radi i visokoškolskim institucijama koje su u nadležnosti ministarstva, mogle da učine napor sa svoje strane da ih ubede da povedu računa o životnoj sredini, jer kažem grad nema tu ingerenciju, nema tu kompetenciju. Ono što je naše bilo je da zgrade gradske uprave, da zgrade direktnih, indirektnih korisnika budžetskih sredstava grada Niša, škole, osnovne, srednje, vrtiće u što većoj meri uvedemo, odnosno prebacimo ili na gas ili da priključimo na sistem daljinskog grejanja. Počeo sam pa sam skrenuo sa pitanja KFV 5, mi smo u prva tri programa KFV dobili negde pet miliona i 800 hiljada evra bespovratnih sredstava od Nemačke razvojne banke i dva miliona i 800 su bila naša gradska sredstva. Znači, ovde treba naglasiti da je u prve tri faze Nemačka razvojna banka izuzetno pomogla grad Niš i ta razlika između njihovih i naših ukupno plasiranih sredstava iznosi tri miliona evra. U četvrtoj fazi i trećoj, treća je imala i kreditni deo, četvrta faza je bila samo kredit od četiri miliona evra, ukupno je uzet kredit od sedam i po miliona evra za te dve faze. Kažem, sada u ovih 30 miliona mi smo već konkurisali i prošli su projekti za četiri miliona, a pripremili smo i projekte za još tri miliona evra. Tako da, ukoliko sredstva ostanu neiskorišćena od strane ostalih potencijalanih korisnika, grad Niš uvek ima dobre projekte za tu oblast. Tako da, iz ove moje diskusije se zaključuje naravno da podržavam sve zakone koji su na dnevno redu. Hvala.
Zahvaljujem. Preostalo vreme za raspravu poslaničkoj grupi je 12 minuta. Reč ima narodni poslanik Adam Šukalo.
Zahvaljujem potpredsedniče. Neću uzimati mnogo vremena, ali bih samo kratko, da bi i ostale kolege mogle da govore. Samo nekoliko osvrta na ovu temu koju smo praktično juče započeli, evo danas je nastavljamo i da istaknem i da se fokusiram možda na ono što možda moje cenjene kolege koje su danas iz bezbroj uglova govorile o svemu ovome što se zove stabilizacija javnih finansija, ali sa druge strane i saradnja sa međunarodnim finansijskim institucijama u smislu i kontinuiteta, ali i situacije u kojoj se svi zajedno nalazimo. Ono što je važno istaknuti, mi smo imali priliku sinoć u direktnom gostovanju predsednika Republike Srbije koji je praktično najavio otvaranje nove Kovid bolnice koja je samo jedna od dve koje otvaramo. Jedna u Beogradu, u Batajnici, druga u Kruševcu, da istaknem ono što možda danas nije rečeno što je najvažnije u vezi te teme. Najvažnije je da u ovako teškoj finansijskoj situaciji Srbija sama finansira takve kapitalne projekte, dok se svi drugi u regionu i svetu bore kako da povežu ono što je dnevna problematika i uticaj korona krize na javne finansije, mi u ovako teškoj situaciji radimo takve kapitalne investicije. I to radimo bez pomoći. Sa druge strane, ono što je ključno u svemu tome reći, niko danas ne može predvideti koliko će Kovid da traje i njegove posledice. Iz tog razloga moramo vratiti i uvezivati se sa svim međunarodnim finansijskim institucijama i pratiti na dnevnom nivou, na mesečnom, na tromesečnom kako će se stvari razvijati. Iz tog razloga, bilo kakvi sporazumi, zajmovi koji će dolaziti u aspektu u budućnosti, znači da naši predstavnici Ministarstva finansija, Vlade Republike Srbije i predsednik Republike Srbije razmišlja dugoročno, jer resursi kojima Srbija, koliko god mi dobro stajali u protekle četiri godine obzirom da smo imali suficit su ograničeni, jer sve što je nominalno je ograničeno. Sa druge strane, braneći se od korona virusa, masovnim testiranjem koje danas mnogo razvijenije zemlje poput Austrije tek najavljuju da je to prvi princip da kažem i načelo