Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Četvrtu sednicu Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 105 narodnih poslanika. Podsećam vas da je članom 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine predviđeno da kvorum za rad Narodne skupštine, prilikom utvrđivanja dnevnog reda, postoji ako je na sednici prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno136 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine u smislu člana 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnika? Reč ima narodni poslanik Vojislav Šešelj.
Dame i gospodo narodni poslanici, ja se obraćam predsedniku Vlade, Ani Brnabić. Nakon informacije da Vlada razmišlja kakve recipročne mere da provede prema Hrvatskoj nakon ovog ponižavajućeg hrvatskog akta o zabrani ulaska ministra odbrane Aleksandra Vulina u tu državu. Imam konkretnu sugestiju koja je najprimerenija ovakvoj situaciji. Sugerišem premijeru Ani Brnabić da Vlada Republike Srbije prizna Vladu Republike Srpske Krajine u egzilu. Prošlo je već 23 godine od okupacije Republike Srpske Krajine koja nije bila međunarodno priznata država, ali je faktički bila država, kako to konstatuje i Međunarodni sud pravde i ona je okupirana američkom operacijom čiji su izvršioci na terenu bili Hrvati. Proterano je više od 200 hiljada Srba iz zapadnih delova Republike Srpske Krajine i nekoliko hiljada zverski pobijeno, žena, dece, staraca. Srbija ne sme skrštenih ruku da sedi i da čeka i da se ponaša kao da se ništa nije desilo. Srbije ne sme nijednog trenutka da dozvoli da neko smatra da smo se pomirili sa okupacijom Republike Srpske Krajine. Republika Srpska Krajina kad-tad mora biti oslobođena. Vlada Republike Srpske Krajine u egzilu formirana je pre nekih 12, 13 godina, uspešno funkcioniše, obavlja mnoge poslove, funkcioniše i Narodna skupštine Republike Srpske Krajine. Međutim, svi režimi koji su se izmenjivali do današnjeg, suzbijaju svaku informativnu delatnost medija u pogledu izveštavanja o aktivnostima Vlade Republike Srpske Krajine u egzilu. Zato je danas najlogičniji, najnormalniji, najočekivaniji i najbolji potez, priznavanje te Vlade. Postoji dodatni razlog, Republika Hrvatska je priznala nezavisnost Kosova među prvima. Tada je još trebalo doneti odluku o priznavanju Republike Srpske Krajine i njene Vlade u egzilu.Zašto se preko toga prešlo? Ako ne možemo velikim silama da udarimo po nosu, a možemo ovim veštačkim državnim tvorevinama, koje su velike sile, privremeno uspostavile. Dame i gospodo, nadam se da će Vlada Republike Srbije da dobro razmisli i da na kraju prihvati moju sugestiju. Drugo pitanje imam takođe predsedniku Vlade, Ani Brnabić zašto toleriše nakon što je Ivica Dačić, ministar inostranih poslova saopštio da će Srbija razmisliti u kojim evropskim državama da ukine svoja diplomatska predsedništva, zato što ona nisu funkcionalna, ne proizvode nikakav efekat, a da treba da se otvore u drugim prijateljskim azijskim, afričkim, latino-američkim državama. Među njima u Vijetnamu, a Vijetnam ima 100 miliona stanovnika, sada je i Vijetnam velika ekonomska sila, a našem narodu Vijetnam i vijetnamci su prirasli za srce, najviše našim generacijama koje su bili očevici velike vijetnamske oslobodilačke epopeje, dugog rata za nezavisnost u kome su stradali milioni ljudi. A postoje države koje su bukvalno veštačke tvorevine, poput Litvanije, Letonije, Estonije. Glupost bi bilo tamo uspostavljati ambasade, a sutra im može biti ukinuta nezavisnost. To je istorijski incident što su one uopšte proglašene nezavisnim državama. Da li je tako Lazanjski?
Zahvaljujem se. Reč ima narodni poslanik Miroslav Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, na današnji dan je tačno dve godine od kada su tokom noći porušeni objekti u Hercegovačkoj ulici i do dana današnjeg nemamo odgovor niti ko je nalogodavac tog rušenja niti ko je rušio. Postavljam pitanje predsedniku Republike Aleksandru Vučiću, postavljam pitanje premijerki Ani Brnabić, ko je rušio i po čijem nalogu pre dve godine objekte u centru grada Beograda u Hercegovačkoj ulici? Ko je bespravno vezivao građane koje su se u tom trenutku našli na toj lokaciji? Ko je u policiji odbio da postupi po prijavama nekih građana koji su telefonskim pozivom uspeli da dozovu policiju i traže pomoć, jer su neki građani vezivani tokom noći, lišavani pravde bespravno? Ko je odgovoran i koje institucije će snositi odgovornost zato što je tokom te noći u Republici Srbiji srasla država sa organizovanim kriminalom, prestala da važi vladavina prava, prestali da važe zakoni, već zakon jačeg, moćnijeg i politički zakoni oni koji danas vladaju Srbijom? Dakle, to su pitanja i to je početak i kraj svake ocene o jednoj o vlasti i o načinu na koji jedna vlast upravlja državom. Dakle, mi do dana današnjeg nismo uspeli da saznamo ko su bili ljudi u fantomkama. Nismo uspeli da saznamo koja je to firma koja je bagerima to rušila u Beogradu. Pa, zamislite da se nečije dete od vas našlo tokom noći tamo i da ga je neko vezao lisicama i stavio mu fantomku na glavu i skloni na stranu, ne daj Bože. Da li biste možda tada reagovali? Predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić je 8. juna prošle godine rekao da iza rušenja objekata u Savamali stoje kompletni idioti iz vrha beogradske vlasti. Međutim, do dana današnjeg, iako je rekao da će to biti vrlo brzo objavljeno, nismo saznali ko su ti kompletni idioti, niti je iko sankcionisan, niti je iko smenjen i snosio političku odgovornost, a koga je predsednik njegove partije i današnji predsednik Republike optužio da je učestvovao u rušenju tih objekata, čiju gradnju, praktično, „Beograda na vodi“ predsednik Republike i te kako podržava. Čak imamo sada informaciju da će ti neki kompletni idioti iz vrha beogradske vlasti ili nastaviti da i dalje upravljaju Beogradom, što će im biti nagrada za dobro učinjeno delo, verovatno, bespravnog rušenja tokom noći ili će neki možda biti i ministri u Vladi, pošto očigledno da nema kompetentnijeg u korupcionaškim poslovima od Siniše Malog da se bavi poslom ministra finansija i njemu treba dati tu priliku u ovoj vašoj Vladi i ovoj vašoj vlasti. Dakle, o tome kakvo je stanje po pitanju vladavine prava, medijskih sloboda, primena zakona, institucija u Srbiji, vam govori izveštaj Evropske komisije, koju vi selektivno predstavljate građanima, zato što ne smete da kažete istinu. Ako pogledate izveštaj, iza svake rečenice da je nešto urađeno dobro stoji „ali“, pa tako i u oblasti vladavine prava, tako i u oblasti borbe protiv kriminala i korupcije, što je obeleženo kao veoma rizična situacija u Republici Srbiji, zato što korupcija i kriminal u Srbiji rastu, a ne da se smanjuju, po pitanju medijskih sloboda i po pitanju stvaranja institucija. Ovim što ste uradili pre dve godine, rušenjem objekata u Savamali, ste urušili i stavili ste tačku na postojanje institucija u Republici Srbiji. Dakle, ukoliko institucije u jednoj pravnoj, suverenoj državi nisu u stanju da za dve godine otkriju nalogodavce i počinioce koji su rušili objekte u Hercegovačkoj ulici tokom noći, ta država nema institucije, u toj državi nema vladavine prava. To je država koja je privatizovana od strane jedne grupe ljudi koja sebi dozvoljava da se igra sa državom, da se igra sa svojim građanima i da građani budu u strahu i zaplašeni šta se može sutra očekivati od ovakve vlasti. Zakoni ne važe podjednako za sve. Nekima se gleda kroz prste, prema nekima se zakoni primenjuju i to nije država. Postavljam pitanje i tražim odgovor na ovo, na dvogodišnjicu rušenja objekata u Savamali.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Đurić. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsedavajući, poštovane kolege poslanici, uvaženi građani Srbije, moje prvo pitanje upućujem predsednici Narodne skupštine. U nedavno objavljenom izveštaju Evropske komisije o napretku Srbije u evropskim integracijama, pod odeljkom demokratija, u delu koji se odnosi na rad parlamenta, navedeno je sledeće: transparentnost, inkluzivnost, kvalitet zakonodavnog procesa i efektivnost nadzora izvršne vlasti u srpskom parlamentu treba da budu poboljšani, a međustranački dijalog u ovom našem domu treba da bude unapređen. Takođe je navedeno da uloga nezavisnih regulatornih tela u ovom parlamentu treba da bude u potpunosti prihvaćena i podržana i konstatovano je da tri godine u plenumu nije raspravljano ni o jednom izveštaju nekog nezavisnog regulatornog tela. Navedeno je da je korišćenje hitnih postupaka, istina za volju, smanjeno sa 65% na 44%, ali da je i dalje prečesto. Takođe je zamereno na efektivnosti parlamenta u preispitivanju podnetih zakona i navedeno je da je efikasnost parlamenta u tom smislu ograničena, namernim postupanjima vladajuće koalicije kojoj pripada i uvažena predsednica Narodne skupštine. Neke od preporuka koje su navedene jesu donošenje godišnjeg plana rada i kodeksa ponašanja narodnih poslanika, pa molim predsednicu parlamenta da nam prokomentariše ove primedbe Evropske komisije i odgovori hoćemo li uskoro imati poboljšanje parlamentarne prakse u duhu ovih evropskih preporuka. Drugo pitanje upućujem ministru poljoprivrede. Interesuje me na osnovu kojih podataka se izdaju rešenja o taksi za odvodnjavanje za 2017. godinu i prvi kvartal 2018. godine, obzirom da deluje da je evidencija vlasništva nad poljoprivrednim zemljištem neažurna, pa poljoprivrednici dolaze u vodoprivredna preduzeća da ulažu žalbena rešenja, jer im se taksa obračunava i za zemlju koja više nije u njihovom vlasništvu? To dovodi do velikog nezadovoljstva poljoprivrednika, koji moraju da odvoje vreme da dođu do vodoprivrednih preduzeća, provedu po nekoliko sati čekanja u redu da izjave žalbu, plate parking za svo to izgubljeno vreme i, u suštini, izgube ceo dan u vreme prolećne setve. Treće pitanje upućujem ministru kulture i informisanja. Interesuje me da li namerava da, nakon jučerašnje obustave aktivnosti na izradi medisjske strategije, podnese ostavku? Juče je na zasedanju Nacionalnog konventa u EU predstavnik ministarstva izlagao sadržaj medijske strategije, da bi se odmah, nakon toga, za reč javili iz Kabineta predsednika Republike i saopštili informaciju da, u dogovoru predsednika i premijerke, se medijska strategija vraća na početak. Interesuje me da li se ministar kulture i informisanja oseća odgovornim što je ovako važan strateški dokument u novinarskoj i medijskoj sferi dozvolio da bude kreiran bez učešća relevantnih novinarskih i medijskih udruženja. Četvrto pitanje upućujem predsednici Vlade i ministru privrede. Članom 80. Zakona o javnim preduzećima u stavu 5. propisano je da javni konkursi za izbor direktora, raspisan po odredbama ovog zakona, moraju biti okončani najkasnije u roku od godinu dana od dana stupanja na snagu ovog zakona. Zakon je stupio na snagu 4. marta 2016. godine i prošlo je više od godinu dana od kada je istekao zakonski rok za izbor svih direktora javnih preduzeća putem javnog konkursa, a Vlada Srbije je imenovala tek četvrtinu direktora. Od 37, devetoro njih. Problem je u tome što direktori naših javnih preduzeća su već godinama stranački kadrovi. Ta preduzeća posluju loše, prave gubitke, uzimaju kredite za koje Skupština daje garancije. Tokom skupštinske rasprave od strane ministara čuju se uveravanja o tim garancijama da one služe samo da bi se dobile povoljne kamatne stope i da nema šanse da one budu aktivirane, a kasnije, uvidom u izvršenje budžeta, možemo da vidimo da smo u periodu od 2012. godine, zaključno sa 2017. godinom, dakle, u poslednjih šest godina, imali preko milijardu evra izdataka na ime plaćanja po osnovu aktiviranih garancija javnim preduzećima za kredite koje oni nisu bili u stanju da vrate. Eksplozija i trend povećanja ovih garancija i njihovog aktiviranja zapravo počeli su 2013. godine, kada je iznos plaćenih garancija već bio dupliran u odnosu na 2012. godinu. Kulminacija je bila 2016. godine, kada je u odnosu na 2012. godinu plaćeno čak deset puta više. Preko 331 milion evra je plaćeno po osnovu aktiviranih garancija za javna preduzeća koja nisu bila sposobna da vraćaju svoje kredite. Moje pitanje za premijerku i ministra privrede je da dostave informacije kada će i u kojim rokovima i u kojim javnim preduzećima biti raspisani konkursi za sve one direktore za koje to još nije učinjeno? Pogotovo me interesuju RTB Bor, nuklearni objekti Srbije, Srbijagas i EPS. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Milija Miletić. Izvolite.
Zahvaljujem se, uvaženi predsedavajući. Ja sam hteo da postavim pitanje Ministarstvu zdravlja. Konkretno, pitanje je vezano za naše poljoprivredne proizvođače. Čisto zbog svih nas da ponovim da dosta naših poljoprivrednih proizvođača uplaćuje preko PIO fonda sebi zdravstveno osiguranje i familije i porodice koje se bave poljoprivredom. Nije bitno da li je to stočarstvo, govedarstvo, da li je to ratarstvo, povrtarstvo ili neka druga grana u poljoprivredi. Ta porodica koja uplaćuje za jednog ili dvoje njih zdravstveno osiguranje preko poljoprivrede, ona dolazi u situaciju da sada, pošto smo svedoci da veliki broj ljudi ima teške bolesti, a to posebno pogađa naše poljoprivredne proizvođače koji žive na selu, koji rade i, normalno, kada se desi tako neka neželjena bolest, neki malignititet ili neka druga teška bolest hteo sam da pitam Ministarstvo zdravlja da li postoji mogućnost da ljudi koji su osigurani preko poljoprivrednog osiguranja, koji uplaćuju osiguranje preko poljoprivrede, u slučaju da se razbole od nekog malignog oboljenja ili neke teške bolesti, i samim tim ne mogu da budu u situaciji da obavljaju svoje poljoprivredne radove, a kada ne mogu da obavljaju svoje poljoprivredne radove oni ne mogu ni uplaćivati tih 110 hiljada dinara koji su potrebni godišnje da se uplate za Fond zdravstva da bi oni mogli da se leče. Da li postoji mogućnost da preko nekog fonda u okviru Ministarstva zdravlja, Ministarstva rada, socijalne politike, neke druge organizacije, da postoji fond ili da se formira fond kojim ćemo moći da obezbedimo lečenje za one poljoprivredne proizvođače koji su uplaćivali i koji uplaćuju preko poljoprivrede penziju, odnosno zdravstveno osiguranje i kada se razbole, kada to ne mogu da rade, da se iz nekih sredstava to njima uplati za tu godinu, da ti ljudi mogu da se leče i da mogu imati mogućnost da budu izlečeni? Naravno, svedoci smo da kada se krene sa lečenjem u pravom trenutku i maligne bolesti su izlečive. To je bilo moje pitanje i želja da u narednom periodu, ukoliko to sada trenutno ne može, da se obezbedi taj poseban fond za naše poljoprivredne proizvođače koji uplaćuju penziono osiguranje i zdravstveno osiguranje preko poljoprivrede da mogu, kada su bolesni oni ili neko od njihovih članova domaćinstva, da se njima obezbede sredstva, da im se uplati taj iznos od 100.000 ili 110.000 dinara godišnje da mogu da se leče. To je bilo jedno pitanje. Siguran sam da ćemo imati mogućnost, jer smo i svedoci da veliki broj gazdinstava, kada neko iz gazdinstva ispadne da ne može da radi, a to gazdinstvo vrlo teško funkcioniše, zato što znamo kakvi su uslovi kada se bave ljudi stočarstvom, kada se bave nekim drugim poljoprivrednim radovima. Pitanje je stvarno na mestu i siguran sam da će Ministarstvo zdravlja iznaći mogućnost preko PIO Fonda ili neke druge državne organizacije da se tim ljudima iznađe mogućnost i obezbedi poseban fond kojim ćemo moći da im obezbedimo adekvatne uslove da se leče i da sutra budu izlečeni. Još jedno pitanje vezano je za ovakav vid, pošto ja dolazim iz opštine koja je mala opština, a na jugoistoku Srbije ima veliki broj takvih opština i vezano isto za Ministarstvo zdravlja pitanje i Institut za javno zdravlje „Batut“ – da li će imati mogućnosti, pošto znamo da male opštine i mali domovi zdravlja nemaju pravo na hitnu pomoć, da li mogu dve lokalne samouprave, koja su jedna pored druge, a koje nemaju, ni jedna, ni druga, pravo na hitnu pomoć, da li mogu da udruže svoje domove zdravlja i da makar obezbede ekipe kroz program Ministarstva zdravlja da imaju pravo na hitnu pomoć? Svedoci smo da svi ljudi, pa i kod nas u Svrljigu, i u Knjaževcu, i u Beloj Palanci, i u Sokobanji, Babušnici, Gadžinom Hanu, svi ti ljudi bi trebali da imaju pravo na hitnu pomoć i da na tome svi zajedno radimo i da Ministarstvo zajedno sa Institutom za javno zdravlje „Batut“ da obezbede tu mogućnost da i te male opštine imaju pravo na hitnu pomoć i da mogu u pravom trenutku da se dođe do svakog domaćinstva i da oni mogu da spase sebi život. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Jelena Vujić Obradović. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, koristeći svoje poslaničko pravo, prvo pitanje upućujem Ministarstvu poljoprivrede – da li država može da pomogne poljoprivrednom proizvođaču i da mu garantuje otkupnu cenu poljoprivrednog proizvoda? Da li ćemo konačno dobiti sistemska rešenja za vremenske neprilike i sistema za navodnjavanje? Kada je u pitanju protivgradna zaštita, dokle se stiglo sa digitalizacijom protivgradne zaštite? Četvrto pitanje iz oblasti Ministarstva poljoprivrede jeste – subvencije za male poljoprivredne proizvođače. Evo, zašto postavljam pitanja ovoj Vladi. Potpuno smo svesni problema sa kojima se Vlada suočava i da kao odgovorno Ministarstvo mora postojati strategija i set mera. Moja stranka je domaćinska stranka. Moja stranka podržava rad ove Vlade i podržali smo sve zakone koje ovo resorno ministarstvo dolazi, ali imam prema srpskom seljaku obavezu. Kada kažem seljak, mislim na poljoprivrednog proizvođača. S obzirom da dolazim iz opštine za koju poljoprivreda predstavlja žilu kucavicu, da postavim pitanje, kada će država jasno i glasno da izađe sa strategijom od minimum pet ili tri godine zagarantovane cene otkupa poljoprivrednih proizvoda, maline, kupine, grožđe, šljive, ali i ratarskih proizvoda? Poljoprivrednik u tom periodu treba da se odluči šta će da proizvede i da li mu je isplativo, ali isto tako da li može da pokrije troškove poljoprivrednih proizvoda. Pružiti sigurnost poljoprivrednom proizvođaču, a evo, reći ću vam primer iz mog kraja, od prvog roda, recimo maline, do kasnog roda maline, postoji deset otkupnih cena. Tome, složićete se, moramo stati na put. Ove godine uzdrmala je vest srpskog seljaka o veoma niskoj, enormno niskoj ceni maline. Cena poljoprivrednog proizvoda mora biti zagarantovana. Recimo, da dam jedan primer, uvozimo luk iz Kine, a u mom podkopaoničkom kraju postoji proizvodnja luka i krompira, gde poljoprivredni proizvođač nema gde da ga plasira. Ta količina koju poljoprivredni proizvođač proizvede može da pokrije potrebe gotovo trećine Srbije. Treća stvar koja je jako bitna, jesu subvencije za male poljoprivrednike. Subvencije na ovim konkursima, naročito kada je u pitanju nabavka mehanizacije, su veoma striktne i striktna su pravila, tako da mali broj poljoprivrednih proizvođača, naročito kada je u pitanju kraj iz koga ja dolazim, nema mogućnosti da dobije ove subvencije. Drugo pitanje upućujem Ministarstvu kulture i informisanja. Da li će Ministarstvo kulture i informisanja podržati inicijativu zaštite poljana, jedinstvenu kulturnu baštinu u Srbiji. Poljane će samo tako postati novi reperi na turističkoj karti ne samo Župe, nego i Srbije, sa ciljem da zaštiti, obnovi, prezentuje pokretnu i nepokretnu kulturnu baštinu, da baštinu stavi u aktivnu upotrebu u skladu sa prvobitnom namenom, da bude uključen aktivno u turističku ponudu i da prezentuje poljoprivrednu proizvodnju u specifičnim uslovima Župske poljane. Župske poljane su blago koje nestaje. Inicijativu zavičajnog muzeja Župe, na preporuku oba ministarstva, i Ministarstva poljoprivrede i Ministarstva kulture i informisanja, ali i Zavoda za zaštitu spomenika, podržala je i lokalna samouprava, podržavaju i sve nevladine organizacije, ali bez podrške resornih ministarstva neće moći da se sačuva ova kulturna baština. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Đorđe Vukadinović. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja se pridružujem pitanju kolege Aleksića, tako da molim službe da citiraju kao da sam i ja postavio to pitanje, i ja očekujem odgovor za Savamalu, ali isto tako bih se sa zadovoljstvom pridružio i ovome što je koleginica iz JS upravo pitala, ali nema veze, njoj će odgovoriti Ministarstvo poljoprivrede, zato što to jeste važna stvar, jeste veliki problem. Ja sam ovde čak nameravao svojevremeno da donesem, ali tu je bila gužva sa kamenjem i ostalim, pa da ne bih bio optužen za neku nepodobštinu, pasulj tetovac mejd in Kina. Dakle, pasulj tetovac iz Kine, apropo ovoga što smo čuli kako uvozimo naveliko luk iz Kine i druge poljoprivredne proizvode koje bi mogla Srbija naravno i da proizvodi za sebe i da izvozi. Moje pitanje prvo ide na adresu Ministarstva spoljnih poslova, koje je do sada uglavnom uredno odgovaralo na ta moja pitanja i uglavnom vrlo pozitivno u smislu, zadovoljavajuće je što se mene tiče i rekao bih normalno, državotvorno i patriotski, jedino što imamo dilemu da li se takvi odgovori i takvi stavovi, da li se uvek adekvatno prenose i manifestuju i u zvaničnoj državnoj politici. Bilo kako bilo, dakle, ja tražim odgovor i razjašnjenje od Ministarstva spoljnih poslova povodom ovog sofijskog samita EU i partnera sa zapadnog Balkana, odnosno kandidata za članstvo, u vezi sa kojim, tim samitom, se digla velika bura u javnosti, čak manje u Srbiji, a više u zemljama EU i Briselu, zbog čvrstog i principijelnog stava španskog premijera Marijana Rahoja, koji je jasno i glasno stavio do znanja da ne želi niti da se pojavi na istom mestu, a pogotovo da se njegov potpis pojavi na istom mestu i u istom rangu, u istom nivou sa potpisom lidera tzv. Kosova, dakle, jasan i principijelan stav kojim Španija potvrđuje, naravno, štiti i svoje interese, ali i istovremeno, vrlo pozitivno se postavlja i daje primer našoj diplomatiji i našoj srpskoj politici kako se treba postavljati kada je reč o međunarodnom učešću tzv. republike Kosovo. Nažalost, ja u praksi i u ponašanju naših političkih aktera i zvaničnika ne vidim ili najčešće ne vidim tu vrstu principijelnosti, odlučnosti i čvrstine koju španski premijer Marijano Rahoj … Želim ovim putem, a mislim da bi trebalo i zvanično da država izrazi zahvalnost njegovom stavu, njemu i, naravno, Kraljevini Španiji, njegove države i njegove Vlade. Dakle, moje pitanje je – da li srpska Vlada, odnosno Ministarstvo spoljnih poslova, koordinira svoje aktivnosti sa španskom Vladom, gospodinom Rahojom, u svetlu priprema za ovaj sofijski samit? Jer, kako sada stoje stvari, dobro je i odlično što Španija ima takav stav i gospodin Rahoj što ima takav stav, ali mislim da nije dobro i nije u redu, i nije normalno da Španija po tom pitanju bude čvršća i principijelna od Srbije i Beograda. Imam utisak kao da u nekim krugovima u Beogradu, gotovo da im je neprijatno, gotovo kao da im je krivo, kao da ih je sramota, da im je neprijatno što se Španija drži tako čvrsto po pitanju učešća i predstavljanja tzv. republike Kosovo na tom samitu. Drugo pitanje ide na adresu Kancelarije za Kosovo i Metohiju i tiče se uznemiravajuće vesti, ne toliko za nas ovde u ostatku Srbije, koliko za ljude koji žive na severu KiM, o procesu preregistracije tablica sa srpskih registarskih tablica na tzv. kosovske registarske tablice, koje sve skupa, imam ovde i crtež, odnosno imam fotografiju, koje imaju i grb tzv. republike Kosovo u sebi, ali što je još gore, da bi se prebacilo vozilo na te registarske tablice, a u skladu sa onim sporazumom iz 2011. godine, a potvrđen iz 2016. godine, znači, u skladu sa tim sporazumom, da bi se mogle tablice zameniti, potrebno je imati i ličnu kartu i državljanstvo republike Kosovo. Dakle, šta Kancelarija tim povodom može da kaže? Da li može da umiri građane, pošto smo više puta čuli sa te adrese kako su to lažne vesti, ako mogu da nastave građani Srbije sa severa KiM da koriste registarske tablice koje su i do sada koristili? Ali, ovo sada je najavio zamenik ministra unutrašnjih poslova Prištine, koji je, uzgred rečeno, Srbin i član Srpske liste. Dakle, u tom smislu, tražim objašnjenje od Kancelarije za KiM šta se dešava i da li je zaista obavezna preregistracija srpskih tablica na kosovske, što uključuje i promenu svih dokumenata? Hvala.
Reč ima narodni poslanik Branka Stamenković. Izvolite.
Hvala. Pitanje je za ministra prosvete, a tiče se incidenta koji se desio prethodnog vikenda u većem broju škola u Srbiji, tačnije u Prijepolju, Lebanu, Jagodini, Požarevcu, LJigu, Malom Zvorniku, Obrenovcu, Alibunaru, Kragujevcu, ali i u nekim drugim mestima. Naime, šta se desilo? Tokom prošlog vikenda Ministarstvo prosvete organizovalo je obaveznu obuku za učitelje i nastavnike, s obzirom da je izmenjen plan i program za prvi i peti razred i nastavnici i učitelji su imali obavezu da, bez ikakve novčane nadoknade, prethodni vikend pohađaju tu obuku. Ministarstvo se postaralo da oni imaju i obrok. Ono, pak, što nije u redu, a što se desilo, jeste da je taj obrok stigao u vidu sendviča poštom u subotu i nedelju, a poslat je u petak. Tako su nastavnicima na obuci u ovim pomenutim mestima za ručak u subotu i nedelju servirani sendviči koji su poštom poslati u petak, te su putovali 24 do 48 sati pre nego što su stigli do nastavnika. Kako je do ovog nemilog događaja došlo? To je osnovno moje pitanje za ministra prosvete. Očigledno je da imamo i da se desio neki propust u sistemu. Ono što sam ja nezvanično uspela da saznam jeste da je Ministarstvo prosvete novac za ove obroke, tj. za organizaciju kompletne obuke, pa samim tim i za obroke u okviru tih obuka, prosledilo Zavodu za unapređenje obrazovanja i vaspitanja, da je taj zavod to dalje prosledio Učiteljskom fakultetu, a onda se desilo da je Učiteljski fakultet ovaj posao hranjenja nastavnika tokom obuke poverio privatnoj firmi „Mak art“ iz Beograda. Inače, ova firma je registrovana kao internet knjižara i nema neke naročite veze sa proizvodnjom hrane i spremanjem sendviča, bar kada je reč o zvaničnom opisu njene delatnosti. Ova firma je u petak spakovala sendviče, lažno ih obeležila kao promo materijal i poslala u Prijepolje, Lebane, Jagodinu, Požarevac, LJig, Mali Zvornik, Obrenovac, Alibunar i Kragujevac. Zamolila bih ministra prosvete da ispita zašto je jednoj firmi u Beogradu povereno da nahrani nastavnike širom Srbije, umesto da se ovaj novac uputi školama, pa da nastavnici dobiju sveže sendviče koji su kupljeni taj dan. Mi u DJB mislimo, i ovo nas podseća na ono što mi zovemo burazerskom ekonomijom. Ovo liči na nameštanje posla privatnoj firmi. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Jovan Jovanović. Izvolite.
