[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 14. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Mihálffy Béla és Z. Kárpát Dániel jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2016. évi XXXIII. törvény és a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/3516. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Latorcai Csaba úrnak, a területfejlesztési minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Magyarország Kormányának kiemelten fontos, hogy a rendelkezésre álló fejlesztési forrásokat a lehető leghatékonyabban, a nemzeti és az európai uniós költségvetés védelmét szem előtt tartva, mindenekelőtt a magyar családok és a magyar emberek érdekében használja fel. Ezen cél elérése nemcsak a 2014-2020-as programozási időszakban, hanem a 2021-27-es programozási időszakban és a Helyreállítási és Ellenállóképességi Eszköz keretében rendelkezésre bocsátott források tekintetében is prioritást élvez. A kormány mindezek maradéktalan teljesítése céljából, figyelemmel az Európai Bizottság felé vállalt intézkedésekben meghatározott kötelezettségekre, létrehozta a Belső Ellenőrzési és Integritási Igazgatóságot. Az igazgatóság feladatai és hatásköre törvényi szinten kerültek meghatározásra az Európai Bizottsággal egyeztetett módon. Az igazgatóság az uniós támogatásokat felhasználó programok végrehajtásában részt vevők által tett összeférhetetlenségi és érdekeltségi nyilatkozatok tartalmát rendszeresen, mintavétel alapján, 2022. no-vember 15. napjától ellenőrzi. Az igazgatóság hatásköre az uniós források végrehajtásában részt vevő nemzeti hatóságokra terjed ki, ugyanakkor a magyar fejlesztéspolitikai intézményrendszer sajátosságaiból adódóan az állami projektértékelők, akik szintén részt vesznek az uniós költségvetés végrehajtásában, nem képezik a nemzeti hatóságok részét. Az európai uniós források felhasználására a helyi és területi önkormányzatok, valamint mikro-, kis- és középvállalkozások által benyújtott támogatási kérelmek tartalmi bírálatát állami projektértékelők végzik. Ez a rendszer bizonyítottan biztosítja az egyes projektek objektív, átlátható és a piaci szereplőktől független értékelési feltételeit. Állami projektértékelő az a személy lehet, aki az állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2016. évi XXXIII. törvényben meghatározott feltételeknek megfelel, amelynek alapja, hogy állami szervnél fennálló alapjogviszonnyal kell rendelkeznie. A fejlesztéspolitikai intézményrendszer részét képező állami projektértékelői rendszer jelenleg több mint 1700 szakértőből áll. A projektértékelői rendszer az elmúlt években, mint ahogy említettem, bizonyította eredményességét, hatékonyságát, átláthatóságát és függetlenségét pedig az Európai Bizottság is több alkalommal megerősítette. Az uniós fejlesztési programok végrehajtási rendeletei 2022. november 15-étől előírják az állami projektértékelők részére is, hogy az állami projektértékelői jogviszony létesítésekor vagy az állami projektértékelői tevékenységük megkezdését megelőzően általános összeférhetetlenségi nyilatkozatot és érdekeltségi nyilatkozatot tegyenek. A jelen törvényjavaslat célja, hogy adatkezelési és eljárási szabályokat rögzítsen az állami projektértékelők által letételre kerülő összeférhetetlenségi nyilatkozatok és érdekeltségi nyilatkozatok tekintetében. A módosítást indokolja továbbá az uniós költségvetés hatékonyabb védelmét szolgáló, az összeférhetetlenség megállapításához kapcsolódó, azt hatékonyan támogató személyes kapcsolatokra vonatkozó nyilatkozat beépítése is. A módosításokkal Magyarország hatékonyabbá tudja tenni az európai uniós támogatások megfelelő felhasználásának biztosítása érdekében az audit- és ellenőrzési mechanizmusokat. A módosítások az európai uniós források szabályos felhasználását szolgálják tehát azáltal, hogy az állami projektértékelőknek a továbbiakban általános összeférhetetlenségi nyilatkozatot és érdekeltségi nyilatkozatot szükséges benyújtani az állami projektértékelői jogviszony létesítésekor. A törvényjavaslat rendelkezik arról is, hogy a jelenleg állami projektértékelői jogviszonyban álló személyek a módosítás hatálybalépését követően szintén nyújtsák be a nyilatkozataikat. Ezt a hatálybalépést követő 60 napon belül szükséges megtenniük. Amennyiben az értékelő a nyilatkozatokat a határidőig nem nyújtja be, úgy azok pótlására kell felszólítani ötnapos határidő kitűzésével. Amennyiben nem nyújtja be ezt követően sem az értékelő a nyilatkozatokat, úgy állami projektértékelői jogviszonya a törvény erejénél fogva megszűnik. A törvényjavaslat a nyilatkozatok és azok tartalmának vizsgálatához szükséges adatkezelési szabályokat is rögzíti. A Belső Ellenőrzési és Integritási Igazgatóság által végzett összeférhetetlenségi esetek hatékonyabb feltárásához, figyelemmel az Európai Unió költségvetési rendeletére és a Bizottság iránymutatására, szükségessé vált az európai uniós költségvetés végrehajtásában részt vevők személyes kapcsolataira is vonatkozó nyilatkozatainak bekérése és annak ellenőrzése a kormányzati igazgatásról szóló törvény módosítása által. A módosítás eredményeképpen szükségessé vált az állami projektértékelői jogviszonyra vonatkozóan is rögzíteni, hogy a Belső Ellenőrzési és Integritási Igazgatóság az állami projektértékelők személyes kapcsolataira vonatkozó nyilatkozatait is bekérheti, és az abban megadott adatokat kezelheti. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat további, gyakorlati igényeknek megfelelő javaslatokat is tartalmaz. A kormányzati igazgatásról szóló törvény módosítása az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme, valamint Magyarország kötelezettségvállalásának teljesítése érdekében magában foglal egy generális felhatalmazó rendelkezést. Ez alapján a kormány rendeleti szinten további feladatszabásról rendelkezhet a Belső Ellenőrzési és Integritási Igazgatóság számára olyan módon, hogy annak elemi függetlensége nem sérül, és nem veszélyezteti a korábbi feladatai ellátását sem. Az állami projektértékelői jogviszonyra vonatkozó törvény módosítása javaslatot tesz arra is, hogy az agrárpolitikáért felelős miniszternek lehetősége legyen miniszteri rendeletben meghatározni azon felhívások körét, amelyben az állami projektértékelői rendszer alkalmazása kötelező, tekintettel arra, hogy a közös agrárpolitika második pillérét képező Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásával megvalósuló beruházási támogatások tartalmi értékelése során alkalmazott állami projektértékelés fenntartása a 2023-2027-es programozási időszakban is indokolt. Rögzítésre kerül továbbá, hogy az állami projektértékelő jelentkezéskor kapott egyedi azonosító számát köteles bizalmasan kezelni. Ha jogszabály eltérően nem rendelkezik, akkor azt harmadik személy tudomására nem hozhatja. A javaslat kitér arra is, hogy az állami projektértékelői jogviszony létesítéséhez szükséges nyilatkozatok tekintetében az adószámot ne kelljen szerepeltetni. [[9.10]] A törvényjavaslatban megfogalmaztuk azt is, hogy az alapjogviszony szerinti munkáltató által kiállított munkáltatói igazoláson a továbbiakban lehetőség legyen arra, hogy új alapjogviszony létesítése esetén az alapjogviszony létesítésére vonatkozó dokumentum szerint szerepeltesse az igazoláson a munkáltató a jelentkező illetményét vagy munkabérét. Alapesetben a munkáltató az igazolás kiállítását megelőző hónapra megállapított illetményt vagy munkabért tünteti fel. Tisztelt Országgyűlés! A magyar kormány prioritásként kezeli a nemzeti és az európai uniós költségvetés védelmét, továbbá az európai uniós forrásokból finanszírozott pályázatok szabályszerű megvalósítását, amelyek a lehető legnagyobb hozzáadott értékkel szolgálják a magyar települések, vállalkozások és ezen keresztül a magyar családok életminőségének javítását, valamint Magyarország további gazdasági fejlődését. Kérem ezért a tisztelt Országgyűlést, hogy mindezen célok megvalósulása érdekében támogassa a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Illés Boglárka képviselő asszonynak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő törvényjavaslatban két törvény módosítását tárgyaljuk; ahogy már elhangzott, az állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2016. évi XXXIII. törvény módosítását és a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény módosítását. A törvények módosításával a cél egyértelmű, és ez nem lehet más, mint hogy újabb, más uniós tagállamok számára is példát mutató szabályozási keretet alakítsunk ki az átláthatóság, az eredményesség és a hatékonyság fokozása érdekében. Természetesen az is kiemelt cél, hogy a már elfogadott, hatályba lépett törvényekkel való összhangot megteremtsük, és ezáltal újabb lépést tegyünk abba az irányba, hogy közelebb kerüljünk az uniós források lehívásához, amely a magyar embereknek jogosan jár, és amelyért a kormány és az Országgyűlés, legalábbis a Fidesz-frakció részéről ezt kinyilváníthatom, mindent megteszünk. Jelenleg több mint 1700 olyan, szakmai tudással és vizsgákat már eredményesen zárt, tehát a tudásukat ezen keresztül is bizonyított, az alapfeladatuk mellett többletfeladatot vállaló személy van az állami projektértékelői rendszerben, akiknek, én úgy gondolom, hogy nemcsak az önkormányzatok vagy a mikro-, kis- és középvállalkozások mint kedvezményezettek, hanem mindannyian köszönettel tartozunk. Köszönettel tartozunk azért, mert jelentős szerepet vállaltak és vállalnak abban, hogy az európai uniós források felhasználása a lehető legeredményesebben, a lehető legcélszerűbben és a lehető leghatékonyabban valósuljon meg, és ezt már az előző fejlesztési ciklus során is bizonyították. De mit is jelent ez számokban? Az állami projekt-értékelői jogviszony 2016-os fennállása óta már több mint 117 ezer értékelési feladatot végeztek el eddig. Tehát ahogy a feladat mértéke, úgy az azzal járó felelősség is, én úgy gondolom, hogy vitathatatlan. És azt is gondolom, hogy az ő munkájuknak is egyértelműen köszönhető, hogy míg az uniós forráslehívások uniós átlaga a 2014-es és 2020-as ciklusra 77,4 százalékos, addig Magyarországon 85,5 százalékos. Éppen ezért én úgy gondolom, hogy szükséges és meg is kapják, ami szükséges, hogy részesüljenek valamilyen többletdíjazásban, támogatásban, ami átlagosan bruttó 41 ezer forintot jelent. De ugyanakkor az is fontos, hogy biztosítsuk a pártatlanságukat és a befolyástól mentességüket, hiszen ez is kapcsolódik az ő feladatuk ellátásához. Éppen ezért már most fontos hangsúlyozni, hogy a projektértékelői jogviszony létesítésének a feltétele jelenleg is vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség, valamint nemzetbiztonsági ellenőrzésen történő megfelelés. Ezen túl az állami projektértékelők minden egyes feladat elfogadásakor büntetőjogi felelősségük tudatában nyilatkozatot tesznek, hogy nem áll fenn összeférhetetlenség az értékelendő feladat vonatkozásában, és azt is vállalják, hogy nem kerülnek összeférhetetlen helyzetbe. Ezek az eseti nyilatkozatok azok, amelyek mellé 2022. november 15e óta általános összeférhetetlenségi és érdekeltségi nyilatkozatot is tesznek az állami projektértékelők, ahogy arra államtitkár úr már utalt. Azt, hogy ez a rendszer működik, azt, hogy már bizonyított és az ellenőrzések sorát is sikeresen állta, az is bizonyítja, hogy a rendszernek a működését az Európai Számvevőszék összeférhetetlenségek kezelésére vonatkozó ellenőrzése 2021-ben jó gyakorlatnak minősítette. A rendszer függetlenségét és az esetleges összeférhetetlenségeket az Európai Bizottság a terület- és településfejlesztési operatív program vonatkozásában is ellenőrizte, megvizsgálta, és egyértelműen rendben találta. Tehát én úgy gondolom, hogy mindannyian megállapíthatjuk, megerősíthetjük itt a Házban is, hogy a rendszer működését érdemben sem az Európai Bizottság, sem a magyar szereplők nem tudták támadni. De ami a módosítást mégis indokolttá vagy talán igazán indokolttá teszi, az Európai Unió költségvetési rendeletére és a Bizottságnak az összeférhetetlenségek elkerüléséről szóló iránymutatása az, ami szükségessé teszi, és itt a résztvevők személyes kapcsolataira vonatkozó nyilatkozatok bekérése is szükségessé vált, és ezt a javaslat szintén rendezni kívánja az igazgatóság feladatkörének bővítésére vonatkozó lehetőségek mellett, melyekről államtitkár úr részletesen beszélt, és ezért nem kívánom megismételni, ami már elhangzott. Éppen ezért arra kérem a tisztelt képviselőtársaimat, hogy egy még stabilabb, még átláthatóbb, még hatékonyabb, célszerűbb és eredményesebb rendszer kialakítása érdekében a Fidesz képviselőcsoportjához hasonlóan önök is támogassák az előttünk fekvő törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gréczy Zsolt képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A probléma ennél sokkal mélyebben van, mint ahogy ebben a javaslatban megfogalmazódik: az a baj, hogy Magyarországra nem jönnek az uniós pénzek. És azért nem jönnek az uniós pénzek, mert az egész rendszer korrupt. Lehet toldozgatni-foldozgatni, különböző kisebb-nagyobb szabályokat beletenni a rendszerbe, akár a pályáztatási rendszerbe, meg lehet bízni új embereket összeférhetetlenségi szabályokkal és vagyonnyilatkozatokkal, azzal, hogy próbálják ezt a rendszert legitimálni, de összességében az egész rendszer a korrupcióra, a lopásra épül. Az Európai Unió ezért aztán azt a döntést hozta, hogy nem adja ide nekünk az európai uniós forrásokat. Ez iszonyatos nagy baj Magyarországnak, és az, hogy ez így van, ez az Orbán-kormány bűne. Ezek nélkül a pénzek nélkül Magyarország pénzügyi biztonsága, gazdasági fejlődése finoman szólva is megkérdőjelezhető. Látjuk az inflációs adatokat, látjuk a költségvetési hiányt, általában az ikerdeficitet és mindenféle problémát, ami a magyar pénzügyi rendszerben és a magyar gazdasági rendszerben megjelenik. Ráadásul az Orbán-kormány vállalt önként egy olyan szabályozást magára, hogy március 31-éig benyújtja azokat a törvényjavaslatokat, amelyekkel ezeket az úgynevezett sarokpontokat megszavaztatja az Országgyűléssel. De ez sem történt meg. Tehát az Orbán-kormány még a saját vállalásait sem teljesítette abban az ügyben, hogy megérkezzenek az uniós pénzek Magyarországra. Most tehát itt állunk, önkormányzatok, magyar cégek, kis- és közepes vállalkozások várnak arra, hogy megérkezzen az uniós pénz. Itt pedig egy hatalmas, tátongó sebre nagyjából hintőport próbál szórni az Orbán-kormány, hogy akkor ezzel rendben is lenne ez a történet. Nem, nincsen rendben, a magyar jogrendszer, a magyar sajtószabadság nincsen rendben, és ezért bünteti az Orbán-kormányt az Európai Unió azzal, hogy nem küldi az uniós forrásokat. Ennél sokkal többet kell tenni azért, hogy ezek a pénzek megérkezzenek. [[9.20]] Az lenne minden magyar érdeke, hogy ezek a pénzek megérkezzenek, ezt szeretné a Demokratikus Koalíció is, de sajnos úgy tűnik, hogy az Orbán-kormány erre teljesen alkalmatlan. Ezért ez a javaslat ebben a formában, így nem támogatható. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A T/3516. számú törvényjavaslat célja, hogy adatkezelési és eljárási szabályokat rögzítsen az állami projektértékelők által letételre kerülő összeférhetetlenségi nyilatkozatok és érdekeltségi nyilatkozatok tekintetében az állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2016. évi XXXIII. törvény módosítása által. A fentiek tekintetében szükséges a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény Belső Ellenőrzési és Integritási Igazgatóságra vonatkozó egyes rendelkezéseinek módosítása is, figyelemmel arra, hogy a jelen szabályozás szerint a BEII hatásköre az európai uniós költségvetés végrehajtásában részt vevő valamennyi nemzeti hatóságra terjed ki, vagyis az állami projektértékelőkre nézve az igazgatóság ellenőrzési hatáskörrel nem rendelkezik. A Kit. további módosítását igényli, hogy a BEII által végzett összeférhetetlenségi esetek hatékonyabb feltárásához szükségessé vált az európai uniós költségvetés végrehajtásában részt vevők személyes kapcsolataira vonatkozó nyilatkozatok bekérése és ellenőrzése is. Nyilván nem kívánom megismételni a Latorcai Csaba államtitkár úr részéről és az Illés Boglárka képviselőtársam vezérszónoklatában elhangzottakat, de fontosnak tartom hangsúlyozni, hogy a célnak megfelelően az Ápjt.-ben szintén rögzítésre kerül, hogy az állami projektértékelői jogviszony létesítésével egyidejűleg szükséges általános összeférhetetlenségi nyilatkozatot és érdekeltségi nyilatkozatot tenni, valamint szintén a törvény szövegébe beemelésre kerül, hogy az állami projektértékelői jogviszony szerinti munkáltató a nyilatkozatokat kezeli. Az Ápjt.-be bekerül egy visszahivatkozás a Kit. azon részére, mellyel a BEII feladatai a fent ismertetett módon kiegészülnek. Kénytelen vagyok reagálni Gréczy Zsolt DK-s képviselőtársunk vezérszónoklatára is. Képviselő úr azzal utasítja vissza ezt a törvényjavaslatot, hogy nem érkeznek uniós források Magyarországra. Hát, képviselő úr, én úgy emlékszem, hogy ezeket a kérdéseket éppen tegnap és tegnapelőtt teljes mértékben kiveséztük a tisztelt Ház előtt, és egyértelművé vált, s nem csak a tárgyalások, a vitáink eredményeként, az a tény, hogy éppen önöknek és az önök úgymond dollárbaloldalának köszönhető az, hogy ezek a források nem érkeznek Magyarországra. Nézze csak meg saját pártelnökének a nyilatkozatát! Mit nyilatkozott Gyurcsány Ferenc ezzel kapcsolatban? Nos, ezek után arra hivatkozni, hogy miattunk nem érkezik meg a pénz, hát, ez több mint méltatlan. Visszatérve konkrétan a szabályozáshoz: tisztelt hölgyeim és uraim, a szabályozás célja az európai uniós források szabályos felhasználásának további megerősítése. Tehát ezen a további megerősítésen van a hangsúly. Mindezek alapján a KDNP parlamenti frakciója támogatja a T/3516. számú törvényjavaslatot, és továbbra sem értem, hogy az ellenzék most a DK-ról tudok beszélni , a DK vezérszónoka miért nem akarja tovább erősíteni Magyarországon a jogállamiságot és a források szabad felhasználását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Komjáthi Imre képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Azt azért, ugye, önök, kormánypárti képviselők sem gondolják komolyan, hogy az Európai Unióban, Brüsszelben az ellenzék hozzászólásait elemzik, szemezgetnek belőle, és ennek alapján húzzák le az uniós pénzeket. Konkrétan azért nem kapjuk meg az uniós pénzeket, mert önök nem bírnak magukkal, amikor közpénzt látnak, amikor uniós pénzt látnak, és azt mindenáron vagy a családtagjaik, vagy a barátaik, vagy a saját oligarcháik zsebre akarják tenni. Mindemellett nekünk rendkívül fontos, hogy jöjjenek ezek az uniós pénzek. Rendkívül fontos, mert látjuk, hogy az önök elhibázott gazdaságpolitikája hova juttatta az országot, hova juttatta a munkavállalókat. Éppen ezért a Magyar Szocialista Párt mindent meg fog tenni azért, hogy ezek az uniós pénzek jöjjenek. Ha vannak olyan javaslatok, amiket tudunk támogatni, akkor azokat támogatni fogjuk a munkavállalók, a magyar dolgozók, a magyar emberek érdekében. Ez a javaslat egyébként támogatható. De lesznek olyanok, amelyek nem. El is mondom, hogy mik a tartalmi hozzászólásaink ezzel kapcsolatban. A tervezett változtatások az európai uniós forrásokhoz való szabályos hozzáférést, azok célnak megfelelő felhasználását szolgálják, továbbá bővítik a Belső Ellenőrzési és Integritási Igazgatóság hatáskörét. Ez ugyebár jó. A kérdés viszont még mindig az, hogy a törvényekben megfogalmazott előírások a gyakorlatban hogyan fognak megvalósulni. Továbbá az is kérdés, hogy a jelen módosítások elegendőek leszneke az Európai Unió meggyőzésére, hogy a korábban Magyarország számára megítélt pénzügyi forrásokat elkezdje folyósítani. És az sem elhanyagolható kérdés, hogy a jelen törvénymódosításban szereplő összeférhetetlenségi szabályokat a kormányzat eleve miért hagyta ki az eddigi intézkedései és törvényalkotása körében. Ezek a kérdések tehát továbbra is fennmaradnak, mindemellett ez a javaslat támogatható. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Balassa Péter képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országház! Vezérszónoki felszólalásra van lehetőség. A részletes vitát majd az Európai Ügyek Bizottságában fogjuk letárgyalni, ahol majd részletesen ki lehet bontani ennek a napirendnek a tárgyát. Már harmadik alkalommal van előttünk ennek a 2016-os törvénynek a módosítási javaslata, immár a törvény harmadik módosításáról fogunk tárgyalni. Most a 2016-, 2018-, 2020-as átdolgozás utáni javaslatot tárgyaljuk. A 2016. évi XXXIII. törvény teremtette meg az állami projektértékelői jogviszonyt az európai uniós források felhasználásával megvalósuló egyes projektek objektív, átlátható és a piaci szereplők érdekeitől független értékelése céljából. A törvény szerint a támogatási kérelmek tartalmi értékelését olyan szakemberek végezhetik el, akik valamilyen állami alapjogviszonnyal rendelkeznek. A törvény meghatározása szerint idetartoznak a központi államigazgatási szervnél, illetve ennek területi és helyi szervénél, a helyi önkormányzatoknál, az állami felsőoktatási intézményeknél foglalkoztatott kormány- és köztisztviselők, valamint közalkalmazottak is. Az értékelő kiválasztásának folyamatában a függetlenség, a befolyásmentesség biztosítása, a szigorú összeférhetetlenségi szabályok alkalmazása meghatározó az uniós források szabályszerű felhasználása érdekében. Ez különösen azért is fontos nálunk, mert az OLAF az EU Csalás Elleni Hivatalának éves jelentése szerint Magyarország élen jár a kifogásolt projektek száma tekintetében. A törvényjavaslat vitájában akkor a Jobbik megállapította, hogy a törvény egy szükséges eszközt hozna létre, de a benyújtott formában azt nem tudja megbízhatóan teljesíteni, ezért nem fogják az elfogadását támogatni. Ez volt akkor. 2020-ban került sor a törvény technikai jellegű módosítására. Erre azért volt szükség, mert a kormányoldal létrehozta az úgynevezett modellváltó felsőoktatási intézményeket, amelyek így kikerültek az állami intézményi körből, ennek következtében az itt dolgozó szakemberek nem lehettek volna projektértékelők. A Jobbik egyetértett ennek korrekciójával és a további technikai módosításokkal, de a végszavazásnál tartózkodott, mert érdemi, tartalmi változást nem láttunk benne 2020-ban. S akkor elérkeztünk napjainkhoz, 2023-hoz, amikor a harmadik fordulóját tárgyaljuk ennek a javaslatnak. Gazdasági létkérdés lett az uniós elvárásoknak való megfelelés, hiszen ez a feltétele a források felszabadításának. Ez meg is látszik a mostani módosításon, mindenekelőtt az összeférhetetlenségi szabályokon. Az értékelőről nyilvántartott adatokat ki kell egészíteni az általános összeférhetetlenségi nyilatkozat, az érdekeltségi nyilatkozat, az eseti összeférhetetlenségi nyilatkozat és a titoktartási nyilatkozat megtételére vonatkozó információval is. A törvény bővíti a Belső Ellenőrzési és Integritási Igazgatóság jogkörét. Szükségessé vált az európai uniós költségvetés végrehajtásában részt vevők személyes kapcsolataira vonatkozó nyilatkozatainak bekérése, annak ellenőrzése, a valóságnak nem megfelelő adatközlés esetén a jogkövetkezmények módosítása. A Jobbik támogatni fogja ezt a törvényjavaslatot. Bízunk benne, hogy a módosítással a projektértékelés jogintézménye megfelel az uniós követelményeknek, és ez többé nem lesz akadálya, hogy hozzájusson az ország a neki járó forrásokhoz. [[9.30]] Bízunk abban is, hogy a módosított törvény ténylegesen elősegíti a támogatási eszközök szabályszerű felhasználását, a korrupció megelőzését, bár tegyük hozzá: ennek legbiztosabb módja, hogy a korrupciós szándék hiánya nincs meg önökben. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most kétperces felszólalások következnek. Megadom a szót elsőként Gréczy Zsolt képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Csak Vejkey Imre képviselőtársam szavaira szeretnék reagálni, aki azt a képet próbálta itt fölvázolni, mintha a Demokratikus Koalíció akadályozná ilyen rendkívül sikeresen, hogy ne jöjjenek az uniós pénzek. Ön túlértékeli a Demokratikus Koalíció politikai erejét. Ha ön azt mondja, hogy ezt a DK meg tudja állítani, akkor a DK-nak nagyobb ereje van az európai politikában, mint az Orbán-kormánynak, mert az Orbán-kormány meg nyilván azon dolgozna, hogy szeretné ezeket a pénzeket hazahozni. Nem, nem erről van szó, a Demokratikus Koalíció azt szeretné, ha az uniós pénzek megérkeznének. Ehhez el kell takarítani az összes korrupciós és a jogállami és a sajtószabadsági rendszer lebontását megvalósító összes korábbi kormányzati és fideszes intézkedést. Ha az OLAF ajánlásai kapcsán elindultak volna nyomozások, az például segített volna. Az is segítene egyébként az uniós pénzek hazahozatalában, ha a magyar diplomácia nem úgy beszélne az európai szövetségeseinkről, ahogy egyébként ezt nap mint nap megteszi, beleértve tegnap az Egyesült Államokat. Tehát meg kell nézni, hogyan beszéltek önök itt a svédekről, a finnekről, a hollandokról, a franciákról, és még hosszasan sorolhatnám, már mindenki ellenségünk lett itt az utóbbi időben, így nehéz lesz ezeket az uniós pénzeket hazahozni. Tehát ami itt történik, hogy kicsit toldozgatunk-foldozgatunk valamilyen rendszeren, az kicsi, kevés, vékony, sovány, ahogy Fazekas Mihály mondja a Lúdas Matyiban. Tehát szerintem ennél sokkal hatékonyabb rendszert kellene kiépíteni és főleg korrupciómenteset, ezt javasolnám a kormánypártoknak, és akkor az uniós pénzek meg is érkeznének. Igaz, ez egyben azt is jelentené, hogy az Orbán-rendszer tartópillérei pedig meginognának, ezért nem akarják önök hazahozni az uniós pénzeket, mert a rendszer fontosabb, mint az uniós pénz. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Illés Boglárka képviselő asszonynak, Fidesz-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Úgy gondolom, hogy mind államtitkár úr, mind jómagam első vezérszónokként igyekeztünk a törvényjavaslatra koncentrálni, de azért azt mégsem hagyhatjuk szó nélkül, hogy azt látom, hogy önök a vérnyomásfokozást a reggeli kávé helyett újabb hazugsághadjárattal próbálják itt a parlamentben fokozni és megvalósítani. Vejkey Imre képviselőtársam szavait erősítve engedje meg, hogy az ön pártelnökét, Gyurcsány Ferencet idézzem, akinek az Őszöd 2.0 beszédét a magyar emberek is hallhatták, és amit mi már korábban is mondtunk, az a magyar emberek számára is egyértelművé vált, hogy bizony önök azok, akik el kívánják lehetetleníteni, hogy a magyar embereknek jogosan járó források megérkezzenek hazánkba. Hiszen mit mondott az önök pártelnöke egypár nappal ezelőtt? „Az Unió azt mondta, akkor kaptok pénzt, ha fölszámoljátok a NER-t, csak ez bele van öltöztetve ilyen jogi köntösbe.” Ezt mondta szó szerint. Úgy gondolom, ha kétszer is szót kér, először vezérszónokként, majd utána kétperces felszólalás keretein belül, és ezt tagadja, azért az mégiscsak szégyenteljes. Komjáthi Imre képviselő úr felszólalásait is figyelemmel kísérem, meglepődtem rajta, hogy ön a DK-t és a DK elnökét pártfogásába vette, és elkezdte magyarázni azt a bizonyítványt, amit Gyurcsány Ferenc egyértelműen elmondott. Lehet, hogy ezt nem olvasta, lehet, hogy nem hallotta, de azért olvastam fel az ön számára is, kérem, hogy nézzen utána, hiszen Gyurcsány Ferencnek ez egy beismerő vallomása, hogy annak érdekében, hogy az uniós források ne érkezzenek Magyarországra, önök mindent megtesznek. Figyelmébe ajánlom a DK-nak is a törvényjavaslatot. Úgy érzem, hogy ön ezt nem olvasta, mert egyáltalán nem reagált, nem reflektált rá, bár meg sem lepődöm rajta, hiszen ha megnézzük, akkor az érintett törvényeket már az elfogadásukkor sem támogatták, tehát ha önökön múlott volna, akkor az állami projektértékelői jogviszony ma nem létezne, és 1700 ember ezen keresztül nem tudná segíteni az uniós források hatékony felhasználását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Komjáthi Imre képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport, kettő percben.
Köszönöm szépen, elnök úr. Nem aggódom sem Gyurcsány Ferencért, sem a Demokratikus Koalícióért, még a Magyar Szocialista Pártért sem. Akikért én aggódom, azokért a munkavállalókért és dolgozókért, akik engem ideküldtek a parlamentbe, és azért aggódom, mert ha ezek az uniós források nem jönnek és még egyszer hangsúlyozom: az önök felelőssége, hogy jöjjön, önök vannak kormányon kétharmaddal 2010 óta , tehát ha ezek a források nem jönnek, akkor a munkavállalók, a dolgozók, a nyugdíjasok, azok az emberek isszák meg ennek a levét, akik ezt az országot felépítették, akik ezt az országot a hátukon viszik, akik ezt az országot működtetik. Ezért kérem önöket, hogy tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy ezek az uniós források megjöjjenek, minden eszköz a kezükben van. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Normál időkeretben kért szót Gréczy Zsolt képviselő úr, DK-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Illés Boglárka szavaira szeretnék csak reagálni. Nem Gyurcsány Ferencnek hívják az ország miniszterelnökét, hanem Orbán Viktornak. Amikor Gyurcsány Ferenc volt a miniszterelnök, akkor jöttek az uniós pénzek, és nem volt OLAF-eljárás, és nem volt szankció a magyar gazdaság ellen. Most van, amikor Orbán Viktor a miniszterelnök. Az egész rendszer a korrupcióra épül, ez az alapprobléma. Toldozgatni-foldozgatni egy törvényjavaslatot, és projektrendszeren keresztül úgy csinálni, mintha most már mindent elvégeztünk volna, és jöhetnének az uniós pénzek – nem! Az Európai Unió vezetőjének, az Európai Parlament tagjainak elegük lett abból, hogy a náluk megtermelt eurókat itthon az önök barátai, rokonai, haverjai, oligarchái hazaviszik. Ebből lett elegük. Nem abból lett elegük, hogy a Gyurcsány-kormány, Gyurcsány Ferenc vagy Dobrev Klára mit mond Brüsszelben, a magyar érdekeket képviselik. Magyarországnak nem érdeke egy olyan kormány, amelyik idején korrupció van, amelyik fölszámolta a jogállamot, és aminek kormányzása idején nem jönnek az uniós források, tönkretéve ezzel csatlakozom Komjáthi Imre szavaihoz önkormányzatokat, vállalkozásokat, munkaadókat, munkavállalókat. Gyakorlatilag az egész magyar gazdaságot tönkreteszik azzal, hogy nem tudják hazahozni az uniós pénzeket. Tessék ne lopni, és akkor a pénz hazajön. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Illés Boglárka képviselő asszonynak, Fidesz-képviselőcsoport, normál időkeretben. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Csak arra szeretnék reagálni, hogy mennyire érkeztek az uniós források Gyurcsány Ferenc kormányzása idején. 2007 és 2013 között is volt egy fejlesztési ciklus, valószínűleg ez ön előtt is ismert. Gazdaságfejlesztésre önök úgy terveztek – mindössze a források 17 százalékát kívánták fordítani. Ezzel szemben szerintem érdemes megnézni akár az azt követő fejlesztési ciklusban is, hogy milyen mértékű gazdaságfejlesztésre volt lehetőség, és a vállalkozások ebből milyen formában részesülhettek. És a másik, ami szintén nagyon fontos: a 2007 és 2013 közötti fejlesztési ciklusról beszélünk 2010-ben volt a magyar emberek bizalmából és bölcsességének köszönhetően egy kormányváltás , 2010-ig a forrásoknak mindössze 12 százalékát hívták le. Ha önökön múlt volna, akkor még azokhoz a forrásokhoz sem jutottunk volna hozzá; az lehet, hogy önök hozzájutottak, lehet, hogy az önök párttársai, lehet, hogy az ön pártelnöke, de a magyar emberek biztosan nem, mert a 12 százalékát hívták le. Pont a 2010-es kormányváltásnak köszönhető, hogy egy sokkal hatékonyabb, célszerűbb, eredményesebb rendszert sikerült kialakítani, és ennek köszönhetően, ahogy már említettem, a forrásoknak jelentősebb mértékét sikerül lehívnunk, mint ami az uniós átlag. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm. Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úr, KDNP-képviselőcsoport, normál időkeretben. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A vezérszónoklat után nem kívántam már hozzászólni, de kénytelen vagyok reagálni a Gréczy Zsolt képviselőtársunk által elmondottakra, méghozzá a visszautasítás hangjával. Vissza kell utasítanom, kategorikusan vissza kell utasítanom, mert amit Gréczy Zsolt képviselőtársunk mondott, az nem tényállásszerű, az nem felel meg a valóságnak. Mert ami a tényeket illeti, az pont ennek az ellenkezője. Az ellenkezője, mert Magyarországon jogállam van, Magyarországon szólásszabadság van, és ez a jogállam és szólásszabadság nekünk rendkívül fontos, képviselő úr. Ezért mi küzdöttünk, ezért mi szabadságharcokat vezettünk, vívtunk őseink által. Éppen azok az erők lehetnek ezek szélsőjobboldali vagy szélsőbaloldali erők , amelyek diktatúrába taszították valaha is Magyarországot, azok voltak éppen a magyar jogállamiságnak és a magyar szólásszabadságnak az ellenzői és soha nem a polgári erő. [[9.40]] Mi a polgári Magyarországot, a nemzeti keresztény Magyarországot építjük, és nem vagyunk jogutódja olyan antidemokratikus pártnak se jogilag, se szellemileg, amelyik ezt tagadta, és amelyik Magyarországnak a jogállamiság szempontjából csak rosszat kívánt. Különben a tekintetben meg megint felhívnám a figyelmüket, hogy ha igaz lenne az, hogy bármennyit is lopnánk, akkor nem fejlődne ilyen csodálatosan az ország, mint ahogy fejlődik az elmúlt 12 esztendőben. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A normál időkeretben történő felszólalások végére értünk. Most kettőperces felszólalásra megadom a szót Gréczy Zsolt képviselő úrnak ebben az újabb kétperces körben. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Akkor tegyük még egyszer tisztába: a Gyurcsány-kormány idején jöttek az uniós pénzek, az Orbán-kormány idején nem jönnek az uniós pénzek. Tehát Illés Boglárka itt maszatolhat mindenféle időarányos számokkal, akkor jöttek a pénzek, nem indult Magyarország ellen semmiféle uniós eljárás, most meg indul, és nem jönnek a pénzek. Várnak erre munkaadók, munkavállalók, önkormányzatok, és önök nem tudják hazahozni ezeket a pénzeket, ez a probléma. A másik probléma kapcsán Vejkey Imre képviselőtársamra szeretnék reagálni. Én örülök, hogy önök nem jogutódjai semmiféle régi elnyomó pártnak, de éppen az önök pártja gyalázza azt az új plakátot, amelyik megjelent az utcákon tegnap, hogy „Ruszkik haza!” Önök rögtön azt mondták, hogy ez a plakát elfogadhatatlan. Hát, akkor önök ne nagyon hivatkozzanak magyar szabadságharcokra! És ha már utódpártokról beszélünk, azért nehezen tudjuk feledni, hogy a Fidesz és a KDNP sorai jelentősen tele vannak egykori MSZMP-tagokkal. Tehát lehet, hogy önök mint párt nem vállalnak ilyenfajta közösséget, de az Orbán-kormány különböző ciklusaiban számos MSZMP-tag visel jelenleg is sarzsit, aki korábban az állampártnak volt a tagja, nem is kis pozícióban. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Mivel további kétperces felszólalásra senki nem jelentkezett, gondolom, Gréczy Zsolt képviselő úr a normál időkeretben történő felszólalását visszavonja. Szeretném megkérdezni, hogy kíváne még valaki felszólalni a napirend keretében. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, kíváne reagálni az elhangzottakra. [[Dr. Latorcai Csaba jelzésére:]] Igen. Államtitkár úr, öné a szó.
Igen. Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Mindenekelőtt köszönöm a Fidesz és a KDNP képviselőinek, hogy támogatják a törvényjavaslatot, ezáltal elérve, hogy a Magyarországnak, a magyar embereknek, a magyar vállalkozásoknak járó források mielőbb meg is érkezzenek az országba. Ami Gréczy képviselő úr felszólalásait illeti, hát, tisztelt képviselő úr, nem értem önöket. Miközben itt, az ország Házában folyamatosan hangoztatják és sürgetik, hogy mielőbb érkezzenek meg az uniós források az országba, aközben semmilyen olyan javaslatot nem szavaztak és úgy tűnik a hozzászólásából, hogy nem szavaznak meg, amelyek szükségesek volnának az Európai Bizottsággal történt megállapodás keretében a források megérkezéséhez. Mert, képviselő úr, mindazok a javaslatok, amelyeket eddig a kormány benyújtott az Országgyűlésnek, bármennyire is kifogásolja azokat, az Európai Bizottság kéréseit tartalmazzák, amelyeknek a végrehajtását a kormány elfogadta és vállalta. Ezt kérte, ennyit kért az Európai Bizottság, se többet, se kevesebbet, ezt vállaltuk, végrehajtottuk, és végre fogjuk hajtani a továbbiakban is. Tehát nem értem önöket, de mondhatnám azt, hogy nem érteném önöket, ha az önök vezetője, a dollárbaloldal vezetője, Gyurcsány Ferenc maga nem árulta volna el azt, hogy voltaképpen önök nem abban érdekeltek, hogy Magyarország, a magyar emberek, a magyar vállalkozók végre megkapják azt, ami jogosan jár nekik, hanem valami teljesen másban érdekeltek. Engedje meg, hogy idézzem Gyurcsány Ferencet, a dollárbaloldal vezetőjét, aki a Facebookon a következőt nyilatkozta néhány nappal ezelőtt: „Szembemegyünk Orbán kormányával. Ahol és ahogy tudunk, nyomást gyakorlunk rá. Igen, dolgoztunk azért, hogy az Európai Unió olyan feltételeket támasszon, amelyek lebontják, de legalábbis meggyengítik Orbánt.” Képviselő Úr! Árulják már el, hogy mi a valódi céljuk! Talán csak nem az, hogy az egyébként Magyarországnak jog szerint járó forrásokat átjátsszák az önök finanszírozói részére? Komjáthi Imre képviselő úrnak, aki egyébként bagatellizálni próbálta a dollárbaloldal aknamunkáját, szeretném felhívni a figyelmét Gyurcsány Ferenc egy másik nyilatkozatára ezt nem a Facebookon tette, hanem az egyik rádióban , hogy hogyan is próbálják ezt az aknamunkát végezni a magyar emberekkel szemben. Idézném: „Ez úgy megy, hogy a mi elképesztően aktív európai parlamenti képviselőink azok iszonytató mennyiségben tárgyalnak és elvégzik a dolgukat az Európai Parlament és az Európai Bizottság embereivel folyamatosan. Megpróbálják megértetni, mi történik Magyarországon. Ebben sok munka van.” Valóban, tudjuk, sok munka van az aknamunkában. Egyébként engedje meg, tisztelt Komjáthi képviselő úr, hogy megköszönjem az aggodalmát, és azt a támogató attitűdöt, amit egyébként kihallani véltem a felszólalásából, és remélem, hogy ezúttal meg fogják szavazni a törvényjavaslatot, eddig ugyanis mindent leszavaztak, ami az uniós források hazahozatala végett szükséges lett volna. És engedjék meg, hogy megköszönjem a Jobbik támogató hozzáállását is, eddig ugyanis a Jobbikra sem volt jellemző, hogy támogassa azokat a javaslatokat, amelyek az uniós források mielőbbi hazahozatalához szükségesek lettek volna. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy akkor befejezésül összefoglaljam, hogy az önök előtt fekvő törvényjavaslat célja, hogy az európai uniós költségvetés védelme érdekében megerősítsük az európai uniós támogatások felhasználása során alkalmazott audit- és ellenőrzési mechanizmusokat. A törvényjavaslatban éppen ezért teszünk javaslatot a kormányzati igazgatásról szóló törvény és az állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló törvény módosítására. Újólag kérem tehát a tisztelt Országgyűlést, hogy mindezen célok megvalósulása érdekében támogassa a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására pénteken 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/3513. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Latorcai Csaba úrnak, a területfejlesztési minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Magyarország Kormánya az elmúlt több mint egy évben számos olyan reformot hajtott végre, amelyek hozzájárulnak a hazai közbeszerzések hatékonyságának javításához, az átláthatóság növeléséhez. Elmondható, hogy Magyarország közbeszerzési teljesítménye az Európai Bizottság által közzétett egységes piaci eredménytábla legfrissebb adatai alapján a legjobban teljesítő tagállamokkal esik egy kategóriába, és fontos eredményként említendő, hogy az egyajánlatos eljárások aránya folyamatosan csökkenő tendenciát mutat. Lényeges kiemelni azt is, hogy a hazai közbeszerzések 80 százalékában mikro-, kis- és középvállalkozások nyertek. [[9.50]] A tovább élénkülő hazai közbeszerzési versenyben a kis- és közepes vállalkozások által nyert szerződések aránya a legjobb kategóriában szerepel a tagállamok sorában a Bizottság által közzétett belső piaci eredménytábla alapján. Az önök előtt fekvő törvényjavaslat a közbeszerzési szabályozás több elemének módosítását tartalmazza azzal a céllal, hogy a szabályozás maradéktalanul megfeleljen az új európai uniós jogszabályoknak és gyakorlatnak, valamint orvosoljon több olyan problémát, amely a hazai jogalkalmazás során a gyakorlatban felmerült. A törvényjavaslat több olyan elemet is tartalmaz, amelyek segítik a jogszerűtlen magatartásokkal szembeni fellépést. A hivatalbóli jogorvoslati határidők új szabályai hozzájárulnak ahhoz, hogy az ellenőrző szervek hatékonyabban tudjanak fellépni a jogsértésekkel szemben, egyúttal tiszteletben tartva a jogbiztonságot is; új eredménytelenségi ok a visszaélésszerű ajánlattevői magatartással szemben jelent védelmet az ajánlatkérőknek. A módosítási elemek egyes részei uniós jogi kötelezettségekhez kapcsolódnak. Két új uniós rendelet végrehajtásához szükséges kiegészítő szabályozási igény mellett az új uniós, úgynevezett e-hirdetmények bevezetése és a jogorvoslati irányelv egyes szabályaihoz való hozzáigazítás indokol módosításokat. Ezek mellett a javaslat további, a közbeszerzési joganyag alkalmazása során felmerülő, illetve a gyakorlati igények alapján szükségessé vált módosítást is tartalmaz, ideértve a közpénzekkel való hatékonyabb gazdálkodást is. A javaslat számos olyan szabályozási elemet foglal magába, amelyek a közbeszerzési eljárások hatékonyabb, gyorsabb és rugalmasabb megvalósítását segíthetik elő. Tisztelt Ház! A közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény módosításának legfőbb elemei a következők. 1. A túlárazások megelőzése és a közpénzekkel való hatékonyabb gazdálkodás érdekében bevezetésre kerül az az eredménytelenségi ok, amely szerint az ajánlatkérő eredménytelenné nyilváníthatja az eljárást akkor is, ha a legkedvezőbb ajánlat árazását figyelembe véve a szerződéskötés súlyosan sértené a hatékony és felelős gazdálkodás követelményét. Az eljárás eredménytelenné nyilvánítását megelőzően az uniós jogból eredő arányosság elvére figyelemmel az ajánlattevő számára lehetőséget kell biztosítani, hogy bemutassa az ajánlott ár vagy annak összetevője arányosságát. 2. Rugalmasabbá válik a közbeszerzési eljárások jogszerűségének helyreállítása olyan esetekben, amikor ezt az ajánlatkérő az eljárás eredményének megküldését követően észleli, vagy az előzetes vitarendezési kérelem során elismeri a közbeszerzési szabályok megsértését. A korábbiakban a közbeszerzési törvény csak előzetes vitarendezés vagy a támogató, illetve ellenőrző szerv megállapítása alapján tette lehetővé azt, hogy az összegzés kiküldését követően az ajánlatkérő újból elvégezzen úgynevezett bírálati cselekményeket. Az említett korlátok feloldásával az ajánlatkérő saját kezdeményezése alapján tudja majd orvosolni a felfedezett hibákat, így hatékonyabban orvosolhatóak lesznek egyes jogsértések anélkül, hogy jogorvoslati eljárást lenne szükséges indítani. 3. Beépül a közbeszerzési törvénybe az a veszélyhelyzeti kormányrendeletben kihirdetett szabály, amely alapján keretmegállapodás vagy dinamikus beszerzési rendszer alapján megkötött szerződés esetén nem kell a tíznapos szerződéskötési moratóriumot alkalmazni. Ez hozzájárul ahhoz, hogy az ajánlatkérő a jelenlegi gazdasági helyzetben hatékony beszerzési technikák alapján, gyorsan tudjon szerződést kötni. A moratórium elhagyásának lehetővé tételéhez kapcsolódik ugyanakkor az, hogy ha az ajánlatkérő úgy dönt, hogy a moratóriumi időszak kivárása nélkül köt szerződést, az eredményt befolyásoló jogsértések a szerződés semmisségét vonják maguk után. 4. A módosítás alapján a közbeszerzési törvényben elhelyezésre kerülnek olyan rendelkezések, amelyek az Európai Unió tavalyi évben elfogadott, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusaiban az ajánlatkérők számára megállapított, kötelezően alkalmazandó szabályok végrehajtását segítik. A szóban forgó két uniós rendelet egyike a harmadik országbeli gazdasági szereplőknek, áruknak és szolgáltatásoknak az Unió közbeszerzési és koncessziós piacaihoz való hozzáféréséről, valamint az uniós gazdasági szereplők, áruk és szolgáltatások harmadik országbeli közbeszerzési és koncessziós piacokhoz való hozzáféréséről szóló szabályokat állapít meg, míg a másik rendelet a belső piacot torzító külföldi támogatásokról szóló rendelkezéseket rögzíti. 5. A Közbeszerzési Döntőbizottság eljárását a törvényben meghatározott szervek hivatalból kezdeményezhetik. A hivatalból való eljárás kezdeményezésére nyitva álló határidőkre a hatályos közbeszerzési törvény szubjektív és objektív határidőket is meghatározott. A gyakorlati alkalmazás során azonban a hivatalbóli kezdeményezésre jogosult egyes szervek azzal szembesültek, hogy a benyújtott kezdeményezéseik elkésettnek minősültek sokszor; ennek egyik oka, hogy egyes ellenőrző szervezetek vonatkozásában a tudomásra jutás időpontjának meghatározása komoly nehézségekbe ütközik. A hivatalbóli jogorvoslati eljárások kezdeményezésére nyitva álló határidőkkel kapcsolatban felmerült jogalkalmazási anomáliák feloldása érdekében a javaslat az eljárás megindításához fűződő szubjektív határidőkre vonatkozó szabályokat megszünteti, és a hivatalból induló jogorvoslatoknál kizárólag objektív típusú határidőket rögzít. A módosítás egy új, speciális szabályt is bevezet, kifejezetten az olyan esetekre, amikor egy szervezet, például az uniós forrásból megvalósuló közbeszerzéseket ellenőrző szerv, külön jogszabályban meghatározott eljárás szerinti ellenőrzést vagy eljárást folytat le. Ezen új szabályozás célja, hogy az ellenőrzést végző szervek által megállapított jogsértések kellően rövid idő alatt a Közbeszerzési Döntőbizottság elé kerülhessenek annak elkerülése mellett, hogy a korábbi, tudomásra jutás időpontjára alapított határidők miatt az ilyen kezdeményezések elkésettnek minősülnek. Tisztelt Országgyűlés! A kormány célja ezen veszélyes időkben is a családok, a nyugdíjasok, a gazdaság és a munkahelyek védelme, valamint Magyarország biztonságának megőrzése. Az önök előtt fekvő törvényjavaslat illeszkedik ezekhez a célokhoz, ezért az elhangzottakra tekintettel kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a közbeszerzési törvény módosítására vonatkozó T/3513. számú törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Riz Gábor képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A tisztelt Ház asztalán fekvő, a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény módosítására irányuló javaslat számos eleme Magyarországnak az európai uniós tagságából eredő kötelezettségeivel függ össze. A javaslat a harmadik országbeli gazdasági szereplőknek, áruknak és szolgáltatásoknak az Unió közbeszerzési és koncessziós piacaihoz való hozzáféréséről, valamint az uniós gazdasági szereplők, áruk és szolgáltatások harmadik országbeli közbeszerzési és koncessziós piacokhoz való hozzáféréséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet és a hazai végrehajtásához kapcsolódó egyes részletszabályozásokat állapít meg. A jogorvoslati határidők egyes változásai azt is szolgálják, hogy a hazai szabályozást a jogalkotó teljes mértékben hozzáigazítsa a vonatkozó uniós joganyaghoz. Tisztelt Ház! A javaslat számos olyan szabályozási elemet foglal magába, amelyek a közbeszerzési eljárások hatékonyabb, gyorsabb és rugalmasabb megvalósítását segítik elő, továbbá a közpénzekkel való hatékonyabb gazdálkodást is előmozdítják. A kormány az elmúlt több mint egy évben számos olyan reformot hajtott végre, amelyek a hazai közbeszerzések hatékonyságának javításához és átláthatóságának növeléséhez járulnak hozzá. 2022 februárjában például kormányrendelet jelent meg az egyajánlatos közbeszerzések számának csökkentését szolgáló intézkedésekről. A közbeszerzési törvény tavaly őszi módosítása szigorította az összeférhetetlenségi szabályokat a közbeszerzési törvényben, és rendelkezett az alvállalkozókkal kötött szerződések adatainak nyilvánosságáról. Az Integritás Hatóság a közbeszerzések terén fontos hatáskörökkel jött létre. Megvalósult az elektronikus közbeszerzési rendszer fejlesztése, amely a közbeszerzések adatainak géppel feldolgozható formátumban történő nyilvános közzétételét valósítja meg. [[10.00]] Létrejött továbbá a közbeszerzések hatékonyságának mérését szolgáló teljesítménymérési keret, és 2023. február 28-án megjelent az annak alapján készült első elemzés is. 2023. március 31-én megjelent a kormány cselekvési terve a közbeszerzésekben a verseny szintjének növelését célzó intézkedésekről a 2023-26-os időszakra vonatkozóan. Tisztelt Országgyűlés! A javaslat célja között említendő, hogy a túlárazások megelőzése és a közpénzekkel való hatékonyabb gazdálkodás érdekében bevezetésre kerül az eredménytelenségi ok, amely szerint az ajánlatkérő eredménytelenné nyilváníthatja az eljárást akkor is, ha a legkedvezőbb ajánlat árazását figyelembe véve a szerződéskötés súlyosan sértené a hatékony és felelős gazdálkodás követelményét. Az eljárás eredménytelenné nyilvánítását megelőzően, az uniós jogból eredő arányosság elvére figyelemmel, az ajánlattevő számára lehetőséget kell biztosítani, hogy bemutassa az ajánlott ár vagy annak összetevője arányosságát. Rugalmasabbá válik a közbeszerzési eljárások jogszerűségének helyreállítása olyan esetben, amikor ezt az ajánlatkérő az eljárás eredményességének megküldését követően észleli, vagy az előzetes vitarendezési kérelem során elismeri a közbeszerzési szabályok megsértését. A korábbiakban a közbeszerzési törvény csak előzetes vitarendezés vagy a támogató, ellenőrző szerv megállapítása alapján tette lehetővé azt, hogy az összegzés kiküldését követően az ajánlatkérő újból elvégezzen bírálati cselekményeket. Az említett korlátok feloldásával az ajánlatkérő saját kezdeményezése alapján is tud majd orvosolni felfedezett hibákat, így hatékonyabban orvosolhatók lesznek az egyes jogsértések anélkül, hogy ez jogorvoslati eljárást vonna maga után. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Összegzésként elmondható, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat a közbeszerzési szabályozás több elemének módosítását tartalmazza azzal a nyilvánvaló céllal, hogy a szabályozás maradéktalanul megfeleljen az európai uniós jogszabályoknak és gyakorlatnak, valamint orvosoljon több olyan problémát, amely a hazai jogalkalmazás során merül fel a gyakorlatban. Mindezek alapján úgy vélem, hogy a javaslat előremutató rendelkezéseket tartalmaz, ezért kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy az elhangzottak ismeretében a Fidesz-frakcióhoz hasonlóan támogassák a javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gréczy Zsolt képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A probléma nagyjából ugyanaz, mint az előző témakörökben volt: egy általános jogállami probléma az, ami akadályozza a Magyarországnak járó uniós pénzek megérkezését. Ezeket az általános jogállami és most már azt kell mondanom, diplomáciai problémákat ilyenfajta jogszabályokkal nagyon nehéz, gyakorlatilag lehetetlen orvosolni. A közbeszerzések ügyében is többször elhangzott előttem az előterjesztőtől és a Fidesz képviselőjétől is, hogy a túlárazásokat kellene visszafogni. Ez maga egy beismerése annak, hogy akkor eddig ezek a túlárazások bizony léteztek. Ezért a Demokratikus Koalíció szerint megint az a probléma, hogy nem lehet a közbeszerzési rendszert általában toldozgatni-foldozgatni, hanem az egész rendszeren kell javítani. Teszünk erre néhány javaslatot is. Egy olyan rendszert kellene kidolgozni, amely egy egységes ellenőrzési rendszer, és amely a teljes közbeszerzési folyamatot mindenoldalúan kezeli. Kockázatalapú ellenőrzési módszertanok kidolgozására van szükség a hazai és az EU-s ellenőrzési gyakorlatból a folyamat valamennyi pontján a hatékony megoldások alkalmazásával, valamint az alkalmazott módszertanok teljes körű összehangolásával. Az összeférhetetlenségre vonatkozó Kbt.-szabályok hatásos érvényesítése érdekében ellenőrző rendszert kell kialakítani az ajánlatkérőknél, amelyre irányadó rendelkezéseket a közbeszerzési szabályzatban is indokolt lenne rendezni. Mindezt a közbeszerzéseken túllépve egy átfogó rendszer keretében indokolt szabályozni. A magyar összeférhetetlenségi rendelkezések ugyanis ma széttagoltak, nincs egységes jogi definíció, illetve törvényi szabályozás. Mintegy 25-30 különálló jogszabályban jelenik meg az összeférhetetlenség fogalma. Szankciók ugyan léteznek, de nem működik egységes felügyeleti szerv, ezért valódi visszatartó erő sincs. A jelenlegi törvények különböző mélységben határozzák meg az összeférhetetlenségi szabályokat, és nem jellemző az egyes jogszabályok egymásra utalása sem. A közbeszerzésben való részvételhez egységes integritási rendszerek működtetése elengedhetetlen mind az ajánlatkérői, mind az ajánlattevői oldalon. Ezek hatékony, időbeni tényleges ellenőrzése, valamint a hiányuk következetes szankcionálása is szükséges volna. A közbeszerzési rendszer hatékony működéséhez nélkülözhetetlen a verseny fokozása, ami az ajánlatos eljárások arányának további csökkentését igényelné. Az előzőekhez és a jogorvoslati rendszer fejlesztéséhez egyaránt szükséges a közbeszerzési vonatkozású adatbázisok érdemi elemezhetőségének elősegítése, általában megteremtése. Fontos része lenne tehát az átalakításnak az előzetes vitarendezési eljárás súlyának további növelése is. Ezek sajnos hiányoznak ebből a rendszerből, és mondom, az alapvető probléma általános és politikai. Tehát demokráciadeficit van Magyarországon, ezért nem jönnek az uniós pénzek. Az uniós országok vezetői azt látják, hogy közbeszerzési eljárásokkal ezt a rendszert nem nagyon lehet orvosolni, egyszerűen féltik az európai uniós országok vezetői a saját adófizetőik által befizetett pénzeket attól, hogy ezeknek itt kézen-közön nyomuk veszik. Tehát az egész rendszert kellene megváltoztatni ahhoz, hogy az uniós pénzek megérkezzenek. Ez a fajta kiegészítgetés összességében az egész rendszert nem befolyásolja. A DK ezt a javaslatot, mivel az egész rendszer problematikus, nem fogja támogatni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény módosításáról szóló T/3513. számú törvényjavaslat célja a közbeszerzési szabályozás több elemének módosítása annak érdekében, hogy a szabályozás maradéktalanul megfeleljen az európai uniós jogszabályoknak és gyakorlatnak, valamint orvosoljon több olyan problémát, mely a hazai jogalkalmazás során merült fel a gyakorlatban. A javaslat számos olyan szabályozási elemet foglal magában, melyek a közbeszerzési eljárások hatékonyabb, rugalmasabb és gyorsabb megvalósulását segítik elő, továbbá a közpénzzel való hatékonyabb gazdálkodást is elősegítik. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Nem kívánom megismételni a Latorcai Csaba államtitkár úr által expozéjában és Riz Gábor képviselőtársam által vezérszónoklatában már elmondottakat, de fontosnak tartom hangsúlyozni, hogy a túlárazások megelőzése és a közpénzekkel való hatékonyabb gazdálkodás érdekében bevezetésre kerül az az eredménytelenségi ok, mely szerint az ajánlatkérő eredménytelenné nyilváníthatja az eljárást akkor is, ha a legkedvezőbb ajánlat árazását figyelembe véve a szerződéskötés súlyosan sértené a hatékony és felelős gazdálkodás követelményét. Fontosnak tartom azt is hangsúlyozni, hogy rugalmasabbá válik a közbeszerzési eljárások jogszerűségének helyreállítása olyan esetben, amikor ezt az ajánlatkérő az eljárás eredményének megküldését követően észleli, vagy az előzetes vitarendezési kérelem során elismeri a közbeszerzési szabályok megsértését. Megint csak kénytelen vagyok reagálni a Gréczy Zsolt DK-s képviselő úr, vezérszónok által elmondottakra. Ő azt mondta itt az ülésteremben, megismételve lényegében az előző napirendi pont során elmondottakat és azt kiegészítve, hogy az EU-s pénzek megérkezésének általános jogállami problémája van Magyarországon az ő véleménye, álláspontja szerint. Nem, képviselő úr, nem erről van szó, hanem arról, hogy Gyurcsány Ferenc, az ön főnöke ezt pontosan, élesen megfogalmazva kinyilvánította, az önök munkájáról, aknamunkájáról van szó. Ezt az aknamunkát erősíti a brüsszeli kettős mérce, az a kettős mérce, amelyet Magyarországgal szemben alkalmaz. [[10.10]] A tavalyi választások előtt is már Magyarország szenvedett ebben a brüsszeli, strasbourgi kettős mércében, viszont a tavalyi választások után, úgy tűnik, hogy Brüsszel és Strasbourg egy magasabb fokozatba kapcsolt, és ezt szenvedjük most itt Magyarországon. És ha jobban megvizsgáljuk magát az Európai Bizottságot, akkor tudnunk kellene azt, hogy az Európai Bizottságnak magának a szerződés őrének kellene lennie a lisszaboni szerződés alapján, hisz az rögzíti ezt, de, tisztelt hölgyeim és uraim, sajnos már nem a szerződés őre az Európai Bizottság, mert úgy gondolja, hogy a jog felett áll. Köszönöm, hogy meghallgattak, és kérem, mint ahogy a KDNP-frakció is támogatja a törvényjavaslatot, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Komjáthi Imre képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Komoly aggodalmaim voltak, amikor elolvastam a tervezet, a javaslat címét „Közbeszerzés” , ugyanis azt tapasztaltam és tapasztaltuk az utóbbi néhány évben, hogy amikor közről van szó, akkor önök elég komoly szövegértési problémával küzdenek, ugyanis láttuk azt, hogy az adófizetők pénze hogyan veszíti el közpénzjellegét. Láttuk azt is, hogy az egyetemek hogyan veszítik el közintézményjellegüket. Azt is láttuk, hogy az egészségügyi dolgozók hogyan veszítik el közalkalmazotti státuszukat éppen most a pedagógusokon van a sor , és azt is látjuk, olyan folyamat kezd kibontakozni, hogy az adófizetők által felújított kastélyok hogyan fogják elveszíteni közvagyonjellegüket. Sajnos azt is látjuk, hogy a közbeszerzés sok esetben önök számára azt jelenti, hogy mindent beszereznek a köztől, még akkor is, ha 3 méter mélyen le van betonozva, még akkor is, ha egyébként azt a betont házi betongyárosai szállítják. Ezért komoly aggályaink vannak ezzel a javaslattal kapcsolatban, mindamellett, hogy ebben is vannak egyébként olyan részek, amelyek abszolút indokolhatók. A közbeszerzési jogszabályok az Orbán-kormányok által szinte minden évben módosításra kerültek. Egy dolog azonban soha nem változott, a rendszer átláthatatlan maradt, ami mindig lehetővé tette az irányított közbeszerzéseket, vagyis azt, hogy már a kiírás pillanatában el lehessen dönteni, hogy ki nyerje az adott tendert, az esetleg versenybe szálló pályázókat pedig változatos indokokkal ki lehessen zárni a tenderből. A jelen javaslatból nem olvasható ki, hogy e téren bármilyen változást terveznének, a közbeszerzési rendszer lényegi elemei változatlanok maradnak. Csupán néhány, az Európai Unió előírásait átültető, vagyis jogharmonizációs célú változtatást láthatunk, azok is inkább csak technikai jellegűek. Ezen túlmenően a tenderen részt vevők gyanús árajánlat miatti kizárása, illetve a keretmegállapodások lehetőségeinek bővítése továbbra is visszaélésekre adhat lehetőséget. A Magyar Honvédség egyes speciális beszerzéseire vonatkozó, kivételt biztosító szabályok viszont indokolhatók lehetnek. Én javaslom önöknek megfontolásra, hogy úgy alakítsák át ezt a javaslatot, úgy bővítsék ki, hogy az támogatható legyen. Még egyszer szeretném hangsúlyozni, hogy az MSZP minden olyan javaslatot támogatott és egyébként megszavazott, ami tisztességgel, becsülettel volt megfogalmazva, nem bebugyolálva mindenféle olyan dolgokba, ami nem támogatható, mert nekünk fontos, hogy ezek az uniós pénzek jöjjenek, még egyszer hangsúlyozom, a magyar munkavállalók, dolgozók, nyugdíjasok, magyar emberek érdekében. Ezért kérem önöket, hogy koncentráljunk erre. Sehová nem vezet a dollárbaloldalozás, a gyurcsányozás; egyfelé vezet, hogy soha nem lesz köztünk egyetértés, még akkor sem, amikor egyébként az a magyar érdekeket és a magyar emberek érdekeit szolgálja, mert elviszi a fókuszt a lényegről. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Amikor elfoglaltam a helyem, tettem egy megjegyzést, hogy nem sikerült aktuálpolitizálás nélkül megúszni ezt az első két, amúgy szakmainak induló napirendet. Talán szerencsésebb lett volna, de ha már kinyílt az általános vita dimenziója, akkor államtitkár úr felé szeretnék egy nagyon szigorú tisztázást eszközölni. Itt az előző napirendi pontnál hálájukat fejezték ki, hogy a Jobbik-Konzervatívok közössége támogatja azt az egyébként jó irányú javaslatot, ami elénk került, azzal a megjegyzéssel, hogy mennyire örülnek, hogy végre támogatjuk az ilyen irányúakat. Szeretném leszögezni az ön számára, mi az utóbbi hónapokban minden egyes olyan törvényjavaslatot támogató szavazattal illettünk, amely ahhoz kellett, hogy az érintett befagyasztott uniós források megérkezhessenek hazánkba. Annyira szigorúan kitartottunk ezen alapelvünk mellett, hogy még a neccesnek tűnő vagy esetleg aknákat rejtő jogszabályok esetében is úgy voltunk vele, hogy inkább az uniós források hazahozatala érdekében némi kockázatot vállalunk, és a támogatásunkról biztosítottuk ezeket a javaslatokat egy olyan helyzetben is, amikor ennek azért éreztük néminemű politikai kockázatát. De a nemzeti érdek az első, ebben legyen egyetértés, és ha ez a befagyott forrástömeg ily módon hamarabb érkezhet meg, akkor nekünk támogatnunk kell ezeket az érintett javaslatokat. Tehát ennyit az uniós pénzekről. Szeretnék akkor én is egy lábjegyzetes megjegyzést tenni ehhez. Látjuk, hogy hiányzik akár 3000 vagy 4000 milliárd forint nagyságrendű forrás is, de azt is látjuk a másik oldalon, hogy a Fidesz-KDNP gőzerővel dolgozik ennek a hazai polgároktól való kipótlásán. Itt az áfabevételi sor vizsgálata során arra döbbenünk rá, hogy a hiányzó uniós forrástömeg majdnem felét kitermelték abból a pótlólagos áfabevételből, amire nem feltétlen számítottak, amit egy inflációs extraprofitként realizáltak a magasabb árakban rejlő magasabb áfatartalom polgárok általi befizetése okán. Tehát itt is lenne azért mozgástér, mondjuk, az alapvető élelmiszerek áfacsökkentésére és más tárgykörökre. Nagyon örülök egyébként, hogy a közbeszerzési rendszerről tudunk egy kicsit beszélni. Aki szakmailag közelít ehhez a kérdéshez, sokszor érezte magát kellemetlenül az utóbbi években, mert már ilyen alapfogalmak tisztázása során sem tudtunk dűlőre jutni, mint amilyen az egyajánlatos közbeszerzéseké. Általában ott hasal el a dolog, hogy van egy nemzeti eljárásrend, és bizonyos összeghatár fölött van egy uniós eljárásrend, és nagyjából kétharmad-egyharmad arányban oszlanak meg a különböző közbeszerzési típusok, szerződésfajták ezek között, és amikor kijön egy uniós statisztika, ez jellemzően ezt az egyharmadot szokta vizsgálni, tehát a nagyobb összegű, ugyanakkor talán kisebb szerződésállományt és kevesebb megrendelőt takaró rendszert. Azt látjuk, hogy az egyajánlatos közbeszerzések aránya mindenki szerint magas. Én nem nagyon ismerek olyat, aki meg tudta volna indokolni azt, hogy ez így rendben van. Szóba kerültek a kvázi egyajánlatosok is az utóbbi évek vitái során, amikor van látszólag két vagy két-három jelentkező, de azért fellelhető bizonyos szervezettség vagy annak a gyanúja a háttérben ezekkel is lehetne mit kezdeni , és talán a 2021-es közbeszerzési hatósági megfogalmazás volt az, ami a leginkább kijózanító. Itt 25 ezer ügyből két esetben szólalt meg a vészcsengő, hogy ott valami probléma van. Tehát fogalmilag kizárt, hogy 25 ezer hasonló ügy tekintetében csak kétszer legyen legalább a gyanú megfogalmazhatósága kimondható. Éppen ezért azt látjuk, hogy rengeteg teendőnk van ezen a területen. Nem véletlen, hogy a javaslat érinti az építési közbeszerzési eljárások területét. Itt az eljárások 40 százalékáról beszélünk egy átlagban, de ha megvizsgáljuk a közbeszerzési értékeket, akkor azt látjuk, hogy az értékösszesség 55-60 százaléka nagyjából az építési közbeszerzésekre korlátozódik, tehát egy nagyon komoly piacról van szó. Ebben egyébként én a lehetőséget is látom. Ha ezt sikerül megtisztítanunk, akkor annál nagyobb az előrelépés és a közös források megspórolásának a lehetősége. A javaslat tekintetében, nem titok, hogy ilyenkor minden pártnál, frakciónál összeülnek a jogászok, és nálunk a jogászok kétszer is megnyomták azt a bizonyos piros gombot, legalábbis eloszlatandó kérdések tekintetében. Az egyik a javaslat által megfogalmazott új eredménytelenségi ok. Azt látjuk, hogy ez lehetővé teszi a már nyertes ajánlat visszautasítását. Én egyáltalán nem vitatkozom azzal, ha mondjuk, egy túlárazás kiderül, akkor ott bizonyosfajta fellépésre kerüljön sor, annyira nem tiltakozom, hogy a GVH a Gazdaságfejlesztési Minisztériummal együtt éppen most az öt éve elmondott ötletünket, ötletemet igyekszik megvalósítani egy online árfigyelő alkalmazás tekintetében, ami fogyasztóvédelmi területen teljesen jó módszer lehet arra, hogy a különböző visszaéléseket visszaszorítsa. [[10.20]] Itt viszont azt látom, hogy ez a különböző kontrollmechanizmusok nélküli lehetőség, tehát a győztes pályázatnak gyakorlatilag a nullázása, a legkedvezőbb elfogadása, az alapjait rengetheti meg a közbeszerzési rendszernek. Nem tudom, hogy a hatékony és felelős gazdálkodás követelménye így hogyan lesz szavatolható. Éppen az a közbeszerzési eljárás lényege, hogy kötelező legyen elfogadni a legkedvezőbb ajánlatot. Nyilván, ha valaki jogsértésre talál, vagy másfajta visszaélésre talál, úgy gondoljuk, hogy megvannak az egyéb utak, módok ennek az orvoslására, de alapelvként bevezetni azt, hogy az amúgy legkedvezőbb ajánlat elfogadása mégse legyen kötelező, véleményünk szerint az egész rendszert megrengetheti. Államtitkár úrhoz fordulok: oszlassa el a kételyeinket e tekintetben! A másik megfogalmazott javaslat arról szól, hogy ha az eredmény kihirdetését vagy megküldését követően észleli az ajánlatkérő, hogy a jogszerűséget helyre kell állítani, akkor ezt utólag sokkal kevesebb következménnyel vagy lényegileg következmények nélkül megteheti. Itt megint csak alapelvi kérdésekről van szó, ennek egyenes következménye lehet az, hogy egyre több jogszabálysértő eredmény kerül majd kihirdetésre, hiszen úgyis lehet ezt később korrigálni, államtitkár úr, hiszen úgyis hozzá lehet nyúlni utólag a rendszerhez. Nem gondolják azt, hogy az egész közbeszerzési rendszer alappilléreit képes ez megrengetni, és a hatékonyság erőteljesen képes romolni egy olyan esetben, hogyha nagyon egyszerűen vagy túl egyszerűen helyre lehet állítani olyan helyzeteket, amelyekről egyébként kiderül, hogy azok jogszabálysértők? Nem önmagában a helyreállítás vagy a rugalmasság ellen vagyunk ebben az esetben, csak tisztázásra szorul, hogy mi tartja vissza a jogszabálysértő eredmények könnyebb elfogadásától a döntéshozót abban az esetben, ha utólag minden helyreállítható jogkövetkezmények nélkül. Azt látjuk, ha államtitkár úr itt most a mai vita zárszavában, ami nincs is olyan messze, képes ezt a két kételyünket eloszlatni, akkor abszolút vitaképes lehet a javaslat, hiszen én magam nagyon sok mindent megtennék azért, hogy az említett uniós források hazakerüljenek. Mint említettem, a másik oldalon nagyon sokat megtennék azért is, hogy ne a magyar családoktól, polgároktól próbálja kipótolni a kormány ezeket a kieső vagy befagyott bevételeket, mondjuk, extra áfabevételek formájában. Ha a kettőt egyszerre tudnánk kezelni, az kiváló lenne a nemzetgazdaság számára, hiszen a befagyott források megérkezése és a magyar családokat érő sarcok együttes csökkentése egy dupla pozitív hatás lenne a családok költségvetésére nézve. Szerintem ez lehet az ideális cél, amit megfogalmazhatunk ebben a vitában. De mivel most az általános vita csak a közbeszerzési keretekről szól és talán kevésbé az uniós pénzekről, ezért ha államtitkár úr ebben a két kérdésben a kételyeinket el tudja oszlatni, akkor, úgy gondolom, hogy vitaképes lehet az egész javaslat, még abban az esetben is, ha a közbeszerzési rendszerrel egyáltalán nem vagyunk elégedettek, nagyon sok ponton tudunk mi is szakmailag belekötni abba, ami a közpénzek ügyében és a nemzetgazdaságban folyik. Viszont az uniós források hazahozatala érdekében, mint említettem, mi magunk is rugalmasak vagyunk, nem rugalmasabbak a kelleténél, de abban az esetben mindenképpen vitaképesnek látjuk a hasonló javaslatokat, ha az említett kételyeinket el tudják oszlatni. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szabadi István képviselő úrnak, a Mi Hazánk képviselőcsoportja vezérszónokának, aki a pulpitusról kívánja elmondani felszólalását. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! A Mi Hazánk Mozgalom alaposan áttekintette a közbeszerzésekről szóló törvény módosítását. Az előttünk álló törvényjavaslat egyrészt a közbeszerzési törvény hozzáigazítását tartalmazza az uniós joganyaghoz, másrészt a módosítások a közbeszerzési eljárások racionalizálását és gyorsítását célozzák meg, amivel alapjaiban egyetértünk. A jelenlegi inflációs környezetben támogatjuk azt a módosítást, hogy a gyorsan változó árak miatt keretmegállapodások és dinamikus beszerzési rendszerek esetén hamarabb lehessen szerződést kötni. Támogatni tudjuk az új eredménytelenségi ok bevezetését is, melynek értelmében az ajánlatkérő túlzottan magas árú vagy manipulatív módon árazott ajánlat esetén visszautasíthatja a szerződéskötést. Külön üdvözöljük a közbeszerzési törvény azon módosítását, ami a közbeszerzési eljárások hatékonyabb ellenőrzését teszi lehetővé azzal, hogy a Közbeszerzési Döntőbizottság eljárásának kezdeményezésénél megszünteti a szubjektív határidőket. Az ellenőrzési jogosultsággal rendelkező közigazgatási szervek számára jelenleg nagy megterhelést okoz a 60, illetve 90 napos határidő betartása, amit a jogsértés tudomásra jutásától kell számítani. De mi számít a tudomásra jutás időpontjának? A közbeszerzési eljárás jogszabálysértő mellőzését például egy szerződéslista és a közbeszerzési adatbázis alapján meg lehet állapítani, így a határidő a szerződéslista beérkezésekor és nem akkor kezd ketyegni, amikor a vizsgált szerv megküldi nyilatkozatát a közbeszerzés elmulasztásáról. A Mi Hazánk Mozgalom a közbeszerzések terén elsősorban a gyakorlati megvalósításban és a kiskapuk kihasználásában látja a problémát. A túlárazások, a nyilvánosság kizárásával lefolytatott és az egy ajánlattevős eljárások magas aránya ugyanis mind-mind a közpénzek hatékony és átlátható felhasználásának elvét sértik. A közbeszerzések tisztaságára a legnagyobb veszélyt a korrupció és a kartellezés jelentik. A korrupció, ugye, az ajánlatkérők és az ajánlattevők, a kartell pedig az ajánlattevők közti összehangolt magatartást jelenti. A közös bennük, hogy a résztvevők számára többletprofitot eredményeznek. A közbeszerzési kartellek a verseny tisztaságát és a közpénzek hatékony felhasználását egyaránt sértik, ezért ezekkel szemben a legszigorúbb fellépést követeljük. A közbeszerzési törvény alapján a közbeszerzési eljárásból ki kell zárni azokat a vállalkozásokat, amelyek három évnél nem régebben versenykorlátozó magatartást tanúsítottak, vagyis kartelleztek, velük szemben a Gazdasági Versenyhivatal a jogsértést véglegesíti, és végrehajtható határozatában megállapítja, bírságot szab ki. A GVH-nak a kizáró okot megalapozó határozatokra vonatkozó információkat az elektronikus közbeszerzési rendszerben, vagyis az EKR-ben közzé kell tennie. A jelen törvényjavaslat módosítása arra irányul, hogy a GVH-nak a jövőben az uniós források felhasználásával kapcsolatos ügyekben a jogsértésekről értesítenie kell a Miniszterelnökséget és a támogatást nyújtó szervet is, amit természetesen támogatni tudunk. Nem értünk egyet viszont azzal a jelenséggel, hogy a kartellezésért megbírságolt cégek néhány látszatintézkedés végrehajtása után mentesülnek a kizárás alól, és továbbra is indulhatnak közbeszerzéseken. De miről is van szó? Uniós mintára korábban bevezetésre került az öntisztázás intézménye, amelynek értelmében a kartellezésért megbírságolt cégek kérelmet nyújthatnak be a Közbeszerzési Hatósághoz, hogy tisztázzák magukat a jogsértés alól. Ha sikerrel igazolták megbízhatóságukat, a hatóság erről igazolást állít ki, és nem zárhatók ki a közbeszerzési eljárásokból. Itt viszont van egy rendkívül nagy ellentmondás, a legnagyobb ellentmondás pedig az, hogy a jogintézményt a piaci verseny biztosítása érdekében vezették be. Tehát ott tartunk, hogy a verseny tisztaságát megsértő cégekkel akarják biztosítani a piaci versenyt. Azért ez érdekes. Az EKR-be feltöltött lista alapján eddig 51 cégről állított ki megbízhatósági igazolást a Közbeszerzési Hatóság. Köztük olyan nevek szerepelnek, melyek rendszeres szereplői mind a GVH-, mind pedig a közbeszerzési eljárásoknak. Például a STRABAG és a Tömb 2002 Kft., amelyek állami beruházások generálkivitelezői. Ilyen a Euromedic-Pharma Zrt. és a Hungaropharma Zrt., amelyek állami kórházak gyógyszerbeszállítói, a Jánosik és Társai Kft., amely cég többek között a kórházak számára végez takarítást. De idesorolható még a Dräger Medical Kft. és a HOGE Orvosi Műszer Kft. is, amelyek szintén kórházak számára szállítanak orvosi műszereket és eszközöket. A listán azonban rátaláltunk egy érdekes cégre, és ez szűkebb hazámat, Kiskunhalast is érinti, úgyhogy egy kicsit komolyabban áttekintettem. Ez a Sándorfalva székhelyű AQUAPLUS Kft., amely céget több másik társával együtt a GVH rendőrségi tenderek kapcsán még 2016-ban bírságolta meg kartellezésért. A dolog pikantériája, hogy a GVH a bírság megállapításakor számítási hibát vétett. És most kapaszkodjanak meg, kedves képviselőtársaim: a nyertes pályázat értékének háromszorosában meghatározott releváns forgalom 10 százaléka helyett véletlenül a GVH a bírság megállapításakor a 100 százalékával számolt. [[10.30]] Ezzel az AQUAPLUS Kft. számára a 8,6 millió forint bírság helyett tévesen 76,4 millió forint bírságot állapított meg, amit a cég zokszó nélkül kifizetett; vagy azért, mert nem vették észre a hibát, és most kapnak szélütést, vagy pedig megérte nekik a plusz 67,8 millió forint kifizetése, cserébe azért, hogy a közbeszerzéseken indulni tudjanak. Hát, ez azért mutatja, hogy van pénz bőven a közbeszerzési tendereken. És érdekesség számomra amiért megemlítettem Kiskunhalast , hogy a kiskunhalasi Csipke Gyógyfürdő fejlesztése során közbeszerzési eljárás nyerteseként vett részt az AQUAPLUS Kft., ő végezte Kiskunhalas Város Önkormányzata számára a 3. számú termálkút fúrását, kútkiképzését, amiért nettó 79,9 millió forint összegű megbízásban részesült. Tisztelt Képviselőtársaim! A Mi Hazánk Mozgalom a legnagyobb problémát a közbeszerzési eljárások túlárazásában látja, ami gyakorlatilag az eljárás indításakor már eldől. Az ajánlatkérő közigazgatási szervek ugyanis a közbeszerzési eljárás becsült értékét az ajánlattételi felhívásban jelentős pufferrel határozzák meg. Előfordul, hogy már a szerződéses ár ez alatt van. Az építési beruházásoknál gyakori, hogy a műszaki tervekhez és a költségvetéshez képest az alvállalkozói láncolat végén ténylegesen olcsóbb anyagokat építenek be. Például kőzetgyapot padló-hőszigetelés helyett üveggyapot hőszigetelés készül el; a belső párazáró fóliaszigetelésre nem kerül rá új réteg; a páraáteresztő fóliaalátét vagy a radiátorszelep nem a költségvetésben kiírt, hanem más típusú. Az olcsó alapanyagok beépítésére csak úgy kerülhet sor, ha a tervező és a műszaki ellenőr megállapítja a tervben szereplő típussal a műszaki egyenértékűséget, ami eddig is látszatigazolás kiállítását jelentette. Éppen ezért nem értünk egyet a jelen törvényjavaslat azon módosításával, ami hatályon kívül helyezi a közbeszerzési törvényben a műszaki egyenértékűség fogalmát. Azzal indokolják, hogy versenyszűkítő hatású, indokolatlan terhet ró az ajánlatkérőkre, mert megköveteli konkrét, mérhető műszaki paraméterek meghatározását. Ezzel gyakorlatilag nevetségessé teszik a műszaki tervezést, és szabad kezet adnak a kivitelezőknek az alapanyagok beépítése során. Pártunkhoz beérkezett műszaki ellenőri vélemények alapján nem a beépített alapanyag az olcsó, hanem a betervezett a drága. Egyes kutatások szerint a piaci árakhoz képest a közbeszerzési eljárások 140-320 százalékkal túlárazottak. Örömmel látjuk, hogy az uniós pénzekért cserébe a kormány arra is hajlandó, hogy a NER-közeli cégek túlárazását magától feltárja. Azt is örömmel vennénk, ha a jövőben rendszeresen ellátnák ezt a tevékenységet. A szabálytalanság megállapításának jogszabályi alapját a közbeszerzési törvény nem valami speciális rendelkezése, hanem egyik alapelve jelentette, melynek értelmében az ajánlatkérőnek a közpénzek felhasználásakor a hatékony, felelős gazdálkodás elvét szem előtt tartva kell eljárnia. A konkrét eset szerint tavaly szeptemberben a közbeszerzésekért felelős Miniszterelnökség túlárazás miatt megsemmisített egy Rogán Antal által vezetett Miniszterelnöki Kabinetirodához köthető közbeszerzést. A Nemzeti Kommunikációs Hivatal a nemzeti kastélyprogram és a nemzeti várprogram 2022. évi marketingkommunikációs tevékenységére uniós forrásból közbeszerzést írt ki, melynek keretében rendezvényszervezésre benyújtott árajánlatok a piaci ártól nagymértékű eltérést mutattak. De kik is ezek a szabálysértő cégek? Közös ajánlattevőként nem meglepő módon felbukkan köztük a NER-közeli Balásy Gyula érdekeltségébe tartozó New Land Média Kft. és a Lounge Design Kft. is, melyek a nemzeti konzultációk reklámtevékenységét végzik. A kormányzati kommunikációs tendereket 2015 óta folyamatosan a két cég nyeri el, így az állami szervek velük kötelesek szerződni. Adózott eredményük az elmúlt hét évben 34 milliárd forint volt. Csak a Miniszterelnöki Kabinetirodával megkötött szerződések összege eléri a 200 milliárd forintot. A Mi Hazánk Mozgalom eddig sem volt nagy bizalommal a nemzeti konzultációk iránt, amikre 2010 óta a kormány csaknem 60 milliárd forintot költött, az összeg átlagosan 70-80 százalékát reklámra fordították. Ebből ezek után ki tudja, mennyi volt a valós költség? Az uniós pénzek mielőbbi megszerzése érdekében a kormány tavaly vállalta, hogy 15 százalékra csökkenti az egyszereplős közbeszerzések arányát. Álláspontunk szerint ez nem lesz egyszerű, mert a Miniszterelnökség elemzése szerint is tavaly áprilisig 30 százalék volt az egyajánlatos tenderek aránya, amibe nem számolták bele a keretmegállapodásokat és a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárásokat sem. Az utóbbiak arányát szintén le kellene szorítani, ugyanis szintén a Miniszterelnökség adatai szerint 2021-ben a közbeszerzések negyede nem volt nyilvános. Összességében a Mi Hazánk Mozgalom azzal a feltétellel tudja támogatni a törvényjavaslatot, ha a kormány szigorú lépéseket tesz a közbeszerzési korrupció és a kartellezés megelőzése és feltárása érdekében. Ezt a végrehajtó-maffia felgöngyölítéséhez hasonlóan folyamatosan nyomon követjük majd, és a visszaéléseket nyilvánosságra hozzuk. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most kettőperces felszólalásokra van lehetőség. Gréczy Zsolt képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Csak egy gyors reagálás Vejkey Imre képviselőtársam minket ért bírálatára. Nem lehet ugyanabból a szájból egyszerre hideget és meleget is fújni. Önök azt mondják, hogy azon fáradoznak, hogy megjöjjenek az uniós pénzek. Majd utána azt mondja ugyanön, hogy az Európai Bizottság új tempóba kapcsolt, és már nem őre a lisszaboni szerződésnek. Tehát ön szerint ez inkább megnyitja az uniós bukszákat, vagy inkább még inkább becipzározza? Szóval, ez így nem fog menni. Ha tehát önök folyamatosan arról beszélnek, hogy az Európai Unió így bűnös, meg Brüsszel meg Strasbourg, akkor még kevésbé fognak jönni az uniós pénzek, és erről senki más nem tehet, csak és kizárólag az Orbán-kormány. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport, kettő percben. Parancsoljon, képviselő úr!