u borbi protiv korone, mi već radimo. Kako opisati drugačije kada gledamo ove cifre koje su zaista da vas zaboli glava - 7.600 danas obolelih? To kada gledate iz tog ugla zvuči frapantno. Međutim, hajde da pogledamo ugao koji je mnogo važniji. Možda to zvuči zaprepašćujuće u ovom momentu koliko je obolelih, međutim ono što je mnogo važnije da kažemo jeste koliko smo mi testirali građana, pa je to danas ne znam ni ja preko 22.000, a ako odemo u BiH u Crnu Goru, Makedoniju, Hrvatsku, vidimo da oni 10 puta manje testiraju. E sad, to 10 puta manje testiraju, znači 10 puta su manje novca potrošili i koliko košta jedan dan svakog obolelog i koliko to košta sa brojem obolelih svakodnevno? Naravno da je teško građanima koji moraju možda da odu u drugi grad, ali kapaciteti se smanjuju, ali nekako svi su u drugi plan stavili to odakle će se to sve finansirati. Srbija sama finansira, sama gura priču, zato što je drugo godina unazad stvarala stabilne finansije. Naravno, niko se nije spremao na ovu situaciju, ali pokazujemo svoju spremnost. Rsursi su svake zemlje ograničene, pogotovo zemlja koja je krenula sama, samoinicijativno praktično, svojim resursima da masovno testira. Zar nije masovno testiranje 22.000 testiranja na dnevnom nivou? Znači, mi smo ušli u tu priču, ali to, ljudi, pobogu, košta. Mi ne foliramo i ne testiramo po 2.000, 3.000 obolelih, pa ne znam ni ja, imamo 2.000, 3.000 građana, pa imamo 1.000 obolelih, da se ispravim, već mnogo, mnogo više, po desetinu puta više nego što to rade u regionu. Po meni, znači, uz svu zahvalnost na koji način sve ovo radimo kako treba, ovaj aspekt koji podrazumeva i smanjivanje radnog vremena ugostiteljskih objekata i svega ostalog, znači da će to biti značajno manji priliv u smislu prihoda koji ćemo imati u našim javnim budžetima, kako na lokalnom nivou, tako i na republičkom. O tome neko mora voditi računa i hvala Bogu da mi imamo one ljude koji su to već i u proteklom vremenskom periodu pokazali da znaju, da umeju i da u budućem vremenskom periodu, pored svega toga što ćemo prvi prioritet ispunjavati, a to je borba za zdravlje stanovništva, građana Republike Srbije, da ćemo u svakom slučaju obezbediti sve te predrasude. U tom smislu ja još jednom samo mogu da istaknem da Republika Srbija zajedno sa Vladom Republike Srbije, zajedno sa Ministarstvom finansija, zajedno sa Ministarstvom zdravlja, na čelu sa predsednikom Republike Srbije, je obezbedila da u ovu fazu, koju već sada mnogi najavljuju, uđe i da je izuzetno spremna. Toliko i hvala.
Narodni poslanik prof. dr Marko Atlagić. Sedam minuta i 30 sekundi. Izvolite.
Poštovani predsedniče Narodne skupštine, evo pred nama su danas predlozi ovih zakona o potvrđivanju sporazuma. Ja sam dotakao već juče u svojoj diskusiji jedan zakon. Zbog kratkoće vremena, dozvolite ipak da kažem da se nismo u ovoj pandemiji dovoljno revnosno odnosili svi prema njoj. Kad to kažem, mislim na jedan deo opozicionih poslanika i političara. Govoreći o pandemiji Dragan Đilas je na najprizemniji način izvređao predsednika Republike Aleksandra Vučića i Krizni štab i to radi u sprezi sa određenim inostranim centrima moći sa ciljem satanizacije predsednika naše zemlje kako bi se ponovo dočepao državne kase, kako bi ponovo uzeo u 619 miliona evra. Poštovani građani Republike Srbije, ko je Dragan Đilas? To je čovek koji je pre ulaska u politiku bio obični gologuzan, a sada je tajkun sa 619 miliona evra. Njegove najprljavije uvrede su sa dna kace prevršile svaku meru. Ja kad govorim neću napamet da kažem, dozvolite da ipak konkretizujem stvari. Dragan Đilas je 05.05.2020. godine izvređao