Hvala. Moje prvo pitanje je podstaknuto jučerašnjom sednicom Nacionalnog konventa o EU, koja je juče održana u ovom zdanju i čija je tema bila nedavno objavljeni izveštaj Evropske komisije o napretku Srbije. Na prvom panelu ovog skupa učestvovala je i predsednica Vlade Ana Brnabić i tada je više puta ponovila da Vlada nema kapacitet da odgovori na izazove sa kojima se suočava. Ako je to istina, postavlja se onda pitanje zašto se odlaže najavljena rekonstrukcija Vlade, naročito imajući u vidu da nam oprečne izjave ministara svakodnevno svedoče da Vlada zaista nije tim i da se kao takva ne može ozbiljno posvetiti rešavanju nagomilanih problema. Najbolja ocena našeg napretka ka EU jeste činjenica da je od januara 2014. godine, kada su počeli pregovori sa EU, do sada otvoreno samo 12 poglavlja, a privremeno zatvoreno dva. Ukoliko se pregovori nastave ovim tempom, ne da ne možemo da postanemo članica 2025. godine, nego najverovatnije do tada nećemo ni otvoriti sva poglavlja, a da ne govorimo o potrebnom približno dvogodišnjem periodu da se jednom postignuti sporazum o pristupanju ratifikuje sa svim zemljama članicama. U takvoj situaciji ne čudi jučerašnji pokušaj premijerke da relativizuje značaj i mogućnosti pristupa 2025. godine, koji je dala sama EU, umesto toga više puta istakne primarni značaj prihvatanja evropskih vrednosti. Međutim, postavlja se pitanje da li pod te evropske vrednosti spada i odsustvo ili mlaka i neiskrena osuda, recimo, napada na narodnu poslanicu usred ove sale ili skrnavljenje državnih obeležja jedne članice EU u ovom parlamentu? To su samo najsvežiji primeri. Predsednica Vlade je govorila i o tome da je protiv prečica kada je u pitanju članstvo u EU. Međutim, ako je proklamovani strateški cilj ove Vlade baš ulazak u EU, onda bi trebalo da se teži da se što pre uđe u EU. Zbog svega toga čini se da je put koji je ova Vlada izabrala da ide ka EU jedna široka zaobilaznica koja izgleda vodi preko Moskve. Predsednica Vlade Brnabić je, takođe, izjavila da ocene koje su iznete u izveštaju o napretku Srbije nisu bitne koliko su bitne preporuke koje sadrži. Kada se pogledaju ocene, ne čudi što je predsednica Vlade ranije napustila jučerašnji panel i na taj način izbegla da odgovori na pitanje i čuje kritiku članova Konventa. Istovremeno, imala je vremena da održi konferenciju za novinare neposredno posle napuštanja skupa. Neke od ocena koje su sadržane u izveštaju su sledeće: vladajuća većina sprečava osnovnu ulogu parlamenta - razmatranje predloženih zakona, snažan pritisak na pravosuđe, široko rasprostranjena korupcija, sve veća zabrinutost zbog situacije u medijama, svođenje nezavisnih tela na dekor, politizacija državne uprave itd. Ako ovome dodamo i nedavno objavljene izveštaje organizacije „Fridom haus“, jedna od vrhunskih autoriteta u oblasti praćenja demokratije u svetu, koji kažu da se stanje demokratije u Srbiji pogoršava već četvrtu godinu za redom, jasno je zašto predsednica Vlade izbegava iskren dijalog na sve ove teme. Čak ni ekonomski rezultati kome se najčešće hvale predstavnici vlasti nisu toliko impresivni, a o čemu svedoči i znatan rast spoljno-trgovinskog deficita tokom ove godine, a što govori i slaboj konkurentnosti naše privrede. Stoga, moje pitanje za predsednicu Vlade - koju politiku će Vlada da primeni, kad i u kom roku kako bi ispunila preporuke iz izveštaja o napretku? Drugo pitanje upućujem ministru spoljnih poslova Ivici Dačiću. Ponašanje ambasadora u Parizu Rajka Ristića ponovo je dovelo u prvi plan stanje u našoj diplomatiji, te stoga moram ponovo da postavim pitanje - kada će u skupštinsku proceduru konačno doći novi zakon o spoljnih poslovima koji je najavljen pre gotovo pet godina. Podsetiću da je isti ambasador samo primer jedne loše prakse i da je nametnut Francuskoj i pored toga što je ova zemlja jasno stavila do znanja da nije poželjan, tako što je odugovlačila sa davanjem agremana. Slučaj ambasadora Ristića je samo vrh ledenog brega neodgovarajućeg ponašanja zaposlenih u Ministarstvu spoljnih poslova. Organizovanje neprimerenih događaja u ambasadi i sukobi sa direktorom Kulturnog centra u Parizu koji se spočitavaju ambasadoru Ristiću samo su neki od razloga za njegovu smenu. Postavljam pitanje - da li je tačno da je ambasador Ristić otvorio u Parizu kancelariju za posredovanje na ime svoje žene, kao i koliko se plaća, ko mu plaća godišnju članarinu u jednom od najekskluzivnijih poslovnih klubova u Parizu, kao i kakvu korist od toga u to članstvo ima naša država? Još jedan primer neprofesionalnog ponašanja Ministarstva je neovlašćeno korišćenje višestruko nagrađivanog dokumentarnog filma „Miroslavljevo jevanđelje“ prošle godine u Madridu, a povodom proslave Dana državnosti i potonje negiranje tog čina od strane Ministarstva zbog čega će država, odnosno mi građani, verovatno morati da plati veliku odštetu autoru. Pitanje za predsednicu Vlade i ministra finansija - kada će biti ukinute demagoško niske dnevnice za putovanje u inostranstvo, što ne samo narušava ugled naše zemlje, već zbog kojih kao država često smo izloženi podsmehu? S druge strane, imamo nedavni izveštaj DRI koja kaže da je 735 milijardi dinara, oko šest milijardi evra, nije trošeno u skladu sa zakonom. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Boško Obradović. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovane kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije koji pratite rad Narodne skupštine, pomaže Bog svima. Moja pitanja danas su usmerena ka predsedniku Vlade Republike Srbije gospođi Ani Brnabić i tiču se tri socijalne kategorije stanovništva u Srbiji koje su zaista ozbiljno ugrožene pod, ne samo ovom, nego i prethodnim vlastima, jer njihovo pitanje jednostavno nije rešeno. Molio bih da mi se veoma precizno, jasno i brzo odgovori - da li ova Vlada uopšte namerava u ovoj tekućoj 2018. godini da se bavi rešavanjem ova tri izuzetno važna pitanja? Prvo pitanje je status ratnih vojnih veterana, porodica poginulih i invalida rata u otadžbinskim ratovima od 1991. do 1999. godine. Dakle, neverovatno je da smo mi jedina zemlja u regionu koja nije rešila status svoji ratnih vojnih veterana i da oni, koji su u svoje vreme bili spremni da daju svoj život za ovu državu da bismo mi danas živeli u miru, nisu dobili odgovarajuće privilegije ili bilo kakvo zakonsko tretiranje od strane sopstvene države za koju su bili spremni da daju život. Dakle, od 1999, iduće godine navršiće se 20 godina od završetka ratnih dejstava na prostorima bivše Jugoslavije, a da ni jedna vlast nije bila sposobna da donese ozbiljan zakon koji bi rešio i tretirao uopšte pitanje ratnih vojnih veterana, porodica poginulih i invalida rata. Drugo pitanje, i te kako bolno za više od 100 hiljada radnika u Srbiji, koji su u pljačkaškim privatizacijama ostali bez posla, jeste kada će njima biti isplaćene zaostale zarade, otpremnine koje im nisu isplaćene ili povezan radni staž koji im je još uvek nepovezan? Dakle, radi se o više od 100 hiljada radnika u Srbiji. Računajte koliko je to onda ljudi zajedno sa njihovim porodicama koje su na neki način žrtve tranzicije, žrtve pljačkaške privatizacije za koju, usput budu rečeno, do dana današnjeg po srpskim zakonima niko nije odgovarao. Ovde govorim o odgovornosti svih vlasti od 5. oktobra 2000. godine do danas koje su bile odgovorne za pljačkaške privatizacije ili za ne sprovođenje krivične odgovornosti za sve one koji su opljačkali ovaj narod i državu u prethodnih 20 godina. Dakle, kada će radnici, koji su ostali bez primanja, bez staža, bez otpremnina, konačno dobiti mogućnost da im to sve bude isplaćeno? Skrećem pažnju, naravno, i gospodinu Šešelju da nema razloga da ometa rad drugih narodnih poslanika koji nisu ometali njegovo postavljanje poslaničkih pitanja, ali to je pitanje kulture i vaspitanja i ne bih u to dalje ulazio. Ono što je treća kategorija kojoj se ovde obraćam i o čijim problemima želim da ukažem Vladi Republike Srbije, a to su preko 20 hiljada porodica koje imaju neku vrstu dužničkog ropstva prema bankama, jer imaju kredite indeksirane u švajcarskim francima. Neverovatno je, drage, poštovane kolege, da smo mi jedina od 13 zemalja u Evropi i svetu gde su ikada izdavani krediti u švajcarskim francima, a da nije rešila problem svojih građana koji su opljačkani ovim štetnim i lopovskim kreditima. Jedina smo država koja nije rešila problem svojih građana. Uveli smo ih u rizik, nismo im dali nikakvu pravnu pomoć šta ih čeka sa tim rizičnim kreditima. Kada su ti nepošteni, lopovski krediti utvrđeni da su takvi na svim sudovima u Evropi, mi jedini nismo utvrdili da su to lopovski i štetočinski krediti i nismo dali šansu našim građanima da izađu iz te vrste dužničkog ropstva. Pazite, banka je obezbeđena hipotekama, obezbeđena državnim jemstvom kod Nacionalne korporacije za osiguranje stambenih kredita. Čime su obezbeđeni bankarski klijenti koje banka pljačka na naknadama, na provizijama, na svim vrstama ovih štetočinskih i lopovskih kredita? Da li to znači da su banke zaštićeni beli medvedi u ovoj državi, da oni mogu da pljačkaju narod i privredu, a da njima niko ne može da uđe u trag i da im stane na put? Odgovornost je, naravno, pre svega, na Narodnoj banci Srbije koja bi trebala da kontroliše rad poslovnih banaka. Dakle, pitanja za Vrhovni sud, na kraju, su sledeća – kada će zauzeti stav o nezakonito indeksiranim kreditima, o efektivnom povraćaju novca za jednostrano izmenjene kamate, o efektivnom povraćaju novca za troškove obrade i, naravno, za nezakonito plaćanje naknade? Dakle, kada će se rešiti problem porodica koje imaju kredite indeksirane u švajcarskim francima?
Reč ima narodni poslanik Borisav Kovačević. Izvolite.
Gospodine predsedavajući, koleginice i kolege poslanici, postavljam pitanje, hajde, može se reći, svima nama, ali pre svega predsednici Skupštine – kada ćemo konačno pristupiti izmenama Poslovnika, jer ovaj Poslovnik, postojeći, je pokazao do sada sve svoje slabosti? Neke se samo mogu nabrojati, a može se nabrajati sat vremena. On dozvoljava da neidentifikovane ličnosti i osobe sede u ovoj sali kada otvaramo sednicu. On dozvoljava mnoge vidove opstrukcije rada Skupštine na sednicama. Navešću samo jedan primer da mi u zadnjih godinu dana, mislim, baš eklatantnije to je izraženo, kod utvrđivanja dnevnog reda gubimo jedan radni dan. Izračunajmo koliko košta jedan radni dan Skupštine, pa ćemo videti, kada saberemo za godinu dana, koliko na taj način uzmemo para od građana. Mnoge druge stvari postoje i ne bih nabrajao, niti ulazio u to da sada načinjemo raspravu o tome, ali mislim da postoje svi razlozi da se po hitnom postupku pristupi izmenama i dopunama ili izradi novog Poslovnika o radu ove Skupštine. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Radoslav Milojičić. Izvolite.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, predsedavajući, poštovani građani, postavljam pitanje premijerki, Ani Brnabić, postavljam pitanje svim institucijama ove zemlje, a postavljam pitanje i svima nama koji se bavimo javnim poslom. Po podacima, nažalost, u 2018. godini 20 žena je izgubilo život u porodičnom nasilju, i to su strašne stvari, i samo za četiri meseca. U 2010. godini je taj broj iznosio, takođe, mnogo, mnogo, jedan jedini život ako se izgubi u porodičnom nasilju, ali 18 žena je izgubilo život za 12 meseci 2010. godini, ne vučem ovde naravno nikakvu političku paralelu, ovo nema veze sa politikom, ovo su izuzetno važne teme, životne teme, dok je u ovoj godini, u januaru, februaru, martu i aprilu 20 žena izgubilo život. Nadam se da nijedna osoba do kraja života neće izgubiti život, pogotovo u porodičnom nasilju. Moramo da se zapitamo svi mi koji kreiramo javno mnenje i koji se bavimo javnim poslom, pogotovo tu mislim na medije koji onog koji je izvršio nasilje nad svojom suprugom u jutarnjim programima, u toku popodnevnih emisija puštaju da on to nasilje opravda. Nema opravdanja za nasilja bez obzira na razlog, bez obzira na nasilje, bez obzira ko ga je izvršio. Mislim da mi kao društvo u celini moramo da odgovorimo na ova užasno važna pitanja, pogotovo Vlada i institucije koje se bave tim stvarima. Drugo pitanje postavljam predsednici Skupštine Maji Gojković – na koji način će odgovoriti na nasilje koje se i malopre desilo, a vi ste se, gospodine Arsiću, pravili da ne čujete, i na govor mržnje koje su sramni radikali izgovorili prošavši pored kluba Demokratske stranke, poslaničkog..
Izričem vam opomenu, gospodine Radojičiću. Nastavite dalje. Objasniću.
Zbog čega opomenu? Hvala. Poštovani građani, da vidite, a čućete šta su gospoda iz SRS opet izgovorili našoj koleginici malopre, a imamo i dokaze. Zahtevamo snimke sa kamera, evo u ovom trenutku ima desetak kamera ovde, kao i u svakom mogućem trenutku u sali, kada je našoj koleginici koja je ostala sam na trenutak, hrabro su joj prišli, opkolili je i napisali joj najpogrdnije psovke na njenom Poslovniku i njenim dokumentima. Zahtevamo snimke sa kamera da vidimo ko je to uradio i zahtevamo kaznu za počinioce. Treće pitanje postavljam takođe premijerki i ministru lokalne samouprave – čujemo da SNS nagoveštava da će do kraja godine raskrstiti sa svim svojim kadrovima koji ne obavljaju svoj posao na savestan način ili su ogrezli u kriminalu, a hvala Bogu po njih, a nažalost po državu, tih ima dovoljno, šta će SNS i tužilaštvo uraditi sa Milanom Lukićem, šefom SNS u Paraćinu, odbornikom SNS u Paraćinu, koji je osuđen na kaznu zatvora od tri meseca, jedna godina uslovne, imam ovde i presudu, zbog davanja mita u iznosu od 1,6 miliona dinara? Da li će i taj kadar biti sklonjen sa obavljanja javnih funkcija? Na kraju, postavljam pitanje Vladi Republike Srbije, ministru državne uprave, gospodinu Ružiću. Puna su vam usta depolitizacije kada odete na sastanke van Srbije, puta su vam usta depolitizacije,i ja vas molim da mi objasnite ovu naredbu zaposlenima u gradskoj upravi u Nišu koji sutra imaju obavezu da sačekaju predsednika Republike. Mi iz Demokratske stranke nemamo ništa protiv ako oni uzmu godišnji odmor, slobodan dan i u slobodno vreme mogu da rade šta god žele, ali u radno vreme kada posao trpi, kada se unižavaju institucije svi zaposleni u gradskoj upravi, gradskim preduzećima u Nišu su dobili naredbu da sutra sačekaju predsednika Srbije. Mislim da je to ponižavajuće i za Republiku Srbiju, ponižavajuće i za te zaposlene. Mislim da se time ne postiže ništa dobro. Hvala.
Da li još neko od ovlašćenih predstavnika, odnosno predsednika poslaničkih grupa želi reč? (Radoslav Milojičić: Obrazloženje za opomenu.) Obrazloženje za opomenu? Dobićete je. Odmah ću da vam kažem. Nazvali ste pripadnike jedne političke stranke – sramnim. Dovoljno. (Radoslav Milojičić: Rekao sam – sramno. I vas treba da bude sramota što nećete da reagujete.) Reč ima narodni poslanik Ivana Dinić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani narodni poslanici, danas želim da zatražim obaveštenje od ministra rada, zapošljavanja i socijalne politike. U poslednjih godinu dana Vlada je preduzela brojne populacione mere, i posebno želim da pohvalim kabinet ministarke Slavice Đukić Dejanović u aktivnostima vezano za pojačanje mera populacione politike, odnosno finansijske podrške zapravo porodicama sa decom, što je jedna od najvažnijih aktivnosti. Jedna od mera podrške svakako je takođe i dečiji dodatak. U vezi sa tim želela bih da postavim sledeće pitanje – poštujući pojačanu brigu države za porodicu, posebno imajući u vidu potrebu vođenja aktivne populacione politike, pažnju bih posvetila dečijem dodatku kao jednoj od podsticajnih mera. Međutim, smatram ipak da dečiji dodatak ne treba da bude samo socijalna mera, već jedan podsticajna populaciona mera, kao što je to i roditeljski dodatak. Ovoga puta bih se osvrnula na dečije dodatke koje primaju samohrani roditelji. Istina je da postoji neznatna razlika između dečijih dodataka koje primaju deca u porodici sa samohranim roditeljima i deca iz potpunih porodica, ali mi ipak smatramo da to nije dovoljno. Naime, u pitanju su visina dečijeg dodatka za samohrane roditelje, hranitelje, staratelje i roditelje dece sa posebnim potrebama. Prema poslednjem podatku cenzus za potpune porodice je 8.665 dinara, a za samohrane roditelje 10.398 dinara. Iznos redovnog dečijeg dodatka je 2.788 dinara, a uvećanog koji pripada samohranim roditeljima, starateljima i roditeljima dece sa posebnim potrebama, odnosno smetnjama u razvoju iznosi samo 3.625 dinara. Smatramo da su cenzusi, posebno za samohrane roditelje veoma niski, jer znamo da jedan roditelj najčešće sam snosi sve troškove nege, vaspitanja, obrazovanja, uopšte razvoja svog deteta. Znamo da ukoliko dete ima drugog roditelja, on najčešće ne plaća alimentaciju, pri čemu mnogi prikrivaju svoje stvarno socijalno stanje. Želim da ovom priliko, bez obzira što zahtevamo odgovor na pitanje i preduzimanje mera po pitanju ovih problema, da pohvalimo Ministarstvo rada, zapošljavanja i socijalne politike zbog zalaganja da se socijalna funkcija države ojača u segmentu koji se odnosi na socijalnu zaštitu socijalno ugroženih kategorija našeg stanovništva. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Goran Pekarski. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Hteo sam da postavim pitanje Ministarstvu unutrašnjih poslova i Ministarstvu pravde u vezi skandalozne odluke iz 2010. godine u vezi zakupa poslovnog prostora za potrebe predškolske ustanove „Milica“ u zemunskom naselju Altina. Prošli put sam postavio pitanje – da li se ušlo u trag za 642 miliona 333 hiljade 856 dinara i 52 pare koje su nestale prilikom rekonstrukcije Bulevara Kralja Aleksandra 2010. godine i šta je bilo sa 65 pozicija za koje je ustanovljeno da nisu dobro odrađene, zbog kojih je Ivana Vuletić, direktor Gradske direkcije za puteve odbila da primi Bulevar Kralja Aleksandra u svoju nadležnost na održavanje? Ovog puta postavljam pitanje – da li je taj spomenuti zakup iz 2010. godine postao predmet istrage i dokle se sa tom istragom stiglo? Oba ova posla desila su se u 2010. godini. Izgleda da je ta 2010. godina bila dosta inspirativna, jer samo za ta dva ugovora, za ta dva potpisa iz gradske kase nestalo je skoro milijardu dinara. Ove čudne i mutne radnje desile su se za vreme beogradskog oligarha i vlasnika budžeta grada, a sadašnjeg samoproklamovanog korporativnog menadžera jednog dela neparlamentarne i poluparlamentarne političke organizacije. Mislim konkretno na Dragana Đilasa. Da se vratimo na štetu koju je Dragan Đilas naneo potpisivanjem tog ugovora o zakupu poslovnog prostora. Godine 2008. zemunska opština u naselju Altina započela je izgradnju obdaništa površine 800 kvadratnih metara, kapaciteta 200 dece. Međutim, nedostajalo je para i objekat, iako je stavljen pod krov, nije mogao da se privede nameni. Potrebno je bilo negde oko 300.000 evra da bi se objekat završio i opština Zemun se obratila gradu Beogradu, kako bi grad Beograd dovršio tu investiciju, preuzeo objekat u svoju nadležnost i priveo ga nameni. Međutim, Dragan Đilas, u tom trenutku u ulozi i u maniru kvazi menadžera i ekonomskog maga donosi odluku da ne da tih 300.000 evra, nego donosi odluku da zakupi poslovni prostor koji se nalazio samo 110 metara udaljen od opštinskog vrtića koji je započela opština Zemun da gradi. Cena zakupa, to je fantastična stvar koju treba građani Srbije da znaju, cena zakupa po članu 5. ugovora predviđena je da bude u prvoj godini 29.627 evra i 85 centi, a od druge do desete godine treba da bude ništa manje fantastičnih 23.710 evra. Znači, jedan prosečan radnik treba da radi oko pet do šest godina da bi samo zaradio jednu mesečnu kiriju za zakup tog objekta. U prvih 12 meseci po 29.627 evra plus, i ovo je sada interesantno, sledećih 108 meseci sa po 23.710 evra, kada to pomnožimo i saberemo na kraju dobijamo fantastičnu cifru od 2.916.000 i 20 euro centi. Znači, negde oko 3.000.000 bez PDV, sa PDV to dođe preko tri i po miliona. Posle isteka roka od 10 godina, na koliko je predviđeno da se ovaj objekat zakupi, objekat se vraća investitoru, odnosno vlasniku, Grad Beograd ostaje bez objekta, Altina će ostati bez obdaništa, a Grad Beograd, odnosno budžet Grada Beograd biće lakši za preko 300 i nešto miliona dinara, znači negde oko tri miliona evra. Interesantno je da da smo uložili onih 300.000 evra da se završi taj objekat, Grad Beograd bi danas imao objekat u svom vlasništvu, Altina bi imala trajno rešeno pitanje bar za 200 mališana i samo od prve kirije uštedelo bi se 55.000 evra. Inače, cene završenih objekata na prigradskim naseljima, kao što je Altina, po kvadratnom metru ne mogu da prelaze 500 evra, neka bude 600 evra, da častimo Dragana Đilasa 100 evra, da mu malo olakšamo na dušu. Iz toga proizilazi da je Dragan Đilas od onih tri miliona evra, koliko je platio zakup ovog poslovnog prostora, mogao da napravi 5.000 kvadratnih metara, odnosno pet obdaništa po 1000 kvadratnih metara na pet lokacija u pet prigradskih opština. Postoji još jedna nejasnoća, a to je, s obzirom da je opština Zemun dala dozvolu za gradnju obdaništa u naselju Altina, znači te namene, nikako drugi investitor nije mogao dobiti dozvolu za gradnju objekta sa istom tom namenom. Postavlja se pitanje – ko je platio prenamenu tog objekta i ko je snosio troškove adaptacije? Da li je iskorišćena klauzula iz člana 7. da adaptaciju može da izvrši zakupac uz dozvolu zakupodavca? Sada se postavlja pitanje – da li je Dragan Đilas tu bio naivan? Ne, Dragan Đilas nije bio naivan. Da li je Dragan Đilas bio prevaren? Ne, Dragan Đilas nije bio prevaren, on je bio taj koji je uvek varao. Da li je Dragan Đilas bio glup i nije znao šta radi? Ne, on odlično zna šta radi i uvek je radio u svoju korist. Šta god da je radio ili da je bilo šta od ovoga što sam rekao tačno, ništa ga ne može osloboditi odgovornosti, jer on je kao gradonačelnik u tom trenutku bio krivično i materijalno odgovoran za izvršenje budžeta grada Beograd. Hvala.
Zahvaljujem. Da li još neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži reč? (Ne) Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici Marija Obradović, dr Aleksandra Tomić, Dubravka Filipovski, Elvira Kovač, prof. dr Žarko Obradović, Aleksandar Stevanović, Aleksandar Šešelj, mr Dejan Radenković, prof. dr Miladin Ševarlić i Dejan Šulkić. Saglasno članu 86. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da je ova sednica sazvana u roku kraćem od roka utvrđenog u članu 86. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, zbog potrebe da Narodna skupština što pre razmotri predloge akata iz predloženog dnevnog reda sednice. U sazivu ove sednice, koji vam je dostavljen, sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno članu 92. stav 2. i članu 93. Poslovnika Narodne skupštine, potrebno je da Narodna skupština odluči o predlozima za stavljanje na dnevni red akata po hitnom postupku, predlozima za dopunu dnevnog reda i predlogu za spajanje rasprave. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o vojnoj, radnoj i materijalnoj obavezi, koji je podnela Narodnoj skupštini 18. aprila 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za - 121 narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o vojnom obrazovanju, koji je podnela Narodnoj skupštini 18. aprila 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za - 123, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o bezbednosti u železničkom saobraćaju, koji je podnela Narodnoj skupštini 16. aprila 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za - troje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o interoperabilnosti železničkog sistema, koji je podnela Narodnoj skupštini 16. aprila 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za - niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o železnici, koji je podnela Narodnoj skupštini 16. aprila 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za - niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o potvrđivanju sporazuma o zajmu između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, koji je podnela Narodnoj skupštini 13. aprila 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za - niko, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici dr Muamer Zukorlić i prof. dr Jahja Fehratović su predložili da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o zabrani igara na sreću, koji je podnela Narodnoj skupštini 10. aprila 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za - troje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dragoljub Mićunović je predložio da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama Zakona o udžbenicima, koji je podnela Narodnoj skupštini 18. aprila 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za - troje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Poslanička grupa SRS je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Narodnoj skupštini 18. aprila 2018. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za - 136, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o glavnom gradu, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Nije tu.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o odbrani, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Nije tu.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u bespravnom rušenju objekata u Beogradskoj četvrti „Savamala“ i utvrđivanju činjenica i odgovornosti lica koja su izvršila rušenje navedenih objekata, koju je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Nije tu.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Krivičnog zakonika, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne, nije tu.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Ujedinjenih Arapskih Emirata, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Nije tu.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o radu, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Nije prisutan.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, koji je podneo Narodnoj skupštini 17. novembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Nije prisutan u sali.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i izdavanja građevinske dozvole, radi realizacije projekta „Beograd na vodi“, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne, nije došao na sednicu.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Vojsci Srbije, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne, nije prisutan.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sumnjivih transakcija Srpske napredne stranke, kao i zbog sumnje na pranje novca tokom parlamentarnih izbora 2014. godine i predsedničkih izbora 2017. godine, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne, nije došao na sednicu i nije opravdao svoje odsustvo.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – sedam, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o kupovini više od 700 novih putničkih vozila marke „Škoda“ Ministarstva unutrašnjih poslova, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne, nije prisutan, a nije ni opravdao odsustvo sa ove sednice.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za –sedam, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi preskupe rekonstrukcije Trga Slavija i izgradnje muzičke fontane, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne, nije prisutan i ja sam zabrinut da mu se nešto nije desilo.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o načinu na koji je ministar odbrane u Vladi Srbije, gospodin Aleksandar Vulin, stekao stan u Beogradu od 107 metara kvadratnih u vrednosti od 244.620 evra, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Konačno je pristupio sednici. Kolega Balša Božović, izvolite.
Gospodine Arsiću, uvaženi predsedavajući u ovoj Skupštini, želim pre svega da vas pozdravim i da vam kažem da sam dobro. Dobrog sam zdravlja i ne morate da se brinete za mene i moju bezbednost. Ono što je slučaj sa predloženim anketnim odborom jeste da bi pokazali kako je vaš kolega, ministar vojni Aleksandar Vulin, za koga vi glasate u ovoj Skupštini, gospodine Arsiću, kako i na koji način stekao stan od nekoliko stotina hiljada evra, s obzirom da ga je očigledno platio u kešu, a taj keš nije mogao da opravda, već je rekao da mu je pozajmila ženina tetka iz Kanade. Ono što je uvredljivo za sve građane Srbije jeste da na taj način vi pokušavate da građane Srbije omalovažite jer ne želite da se poštuju institucije, da se poštuju zakoni u ovoj zemlji. Svako od funkcionera koji je danas na vlasti ima po jedan ovakav slučaj, da li je u pitanju ista vrednost, da li je možda veća vrednost, da li je manja vrednost, ali mnogi funkcioneri SNS imaju problem da pokažu i dokažu poreklo svoje imovine. To je stečeno tako što je narod u Srbiji sve siromašniji, dok su funkcioneri i ministri SNS sve bogatiji. Ne mislim da je Aleksandar Vulin član nijedne druge partije osim SNS, direktno postavljen od strane Aleksandra Vučića, zloupotrebljavajući svoju poziciju, svoje funkcije, vlast koja treba da služi građanima, a ne funkcionerima da kupuju stanove od nekoliko stotina hiljada evra. Iz tog razloga smatram da je preko potrebno da se anketni odbor sastavi, kako bi se pokazalo odakle novac funkcionerima SNS, Aleksandru Vulinu i ostalima koji na ovaj način zaobilaze zakon, imaju neki novac, a niko ne zna odakle im taj novac, ko im je taj novac dao, zašto im je taj novac dao, taj novac očigledno nije njihov, pa da vidimo kako i na koji način vi živite, gospodine Arsiću, a kako žive građani Srbije posle ovih fenomenalnih šest godina vaše vlasti u kojoj su građani sve siromašniji, dok ste vi sve bogatiji. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegi Balši Božoviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa Projektom investicionog ulaganja u poljoprivredu između Republike Srbije i Ujedinjenih Arapskih Emirata, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa gradske vlasti u Beogradu u vezi sa potpisivanjem ugovora o izgradnji spalionice na deponiji u Vinči, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Kolega Božoviću, izvolite.
O ovome smo govorili i u Skupštini grada Beograda više puta. Ovo je pljačka Beograda. Godišnje 30 miliona da grad Beograd izdvaja za spalionicu, dok o mnogim drugim stvarima grad Beograd apsolutno više ne vodi računa, pre svega o socijalnoj brizi u gradu, pre svega o najstarijim sugrađanima, o prevozu, o putevima koji su u nikad lošijem stanju, o Beogradu koji je prljav, o mnogim drugim stvarima koje se tiču kvaliteta života grad Beograd više odavno ne vodi računa. Trideset miliona je sasvim dobar biznis, gospodine Arsiću, za funkcionere SNS koji su potpisali taj ugovor, ali nije dobar biznis za građane Beograda koji će to morati da plate. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica u vezi sa trgovinom ljudskim organima sa teritorije Kosova i Metohije, tzv. „Žuta kuća“, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Kolega Božoviću, izvolite.
Ovo je sramota ove Vlade Republike Srbije, s obzirom da se radi o vašim koalicionim partnerima Ramušu Haradinaju na Kosovu i Metohiji. Očekujem, naravno, da podržite svog koalicionog partnera, pa da ne glasate za ovaj predlog za anketni odbor, s obzirom da vas nije briga ko je građane Srbije i ostale nealbance na Kosovu i Metohiji privodio, hapsio, ubijao i na kraju vadio organe i prodavao na svetskom crnom tržištu. Ono što je sramota ove zemlje jeste da u Tužilaštvu za ratne zločine Republike Srbije postoje nepobitni dokazi da je koalicioni partner SNS Ramuš Haradinaj neko ko ne samo da je osumnjičen, nego postoje konkretni dokazi da je izvršio određena dela za koja se sumnja da su u bliskoj vezi sa trgovinom organima ljudi sa Kosova i Metohije tokom rata 1999. godine. Dakle, molim vas da pokažete građanima Srbije do koga vam je više stalo, do Ramuša Haradinaja ili do onih čija lica stoje ispred ove Skupštine, koji se i dalje vode kao nestali i obezbeđujete ima zid plača ispred Skupštine Republike Srbije, kako bi njihove porodice mogle da budu zadovoljne jer, eto, dali ste im besplatan bilbord, a nećete da uradite ništa da se ti zločini rasvetle, da se te žrtve ispoštuju i da pravda zaista na kraju dođe za sve one koji su u žalosti zbog svega toga, a sasvim sam siguran da su svi građani Srbije. Tužilaštvo za ratne zločine ima dokaze da je Ramuš Haradinaj kriv i ukoliko vi ne želite da svog koalicionog partnera dovodite u neku pristojnu situaciju treba da vas bude sramota zbog toga. Srpska napredna stranka štiti ratnog zločinca, a ne svoje građane. To je ono što je sramota za ovu Vladu i ovu skupštinsku većinu i to će, verujte mi, ostati upisano u istoriji Srbije i od toga nikada nećete moći da pobegnete.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 13, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o Vladi, koji je podneo Narodnoj skupštini 25. jula 2016. godine. Da li narodni poslanik Zoran Živković želi reč? Kolega Živkoviću, izvolite.