Azt hittem, hogy egyszerűbb lesz a vita köszönöm szépen a szót, elnök úr , de hát muszáj reagálnom a Gréczy Zsolt képviselőtársunk által elmondottakra, mert azt látom, hogy a DK nem veszi észre, hogy az, amit kínál, az a politikai termék maga a hazaárulás. Ki kell mondanunk, hogy a dollárbaloldal nem szabad és nem független; nem szabad és nem független, mert megvették őket, és ez bebizonyosodott most, az iménti percekben is. Mivel megvették őket, és vevőik külföldiek, ezért nem is magyar érdeket képviselnek, és én ezért kérem őket, hogy hagyjanak már fel ezzel, és próbálják a magyar emberek érdekét képviselni, azokét, akik hogy mondjam? önökkel szimpatizálnak, legalább azokat képviseljék, mert nekem úgy tűnik, hogy még azok is kezdenek önöktől elpártolni. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kétperces felszólalások végére értünk, most normál időkeretben történő felszólalások következnek. Megadom a szót Apáti István képviselő úrnak, Mi Hazánk Mozgalom. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Véletlenül sem szeretnék senkit az önéletrajzom meg az eddigi életpályám részleteivel untatni, de abban a sajátos helyzetben vagyok, hogy még 2005-ben közbeszerzési referens képesítést szereztem. Volt szerencsém megismerni a 2004. május 1-jén hatályba lépett közbeszerzési törvény részleteit is. Akkor még a drága jó megboldogult, sikerélményekben sokkal gazdagabb kocsordi önkormányzati éveimet éltem, és gyakorlatilag központi szerepem volt a kocsordi önkormányzat által lebonyolított közbeszerzési eljárások megszervezésében. Én voltam ennek a fő felelőse. Nagyképűség nélkül, de kellő önbizalommal kijelenthetem, hogy talán az egész megyében ritkaságszámba ment, hogy minden egyes élelmiszeralapanyag-beszerzést minden évben lebonyolítottunk. Az élelmiszer-alapanyagainkat közbeszerzési csatornákon keresztül szereztük be, és sokkal olcsóbbá vált ezáltal a beszerzés, ugyanakkor szolgáltatásmegrendelés és főleg építési beruházás volt az a másik két eljárási típus vagy beszerzési típus, amelyben szinte minden évben el kellett járni. [[10.40]] Felelősséggel ki merem azt jelenteni, hogy ha jó az előkészítés, ami itt az előbb a Mi Hazánk vezérszónokától is elhangzott, megfelelő a piackutatás, az árelemzés, az ár-érték arány elemzése, és az előkészítés folyamata megfelelően zajlik, a műszaki szakmai feltételek, a pénzügyi-gazdasági feltételek megfelelően, arányosan, normálisan kiírásra kerülnek, akkor nagymértékben lehet szűrni az összejátszást és a korrupciót. Egyébként arról a korrupcióról beszélek, amely 2004-től kezdve kormányokon átívelően jellemzi egyébként a közbeszerzési rendszer igen jelentős részét, tisztelet a ritka kivételnek, ugyanis valljuk be őszintén, hogy ha most nagyon leegyszerűsítjük a gondolkodásunkat, akkor azt látjuk, hogy tulajdonképpen, ha rossz szándékú, ha úgy tetszik, bűnöző hajlamú emberek vesznek részt akár ajánlattevői, akár ajánlatkérői oldalon a közbeszerzési eljárásokban, akkor csak bonyolultabb vagy egyszerűbb, rövidebb vagy hosszabb terjedelmű csúnya szóval élve lepapírozás kérdése, hogy hogyan tudják megoldani a feketeüzleteket és zsebre vágni a feketepénzeket. Alapvetően erkölcsi kérdésről, sok esetben büntetőjogi kérdésekről is beszélünk a közbeszerzési eljárások kapcsán, amelyek azért nagyon fontosak nemzetgazdasági szempontból, sőt stratégiai fontosságú törvényről vitázunk itt ma a parlamentben, hiszen éves szinten akár még az uniós források nélkül is több ezer milliárd forintot költenek el vagy költ el az állam, az önkormányzatok, különböző szervezeti egységek a közbeszerzési csatornákon keresztül. Valóban arcpirító egyébként az egyszereplős eljárások száma, mint ahogy lehetnek olyan egyszereplős eljárások, amelyeknél úgy tűnik formailag, számszakilag, mintha több ajánlattevővel kerülnének lebonyolításra, de gyakorlatilag ott már eleve lebeszélt, lezsírozott, levajazott körülmények között megvan jó előre, hogy ki fogja megnyerni azt az eljárást. Volt szerencsém olyan közbeszerzési eljárást bonyolítani, amikor szintén hasonló időket éltünk, mint most, mondjuk, 2004-2007 között, az építőanyagárak, munkadíjak, anyagárak elszálltak, míg mondjuk, az informatikában ehhez képest kedvezőbb folyamatok következtek be. Az akkori általános iskola felújítása és informatikai fejlesztése kapcsán az történt, hogy körülbelül 10 millióval került többe 2006. őszi indítással az építkezés, mint amit 2004-ben terveztünk, viszont a 26 milliósra tervezett informatikai fejlesztést, kapaszkodjanak meg, sikerült 15 millió 800 ezer forinton lezárnunk. Akkor még, ha jól emlékszem, a VÁTI Kht. által bonyolított eljárások kapcsán engedélyezték, hogy amit megspóroltunk az informatikán, azt be tudtuk rakni az építési beruházás pluszköltségeire. Így gyakorlatilag, amit elbuktuk a réven, azt megnyertük a vámon, hogy egyszerűen így fogalmazzak, de ehhez az kellett, hogy nem az akkori központosított közbeszerzési rendszeren keresztül bonyolítsuk le az eljárásokat, mert nem sokkal volt jobb a helyzet akkor sem, mint most korrupció tekintetében. Ha jól emlékszem, az akkori Miniszterelnökség egy nagyon jó szándékú főosztályvezetőjével beszéltem telefonon, aki azt mondta, hogy ha jót akarunk, akkor a 26 milliósra tervezett informatikai beszerzést magunk bonyolítjuk le, mert biztos, hogy sokkal olcsóbb lesz a vége, sokkal jobban járunk. Ugyanis azt mondta, hogy ha a 26 milliós közbeszerzést betesszük az akkori baloldali kormányok által üzemeltetett központosított közbeszerzési rendszerbe, ő garantálja látatlanban, hogy az legalább 35 milliós ajánlati árral vagy még magasabb ajánlati árral fog lezárulni. Na, ebben a pillanatban el is vetettük, hogy a központosított, számunkra sokkal kényelmesebb központosított rendszeren keresztül szerezzük be. Lebonyolítottuk mi magunk a közbeszerzési eljárást, és a 26 milliós keretösszeg helyett 15 millió 800 ezer forintért sikerült akkor a kocsordi általános iskolát felszerelni a kor szintjén nagyon korszerű informatikai eszközökkel. Maradt 10 millió 200 ezer forint, amit nem vontak el tőlünk, hanem az építési beruházás lyukait ki tudtuk ebből tömni, ami közmegelégedésre szolgált. A képviselő-testület gyorsan belátta, hogy bizony ez optimális és ideális esetben a megtakarítás eszközévé tud válni. Igen, a közbeszerzés tud a megtakarítás eszközévé válni, ha nem húzódnak meg mögötte sötét szándékok. Pontosan ezek a közel 20 éves emlékeim mondatják velem, hogy nem látok túl nagy innovációt ebben az új eredménytelenségi okban, hiszen már 2004-2005 vagy 2005-2010 között is az ajánlati vagy ajánlattételi felhívásokba bele lehetett fogalmazni, hogy egy meghatározott összegű ajánlat fölött eleve érvénytelennek tekintjük az adott ajánlatot. Ahhoz képest az most eredménytelenségi ok, nem érvénytelenségi ok, de gyakorlatilag a vége ugyanaz, azzal a nagy különbséggel, hogy ott előre lehetett rögzíteni… Úgy gondolnám egyébként, lehet most is, igaz, az elmúlt években nem követtem már olyan szorosan nyomon a közbeszerzési jog fejlődését, miután önökre jellemző módon, mondjuk, 40-50 módosító indítványból jó, ha kettőt elfogadnak, gyakori esetben egyet sem, hiszen csak az a jó meg úgy a jó, ahogy önök gondolják, nem hallgatnak senkire, semmire, mennek a saját fejük után. Tehát kérdezem egyébként államtitkár urat, hogy a 18-20 évvel ezelőttihez képest milyen innovációt tartalmaz ez a fajta eredménytelenségi ok. Ezt jóval egyszerűbben, akár érvénytelenségi ok formájában is meg lehetne fogalmazni. Az, amit pedig itt az előttem szólók közül valaki említett, hogy a kihirdetés után és az érdemi elbírálás után is lehet reparálni a túlzottan magas ajánlati ár okozta gazdasági érdeksérelmet, egyfelől első hangzásra nagyon jónak tűnik, hogy még az utolsó utáni pillanatban is utána lehet nyúlni a túl magas árat megajánló ajánlattevőnek, és esetleg vissza lehet tapsolni az egészet, lehet érvényteleníteni az eljárást. Csak azért jogászként az merül fel bennem, hogy ez rendszertanilag nagyon kezd belelógni a polgári jognak a „biztatási kár” című fogalmába. Tehát főleg azoknál a beszerzéseknél, ahol a nyertes ajánlattevő és adott esetben, mondjuk, tisztességes körülmények között az eljárást megnyerő, a munkát megszerző, a szolgáltatást, megrendelés elvégzését megszerző vagy az árubeszerzést teljesítő ajánlattevő, vagy éppen a kivitelező egy építési beruházásnál fölkészül a szerződésszerű teljesítésre, bízván abban, hogy ő már megnyerte az eljárást, egy első pillanatban még nem aránytalanul magas ajánlati áron, utána érvénytelenítik az eljárást a bírálat, illetőleg az eredmény kihirdetése után, egy magas összegű kivitelezésnél, nagy összegű megrendelésnél ez nemcsak súlyos tízmilliókat, hanem akár százmilliós összegeket jelenthet. Ki fogja akkor az egyébként, mondjuk, tisztességes vállalkozónak kifizetni a biztatási kárból eredő többletköltségét, elmaradt hasznát, esetleg direkt kárát, ami ezen az ügyleten keletkezett? Tehát úgy kellene a túlzottan magas ajánlati áraktól megóvni az államkasszát, hogy közben ne okozzunk biztatási kárt a vállalkozóknak. Ebben nem látok itt ezzel kapcsolatban garanciát. Tehát úgy néz ki, hogy a ló másik oldalára kezdünk átesni; azzal együtt, hogy létezne jóval egyszerűbb módszer a korrupció szűrésére, amely megint nagyobbrészt az előkészítő szakaszon múlik. Ha az előkészítő szakasznál nem tudjuk, akár még egyébként az ajánlattételi felhívás megfogalmazásáig bezárólag nem tudjuk kigyomlálni azokat a tartalékokat a rendszerből, amelyek eredményezik a visszaosztást jelentő összegeket, tehát nem tudjuk eleve csak a tisztes vállalkozói haszon mértékéhez igazított ajánlati árat belőni vagy becsült értéket meghatározni, jobban mondva, akkor gyakorlatilag onnantól kezdve erkölcsi és büntetőjogi kérdés, hogy sikerüle megfogni a korrupciót. Nagyon nehéz ennek aztán utánamenni, ha az előkészítés rosszul sikerül, mert mind a feketepénzeket átadó, mind az átvevő félnek az az érdeke, hogy soha ne derüljön ki semmi, hogy ne következzenek a súlyos börtönévek. Éppen ezért onnantól kezdve már szinte csak leplezett vagy fedett vagy titkos nyomozati módszerekkel lehet utánamenni. Az pedig nem életszerű, hogy évente van sok ezer eljárás, és ez a sok ezer eljárás milyen rendőri vagy titkosszolgálati kapacitásokat kötne le, ha ilyen jellegű eszközökkel kellene utánamenni. Sokkal egyszerűbb lenne, ami az elmúlt két évben valóban nehézzé vált, fajlagos költséghatárokat felállítani. Ezerszer elmondtam már ezt ebben az ülésteremben: négyzetméterben, folyóméterben, egyéb módszerrel vagy mértékegységben meghatározott fajlagos költségeket megállapítani, az építési beruházásoknál jellemzően, de ezek adják a legnagyobb értékű eljárásokat. De akár egyébként a szolgáltatásmegrendelésekhez, árubeszerzések jó részéhez is kapcsolódhatnának olyan fajlagos költséghatár-megállapítások, folyamatos aktualizálás terhe mellett, amelyekkel vagy meg lehetne szüntetni, vagy nagyon jelentősen vissza lehetne szorítani a korrupciót, hogy az úgynevezett, ezt most ironikusan mondom, szokásos mértékű ajándék ne tudjon eljutni az átadó féltől a kedvezményezetthez. Ha azt látjuk, hogy mondjuk, építési beruházásoknál olyan négyzetméterre kivetített ez a leggyakoribb fajlagos költségek maradnak benne, mondjuk, egy magasépítési beruházásban, amelyek aztán igen magas összegű visszaosztást tesznek lehetővé, akkor kiírhatjuk mi a legszigorúbb műszaki szakmai vagy pénzügyi-gazdasági feltételekkel az ajánlattételi felhívást, semmit nem fogunk vele elérni, mert benne maradt az a rendszer, amelynek eredményeként közben vagy esetleg csak a projekt végén vagy elején, vagy teljesen mindegy, a kihirdetés után bármikor a visszaosztás megvalósulhat. Ellenben, ha a tisztes vállalkozói hasznot magában foglaló mértékű fajlagos költségekkel kalkulálnánk, akkor vagy nem maradna a bűnözéshez szükséges tartalék a rendszerben, vagy lényegesen sikerülne ezt megszüntetni. [[10.50]] De valljuk be őszintén, tisztelt képviselőtársaim, ezt is talán elmondtam már azért, talán a korrupció nem más, mint a szellemi prostitúció, és ahogy a prostitúció, a hagyományos értelemben vett prostitúció egyidős az emberiséggel, és a legősibb szakmának számít, valószínű, hogy amíg ember lesz a Földön, a korrupció valamilyen formája mindig létezni fog. Éppen ezért az emberi gyarlóság, az emberi tényező folyamatosan benne lesz a rendszerben, nem csak Magyarországon, a világ bármely más országában, ezért érdemes lenne a jog eszközeivel és a józan ész eszközeivel, jelen esetben a fajlagos költséghatárok felállításának eszközeivel ennek teljes mértékben elejét venni, vagy ahogy az előbb mondtam, legalábbis jelentős mértékben csökkenteni, mert utána, gondoljanak bele, hogy milyen állami erőforrásokat emészt fel bottal ütni a korrupciós pénzek nyomát. Nemcsak az előbb említett rendőri vagy titkosszolgálati eszközök alkalmazása mennyibe kerül a magyar államnak és a magyar adófizetőknek, hanem a Gazdasági Versenyhivatal fenntartása, a Közbeszerzési Hatóság folyamatos üzemeltetése. Ha összeadnánk, hogy aztán az, amit megelőzhetnénk, mennyibe kerül megelőzés hiányában, az arra fordított összes költség, dologi kiadásokkal, munkabérekkel, azok közterheivel, akkor az jönne ki, hogy egy észszerűen, alaposan, megfelelően átgondolt és előkészített közbeszerzési eljárási rendszer kialakítása nagyságrendekkel olcsóbb lenne, jóval kevesebb hivatalnokot kellene fenntartani, meg jóval kevesebb munkavállalót az előbb említett testületeknél vagy az előbb említett szerveknél. Úgyhogy ennek a józan ésszel való végiggondolását kérem önöktől, vagy erre hívom vagy szólítom fel önöket. Nem lenne ez annyira bonyolult, ezt a gordiuszi csomót az elején kellene kettévágni vagy megszüntetni, onnantól kezdve sokkal könnyebb lenne minden, és sokkal több pénz maradna arra, amire adott esetben a nemzeti, hazai költségvetés vagy az Európai Unió költségvetése erre teret engedne. Jóval több munkahely létesülne, sokkal többet keresnének a munkavállalók, és egyébként főleg azokban az időkben, amelyek most köszöntenek be messze nem vagyunk még a végén , mondjuk, a beszerzés típusától függetlenül, különösen az ország hátrányos helyzetű térségeiben azt egy kiemelt bírálati szemponttá tenni elvileg már régóta lehet, csak a gyakorlatban még nem nagyon alkalmazzák. De legalább az állami beszerzéseknél, és főleg építési beruházásokra gondolok ezúttal is, mondjuk, kiemelt bírálati szemponttá tenni, hogy az adott hátrányos helyzetű térségben a projekt teljes időtartamára hány fő segédmunkás, betanított munkás, szakmunkás foglalkoztatását vállalja a nyertes ajánlattevő. Aztán jelentős kötbérrel bevédeni, vagy elkerülni azt, hogy aztán ahogy megnyerte a munkát, egy hónap múlva kirugdossa azokat az embereket, akiket a kötelezettségvállalás miatt fel kellett vennie, hiszen akkor azokban a térségekben, ahol a közmunka még mindig nem is annyira foltokban, de jelen van, piaci alapú munkavégzés történne. Sokkal többet keresnének azok a hátrányos helyzetben lévő emberek, akik adott esetben alacsony fizetésen, nem is túl nagy értékteremtő munkát végeznek. Úgyhogy a gazdaságfejlesztés motorja lehetne a közbeszerzési eljárások rendszere, ha hagynák, meg ha erre politikai akarat lenne, és legfőképpen akkor, ha a mohóságát az a nagyon szűk kör tudná végre fékezni, amire, mondjuk, már részben 33 éve, de különösen az elmúlt 13 évben folyamatosan várunk. Köszönöm szépen. [[Szabadi István tapsol.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Normál időkeretben kért szót Gréczy Zsolt képviselő úr, DK-képviselőcsoport. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Mindig úgy kezdik a hozzászólásaikat a kormánypárti képviselők, hogy ők már nem szóltak volna hozzá, de mivel én hozzászóltam, ezért ők is hozzászólnak. Akkor most én is ezzel folytatom, mert én sem terveztem volna, de Vejkey Imre képviselőtársunk annyira megsértődött azon, hogy bírálni merészeltem az Orbán-kormányt, hogy rögtön hazaárulást kiáltott az ellenzéki oldalon, mármint a Demokratikus Koalíciónál. Úgyhogy ezt egész egyszerűen nem lehet hagyni szó nélkül. A KDNP tagja az Európai Néppártnak. Az Európai Néppártnak számos olyan vezetője van, akik egyébként hazájukat irányítják is miniszterelnökként, államfőként akár. Amikor ön Strasbourgot, Brüsszelt bírálja, akkor ön az Európai Néppárton keresztül, az Európai Néppárt tagjaként, az Európai Néppárt vezetőit is bírálja. Ha ön szerint ez észszerű és célszerű Magyarország számára, akkor szerintem itt valami nagyon-nagyon más vágányon vagyunk abban, hogy miket kell képviselni, hogyan kell képviselni Magyarország érdekeit. És ha már hazaárulásról beszélünk, nem aze a hazaárulás, hogy több ezer orvos hiányzik a magyar egészségügyi rendszerből? Nem aze a hazaárulás, hogy eddig 600 ezer magyar ment el az elmúlt 13 évben, amióta önök kormányoznak? Ezek jó része magyar fiatal, aki nem itt tervezi már az életét. Hát, ha itt tejjel-mézzel folyó Kánaán lenne, ahogy önök ezt állandóan, mindennap elmondják szünet nélkül, két dollárbaloldalozás között rubeljobboldalként, akkor nem mennének el ezek a fiatalok. Ezek a fiatalok azért mennek el, mert itt nincs esélyük arra, hogy lakást vegyenek, nincs esélyük arra, hogy a gyermekeiknek biztosítsák a jövőt a fejlődéshez, a tanuláshoz, a megélhetéshez. Ezért mennek el ezek az emberek. Ezeknek a magyar fiataloknak már kint születik meg majd a gyermeke, már így is rengeteg magyar gyermek születik külföldön, akiknél az a veszély van, hogy meg sem fogják tanulni a magyar nyelvet. Hát mi a hazaárulás, ha nem ez? Hogy olyan helyzetet teremtettek önök, hogy a magyar fiatalok elmennek ebből az országból, zokogó családtagokat itt hagyva, szülőket és nagyszülőket. Ez a magyar valóság, amit önök teremtettek. Hát mi a hazaárulás, ha nem ez? Nem az a hazaárulás, hogy 3 millió magyar él a létminimum alatt? Nem az a hazaárulás, hogy friss, tegnapi adat szerint az önök gazdaságpolitikájának köszönhetően csak idén 1000 milliárddal nő a magyar adósságszolgálat? Amit ki kell fizetni, az önök hitelfelvételei: 1000 milliárddal nőnek, csak idén. Mi mindenre lehetett volna költeni azt az 1000 milliárd forintot!? Rendbe lehetett volna tenni a teljes magyar egészségügyet és oktatási rendszert.
Képviselő úr, a családjogi törvényt és ezeket a kérdéseket későbbi időpontban tárgyaljuk. Legyen kedves a tárgyra térni! Köszönöm.
Hát, a közbeszerzéstől indult a történet, és a Demokratikus Koalíciót Vejkey Imre képviselő úr lehazaárulózta. Azt gondolom, hogy nekem jogom van válaszolni a hazaárulózásra. Tehát, amikor ott tartunk, hogy a lengyel nagykövet, aki elvileg az önök szövetséges pártját is képviseli, nemcsak Lengyelországot, azt mondja tegnap, hogy rossz látni, hogy a magyar külügyminiszter állandóan Moszkvában van. Hát mi a hazaárulás, ha nem ez? Hogy a V4-együttműködés romokban. Mi a hazaárulás, ha nem az, hogy az ember nem tudja úgy bekapcsolni a televíziót, a rádiót, az önök mindenféle portáljait, hogy ne az ukránokat szidnák és az oroszokat dicsőítenék? Azt lehet mondani a „Ruszkik haza!” plakátokra, amiket az amerikai nagykövetség kitesz, hogy az háborúpárti? A „Ruszkik haza!”, ’56 egyik legfontosabb üzenete? Hát, képviselő úr, szerintem… És ugye, az a probléma, hogy ez mind visszahat arra, hogy önök azért vagdalkoznak és ütik-verik az ellenzéket, főleg a Demokratikus Koalíciót, ami egyébként számunkra megtiszteltetés, azért teszik ezt, mert látják, hogy a rendszer össze fog omlani, előbb-utóbb össze fog omlani, nincs benne pénz már, és diplomáciailag teljesen elszigetelődött az ország. És beszélhetünk itt a közbeszerzésről, ami hát nyilván olyan, amilyen. Képzeljék már el, egy fordított helyzetben: az ország miniszterelnökét nem Orbán Viktornak hívják, bárki másnak ezen az oldalon, és van egy gázszerelő barátja, aki hazaviszi a teljes magyar ipart, az idegenforgalmat, mert gázszerelő, és mindenhez ért. Hát mit csinálnának önök? Üvöltenének, és vernék az asztalt, hogy kikérik maguknak, hogy egy gázszerelőn keresztül ilyen strómanviszonyok alakuljanak ki. Hát azért nem jön az uniós pénz, azért hiába toldozzuk-foldozzuk a közbeszerzési történetet is, mert a végén ott van egy Mészáros Lőrinc nevű ember! Nem lehet a miniszterelnök barátja az ország leggazdagabb embere, egy gázszerelő, mindenhez is ért! Ez a probléma. Ezért nem jönnek az uniós pénzek, és ezért hiába toldozzuk-foldozzuk többek között a közbeszerzést is. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, normál időkeretben. Ismételten jelzem, hogy most a közbeszerzési törvényről tárgyalunk.
Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. Mindenképpen szükséges reagálnom a Gréczy Zsolt DK-s képviselő úr által elmondottakra. [[11.00]] Az egyik: számon kéri rajtunk, hogy a KDNP, amely az EPP-nek, az Európai Néppártnak a tagja, hogyan meri Brüsszelt és Strasbourgot kritizálni, hiszen ott EPP-s vezetők is vannak. Hát, tisztelt Gréczy Zsolt, ez a szabadság. Ezt jelenti a szabadság. Azt, hogy mi meg merjük mondani. Igen, az EPP-s vezetők is tévedhetnek. Sőt, ha kettős mérce van, akkor ki kell mondanunk, hogy kettős mérce van. Ez a szabadság! Ez az a szabadság, amiért küzdöttek az elődeink, és küzdünk mi is mind a mai napig, hogy Magyarország ebbe a szabad világba tartozhasson, ami önnek nem tetszik valamiért, mert ön valakiket akar követni. (Az elnöki széket dr. Oláh Lajos, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Arra meg végképp nagyon nehéz mit mondani, amikor arról beszél, hogy milyen jó lenne, ha különböző költségvetési tételek itt maradnának. Bizony, nagyon jó lenne, ha itt maradnának. Nagyon jó lett volna, ha önök nem támogatják Brüsszel elhibázott szankciós politikáját, ami ilyen kiadásokkal jár. Nagyon-nagyon jó lett volna, képviselő úr, de sajnos nem így tettek. Nagyon jó lenne, ha a béke pártján volnának és nem a háború pártján. Nagyon jó lenne, de nem tették. Én ezekre hívnám fel a figyelmet, és köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm. Megadom a szót Gréczy Zsolt képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportjából.