predsednika Vučića, nazivajući ga ludakom na „N1“ CIA. Citiram, rekao je – Vučiću, ti si lud. Poštovani građani, na pitanje novinarke Žakline Tatalović – hoćete li, Đilasu, promeniti to, da li znate šta je Đilas odgovorio? Pojačaću to, a zatim ponovio nekoliko puta - Vučiću, ti si lud. Đilas je zaista dotakao u svojim prljavim psovkama predsednika Republike dno kace. On je 20.01.2018. godine samo zato što je predsednik Vučić otišao kod našeg naroda na Kosovo i Metohiju i sa njima razgovarao o problemima, o njihovim potrebama, šta može država da pomogne. On ga je zbog toga izvređao, govoreći mu: „Aleksandre Vučiću, sram te bilo!“, a zatim 27.08.2018. godine je rekao: „Trebaš da budeš lud da srušiš autobusku stanicu i prebaciš saobraćaj na privremenu autobusku stanicu“. Danas je ta autobuska stanica i taj deo Beograda jedan od bisera grada Beograda. To će biti i u budućnosti. Zatim je 16.04.2020. godine kazao: „Vučić ima mentalne probleme, neke poremećaje i dodao – sram te bilo, Vučiću; Vučiću, ti si lud čovek“, a pored toga je 11.04.2020. godine izgovorio bez ikakvog povoda: „Vučiću, ti nisi normalan“. Poštovani narodni poslanici, da li znate zašto Điki mafija to izgovara? Zato što Aleksandar Vučić nije ukrao 619 miliona evra, a Dragan Đilas jeste i to govori jer mu smeta Aleksandar Vučić i SNS. Đilasova propagandna mašinerija na „N1“ i „Nova S“ je prikazala mapu Republike Srbije bez Kosova i Metohije u emisiji „Među nama“ na TV „Nova S“. Ta mapa stajala je na ekranu skoro pola sata. Šta to znači? Znači da nije reč o tehničkoj grešci. To je jedan protivustavni čin i ne samo to. To je zalaganje za nezavisno Kosovo. To nije prvi put Draganu Đilasu, ali nije ni Jugoslavu Ćosiću. Ja ga pitam pred građanima Srbije, zašto mu je šiptar sa Kosova i Metohije poslao 49000 evra donacije? Neka odgovori građanima Republike Srbije. Na koncu, neću da se bavim Draganom Đilasom, najbolje je o njemu rekao Sergej Trifunović. Sergej Trifunović je rekao, citiram – Đilasu je glavno oružje novac kojim sve rešava i kupuje, političku naklonost. Đilas nagovara vladiku Grigorija da se kandiduje za predsednika Srbije 2022. godine. Savez za Srbiju nije nikad postojao. Šta je sada Janko Veselinović? Ništa. Šta su ovi drugi? Ništa. Šta je Željko Veselinović? Ništa. Drži ih Đilas koji ima svoju flert stranku slobode i pravde, koji dođe i iskešira pare, oni uzmu, dvojca-trojca, paf-paf-paf, onda kada odleti vladiki Grigoriju, sporazum sa narodom je teška izmišljotina. Jeremić je netalentovan političar, a Đilas je upropastio kulturu u Beogradu. Završen citat 16.07.2020. godine. Njegov saborac Sergej Trifunović, inače zvani pišoje u narodu, zato što je rekao da će pišati po predsednikovom grobu, najbolje ga okarakterisao. Poštovani građani Republike Srbije, na kraju, u ovim najtežim momentima za naš narod zbijmo redove, budimo jedinstveni u jednom cilju zbog našeg zdravlja. Zato nosimo maske, pravimo fizičku distancu, jer jedino tako će naša deca imati budućnost. Zato neka nam bude moto vodilja Aleksandar Vučić – Za našu decu. Hvala.
Pošto je ostalo još minut i po, moram da pitam, sledeći su na listi Aleksandar Marković, Vladimir Marinković, Zoran Tomić, Sandra Božić, Aleksandar Martinović ili da zaključim raspravu? Hvala. Pošto je Marko završio malo ranije nego što je očekivano, onda je poslaničkoj grupi SNS ostalo neutrošeno još minut i po. Da li još neko od šefova poslaničkih grupa ili drugih ovlašćenih predstavnika želi reč ko nije iskoristio to pravo? Ako ne, pitam – da li želi reč predstavnik predlagača, ministar? On se već prijavio. Izvolite, gospodine ministre.