To je onaj set zdravstvenih zakona koji se tiču zdravlja i sposobnosti da obavljaju funkciju kandidati za najviše funkcije u ovoj državi. Odnosi se na ovaj zakon na članove Vlade, a sličan zakon postoji i za kandidate za predsednika i za kandidate za narodne poslanike. Svedoci smo u poslednje vreme, u poslednjih pet, šest godina intenzivno, a i ranije da se dešava da nam za te najviše funkcije budu izabrani ljudi koji svojim delovanjem i ponašanjem vrlo jasno pokažu da nisu ni fizički, a bogami ni psihički spremni da se bave tim poslom. Zato je dobar običaj da se uvede lekarski pregled, koji inače prolaze svi ljudi koji žele da se zaposle u državnoj upravi, bilo da su to referenti, bilo da su to vozači, bilo da su to arhivari, šefovi kabineta ili bilo ko, ne postoji nijedan razlog, ako ti ljudi koji po svoj prilici obavljaju manje važne i složene poslove nego što to treba da rade ministri, ako je Zakon o Vladi u pitanju, da ako oni treba da prođu lekarski pregled da to ne urade i kandidati za članove Vlade. Ne znam otkud strah? Ja ovo predlažem već godinu dana i vrlo malo poslanika glasa za to. Ne znam ko se plaši tih zdravstvenih pregleda? Zašto je to tolika trauma? Zašto je to opasnost? Da li je to opasnost od istine ili je to opasnost koja ide na neku drugu stranu. Voleo bih da pred građanima Srbije ne postavljamo takve dileme, da pokažemo da imamo bar u medicinskom smislu zdravu vlast, koja naravno nije zaštićena od korupcije samim tim što je medicinski zdrava, to je posao za neke druge zakone i za neke druge službe. Ali, bih dame i gospoda lekari imali priliku da daju sertifikat svima onima za koje neki građani opravdano sumnjaju da su sposobni za vršenje svoje funkcije. Jer, kako recimo, da kažete da je neko normalan, to znači da ispunjava onaj psihijatrijski deo pregleda, ako vam kaže da za neke bedne subvencije, recimo, niškom aerodromu od dva, tri miliona evra u roku od šest godina treba taj aerodrom da postane vlasništvo Beograda, Vlade Srbije. Zašto? Istovremeno se obećava aerodrom u Banja Luci pet, šest miliona bez zahteva da se menja vlasništvo. Tako da, pregledi su dobra stvar.
Zahvaljujem. Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – 13, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Zoran Živković na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o radu, koji je podneo Narodnoj skupštini 9. decembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Zoran Živković želi reč? Kolega Živkoviću, izvolite.
Zahvaljujem. Predlog zakona o izmeni Zakona o radu jeste deo ove grupe zakona koji se bave zdravljem, ali ovde se ne odnosi ni na poslanike, ni na predsednika, ni na članove Vlade, ni na kandidate za te funkcije, nego na građane Srbije koji nisu vezani za politiku. Pa, kaže, u Zakonu o radu, u članu 187. u stavu 1. menja se i glasi – za vreme trudnoće, porodiljskog odsustva, odsustva sa rada radi nege deteta, odsustva sa rada radi posebne nege deteta i odsustva sa rada zbog privremene sprečenosti za rad duže od 30 dana, poslodavac ne može zaposlenom da otkaže ugovor o radu. Nisam ni od Vlade Srbije, koja treba da se izjasni o ovome, niti od bilo koga u ovom parlamentu čuo razloge zašto ne bi trebalo da se usvoji ova izmena. Koga to pogađa? Zašto su kolege i koleginice poslanici protiv toga da za vreme trudnoće, porodiljskog odsustva, odsustva sa rada radi nege deteta, odsustva sa rad radi posebne nege deteta i odsustva sa radi posebne nege deteta i odsustva sa rada radi privremene sprečenosti za rad duži od 30 dana da poslodavac ne može zaposlenom da otkaže ugovor o radu. Šta je problem u tome? Šta vas sprečava da glasate za ovaj zakon, osim što ne čujete zvono pre nego što treba da se izjasnite. Da li postoji jedan civilizacijski, medicinski, patriotski, ekonomski, pravni ili bilo koji razlog koji dovodi do toga da ne glasate za izmene zakona koje treba da omoguće da ljudi koji se nađu, ne dao im Bog, u jednoj od ovih situacija ne moraju da brinu za svoj minimum egzistencije. Da li je neophodno da se sve što ima bilo kakvog smisla odbije samo zato što dolazi kao predlog za ove strane sale. Privatni preduzetnik sam od 1986. godine, i po raznim zakonima sam poslovao, osim u vreme kada sam bio u politici tada se nisam bavio tim poslom. Nikad niko nije imao šansu da bude na bilo koji način ugrožen, a kamoli otpušten u bilo kojoj od ovih situacija, i ne samo ovim. Prema tome, ako neko ko se predstavlja kao čovek liberalnih shvatanja vezanih za ekonomiju, predlaže ovakav zakon, onda oni koji se hvale svojom demagoškom brigom za sve građane Srbije, trebalo bi odmah da prihvate takav zakon i da ostanu upisani da u su u svom mandatu doneli nešto dobro.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – deset, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Zoran Živković na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru predsednika Republike, koji je podneo Narodnoj skupštini 1. novembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Zoran Živković želi reč? Kolega Živkoviću, izvolite.
Sa zadovoljstvom. Znači, da učinim još jedno objašnjenje. Ne mislim ja to što vi mislite da ja mislim, da ovaj zakon treba da se primeni na postojećeg predsednika države, njemu spasa nema, on je već izabran bez ovog zakona, tako da bi ova preventiva trebalo da važi za buduće nosioce te najviše ili jedne od najviših funkcija u našoj državi. Tako da nemojte da se plašite za lidera vaše stranke ili koalicionog lidera, nego da gledamo malo u budućnost. Naravno, da ćemo se složiti da u poslednjih, koliko traju višestranačje u Srbiji, 27/28 godina, bilo je na mestu predsednika države svega i svačega. Bilo je i ljudi koji su potpuno odgovarali toj poziciji, ali bilo je i ljudi za koje je bilo očigledno da imaju velike zdravstvene probleme, bilo da se radi tu o fiziološkim problemima ili o mentalnim problemima. Da bismo to sprečili, ja vam predlažem da usvojimo zakon koji kaže, u Zakonu o izboru predsednika Republike, u članu 11. stav 3. posle tačke 2) dodaje se tačka 2a) koja glasi – lekarsko uverenje o zdravstvenoj sposobnosti za zasnivanje radnog odnosa u državni organima. Zašto se plašite toga? To je isto jedna potpuno normalna stvar. Znači, to vam je otprilike isto kao pregled na nivou pregleda za vozačku dozvolu ili za posedovanje ili nošenje oružja ili za zapošljavanje u državnim organima. Tu ja mislim da samo neko ko ima opravdan razlog da se plaši ovakve izmene zakona, glasa protiv toga. Svako ko misli da je lično sposoban, zdrav, da je kandidat koga on podržava sposoban i zdrav nema nikakvog razloga da se plaši ove izmene zakona. Šta bismo dobili time? Veliku zaštitu. Prvo, predsednik države je manje-više odgovorna funkcija, zavisi da li je uzurpira ili ne, ali generalno čak i da to ne radi, on je vrhovni komandant, on se obraća, on predstavlja državu, ima tu dosta važnih poslova koje on radi. Zamislite da se desi u budućnosti da izaberemo predsednika države koji će za svoj narod da kaže da su totalni kreteni, za svoje najbliže saradnike, ili da kaže da su neki tupsoni, ili da kaže da šeta noći između dve zatvorene knjižare da bi kupio knjige, ili da kaže da je učio engleski u gvožđarskoj radnji u Londonu koja ne postoji. Zamislite da se desi tako nešto? Mislim da ste svesni svih opasnosti koje bi se tada desile.
Zahvaljujem se. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Zoran Živković na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika, koji je podneo Narodnoj skupštini 12. januara 2017. godine. Kolega Živković želi reč, izvolite.
Hvala. Ovo je poslednji iz ove grupe zakona o zdravlju naše političke scene i sad u ovom slučaju mogu da razumem zašto skupštinska većina glasa protiv. To je potpuno jasno zašto glasa protiv - zato što ima rezervu prema mogućnosti da se u Zakonu o izboru narodnih poslanika traži kao neophodno da kandidati za poslanike moraju da imaju lekarsko uverenje o zdravstvenoj sposobnosti za zasnivanje radnog odnosa u državnim organima. To već razumem i to je potpuno lična stvar. To je nešto što pomračuje mogućnost jednom delu kolega da vide sebe ponovo u ovom parlamentu kao predstavnike naroda i ja ću imati razumevanje za to što sada većina neće glasati za ovaj predlog zakona, a siguran sam da za njega neće glasati samo oni koji se plaše rezultata tog lekarskog pregleda.
Zahvaljujem, kolega Živkoviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o visokom obrazovanju, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. avgusta 2016. godine. Da li kolega Zoran Živković želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Zoran Živković. Izvolite.
Hvala lepo. I oko predloga ovog zakona ću isto imati razumevanje prema najvećem broju kolega koji će glasati protiv usvajanja ovog zakona, jer on predviđa sledeće: da se u Zakonu o visokom obrazovanju u članu 4. posle tačke 1) dodaje tačka 1a koja glasi: „Akademska čestitost“. Izvinjavam se što koristim ove teške izraze i opasne, akademska čestitost. Posle člana 5. dodaje se naziv člana i član 5a koji glasi – Akademska čestitost. Zatim, član 5a – Akademska čestitost se zasniva na samostalnoj izradi pisanih radova, kao i na striktnom poštovanju tuđih autorskih prava. Ja znam da je to opasnost za veliki broj kolega sa druge strane. To možemo da vidimo i kad pređemo posle na amandmane, kad imamo onaj čitalački čas, gde sa velikim naporom skoro svi uspeju da pročitaju nešto što im je neko drugi napisao, ali zamislite da se to primeni u visokom obrazovanju? To bi dovelo do katastrofalnih posledica po vladajući režim u Srbiji, tako da ja i ovog puta da uštedim vreme predsedavajućem, neću da nastavim dalje obrazlaganje jer verujem da ovaj predlog neće dobiti podršku kolega, većeg broja kolega, pre svega zbog straha da ih ne pogodi ova izmena zakona.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za privatizaciju duvanske industrije i umešanosti u to tadašnjeg državnog vrha na čelu sa tadašnjim premijerom Zoranom Živkovićem, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. marta 2018. godine. Kolega Rističeviću, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, moj kolega poljoprivrednik je za vreme „Sablje“ izvršio privatizaciju DIN-a i DIV-a za sitne pare. DIN je bio procenjen na milijardu i 200 miliona evra. Prodat je za dva i po puta manju sumu. Osnovano se sumnja da je on to uradio pri zdravoj pameti, barem tako tvrdi, za vreme „Sablje“ kad su suspendovana bila ljudska prava. Neke konkurente je prihapsio za svaki slučaj i zatvori ih je jedno dva i po meseca, da prođe tender, da se to proda i nešto što je koštalo milijardu i 200 miliona, za proviziju od 12 miliona dolara je prodato za dva i po puta manju cifru. Tih 12 miliona, kako izvori tvrde, dobro obavešteni, je zadržao moj kolega poljoprivrednik. Pet miliona evra, koje je dobijeno za Duvansku industriju Vranje, DIV, su zadržali ovi čestiti pripadnici bivšeg režima, o kojima je govorio Balša Božović. Radi se o tetkinom milom, a oni vole tetke da spominju, tuđe. Radi se o tetkinom milom koji se zove Đelić. Zvali su ga vojvoda od Meridijan banke, koji se posle toga tim međunarodnim kanalima dobro uhlebio u banku kada je opljačkao sopstvenu državu. Drugi deo je navodno zadržao Vlahović i zato ja tražim da se ustanovi anketni odbor ne da bi ustanovio da li je to Živković uradio pri zdravom razumu, u njegov zdrav razum, po načinu na koji govori, nekad valja i posumnjati, nego da se utvrdi ko su sve učesnici u toj duvanskoj aferi i zašto je nešto što je koštalo milijardu i 200, plus DIV, prodato za 500 miliona evra, a to je rezultiralo silnim otpuštanjem, a rezultiralo je i time što su poljoprivrednici, a on je moj kolega poljoprivrednik, imali značajnu štetu, jer su te fabrike prestale da kupuju domaći duvan, iako smo mi bili svojevremeno ugradili da prerađivači duvana moraju da kupuju od poljoprivrednika domaće duvane, ali i to su izbrisali. Dakle, radi o aferi koja je teška blizu milijardu evra i zato ja tražim da anketni odbor ne ispituje zdravstveno stanje mog kolege poljoprivrednika, već da se ispita ova afera koja je vredna milijardu evra. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 18, protiv – niko, uzdržan – niko. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog rezolucije Narodne skupštine o priznanju i osudi genocida nad Jermenima počinjenom u Osmanskom carstvu u periodu od 1915. do 1922. godine, koju je podneo Narodnoj skupštini 16. avgusta 2016. godine. Da li narodni poslanik Zoran Živković želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Živković. Izvolite.
Zahvaljujem. Danas je tačno na današnji dan, 24. aprila, tačno 103. godine od početka genocida nad Jermenima, izvršenog od strane Osmanskog carstva u periodu od 1915. do 1922. godine i danas je pravi dan da učinite napor, u bilo kom stanju da se nalazite, da jednom narodu, s kojim delimo neke bliskosti, verske, možda neko poreklo, ali sigurno je to da smo, kao i oni, bili žrtve genocida, da učinimo napor i da sa punim pravom kao država u kojoj žive građani različitih nacionalnosti koji su bili žrtve genocida, izglasavanjem ove rezolucije pokažemo solidarnost i ukažemo da je genocid uvek genocid, bez obzira ko i kada i gde ga radi. Ovakvu rezoluciju ili deklaraciju, zavisi od države do države, su donele Ruska Federacija, Grčka, Belgija, Francuska, Kanada, Kipar, Italija, Švajcarska, Argentina, Urugvaj, Švedska, Liban i desetak država u okviru SAD. Imajući u vidu da je privrženost Republike Srbije međunarodnim načelima i pravilima o sprečavanju i osudi genocida izražen i Zakonom o osnivanju Muzeja žrtava genocida. To je još jedan razlog da na današnji dan, na sto treću godišnjicu početka genocida nad Jermenima učinimo jedan gest koji je mnogo više od političkog gesta. To je jedan civilizacijski gest i da pokažemo solidarnost prema Jermenima. To što se trenutno u Jermeniji održavaju demonstracije protiv aktuelnog režima, ne treba da pokvari vašu želju da pokažete solidarnost glasanjem za ovaj predlog rezolucije. Sa druge strane, ja sam kontaktirao pre skoro godinu dana sa ambasadorom Azerbejdžana, države koja je u neprijateljskim odnosima sa Jermenijom i oni nemaju ništa protiv toga da se usvoji ovakva rezolucija. Naravno, ova rezolucija ne bi imala nikakve posledice na naše odnose sa Republikom Turskom, jer to što je Turska danas, bez obzira na neka druga tumačenja, ja smatram da to nije Turska iz Osmanskog carstva. Prema tome, pozivam vas da pokažemo solidarnost na sto treću godišnjicu početka genocida nad Jermenima.
Zahvaljujem kolega Živkoviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o izboru narodnih poslanika, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. avgusta 2016. godine. Da li narodni poslanik, Zoran Živković želi reč? (Da.) Kolega Živkoviću izvolite.
Zahvaljujem. Ovo nema veze sa zdravljem poslanika, ali ima veze sa zdravljem nacije. Šta je suština predloga? Predlog je da se Zakon o izboru narodnih poslanika promeni i dopuni tako da se uvede novi član 49a koji bi glasio – Zabranjeno je iznajmljivanje termina u svim elektronskim medijima, koji se emituju na teritoriji Republike Srbije, podnosiocima izbornih lista za prenošenje predizbornih skupova, političkih poruka i reklama. To znači da predlažem da se zabrani reklamiranje političkih stranaka i drugih subjekata političkog delovanja i u kampanji i van kampanje, i kada su izbori i kada je međuizborno vreme zato što se, a toga smo svedoci, praktično, bez izuzetka te reklame koje koštaju za ove beogradske izbore, preko 20 miliona evra, za predsedničke je bilo blizu 100 miliona evra. To je primer političke, estetske, moralne i bilo kakve četvrte, pete i šeste, bilo kog sistema. Znači, to je ružno, to je politički za zatupljivanje i to je moralno neprihvatljivo, a to su ogromne pare. Već sam govorio nekoliko puta, od tih para bez problema bi mogla da budu lečena sva deca koja boluju od bolesti kojima nema leka kod nas, nego moraju da potraže mogućnost lečenja van naše zemlje. Ili, bilo bi sasvim dovoljno da se 26 puta završi Narodni muzej u Beogradu. Ili, 10.000 puta više para nego što treba da se naštimuje ova pevajuća fontana na Slaviji, koja je počela da propada i okolo i levo i desno. Znači, masa stvari može da se uradi sa tim parama. Najveća glupost je kad morate još da to gledate, pa još da pokazujete da vam se sviđa nešto što je potpuno besmisleno, nešto što bi trebalo da nosi oznaku zabranjeno svima ne ispod 18 godina, kao što postoje one oznake na televiziji za programe, nego zabranjeno je za sve ispod 88 godina, 90, ja se izvinjavam, za sve ispod 90 godina. To je naprosto nešto čemu nije mesto, to je ružno kao kako se zovu ove farme, Parovi, ćirilice i ostale gluposti. To treba da se zabrani zakonom, a taj novac da bude usmeren tamo gde mu je mesto.
Hvala, izvinjavam se, produžiću vam sledeći put. Slučajno sam. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 146, od ukupno 150 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o finansiranju političkih aktivnosti, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. avgusta 2016. godine. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković.
Ovaj predlog zakona se odnosi na istu temu o kojoj sam govorio u prethodnom predlogu zakona, a to znači da sačuvamo narodne pare i da se one ne bacaju za te tzv. reklame i za to što sam rekao već da je estetski, politički, moralno i na bilo koji treći, četvrti i peti način neprihvatljivo. I ovaj zakon se bavi tim parama, pa onda tražim izmenu gde se briše član 23. stav 3. koji omogućava sada dok ga ne promenimo da se finansiraju iz budžeta, to znači narodnim parama ili od tzv. sponzora. To znači od onih koji su krali iz budžeta, pa onda daju pare političkim strankama, mahom onima koje su u vlasti trenutno, da nas zapljuskuju najgorim mogućim sadržajima kojima nije mesto nigde, nikuda. To ako hoćete nekome da naudite, onda treba nekoj drugoj državi, nekoj drugoj naciji, ne dao Bog, onda treba da emitujete te naše reklame tamo i to će da nanese veliku štetu. To nikako nisu pare koje pošteni političari vlasti skupljaju na pošten način. To je novac koji se otima od građana na najgori mogući način i troši za najgore moguće stvari. Pitaće neko – šta je zamena? Kako da građani saznaju koje su političke poruke koje liste kandidata, kandidati pojedinačno nude građanima? Ja moram da vam otkrijem i to sam i rekao prošli put, ima jedna novina koja je tu, nema je više od 50-60 godina, ali ja se nadam da ćete uskoro da shvatite šta je poenta toga, a to je da se prave duel emisije na televiziji, gde se nosioci raznih političkih projekata, bilo da su prošli lekarski pregled ili da nisu, pa šetaju od klupe do klupe ili od knjižare do knjižare, sučeljavaju svoje stavove o zadatim temama na jedan civilizovan način, sa argumentima, gde komuniciraju tako da ljudi mogu da razumeju, a da to ne košta ništa. Da sačuvamo te velike pare i da upotrebimo tamo gde su one mnogo potrebnije.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 149 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. avgusta 2016. godine. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković.
Ovo je inovacija jednog dobrog zakona koji je bio donet 2003. godine, ali na žalost nije primenjen zato što je prva sledeća vlast koja je trebala da ga primeni odustala od te primene i to na najgrublji način tako što je nekoliko ministara koji su bili zaduženi za sprovođenje ovog zakona ušli upravo u krivična dela koja su sankcionisana ovim zakonom. Šta je bila poenta ovog zakona? Da ne sme niko da zabode ašov negde dok ne dobije sve adekvatne dokument za početak gradnje, a to naravno jeste normalna stvar, to nije nikakva represija države. To ne rade ljudi koji su socijalno ugroženi, pa onda daj da uradim nešto bez dozvole jeftinije. Ne, to rade oni koji imaju nesumnjivo puno para i nesumnjivo puno para koje su vrlo čudnog, neobičnog, rekao bih, nezakonitog kriminalnog porekla. Bespravna gradnja je neprevodiva sintagma na bilo koji normalni jezik. Kad kažete Nemcu, nekom nemačkom prevodiocu da prevede, ili engleskom ili francuskom, šta je to bespravna gradnja, oni to moraju da objašnjavaju u osam rečenica, pošto niko ne može da shvati u normalnom svetu da neko može da počne gradnju, a nema sve dozvole koje su neophodne za to, i zbog poštovanja zakona, ali i zbog sebe. Ovde je to stara praksa i te 2003. godine učinjen je jedan ozbiljan pokušaj da se to spreči i, nažalost, rekao sam kako se to završilo. I dan danas, bez obzira na busanje u grudi, zaklinjanje, nespavanje noću, dijete bez šnicle, a samo na one lignje u lončiću, bez obzira na sve to, divlja gradnja cveta svuda oko nas. Ponavljao sam 20 puta onaj bespravni objekat za koji je ministarka Mihajlović rekla da će biti utužen čovek i da će biti srušen, jer je protivzakonito gradio, je samo što nije stavljen dimnjak, a dimnjak nije stavljen zato što je centralno grejanje, pa nema potrebe da ima dimnjak. Inače, Nebojšina 8a, završena protivno zakonu, uz poštovanje preko beogradskih izbora, preko zaklinjanja svih da će to, preko svih dokumenata koje je izdala nadležna opština Vračar, Grad Beograd i ministarstvo. Ne, to divlja i dalje. Zašto? Pa, bliski su sa nekim opskurnim likovima koji se hvale, ne mogu da verujem, da su bliski aktivnom režimu. Imamo i najekstremniji primer toga, to je Beograd na vodi, rekoh već, posle piramida u Starom Egiptu, najveće divlje gradilište u istoriji čovečanstva. Prema tome, glasajte za zakon.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 151. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do nezakonitog oduzimanja dozvole za rad Akcionarskog društva za osiguranje „Takovo osiguranje“ Kragujevac, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. jula 2017. godine. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković. Izvolite.
Hvala lepo. Malopre je predložen jedan anketni odbor koji je definisan u sklopom puno nesrećnih okolnosti, kao što je nedostatak zdravstvenog pregleda pre kandidovanja i drugih bolesti o kojima će se neko konsultovati sa svojim lekarom ili farmaceutom, a ja sam glasao za taj anketni odbor, jer se pominjem u tom predlogu i mislim da je fer da sve što se, gde se ko god pominje, ili se podrazumeva da bi trebalo da bude pomenut, da se to istera, makar to bio i anketni odbor, ali ne videh malopre da postoji većina za to, jer možda zvono nije radilo ili je neki drugi razlog. Ovo je odluka o obrazovanju anketnog odbora za nezakonito oduzimanje dozvole za rad osiguranju „Takovo“. Blizu 500 ljudi je radilo u tom osiguranju. Oduzeta im je dozvola kad su bili na pragu dobre prodaje, pošto je to inače privatna firma. Znači, nije u pitanju privatizacija, nego naprosto prodaja na tržištu. Trebalo je da bude, da se završi ugovor o kupoprodaji sa jednim od najvećih evropskih, pa i svetskih autoriteta u poslovnom smislu iz ove oblasti, ali neko je, a to neko je konkurencija nelojalna, je uspela da kod vrha Narodne banke Srbije, guvernerke i ekipe koja stoji iza nje, isposluje da se osiguranju „Takovo“ oduzme dozvola za rad zbog navodnog slabog nivoa kapitala, zbog nepoštovanja zakona, malih rezervi, što je apsolutno suprotno onome što je dokazano u sudskom postupku koji je nakon toga obavljen, gde se videlo da je to osiguranje bilo bolje od 80% ostalih osiguravajućih kuća u Srbiji po svim tim parametrima. Tu je naneta velika šteta, naravno, vlasnicima, ali i ljudima koji su radili u toj firmi, gradu Kragujevcu, gde je sedište te firme i, što je još važnije, poverenju investitora u ovu državu. Ta bajka da kod nas dolaze veliki investitori, to je laž neviđena. To je laž. Te velike firme koje ovde zapošljavaju naše radnike za 200 evra, da klemuju žice, to je tehnologija, ima daska, pa se po toj dasci vode neki kablovi i na kraju se klemuju, to je laž. A ozbiljni investitori u ovu državu su dolazili 2002, 2003. godine, pa to može i neki anketni odbor da utvrdi, kad je došao „Simens“ u ovu državu, kad je došao „Filip Moris“, kad je došao „Fijat“, kad su došli veliki, veliki investitori koji su ozbiljni. Na ovakav način se oni rasteruju.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, od ukupno 149. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za aferu vinograd i imovinu bivšeg premijera Zorana Živkovića, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. marta 2018. godine. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ono što je sigurno da anketni odbor, na kome ću ja insistirati dok ova Skupština ne donese odluku da se on formira, ono što je sigurno je da uprkos tome što je država uložila 525 hiljada evra, plus 30 hiljada evra za „Vinariju Živković“, sigurno je da taj anketni odbor i članovi anketnog odbora neće konzumirati vino iz te vinarije. Nikada nije ni proizvedeno. Naime, 2007. godine u proleće doneta je uredba Ministarstva poljoprivrede da registrovana poljoprivredna gazdinstva koja imaju poljoprivredno zemljište, i to zavedu u Trezoru, mogu da koriste podsticaje za podizanje vinove loze i hmelja. U tom trenutku, Zoran Živković nije imao registrovano poljoprivredno gazdinstvo. Registrovano je polovinom jula. Niti je imao poljoprivredno gazdinstvo, niti je imao zemljište na kome je navodno zasadio na parceli od 52 hektara 42 hektara vinograda. Za to je dobio podsticaje od 525 hiljada evra, a kasnije još 30 hiljada. Zemljište je od države zakupio tek u novembru 2007. godine. Složićete se da zbog uredbe o prolećnoj sadnji u 2007. godini, nikakvo proleće nije se moglo desiti u novembru 2007. godine. To proleće je moglo biti na Maldivima, ovi što su preplanuli, ali se nikako nije moglo desiti u Srbiji. Zato insistiram i očekujem da ovi iz stranke bivšeg režima i oni glasaju za to da se formira anketni odbor. Da ih podsetim samo, nemojte se smejati, gde se on prikačio kao krpelj, tu spasa nije bilo. Dakle, radi se o čoveku koji je rekao pre nekoliko godina da DS nije ni stranka, a ni demokratska. Ja sa tim mogu da se složim, s obzirom da mu je dala ovakvu vrstu podsticaja. Dame i gospodo narodni poslanici, ja sam mislio da on zbog vojske glumi ludilo i šalje nas na preglede, ali sad sve više mislim da on uopšte ne glumi. Dame i gospodo narodni poslanici, mogli smo mu kupiti vinograd, ali pamet teško. Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 20, protiv – jedan, uzdržanih – nema, od ukupno 149. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja razloga ogromnih gubitaka koje ostvaruje javno preduzeće „Elektroprivreda Srbije“ Beograd, kao i ukupnog iznosa državne pomoći koja je dodeljena Javnom preduzeću „Elektroprivreda Srbije“ Beograd, koje je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Narodi poslanik Saša Radulović nije prisutan. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i izdavanja građevinske dozvole radi realizacije projekta „Beograd na vodi“, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Narodni poslanik Radulović nije u sali. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Narodni poslanik Radulović nije u sali. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Narodni poslanik Radulović nije tu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade UAE, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Narodni poslanik Radulović nije u sali. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema od 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja razloga ogromnih gubitaka koje ostvaruje ER Srbija, obaveza koje Vlada Republike Srbije i Etihad imaju prema ER Srbiji, ukupnog poslovnog gubitka ER Srbije u periodu od 2013. godine do danas, ukupnog iznosa državne pomoći koja je dodeljena ER Srbiji u istom periodu i štetnosti ugovora koji je Vlada Republike Srbije potpisala sa Etihadom i UAE, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Saša Radulović želi reč? Nije u sali. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog za razrešenje Veroljuba Arsića sa funkcije potpredsednika Narodne skupštine, koji je Narodnoj skupštini podnela grupa od 31 narodnog poslanika 13. aprila 2017. godine. Narodni poslanik Radulović, nije u sali. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog za razrešenje Maje Gojković sa funkcije predsednika Narodne skupštine, koji je Narodnoj skupštini podnela grupa od 31 narodnog poslanika 13. aprila 2017. godine. Poslanik Radulović nije u sali. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama Zakona o sudijama, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Poslanik Radulović nije u sali. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Saša Radulović želi reč? Nije u sali. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopunama Zakona o predsedniku Republike, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Poslanik Radulović nije u sali. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje ukazuju na povezanost Aleksandra Vučića i Andreja Vučića sa pravosnažno osuđenim trgovcem narkotika Aleksandrom Stankovićem, zvanim Sale Mutavi, i prinudnog preuzimanja luksuznog restorana „Franš“ u Beogradu, upravljačkih prava nad firmama IT industrije Alti/Vin-Vin, Prointer i Energosoft, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Poslanik Radulović nije tu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja razloga ogromnih gubitaka koje ostvaruje Železara Smederevo od 2014. godine do danas, ukupnog iznosa državne pomoći koja je dodeljena Železari Smederevo u istom periodu i štetnosti svih ugovora koje je Vlada RS zaključila u vezi sa poslovanjem Železare u navedenom periodu, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Narodni poslanik Radulović nije u sali. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica da li je tokom izbora za narodne poslanike, održanih 24. aprila 2016. godine, došlo do izborne krađe, odnosno da li su glasovi koji su na lokalnim izborima, održanim istog dana, osvojili opozicioni građanski pokreti, stranke manjina i opozicione stranke, ukradeni i upisani kao glasovi izbornim listama Aleksandar Vučić Srbija pobeđuje, Ivica Dačić – Socijalistička partija Srbije, Jedinstvena Srbija – Dragan Marković Palma i dr Vojislav Šešelj – Srpska radikalna stranka, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Poslanik Radulović nije u sali. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi uvida u celokupan izborni materijal predsedničkih izbora 2017. godine i utvrđivanje da li izborni materijal sadrži anomalije i u čemu se one sastoje, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Poslanik Radulović nije u sali. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa stečajem koji se sprovodi nad Rudarsko-topioničarskom basenu Bor, razloga ogromnih gubitaka koje ostvaruje RTB Bor, ukupnog iznosa državne pomoći koja je dodeljena RTB Boru i štetnosti plana reorganizacije RTB Bor, koji je podneo Narodnoj skupštini, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Narodni poslanik Radulović nije u sali. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih - nema, od 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja razloga ogromnih gubitaka koje ostvaruje javno preduzeće „Srbijagas“, kao i ukupnog iznosa državne pomoći koja je dodeljena javnom preduzeću „Srbijagas“ počev od osnivanja preduzeća 2005. godine pa do danas, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Poslanik Radulović nije u sali. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih - nema, od 147 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica koje se odnose na nepravilnosti prilikom glasanja i okolnosti koje su dovele do toga i obeležile sprovođenje izbora za predsednika Republike 2017. godine na teritoriji opštine Sjenica, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. novembra 2017. godine. Poslanik Radulović nije u sali. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih - nema, od 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja porekla novca kojim je ministar odbrane Aleksandar Vulin, kupio stan u Beogradu, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. decembra 2017. godine. Poslanik Radulović nije u sali. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – jedan, uzdržanih - nema, od 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o srednjem obrazovanju i vaspitanju, koji je podneo Narodnoj skupštini 8. decembra 2017. godine. Poslanik Radulović nije u sali. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih - nema, od 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, koji je podneo Narodnoj skupštini 8. decembra 2017. godine. Poslanik Radulović nije u sali. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih - nema, od 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o osnovnom obrazovanju i vaspitanju, koji je podneo Narodnoj skupštini 8. decembra 2017. godine. Poslanik Radulović nije u sali. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih - nema, od 146 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o predškolskom obrazovanju i vaspitanju, koji je podneo Narodnoj skupštini 8. decembra 2017. godine. Poslanik Radulović nije u sali. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih - nema, od 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Saša Radulović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju osnovica za obračun i isplatu plata, odnosno zarada i drugih stalnih primanja kod korisnika javnih sredstava, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. decembra 2017. godine. Poslanik Radulović nije u sali. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – niko, uzdržanih - nema, od 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za stečajnu aferu povezanu sa bivšim ministrom privrede Sašom Radulovićem, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. marta 2018. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, s obzirom da Saša Radulović nije tu, da je otišao, da je zaboravio da se vrati, verovatno ima neke velike sastanke, ja ću sačekati neku drugu sednicu da se on pojavi pa ću ovo detaljno obrazložiti. Hvala.
Hvala kolega Rističeviću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 144 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o odbrani, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Radoslav Milojičić želi reč? Izvolite.
Hvala uvaženi predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, predložene izmene i dopune Zakona o odbrani su izuzetno važne i ovo je izuzetno važan zakon, kao što je i sistem odbrane izuzetno važan sistem, kako za nas koji se bavimo ovim poslom u Narodnoj skupštini, tako i za celokupnu zemlju u celini. Odmah da kažem da ne očekujem od SNS da usvoji ove izmene i dopune Zakona o odbrani jer je sa jedne strane poznat vaš stav o sistemu bezbednosti kada je ministar odbrane Aleksandar Vulin, i sa druge strane, znajući vaš stav o tome kako pripadnici Vojske Srbije žive. Naravno, na ovoj sednici su i vojni zakoni i Zakon o BIA, tako da se radujem sutrašnjem danu i danima koji dolaze, u kojima ćemo raspravljati o toj izuzetno važnoj temi. Ustavni osnov za donošenje ovog zakona sadržan je u odredbama člana 97. i tačkama 4,6. i 9. Ustava Republike Srbije, gde je upravo određeno da Republika Srbije uređuje i obezbeđuje odbranu i bezbednost njenih građana. Zakon o odbrani je nedovoljno obuhvatan i ne pruža odgovore na suštinska pitanja. Jedan od osnovnih razloga je i zastarelost osnovnih strateških dokumenata, ali i zanemarivanje aktuelnih bezbednosnih situacija, kako u zemlji u kojoj živimo, tako i u celokupnom regionu. Nužno je, pre svega, da uspostavimo kompatibilnost između svih zakona koji su vezani za sistem odbrane u celini. Mi nemamo kompatibilnost i sklad između Zakona o odbrani i Zakona o vanrednim situacijama. Mislim da to nije ništa što je nemoguće uraditi. Predložene izmene i dopune Zakona o odbrani su izuzetno važne i ja ne znam šta je sporno u članu 1. koji kaže da su osnovni strategijski dokumenti Strategija nacionalne odbrane, Strategija nacionalne bezbednosti Republike Srbije i Doktrina Vojske Srbije i Doktrina oblasti nevojnih izvoza, rizika i pretnji. Mi imamo predloženih 18 članova izmena i dopuna Zakona o odbrani i ja vas molim da stavite ovo na dnevni red. Zahvaljujem se eminentnim stručnjacima iz ove oblasti koji su pomogli da Demokratska stranka predloži ove izmene i dopune dnevnog reda Zakona o odbrani. Hvala puno.
Hvala kolega Milojičiću. Stavljam na glasanje vaš predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržan – niko, od 144 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o finansiranju lokalne samouprave, koji je podneo Narodnoj skupštini 26. oktobra 2016. godine. Izvolite kolega Milojičiću.
Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi građani, Demokratska stranka predlaže izmene i dopune Zakona o lokalnoj samoupravi upravo zato što nam je život svih građana podjednako važan, bez obzira da li oni žive u Surdulici, Subotici ili Beogradu. Demokratska stranka predlaže ove izmene i dopune Zakona o lokalnoj samoupravi zato što je Srpska napredna stranka samo prošle godine svim lokalnim samoupravama u Srbiji oduzela pet milijardi dinara. Pre toga je SNS za vreme svoje šestogodišnje vladavine svim lokalnim samoupravama oduzela preko 50 milijardi dinara. Sveli ste lokalne lidere, tj. predsednike opština i gradonačelnika na to da zavise od Vlade Republike Srbije i da zavise od vladajuće većine. To možda sada vama ide u korist, ali videli smo da to nije dobro i to nije transparentno. Upravo Evropska povelja koju je Srbija ratifikovala 2007. godine, a protiv koje ste vi tada bili, meni je sada jasno iz kojih razloga, svim lokalnim samoupravama garantuje političku, administrativnu i finansijsku nezavisnost, kako bi građani u svojim sredinama sami odlučivali o problemima i koje će probleme rešavati u svojim sredinama. Kao što ste lokalnim samoupravama oduzeli preko 50 milijardi dinara, sveli ste lokalne samouprave na to da imamo partijske poslušnike. Imamo gradonačelnika Kraljeva koji je kao kapitalnu investiciju otvorio semafor, imamo gradonačelnika Leskovca koji je kao kapitalnu investiciju otvorio česmu. Vidimo da i to nije dovoljno, već je gradonačelnik Subotice pretukao svog saradnika, a gradonačelnik Kraljeva je otišao korak dalje - prošle subote je na ulici pretukao slučajnog prolaznika zato što mu je nešto dobacio. Bez obzira iz koje političke partije ko dolazi, to nije primereno u 2018. godini. Onda se pitate – odakle nasilje i u porodici i na sportskim igralištima? Zato što oni koji odlučuju o ovoj zemlji pospešuju to nasilje. Molim vas da usvojite ove izmene i dopune Zakona o lokalnim samoupravama. Imamo podatak da u EU polovina budžetskih prihoda pripada lokalnim samoupravama, a polovina centralnom nivou vlasti, dok u Republici Srbiji svim lokalnim samoupravama zajedno sa AP Vojvodina pripada samo 10,2% prihoda koje mi kao država imamo. Mislim da je to zaista loše za funkcionisanje celokupne države i lokalnih samouprava u celini. Hvala.
Hvala kolega Milojičiću. Stavljam na glasanje vaš predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržan – niko, od 144 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o javnom informisanju i medijima, koji je podneo Narodnoj skupštini 24. februara 2017. godine. Izvolite kolega Milojičiću.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi građani, svaka vlast je promenjiva. Upravo zbog vas smo predložili izmene i dopune Zakona o javnom informisanju i medijima. Interesuje me zašto ne usvojite ove predložene izmene i dopune Zakona o javnom informisanju i medijima? Predlažem da svaka poslanička grupa da po jednog poslanika koji se bavi ili je najstručniji za tu temu, kako bismo zajedno uradili jedan zakon. Zakoni nisu bog zna šta ako se ti zakoni ne poštuju, jer vi postojeće zakone o informisanju i medijima ne poštujete. To funkcioniše tako što SNS pokupuje u svim lokalnim samoupravama televizije i te televizije izriču hvalospeve o SNS i blate, maltretiraju i proganjaju, bez ikakvog osnova i bez ikakvih dokaza, sve ljude koji se usude da budu protiv politike koju vi zastupate. U prilog tome govori i činjenica da je samo tokom 2013. godine zabeleženo 23 napada na novinare. Ali, ono što je sa vama činjenica to je da kad god mi pomislimo da ne može nešto gore, vi nas uverite, nažalost po građane Srbije, u suprotno i dokažete da možete gore. Tokom 2017. godine u Srbiji su se desila 54 napada na novinare, 23 napada tokom 2013. godine, tokom 2017. godine je bilo 54 napada na novinare. Još uvek nemamo informacije šta se desilo sa inauguracijom predsednika Republike. Da budemo potpuno iskreni i potpuno otvoreni, ne zamera DS vama zbog vaše partijske pripadnosti ili nepartijske pripadnosti, za nas je isti aršin ako se vi iz SNS ne skidate sa „Pinka“ 24 časa, to je loše i za vas i za građane Srbije, kao što se neki drugi opozicioni ili pozicioni političari ne skidaju sa druge televizije isto 24 časa. Mi smo za princip, tako da smo protiv toga što radi pojedina politička partija na jednoj televiziji, 24 časa su na toj televiziji, tako smo protiv što ste vi na pojedinim televizijama, samo imate više prostora, takođe 24 časa. To je loše za demokratiju, loše za javno informisanje, loše za građane Srbije. Potrebno nam je objektivno izveštavanje. Hvala.
Hvala kolega Milojičiću. Stavljam na glasanje vaš predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržan – niko, od 141 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o socijalnoj zaštiti, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. oktobra 2016. godine. Izvolite kolega Milojičiću.
Hvala predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi građani, ustavni osnov za donošenje ovog zakona sadržan je u odredbi člana 97. tačka 8) Ustava Republike Srbije i Demokratska stranka predlaže tri konkretne mere. Demokratska stranka predlaže da se svakom učeniku čija oba roditelja ne rade obezbedi besplatan prevoz od kuće do škole, da im se obezbedi besplatna užina i da im se obezbede besplatni udžbenici. Imali smo pre nekoliko dana ovde Zakon o elektronskim udžbenicima, što znači da će svi roditelji morati da obezbede lap-top ili tablet svojoj deci, a sa druge strane taj zakon nije kompatibilan sa realnošću u kojoj se mi nalazimo. Draga gospodo, nažalost, mi imamo 50 hiljada dece koja su svakog dana gladna, kojima roditelji ne rade, čiji roditelji ne mogu da im obezbede užinu u toku dana. Napravili smo ogromnu disproporciju i to uopšte nije dobro. To nije Srbija za kakvu se mi zalažemo. Nažalost, imamo i primer dečaka iz Mola koji je sebi oduzeo život. Pre svega je napustio pohađanje srednje stručne škole u Bečeju zbog nemaštine, zbog toga što nisu roditelji mogli da mu obezbede prevoz, a potom je sebi oduzeo i život. Mislim da su to izuzetno strašne stvari i da treba da se baziramo na to kako građani realno žive, a ne na to šta mi ovde govorimo. U 2016. godini je udeo dece u ukupnoj populaciji Srbije bio samo 17,3% što nas čini izuzetno starom nacijom. Zato DS predlaže konkretnu meru da se roditeljima koji ne mogu da imaju svoje potomstvo, obezbedi besplatna vantelesna oplodnja. Jutros kada sam čitao podatke oko ovog zakona, došao sam do jednog zaista frapantnog podatka, to je da 400 hiljada ljudi ima problem sa sterilitetom, da ne mogu da se ostvare kao roditelji. Mislim da mi treba da odgovorimo na to na jedan kvalitetan, odgovoran i disciplinovan način. Vi možete graditi mostove, možete graditi i puteve, ali nam to ništa ne znači ako u Srbiji nema dovoljno dece. Nažalost, u Srbiji ima hiljadu sela sa manje od 100 stanovnika. Prosečna starost za te osobe je 75 godina. To su sve činjenice. Ne optužujem naravno nikog ovde direktno, ali dame i gospodo vi ste odgovorni šest godina, kao što smo mi bili odgovorni od 2008. do 2012. godine i niko na političkoj sceni u Srbiji ne postoji ko nije bio na vlast, pa da kažemo – e, to je taj genije koga čekamo, sada će on sve to da promeni… Ti si druže bio, ali u biblioteci. Tako da, hvala.
Molim vas, gospodine Milojičiću, nemojte da zloupotrebljavate govornicu. (Radoslav Milojičić: Dobacuju mi.) Nemojte, vi ste iskusan poslanik, nema smisla. Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 141. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o policiji, koji je podneo Narodnoj skupštini 30. septembra 2016. godine. Reč ima narodni poslanik Radoslav Milojičić, izvolite.
Hvala predsedavajući. Izvinjavam se kolegama koji skoro da nisu bili na vlast.
Hvala na izvinjenju.
Ustavni osnov za donošenje zakona… Izvinite, nisam čuo?
Hvala vam.
… za donošenje Zakona o policiji sadržan je u odredbi člana 97. tačka 4) Ustava Republike Srbije i predložene izmene i dopune Zakona o policiji su potrebne s obzirom na stanje u kojem se nalaze pripadnici MUP-a. Prvo, SNS im je smanjila plate, a onda je SNS pripadnicima MUP-a smanjila i dnevnice. Vi danas imate situaciju gde pripadnici MUP-a rade najteže, najodgovornije poslove, obezbeđuju bezbednost i sigurnost nas i naše države i za to imaju dnevnicu od 150 dinara. Za 150 dinara ne mogu da kupe ni jednu kiflu i čašu jogurta, što je sramotno. Dve su ključne tačke u izmenama i dopunama Zakona o policiji. Prva je da MUP mora da odredi potrebe sistema. Koliki broj učenika će za četiri, pet, šest, sedam i osam godina biti potreban i da taj broj učenika školuje. Ne možemo imati toliko nekompatibilnost između onog broja koji je potreban za rad u MUP-u i onog broja mladih, obrazovanih i školovanih učenika koji završe Policijsku akademiju sa najboljim ocenama, prođu svu obuku, izađu kao stručni kadrovi i onda im se kaže u MUP-u – izvinite, za vas ovde nema mesta. Ti ljudi ne znaju da rade ništa sem toga za šta su se školovali, tako da mislim da je ovaj zakon izuzetno važan da školujemo kadrove u skladu sa potrebama sistema. Druga tačka je da je odredbom člana 172. član 2. Zakona o policiji se ruši prezumpcija nevinosti, te predlažem brisanje ovog člana. Hvala.
Hvala kolega. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 140. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Vojsci Srbije, koji je podneo Narodnoj skupštini 25. septembra 2017. godine. Kolega Milojičiću, izvolite.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani, još jedna izuzetno važna tema o kojoj ćemo debatovati narednih nekoliko dana, jer su nam vojni zakoni, zakoni o BIA-i na dnevnom redu. Demokratska stranka je predložila izmenu i dopunu 18 članova Zakona o Vojsci Srbije. Zahvaljujem se ljudima koji su pomogli da zajedno uradimo predložene izmene i dopune Zakona o Vojsci Srbije. Ustavni osnov za donošenje ovog zakona je sadržan na odredbi člana 97. tačka 4) Ustava Republike Srbije. Zaista ne mogu da verujem da mi nemamo kompatibilne i usaglašene zakone o Vojsci i zakone o odbrani što su gotovo dve identične delatnosti. Šta je sporno u ovim izmenama i dopunama Zakona o Vojsci, ja bih voleo da nam odgovorite, sem što nećete da prihvatite nijednu izmenu i dopunu zakona koju predlaže niko iz DS? Sporno je poverenje koje građani imaju u Vojsku Srbije. Za šest godina vlasti SNS je promenila pet ministra odbrane. Govorio sam još pre dve godine ovde da svaki novi ministar odbrane koji dođe je lošiji od svog prethodnika. Taman kad pomislimo da ne možete gore u Ministarstvu odbrane, vi sada dovedete ministra Aleksandra Vulina, čoveka koji je dezertirao iz vojske da bude ministar odbrane. Sa druge strane, imamo katastrofalne podatke što se tiče Vojske Srbije. Imamo podatke da 80% pripadnika Vojske Srbije ima manju zaradu nego što je prosečna zarada u Srbiji. Osamdeset posto ljudi koji rade u vojsci ima nižu zaradu nego što je prosečna zarada u Srbiji. Sedamdeset posto civila koji rade u vojsci ima zaradu 22 hiljade dinara. Sa 22 hiljade dinara vi ste na ivici siromaštva, na rubu egzistencije. Kako može neko da preživi sa 22 hiljade dinara, ko svakog dana mora da ide na posao, ko ima porodicu, a da ne govorim o ljudima koji nemaju ni tih 22 hiljade dinara. Sedamdeset dva posto ljudi, pripadnika Vojske Srbije, koji su napustili vojsku prošle godine, 72% njih je to uradilo na lični zahtev. Dame i gospodo, vojska je bila institucija sa najvećim poverenjem građana u nju. Sada je vojska institucija iz koje se beži. Smanjili ste vojnicima platu, smanjili ste vojnicima dnevnice. Ne znam zaista šta je još potrebno da uradimo i koliko puta da predložimo izmene i dopune zakona da biste vi iste predložili. Voleo bih naravno da nam kažete šta je sa tim migovima? Pre dve godine smo čuli da je stiglo šest migova u Srbiju. Kada će ti migovi biti funkcionalni ili ih je sastavljao lično ministar Vulin, pa i od toga nema ništa? Hvala.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 139. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora, radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa neovlašćenim prisluškivanjem od strane VBA, koja je bez odluke suda špijunirala političke stranke, lidere sindikata i pojedine sudije, koji je podneo Narodnoj skupštini 6. novembra 2017. godine. Poslanik Milojičić, ne želi reč. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 139. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Radoslav Milojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora, radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa uvođenjem stečaja fabrici šinskih vozila „Goša“ iz Smederevske Palanke, koji je podneo Narodnoj skupštini 8. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Radoslav Milojičić želi reč? Nije u sali. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, od 139. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim predsednikom SO Smederevska Palanka Radoslavom Milojičićem i nenamenskim trošenjem sredstava, koji je Narodnoj skupštini podneo 27. marta 2018. godine. Kolega Rističeviću, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, malopre ste čuli gospodina „Hajnekenu“ kako priča o nasilju. U sklopu mog zahteva za anketni odbor ja sam za to i da se ispita nasilje koje se desilo u Palanci. Dakle, prebijen je Branislav Petrović, star 63 godine od strane mog kolege. Krivična prijava je prosleđena Tužilaštvu, ali se ništa do sada veliko nije desilo. Takođe, on je govorio o nasilju nad novinarima. Molim da se ispita da li je za vreme vlasti bivšeg režima ubijen novinar Milan Pantić 2001. godine, da je linčovan Dragoljub Milanović, to je malo licemerno. Pa je malo licemerno da oni koji su od javnih funkcija napravili privatne poslove, vršili nasilje, čak su ovde mene tražili po prostorijama Skupštine da me biju, gospodin „Hajnekena“ i još jedan narodni poslanik koji trenutno nije tu. To je veliko licemerje. Nadalje, oni pričaju o korupciji. Ja mislim da antikorupcijski tim DS postoji sa razlogom. Oni se najviše razumeju u korupciju, oni su ogrezli u korupciji, zato taj antikorupcijski tim prvo treba da se pozabavi samim njima. Zamislite čoveka koji priča o užinama, a ja tražim da se to u Palanci ispita, koji je za jedno veče popio dva bazena. Znači, bazen je izdao za 2.050 evra godišnje, zajedno sa toplom vodom, na 50 godina. Pazite, napravio ugovor predsednik opštine, prodao grad četiri puta, dužan četiri budžeta godišnje i onda prodao bazen na 50 godina, uz naknadu od 2.050 evra godišnje. Mi u Inđiji aparat za sladoled izdajemo za 5.000 evra, a onda sa „Niskogradnjom“, sa svojim prijateljem, da, on je uradio sa Srbom Sisavcem, oni su više isisavci, nego sisavci, a onda sklopio ugovor sa „Niskogradnjom“ na 25 godina. Pazite, napravio ugovor, uništio JKP preduzeće i uzeo privatno komunalno preduzeće da šiša travu 25 godina, godišnje da šiša travu za 33 miliona, a pri tome je dužan da za svih 30 godina uloži pet miliona. E, zato tražim da se obrazuje anketni odbor i ispita se ovo što Tužilaštvo neće da ispita. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o finansiranju AP Vojvodine, koji je podnela Narodnoj skupštini 13. decembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Aleksandra Jerkov želi reč? (Ne) Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Krivičnog zakonika, koji je podnela Narodnoj skupštini 12. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Aleksandra Jerkov želi reč? (Ne) Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica oko privatizacije kruševačke fabrike IMK „14. oktobar“, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Ne, nije tu. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do ljudskih žrtava i materijalne i nematerijalne štete u poplavama na teritoriji Srbije 2014. godine, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Ne, nije prisutan. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica oko privatizacije PKB, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Ne, nije u sali. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do paljenja ambasada Sjedinjenih Američkih Država i SR Nemačke, koje su napadnute 21. februara 2008. godine tokom protesta „Kosovo je Srbija“, kao i odgovornost kako bivših tako i sadašnjih nosilaca najviših državnih funkcija, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Ne, nije prisutan.Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa izgradnjom fabrike kineske kompanije „Meita“ u Bariču, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Ne, nije prisutan. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa potpisivanje ugovora za Projekat „Beograd na vodi“, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Ne, nije u sali. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa ugovorom Republike Srbije i firme Al Rawafed international investment, koji je podneo Narodnoj skupštini 31. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Ne, nije prisutan. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti za neistinito prikazivanje stanja u vezi sa nivoom aflatoksina u mleku i kukuruzu, koje je izazvalo veliku materijalnu i nematerijalnu štetu u Republici Srbiji 2013. godine, koji je podneo Narodnoj skupštini 3. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? Ne, nije prisutan. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa potpisivanjem ugovora između Vlade Srbije i „Etihad Airways“ u vezi osnivanja preduzeća za avio saobraćaj „Air Serbia“, koji je podneo Narodnoj skupštini 3. novembra 2017. godine. Da li kolega Balša Božović želi reč? (Ne.) Nije prisutan. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa mogućom zloupotrebom i korupcijom u okviru Železare Smederevo 2015. godine, pri čemu je nastao gubitak od oko 150 miliona evra na godišnjem nivou, koji je podneo Narodnoj skupštini 3. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne.) Nije prisutan u sali. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti o postojanju privatnih prislušnih centara, a koji su u službi najviših nosilaca državnih funkcija u Republici Srbiji, koji je podneo Narodnoj skupštini 3. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne.) Nije prisutan u sali. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti o načinu na koji je guvernerka Narodne banke Srbije, gospođa Jorgovanka Tabaković, stekla četvorosoban stan u Novom Sadu od 144 kvadratna metra, za koji je 30. novembra 2012. godine preduzeće Telekom Srbije preuzelo na sebe otplatu preostalog duga za pomenuti stan od 77.000 evra, koji je podneo Narodnoj skupštini 3. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne.) Nije prisutan u sali. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o dualnom obrazovanju, koji je podneo Narodnoj skupštini 20. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne.) Nije prisutan u sali. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Balša Božović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija, koji su 22 narodna poslanika podnela Narodnoj skupštini 27. februara 2018. godine. Da li narodni poslanik Balša Božović želi reč? (Ne.) Nije prisutan u sali. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za proglašenje lažne države Kosovo, uticaja koji je na to imalo mišljenje Međunarodnog suda pravde, te povodom toga odgovornosti bivšeg predsednika Republike Srbije Borisa Tadića, koji je Narodnoj skupštini podneo 27. marta 2018. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? Izvolite kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, stranka bivšeg režima čiji je predsednik bi Boris Tadić na nesreću mnogih građana Republike Srbije, a na sreću stranke bivšeg režima, Boris Tadić je bio i predsednik Republike Srbije u dva mandata. Pri tome da bi drugi put bio izabran u potpunosti je radio na urušavanju zemlje. Moram da vas podsetim da u vreme dok je on bio ministar odbrane iz zatvora zajedno sa Živkovićem u saveznoj vladi, da je iz zatvora pušteno 2.108 albanskih terorista. Puštena je Đakovička grupa, Drenička grupa, puštena su braća Mazreku koji se između ostalog osuđeni bili i za silovanje devojčice. Pušteno je 2.108 albanskih terorista koji su nedugo zatim izvršili martovski pogrom. To su oni isti teroristi čiji su saborci vadili organe Srbima u Žutoj kući. Očigledno da našu žutu kuću, albanska žuta kuća nije interesovala. Takođe, Boris Tadić je da bi drugi put bio izabran zajedno sa Vukom Jeremićem u Američkoj ambasadi zatražio da Albanci, da Amerikanci utiču da Albanci ne proglašavaju nezavisnost pre nego što Boris Tadić ne bude izabran ponovo za predsednika Republike Srbije. To se i desilo. Albanci su, čini mi se proglasili nezavisnost 17. februara. Februara, 15. je izabran Boris Tadić, dao je zakletvu i postao predsednik Republike Srbije i time otpočeo svoj mandat, a 17. februara 2008. godine proglašena je albanska nezavisnost. Mislim da anketni odbor treba da se pozabavi tim činjenicama i činjenicom koja je usledila posle gde je UNMIK zamenjen Euleksom, gde neobavezujuće mišljenje Međunarodnog suda pravde koje nam nije trebalo bio dodatni teg na vratu Srbije, zbog čega danas Republika Srbija ima teškoće. Zbog čega danas Republika Srbija ne može u punom smislu da uz svoj ustavno pravni sistem stavi našu južnu pokrajinu Kosovo i Metohija. U svim razvijenim zemljama, pa i u onim gde ovi idu na treninge CIA, to bi se tretiralo kao velelizdaja istoga ja tražim da se obrazuje anketni odbor koji će se pozabaviti aktivnostima bivšeg predsednika Republike Srbije, Borisa Tadića. Hvala vam.
Zahvaljujem, kolega Rističeviću. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. stavovi 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18,00 časova zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese akta iz dnevnog reda ove sednice. Narodni poslanik Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, koji je podnela Narodnoj skupštini 12. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Aleksandra Jerkov želi reč? (Ne.) Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju, koji je podnela Narodnoj skupštini 12. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Aleksandra Jerkov želi reč? (Ne.) Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, koji je podnela Narodnoj skupštini 14. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Aleksandra Jerkov želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanja anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa gradske vlasti u Novom Sadu u vezi sa privatizacijom ATP Vojvodina i izgradnjom međumesne autobuske stanice u Novom Sadu, koji je podnela Narodnoj skupštini 20. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Aleksandra Jerkov želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Aleksandra Jerkov, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o visokom obrazovanju, koji je podnela Narodnoj skupštini 4. decembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Aleksandra Jerkov želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim predsednikom SO Inđija Goranom Ješićem i nenamenskom trošenju sredstava, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. marta 2018. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, meni je žao što Goran Ješić nije tu. Želeo sam da ispitamo njegove afere, uključujući i stan u Beču, „Milk Republik“, snabdevanje Kliničkog centra Vojvodine mlekom i mlečnim proizvodima iz neregistrovane mlekare i snabdevanje prehrambenim proizvodima, ajvarom itd. iz neregistrovane „Fruit Republik“ iz Markovine kod Aleksandrovca. Na žalost, on nije tu. Takođe sam hteo da utvrdim vezu između njega i Aleksandre Jerkov u onom anketnom odboru, s obzirom da su i jedno drugo prošli treninge CIA. Žao mi je što gospođa Jerkov nije tu. Dakle, voleo bih da o tome porazgovaramo i da razgovaramo i o nasilju kome je takođe gospodin Ješić sklon prema novinarima itd. i o nasilju koje mi snažno osuđujemo, a koji gospođa Jerkov ne osuđuje kada je u pitanju Maja Gojković, kada je u pitanju novinarka Uzelac, kada je u pitanju članica RIK, iako je bila neposredno prisutna i ušla u RIK zajedno sa Sašom Radulovićem kao poslednju šansu. S obzirom da nisu tu, ja neću da žurim sa ovim predlogom. Dakle, verujem da će pomenuta gospoda biti prisutna na nekoj od narednih sednica, kada ću detaljno obrazložiti ovaj moj zahtev. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Maja Videnović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima, koji je podnela Narodnoj skupštini 19. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Maja Videnović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Maja Videnović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja svih činjenica i okolnosti koje su pratile događaje koji su se desili pre i tokom polaganja zakletve predsednika Republike Srbije, Aleksandra Vučića, koji je podnela Narodnoj skupštini 20. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Maja Videnović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Maja Videnović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o budžetskom sistemu, koji je podnela Narodnoj skupštini 28. decembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Maja Videnović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Maja Videnović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja svih relevantnih činjenica i okolnosti koje su prethodile i dovele do odluke o izručenju turskog državljanina kurdskog porekla, Cevdet Ayaza Turskoj, kao i utvrđivanje odgovornosti svih nadležnih organa u ovom slučaju, koji je podnela Narodnoj skupštini 28. decembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Maja Videnović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Goran Ješić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju, koji je podneo Narodnoj skupštini 6. decembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Goran Ješić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Goran Ješić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivrednom zemljištu, koji je podneo Narodnoj skupštini 14. oktobra 2016. godine. Da li narodni poslanik Goran Ješić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Nataša Vučković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o porezu na imovinu, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Nataša Vučković želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Nataša Vučković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Nataša Vučković želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim gradonačelnikom Beograda, Draganom Đilasom i nenamenskom trošenju sredstava, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. marta 2018. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, s obzirom da se radi još o jednom predsedniku stranke bivšeg režima, ja se bojim da je malo ta dva, tri anketna odbora koja sam ja tražio. Mislim da samo za gospodina Đilasa treba jedno deset anketnih odbora. Naime, od kada je nasledio onaj zlatni rudnik 2000. godine, pored pocepanih patika tamo negde, od tada ga je krenulo. Podsećam stranku bivšeg režima da je Zoran Đinđić podneo krivičnu prijavu po prijavi PKB, čini mi se, za reketiranje od strane Dragana Đilasa i verujem da se oni svakako sećaju da on nije mogao da uđe u DS sve do 2004. godine. Posle ubistva premijera Đinđića on je ušao u DS i pomoću nje se pored tog zlatnog rudnika, pored pocepanih patika, obogatio da ni sam ne zna šta sve ima. Lako bi mi danas nahranili siromašne, koje je on osiromašio, ali i dalje postoje indicije da ne možemo da nahranimo dovoljno ove bogate i alave, kakav je i Dragan Đilas. Naime, dok je vladao hiljadu puta se uvećala vrednost imovine njegovog preduzeća. Ima zgrada koje vrede po nekoliko miliona evra, imao je medijsku imperiju, itd, ništa od toga do 2004. godine nije imao. Na kraju svog mandata, a podsećam DS da im se to desilo, zajedno sa gospođom Jerkov i Elezovićem u paru, „zaremio je“ što mladi kažu pod znacima navoda DS. Dakle, ono dvoje Jerkov i Elezović su ih gurnuli u dugove, a onda je Đilas kao dobra vila preuzeo dugove DS i takav način postao njihov vlasnik. Danas DS je rob Dragana Đilasa, jer ne smeju ništa da kažu protiv njega zato što on drži dugove DS na takav način i imovinu DS i njeno ime i njen grb i sve ono što je tad stranka nekada značila. Pored toga, Dragan Đilas od Pionirskog parka, od gradnje mosta na Adi bez građevinske dozvole, o nabavci autobusa iz inostranstva protiv domaće firme „Ikarbus“, o rušenju raznih platana i uređenju Bulevara Kralja Aleksandra, dakle taj se dobro nafatirao i dobro od javne funkcije napravio privatni biznis, o čemu sam ja govorio. Zato kažem da je malo jedan anketni odbor da bi se ispitale sve nepravilnosti i sve ono što Dragan Đilas radio dok je bio predsednik Demokratske stranke, a i posle toga kada je DS uz pomoć gospođe Jerkov i Elezović, kako to mladi kažu „zaremio“. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marinika Tepić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Krivičnog zakonika, koji je podnela Narodnoj skupštini 24. novembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marinika Tepić želi reč? (Ne.) Nije prisutna. Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za je glasalo – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marinika Tepić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o igrama na sreću, koji je podnela Narodnoj skupštini 12. oktobra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marinika Tepić želi reč? (Ne.) Nije prisutna. Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za je glasalo – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marinika Tepić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave, koji je podnela Narodnoj skupštini 20. oktobra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marinika Tepić želi reč? (Ne.) Nije prisutna. Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za je glasalo – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marinika Tepić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zabrani manifestacija neonacističkih ili fašističkih organizacija i udruženja i zabrane upotrebe neonacističkih ili fašističkih simbola i obeležja, koji je podnela Narodnoj skupštini 25. oktobra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marinika Tepić želi reč? (Ne.) Nije prisutna. Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za je glasalo – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Sonja Pavlović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama Zakona o vodama, koji je podnela Narodnoj skupštini 24. aprila 2017. godine? Da li narodni poslanik Sonja Pavlović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za je glasalo – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Sonja Pavlović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti životne sredine, koji je podnela Narodnoj skupštini 10. maja 2017. godine. Da li narodni poslanik Sonja Pavlović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Sonja Pavlović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o stanovanju i održavanju zgrada, koji je podnela Narodnoj skupštini 24. aprila 2017. godine. Da li narodni poslanik Sonja Pavlović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Sonja Pavlović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama Zakona o proceniteljima nepokretnosti, koji je podnela Narodnoj skupštini 24. aprila 2017. godine. Da li narodni poslanik Sonja Pavlović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Goran Ćirić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Goran Ćirić želi reč? (Da.) Izvolite kolega Ćiriću.