Hvala puno. Poštovani gospodine Dačiću, uvaženi narodni poslanici, najpre želim da vam zahvalim na veoma konstruktivnoj saradnji i dijalogu koji smo imali tokom današnjih dana. Drago mi je što ste razumeli i što ste videli koliko su važni ovi sporazumi koji su danas ovde pred vama. Dakle, radi se o skoro 700 miliona evra investicija u sve ono što će građani Srbije veoma brzo videti na terenu, dakle, nešto što doprinosi njihovom boljitku i boljem kvalitetu života u našoj zemlji. Zato vam zahvaljujem na svim sugestijama i komentarima, naravno, i kritikama, na kraju krajeva, koje ste nam dali, ali ovo je pravi način da Srbija ide napred. Ono što bih takođe želeo da uradim, a to je da čestitam svim novim narodnim poslanicima, onima koji su danas položili svoju zakletvu i da čestitam takođe onima koji su se prvi put danas javili. Vidim da je bilo puno takvih, to su mladi ljudi, naše nade. Želim vam puno uspeha u daljem radu, u budućem radu, puno ovakvih diskusija i puno lepih tema kao što smo danas imali. Konačno, samo za kraj, tokom pauze danas imao sam priliku da potpišem jedan sporazum ja i jedan sporazum moj kolega Tomislav Momirović, dakle, dva veoma važna sporazuma za našu zemlju, dva sporazuma koja nas dovode korak bliže ka realizaciji i početku jedne veoma važne investicije koju ćemo započeti već u drugoj polovini naredne godine, a to je izgradnja „Auto-puta mira“, dakle od Niša preko Merdara do Prištine. Danas smo potpisali dva sporazuma. Jedan sporazum koji je vezan za upravljanje tim projektom i drugi sporazum koji je vezan za zatvaranje celokupne finansijske konstrukcije. Dakle, potpisali smo sporazum sa Evropskom agencijom za obnovu i razvoj 85 miliona evra, pre toga sa Evropskom investicionom bankom 100 miliona evra, donacija Evropske unije 40,6 miliona, dakle, 225 miliona evra koje su nam neophodne da krenemo u prvu fazu izgradnje auto-puta, to je 33 kilometra od Niša ka Pločniku, dakle, još jedno obećanje koje je predsednik Vučić dao realizujemo polovinom naredne godine. Veoma je važno što je taj auto-put i deo Sporazuma iz Vašingtona, dakle, krećemo u realizaciju svega onoga što je u tom sporazumu takođe obećano. Mi smo zemlja koja otvara granice, želimo da granice ne postoje, želimo slobodan protok i roba i usluga i ljudi. Od svega toga, ukoliko se ekonomija celog regiona brže razvija, najveću korist upravo ima dominantna ekonomija regiona, a to je naša zemlja. I na ovaj način takođe dajemo doprinos projektu „Srbija 2025“, dakle, i ovaj auto-put je deo tog projekta i taj projekat nam ide dalje. To nam daje za pravo da kažemo da ćemo do kraja 2025. godine ispuniti obećanje koje smo dali građanima Srbije, dakle, 900 evra prosečna plata, 430 prosečna penzija, a da bi to uspeli, naš BDP, naša privreda mora da raste. Zato su ove nove investicije veoma važne, zato je veoma važan i taj auto-put da krene da se gradi naredne godine, da krenu da se rade i ostali auto-putevi, nove bolnice, nove škole, novi vrtići i ovi sporazumi koji su danas pred vama sigurno će doprineti daljem rastu našeg BDP-a. Zato zahvaljujem na vašoj današnjoj saradnji.
Zahvaljujem gospodinu ministru. Mi ga očekujemo ovde u narednih mesec dana. Bićete i sutra kada dolazi i Vlada, ali nezavisno od toga, biće nekoliko puta još ovde u Narodnoj skupštini i sa budžetom i sa setom različitih zakona. Pritom, juče smo razgovarali i on je to dogovorio sa predsednicom nadležnog odbora, biće organizovana i javna slušanja vezano za neke od sistemskih zakona koji će biti predloženi u ovoj oblasti. U svakom slučaju, najviše smo se sa njim družili od početka ovog našeg novog mandata. Zaključujem zajednički načelni i jedinstveni pretres o predlozima zakona iz tačaka od 6. do 12. dnevnog reda. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona iz tačke 12. dnevnog reda, u načelu, a s obzirom na to da na Predlog zakona nisu podneti amandmani, Narodna skupština će, saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, odlučivati samo o Predlogu zakona u celini. Mi smo za danas završili rad. Samo želim da još jednom podsetim da nastavljamo sutra u 10.00 časova i da još jednom podsetim da će, po poslovničkoj proceduri, dan za glasanje, odnosno vreme za glasanje biti sutra posle popodnevne sednice na kojoj će biti prisutni predsednica Vlade i članovi Vlade, gde ćemo postavljati poslanička pitanja. To znači da bi vreme za glasanje bilo odmah posle toga, a to je 19.00 sati, sutra uveče. Zahvaljujem. Vidimo se sutra. Dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2020. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 132 narodna poslanika. Radi utvrđivanja tačnog broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 154 narodna poslanika, odnosno da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Pošto je četvrtak, da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnika? (Da.) Gospodin Šaip Kamberi.