Poštovani predsedavajući, poštovane koleginice i kolege, poštovani građani, predložiću četiri zakona koja tretiraju pre svega poreska rešenja u našoj Republici Srbiji, a sa ključnim ciljem, ciljem da doprinesemo pravednijoj socijalnoj i pravednijoj regionalnoj raspodeli. Mislim da je pre svega bitno i na današnji dan možemo da vidimo koliko ima spremnosti da se čuju predlozi i drugih poslanika i drugih poslaničkih grupa, pre svega pokazuje koliko malo spremnosti ima za debatu o različitim rešenjima i ja ne mislim da su ovo idealna rešenja o kojima ću govoriti, ali mislim da je važno staviti ih na dnevni red i da o tome razgovaramo, jer kada pođemo od osnovnih podataka o kojima malo govorimo u ovoj Skupštini, a to je u ovom trenutku prosečna plata u Srbiji, minimalna potrošačka korpa, što su parametri koji govore najviše o standardu stanovnika u Srbiji, iako znamo da je prosečna plata na nivou između 47 i 49 hiljada dinara, u zavisnosti od meseca i da imamo minimalnu potrošačku korpu koja iznosi 36 hiljada dinara, potrebno je otvoriti teme u kojima ćemo načiniti pravedniju socijalnu raspodelu. Ovaj predlog zakona ide u smislu motivacije poslodavaca za isplatu većih nivoa zarada prema svojim zaposlenima. Dakle, on podrazumeva da stopa poreza na dobit pravnih lica postaje varijabilna i da iznosi od 10 do 30 posto u korelaciji sa prosečnom neto zaradom po zaposlenom, prema statističkim teritorijalnim jedinicama. Šta to znači? Da se stimulišu oni koji isplaćuju zarade u iznosu od 150% u odnosu na prosečnu zaradu u statističkom regionu na kome to privredno lice deluje. Dakle, ukoliko isplaćuje 150 ili više procenata u odnosu na prosečnu zaradu, onda bi neto dobit njegova bila manja od ove sadašnje od 15%, iznosila bi 10% i na taj način bi smo stimulisali isplatu većih zarada prema svojim radnicima. Sa druge strane, destimulativno bi se delovalo prema onim poslodavcima, nedovoljno socijalno odgovornim prema svojim radnicima, koji isplaćuju manje od 80% u odnosu na prosek u statističkom regionu i tada bi stopa poreza na dobit iznosila 30%, a za sve one koji su u margini između 80% i 150% u proseku svog statističkog regiona ostali bi na nivou od 15%. Dakle, ideja je da stimulišemo rad, da kapital ima naravno svoj prinos, ali da to stimulisanje rada nagradimo kroz poresku stopu.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Aleksandra Čabraja, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama Zakona o kulturnim dobrima, koji je podnela Narodnoj skupštini 3. maja 2017. godine. Da li narodni poslanik Aleksandra Čabraja želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanici Aleksandra Čabraja, Marinika Tepić, Sonja Pavlović i Zoran Živković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o dopuni Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, koji su podneli Narodnoj skupštini 17. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Aleksandra Čabraja želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Jovan Jovanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o glavnom gradu, koji je podneo Narodnoj skupštini 19. februara 2018. godine. Da li narodni poslanik Jovan Jovanović želi reč? (Da.) Izvolite.
Hvala. Predložio sam izmene tri međusobno povezana zakona, zato što nije dovoljno izmeniti samo Zakon o lokalnim izborima, već i zakone o lokalnoj samoupravi i glavnom gradu i zbog toga ću objedinjeno govoriti o sva tri predloga. Ono što je suština predloženih izmena jeste uvođenje, odnosno vraćanje direktnog izbora gradonačelnika i predsednika opština, a o potrebi da se tako nešto učini pokazali su i nedavno održani lokalni izbori, pre svega u Beogradu. Naime, prema predstojećem izbornom sistemu gradonačelnici i predsednici opština se biraju posredno, odnosno biraju ih skupštine gradova i opština. Ono što želi da se postigne ovim izmenama zakona je sledeće: prvo, povećanje autonomije, kao i odgovornosti izabranih lokalnih predstavnika prema građanima, a ne kao što je do sada, pre svega prema partijskim vrhovima, zatim, povećanje brige kandidata za potrebe građana, zatim, smanjenje prostora da građani budu dovedeni u zabludu. Recimo, jedan broj građana je na prethodnim izborima mislio da je predsednik Vučić bio kandidat i za gradonačelnika Beograda, kao i predsednika mnogih opština u Srbiji. Zatim, smanjivanje depersonalizacije politike, jer zbog ovakvog postojećeg sistema, sada je veoma mali broj građana upoznat ko su kandidati za odbornike. To je na prethodnim izborima naročito bilo izraženo u slučaju liste SNS, kada se ogromna većina kandidata za odbornike zaklonila iza predsednika Vučića, a sam predsednik je, nažalost, još jednom pokazao da nije predsednik svih građana. Usvajanjem ovih izmena izbegla bi se situacija u kojoj se sada nalazimo da i pored ubedljive pobede SNS na izborima u Beogradu, mi i dalje, gotovo dva meseca posle toga, ne znamo ko će biti gradonačelnik Beograda, glavnog grada, koji je politički, ekonomski, kulturni i svakakvi drugi centar Srbije. Takvo ponašanje praktično predstavlja i omalovažavanje građana Beograda. Osim direktnog izbora gradonačelnika i predsednika opština, trebalo bi izmeniti izborni zakon tako što bi građani na direktniji način odlučivali o tome ko će biti izabran sa izbornih lista, tako što bi mogli da se izjasne za nekog kandidata u okviru samih lista. Na ovaj način, redosled kandidata na izborima ne bi zavisio od rasporeda na izbornoj listi koji su sačinili partijski vrhovi, već od broja glasova koji su pojedinačno dobili. Tako bi neko ko je npr. bio poslednji na listi mogao da bude prvi, ukoliko bi dobio najveći broj glasova građana. Alternativno rešenje bilo bi uvođenje većinskog sistema. Ovakve izmene bi podstakle kandidate da se više bave problemima građana, kao i unutarpartijsko takmičenje. Za kraj, prethodno pomenute izborne principe trebalo bi primeniti i na izborima za Skupštinu Srbije. To je moguće učiniti ili uvođenjem mešovitog sistema ili proporcionalnog sa preferencijalnim glasanjem, s tim što bi Srbija prethodno bila podeljena na više izbornih jedinica, što bi omogućilo da svi delovi Srbije budu predstavljeni u parlamentu. Stoga, u skladu sa prethodno rečenim, mi poslanici Građanske platforme uskoro ćemo predložiti izmene Zakona o izboru narodnih poslanika. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Branka Stamenković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona prestanku važenja Zakona o dualnom obrazovanju, koji je podnela Narodnoj skupštini 23. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Branka Stamenković želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Ana Stevanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima, koji je podnela Narodnoj skupštini 8. decembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Ana Stevanović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Goran Ćirić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o porezu na dohodak građana, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Goran Ćirić želi reč? (Da.) Izvolite.
Suština ovog zakona je, još jednom ću ponoviti i cilj koji bi trebalo da bude cilj svih nas, a to je pravednija socijalna raspodela, pravednija regionalna raspodela, dakle, i horizontalno i vertikalno. Član 1. predloga ovog zakona kaže da se zarade iz čl. 13. do 15b i prihoda od kapitala iz člana 61. stav 1. tačka 24) ovog zakona dodaje. Suština ove izmene u predlogu zakona je, pre svega, uključivanje prihoda od dividendi u prihode podložne obračunu godišnjeg poreza na dohodak građana. Dakle, ideja je da učinimo pravednijom tu raspodelu i opterećenje prihoda na kapital i poreza i oporezivanja rada. Iz jednostavne analize i onoga o čemu malo govorimo, a to je pitanje siromaštva u Srbiji i velikog broja ljudi koji živi ispod granice siromaštva, a to je negde oko 8% u ovom trenutku po zvaničnim podacima koji mogu da se vide i na samom sajtu Vlade, a to je oko 500 hiljada ljudi u Srbiji, je jedan ozbiljan podatak i upozorenje da o ovome makar moramo da govorimo da bismo tražili neka rešenja. Još jednom kažem, ovo nisu idealna rešenja, ali mogu da doprinesu pravednijoj socijalnoj raspodeli. Kada pođete od podataka da je, još jednom ću reći, minimalna potrošačka korpa u Srbiji 36 hiljada dinara, a da je granica siromaštva za četvoročlanu porodicu u Srbiji 31.500 dinara, znači da nedostaje oko 4,5 hiljade dinara za četvoročlanu porodicu u Srbiji do iznosa od 36.000 dinara, tj. minimalne potrošačke korpe. Dakle, podatak od 8% populacije Srbije ispod granice siromaštva je nešto što zabrinjava, a još više brine podatak koji ću vam reći, a to je 25,4% stanovništva je u riziku od siromaštva, a 38,7% u riziku od siromaštva i socijalne isključenosti. Ovo je duplo veća stopa siromaštva od zemalja u EU. Ovo su podaci koji bi trebalo da nas upozore da makar o ovim temama razgovaramo, a ovaj predlog zakona ide upravo u tom smeru. Prihod od dividendi oporezovati kao porez na lična primanja. Mislim da toga u ovom trenutku nemamo kao rešenje, a to je nešto što može da pomogne onima koji su u ovakvom statusu siromaštva u Srbiji.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Nenad Konstantinović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Nenad Konstantinović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o opštem upravnom postupku, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Nenad Konstantinović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Nenad Konstantinović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 6. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Nenad Konstantinović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 29. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Nenad Konstantinović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Nenad Konstantinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o utvrđivanju poreza na neprijavljeni prihod građana, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 13. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Nenad Konstantinović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Srđan Nogo, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za dešavanja tokom sprovođenja izbora za odbornike Skupštine grada Beograda, održanih 4. marta 2018. godine, od dana raspisivanja do dana objavljivanja konačnih rezultata, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, Miladin Ševarlić, Dragan Vesović 22. marta 2018. godine. Da li narodni poslanik Srđan Nogo želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Srđan Nogo, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za dešavanje tokom izbornog procesa 2016. godine, od dana raspisivanja republičkih izbora do dana objavljivanja konačnih rezultata izbora, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, Miladin Ševarlić i Dragan Vesović 14. novembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Srđan Nogo želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Srđan Nogo, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za dešavanje tokom izbornog procesa 2017. godine, od dana raspisivanja predsedničkih izbora do dana objavljivanja prevremenih rezultata izbora obrađenih na 99,9% biračkih mesta, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, Miladin Ševarlić i Dragan Vesović 20. aprila 2017. godine. Da li narodni poslanik Srđan Nogo želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Goran Bogdanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom okupljanju, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Goran Bogdanović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Goran Bogdanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnom informisanju i medijima, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Goran Bogdanović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Goran Bogdanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Goran Bogdanović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Goran Bogdanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnom redu i miru, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Goran Bogdanović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Poštovani narodni poslanici, u skladu sa članom 87. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, sada određujem pauzu u trajanju od jednog sata. Sa radom nastavljamo u 15 časova i pet minuta. [[Posle pauze]] Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo sa današnjim radom. Narodni poslanik Goran Ćirić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Goran Ćirić želi reč? Izvolite.
I ovo je jedan od zakona koji ima cilj da učinimo pravednijom i socijalnu raspodelu, ali i regionalnu raspodelu. Dakle, on podrazumeva da se poreska uprava prilagodi i poreske proceduru budućem zakonu o ispitivanju porekla imovine. Ovo je nešto što je svakako potrebno svima nama i čini mi se da smo kao političke opcije spremni da pristupimo tom projektu izrade zakona, makar deklarativno, o poreklu imovine, a da to i ne činimo. Zbog toga i dajem ovaj predlog, da su lica dužna da dostavljaju podatke iz člana 2. ovog stava, informativnu prijavu dva puta u toku godine. U članu 58. se dodaje stav 2. koji glasi – podzakonskim aktom se formira poseban organizacioni deo u poreskoj upravi sa posebno obučenim kadrovima koji bi u saradnji sa ostalim državnim organima, MUP-om, katastrom, Narodnom bankom Srbije, Upravom carine, Centralnim registrom hartija od vrednosti, APR-om, Uprave za trezor, Uprave za sprečavanje pranja novca, vršio obradu podnetih prijava, kao i obveznika koji nisu podneli prijave. Suština ovog predloga zakona je da se izvrši efikasnije upoređivanje imovine fizičkih lica sa njihovim prijavljenim prihodima. Jasno je da mnogi na ulicama Srbije voze automobile od stotinu hiljada evra a da nemaju nijednu poresku prijavu na prijavljene prihode i sigurno je puno pitanja naših građana – odakle taj novac i na koji način je zarađen? Mislim da je potrebno to uvesti u red, jer bismo na taj način, oporezivanjem, podigli nivoe prihoda i povećali makar za neki deo tu socijalnu jednakost. Davao sam neke primere upravo iz ove sale. Mnogi su poslanici od 1992. godine i, recimo, bili su do 2012. godine, tih 20 godina poslaničkog mandata sa nekom prosečnom platom od 500 evra, za 20 godina to je 240 meseci, plus 500 evra, to je ukupno prijavljenih prihoda na koje je plaćen porez od 120 hiljada evra. Kada poredite sve te prihode, od 120 hiljada evra za 20 godina, možete da poredite i imovinsko stanje mnogih od tih ljudi koji ne mogu da opravdaju vrednost imovine sa porezom koji su plaćali za prihode koje su prijavljivali. Zbog toga je važno da se krene upravo od predsednika države, predsednika Vlade, od narodnih poslanika, od svih onih najodgovornijih za to da li će se usvojiti ovakav predlog zakona ili ne, a ovo je, još jednom kažem, uvod i priprema poreske uprave i harmonizacija sa budućim zakonom o poreklu imovine. Molim vas da pre nego što se izjasnimo o ovom predlogu zakona, utvrdimo kvorum, pošto to nismo uradili na početku sednice.
Zahvaljujem. Molim kolege poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u elektronske jedinice. Određujem pauzu u trajanju od 10 minuta. [[Posle pauze.]] Molim kolege poslanike da ubace poslaničke kartice u elektronske jedinice radi utvrđivanja kvoruma. Pošto smo utvrdili da imamo kvorum za rad i odlučivanje, stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Gorana Ćirića o dopuni dnevnog reda. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – dva, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Boško Obradović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o zaštiti srpskog jezika, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, Miladin Ševarlić i Dragan Vesović, 13. oktobra 2017. Da li narodni poslanik Boško Obradović želi reč? (Da) Izvolite, kolega Obradoviću.
Gospodine predsedavajući, zbog galame nisam čuo koju od moje dve dopunske tačke ste pročitali? Izvinjavam se.
Predlog deklaracije o zaštiti srpskog jezika.
Hvala.Poštovani predsedavajući, poštovane kolege narodni poslanici i poštovani građani koji pratite ovu sednicu Skupštine Srbije, mnogo je važnih tema danas u Srbiji, mnogo bolnih egzistencijalnih pitanja, mnogo ekonomskih i socijalnih problema, pa je nekako kultura i pitanje identiteta i očuvanja našeg identiteta uvek nekako u drugom planu i veoma često i lako se zaboravi. Sa ove dve dopunske tačke dnevnog reda koje kandiduje poslanička grupa Srpskog pokreta Dveri, vraćamo pažnju javnosti i Narodne skupštine Republike Srbije na značaj kulture očuvanja našeg nacionalnog i kulturnog identiteta, a dve teme su tu pod posebnim fokusom, a to su pitanja jezika i pisma. Među osnovnim tačkama identiteta svakoga naroda na svetu, jesu upravo pitanja njegovog maternjeg jezika i njegovog nacionalnog pisma. U ovoj prvoj dopunskoj tački, koja je sada ovde pred vama, mi predlažemo jednu deklaraciju o zaštiti srpskog jezika. Naime, mi smatramo da je srpski jezik u savremenim okolnostima veoma ugrožen, da se manipuliše srpskim jezikom, da se izmišljaju novi jezici na teritorijama bivše Jugoslavije, koji zapravo nisu ništa drugo nego varijante srpskog književnog jezika. Dolazimo u situaciju da naš jezik može na neki način biti ugrožen i raznim tuđicama i raznim novokomponovanim izrazima i raznim, da tako kažem, upadima sa strane koji kvare naš jezik. Neophodno je da skrenemo pažnju javnosti na značaj jezika. Mi smo to učinili u ovoj deklaraciji u nekoliko tačaka. Pre svega, želimo da zaštitimo sve što je ikada napisano na srpskom jeziku bez obzira na kom je pismu napisano, bez obzira da li je napisano u Srbiji, u bivšim jugoslovenskim republikama, u regionu ili dijaspori. Dakle, sve što je nastalo na srpskom jeziku spada u srpsku književnu baštinu i mi treba to da čuvamo i o tome da brinemo. Sa druge strane, za nas je izuzetno važno da se brine o čuvanju srpskog jezika u dijaspori, da se brine o dopunskim školama, jer jedan od najvećih problema srpskog naroda u dijaspori je asimilacija i gubljenje identiteta, a među njima najveći problem gubljenja jezika. Dakle, država Srbija kao matica svih Srba koji žive u regionu i rasejanju, mora da brine o očuvanju njihovog nacionalnog identiteta i pre svega o očuvanju njihovog jezika. Na kraju nešto što odavno predlažemo, evo predloga i za ministra kulture, da se oformi jedan dom srpske dijaspore u Beogradu. Da se tu sačuva sve ono što je srpska politička emigracija, posle 1945. godine i dijaspora u celini napravila, i da se vrati i pripada ponovo kulturnom blagu srpskog naroda u celini. Dakle, to je ono što je naša poruka, da sačuvamo srpski jezik.
Zahvaljujem. Stavljam predlog na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Boško Obradović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o zaštiti ćirilice i očuvanju književnog i kulturnog blaga srpskog jezika nastalog na latinici, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, Miladin Ševarlić i Dragan Vesović, 13. oktobra 2017. Da li narodni poslanik Boško Obradović želi reč? (Da) Izvolite.
Hvala predsedavajući. Evo, poštovane kolege narodni poslanici jedne teme oko koje sam zaista duboko uveren da nema niti jednog jedinog razloga da svi zajedno nestanemo u odbranu srpskog nacionalnog pisma ćirilice. Ovo nije tema vlasti ili opozicije, ovo nije tema za naša politička nadgornjavanja i sukobe, imamo dovoljno drugih tema, red je valjda da se jednom oko neke teme od izuzetnog nacionalnog značaja i objedinimo i zajednički donesemo određene stavove. Ja nemam nikakav problem da povučem ovaj predlog deklaracije o zaštiti ćirilice, da vladajuća većina predloži isti ili sličan ili kakav god se dogovorimo predlog o zaštiti ćirilice i da mi glasamo za to kao za predlog vladajuće većine. Dakle, ne mislim da se bavim monopolom na temom ćirilice ili bilo kojom drugom temom od velikog nacionalnog značaja. Molim vas da obratite pažnju na ovaj naš predlog da zajedničkim snagama ga stavimo na dnevni red, da ako treba izmenimo nešto u tekstu ove deklaracije o zaštiti ćirilice i da jednoglasno u Narodnoj skupštini Republike Srbije stanemo u zaštitu našeg nacionalnog pisma. Ćirilica nestaje, ćirilica se gubi, ćirilica postaje manjinsko pismo u Srbiji, ćirilica je nezaštićena i mi moramo da je zaštitimo i ta zaštita ćirilice mora da krene iz doma Narodne skupštine Republike Srbije. Moramo da promenimo Zakon o službenoj upotrebi jezika i pisma. Moramo da uvedemo kaznene odredbe za one koji ne poštuju ćirilicu. Moramo sve javne natpise da stavimo na ćirilici, moramo na neki način mlade da naučimo da iz savremene informacione tehnologije mogu i te kako da budu na ćirilici, da je ćirilica najsavršenije svetsko pismo, da je grafički jedno od najlepših svetskih pisama, da je potpuno u skladu sa savremenim informacionim tehnologijama i da motivišemo sa državnog vrha sve izdavače, sve kulturne delatnike, sve institucije, sve medije, da pre svega emituju svoje programe, svoja izdanja na ćirilici, poštujući naravno nacionalne manjine, njihov jezik i njihovo pismo, ali moramo da poštujemo i sebe i svoj jezik i svoje pismo. I zaista ne vidim niti jedan razlog, mogu da vas molim, mogu da vas preklinjem, recite šta treba da uradimo, ali ćirilica je ugrožena u Srbiji, jedino mi iz doma Narodna skupštine Republike Srbije možemo da zaustavimo njeno propadanje. Nema ko drugi da je zaštiti i u tom smislu svo srpsko književno blago, koje je pritom nastalo ne samo na ćirilici, nego i na latinici treba da bude u korpusu istorije srpske književnosti, da bude sačuvano, jer dešava nam se da se u raznim svetskim forumima književna dela nastala na latinici tretiraju kao hrvatska kulturna baština i kao nečija tuđa kulturna baština zapravo pripadaju srpskoj književnoj i kulturnoj baštini. Ovo je tema koju jedino mi ovde možemo da pokrenemo i apelujem na vas da podržite da ova deklaracija dođe na dnevni red, da možemo zajedno izmeniti…
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – niko. Konstatujem da predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, radi utvrđivanja činjenice i okolnosti vezanih za posete Narodnoj skupštini Republike Srbije određenih ekstremističkih organizacija i pojedinaca, koji je Narodnoj skupštini podneo 27. marta 2018. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, mi smo glasali malopre za predlog Boška Obradovića, što bi on rekao glasamo. Kad profesor srpskog jezika zatraži da glasamo, a ne da glasamo, onda veliko je pitanje zaštite srpskog jezika i ćirilice. Profesor srpskog jezika ne bi trebao da kaže gde bežite, LJotića ne bi trebao da nazove LJotić. Dakle, moj predlog je da se formira anketni odbor s obzirom da je ova zemlja veoma osetljiva na gubitak teritorije. Ako neko sarađuje sa bugarskom organizacijom koja se zove Atak, koja traži sanstefansku Bugarsku. Ako neko sa njima sarađuje, međusobno se posećuju, a oni traže Dimitrovgrad, Bosilegrad, Vranje, Pirot, onda je veliko pitanje patriotizma narodnih poslanika i partija koje sarađuju sa takvom jednom organizacijom. Ako uzmemo da je ta organizacija koja baštini LJotićeve, kako oni LJotićeve vrednosti, onda mi moramo biti izuzetno oprezni. Ova zemlja nema pravo na takvu vrstu delatnosti. Dakle, ukoliko uzmemo da je ovde dolazio Pernar, čiji je deda, ne u ovom parlamentu, ali u nekoj drugoj Skupštini pitao koliko košta srpska krv. Ukoliko neko sarađuje sa takvim organizacijama, mi moramo imati anketni odbor koji će ispitati motive zašto neko sarađuje sa bugarskom organizacijom koja traži srpske teritorije, zašto neko sarađuje sa Pernarom koji odmah sutradan maršira sa ustašama u Zagrebu i ako uzmemo da je taj neko i ta partija pozdravlja neonacističku organizaciju „Alternativu za Nemačku“, mi kao zemlja koja je bila antifašistička, mi kao zemlja koja pre svega ceni slobodu, nezavisnost i suverenitet moramo da budemo veoma oprezni i da ispitamo pod kojim okolnostima političke stranke i organizacije u Srbiji sarađuju sa organizacijama koje baštine neonacističku politiku, fašističku, ustašku, jataka koja traži da Bugarskoj pripadnu srpske teritorije. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 12, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Veroljub Stevanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica o ulozi i odgovornosti najviših organa vlasti u vezi sa likvidacijom postupka „Takovo osiguranja“, koji je podneo Narodnoj skupštini 2. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Veroljub Stevanović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – niko. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Dejan Nikolić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatu vrednost, koji je podneo Narodnoj skupštini 20. jula 2017. godine. Da li narodni poslanik Dejan Nikolić želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Dejan Nikolić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, koji je podneo Narodnoj skupštini 10. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Dejan Nikolić želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Dejan Nikolić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o trgovini, koji je podneo Narodnoj skupštini 30. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Dejan Nikolić želi reč? (Ne) Nije prisutan. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Vesna Marijanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim medijima, koji je podnela Narodnoj skupštini 19. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Vesna Marijanović želi reč? (Ne) Nije prisutna. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dvoje, protiv – niko, uzdržanih – niko. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Gordana Čomić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti koje su dovele do helikopterske nesreće u kojoj je život izgubilo sedam osoba, koji je podnela Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Gordana Čomić želi reč? (Ne.) Nije prisutna. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik LJupka Mihajlovska, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izboru narodnih poslanika, koji su Narodnoj skupštini podnele narodni poslanici Tatjana Macura i LJupka Mihajlovska 13. februara 2018. godine. Da li narodni poslanik LJupka Mihajlovska želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Tatjana Macura, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom, koji je podnela Narodnoj skupštini 4. aprila 2018. godine. Da li narodni poslanik Tatjana Macura želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marko Đurišić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Đorđe Vukadinović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti ubistva gospodina Olivera Ivanovića, predsednika Građanske inicijative „Srbija, demokratija, pravda“ počinjenog u Kosovskoj Mitrovici dana 16. januara 2018. godine, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Sanda Rašković Ivić, Dijana Vukomanović, Đorđe Vukadinović i Slaviša Ristić 5. marta 2018. godine. Da li narodni poslanik Đorđe Vukadinović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o predlaganju zakona, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marko Đurišić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Zdravko Stanković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim preduzećima, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Zdravko Stanković želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o kulturi, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marko Đurišić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Jovan Jovanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi, koji je podneo Narodnoj skupštini 19. februara 2018. godine. Da li narodni poslanik Jovan Jovanović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marko Đurišić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o javnim medijskim servisima, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Marko Đurišić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Jovan Jovanović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima, koji je podneo Narodnoj skupštini 19. februara 2018. godine. Da li narodni poslanik Jovan Jovanović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Zdravko Stanković, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Zdravko Stanković želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik prof. dr Miladin Ševarlić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o genetički modifikovanim organizmima i proizvodima od GMO, koji je podneo Narodnoj skupštini 5. maja 2017. godine. Da li narodni poslanik Miladin Ševarlić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Božidar Delić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Božidar Delić želi reč? Izvolite, kolega Deliću.
Uvaženi predsedavajući, kolege narodni poslanici, 1. novembra 2017. godine navršilo se tri godine od primene ovog zakona. Od Vlade sam dobio odgovor zbog čega se ovaj zakon koji sam predložio ne usvaja. U tom odgovoru se kaže da je osnovni razlog koji je opredelio za donošenje ovog zakona i dalje opravdan, a to je potreba da se obezbedi finansijska održivost penzijskog sistema a time i održivost budžeta Republike Srbije. Takođe, kaže se u tom odgovoru da je nesporno da je postojao posebno važan javni interes za primenu zakona koji je donet, kako se ovde kaže, u jednoj posebnoj neredovnoj situaciji kako bi se utvrđenim merama otklonili negativni efekti finansijske krize. Dalje se u odgovoru kaže da je zakon donet isključivo s ciljem prevladavanja, odnosno otklanjanja negativnih posledica finansijske krize i da je sa ograničenom primenom, dok postoje važni razlozi i opravdani javni interes za njegovu primenu. Gospodo, da je Vlada donela ovakav zakon 1. novembra, tih 600 miliona evra, koliko je doprinos, po ovom zakonu, penzionera prevladavanju krize u Republici Srbiji, bio bi poklon, veliki poklon ili kredit penzionera Republici Srbiji. Međutim, posle govora u ovoj Skupštini premijerke, govora nekih ministara, penzioneri, a njih je kako sam to po podacima koje mi je dostavio Sindikat vojnih penzionera, oko 700.000, a ne 400.000 koliko sam rekao prošli put, su pokrenuli tužbe. Po tim podacima do danas je pokrenuto oko, odnosno između 200 i 220.000 tužbi. To sve ide svojim tokom, čak po njihovim procenama tek u sledećoj godini će doći do Ustavnog suda, a posle toga i do suda u Strazburu. Mene čudi kako Vlada Srbije nije mogla dugoročno da razmišlja i da na vreme donese ovaj zakon, jer kada sudovi budu rešili ovaj problem to će tek biti neviđena kriza i tek tada će budžet Republike Srbije biti u problemu. Ako svi govore da smo u suficitu, da se budžet popunjava redovno, onda stvarno nema nikakve potrebe da ovaj zakon i dalje bude na snazi. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 133 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Božidar Delić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o pravima boraca i porodica poginulih i nestalih boraca, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Božidar Delić želi reč? (Da.)
Hvala uvaženi predsedavajući. Gospodo narodni poslanici, 16. novembra prošle godine podneo sam predlog ovog zakona, 27 godina gospodo čeka se da Srbija donese ovaj zakon. Sve zemlje u okruženju, pak čak i kvazi država Kosovo doneli su zakon o borcima. Zbog čega se gospodo taj zakon ne donosi u Republici Srbiji? Zar se mi stidimo naših boraca, a ima ih u ovoj sali, ja mislim popriličan broj. Mi ovde često u Skupštini govorimo jedni drugima da je ugroženo dostojanstvo Skupštine. Borci 90-tih godina, od 1991. do 1999. godine, gospodo, branili su dostojanstvo Republike Srbije, ovim zakonom mi treba da odbranimo njihovo dostojanstvo. Ako ne usvojimo ovaj predlog, ne kažem da to mora biti moj predlog, ali Vlada bi morala brzo da sa nekim svojim predlogom izađe. Šalje se, gospodo vrlo negativna slika i poruka svim sadašnjim i budućim, ne daj bože, borcima ako dođe do potrebe da se brani Republike Srbija. Šta da misle buduće generacije kada je ovakav odnos Vlade i države prema onima koji su svoj dug prema otadžbini kada je trebalo odužili na dostojanstven način. Stotine poginulih boraca, više hiljada invalida gledaju ovde u nas u ovoj Skupštini i gledaju kako ćete gospodo glasati. Uvek mogu u oči da pogledam svakog borca, jer dok sam u ovoj Skupštini i dok ne bude donet ovaj zakon za svaku sednicu ja ću ga predlagati, a vi glasajte gospodo, po vašoj savesti. Hvala.
Zahvaljuje, kolega Deliću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 15, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 128 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Sanda Rašković Ivić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti i sagledavanja stanja u kome se trenutno nalazi projekat „Beograd na vodi“, koji je podnela Narodnoj skupštini 26. februara 2018. godine. Da li narodni poslanik dr Sanda Rašković Ivić želi reč? (Da.)
Hvala gospodine predsedavajući. Projekat „Beograd na vodi“ je projekat koji je praćen mnogobrojnim kontraverzama i od samog svog početka on je bio argumentovano dovođen u pitanje od strane stručne srpske javnosti, pre svega od strane arhitekata i urbanista. Mi bismo želeli da ovim anketnim odborom utvrdimo neke činjenice koje srpsku javnost opterećuju zato što je potpuno nejasno ko je pravi investitor projekta „Beograd na vodi“. Evo, imamo dve kule koje su uskoro gotove, a tu su isprodavani besni stanovi, a još uvek se ne zna ko je tu investitor. Da li je investitor domaći, Republika Srbija, da li je to firma „Igalhils“ ili je neko treći? Naravno, šire se i razne priče da je novac od projekta „Beograd na vodi“ povezan i sa stavljanjem Srbije na listu FATF, listu zemalja za pranje novca. Mi takođe ne znamo ni koja je poslovna banka garant da će projekat „Beograd na vodi“ biti uspešno priveden kraju. Inače, normalno je kada se neki projekti rade, ako su projekti pogotovo tako veliki da se zna koja je to banka koja za taj projekat garantuje. Mi to ni dan danas ne znamo. Za projekat na vodi je 2015. godine u aprilu mesecu i donesen leks specijalis koji je izdvojio to zemljište u gradu Beogradu i koji je proglasio taj projekat projektom od izuzetnog nacionalnog značaja. Nas interesuje kako je moguće da jedan stambeno-komercijalni kompleks dobije taj status nacionalno značajnog projekta, jer znamo dobro šta su nacionalno značajni projekti i da su to aerodromi, rudnici, auto putevi, a nikako ne može da bude jedan takav projekat. Takođe, u kojoj fazi se trenutno nalazi projekt „Beograd na vodi“ i koliko je ukupno faza predviđeno da se „Beograd na vodi“ kao projekat realizuje? Dakle, kakva je i da li postoji odgovornost nadležnih republičkih i gradskih organa za trenutno stanje u kome se projekat „Beograd na vodi“ nalazi, jer takođe ide priča da se dnevno za ispumpavanje vode troši 15.000 evra na samo te pumpe. Zato smatramo da bi bilo neophodno, jer vlast će se menjati, a ipak je ovo kontinuitet da se ovaj anketni odbor formira.
Zahvaljujem koleginice. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 137 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za izjave Sande Rašković Ivić o Srebrenici i o „Oluji“, koji je podneo Narodnoj skupštini 27. marta 2018. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Da.)
Dame i gospodo narodni poslanici, u rukama držim spisak Veritas o poginulima i nestalima u Oluji. Dakle, ukupno je poginulo i nestalo 1.852 lica. Od toga 930 je sahranjeno, a za 922 se još uvek traga. Spadaju u nestale. Verovatno pogubljene. Od 1.852 žrtve, 908 je bilo starije od 60 godina. Znači nikako nisu mogli biti vojni obveznici. Od 1.852 žrtve, 543 su bile žene, devetoro dece, što znači da ni oni nisu bili vojni obveznici. Sahranjeno je 930, 922 lica još uvek rodbina traži. Gospođa Rašković Ivić je ovaj veliki zločin, koji oni nisu uvrstili u svoju deklaraciju o genocidu u Hrvatskoj, ovo su preskočili, za genocid tvrde da je samo ono što se desilo za vreme Drugog svetskog rata, ovo nisu stavili u svoju deklaraciju, ono što traže da mi ovde usvojimo. Gospođa Rašković je 1.852 žrtve nazvala humanitarnom akcijom. Dakle, ona je u izjavama za medije u Hrvatskoj, koliko znam, rekla da su ove 1.852 žrtve, od čega je 908 staraca, starijih od 60 godina, 543 žene i devetoro dece, da je to bila humanitarna akcija hrvatske vojske. Takođe, ova Skupština je usvojila Deklaraciju o zločinu u Srebrenici, ona je to prekrstila iako je bila i sada je narodni poslanik, prekrstila u genocid. NJeno je pravo da smatra šta hoće, ali kao poslanik Narodne skupštine nju obavezuju dokumenta Narodne skupštine. Očigledno da su njene izjave nanele štetu i s toga ja želim da se anketni odbor pozabavi ovim izjavama, s obzirom da od takvih izjava ova država može da ima nemerljivu štetu. Ja ne znam više da li je gospođa za EU gde su Hrvati? Da li je ona za EU ili je Vuk Jeremić protiv EU? Ja to ne mogu znati. Ja više ne znam da li je ona za Krim ili Rim, s obzirom da je ova država nju plaćala i pet hiljada evra da zastupa ovu državu, a ona davala ovakve izjave i s toga ja mislim da moramo imati anketni odbor koji će da se zabavi ovakvim izjavama. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 132 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Radojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog rezolucije Narodne skupštine Republike Srbije o AP Kosovo i Metohija koju su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić, dr Dragan Vesović, dr Sanda Rašković Ivić i Slaviša Ristić, 15. septembra 2017. godine. Da li narodni poslanik želi reč? (Da.) Izvolite.
Hvala gospodine predsedavajući. Poštovani građani Srbije, poštovane koleginice i kolege da obrazložim ukratko naš predlog. Polazeći, dakle od državne tradicije srpskog naroda i njegovog istorijskog prava na AP Kosovo i Metohija kao sastavnom delu Republike Srbije, imajući u vidu da je Kosovo i Metohija istorijski državotvorno i kulturno i duhovno, dakle stožer Republike Srbije i građana, budući da nakon nelegalne i nelegitimne agresije NATO na Saveznu Republiku Jugoslaviju, kao pravne prethodnice Republike Srbije i okupacije dela njene državne teritorije, najviši nacionalni i državni cilj Republike Srbije predstavlja fizički povratak njenih državnih organa i institucija na teritoriju AP Kosova i Metohije, naročito uviđajući činjenicu bez fizičkog povratka državnih organa Republike Srbije na teritoriju Kosova i Metohije nije moguće sprovesti. Ovo podvlačimo, ustavnu normu o jedinstvenom pravnom poretku koji važi na celokupnoj teritoriji Republike Srbije, uključujući i AP Kosovo i Metohija. Oslanjajući se na obavezujuću sadržinu međunarodnih akata i to protokola o razgraničenju između Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca, odnosno Kraljevine Jugoslavije, Republike Albanije, odnosno Kraljevine Albanije od 1926. godine. Zatim, Konvencije o održavanju i obnavljanju graničnih kamenova, malih piramida i kočeva na granici od 1929. godine, Povelje UN, Helsinškog završnog akta, Rezolucije 1244 Saveta bezbednosti UN, kao i ustava Republike Srbije, kao najvišeg opšteg pravnog akta u unutrašnjem pravnom poretku, naročito sledeći duh Ustava Republike Srbije, ali uvažavajući principijelan i nedvosmislen stav SPC, da država ova Srbija ne sme nikada da da svoju saglasnost na otuđenje Kosova i Metohije, jer ono što se silom uzme, to se i vrati, ali ono što se pokloni nekome, to je zasvagda izgubljeno. Pomenuću samo neke od predloženih tačaka koje bi trebala da sadrži ta rezolucija ako je usvojimo. Republika Srbija, pod jedan, u skladu sa Međunarodnim javnim pravom, Ustavom i voljom građana ne priznaje i nikada neće priznati jednostrano proglašenu nezavisnost Kosova i Metohije od strane ilegalnih organa u Prištini. Pod dva, AP Kosovo i Metohija je sastavni deo i neotuđivi deo Republike Srbije, koji se trenutno nalazi pod okupacijom, o čemu bez odlaganja treba obavestiti međunarodnu javnost. Ni jedan građanin Republike Srbije, koji se nalazi na javnoj funkciji nema pravo da potpiše obavezujući dokument koji će otuđiti AP Kosovo i Metohiju kao deo teritorije Republike Srbije. Obavezuje se Vlada Republike Srbije da prekine svaki vid komunikacije i pregovore u Briselu sa predstavnicima prištinskih ilegalnih organa. Obavezuje se Vlada Republike Srbije da poništi sve pisane i usmene sporazume koji su postignuti u Briselu.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 136. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Zoran Radojičić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije o izražavanju počasti građanima Srbije nesrpske nacionalnosti poginulim za otadžbinu, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić i dr Dragan Vesović, 16. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik, Zoran Radojičić, želi reč? (Da.) Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Imajući u vidu da je prema Ustavu Republika Srbija država srpskog naroda i svih građana koji u njoj žive, uzimajući u obzir činjenicu da su se kroz našu istoriju brojni pripadnici srpske vojske nesrpske nacionalnosti, isticali po svojoj hrabrosti i požrtvovanosti u ratovima koje smo vodili, odbrambenim, naročito se sećajući i pamteći da su u Balkanskim ratovima, Prvom svetskom ratu, Drugom svetskom ratu, kao i u otadžbinskim odbrambenim ratovima, koji su vođeni od 1991. do 1999. godine, ratujući i žrtvujući se za Srbiju poginuli brojni građani nesrpske nacionalnosti, predlažemo da Narodna skupština Republike Srbije donese deklaraciju o izražavanju počasti građanima Srbije, nesrpske nacionalnosti poginulim za otadžbinu. Pod jedan, Narodna skupština Republike Srbije izražava posebno poštovanje i odaje počast svim građanima nesrpske nacionalnosti koji su dali svoje živote boreći se u ratovima na strani države Srbije. Pod dva, Narodna skupština Republike Srbije poziva nadležne institucije Republike Srbije, da odaju počast ovim herojima podizanjem spomenika kojim bi se obeležio njihov doprinos borbi za slobodu naše zajedničke otadžbine. Pod tri, Narodna skupština Republike Srbije predlaže da se izradi kompletan popis svih građana nesrpske nacionalnosti, koji su dali svoje živote u otadžbinskim ratovima, kako njihova imena ne bi bila zaboravljena. Pod četiri, Narodna skupština predlaže da se odredi poseban dan zaštitnika otadžbine i državnog jedinstva, kao državni praznik, kojim bi se obeležavalo sećanje na sve poginule za slobodu Srbije. Što se tiče razloga za donošenje ove deklaracije, dakle, obzirom da je Republika Srbija definisana kao država srpskog naroda i svih građana koji u njoj žive, uzimajući u obzir viševekovnu multietičnost i multikulturalnost prostora na kome zajedno sa srpskim narodom žive pripadnici i drugih naroda koji su u skladu sa vremenom i istorijskim okolnostima delili sudbinu sa srpskim narodom, deklaracijom, osobito želimo da skrenemo pažnju domaćoj, ali i svetskoj javnosti na odsustvo svake vrste ksenofobije, netolerancije, šovinizma i nacionalne netrpeljivosti većinskog srpskog naroda prema pripadnicima nesrpskog naroda, kroz primere i odavanje počasti brojnim pripadnicima srpske vojske nesrpske nacionalnosti koji su se kroz istoriju isticali po svojoj hrabrosti i požrtvovanosti u ratovima za oslobođenje od okupatora. Evidentno je da su u Balkanskim ratovima, Prvom i Drugom svetskom ratu, kao i otadžbinskim odbrambenim ratovima mnogi od njih dali velike žrtve. Smatramo da se usvajanjem deklaracije o izražavanju počasti građanima Srbije nesrpske nacionalnosti čini prvi korak u posvećivanju pažnje ovoj temi, kako bi se kroz zakonodavne aktivnosti Narodne skupštine i naporima državnih institucija Republike Srbije odredio poseban državni praznik pod nazivom – dan zaštitnika otadžbine i državnog jedinstva, kojim bi se obeležavalo sećanje na sve poginule za slobodu Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 135. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik mr Ivan Kostić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog deklaracije Narodne skupštine o zaštiti Srba u rasejanju i regionu, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić i dr Dragan Vesović 14. septembra 2017. godine. Da li na narodni poslanik mr Ivan Kostić želi reč? (Da.) Izvolite.
Poštovani narodni poslanici, građani Srbije, Srbi iz rasejanja i regiona, pokret Dveri je pre sedam meseci podneo deklaraciju o zaštiti Srba iz rasejanja i regiona, zato što smo svesni da se trenutno sa nacionalnog nivoa sistemski ne rešavaju problemi Srba u regionu i rasejanju. Naravno da postoje pokreti i naravno da postoje promene od strane državnih institucija u smislu pomaganja pojedinaca iz regiona. Međutim, smatramo da je to nedovoljno, zato što srpski narod, posle raspada Jugoslavije, trenutno je jedan od najugroženijih naroda u savremenoj Evropi. Ovde nije samo problem pitanje jezika i pitanje identiteta. Napomenuo bih da mi već šest, sedam meseci čekamo deklaraciju koju su mnogi državnici i rukovodioci ove države najavljivali da će biti usvojena, a pogotovo što se govorilo da će biti usvojena ne deklaracija o zaštiti Srba u regionu, već aneks sporazuma o specijalnim vezama, na kraju, između Republike Srpske i Srbije. Postavljam pitanje - šta je sa ostalim predstavnicima našeg naroda koji žive u državama bivše Jugoslavije? Svedoci smo da je čak predsednik Republike Srbije pre nekoliko meseci javno prozvao slovenačkog premijera da Srbi ni dan danas nemaju status nacionalne manjine u Sloveniji. Znači, šta je poenta ove deklaracije? Poenta deklaracije jeste da se problemi Srba u regionu, od strane ljudi koji vode ovu državu, ne rešavaju na selektivan način, nego da se rešavaju sistemski. Mi stalno imamo izlive patriotizma u pojedinim momentima kada je sprski narod ugrožen u zemljama regiona. Međutim, evo već dve godine nijedan amandman, nijedan predlog zakona u ovoj Skupštini nije donet da bi se položaj srpskog naroda u regionu popravio. Zato smatramo da je neophodna nacionalna strategija po pitanju položaja Srba u regionu i rasejanju, jer kao što znamo, jedna trećina Srba živi van granica države Srbije. Tako i ovde apelujem na sve narodne poslanike koji se bave pitanjima privrede, pitanjima ekonomije, da se malo pozabave i pitanjima investicija naše dijaspore, jer ovde do sada u proteklih dve godine nijedan konkretan predlog za poreske olakšice naših ljudi koji žive u dijaspori nije iznesen od strane Vlade ili od strane vladajuće koalicije. Zato, još jednom, smatramo da je ova deklaracija neophodna, da je neophodno popraviti položaj srpskog naroda u regionu i rasejanju od strane državnih institucija, od strane ljudi koji vode ovu državu, i da to će, kao što je porodična politika jednom došla na dnevni red Vlade, nadamo se da će i ovo pitanje doći da se o njemu raspravlja ovde u Skupštini. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 133. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik mr Ivan Kostić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog rezolucije o genocidu Nezavisne Države Hrvatske nad Srbima, Jevrejima i Romima tokom Drugog svetskog rata, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić i dr Dragan Vesović 14. novembra 2016. godine. Da li na narodni poslanik mr Ivan Kostić želi reč? (Da.) Izvolite.
Poštovani narodni poslanici, verujem da svako od vas u svojoj široj porodici ima nekoga ko je stradao ili čiji su preci stradali u koncentracionim logorima u Nezavisnoj Državi Hrvatskoj. Danas, nekoliko dana posle obeležavanja 73 godine od proboja ljudi i mučenika iz Jasenovca, koji su sami na svoju ruku probili žicu i izašli iz logora, a treba ovde naglasiti pred građanima Srbije da je Jasenovac oslobođen tri meseca posle Aušvica. Toliko o tadašnjem stanju svesti ljudi koji su vodili državu, a nažalost, nije baš tako i danas, ali mnoge stvari moraju da se promene po ovom pitanju. Mi smo bili svedoci 27. januara ove godine kakva je reakcija bila ljudi, hrvatskih državljana, hrvatskih rukovodioca, nemačkih medija, nemačkih rukovodioca po pitanju izložbe koja se održala ove godine na Svetog Savu u NJujorku. Nažalost, nekoliko dana je trebalo da se državni rukovodioci koji vode Srbiju oglase po ovom pitanju. Ovo je bila jedna izuzetno važna stvar koja se desila. Ja smatram da je to velika pobeda naše diplomatije, ali opet treba naglasiti da je izložba o Jasenovcu, koja je održana u UN u NJujorku, opet nije sistemsko delo svih državnih institucija u okviru jednog integrisanog projekta. Smem ovde da kažem i da javno pohvalim ambasadorku LJiljanu Nikšić iz Ministarstva spoljnih poslova, koja je na svoju ličnu inicijativu, na svoje požrtvovanje uspela da ovaj projekat iznese u UN, iako je bilo velike opstrukcije od strane Hrvatske, od strane Nemačke i njihovih predstavnika u UN: Takođe, želim da kažem da ovo što se danas dešava u Hrvatskoj i što smo imali prilike da vidimo u proteklih par dana nije ništa novo i da se ništa neće promeniti u odnosu Srbije i odnosu Hrvatske dok se ovakve stvari ne stave na dnevni red i dok se ove stvari kao jedan obavezujući pravni dokument ne usvoje u Skupštini Republike Srbije. Sa te strane, mogu da kažem da je Skupština Republike Srbije, a i naši nesavesni političari, u zadnjih 30 godina najneozbiljnije institucije u srpskoj državi. Svaka institucija i SPC i SANU su obeležile i na pravi način istakle ono što se desilo pre 73 godine u Jasenovcu. Mi danas imamo da Skupština Srbije prvi put temu Jasenovca spominje pre dve godine ovde na javnom slušanju. Samo ću vam ovde naglasiti koliki je značaj ove teme i koliko su ljudi koji se bave ovom temom izuzetno prepoznali problem koji se sada javlja u Evropi. Samo jedan sekund, molim vas, predsedavajući, 17. novembra 2016. godine Odbor za ljudska prava UN usvojio je na predlog Rusije Deklaraciju o neonacizmu i neofašizmu u Ukrajini, a mi ne možemo da uradimo ovde u Skupštini ono što se našem narodu desilo. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 133. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Tatjana Macura, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o sprečavanju nasilja u porodici, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Tatjana Macura, LJupka Mihajlovska i Branka Stamenković 8. novembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Tatjana Macura želi reč? (Da) Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Malopre sam se nadala da ćete me, ne vi, nego prethodni predsedavajući, u nizu prozivanja i prozvati, ali se to nažalost nije dogodilo i nažalost nastavlja se sa praksom nepoštovanja reda koji je najavljen u elektronskom parlamentu koji je nama svima dostupan. Predlažem da se dnevni red Skupštine dopuni sa ovim Predlogom izmena i dopuna zakona, iz prostog razloga što je o ovom zakonu raspravljano u novembru 2016. godine u objedinjenoj raspravi. Od tada je prošlo zaista dovoljno vremena da možemo da shvatimo da ovaj zakon nema adekvatnu primenu, samim tim što imamo sve veći broj, nažalost, ubijenih žena u Srbiji i veliki broj onih koje su, na sreću našu veliku, uspele da izbegnu ovakve tragične završetke. S tim u vezi, mislim da je veoma važno da se ponovo u skupštinsku proceduru vrati, odnosno da narodni poslanici raspravljaju o ovom zakonu ponovo, kako bi neke izmene koje sam sama predložila mogli da razmotre još jednom. Dakle, radi se o tome da je neophodno da svaka područna policijska stanica ima obavezu da ima najmanje jednog obučenog policijskog službenika za slučajeve porodičnog nasilja. Ova izmena je neophodna jer i danas, dakle posle više godinu dana od stupanja na snagu ovog zakona, imamo situaciju u kojima su, da tako kažem, pojedini policijski službenici izuzetno blagonakloni prema nasilnicima i pokušavaju žrtve porodičnog nasilja da ubede da je situacija, takva kakva jeste, dobra i da su oni zaštićeni. Međutim, oni su razuvereni samim tim što se nasilje nastavlja. Čini mi se da objedinjavanjem ovakvih rasprava, naročito oko zakona koji zaista nemaju neke, ne bi trebali da izazivaju političke sukobe unutar i između stranka, jednostavno ne bi smeli da dolaze u objedinjenu raspravu u Skupštini Srbije. S tim u vezi, pozivam vas da glasate da ovaj zakon dođe ponovo na dnevni red Skupštine. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 135 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Tatjana Macura, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja zakonitosti donacija SNS za kampanju za predsedničke izbore 2017. godine, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. decembra 2017. godine. Da li narodni poslanik Tatjana Macura želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Pozivam narodne poslanike da nam pomognu u tome da se formira anketni odbor u Skupštini koji će ispitati donacije koje su upućene na račun predsedničke kampanje Aleksandra Vučića 2017. godine. U pitanju je gotovo 7.000 identičnih donacija u iznosu od 40.000 dinara. Dakle, krajnje je neobično da se toliki broj građana samoinicijativno odluči da uplati identične iznose na račun jedne kampanje. Postoje ozbiljne tvrdnje da je ovaj novac donet, odnosno dostavljen uplatiocima direktno na ruke ili putem nekih drugih ilegalnih tokova. To nije mala količina novca. Dakle, u pitanju je više od 2,2 miliona evra. Čini mi se da ne bi smeo niko da žmuri pred takvim podacima, posebno ne Agencija za borbu protiv korupcije koja nas je uskratila odgovora odakle vodi poreklo ova ozbiljna količina novca. Dakle, predlažem da Skupština formira anketni odbor koji bi ispitao na koji način su dostavljene ove količine novca građanima Srbije među kojima ima, nažalost, i korisnika socijalne pomoći. Dakle, da vidimo na koji način je njima dostavljen novac i kako su oni uspeli da uplate identične iznose pojedinačno, odnosno oko 7.000 građana. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 132 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Dragan Vesović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o penzijsko i invalidskom osiguranju, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić i dr Dragan Vesović 14. novembra 2016. godine. Da li narodni poslanik dr Dragan Vesović želi reč? (Da) Izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Predlog ovog zakona i predlog sledećeg zakona, nadam se da ću ga obrazlagati odmah posle ovog, su u stvari nešto što proističe jedno iz drugog i što bi trebalo jednu veliku nepravdu, koja je naneta najstarijoj populaciji naše zemlje, onima koji su najveći deo svoga života ugradili u prosperitet ove zemlje, da otkloni. Prvi zakon govori o otklanjanju jedne nelogičnosti koja je nastala izmenom Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju kada je usvajan i zakon koji ću kasnije obrazlagati, kada je broj članova Upravnog odbora ove organizacije sa 21 spušten na sedam članova. Ne bi bilo to ništa problematično da raspored tako dobijenih članova nije u najmanju ruku, blago rečeno, čudan. Naime, od sedam članova, koliko danas ima Upravni odbor, četiri člana postavlja Vlada, jedan član je iz reda osiguranika na predlog reprezentativnog sindikata, jedan član je iz reda poslodavaca na predlog reprezentativnog udruženja poslodavaca osnovanog na nivou Republike, jedan član je iz reda korisnika prava, odnosno jedan član je penzioner. Dakle, da bi se ovaj zakon, koji ću kasnije obrazlagati, mogao kao takav usvojiti i napraviti veliku štetu, a o kojoj ću kasnije govoriti, morao je da se promeni tada Upravni odbor na ovaj način da bi Vlada imala maksimalni upliv i maksimalnu kontrolu. Od sedam članova, četiri iz Vlade i jasno je da je to većina i da svaka odluka u takvom Upravnom odboru može da bude doneta kako Vlada želi. Šta je to što su predložile Dveri? Mi nismo ostali za onu priču da ima 21 član Upravnog odbora. Možda je to mnogo članova, možda je to rogobatno, ali smo išli na priču da Upravni odbor ima 15 članova, gde bi pet članova bilo iz reda korisnika prava, dakle penzioneri, pet članova iz reda osiguranika na predlog reprezentativnih sindikata osnovanih na nivou Republike, dva člana iz reda predstavnika poslodavaca, jednog člana iz nadležnog ministarstva i jednog člana kojeg bi dao Fond. Na ovaj način bi, smatramo, nepotreban upliv Vlade bio smanjen, a dobio bi se Upravni odbor koji bi na adekvatan način mogao da štiti interese penzionera. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 131 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Dragan Vesović, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, mr Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić i dr Dragan Vesović 14. novembra 2016. godine. Da li narodni poslanik dr Dragan Vesović želi reč? (Da) Izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. U samom imenu Predloga zakona vidi se sva neophodnost donošenja ovakvog zakona i sva nelogičnost njegovog donošenja, ne ovog zakona, nego zakona koji želimo da promenimo u momentu kada je donet. Dakle, radi se o Predlogu zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom, podvlačim privremenom, uređivanju načina isplate penzija. Zašto podvlačim reč privremeno? Ovaj zakon je donet, verovali ili ne, 28. oktobra 2014. godine. Od tada do današnjeg dana, prošlo je 40 meseci, tri i po pune godine nama traje neko privremeno stanje. Ako znamo način na koji su smanjene penzije, a to je bilo linearno u zavisnosti od visine primanja penzije, dobijamo prost broj da onima kojima je smanjena penzija za deset hiljada uzeto je, verovali ili ne, 400 hiljada dinara u ovom periodu. Istine radi, reći ćemo da je u istom periodu, u vidu neke dve jednokratne pomoći, penzionerima dodeljeno i po pet hiljada dinara. Sada pogledajte, i građani Srbije treba da pogledaju, odnos između deset hiljada i recimo 400 hiljada dinara. Nije ovaj predlog o prestanku ovakvog načina isplate penzija nešto što su Dveri same smislile. Dveri su taj predlog podnele u saradnji sa mnogim organizacijama, sindikatima i udruženjima penzionera kako, da tako nazovem, civilnih, tako i onih koji su vojni. Ono što je ovde još veći problem, jeste da ovakvo ponašanje vlasti na uporan predlog opozicije, koja dolazi u različitim oblicima sa različitih strana, jeste jedna flagrantna nezainteresovanost. Sad meni nije jasno, mi smo juče imali izjavu predsednika, gospodina Aleksandra Vučića, da nam je budžet bio delimično problematičan u prva tri meseca, a da je sada situacija do kraja godine apsolutno mirna. Premijerka je pre nekih nepunih mesec dana sa ove govornice u Skupštini rekla da nam je budžet konsolidovan. Dakle, mi imamo pare. Sad ja postavljam pitanje, ako imamo novac, a ne želimo ovakav zakon da ukinemo, da li mi nepoštujemo ili ne verujemo onome što kao svoje zaključke iznose predsednik države i premijer, koga je ista većina postavila i podržala, ili ne želimo da jedan predlog koji je svrsishodan i razuman podržimo, jer ga predlaže opozicija? Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 133. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marija Janjušević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog deklaracije Narodne skupštine Republike Srbije o zaštiti porodica u Srbiji, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Boško Obradović, Srđan Nogo, magistar Ivan Kostić, Zoran Radojičić, Marija Janjušević, prof. dr Miladin Ševarlić i dr Dragan Vesović, 17. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Marija Janjušević želi reč? (Da.) Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Verujem da ćete se složiti sa mnom da porodica utemeljena na bračnoj zajednici muškarca i žene čini osnovnu i prirodnu jedinicu našeg društva. Kao takva, ona mora imati podršku svih nas, mora biti izvan svake ideologije bilo kakvog tipa, izvan verskih pitanja ili državnog uređenja. Ona je prosto osnov od kojeg zavisi i naša nacionalna bezbednost i naš nacionalni kontinuitet. Depopulacija predstavlja naš najveći problem, jer porodica, prirodna porodica, kao takva je naš najveći resurs. Država Srbija nema veći resurs od porodice i zbog toga od opstanka i položaja porodice zavisi i nacionalni opstanak države. Napomenula bih da je ona ujedno i ekonomska jedinica našeg društva, jer obezbeđuje održivi razvoj i napredak ove države. Mi smo, naravno kao jedina stranka u Srbiji koja se u kontinuitetu bavi problemima porodice i ima trajna rešenja kratkoročna, srednjoročna i dugoročna za bolji položaj porodice, predložili jednu deklaraciju u kojoj je sadržano sve ono najosnovnije što bi usvajanjem učinilo ovo društvo i državu Srbiju barem deklarativno prijateljem porodice. Meni je iskreno žao što kolege narodni poslanici većine, pa i sama Vlada, nisu iskoristili pruženu šansu, da kažem, barem deklarativno dokažu da im je zaista stalo do porodice. Pri tome se i u našim medijima i u nastupima političara nekako svi stide da spomenu brak i bračnu zajednicu i važnost odrastanja dece u zdravoj porodici u dobrom braku. Mi smo posle šest meseci dobili mišljenje Vlade koja smatra da ovu deklaraciju ne treba usvojiti. Obaveštava nas da su reformisali, da su promenili raniju nacionalnu strategiju za podsticanje rađanja, a ja sam u tim reformama na primer, naglašavam, u nacionalnoj strategiji za podsticanje rađanja, eto pronašla marginalizovane grupe koje žive u institucijama, migrantkinje, azilantkinje i lica koja žive sa infekcijom HIV-a. Obaveštavaju nas takođe da su formirali Savet za demografiju, koji vodi gospođa Ana Brnabić, što, priznaćete, zaista zvuči kao jedna neslana šala. Hvala.
Zahvaljujem koleginice Janjušević. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 132 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marija Janjušević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marija Janjušević i Boško Obradović, 23. oktobra 2017. godine. Da li narodni poslanik Marija Janjušević želi reč? (Da.) Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Predložila sam da popravimo postojeći Zakon o zabrani diskriminacije, koji je donet 2009. godine, pre svega pod pritiskom nevladinih organizacija i EU, dakle, po direktivi EU. Raniji problemi koje su isticali Romi, koje su isticale osobe sa invaliditetom i problemi naše dece nisu bili dovoljan razlog da se donese Zakon o zabrani diskriminacije, već su to bile nevladine organizacije. Da bih sprečila zloupotrebu ovog zakona i progon neistomišljenika, ja sam predložila da se on dopuni i izmeni, a kao dokaz o tome da postoji bojazan da će biti zloupotreba pre svega imamo učestale posete gospodina Soroša našem predsedniku Republike, a nema boljeg primera od današnjeg teksta u „Politici“, u kojem Brankica Janković kaže da u udžbenicima ima homofobičnog sadržaja, a sve to na pritužbu Organizacije za lezbejska prava „Labris“. Šta su to neprihvatljivi sadržaji? Promiskuitet i biseksualnost predstavljaju realne faktore rizika za zdravlje žena, a u istom udžbeniku navodi se da seksualno prenosive bolesti uglavnom se javljaju kod grupa sa rizičnim ponašanjem kao što su intravenski narkomani, homoseksualci i biseksualci. U knjizi „Interne bolesti sa negom“ za četvrti razred Medicinske škole navodi se da Hepatitis B najčešće mogu dobiti bračni partneri inficiranih osoba, seksualno promiskuitetne osobe, naročito homoseksualci. Takođe stoji da se nekada i homoseksualnost svrstavala u poremećaj polnog nagona, ali je danas odnos prema toj pojavi u mnogim zemljama tolerantniji, verovatno i zato što je homoseksualnost u mnogim slučajevima urođena pa se ova pojava sve više tretira kao varijacija seksualnog nagona koju, ako ne ugrožava nikoga, treba razumeti i ne treba grubo osuđivati. Dakle, gospođa Brankica je odlučila da je ovo diskriminišući sadržaj i na taj način diskriminisala struku, diskriminisala pisce ovih udžbenika iz psihologije, a diskriminisala je i nas roditelje koji se slažemo da ovakvi sadržaji treba da stoje u udžbenicima i diskriminisano je naše pravo da svoju decu vaspitavamo u moralnim, verskim i tradicionalnim načelima koje mi smatramo da su ispravni za našu decu. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 134 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za nenamensko trošenje sredstava dodeljenih za predizbornu kampanju, koji je Narodnoj skupštini podneo 27. marta 2018. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Da) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovde je više poslaničkih grupa tražilo da se ispita finansiranje političkih stranaka. Uglavnom su polazili od čuvenih donacija od 40.000 dinara, po njima čuvenih, to su prilozi koje je skupljala SNS. Moj predlog je nešto drugačiji. Ja želim da saznamo kako se troši novac iz budžeta, da vidimo rashode u kampanji, da ne gledamo samo prihode, posebno da gledamo prihode od 40.000 dinara, a pri tome ne vidimo donaciju, recimo, Slaviše Ristića, poreskog inspektora, listi Sande Rašković Ivić od 640.000 dinara, to ne želimo da vidimo, ali želimo da vidimo ovo od 40.000 dinara, prema stranci koja ima najčistije finansije. Ali, na stranu prihodi, da vidimo rashode. Ono što mene interesuje su rashodi dve izborne liste ili dva kandidata za predsednika, to su Boško Obradović i Saša Radulović, to je ona čuvena koalicija „Dosta je bilo – Dveri“, pa se obrnulo „Dosta je bilo, dosta je bilo“. Dosta je bilo, desilo im se ono što sam rekao da će biti - rasulović Delboj kompani. Sad su se kao „rasulovićevi“ svedoci podelili u više frakcija, ali mene i dalje interesuje kako su se trošila sredstva iz izborne kampanje, odnosno da li je tačno da su sredstva išla za fiktivne poslove, pa, recimo, čuvena nevladina organizacija „nikad im dosta nije bilo“ plaćala firmama svojih poslanika, koji su ih sad napustili, po 800.000 dinara za tzv. kliktanje? Dakle, to je neki potez mišem, ne bacanjem, nego pored računara, dakle, kad klikneš jednoj dobiješ 800.000 dinara i tako su fakturisali sredstva iz izborne kampanje. Napominjem, da ta sredstva nisu tako utrošena fiktivno, a kad su utrošena fiktivno, gospođa Radeta, izbegnut je porez, radi se o pranju para i sledeće što je činjenica - da će se taj novac, ukoliko nije utrošen vraća državi u budžet. On nije vraćen u budžet, već je dat narodnim poslanicima koji su vršili fiktivne poslove. Nadalje, na preduzetničke radnje kandidat Dveri Boško Obradović je ispumpao 28 miliona, od toga je osam miliona za popravku računara, pet miliona za elektroradove, itd. Zato ja tražim anketni odbor, da se ispitaju rashodi, jer bi taj novac bio vraćen, da nije tako rashodovan, državi Srbiji. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 19, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 119 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o lokalnoj samoupravi. Da li narodni poslanik Miroslav Aleksić želi reč? (Da) Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, predlažem ovaj zakon o izmenama i dopunama o lokalnoj samoupravi već dve godine skoro. On se tiče jedne osnovne i elementarne stvari, a to je kako da pomognemo lokalnim samoupravama da mogu bez posledica i kršenja zakona finansiraju i stipendiraju studente i talentovane đake iz svojih sredina. Dakle, radi se usaglašavanju Zakona o lokalnoj samoupravi sa Zakonom o učeničkom i studentskom standardu. Već više puta sam nudio poslanicima vlasti ili Vladi Republike Srbije, čak i ministru da oni predlože ovaj zakon. Radi se o tehničkom usaglašavanju, ali bi rešio velike probleme. Ministar je obećao da će to biti predlog Vlade, ali prošlo je već nekoliko meseci i ja i dalje predlažem taj jedan te isti zakon, te vas pozivam da stavite na dnevni red ove sednice ovaj zakon, jer bi na taj način pokazali da brinete i porodicama đaka, a i o samim đacima koji su talentovani i koje lokalna samouprava želi da stipendira. Vi time što ne želite ovaj zakon da stavite na dnevni red pokazujete da vas uopšte i ne zanima kako danas žive porodice sa đacima, ne zanima vas koliko košta školovanje tih đaka. Uspeli ste da ukinete i besplatne udžbenike za te đake i oni vas zanimaju samo onda kada treba da budu vaš sigurni glas ili kapilarni glas. Posledica takvog vašeg inferiornog ponašanja prema đacima, studentima i njihovim porodicama je podatak koliko njih danas odlazi iz Srbije za normalnim životom. Samo u današnjem danu je nekoliko ljudi, mladih momaka uzelo vizu i sertifikate za odlazak u Kinu. Tamo će čuvati decu, tamo će predavati engleski, a neće ostajati u svojoj zemlji. Podsećam vas da je intelektualni resurs jedan od najvećih resursa koji jedna zemlja ima, poput nafte, poput drugih prirodnih bogatstva, poput zlata, ali vi to ne shvatate i apsolutno vas to ne zanima, jer to prevazilazi domen vašeg načina bavljenja politikom, a to je da vama bude dobro, da se vi zaklonite iza vašeg lidera, iza laži i propagande koju sprovodite već šest godina u ovoj državi i da koristite sve benefite vlasti koje imate u ovom trenutku i to, pre svega, zbog toga što ste urušili, zbog toga što ste privatizovali državu i zbog toga što smatrate da ste vi ti kojima je Srbija data u nasledstvo, da mogu sa njom da rade šta god hoće. Gadno se varate i ovi mladi ljudi će vrlo brzo shvatiti, kao i njihove porodice, da oni ne predstavljaju građane za vas ukoliko nisu glasači SNS. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 133 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Miroslav Aleksić želi reč? (Da) Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Ovo je takođe jedan važan predlog zakona koji mnogo puta predlažem i tiče se stvaranja poslovnog ambijenta i klime za privatna preduzeća koja posluju u Srbiji, koja su osnovana u Srbiji, a ne odnosi se na one strane investitore koji su daleko draži i zanimljiviji ovom vladajućem režimu. Predlažem da se svim onim privatnim preduzetnicima koji na neodređeno vreme u tekućoj godini zaposle radnike za iznos plaćenih doprinosa umanji osnovica za porez i isto tako u onim nedovoljno razvijenim područjima Republike Srbije se za novo osnovana privredna društva, da se praktično oslobode plaćanja poreza na dobit u periodu od tri godine. Naravno, ovo nije dovoljno za vašu pažnju, ne želite da ovaj zakon stavite na dnevni red, iako se zaklinjete od 2015. godine, svi ministri privrede, koliko god da ih je bilo, a bilo ih je dosta koji su se promenili, i sve vaše vlade, da ćete promeniti čitav set zakona i da ćete olakšati funkcionisanje našim privrednim subjektima, od svega toga se nije desilo ništa. Sve su bile prazne priče i obećanja. Naravno, i ono čime se hvalio ministar Sertić, da je u jednoj godini ugasio 500 državnih preduzeća u Republici Srbiji. Rezultat takve vaše ekonomske politike je da je Srbija danas na začelju po rastu BDP u regionu i to je ono što ne možete da opovrgnete, iza smo i Crne Gore i Makedonije i Albanije i Hrvatske i Bosne i Hercegovine i svih ostalih. Takođe, po nivou prosečnih zarada Srbija je na začelju Evrope, a moram reći da su prosečne neto plate u Srbiji, da bi građani znali, niže nego u Angoli, Libiji u Zambiji, Kongu, Svazilendu, DŽibutiju, Tanzaniji i drugim zemljama. Sa njima se, gospodo, danas posle šest godina vladavine Aleksandra Vučića Srbija može porediti. Takođe, koliko vi nemate sluha za privatna preduzeća koja posluju u Srbiji jeste i podatak da u Srbiji danas imate preko 36.000 blokiranih javnih preduzeća, privatnih preduzeća zapravo, sa iznosom blokade od preko 2,5 milijarde evra. Razlog tome svakako je i to što ne poštujete zakone i ne vraćate PDV privatnim preduzećima onda kada ostvare pravo na to, pa dug često bude i preko 30 i 40 milijardi prema našim privrednim subjektima, jer oni zapravo i nisu vama neko o kome se brinete, jer verovatno ne glasaju za SNS. Na kraju, dokaz koliko se malo pažnje posvećuje malim i srednjim preduzećima je da je Srbija zemlja u kojoj mala i srednja preduzeća sa 32% učestvuju u stvaranju BDP, a prosek EU je 58%, zemlje iz okruženja imaju daleko više od nas: Bugarska 60%, Hrvatska 51% itd. Tako da, pozivam vas da ovaj zakon stavite na dnevni red i da uradimo bar jedan mali korak kako bi olakšali poslovanje privrednim subjektima u Republici Srbiji.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 131 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja stanja u medijima nakon procesa privatizacije, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 17. maja 2017. godine. Da li narodni poslanik Miroslav Aleksić želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Podneo sam predlog za formiranje ovog anketnog odbora kako bi se utvrdilo stanje u medijima nakon procesa privatizacije. S obzirom da je taj proces poprilično davano završen, možemo videti kakvi su njegovi efekti, dakle, stanje u medijima nikada nije bilo gore u Srbiji nego što je danas, katastrofalne su posledice seta medijskih zakona koje ste usvojili. Da je to tako pokazuju i najnovija dešavanja, a to je da je ministar Vukosavljević predložio novu medijsku strategiju koja će biti završena do kraja 2017. godine. Mi smo danas već u polovini, maltene, 2018. godine. Sa druge strane, juče naprasno smo čuli saopštenje iz Kabineta predsednika Republike Srbije i premijerke da se odlaže dalja izrada strategije, zato što se moraju uključiti i neka druga civilna društva koja će se baviti tim poslom. Dakle, vi ste vlasničku strukturu u medijima i kontrolu zamenili finansijskom kontrolom i danas svi, većina zapravo medija u Srbiji naročito onih koji su po lokalnim sredinama su pod direktnom kontrolom onih koji danas čine vlast, a to je SNS sa svojim koalicionim partnerima. Iz budžeta lokalnih samouprava, iz budžeta javnih preduzeća, iz budžeta agencija milione dajete vašim televizijama, koje ste kupili opet parama naroda i ne dajete nikome da se pojavi na tim medijima ukoliko bilo šta želi da kaže što je suprotno onome za šta se zalaže SNS sa svojim koalicionim partnerima. Dakle, svoju propagandu sprovodite kroz medije koje čvrsto držite i želite da praktično istinu zamenite lažima. Želite da praktično istinu zamenite lažima. To je nešto na šta računate da će trajati još neki duži vremenski period, ali nisam siguran da ćete moći na taj način da i dalje funkcionišete, zato što se istina može kriti neko vreme, ali ne može se kriti sve vreme. Dakle, radi se o jednoj krađi, radi se o korupciji, radi se o tome da su predlozi, odnosno finansiranje kroz raznorazna projektna finansiranja samo izmišljeni konkursi gde novci idu samo onim podobnim medijima, pa tako ste imali priliku da vidite i kako je Grad Beograd podelio sredstva za finansiranje medija, gde neki tradicionalni mediji i agencije nisu dobile ni dinara, ali su zato dobila neka udruženja koja su nekoliko meseci pre konkursa i osnovana i nemaju nikakvih zapravo dodira sa medijima. Pozivam vas da ukoliko nemate šta da krijete i ukoliko ste zapravo sigurni i stojite iza onoga što govorite, da usvojite ovaj predlog i formirate anketni odbor. Evo, ja prihvatam ako ne budem bio u pravu i ako se dokaže da sam ja grešio ako kažem da je ministar Gašić vlasnik većeg broja, odnosno direktor BIA sada, nekada ministar, većeg broja televizija po Srbiji, da drugi ljudi bliski SNS danas upravljaju medijima u Srbiji, ja ću se izviniti i reći da to nije tačno. Tako da vas pozivam da usvojite ovaj predlog anketnog odbora pa da utvrdimo šta je istina.
Zahvaljujem kolega Aleksiću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 131 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Miroslav Aleksić želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Ovaj zakon se odnosi na obaveznost formiranja mesnih zajednica na teritorijama jedinica lokalnih samouprava i da postoji obaveznost formiranja i u gradskim područjima, kao što to postoji i u seoskim. Takođe, drugi deo ovog zakona odnosi se na to i da se 80% poreza na imovinu, koji se ubira sa teritorije jedne mesne zajednice, daje na raspolaganje toj mesnoj zajednici, kako bi oni finansirali svoje projekte i kako bi sami odlučivali o tome šta su prioriteti u njihovim sredinama. To su najniži nivoi vlasti u jednoj zemlji i svakako je važno da ukoliko postoji, dati i mogućnost da ima smisla njihovo postojanje i dati im finansijsku nezavisnost, odnosno decentralizovati funkcionisanje i finansiranje potreba građana Republike Srbije, ali, nažalost i ovaj predlog zakona nije nešto što biste vi stavili na dnevni red, evo već više od godinu i po dana, kako ga predlažem, iako danas u Republici Srbiji gotovo 90% mesnih zajednica u Srbiji vlast čine predstavnici SNS. Zapravo, želim da vam učinim uslugu i da predložim da ovaj zakon stavite na dnevni red, da ga usvojite, da biste olakšali vašim predstavnicima koji treba da odrađuju posao zašto su se kandidovali na teritorijama jedinica mesnih zajednica. Naravno, vama ne odgovara ništa što ima bilo kakve veze sa decentralizacijom. Vašoj vlasti i ovom diktatorskom režimu odgovara samo što jača i što veća centralizacija. Dakle, sve na jedno mesto, da se sve iz jednog centra moći odlučuje od nivoa mesne zajednice do nivoa predsednika republike i to tako funkcioniše i to je politika koju sprovodite kontinuirano već šest godina unazad. Moram reći da ste uspeli u tome, ali će posledice jednog takvog ponašanja snositi građani koji žive u Republici Srbiji i sve institucije koje polako jednu po jednu urušavate. S toga vas pozivam da, pošto već niste spremni da promenite izborni zakona i da govorite o tome da se onaj način izbora koji danas postoji na izborima za mesne zajednice primeni i na izbore za jedinice lokalnih samouprava i na izbor narodnih poslanika, onda barem dajte ovim ljudima koji izlaze svojim imenom i prezimenom i koji većinski dobijaju poverenje, da mogu da dobiju sredstva da ono što su obećali građanima i ostvare, a ne zavise od milostinje nekog predsednika opštine ili gradonačelnika ili nekog ministra, premijera ili bilo koga drugog. Na taj način ćete pokazati da zaista brinete o građanima Republike Srbije i zato vas pozivam da ovaj predlog zakona stavite na dnevni red. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – troje, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 129 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o podsticajima u poljoprivredi i ruralnom razvoju, koji je podneo Narodnoj skupštini 16. septembra 2016. godine. Da li narodni poslanik Miroslav Aleksić želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem. Ovim zakonom predviđam i predlažem povećanje subvencija i premija u poljoprivredi i premija za mleko i premija za biljnu proizvodnju i regresa na đubrivo i na dizel gorivo i sve ono što ste vi ukinuli i smanjili od 2016. godine kada ste došli na vlast. Dakle, u svakoj kampanji u ovih šest godina, bilo ih je bogami prilično, pošto svake godine izlazite na neke izbore, puna su vam usta poljoprivrednika, seljaka, kako ćete im pomoći, kako ćete uložiti u poljoprivredu, kako je poljoprivreda šansa. Nažalost, poljoprivrednici su na svojoj koži osetili kakva je vladavina SNS sa koalicionim partnerima i oni sami mogu proceniti šta su imali do 2012. godine, a šta imaju danas. Sve mere i podsticaje ste smanjili. Ništa povećali niste do ove godine, uključujući i sam budžet za poljoprivredu. Danas u Srbiji postoji 630.000 poljoprivrednih gazdinstava. Preko milion i po ljudi je danas zaposleno u poljoprivredi. Najveći poslodavac u Srbiji su porodična poljoprivredna gazdinstva i vi to očito ne shvatate, iako ste 2012. godine kada ste došli na vlast rekli sledeće, citiram izvode iz programa „Bele knjige SNS“: „Poljoprivreda kao industrijska grana za SNS je strateška delatnost kojoj se pridaje poseban značaj i tretman. Građani moraju u Srbiji jesti zdravu hranu, a proizvođači zdrave hrane moraju poboljšati svoj životni standard. Ekonomsko i političko opredeljenje je da poljoprivreda treba da bude strateška privredna grana. Agrarni budžet će značajno biti povećan i njegova visina treba da iznosi minimalno 5% ukupnog budžeta u 2012. godini, sa minimalnim povećanjem od 1% u svakoj narednoj godini“. Znate li koliki je danas taj budžet? Znaju poljoprivrednici, nije ni pet nego četiri procentna poena. Za šest godina ne da ga niste povećavali za 1% godišnje, nego ste ga čak i smanjili. U ovom trenutku Ministarstvo poljoprivrede duguje poljoprivrednicima preko 10 milijardi podsticaja subvencije neisplaćenih iz prošle godine. I ja koga vi prozivate ovde vrlo često da je dobio subvencije za kupovinu traktora, evo da vas obavestim da nisam dobio ni jedan jedini dinar i treba da se stidite jer lažete i obmanjujete građane jer im pričate o tome kako će dobiti neka sredstva, kako su dobili ne znam koliko za premije za mleko, za nabavku mehanizacije, za sisteme za navodnjavanje, a nisu dobili ništa, uključujući i mene. Nemojte više da lažete i da obmanjujete građane Republike Srbije i poljoprivrednike. Dakle, poljoprivreda jeste strateška grana privrede, ali ne na način na koji vi to vidite, pa da date Arapima 10.000 ha u Karađorđevu, da u nekoj zadruzi Graničar u Gakovu istaknuti funkcioneri SNS se bave proizvodnjom marihuane i ostalim stvarima, nego dajte našim poljoprivrednicima koji znaju šta da rade da pokrenu poljoprivrednu proizvodnju u Srbiji.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – tri, protiv – tri, uzdržanih – nema, nije glasalo 126 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica, okolnosti i odgovornosti u vezi sa uvođenjem stečaja nad akcionarskim društvima iz sistema „Prva petoletka“ Trstenik, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 22. marta 2018. godine. Da li narodni poslanik Miroslav Aleksić želi reč? (Da.) Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Podneo sam predlog za osnivanje anketnog odbora radi utvrđivanja okolnosti i odgovornosti u vezi sa uvođenjem stečaja nad akcionarskim društvima iz sistema „Prva petoletka“ Trstenik i stečajnim postupkom koji je uveden u „Prvoj petoletki“. Dakle, zadatak ovog anketnog odbora bi bio da sagleda i utvrdi sve relevantne činjenice, okolnosti i odgovornosti koje su prethodile i dovele do pokretanja stečaja nad akcionarskim društvima iz sistema „Prve petoletke“. Radi se o jednom eklatantnom primeru koji svedoči o načinu kako vi uništavate društvenu i državnu imovinu koju su generacije sticale pre vas, a ovaj režim će im doći glave. Prva petoletka je preživela i ratove i ekonomske krize i sankcije i razne vlasti i razne ministre, ali ste joj vi došli glave i vaš režim je nju ugasio. Ovo je jedan primer koji pokazuje kako se može ugasiti preduzeće i gurnuti u stečaj, a da ne postoje razlozi za stečaj. Dakle, preduzeće je isplaćivalo plate, nije imalo komercijalnih dugova, imalo je obaveze samo prema državi kao poveriocu, ali ste vi smisli genijalno rešenje i rekli radnicima da se dobrovoljno prijave za socijalni program svi da bi imali uslov za uvođenje stečaja i da ćete ih ponovo primiti u novu firmu. Sada se pojavljuje tu jedna nova firma koja je registrovana kao društvo sa ograničenom odgovornošću i koju su registrovali isti oni direktori koji su vodili „Prvu petoletku“, vrlo bliski SNS, neki od njih su i visoki funkcioneri u lokalnoj organizaciji SNS. Ta firma kasnije, privatna firma, preuzima sve ugovore i sa stečajnim upravnicima i sa Agencijom za licenciranje stečajnih upravnika pravi dogovore i uzima u bescenje repromaterijal, poluproizvode, gotove proizvode i po deset puta većim cenama prodaje kupcima koji su bili već kupci „Prve petoletke“ predstavljajući se kao pravni naslednici te firme koju su sami ugasili. Da bruka bude još veća, stečajni sudija iz Kraljeva novoosnovanoj firmi je priznao potraživanja u iznosu od 169.816.000 dinara firmi koja je kao privatna osnovana posle toga što su Petoletkine fabrike otišle u stečaj. Dakle, ovde se radi o ozbiljnom organizovanom kriminalu i ozbiljnoj odgovornosti i sprezi mafije i u Agenciji za licenciranje stečajnih upravnika i stečajnih upravnika i rukovodstva „Prve petoletke“ i ministarstva i suda i svih koji su u ovom lancu, koji će jednog dana odgovarati zbog pljačke državne imovine i onoga što su ljudi sticali od 1949. godine, a oni su to prisvojili i bez ikakvog potpisa, sa raznoraznim propustima od strane stečajnih upravnika uspeli da pokradu od građana Trstenika i „Prve petoletke“ i da to predstavljaju kao novi početak i razvoj trsteničke privrede.
Zahvaljujem. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – sedam, uzdržan –jedan, nije glasalo 118 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora radi utvrđivanja činjenica i okolnosti u vezi sa rušenjem objekata u Beogradu u delu grada poznat kao „Savamala“ 25. aprila 2016. godine, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 6. juna 2016. godine. Da li narodni poslanik Miroslav Aleksić želi reč? (Da.) Izvolite.
Danas je vaš jedan mali jubilej, dvogodišnjica od kako je država Srbija srasla sa organizovanim kriminalom. Na današnji dan pre dve godine ste tokom okrilja noći i tokom izborne noći dozvolili da se suspenduje pravna država na jednom delu teritorije Republike Srbije, na jednom delu teritorije Beograda, a to je „Savamala“ i Hercegovačka ulica. Dakle, dve godine posle tog događaja građani Srbije nemaju odgovora ko je lišavao slobode građane koji su se našli te noći u toj ulici, koji ljudi sa fantomkama su im uzeli mobilne telefone, vezali ih, lišili ih slobode protivpravno, ko je rušio objekte u „Savamali“, koja je to firma bagerima srušila nekakve objekte u centru Beogradu, a da to ne znamo. Mi treba da pričamo o pravnoj državi, da pričamo o vladavini zakona, da pričamo o institucijama, a dve godine ova vaša vlast nije uspela da kaže građanima – odgovorni su ti, ti, ti, biće procesuirani zbog toga i toga. Predsednik države, tadašnji premijer, Aleksandar Vučić kazao je 8. juna 2016. godine da su to uradili kompletni idioti iz vrha beogradske vlasti. Samo što se nije dogodio epilog šta je sa tim kompletnim idiotima, ko su oni, kakve će sankcije oni snositi, da li će biti smenjeni. Videli smo da neće. Oni su do kraja svoj mandat sproveli i neki od njih su, bogami, sada kandidati ponovo za gradonačelnike, a neki od njih će biti i ministri, kako vidimo, Siniša Mali – ministar finansija, jer je kompetentan, razume se u finansijske transakcije vezano za nekretnine i raznorazne druge stvari po kojima je on bio poznat, od privatizacija pa nadalje. Dakle, ovaj anketni odbor je neophodno da vi sami formirate i da skinete ovu ljagu sa sebe. Ne treba Evropska komisija da nam spočitava i ceo svet da nismo u stanju da kažemo ko je tokom noći rušio objekte, ko je taj koji je policiji dao nalog da policija ne reaguje na pozive građana. Sad zamislite da je neko od vas, vaše dete, pa neka je i to sam vaš predsednik i veliki lider, Aleksandar Vučić se našao te noći, da ga je neko vezao u Hercegovačkoj, da je neko pozvao policije, a iz policije mu kažu – izvinite, ne možemo da izađemo na teren, obratite se Komunalnoj policiji, ili Komunalnoj inspekciji, a Komunalna policija kaže mi nismo nadležni. Toliko o pravnoj državi. Toliko o institucijama, toliko o načinu kako vi ovo vidite, vidite danas Republiku Srbiju. U Srbiji samo danas cveta kriminal, cveta korupcija, cveta sprega huligana i mafije sa državom i to je ono čime možete da se pohvalite, sve ostalo za ovih šest godina ste razorili, a Savamala je samo simbol po kome će biti upamćena vladavina Aleksandra Vučića i svih vas zajedno sa njim.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za je glasalo – pet, protiv – jedan, uzdržanih – jedan, nije glasalo 125 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansiranju lokalne samouprave, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković 24. oktobra 2016. godine. Da li narodni poslanik Miroslav Aleksić želi reč? (Da.) Izvolite.
Ova vlast i ovaj skupštinski saziv su 2016. godine doneli zakon kojim se jedinicama lokalnih samouprava u Srbiji oduzimaju sredstva i praktično ste smanjili iznos sredstava koji po osnovu poreza na zarade je ostajao jedinicama lokalne samouprave i sve ste to prebacili ponovo u centralnu kasu u centralni budžet, radi se o iznosu od preko 10 milijardi dinara na godišnjem nivou. Dakle, nastavlja se vaša politika centralizacije Republike Srbije, a ne decentralizacije zašta ste se u jednom trenutku deklarativno zalagali, pa ste shvatili da ćete izgubiti verovatno političku moć ukoliko institucije imaju moć i institucije obavljaju svoj posao, pa ste se onda vratili ponovo na sistem što veće centralizacije. Finansijska centralizacija je najvažnija stvar preko koje se ostvaruje moć u jednoj državi i zato vi koristite vaše pravo da imate većinu i da mislite da možete da se ponašate kako god hoćete u zemlji Srbiji. Svim gradovima i opštinama u Srbiji vi ste uzeli novac, a onda tokom godine uz raznorazne zahteve odobravate onim koji su podobni ili onim jedinicama lokalne samouprave gde se održavaju izbori u određene iznose sredstava. Tako recimo, tokom 2017. godine Vlada Republike Srbije je odobrila 50 miliona Aranđelovcu, 40 miliona Apatinu, 34 miliona Baču, 21 milion opštini Bela Crkva, 20 miliona Opovu, itd. da bi 29. decembra 2017. godine u Srbiji podeljeno 40 miliona evra bez kriterijuma, bez obrazloženja jedinicama lokalne samouprave. Na taj način se kažnjavaju i oni koji dobro rade i koji ne kukaju i ne traže pomoć, a na taj način sa druge strane urušavate sistem funkcionisanja. Jer, vi ne želite da neko zna na početku godine koliko mu sredstava sleduje, već želite da vaspitavate i disciplinujete da tražite određene političke benefite i usluge od tih ljudi koji vode gradove i opštine, da biste mu dali neku crkavicu i rekli – evo sad smo mi obezbedili kao SNS ovoliko ili onoliko miliona. Ne pravi se gospodo država na taj način, država se pravi uvođenjem sistema i kad govorite o izveštajima Evropske komisije, a hvalili ste ih ovih dana trebate da budete realni da pogledate šta ti izveštaji u stvari govore, a to je da je Srbija sve dalje i dalje od evropskih standarda i onoga za šta se zalaže EU. Prema tome, ovaj zakon bi bio jedan korak napred, ka stvaranju decentralizovane zemlje ka uvođenju sistema ukoliko biste vi hteli da stavite ovaj predlog zakona u dnevni red i ukinete skandalozan zakon koji stre usvojili.
Hvala kolega Aleksiću. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za je glasalo – šest, protiv – sedam, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o porezu na dohodak građana, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković, 13. oktobra 2016. godine. Da li narodni poslanik Miroslav Aleksić želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za je glasalo – tri, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković, 7. oktobra 2016. godine. Da li narodni poslanik Miroslav Aleksić želi reč? (Da.) Izvolite, gospodine Aleksiću.
Pa, kada ste pre dve godine usvajali ovaj Zakon o sistemu zarada u javnom sektoru i tada smo upozoravali da će taj zakon još više pojačati partijsko zapošljavanje što vama i jeste bio cilj, da će se ugroziti ekonomski položaj zaposlenih u javnom sektoru i da će dovesti do odliva i odlaska stručnih kadrova iz javne uprave u Srbiji. To se danas dešava. Dakle, to takođe pokazuje sav besmisao zakona koje vi usvajate i te godine od primene ovog zakona jasno možete videti da njegova primena nije dala nikakve efekte. Vi niste uspeli za šest godina da prebrojite koliko imate zaposlenih u javnom sektoru. Da utvrdite koliko imate agencija, koliko imate raznoraznih tela koje ste osnovali gde neko prima nekakve plate, ali zato ste usvojili ovaj zakon da biste mogli da kontrolišete one vaše partijske vojnike koji vam služe za botovanje, koji vam služe onda kada se održavaju lokalni izbori u bilo kojoj opštini u Srbiji, da ovi iz susednih opština odlaze tamo. Dakle, plaćate ih sa budžeta. Plaćate ih parama svih građana Republike Srbije, zaposleni su po javnim preduzećima, po opštinama i u drugim organizacijama javnog sektora, a oni imaju zadatak da idu i bave se kampanjom za bilo koje lokalne izbore. To je zloupotreba države, zloupotreba državnih resursa i zakona koje usvaja ova Skupština i ovaj dom. Takođe, ovaj zakon koji ste usvojili pre dve godine nije predvideo da se njime obuhvate i NBS i javni medijski servisi niti javna preduzeća. Dakle, oni i dalje imaju plate kakve god hoće, kakve god žele. Pogledajte kolike su plate u Narodnoj banci, po tri, četiri, pet hiljade evra, kolike su u medijskim servisima, kolike su plate u javnim preduzećima. Veće plate imaju od predsednika Republike, veće plate od ministara. E, to je demagogija i vaša politika, a vidimo da će narednih nekoliko dana i BIA biti izuzeta od ovog sistema zarada i zakona koji ste usvojili i da će moći takođe da direktor samoinicijativno da odlučuje kome će dati veće zarade, kome će dati manje. Hoću da vas podsetim, drage moje kolege, da dve trećine građana Srbije danas prima zaradu ispod proseka Republike Srbije kojom se vi hvalite i najavljujete nekakvih 500 evra od 2014. godine, a sad ste se dovukli do 400 i to je epohalna stvar. I, dalje smo ispod svih u regionu, ali 400 evra ste omogućili plate, ali to prima jedna trećina građana koji su danas zaposleni u Srbiji. Dve trećine ima manju platu. Plate su u proseku 25.000 dinara, to je 200 evra, daleko manje od onog proseka kojim se vi hvalite. Ali, vas to ne zanima, vama je samo važno da vi možete kroz jedan ovakav zakon da finansirate vaše plaćene botove i stranačke aktiviste koji vam služe za kampanju i širenje propagande SNS. Zahvaljujem.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za je glasalo – sedam, protiv – sedam, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković, 12. februara 2018. godine. Reč ima narodni poslanik Miroslav Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem. Zakon o finansijskoj podršci porodici sa decom ste doneli prošle godine, na kraju jesenjeg zasedanja, zajedno sa budžetom za 2018. godinu, u objedinjenoj raspravi sa 31 tačkom, tako da se o tom zakonu tada nije valjano ni moglo diskutovati niti je taj zakon usvojen onako da ostvari one benefite koji se od njega i očekuju. Da zakon ne daje nikakve efekte govori o tome i briga, naprasna briga predsednika Republike i Vlade o tome kako se Srbija polako prazni i da ćete brže bolje dati neke stotine i desetine hiljada svim ženama koje su spremne da rađaju decu u Srbiji i da ćete na taj način podići natalitet, da ćete smanjiti negativnu stopu prirodnog priraštaja, ali dragi prijatelji to se ne rešava na taj način. Nisu žene mašine za rađanje, pa da Aleksandar Vučić sedne tamo kaže – Evo, rodiš prvo dete dobiješ 100 hiljada, rodiš drugo dete dobiješ ne znam, 12 hiljada mesečno, itd. Trebate napraviti ambijent i predlog ovog zakona je upravo u tom smislu, da se stvori ambijent da mladi bračni parovi, porodice i žene, sami osete da je vreme da rađaju decu, ali oni osećaju da nikakve brige od države danas nema i zbog toga za vreme vaše vlasti na delu je jedan veliki egzodus i odlazak ljudi iz Srbije sa jedne strane, desetine hiljada ljudi u potrazi za koricom hleba i preživljavanjem beže iz Srbije put zapadnih zemalja, put Slovačke, pa čak i put Kine, Rusije i nekih drugih zemalja. Vas to, naravno ne interesuje, jer to nisu vaši glasači, vaši glasači ostaju tu jer ih vi plaćate, dajete im po kilo brašna, zejtina, i ne znam čega u kampanjama, pričate im bajke, ali, ovi koji odlaze nisu vaše biračko telo, jer su to ljudi koji su spremni nešto u Srbiji da rade. S druge strane, negativan prirodni priraštaj takođe utiče na ono o čemu je govorio predsednik Republike, a to je da svakog dana Srbija gubi 107 ljudi, ili da na godišnjem nivou izgubimo grad veličine 35 do 40 hiljada ljudi. To jeste problem, ali ste se kasno setili toga. Mi govorimo šest godina o tome šta se u Srbiji dešava, a vi ste se sada setili da to bude još jedna propaganda da se kaže – Evo, Vučić daje pare ženama. Odakle daje pare? Jel to njemu dao tata, deda, neko mu dao pa on iz njegovog čepa daje? Ne, on daje pare građana Srbije i zato treba da funkcionišu institucije i sistem, a ne on kao Deda Mraz da nekome deli ili ne deli. Na kraju, sav besmisao ove politike koju vi sprovodite za podršku porodicama je i izjava ministarke bez portfelja, koja kaže – Ko nema decu radiće za one koji imaju decu. Dakle, kada jedan ministar može da izgovori nešto tako, onda treba da vam bude jasno ko se danas bavi porodicama i natalitetom u Srbiji i zašto vam je…
zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – šest, protiv – osam, uzdržan – jedan. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o dopunama Zakona o akcizama, koje su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković, 22. novembra 2016. godine. Reč ima narodni poslanik Miroslav Aleksić.
Zahvaljujem. Ovaj zakon podržava to da se uvede akciza od pet dinara po litru za sva veštački zaslađena pića i sokove, i ako smo to već više puta predlagali, a i sam ministar finansija je u jednom trenutku rekao nema ništa protiv toga da se ovakva akciza predvidi i da je to praksa u drugim zemljama u regionu. Nažalost, to se nije našlo na dnevnom redu i verovatno se neće naći i u narednom periodu, iako se direktno tiče zdravlja ljudi i ako se tiče zdravlja naše dece, prevencije gojaznosti dece i odraslih, ali naravno to nije dovoljno da se nađe na dnevnom redu. Ja vas pozivam da ovaj zakon stavite na dnevni red jer i novim poslednjim zapravo izmenama Zakona o akcizama ste mnoge stvari promenili, uveli ste akcizu na kafu, recimo, ali niste želeli da uvodite akcizu na veštački zaslađena pića. Isto tako, kada ste usvajali taj poslednji zakon izmene Zakona o akcizama, niste bili spremni ni da oslobodite poljoprivrednike akciza na dizel gorivo, pa sada naši poljoprivrednici plaćaju najskuplji dizel u regionu, a verovatno i u Evropi i govorite o tome da poljoprivreda predstavlja šansu, da poljoprivrednici treba da se izbore na tržištu, neće moći dok država ne shvati kako treba da pomogne tim svojim ljudima. Ovu akcizu za dizel gorivo ste možda pre svega trebali da ukinete i pre ovoga što ste uveli ovu akcizu. Mi vas pozivamo da uvedete ovu akcizu na veštački zaslađena pića zato što se to tiče zdravlja ljudi, a da sa druge strane ukinete akcizu na dizel gorivo za potrebe poljoprivrednih proizvođača. Na taj način ćete pokazati da zaista barem nešto radite za ovu državu Srbiju. Zahvaljujem. Molim vas predsedavajući, na osnovu člana Poslovnika 88. da pre glasanja utvrdite kvorum.
Zahvaljujem. Molim kolege narodne poslanike da ubace identifikacione kartice u elektronske jedinice svog sistema za glasanje. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – četvoro, protiv – 21, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Miroslav Aleksić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog zakona o dopuni Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, koji su Narodnoj skupštini podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Goran Bogdanović, Miroslav Aleksić, Nenad Konstantinović i Zdravko Stanković, 12. februara 2018. godine. Da li narodni poslanik Miroslav Aleksić želi reč? (Ne.) Stavljam ovaj predlog na glasanje. Zaključujem glasanje: za – četvoro, protiv – četvoro, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za proglašenje lažne države Kosovo, uticaja koje je na to imalo mišljenje Međunarodnog suda pravde, te povodom toga odgovornost bivšeg ministra inostranih poslova Vuka Jeremića, koji je Narodnoj skupštini podneo 27. marta 2018. godine. Da li narodni poslanik, Marijan Rističević želi reč? (Da.) Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, čuli ste mnogo toga lošega o vladajućoj koaliciji od kolege Aleksića. To je isti ovaj koji se nudio Aleksandru Vučiću da uđe u Vladu, da, ali ima lošeg navodadžiju. Devenport. Kad je Vučić čuo, kaže – Da bude ministar poljoprivrede ili da mu se da Odbor za poljoprivredu. Ja lično nisam imao ništa protiv, a kad je Vučić čuo da mu je navodadžija Devenport, kaže – Ne dolazi u obzir. Ambasadori više ne rukovode ovom zemljom. S tim u vezi, dame i gospodo narodni poslanici, ja neću pričati o tome, to ću kasnije u dopuni iza ove, o Juliji Jovanović, o firmi „Bos“, o Fondu za ljudske resurse, o 55 miliona. Pričaću o njenom šefu Vuku Jeremiću, potomku. Tražim anketni odbor, a već sam dobio na pitanje i odgovor nadležnog organa, da se raspolaže saznanjima iz tog perioda, radi se o periodu iz 2008. godine, da je više predstavnika stranog faktora dovodilo u vezu dva događaja – izbore za predsednika Republike Srbije i jednostrano proglašenje nezavisnosti tzv. Kosova. Pri tome su isticali presudan uticaj SAD i EU u pogledu navodnog usaglašavanja termina ovih događaja. Naime, Vuk Jeremić potomak, naslednik naftaškog izvora u selu Ježevica kod Čačka, čiji jedan let košta 70.000 evra, koji je samo na letenje aviona potrošio 3,5 miliona evra. Vuk potomak Jeremić je u NJujorku plaćao sobu, jedno prenoćište 1500 dolara. Ja bih pre spavao ispod njujorškog mosta nego što bih to platio. Vuk Jeremić, koji je imao džeparac 25.000 evra od Vlade Mirka Cvetkovića, 25.000 evra je imao džeparac. On je išao u ambasadu SAD i tražio da Amerikanci utiču na kosovske Albance da ne proglašavaju nezavisnost pre nego što Boris Tadić bude izabran za predsednika Republike Srbije drugi put. To se i desilo. Zakletvu je Boris Tadić položio 15. februara, a 17. februara Albanci su proglasili jednostranu nezavisnost. Plus, pitanje Međunarodnom sudu pravde, plus promena Rezolucije, pa je Unmik zamenjen Euleksom, UE – EU. To su sve razlozi zašto treba osnovati anketni odbor i ispitati sve ove moje navode. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 36, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije, radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za aferu „Lutrija Srbije“, povezano sa Đorđem Vukadinovićem, koji je Narodnoj skupštini podneo 27. marta 2018. godine. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, radi se o saradniku Vuka Jeremića. To je onaj čuveni istraživač javnog mnjenja, koji je istraživajući javno mnjenje, on je i novinar i istraživač i poslanik, sam o sebi piše, sam sebe istražuje, sam sebe ocenjuje, on je od „Lutrije“ uzeo 2.400.000 u vreme kada je ona otišla u minus, u vreme vladavine Borisa Tadića i Vuka Jeremića. Otuda ne čudi što o Vuku Jeremiću potomku i ovim potomčićima na istraživanju, iako u selu Milutovcu osvoje dva glasa, on ima da 30%, kao seti se on te lutrije, pa kaže – jeste da oni imaju dva, tri odsto, voleo da doda jednu nulu i kaže - Vučić 31, a Vuk Jeremić potomak i Aleksić imaju 30%. Verovatno da je to zasnovano na sledećim činjenicama. Naime, izvesni Knežević, koji je bio direktor Nacionalne službe za zapošljavanje u Trsteniku, tast potomčeta, je sa Dinkićem prebacio ukupno Fondu za ljudske resurse 55 miliona dinara. Svrha – negovanje starih lica. Još nijedno lice nije pronađeno da je negovano. I, održavanje travnjaka u februaru mesecu, 55 miliona dinara za prodaju magle, kupovinu magle ili već zavisi šta su kupovali. Nadalje, verovatno je Đorđe Vukadinović ispitivao da li treba gasovod Trsteniku, pa je malo potomče, koje je sad kod Vuka potomka, rešio da to napravi bez građevinske dozvole, pa je to radila firma „Bos“, da se zna ko je gazda, u prevodu to znači gazda. Pa je to urađeno bez građevinske dozvole, a onda snabedevanje javnih objekata u Trsteniku mogao je da dobije samo onaj ko ima izgrađen gasovod, a ovaj što ga je izgradio bez građevinske dozvole, naravno, on je imao i svu prednost. Tako je Aleksić, koji je sada izašao, mi smo svi slušali njega dok je optuživao, tako je Aleksić lepo udomio svoje prijatelje za sume koje su milionske. Samo na Fondu za ljudske resurse 55 miliona. Još da mu o čuvenim izborima, i Vukadinović koji je istraživao to kaže da je Vuk Jeremić u njegovom tom selu Milutovac, gde ima šest članova rodbine, dobio svega dva glasa na ovim poslednjim izborima koji su se održavali u tom selu. Dakle, ja tražim da se ispita sve šta je Đorđe Vukadinović radio, kakva istraživanja je radio, a „Lutrija“ to platila, jer „Lutrija“ pripada državi Srbiji i to je novac građana Republike Srbije i na njega nemaju pravo ni Vuk potomak Jeremić, ni malo potomče. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – 25, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Goran Ćirić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o finansiranju lokalne samouprave, koji je Narodnoj skupštini podneo 13. septembra 2017. godine. Reč ima narodni poslanik Goran Ćirić. Izvolite.
Ovo je jedan od onih predloga zakona o kojima sam govorio na početku, čiji je cilj i ravnomernija regionalna raspodela. Dolazimo iz raznih krajeva Srbije i znamo da u Srbiji imamo različite izazove i da nemamo baš najpravedniju raspodelu u tom smislu. Ovo je zakon koji tretira nešto što je najočiglednije i nešto što je moguće i najlakše ispraviti. Ja vas pozivam da o tome makar razmislite ako ne želite da podržite da o tome govorimo u plenumu i prihvatite ovaj naš predlog. Dakle, kada vidite ovu mapu Srbije, vidite podelu oblasti u Srbiji. Samo četiri oblasti imaju iznadprosečnu platu u odnosu na prosek Republike Srbije. To su ove tamno obeležene oblasti. Jedna je južnobačka oblast, druga je beogradska oblast, junobanatska oblast i borska oblast. Sve ostale oblasti su ispod proseka Republike Srbije. To je podatak koji će se možda menjati, ali nikako drastično u budućim godinama, jer kada vidite raspon plata, gde u beogradskoj oblasti imamo prosek od 57,717, a da pčinjska oblast ima 35,999, jablanička 34, toplička 34 itd. Ne samo na jugu Srbije, nego i u Vojvodini. Imamo i zapadnobačku oblast, severnobačku oblast ispod proseka Republike Srbije. Jednostavan je predlog. Dakle, predlog zakona je da jedinici lokalne samouprave pripadaju sledeći porezi ostvareni na njenoj teritoriji, ali i van njene teritorije. Do sada je jedinici lokalne samouprave pripadalo 74% od poreza na zarade, koje se plaća prema prebivalištu zaposlenog, a ovde je samo dodatak, dakle, zadržava se ovaj stav 74% poreza na zarade u vezi sa prebivalištem zaposlenog, ali se ovde proširuje pravo lokalnih samouprava na porez od zarada u javnom sektoru. Dakle, svi stanovnici Republike Srbije su i korisnici, ali i poreski obveznici u Republici Srbiji finansirajući javne usluge kroz javna preduzeća, sistem zdravstvene zaštite, bezbednost, vojsku, MUP. Logično je da tamo gde su ovi sistemi pozicionirani, a najveći broj uposlenih živi u najvećim centrima, onda najveće koristi imaju upravo ti centri. Procenjuje se da je to na nivou oko 300 miliona evra na godišnjem nivou. U raspodeli proporcionalnoj, za svakog stanovnika, to iznosi 43 evra, što znači da mesto od 10 hiljada stanovnika… (Predsedavajući: Privodite kraju, kolega.) … može da ima na jednostavan način 430 hiljada evra većeg prihoda u lokalnim samoupravama, gde bi mogli da dopune svoje budžete. [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – dvoje, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog nije prihvaćen. Narodni poslanik Goran Ćirić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o Narodnoj banci Srbije, koji je podneo Narodnoj skupštini 24. avgusta 2017. godine. Reč ima narodni poslanik Goran Ćirić.
Ovo je jednostavan predlog zakona i siguran sam da ćemo se razumeti. Ali, siguran sam i da nećete podržati ovaj predlog. Međutim, važno je da čujemo, da i vi i javnost imate uvida u Zakon o Narodnoj banci Srbije, koji smo usvojili u ovoj Skupštini, a mi smo i tada bili protiv usvajanja ovakvog zakona. Predlog je jednostavan – obrisati član 86b. Najjednostavniji, ali zaista polazi od jednostavnog principa, a to je pitanje prepoznavanja odgovornosti, bilo koga u bilo kojoj instituciji, pa, naravno, i instituciji Narodne banke Srbije. Na tako odgovornom mestu, bez logične povezanosti velikih, ogromnih nadležnosti koje imaju i guverner i svi njeni saradnici u Narodnoj banci, dakle, ogromnih nadležnosti, nema apsolutno nikakve odgovornosti, a to ćete videti i uveriti se u to kada pročitam ovaj član 86b. koji smo usvojili, a predlog je obrisati taj član iz ovog zakona. Dakle, ovaj član kaže – Narodna banka Srbije, guverner, viceguverneri, direktor Uprave za nadzor i drugi zaposleni ne odgovaraju za štetu koja nastane u obavljanju poslova Narodne banke Srbije, osim ako se dokaže da nisu postupali u dobroj meri. Za štetu iz stava 1. ovog člana, zaposleni iz tog stava ne mogu odgovarati ni nakon prestanka radnog odnosa u Narodnoj banci Srbije, odnosno prestanka vršenja funkcije. Narodna banka Srbije snosiće troškove zastupanja lica iz stava 1. ovog člana u sudskim i upravnim postupcima pokrenutim u vezi sa poslovima iz tog stava. Narodna banka Srbije snosiće troškove iz stava 3. ovog člana i licima kojima je prestao radni odnos u Narodnoj banci Srbije. Vidite i sami da nema te logične povezanosti i to je jedina institucija između nadležnosti koje ti ljudi imaju u ovoj instituciji i odgovornosti za ono što su njihovi poslovi. A podsetiću vas šta su poslovi: monetarna, fiskalna politika, uspostavljanje i održavanje stabilnosti cena, najvažnije stvari za građane Srbije, upravljanje deviznim rezervama, podsetiću vas da smo na kraju 2011. godine imali oko 12 milijardi evra deviznih rezervi, da je na kraju 2016. godine to iznosilo na nivou oko devet milijardi i 900 miliona evra. Dakle, postoje velike nadležnosti, ali još jednom vas pozivam da uspostavimo i odgovarajuće odgovornosti za tu vrstu nadležnosti.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – niko, protiv – jedan, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Ćirić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog za razrešenje Maje Gojković sa funkcije predsednika Narodne skupštine, koji je grupa od 32 narodna poslanika podnela Narodnoj skupštini 13. aprila 2017. godine. Reč ima narodni poslanik Goran Ćirić. Izvolite.
I sami ste pročitali da je 32 narodnih poslanika podnelo ovu inicijativu, i to neposredno posle predsedničkih izbora, kada je predsednica Skupštine suspendovala rad Skupštine u toku i pre predsedničkih izbora. Imali smo petomesečnu pauzu, a njeno objašnjenje i obrazloženje za nerad Skupštine je u tom trenutku bio da Narodna skupština Republike Srbije i mi poslanici u Narodnoj skupštini Republike Srbije doprinosimo opštoj nestabilnosti u Republici Srbiji. Dakle, suspendovanje rada i 2017. godine, a kasnije i na lokalnim izborima, beogradskim, 2018. godine, kada Narodna skupština nije radila dva meseca, je ne samo sa ovim opravdanjem suspendovanja rada zarad stabilnosti u Republici Srbiji svakako usporilo usvajanje važnih zakona na putu naše zemlje ka Evropskoj uniji i reformi ove države. Ono što je takođe važno, važno je reći gde su izvori te nestabilnosti i kakav je odnos predsednice Skupštine i pojedinih predsedavajućih, posebno prema opozicionim poslanicima. Mi smo imali pre par dana i dokaz za to na koji način se dvostrukim aršinima odnosi na pojedina poslanike opozicije, pozicije ili onih koji svoj status nisu baš do kraja definisali. Videli smo pretnju nasiljem našim kolegama poslanicima i Tomislavu Žigmanovu i Nenadu Čanku, a da sankcije za onog koji je pretio, za poslanika Vojislava Šešelja, nije bilo. Pretnje su se kasnije ponovile prema našoj koleginici poslanici Aleksandri Jerkov i videli smo da ni tada nije bilo reakcije. Iako smo bili u direktnom prenosu, iako smo imali zasedanje Skupštine, niko nije bio spreman da spreči opkoljavanje kolega narodnih poslanika poslanice Aleksandre Jerkov sa salvom uvreda i pretnji koju je primila od tih istih svojih kolega. Tada nije bilo reakcije. Kasnije, u pauzi te Skupštine, upućene su joj pretnje, i to pisanim putem na dokumentima koje je imala na svojoj klupi i mi smo od predsednice Skupštine zatražili i dostavljanje snimaka kojima može da se utvrdi ko je taj koji je sebi dao za pravo da preti koleginici u ovoj Skupštini. Mislim da je izuzetno važno da mnogi od vas, oni koji su spremni da štite svoje kolege poslanike… (Predsedavajući: Privedite kraju, kolega Ćiriću.) …na ovaj način insistiraju upravo na dostavljanju snimaka ovih kamera koje su uključene… [[Isključen mikrofon.]]
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: za – jedan, protiv, niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da ovaj predlog Narodna skupština nije prihvatila. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim ministrom odbrane Draganom Šutanovcem i nenamenskim trošenjem sredstava, koji je Narodnoj skupštini podneo 27. marta 2018. godine. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, mi kao klub snažno osuđujemo svaku uvredu i svaku pretnju. Kolega Ćirić, savetnik Pošte za 156 hiljada dinara, je već rekao nešto o pretnjama. Šta znači kada neko iz njihovih redova napiše „Vučiću, Vučićeviću, Rističeviću, Mitroviću jeste li već izabrali bandere sa kojih želite da visite?“ Da li su oni to osudili? Šta znači kada Balša Božović meni napiše „pali majmune“? Meni su roditelji patrijahalno vaspitani i mene su tako vaspitali. Mene su učili da je Bog stvorio čoveka. NJega su očigledno roditelji učili da je postao od majmuna. U to neću da se mešam. Danas ponovo njihov pripadnik koji je mesečno dobijao 27.000 evra je o tome govorio kolega Pekarski, ali čovek napiše – opet me onaj šnaucer Rističević spominjao u parlamentu, čibe. Da li ste vi čuli da je to neko osudio? Idemo dalje, Vlado Georgijev, neću ni da pominjem. Pa, imate sledeće - Rističeviću spusti se na zemlju da ne odeš pod, pa tri tačke. Da li su to osudili? Naravno da nisu. Šta znači kad mi napišu – …em ti Marijane sve mrtvo i živo i tebi pederu Vučiću. Šta to znači? Da li su oni to, ovi koji se gade nasilja, da li su to osudili? NJihov član glavnog odbora je uradio pasoš za životinje sa mojim ličnim podacima i falsifikovao potpis Aleksandra Vučića. Šta znači kada njihov pripadnik napiše – pazi samo da tebi ne pukne ta, itd. Da li tad osuđuju pretnje? Slušao sam i šta govore o Narodnoj banci Srbije. Oni čiji je lider prodavao tenkove, Iraku oprostio milijarde dugova itd, da bi prodavao tenkove po pet hiljada dolara, koliko je Kena mogao da popije za veče. Onaj kome je nestalo 700 oklopnih vozila, koji je uništio celu tehniku, kome od avijacije ostaju samo orlovi. Ti orlovi nisu mogli da lete. Slabije su leteli nego oni sa zastave. To su pripadnici stranke bivšeg režima. Oni nešto pričaju o Narodnoj banci Srbije. Pa kod vas je za godinu dana kurs otišao na 50%. Sa 78 na 115 dinara. Od 2012. godine kurs NBS miruje.
Privodite kraju kolega Rističeviću.
Zato što je ekonomska situacija stabilnija, zato što je izvoz porastao. Devizne rezerve su stabilne. Vi nešto pričate, vama kurs išao 50% za godinu dana.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 22, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. (Vjerica Radeta: Poslovnik.) Nemate pravo koleginice Radeta. (Vjerica Radeta dobacuje s mesta.) Nemate pravo dok se utvrđuje dnevni red, pa nismo ni počeli sednicu. (Vjerica Radeta: Šta je ovo sad?) Ne. Sednica počinje da traje kada se utvrdi dnevni red. Utvrđivanje dnevnog reda. Nisam ja to izmislio koleginice Radeta. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim Zaštitnikom građana Sašom Jankovićem i nenamenskim trošenjem sredstava, koji je Narodnoj skupštini podneo 27. marta 2018. godine. Da li narodni poslanik Marijan Rističević želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marijan Rističević, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog odluke o obrazovanju anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije radi utvrđivanja činjenica i okolnosti vezanih za afere povezane sa bivšim pokrajinskim sekretarom za sport i omladinu Marinikom Tepić i nenamenskim trošenjem sredstava, koji je Narodnoj skupštini podneo 27. marta 2018. godine. Narodni poslanik Marijan Rističević ne želi reč. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksandar Martinović, na osnovu člana 92. stav 2, člana 157. stav 2. i članova 170. i 192. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se obavi zajednički načelni i jedinstveni pretres o Predlogu odluke o usvajanju Godišnjeg plana upotrebe Vojske Srbije i drugih snaga odbrane u multinacionalnim operacijama u 2018. godini; Predlogu odluke o učešću pripadnika Vojske Srbije u multinacionalnim operacijama u 2018. godini; Predlogu zakona o vojnom obrazovanju; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o odbrani; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o Vojsci Srbije; Predlogu zakona o proizvodnji i prometu naoružanja i vojne opreme; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o upotrebi Vojske Srbije i drugih snaga odbrane u multinacionalnim operacijama van granica Republike Srbije; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o vojnoj, radnoj i materijalnoj obavezi; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosno-informativnoj agenciji; Predlogu zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumevanju između Vlade Republike Srbije i Vlade Države Izrael u vezi sa vojnom, odbrambenom i odbrambenom-industrijskom saradnjom; Predlogu zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumevanju između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Grčke o saradnji u okviru Atinskog multinacionalnog strateško-pomorskog koordinacionog centra; Predlogu zakona o potvrđivanju Memoranduma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Srpske o saradnji u oblasti vazduhoplovstva; Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Rumunije o saradnji u oblasti odbrane. Da li narodni poslanik Aleksandar Martinović želi reč? (Ne) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 126, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Pošto smo se izjasnili o predlozima za stavljanje na dnevni red akata po hitnom postupku, predlozima za dopunu dnevnog reda i o predlogu za spajanje rasprave, na osnovu člana 93. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, stavljam na glasanje predlog dnevnog reda u celini. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 126, protiv – niko, uzdržanih – nema. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova utvrdila dnevni red Četvrte sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini u celini. Molim službu da pripremi prečišćeni tekst dnevnog reda. Povreda Poslovnika, narodni poslanik Vjerica Radeta. Izvolite.
Jedva dobih reč. Niste u pravu, kolega Arsiću, kada ste rekli da sam mogla i malopre u toku utvrđivanja dnevnog reda da govorim po Poslovniku, a sada govorim na osnovu člana 27. Pitam vas, šta bi se desilo recimo, da sam ja malo pre dok je Ćirić iznosio gomilu lažu ustala i opalila mu šamar? Da li biste vi mogli po Poslovniku da reagujete? Dakle, sve što se dešava u ovoj sali podrazumeva u svakom momentu i pravo na povredu Poslovnika. Malopre je Ćirić, čuveni dosmanlija, koji uredno, što bi rekao Marijan, prima ozbiljnu platu od državne firme i dan danas, izneo gomilu neistina. Niti je neko okruživao tu njegovu koleginicu, niti mi imamo potrebu da nekoga na taj način zastrašivamo. Mi srpski radikali se ponašamo onako kako mi mislimo da treba i nemamo ni strah od bilo koga, pogotovo ne od Ćirića i od te bulumente oko njega. Oni već danima iznose neistinu, da je Vojislav Šešelj ratni zločinac što apsolutno nije tačno i neka gospoda jednom uzmu već tu presudu, kažu da su je doneli i u Skupštinu i predali i neka pogledaju šta tamo piše. Niti je ratni zločinac, niti je i jedan zločin učinio. To što je on obećao da će uraditi svakome ko kaže da je ratni zločinac, očigledno oni veruju. Junak ceo dan ovde sedi i sad kada nikog od nas nije bilo u sali, onda je on izašao da kaže da se nešto, nekada nekome desilo. Sada kada je video da sam ja došla da intervenišem po Poslovniku opet je napustio salu. Očigledno se plaše Šešeljeve pretnje da će dobiti po nosu svako ko ga nazove ratnim zločincem.
Koleginice Radeta, ja zaista ne mogu da predvidim šta će ko od poslanika da govori, tako da smatram da nije bilo povrede Poslovnika. Da li želite da se Narodna skupština izjasni? (Ne.) Hvala vam. Sa ovim bismo završili sa današnjim radom i nastavljamo sa radom sutra u 10,00 časova.