Köszönöm a szót, elnök úr. Egyetlenegy mondat: azt mondja, hogy mi támogattuk a szankciós politikát. Egyetlenegy magyar ember van, aki megszavazta az összes szankciót: Orbán Viktor. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Megadom a szót két percben Apáti Istvánnak a Mi Hazánk képviselőcsoportjából.
Köszönöm szépen. A Vejkey-Gréczy örök baráti társaság alakuló ülésének vitája engem is arra sarkallt, hogy hozzáfűzzek néhány gondolatot. Az a helyzet, tisztelt hölgyeim és uraim, hogy a magyar politika régóta háborús logikán alapszik, ez pedig nem más, mint az ellenfél, rosszabb esetben az ellenség hadtápútvonalainak teljes tönkretétele és szétbombázása. Ezt csinálták önök valamikor 2012 tájékán, amikor az akkori játékgépes szakmát, vagy ha úgy tetszik, a szerencsejátékok egy részét teljesen tönkretették először megemelt adóterhekkel, majd egy hétfőről keddre elfogadott törvényjavaslattal. Több tízezer ember került az utcára, pontosan azért, mert önök azt feltételezték, hogy az akkori játékgépes szakma persze egy szociális érzékenységi mázzal leöntötték; de fogalmazzuk meg nyíltan, ne beszéljünk mellé , az akkori játékgépes felvilág vagy alvilág, mindegy, hogy tekintjük, tehát az akkori játékgépes szakma jelentős készpénzes támogatást vitt az akkori baloldali pártoknak. Ezért önök tönkretették, és becsatornázták magukhoz kaszinók címen. Hozzáteszem, hogy azok a szegény emberek, akik addig a félkarú rablón játszották el a segélyeiket meg a fizetéseiket, most eljátsszák a lottózókban, eljátsszák az online szerencsejátékon vagy eljátsszák bárhol máson, tehát semmit nem oldottak meg, csak egy jól hangzó magyarázatot körítettek hozzá, és becsatornázták magukhoz. Olyan kaszinók működnek, amelyek a mai napig nincsenek bekötve a NAV online rendszerébe. A legkisebb kozmetikusnak be kell kötnie a pénztárgépét, de a honvédelmi miniszterhez kötődő kaszinóknak meg nem kell bekötni. Ez is egy nagyon erős kettős mérce. Most ugyanezt csinálja persze egyik gondolkodás sem helyes önökkel a baloldal, s nekik sincs ebben igazuk, hogy az uniós források által jelentett hadtápot meg a saját eszközeikkel akarják szétbombázni. Egyik hiba nem menti a másikat, egyik bűn nem magyarázza a másikat, mind a kettő óriási hiba, és mind a kettőnek végül is nem önök, hanem a magyar emberek és a magyar vállalkozók isszák meg a levét. Köszönöm. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! További felszólalásra senki nem jelentkezett. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Dr. Latorcai Csaba: Igen.]] Igen. Megadom a szót államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Mindenekelőtt köszönöm a támogató felszólalásokat. Szeretném előrebocsátani, hogy volt néhány konkrét elhangzott ügy. Most ezekre a konkrét esetekre nem kívánok reagálni, hiszen Magyarországon, hál’ istennek, megvannak azok a hatósági és bírói fórumok, amelyek a közbeszerzések jogszerűségét felügyelik. Elhangzott egy javaslat a helyi munkások alkalmazásának növelésére a hátrányos térségekben. Nos, hölgyeim és uraim, pontosan ezt akarja Magyarország Kormánya. Ezt a javaslatot tartalmazza az a tervezett beruházásitörvény-javaslat, amely jelenleg egyeztetés alatt áll az Európai Bizottságtól. S miért innovatív az önök előtt fekvő törvényjavaslat? Például azért, mert a fedezethiányra történő hivatkozást, amit egyébként néhányan félre is értettek, s ez derült ki a felszólalásukból, tehát a fedezethiányra történő hivatkozást mint eredménytelenségre történő hivatkozást széles körben, általános érvénnyel meg tudja nyitni a közbeszerzések tekintetében. Szeretném tisztázni azt a félreértést is, hogy a műszaki egyenértékűség elvét természetesen továbbra is alkalmazni kell, akár a műszaki leírásban, akár a referenciákban. Pontosan ezért nincs szükség külön fogalommeghatározásra. Az öntisztázás szabályait pedig hiába lövik, tisztelt ellenzéki képviselők, azt európai uniós irányelvből kell átvennünk. Tehát azt kérném, hogy ne támadják európai uniós kötelezettségünk teljesítését. Elhangzott, hogy Magyarországon magas az egyajánlatos közbeszerzések száma. Nos, hölgyeim és uraim, tisztelt Országgyűlés, uniós összevetésben a középmezőnybe tartozunk. Az uniós közbeszerzések tekintetében korábban ez a szám 40 százalék volt, de a kormány intézkedéseinek köszönhetően ez 2022-re 32,9 százalékra csökkent, a hazai közbeszerzések vonatkozásában pedig ez a szám sokkal alacsonyabb volt, az elmúlt évben 23 százalékról 20 százalékra sikerült csökkenteni az egyajánlatos közbeszerzések számát, és a kormány természetesen további intézkedéseket tesz ennek az aránynak a csökkentésére. A Jobbik képviselője részéről elhangzott, hogy az új eredménytelenségi okkal mi a helyzet. Nos, képviselő úr, erre csak akkor lehet hivatkozni, ha az ajánlatkérő kifejezetten bizonyítani tudja a manipulatív vagy alapelvet sértő árazást. A bírálati cselekmények megismétlése szintén csak a közbeszerzési törvénynek való megfelelést szolgálhatja. Remélem, hogy mindezekkel sikerült meggyőznöm a Mi Hazánk és a Jobbik képviselőit, és támogatni fogják ezt az uniós kötelezettséget teljesítő törvényjavaslatot, mert hiába mondja Z. Kárpát képviselő úr eddig ez nem volt jellemző. Csak példának hoznám föl, hogy a Jobbik nem támogatta az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény módosításáról szóló törvényjavaslatot. Ami pedig azokat a felszólalásokat illeti, amelyek arról szóltak, hogy a közbeszerzési rendszert javítani szükséges, nos, tisztelt képviselő hölgyek és urak, pontosan ezt tesszük. Ugyanakkor a kormány álláspontja szerint nem szükséges új rendszert alkotni, hiszen, megismétlem, az egységes piaci eredménytábla alapján Magyarország a legjobban teljesítő tagállamok közé tartozik a közbeszerzések tekintetében. Kérem tehát a baloldali képviselőket, a Jobbiktól az MSZP-n át már látom, hogy Komjáthi képviselő úr távozott egészen a DK-ig, bizonyítsák, hogy Unió-pártiak és szavazzák meg ezt a törvényjavaslatot, hiszen, ahogy említettem, ez európai uniós kötelezettséget vezet át. Ha nem szavazzák meg és nem támogatják a javaslatot, azzal azt bizonyítják, hogy további konfliktusok szításában érdekeltek az Európai Unióval, ezáltal tehát azt akarják, hogy Magyarországnak, a magyar embereknek, a magyar vállalkozásoknak járó források ne vagy minél később érkezzenek haza. Arra pedig, hogy mi a hazaárulás, tisztelt Gréczy képviselő úr: hát, az a hazaárulás, hogy önök mindent elkövetnek azért, hogy a magyar emberek, a magyar vállalkozások ne kapják meg a nekik járó uniós forrásokat. [[11.10]] Mindezzel pedig csupán azt a gyanút erősítik, hogy azt, ami járna az országnak, azt, ami járna a magyar embereknek, a magyar vállalkozásoknak, ezt a pénzt, ezeket az uniós forrásokat önök voltaképpen megpróbálják átjátszani a dollárbaloldal külföldi finanszírozóinak. Tisztelt Országgyűlés! A közbeszerzési törvény módosítására tett javaslatában a kormány az Európai Bizottság kéréseire, valamint a joggyakorlatban felmerülő problémákra, tapasztalatokra, visszajelzésekre alapozva olyan rendelkezések elfogadását kéri, amelyek az európai uniós kötelezettségek végrehajtását, illetve azoknak történő megfelelést, a közbeszerzési joganyag alkalmazása során felmerülő, illetve a gyakorlati igények alapján szükségessé vált jogalkotási igények teljesítését, a közbeszerzési eljárások hatékonyabb, gyorsabb és rugalmasabb megvalósítását, valamint a felelős közpénzfelhasználás gyakorlatának támogatását szolgálják. Kérem ezért a tisztelt Országgyűlést, támogassák a kormány által előterjesztett törvényjavaslatot igen szavazatukkal. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására pénteken 16 óráig van lehetőség. Soron következik az egyes külügyi tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés a T/3515. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Azbej Tristan úrnak, a KKM államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Államtitkár úr, öné a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A következő javaslat a konzuli védelemről szóló törvény, a külképviseletekről és a tartós szolgálatról szóló törvény, valamint a különleges jogállású szervekről és az általuk foglalkoztatottak jogállásáról szóló törvény, valamint a 2025. évi Oszakai Világkiállításon történő magyar megjelenés sikeres megvalósításával kapcsolatos rendelkezésekről szóló 2022. évi XLVII. törvény nyelvhelyességi módosítására irányul. A törvényjavaslat olyan jogszabály-módosításokat tartalmaz, amelyek a tartós külszolgálati rendszer, valamint a konzuli szolgálat megfelelő működése és a konzuli védelem ellátása érdekében, továbbá a magyar külpolitikai érdekek magas szintű képviseletének ellátása érdekében szükségesek. Általánosságban elmondható, hogy a törvényjavaslatban szereplő módosítások az egységes alkalmazhatóságot, valamint a magas szintű feladatellátás további biztosítását szolgálják, ezzel jelentős mértékben hozzájárulva az egységes külképviseleti rendszer megfelelő működéséhez. Tisztelt Országgyűlés! Az elmúlt években Magyarország külgazdasági, külpolitikai és nemzetpolitikai prioritásaival összhangban a konzuli szolgálat útján a külföldön tartózkodó magyar állampolgárok számára olyan eljárások váltak elérhetővé a külképviseleteinken, amelyek a magyar közigazgatás szolgáltató és ügyfélbarát jellegét tovább erősítették. Mindezzel összhangban a konzuli védelemről szóló 2001. évi XLVI. törvény módosításának alapvető célja a megfelelő jogi környezet kialakítása, tehát a törvény rendelkezéseinek végrehajtása és a jogalkalmazás során felmerült gyakorlati tapasztalatok jobbító szándékú, jogszabályi szintű rendezése. Tisztelt Országgyűlés! A konzuli szolgálat eljárásainak bővítése és az ezzel összefüggésben egyre inkább sokoldalúvá váló konzuli feladat- és felelősségi kör szükségszerűen maga után vonja a konzuli szolgálatban részt vevők képzési követelményeinek átgondolását és újrafogalmazását. A módosítások sorában elsőként említendő, hogy átalakításra kerül a konzuli tisztviselők, valamint a munkájukban közreműködő konzuli ügyintézők képzési és vizsgakötelezettsége a modern közigazgatás követelményeinek megfelelően. Ebben hangsúlyt kap a konzuli munkakörben szerzett korábbi munkatapasztalat is. Az előbbiek mellett a törvényjavaslat a kormány programjának megfelelően a magyar állampolgárok védelmének ellátása, valamint ezekből fakadóan az ügyfélbarátság fokozásának is meg kíván felelni. Fontos módosítást jelent a konzuli szolgálat konzuli védelemre történő regisztrációs szolgáltatásának szabályozása. A konzuli védelemre történő regisztráció során az állampolgárok által megadott elérhetőségek használatával gyorsabban megtörténhet az állampolgárok vészhelyzeti értesítése az utazás során a célországban történt váratlan eseményekről, és megkezdődhet a konzuli segítségnyújtás, ha egy magyar állampolgár külföldön bajba került. Tisztelt Országgyűlés! A jogszabály-módosítás pontosítja továbbá a biztonsági besorolások kategóriáit, amelyekbe a konzuli szolgálat az egyes országokat vagy térségeket a külföldre utazással kapcsolatos kockázati tényezők mérlegelése alapján besorolja. A biztonsági besorolások alkalmazásának kezdete óta eltelt idő során összegyűjtött tapasztalatok alapján új kategória kerül bevezetésre, melynek a célja, hogy pontosabban érzékeltesse az egyes országokban, térségekben előforduló biztonsági kockázatok, fenyegetettség eltérő szintjeit az oda utazni tervező vagy az ott tartózkodó magyar állampolgárok számára. Az új kategória megteremtésével lehetővé válik annak érzékeltetése, hogy az adott ország biztonsági jellemzői jelentős kockázatot rejtenek, ugyanakkor a konzuli védelem még biztosítható, az adott ország működése egészségügyi, hatósági segítségnyújtást, habár nehéz körülmények között, de lehetővé tesz, és így a halaszthatatlan ügyben történő odautazás a besorolás kiváltotta joghatás miatt nem lehetetlenül el, azaz az utazás nem feltétlenül kell hogy lemondásra kerüljön, és utazási biztosítás is köthető. Tisztelt Országgyűlés! A közigazgatás működésének korszerűsítésére, illetve az állampolgárokat közvetlenül érintő jogszabályok átláthatóságára irányuló állandó igény megvalósítása folyamatosan újabb kihívások elé állítják a magyar konzuli tisztviselőket. Az imént bemutatott valamennyi rendelkezés egyértelmű célja, hogy hozzájáruljon a konzuli szolgálat feladatkörébe tartozó eljárások hatékonyságának a fokozásához, az ügyfélbarát közigazgatás erősítésére irányuló kormányzati cél megvalósításához, és legfőképpen a magyar állampolgárok biztonságának a megóvását szolgálják ezek a felterjesztések. Tisztelt Országgyűlés! A külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény felülvizsgálatot követő módosítása, illetve pontosítása, továbbá a Külgazdasági és Külügyminisztérium által elsődlegesen Magyarország külképviseletein tartós külszolgálatot teljesítő kormánytisztviselői révén megvalósított közfeladatok együttesen segítik elő Magyarország Kormányának a külgazdasági és külügyminiszter felelősségi körébe tartozó külpolitikai, illetve külgazdasági érintettségű kormányzati célkitűzések érvényesülését. A gyakorlati alkalmazás során szerzett tapasztalatok alapján a további szabályozást igénylő területek esetében új rendelkezések bevezetése, illetve egyes rendelkezések technikai jellegű kiegészítése, pontosítása szükséges, a törvénytervezet ezeket tartalmazza. A külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény módosításai közül elsőként szeretném kiemelni, hogy a szakdiplomata-törvény meghatározása kiegészítésre kerül, így a különleges jogállású szervekről és az általuk foglalkoztatottak jogállásáról szóló törvény hatálya alá tartozó különleges jogállású szerv is tartós külszolgálati kihelyezésre jelölheti, valamint a szakdiplomata feladatok ellátására határozott időre áthelyezheti a kihelyezésre kerülő személyt. Erre tekintettel a szakdiplomaták irányítására, a kapcsolattartásra vonatkozó szabályozás pontosításra kerül, valamint lehetőség nyílik az Európai Unió melletti állandó képviseletre történő kihelyezés előtt az európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter által irányított minisztériumba történő kirendelésre. Tisztelt Országgyűlés! Jelentősebb módosítás továbbá, hogy a tartós külszolgálati munkakörben ellátandó feladatok munkaköri leírás helyett meghatározhatók a kihelyező szerv szabályzatára történő hivatkozással. [[11.20]] Ezáltal a külképviseletekről és a külszolgálatról szóló törvény rendelkezései összhangba kerülnek a kormányzati igazgatásról szóló törvénnyel, figyelemmel a külügyi, külgazdasági közfeladat-ellátásban részt vevő, egységesen és integráltan működő intézményi struktúrára. Ennek megfelelően a kihelyezésre és a más külföldi állomáshelyre történő áthelyezésre vonatkozó okiratnak is tartalmaznia kell a szabályzatra való utalást. Pontosításra került továbbá az euró- vagy dollárárfolyam-emelkedés hatásának mérséklésére biztosítható árfolyam-kompenzáció személyi köre, illetve ugyanezen tárgykörben a kompenzáció biztosítására jogosult kihelyező szerv is konkrétan meghatározásra került. A törvényjavaslat tartalmazza továbbá azt a módosítást, hogy abban az esetben, ha az állomáshely szerinti országban a bankrendszer állapota az utalás biztonságát veszélyezteti, arra nincs lehetőség bármilyen egyéb ok miatt, a kifizetés teljes mértékben készpénzben történhessen, ezáltal minden rendkívüli esetre felkészülve biztosított a kifizetések rendje. A módosítás értelmében a kihelyezett kötelezettséget vállal arra, hogy egymillió forintot meghaladó egészségügyi ellátások esetén a kihelyező vezető méltányossági alapon biztosítható előleg felhasználása esetén az egészségbiztosító felé történő költségelszámolás benyújtásakor a költségelszámolás kedvezményezettjeként a kihelyező szervet jelöli meg, így a korábban megelőlegezett összeg közvetlen úton a kihelyező szervhez kerül visszautalásra. A módosítás továbbá egy új jogintézményt bevezetve szabályozza a rendvédelmi szervektől tartós külszolgálatra átvezényeltek helyzetét is. Tisztelt Országgyűlés! A javaslat továbbá tartalmazza a külképviseletről és a külszolgálatról szóló törvény olyan technikai jellegű pontosításait, amelyek a kormányzati igazgatásról szóló törvénnyel egységes fogalomhasználat, a külképviselet által foglalkoztatott házastársakra vonatkozó rendelkezések felsorolásának kiegészítése, a keresőképtelenségre vonatkozó rendelkezések, valamint a jogszabályi hivatkozások egységesítése és javítása érdekében szükségesek. Tisztelt Országgyűlés! A javaslatban foglaltak szerint a különleges jogállású szervekről és az általuk foglalkoztatottak jogállásáról szóló 2019. évi CVII. törvény esetében új rendelkezések kerülnek bevezetésre a tartós külszolgálati kirendelésre vonatkozó alapvető szabályok tekintetében. A törvény a tervezet alapján kiegészítésre kerül a tartós külszolgálati kirendelésre vonatkozó alapvető szabályokkal is, így a különleges jogállású szerv hatáskörébe tartozó szakmai feladatok, illetve a feladatok támogatásának ellátása a külképviseletekre kirendelt további szakemberek útján is lehetővé válik. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat célja összefoglalva: a külföldön tartózkodó magyar emberek biztonságának a megóvása, az ezt teljesítő konzuli szolgálat működésének hatékonyabbá tétele, valamint a magyar külügyi érdekek, a diplomáciai érdekek, összességében a magyar emberek külpolitikai érdekei érvényesítésének a még szakmaibbá és ügyfélbarátabbá tétele. Ezért a fentiekre tekintettel kérem, hogy a benyújtott törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Illés Boglárkának, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő, egyes külügyi tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslatban négy törvény módosítását tárgyaljuk, ahogy azt államtitkár úr is említette: a konzuli védelemről szóló 2001. évi XLVI. törvény, a külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény, a különleges jogállású szervekről és az általuk foglalkoztatottak jogállásáról szóló 2019. évi CVII. törvény, valamint a 2025. évi Oszakai Világkiállításon történő magyar megjelenés sikeres megvalósításához kapcsolódó rendelkezésekről szóló 2022. évi XLVII. törvény módosítását. Az utóbbi mindössze nyelvhelyességi célú módosítást tartalmaz, így arra nem kívánok részletesen kitérni, de talán a törvények évszámából is érzékelhető, hogy mind az elfogadásuk óta eltelt idő, mind a külügyi területen, a külszolgálatban dolgozók többletfeladatai és a feladatok elvégzése során szerzett tapasztalatai indokolttá teszik a törvények módosítását. A módosítások között vannak technikai, a feladatmeghatározást, munkavégzést, kirendelést lehetővé tevő, egyértelműsítő módosítások; vannak a külszolgálatot, a konzuli munkát érintő joganyag folyamatosan növekvő komplexitására tekintettel a vizsgakövetelmények pontosítását, adott esetben szigorítását és a szakmai képzés rugalmasabb megszervezését lehetővé tévő módosítások. Úgy gondolom, abban mindannyian egyetérthetünk, hogy az egyik legnagyobb felkészültséget igénylő hivatás a külszolgálat, hiszen egy ország, egy nemzet képviseletét vagy a külföldön élő, tartózkodó állampolgárok segítését idegen közegben stabilan kell tudniuk a külszolgálatban lévőknek biztosítaniuk. Természetesen vannak olyan feltételek is, amelyeket ehhez a munkához, úgy gondolom, közös felelősségünk és kötelességünk mindannyiunknak biztosítani, erről szól a tárgyalt törvényjavaslatban több pont, több rész is. Én néhányat emelnék ki ezek közül, részben azért, mert államtitkár úr már ezeket részletesen ismertette, részben pedig azért, mert én úgy gondolom, hogy ezeket érdemes nyomatékosítani, érdemes megerősíteni, kiemelni. Ilyen a már meglévő rendelkezések kiterjesztése a külképviselet által foglalkoztatott házastársakra, valamint a külszolgálati törvény 57/B. § szerinti vendégoktatói ösztöndíjprogramban részt vevő ösztöndíjasokra. Vagy fontos módosítás, hogy a válsághelyzetek kapcsán esetlegesen felmerülő működési zavarokra való felkészülés biztosítása érdekében a készpénzes kifizetések lehetőségének szélesebb körű megteremtéséről is gondoskodni kívánunk. Abban az esetben én úgy gondolom, ez kifejezetten fontos, hogy reagál a törvényjavaslat ezekre az esetekre is , ha egyes magas egészségügyi költségszínvonalú állomáshelyek esetében egy rutin kórházi kezelés költségei meghaladják a kihelyezett hathavi devizailletményének összegét, amelyből a kihelyezettnek saját és családja megélhetését fedeznie kell, akkor a kihelyező vezető engedélyezheti a külképviselet részére az egészségügyi költségek külképviselet általi megelőlegezését, és itt hangsúlyozni szeretném, hogy kizárólag a megelőlegezését. Abban az esetben, ha alapul vesszük a tavalyi számokat, a 2022-es utazásokat, amelyeket magyarok, magyar állampolgárok kezdeményeztek, akkor látjuk, hogy akár munkavégzés vagy akár pihenés céljából 18 millió utazáson vettek részt magyar állampolgárok. Éppen ezért kiemelten fontos, hogy nemcsak a konzuli, külképviseleti szolgálaton részt vevők munkavégzési körülményeire van hatással vagy befolyással ez a törvénymódosítás, hanem azokra az állampolgárokra is, akik valamilyen külföldi utazáson vesznek részt. Itt két olyan fontosabb módosítás van, amely valamennyi magyar állampolgár utazását, én úgy gondolom, kedvezőbbé teszi, hiszen szintén a konzuli törvényt érintő módosítás a konzuli védelemre történő regisztrációs szolgáltatás törvényben való nevesítése. Tehát korábban is volt már erre gyakorlat, de kifejezetten fontos, hogy ezt törvényben is nevesítjük. A regisztráció célja, ahogy eddig is, az állampolgárok vészhelyzeti értesítésének megkönnyítése, és az esetleg szükségessé váló konzuli segítségnyújtás megkezdésének felgyorsítása. Az újdonság tehát e tekintetben a szolgáltatás törvényi szinten történő szabályozása. És ami az állampolgárok szélesebb körét, a külföldre utazókat a leginkább érintő változás, az az egyes országok biztonsági besorolására vonatkozik, hiszen ahogy államtitkár úr is említette, jelenleg három ilyen kategória van: az elsőbe azok az országok tartoznak, ahova az utazás nem javasolt, a másodikba a fokozott biztonsági kockázatot jelentő térségeket sorolják, végül a harmadikba azokat, ahová az utazás semmilyen biztonsági kockázatot nem jelent. [[11.30]] Abban az esetben, ha egy ország az első, utazásra nem javasolt kategóriába kerül, az utazási irodák most, jelenleg kötelesek az oda szervezett utakat visszamondani, valamint az utazási biztosítások sem érvényesek ezen országok vonatkozásában. A konzuli szolgálat azonban a világjárvány kezelésével kapcsolatos tapasztalatok alapján egyértelműen azt javasolja, hogy hozzunk létre egy negyedik biztonsági kategóriát a mostani első és második közé, és soroljuk ide azokat az országokat, amelyek biztonsági jellemzői jelentős kockázatot rejtenek ugyan, de a konzuli védelem, még ha korlátozottan is, de biztosítható. Így ezekbe az országokba halaszthatatlan ügyben még el lehetne utazni úgy, hogy a biztosítások nem veszítik érvényüket. A jelenlegi háromfokú helyébe tehát egy négyfokozatú skála lépne, ami pontosabban érzékelteti az egyes országokban, térségekben előforduló biztonsági kockázatok, fenyegetettségek eltérő szintjét. Tehát amint látható, ezek mind gyakorlatias, jórészt technikai jellegű módosítások, és én bízom benne, hogy az előttünk fekvő javaslatot mindannyian támogatni tudják. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Megadom a szót Gréczy Zsoltnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Néhány mondatot fogok mondani az előtt, hogy a konkrét javaslatot is értékelnénk a Demokratikus Koalíció nevében. Hát, azt kell mondani ez a mai ülésnapon már többször előkerült , hogy a magyar külügyi kapcsolatok, a magyar diplomáciai kapcsolatok, azt kell hogy mondjam, mélyponton vannak. Mélyponton vannak azért, mert láthatóan elvesztettük a kapcsolatrendszereinket, elvesztettük a realitásérzékünket a nyugati világhoz képest; elvesztettük azoknak a bizalmát, akikkel egy szövetségben dolgozunk, akikkel együtt az 1999-es NATO-ba belépés és a 2004-es uniós tagság óta együtt kellene hogy haladjunk a világ fősodrában. Ehhez képest ezeket a kapcsolatainkat gyakorlatilag elveszítettük. Nem hívják meg Magyarországot Washingtonba egy nagyon fontos konferenciára, mert biztonsági kockázatot látnak benne. Az amerikai nagykövet nevével viccelődnek, minthogyha óvodában lennénk, pedig ő az Egyesült Államok nagykövete. Nem lehet úgy dönteni, nem dönthet úgy egyetlen magyar kormány sem, hogy nem a lehető legjobb kapcsolatokra törekszik legfontosabb NATO-szövetségesével, az Egyesült Államokkal, függetlenül attól, hogy republikánus vagy demokrata vezeti az Egyesült Államokat. Nem lehet ilyen szankciót csinálni, hogy az egyiket szeretjük, a másikat pedig nem szeretjük, és még a nevével is viccelődik a magyar kormány minisztere nem egy újságíró, a magyar kormány minisztere. Ez nyilvánvalóan elfogadhatatlan. Látható az is, hogy rendkívül komoly presztízsveszteséget okozott az országnak a NATO-bővítés ügyében képviselt orbáni politika. Most éppen Svédországot leckéztetjük, de azt gondolom, hogy finn barátaink is egy életre megjegyezték maguknak a Fideszt és az Orbán-kormányt. Látható az is, hogy egyébként már az Antall-kormány alatt rendkívül fontosnak tartott, és egyáltalán akkor létrehozott visegrádi szövetség is gyakorlatilag romokban van. Ha olyan helyzetbe kerülünk az orosz-ukrán háború kapcsán, hogy amikor a bucsai tömegmészárlásról kérdezik a magyar miniszterelnököt, akkor azt mondja, hogy ő nem lát tisztán, erre pedig Kaczyński, aki az önök szövetségese, azt mondja, hogy akkor forduljon szemorvoshoz a magyar miniszterelnök, ez minden, csak nem jó Magyarországnak. Azt is látni lehet, hogy a magyar érdekképviselet rendkívüli módon meggyengült a világban, páriává lett sajnos Magyarország. Elfogytak a szövetségeseink. Amiről önök azt gondolják, hogy a magyar nemzeti érdek képviselete, az valójában azt jelenti… Meg a szabadság, amiért elődeink harcoltak, ez nem az a szabadság, amiért az elődeink harcoltak. Amiért az elődeink harcoltak, az a Nyugathoz tartozás, az Európai Unióhoz tartozás, amely a békét, a jólétet garantálja minden tagállamnak, és a NATO-val való lehető legjobb együttműködés, mert ez biztosítja Magyarország katonai biztonságát. Ezek az értékek sajnos odavesztek. És sajnos azt lehet látni a magyar diplomáciai világban is, hogy többszörösen is megtörtént egy váltás, amióta az Orbán-kormány működik. Diplomatákat bocsátottak el, már olyanokat is, akiket önök neveztek ki, már a fideszeseket is leváltották újakra. Volt olyan nagykövet, aki erről nyilatkozott is, és azt mondta egyébként már önök által kinevezett nagykövetről beszélek , hogy csak neki közel kétezer kontaktja van külön külföldi diplomatákhoz, és ő csak egy a sok kirúgott külügyes közül. Ha felszoroznánk, hogy hány embert rúgtak ki, és azoknak hány külföldi kapcsolata volt, megdöbbennénk a kapott számon. Elitcsapatot mészároltak le; felmondták a korábban a szakmára jellemző belső szolidaritást, mondta ez a nagykövet, majd hozzátette: a diplomatákat külföldön megbecsülik. Egy ilyen tömeges tisztogatásnak nagyon rossz visszhangja van, ami azonnal eljut a külföldi külügyminisztériumokba. Most röhögnek rajtunk, és leírják az országot, mondta ezt az Orbán-kormány által kinevezett, majd elbocsátott nagykövet. És magáról a javaslatról: azt írják az indoklásban, hogy a módosítás lehetővé teszi a szakmai képzés rugalmasabb megszervezését, ugyanakkor a vizsgakövetelményeket szigorítja. Ebből a rugalmasság az egyetlen, ami igaz, tekintettel arra, hogy az új szabályok alapján gyakorlatilag egy-két hónapos gyakorlattal, közigazgatási alapvizsgával, egy szolid tanfolyammal konzuli tisztviselő lehet gyakorlatilag bárki. Korábban közigazgatási alapvizsgával csak az lehetett konzuli tisztviselő, aki legalább kétéves közigazgatási gyakorlattal rendelkezett, és ebből legalább három hónapot a külügy konzuli főosztályán kellett dolgozni. Erősen személyre szabott jogalkotásnak tűnik, bár ezen nem csodálkozunk, két volt jobbikos, Volner János és Bencsik János kinevezése, akik gyakorlatilag úgy lehettek diplomaták ebben az országban, hogy sem a végzettség, sem a nyelvismeret, sem a megkövetelt gyakorlati tapasztalat szempontjából egyetlen feltételnek sem feleltek meg. Ezt a feltételezést erősíti az is, hogy a javaslat az új jogszabályokat a már hatálybalépésük előtt keletkezett jogviszonyokra is alkalmazni rendeli. Azt gondolom, ez megint toldozás-foldozás; a magyar diplomáciai és külügyi kapcsolatoknak ez a fajta új rendszer nem segít. A Demokratikus Koalíció ezt a javaslatot nem fogja támogatni. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Vejkey Imrének, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az egyes külügyi tárgyú törvények módosításáról szóló T/3515. számú törvényjavaslat tartalmazza egyrészről a konzuli védelemről szóló 2001. évi LXVI. törvény módosítását annak érdekében, hogy a konzuli tisztviselőkre, valamint a munkájukban közreműködő konzuli ügyintézőkre vonatkozó képzési és vizsgakötelezettségek a modern közigazgatás követelményeinek megfelelőek legyenek. A konzuli védelemre történő regisztrációval az állampolgár elérhetőségeinek birtokában pedig gyorsabban megtörténhet az állampolgárok vészhelyzeti értesítése az utazás célországban történt váratlan eseményeiről, és megkezdődhet a konzuli segítségnyújtás, amennyiben az állampolgár külföldön bajba kerül. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A T/3515. számú törvényjavaslat tartalmazza továbbá másrészről a külképviseletekről és tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény módosítását a gyakorlati alkalmazás során szerzett tapasztalatok alapján. A T/3515. számú törvényjavaslat tartalmazza továbbá a különleges jogállású szervekről és az általuk foglalkoztatottak jogállásáról szóló 2019. évi CVII. törvény módosítását, továbbá a 2025. évi Oszakai Világkiállításon történő magyar megjelenés sikeres megvalósításához kapcsolódó rendelkezésekről szóló 2022. évi LXVII. törvény módosítását is. [[11.40]] Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ezen napirendi pont kapcsán, mint az előző két napirendi pont kapcsán is, úgy tűnik, vitában állunk Gréczy Zsolt DK-s képviselőtársunkkal, aki ismét elmondta politikai álláspontját, politikai credóját. Most éppen azt fejtette ki, hogy a magyar külügy kapcsolatai mélyponton vannak, ami természetesen nem felel meg a valóságnak. Azok alapján, amik itt az ülésteremben elhangzottak, tisztelt hölgyeim és uraim, Gréczy Zsolt képviselőtársunk által megfogalmazottan, én bele sem mernék gondolni abba, hogy mi lenne, ha a DK vezette baloldal lenne kormányon. Biztosan már rég szállítottunk volna fegyvereket, és biztos vagyok abban is, hogy ők teljes mellszélességgel támogatták volna azt az elhibázott brüsszeli politikát, amellyel, úgy gondolják, szankcionálhatják Oroszországot. Itt Amerika, az amerikai nagykövet is szóba került. Tudniuk kell és látniuk kell ezekből az óriás plakátokból is, amelyekre hivatkozott DK-s képviselőtársunk, hogy Amerika ma Magyarországon háborúpárti kampányt indított. Ez a tény. Ez a tény, és nem véletlen, hogy a DK vezette baloldal ezt támogatja. Láttuk ezt már a békepárti határozati javaslat kapcsán is, amit nem támogattak, elutasítottak, a szavazás során is kiderült, hogy a dollárbaloldal háborúpárti, és az is marad, azonban mi, a Fidesz-KDNP továbbra is a béke oldalán vagyunk. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A KDNP parlamenti frakciója támogatja a T/3515. számú törvényjavaslatot. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen. Megadom a szót Brenner Kolomannak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Felszólalásomat két részre szeretném osztani. Az első részben szeretnék a konkrét törvényjavaslat egyes pontjaira reflektálni, majd képviselőtársaimhoz hasonlóan szeretnék hazánk külügyi helyzetéről egy rövid állásfoglalást is ismertetni a Jobbik-Konzervatívok nevében. Az előttünk fekvő törvényjavaslat elsősorban a konzuli rendszert érinti. Abban egyetérthetünk, hogy a magyar polgárok biztonsága szempontjából ez egy kiemelt szolgálat, hiszen a XXI. században egy európai uniós tagállamban a magyar polgárok utazási szabadsága adott, és egyre nagyobb létszámban tudnak honfitársaink külföldön tartózkodni. Sajnos az elvándorlás, a jobb megélhetés reménye, az európai uniós átlagtól komolyan elmaradó hazai bérek miatt több százezer magyar honfitársunk már állandóan is hanyatló nyugati államokban a fideszes dikció szerint él és dolgozik. Mindezek fényében is fontos a konzuli rendszer, hiszen a magyar állampolgároknak érezniük kell hazájuk támogatását. Az első komoly dilemmát okozó kérdés a konzuli ügyintézők képzésére és vizsgakötelezettségére vonatkozik a mi meghatározásunk szerint, hiszen az indoklásban szereplő szigorítás helyett a törvényjavaslat szövege véleményem szerint egyértelműen lazít a követelményrendszereken. Tisztelettel kérdezem államtitkár urat, hogy itt az én értelmezésem a valós, vagy az indoklás szövege, hiszen azt gondolom, éppen a megnövekedett magas szintű feladatellátás követelményei miatt emelni kellene a vizsgakövetelményeket, nem pedig csökkenteni. Annál, hogy mondjuk, esetenként annak a Volner Jánosnak a kinevezése miatt törvényt módosít a magyar Országgyűlés, aki az önök egypárti túlhatalmát segítendő nyújtott be a választási törvény vonatkozásában módosító javaslatot, amelyet önök aztán örömmel megszavaztak, mert önöktől származott valójában, annál, hogy a magyar külszolgálatot ilyen Júdás-féle javaslatok után egyfajta kifizetőhelyként használják, azt gondolom, a magyar külszolgálat azért többet érdemel. Ráadásul a következő gondolatmenet ezzel kapcsolatban arra is vonatkozik, hogy hazánk nemzetközi megítélése nagyon komoly csorbát szenvedett az elmúlt 13 év folyamatában. Azt gondolom, hogy minden olyan magyar polgár, aki most külföldön van és beszélget a vendéglátó ország polgáraival, bizony érzi, hogy milyen országból jött. Egy olyan fideszes egypárti túlhatalomból, amelynek oroszpártisága miatt a legtöbb szövetségesünk mind a NATO-ban, mind az Európai Unióban megbízhatatlan szövetségesként tekint a fideszes magyar kormányra; nem a magyar polgárokra, a fideszes magyar kormányra, de ez sajnos kihat minden magyar polgárra, akik ezzel a bélyeggel kénytelenek jelenleg nemzetközi színtéren közlekedni. Az egy fontos és pontos szakasza ennek a törvényjavaslat-csomagnak, hogy az egyes országokra vonatkozó biztonsági besorolásokat pontosítjuk, és jobban szétszálazzuk ezeket a besorolásokat, hiszen ez segíti a külszolgálaton szolgálatot teljesítőket és a magyar polgárokat is abban, hogy tájékozódjanak, mielőtt az adott országba utaznak. Mindenkinek a személyes döntése ugyan, de a külszolgálatnak kötelessége figyelmeztetni a magyar polgárokat arra, hogy mivel, milyen rizikóval járhat az adott országba történő beutazás. Az adott törvénymódosítási csomag kapcsán ennyit szerettem volna hozzáfűzni, most pedig lássuk hazánk külkapcsolatait kicsit átfogó jelleggel is. Úgy is, mint a Külügyi Bizottság konzervatív alelnöke, szeretném ezt a folyamatot mindenki számára érthetővé tenni. Azt gondolom, hogy az a fajta hogy is mondjam egyre szűkülő nemzetközi mozgástér, amely a magyar nemzeti érdek érvényesítését manapság már szinte lehetetlenné teszi, egy rendkívül szomorú fejlődés a magyar haza szempontjából. Azt gondolom, utalhatnék arra, hogy mi történt legutóbb Pozsonyban, ahol a visegrádi országok külügyi bizottságainak tartottak együttes ülést, és ezen az ülésen természetesen én alelnökként részt vettem, és a vitában is felszólaltam. Tehát Orbán Viktor és a Fidesz, a fideszes kormány eljuttatta odáig az országot, hogy a legutolsó szövetségesei is elpártoltak tőle, például a lengyel PiS-re vagy akár az olasz kormányfőre, Meloni asszonyra utalhatok, akik egyértelműen látják azt, hogy mi motiválja a fideszes egypárti túlhatalmat. A mi jobbközép konzervatív pártunk szerint 2023-ban a jobboldaliság nem jelenthet hazánkban nyegleséget, nem jelenthet oroszpártiságot és nyegleséget, amiről önök valóban nap mint nap tanúbizonyságot tesznek, így például azzal is, amikor az Amerikai Egyesült Államok nagykövetének nevével a magyar miniszterelnök gúnyolódik. Kedves fideszes képviselőtársaim, önök komolyan azt gondolják, hogy ez a magyar nemzeti érdek? Mert akkor önök nagyon rossz filmet látnak szerintem manapság. Azt gondolom, hogy a jelenlegi állapotban ráadásul a magyar polgárok biztonságát és békéjét Európa jelenti; Európa és a NATO, nem más, nem Putyin, ahogy azt önök gondolják vagy az önök Bencsik elvtársa gondolja, aki visszagondolva a régi kommunista múltjára, most is az oroszoknak szurkol, akkor is az oroszokat szolgálta ki. Ez az önök álláspontja. Mi, Európa-párti konzervatív politikusok pedig azt mondjuk, hogy ruszkik, haza. Mi fennen hordjuk 1956 lyukas zászlaját, mert mi igazságos békét akarunk, hiszen szerintünk Trianon óta a magyar polgárok pontosan tudják, mi a különbség az igazságos béke és a fideszes, putyini béke között, amely 1956. november 4-ének békéje, a lánctalpak és a jeltelen sírok, a bucsai sírok békéje. Ez az önök békéje, amit itt hangoztatnak. [[11.50]] Azt gondolom, hogy egyértelmű értékválasztás előtt áll hazánk. A magyar polgárok biztonságát és békéjét kizárólag az európai nemzetek jó szövetsége… amely nem azt jelenti a Jobbik-Konzervatívok szerint, hogy mindent át kell venni Nyugatról; mert nagyon sok olyan dolog van, amiben mi, természetesen konzervatívokként akár a családpolitikára, akár egyebekre tekintettel , nem értünk egyet bizonyos liberális fősodorral az Európai Unióban. De ez nem azt jelenti, hogy úgy kell viselkedni, hogy nyugatellenes uszítást végez a Fidesz. Én életkoromnál fogva emlékszem erre, a kommunisták is ezt csinálták, ugyanilyen stílusban, még a mondatokat is megismerem. Az már csak hab a tortán, hogy egyes akkori kommunista propagandisták most átfestették magukat narancsszínűre. Gratulálok! Ez az önök értékválasztása. Mi fennen hirdetjük, hogy a magyar polgárok biztonságát és békéjét jó NATO-szövetségeseink tudják biztosítani mint védelmi szövetség, ezen belül is az Amerikai Egyesült Államok. Tehát azt gondolom, hogy az a szomorújáték egyébként, amit önök a finn és a svéd NATO-csatlakozás során itt eljátszottak, ami úgy kezdődött, hogy a madridi NATO-csúcs után a magyar külügyi diplomácia, államtitkár úr, megígérte Finnországnak és Svédországnak, hogy ősszel az egyik legelső ülésen mindkét esetben ratifikáljuk a NATO-csatlakozást, majd kiderült, hogy önök ismételten hazudtak nemcsak belföldön, már külföldön is , és elkezdték ezt a szomorújátékot, amelynek a részleteiről én nem is szeretnék beszélni, mert mind a Házbizottságban, mind a Külügyi Bizottságban egyszerűen az Országgyűlés tekintélyét végtelenül sértő és méltatlan folyamatok zajlottak a mi megítélésünk szerint, amikor mindenre hivatkoztak, hogy hogyan lehet valahogy elhúzni ezt a folyamatot. Aztán, amikor a török szultán úgy döntött, hogy Finnország már megtette, amit megkövetelt Törökország tőle, meg Oroszország, akkor önök hipp-hopp beterjesztették és megszavazták Finnország csatlakozását. Mivel Svédország tekintetében Törökország még mindig egy kicsit próbál alkudozni, meg önök is az európai uniós forrásokért, ezt is felhasználva, ahelyett, hogy visszaállítanák a jog uralmát, a kiegyensúlyozott polgári demokráciát hazánkban, mert akkor azonnal megkapnánk az európai uniós forrásokat, de erre, látnivalóan, önök képtelenek, ezért aztán még Svédország tekintetében húzzák-halasztják azt a döntést, amely meggyőződésünk szerint sérti a magyar nemzeti érdeket. Hiszen a magyar nemzeti érdek azt diktálná, hogy Finnország, az az ország, amely kiváló hadsereggel rendelkezik, és a szovjet-orosz csapatokkal szemben nyert honvédő háborút a második világháborúban, ráadásul nyelvi rokonság révén még pozitívan is tekintett korábban hazánkra az önök áldásosnak nem nevezhető tevékenysége során ezt most sikerült lerombolni nagyrészt, sajnos, majd dolgozunk ezen sokan, hogy ez megváltozzék , és Svédország tekintetében is egy kiemelkedő hadsereggel rendelkező olyan erős NATO-szövetséges szemében lettünk megbízhatatlan szövetségesek, amelynek hosszú távú következményeit sajnos minden magyar polgár érzi. Én azt gondolom, hogy ez egy nagyon veszélyes út, és azt gondolom, hogy sürgős korrekcióra volna szükség, mert nem szabad azt hagyni, hogy ha esetleg Európára ismételten egy vasfüggöny gördül le, akkor a fideszes kormány minket annak a keleti oldalára szorítson. Nem, nem, soha! Szent István óta a nyugati kereszténységhez csatlakoztunk és az európai értékekhez, amely a jog uralmát, a görög filozófiát és a keresztény kultúrkört jelenti. Ezek azok az értékek, amelyek mellett a magyar külpolitikának ki kellene állnia. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen. Megadom a szót Novák Elődnek, a Mi Hazánk képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az egyes külügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 14 oldalas törvényjavaslatban van egy gyalázatos részlet, elsőként erre szeretném fölhívni a figyelmet, hiszen már első olvasásra is kiszúrtam, hogy lazítanának a feltételeken a konzul számára, a leendő konzulok számára. A legfontosabb, hogy az újaknak már nem kellene két év közigazgatási gyakorlat. Az óriási túljelentkezés közben ezt a visszalépést nyilvánvalóan személyre szabták valaki miatt, akinek nincs meg az ez irányú gyakorlata. És akkor eszünkbe juthat a közfelháborodást, illetve a talán már derültséget is kiváltó hír, hogy a volt jobbikos országgyűlési képviselő, Bencsik János diplomáciai megbízást kap az Orbán-kormánytól mások mellett , de most a konzuli szabályozásnál maradva, ő konkrétan torontói főkonzul lesz. A nemzeti együttműködés rendszere tehát, úgy tűnik, hogy van, akire gondol, az árulókra, és azokra, akikre szükség van a politikában számára. Az ATV-ben 2021-ben emlékezetes stúdióátrendező ripacskodást folytató, Fidesz-közeli politikusnak titulált személy mellé ülni sem hajlandó Bencsik János most el is ismerte, hogy az Orbán-kormány diplomatája lesz. Ezt nevezhetnénk a Jobbik tetemén való hullarablásnak is, de mivel diplomáciai szolgálatra alkalmatlan, ilyen szempontból értéktelen személyről beszélünk és ez nem a szubjektív véleményem, hanem a hatályos szabályozás szerint alkalmatlan konzulnak, pláne főkonzulnak Bencsik János -; ilyen értelemben tehát ne nevezzük ezt hullarablásnak, inkább egy elvtelen politikai alkunak, amely egyezménynek ki tudja, hogy mi volt a színfalak mögött, a háttérben még a része. Az viszont biztos, hogy egy álomállás a diplomáciában a főkonzuli poszt, pláne a főkonzuli poszt, de a konzuli is, és általában diplomáciai testületekbe bekerülni szinte lehetetlen számos diplomával, öt nyelvvizsgával, és sorolhatnánk azokat a történeteket, amelyekkel traktáltak minket ezek után, ezeknek a botrányos kinevezési szándékoknak a napvilágra kerülése után is. Így most, az egyes külügyi tárgyú törvények módosításának napirendre vétele után, engedjék meg, hogy egy kis nemzetközi kitekintést is nyújtsak a Mi Hazánk Mozgalom Virradat programja alapján, elsőként kezdve az Európai Unióval, hiszen éppen a tegnapi nap volt húsz éve, hogy megtartották Magyarországon az Európai Unióhoz való csatlakozással kapcsolatos népszavazást. Az EU jelenleg egy gyarmati sorba taszított globalista birodalomként működik. Már nem is titkolt ideológiája az európai egyesült államok megteremtése az úgynevezett Kalergi-tervben megálmodott kevert népesség létrehozásával. A cél az európai nemzetállamok és ezzel az ellenállás teljes felszámolása. A globalista erők a világ legnagyobb multinacionális vállalatainak és bankárdinasztiáinak vezetőiből állnak. Hozzájuk tartoznak a kiválasztott politikusok, a médiavezetők, akik mindig alárendelt szerepet játszanak, hiszen a politikához és a médiához is pénz kell, az pedig a pénzembereknél van. A globalista erők két legfontosabb, a nyilvánosság számára is látható szervezete a Bilderberg-csoport és a Világgazdasági Fórum. A két zárt szerveződés tagjai között nagyrészt átfedések vannak: a Világgazdasági Fórum elnöke, Klaus Schwab egyúttal a Bilderberg-csoport irányító bizottságának is tagja volt. A Bilderberg-csoport a világ legbefolyásosabb személyeiből: üzletemberekből, tudósokból, médiaszemélyiségekből, pénzemberekből, politikusokból álló zártkörű társaság. A Világgazdasági Fórum pedig tulajdonképpen egy alapítvány, amelyet a világ ezer legnagyobb globális óriásvállalata hozott létre, és a mai napig ezek a gigantikus multicégek irányítják. Bár ezek az erők természetüknél fogva nemzetköziek, és minden kontinensen jelen vannak, székhelyüket tekintve jelentős részben New Yorkban, Párizsban és Londonban találjuk őket. Mivel történelmi ideológiai elődjüknek a szabadkőművesek számítanak, érthető, hogy az első számú központ, a globalisták anyaországa nem más, mint az USA, amelyet gyakorlatilag a szabadkőművesek alapítottak. Ez a globalista kör az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió mélyállamát is alkotja, amely a mindig könnyebben kontroll alatt tartható kétpólusú politikai rendszer, a politikai váltógazdaság kialakítását ösztönzi. Gyakorlatilag mindegy, hogy republikánus vagy demokratikus elnök van az USA élén, néppárti vagy szociáldemokrata, liberális van az Európai Bizottság csúcsán, a tényleges vezetés mindig a mélyállam kezében van, a pénzügyi, gazdasági és politikai folyamatokat is ez a globalista erő, a mélyállam irányítja saját érdekei szerint és a fideszes kormányzat asszisztálásával, nemzetközi asszisztálásával. Így nem csoda, hogy az Európai Unió valójában amerikai befolyási övezetnek számít. A NATO kötelékében vagy anélkül, azon kívül olykor, de az európai országok évtizedek óta küldik a katonáikat harcolni és meghalni Amerika és az USA-val szimbiózisban lévő Izrael érdekében. [[12.00]] Rengeteg európai és amerikai katona élete árán sikerült szétbombázni és folyamatosan destabilizálni a Közel-Keletet, Észak-Afrikát és Afganisztánt, ami biztonságot hozott Izraelnek, rengeteg pénzt a globalista erőknek, és egyúttal a Kalergi-terv érdekében migránsok millióit Európának. A Mi Hazánk Mozgalom viszont új fogalmat vezetett be, hiszen a pártunk megfogalmazása szerint mi, magyarok a kelta kultúrkörtől, tehát az Ír-szigettől Kamcsatkáig és Japánig terjedő északi civilizációhoz tartozunk, magunkban hordozzuk annak keleti és nyugati örökségét is. Szükségesnek tartjuk a nyugati kapcsolataink megtartása mellett, hogy elősegítsük és szorgalmazzuk a keleti nyitás további folytatását, kapcsolatok építését bármely baráti országgal. Kétoldalú kapcsolatainkban a partneri viszony kialakítását tartjuk kívánatosnak, ahol a felek a kölcsönös előnyök alapján a korrekt együttműködésben érdekeltek. Magyarország szuverenitása érdekében meg kell szüntetnünk azt az alárendeltségi szerepet, amit az Európai Unióhoz való csatlakozásunk hozott. A szomszédos Ukrajnában évek óta zajló események jól szemléltetik, hogy Magyarország jelenleg mennyire nem független ország. Nyilvánvaló, hogy Ukrajnában két nagyhatalom, az USA és Oroszország érdekei ütköznek. Beszédes szám az, hogy az USA több pénzt költött Ukrajna felfegyverzésére csak az elmúlt egy évben, mint a kilencéves afganisztáni háborúra, amelyben egyébként az Egyesült Államok nyíltan is részt vett, nemcsak olyan sunyi módon, ahogyan azt teszi most Ukrajnában. Az amerikai és brüsszeli, pontosabban a globalista érdekeket szolgaian, kritikátlanul kiszolgálva Magyarország is csatlakozott azokhoz az Oroszország elleni gazdasági szankciókhoz, majd a háborúhoz is, amelyek rengeteget ártanak hazánknak. Eközben Ukrajna a köszönet helyett korábban nem látott mértékű magyarellenes tevékenységbe kezdett: Kárpátalján korlátozták a magyarok anyanyelvhasználatát, terrortámadások történtek a Kárpátaljai Magyar Kulturális Szövetség ungvári székháza ellen, magyarországi és felvidéki magyar politikusokat tiltottak ki Ukrajnából mindenféle indokolás nélkül. Amennyiben Magyarország valóban független ország lenne, akkor az Oroszország elleni, számunkra is káros gazdasági szankciók helyett az 1991-es kárpátaljai népszavazás eredményeinek törvénybe iktatását kellene követelni. Ez a népszavazás pedig Kárpátalja önrendelkezéséről döntött. Ugye, 2003. április 12-én, tehát tegnap volt húsz éve, hogy megtartották Magyarországon az Unióhoz való csatlakoztatásunkról szóló népszavazást. Tagok legyünk vagy szabadok? Lehetett volna ez is a kérdés persze, de egyoldalú propaganda folyt, és másról szólt a kérdés, másról szólt a kampány, a közbeszéd, az úgynevezett tájékoztatás, amit az Európai Unió Kommunikációs Közalapítvány nevében, közpénzek milliárdjaiból, egyoldalú propagandát folytatva végeztek Magyarországon. Én viszont ezzel a „Tagok legyünk vagy szabadok?” jelszóval kampányoltam civil szervezetek keretein belül az európai egyesült államok felé haladó Unióhoz való csatlakoztatásunk ellen. És azóta csak romlott a helyzet, egyre inkább a belügyeinkbe való beavatkozásról szól az Európai Unió, most már a gyermekvédelmi törvényt is támadják. Míg a gazdasági prioritás háttérbe szorult, sőt Amerika érdekében elképesztő károkat szenvedünk el az úgynevezett Oroszország elleni szankciók miatt, amelyhez sajnos Magyarország is asszisztált, és támogatta azt a vétó helyett. A nemzetgazdaság és a nemzeti szuverenitás megerősítésére alapozott koncepció, amely a Mi Hazánk Virradat programját jelenti, a jelenlegi nyugat-európai globalista, azaz az uniós brüsszeli törekvésekkel ellentétben áll. Magyarul, a Mi Hazánk Mozgalom által kitűzött célokat a jelenlegi EU-ban nem lehetne megvalósítani. Az elmúlt évek európai szintű nemzeterősítő törekvéseinek folyamatos támadása és az az erőszakos folyamat, amely szerint az EU globalista vezetése Európát nemzetek helyett globalista birodalommá kívánja olvasztani, jelenleg azt mutatja, hogy a XXI. század húszas éveiben el kell kezdenünk felkészülni egy EU-n kívüli életre. Nettó ráfizetők vagyunk, ezt ki kell mondjuk, hiszen az EU-hoz tartozás elsősorban a korábbi, úgynevezett magországok érdekeit szolgálja; a szövetségtől kapott pénzhez képest jelentősen nagyobb összegek áramlanak ki hazánkból, és gazdagítják a minket piacnak tekintő és itt az olcsó munkaerőt, nyersanyagot, alacsonyabb bérszínvonalat kihasználó országokat. A nyugat-európai multinacionális vállalatok ugyanis több profitot visznek ki hazánkból évente, mint amennyi pénz az EU-ból érkezik hozzánk. Ezért egyenrangú partnerséget követel a Mi Hazánk Mozgalom. Nem vagyunk ellene az észszerű, Európán belüli együttműködéseknek, de nem vagyunk hajlandók olyan szövetséghez tartozni, ahol a privilégiumokat élvező magországok és hátrányos helyzetű, lekezelt, perifériára szorított nemzetek is vannak. Egyenlő, egyenrangú országok szövetségében, a nemzetek Európájában szívesen dolgozunk vagy dolgoznánk, teszünk erőfeszítéseket, hozunk áldozatokat a saját és környező világunk jobbításáért. Jelenleg viszont sajnos a Mi Hazánk az egyetlen párt Magyarországon, amely népszavazást tartana az EU-tagságunkról. Amennyiben azonban az EU szellemi, gazdasági és erkölcsi pusztulása véglegesnek és visszafordíthatatlannak bizonyul, a Mi Hazánk Mozgalom, mondjuk, 2029-ben népszavazást tartana a brexithez hasonlóan arról, hogy továbbra is maradjunke az Unió tagja. Egy nemleges többségi válasz esetén ez esetben 2030 körül el kell kezdeni a kilépési folyamat elindítását. De addig is el tudjuk kezdeni ennek a programnak a megvalósítását, legfeljebb évekig húzódó, egyébként értelmetlen kötelezettségszegési eljárások indulnak. Thomas Piketty, a híres francia sztárközgazdász kiszámolta azt is, hogy több profit megy ki Magyarországról Nyugatra, mint amennyi uniós támogatás visszajön. Bár a Mi Hazánk Mozgalom szerint nem lehet egyik napról, sőt egyik évről a másikra kilépni, de el kell készíteni az EU-csatlakozásunk mérlegét, számba kell venni az egyéb lehetőségeket, kétoldalú gazdasági együttműködési megállapodások kötésével más országokkal, illetve a V4-ek megerősítésével, kibővítésével, például Horvátországgal. Mindenesetre az Unión kívül is van élet, és az Unió megszűnése után is, ezért fel kell készülni rá. Gazdasági szempontból tehát magától a kilépéstől sem kell félni. Jelenleg az EU-s támogatások a GDP 4 százalékát adják, míg a nyugati cégek a GDP 7 százalékát viszik ki. És ez az arány még ennél is rosszabb lesz 2021 után, mert csökkennek a kohéziós források, és várhatóan 2028-ban nettó befizetők is leszünk. Ha nem lennénk EU-tagok, számunkra nem lenne embargó Oroszországgal. Ezzel párhuzamosan államközi megállapodásokkal a legtöbb EU-s tagállammal fenntarthatnánk a jelenlegi gazdasági kapcsolatokat. És végül hadd beszéljek arról is, hogy sajnos a Mi Hazánk az egyetlen párt, amely kivonná Magyarországot a Strasbourgi Bíróság joghatósága alól is, hiszen a magyar börtönviszonyok valóban méltatlanok, méltatlanul jók ahhoz képest, amit például a politikusbűnözők érdemelnének. A Strasbourgi Bíróság joghatósága alóli kivonásra szükség van, máshogyan nem lehet például megfékezni a szinte iparággá váló börtönkártérítési bizniszt, ami még mindig folyik, ha nem is a korábbi méretekben, de folyik Magyarországon. Hazudik, aki mást mond, vagy aki önfenntartó börtönöket ígér, miközben milliárdokból építünk most épp Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében egy új börtönt. És aki a Strasbourgi Bíróság joghatóságát fenntartaná, az nem biztosítja például az önfenntartó börtönöket sem, hiszen a strasbourgi EJEB nemcsak az önrendelkezésünket csorbítja, hanem az elítélt bűnözőket védi is. Tisztelt Országgyűlés! Az egyes külügyi tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat sem hoz tehát paradigmaváltást Magyarország külpolitikájában, nemzetközi kapcsolataiban, ezért a Mi Hazánk Mozgalom, bármennyire is konstruktív ellenzéki párt, de éppen ezért nem tudja azt támogatni. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Megadom a szót kétperces hozzászólásra Gréczy Zsoltnak, a DK képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Csak egy rövid reakció. Vejkey képviselőtársam háborúpártinak nevezte a „Ruszkik haza!” című plakátot. Hát, ha valami a békét és a szabadságvágyat szimbolizálja, az 1956-os forradalom és szabadságharc emlékét, az a „Ruszkik haza!” felirat. Arra ma azt mondani a magyar Országgyűlésben, harminc-egynéhány évvel a rendszerváltás után, hogy az háborúpárti, az elárulása 1956-nak. Ez rendkívül szomorú. A másik megjegyzése az volt, hogy mi lenne, ha itt baloldali kormány lenne. [[12.10]] Ha baloldali kormány lenne, akkor Magyarország diplomáciailag nem lenne elszigetelt, akkor ahogy 2010 előtt volt itt egymásnak adnák a kilincset az amerikai elnök és az orosz elnök, egymásnak adná a kilincset a német kancellár, a spanyol király és a francia elnök, ahogy egyébként ez 2010 előtt volt. Egyébként abban az időben Magyarország megbízható szövetségese volt a NATO-nak és az Európai Uniónak is, ennek megfelelően érkeztek Magyarországra az uniós források. Dobrev Klára árnyékkormánya az egyetlen garancia arra, hogy ez a viszonyrendszer újra normalizálódjon, és Magyarország újra szabad, demokratikus és európai ország legyen. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Megadom a szót kétperces hozzászólásra Vejkey Imrének, a KDNP képviselőcsoportjából. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Nagyon érdekes kérdést vetett fel Gréczy képviselőtársunk, hogy mi az elárulása 1956-nak. Kik árulták el 1956-ot? Mi, ugye itt, a Fidesz-KDNP oldalán, akik a polgári-nemzeti, keresztény közösséget képviseljük, a szabadságharcosoknak vagyunk a gyermekei, unokái, dédunokái, ez egyértelmű. Velünk szemben azonban, az ön pártjában nem azok ülnek, akik a szabadságharcért küzdöttek gyermekként, unokaként, dédunokaként. Tehát ha arról beszélünk, hogy kik árulhatják el, akkor ez bizony determinált, képviselőtársam. Ezt pont az ön szájából hallani furcsa, és furcsa azért is hallani, hogy ön most ezzel védi lényegében az amerikaiakat, azokat az amerikaiakat, akik akkor, ott cserben hagytak bennünket, mert megállapodtak Hruscsovval, és inkább hagyták, a megállapodás az volt, hogy ők mennek Szuezbe, az oroszok jönnek ide, és a mi őseink vérbe fagytak, legyilkolták őket, meghaltak, vagy megnyomorították őket – szóval, érdekes. Éppen ezért, mert nekünk ilyen történelmünk van, mi azt tudjuk mondani, hogy mi nem vagyunk és visszautasítjuk, és nem is értjük a kérdéseket, hogy hogy lehetnénk mi akármilyen pártiak orosz-, ukrán-, akármilyen pártiak. Nem! Hölgyeim és Uraim! Mi se oroszpártiak nem vagyunk, se ukránpártiak nem vagyunk, mi magyarpártiak vagyunk. Mi 1956-ban is magyarpártiak voltunk, és most is magyarpártiak vagyunk, és kérem, nagyon szeretném, hogy önök is ezek legyenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen. Most a további képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Illés Boglárkának, a Fidesz képviselőcsoportjából. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Egy önmagától is elhatárolódó párt által elmondottakra nem kívántam reagálni, mert úgy gondolom, hogy az emberek, a magyar választópolgárok az elmondottak hitelességét megfelelően meg tudják ítélni. De az, hogy egy anno Jobbik Magyarországért Mozgalom és Jobbik Magyarországért Párt [[sic!]] nevet viselő párt képviselője az amerikai nagykövetet védi, és többször elhangzik az amerikai érdek, mint a magyar nemzeti érdek a felszólalásában az egyes külügyi tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat vitáján, én úgy gondolom, mégiscsak arcpirító. Talán akkor őszintébb lett volna az önök választópolgárai irányába, ha a Jobbik Magyarországért után rögtön „Jobbik Amerikáért” párt névre változtatják a nevüket, és a Jobbik-Konzervatívok köztes állomást ki is hagyják. De ami a magyar külpolitikát illeti, itt leginkább a DK-s felszólalásra szeretnék reagálni, ugyanis úgy gondolom, hogy nem a nyugati világhoz képest kell vagy szükséges, érdemes ezt meghatározni, hanem sokkal inkább a magyar érdekek mentén. A magyar érdekek nem az amerikai érdekekből és nem az amerikai nagykövet érdekeiből vezethetők le, hanem sokkal inkább a magyar emberek érdekeiből eredeztethetők, ezért kérem, hogy az aggodalmukat a magyar embereknek jogosan járó források vonatkozásában minél hamarabb a megérkezésére fordítsák, és ne annak akadályozására irányítsák. Sajnálatos módon értjük, hogy miért beszél vagy miért beszélnek többet Amerikáról az ellenzéki baloldali padsorokban, és nem Magyarországról, hiszen önök nem a magyar embereknek akarnak megfelelni, önök a megbízóiknak akarnak megfelelni, és önöknek nem az a fontos, hogy mi a magyar emberek érdeke, hanem az a fontos, hogy a guruló dollárok minél hamarabb megérkezzenek. Még egyszer szeretném összefoglalni, hogy mi az, amire egyértelműen a DK vezérszónoka és az önmagát konstruktívnak hirdető Mi Hazánk vezérszónoka is azt jelezte, hogy az ő frakciójuk nemmel kíván vagy nemmel kívánnak szavazni. Ebben a törvényjavaslatban szerintem fontos kiemelni, hogy az egészségügyi költségek külképviselet általi megelőlegezésére kívánnak nemmel szavazni azok vonatkozásában, akik közszolgálatot teljesítenek. Azt viszont örömmel hallottam, hogy mindannyian elismerően nyilatkoznak azokról, akik külszolgálatot teljesítenek, és ezt a hivatást gyakorolják. Tehát abban az esetben, hogyha olyan állomáshelyen kell teljesíteniük ezt a külszolgálatot, ahol az egészségügyi költségek várhatóan még a milliós tételeket is meghaladhatják, akkor ez a javaslat lehetőséget kíván arra teremteni, hogy a külképviselet ezeket a költségeket megelőlegezze annak érdekében, hogy a családjukat a jövedelmükből megfelelően el tudják látni, és ez ne jelentsen családi turbulenciát. És mi az, amire még nemmel kívánnak szavazni? Nemmel kívánnak szavazni arra is, hogy az esetleges válsághelyzetek során felmerülő működési zavarok esetén a készpénzes fizetés lehetőségét szélesebb körben megteremtse ez a javaslat. Úgy gondolom, hogy ha szétnéznének a világban, akkor mégsem lehet azt mondani, hogy kevésbé gyakoriak lennének sajnálatos módon a válsághelyzetek, és éppen ezért, úgy gondolom, hogy erre nemmel szavazni, az mégiscsak meggondolandó. Majd nemmel kívánnak arra is szavazni, hogy a külföldre utazó, illetve a külföldön tartózkodó magyar állampolgárok konzuli védelmére történő regisztrációs szolgáltatást törvényben nevesítsük. Nemmel kívánnak arra is szavazni, hogy az országok biztonsági besorolása vonatkozásában egy olyan negyedik kategóriát hozzon létre ez a törvényjavaslat, amely lehetővé tenné a jelentős kockázattal, ezt egyértelműen rögzíti a javaslat is, de még konzuli védelem biztosításával az országba utazást és erre az utazásra köthető biztosítást. [[Sic!]] Én éppen ezért arra kérem, arra bátorítom, arra biztatom önöket, hogy ezeket fontolják meg, hiszen én úgy gondolom, hogy ezek a módosítások mind a külszolgálatban hivatásukat gyakorlók érdekeit, szempontjait tekintik szem előtt, és mind a külföldre utazó vagy külföldön tartózkodó magyar állampolgárok számára kívánnak kedvezőbb feltételeket biztosítani, ezért továbbra is arra kérem önöket, hogy támogassák az előttünk fekvő javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm. Megadom a szót Gréczy Zsoltnak, a DK képviselőcsoportjából. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Néhány dolgot akkor tegyünk rendbe már egy kicsit a múltunkkal, mert most kiderül, hogy a jelenlegi amerikai elnök a hibás az 1956-os amerikai magatartásért. Amikor önök ölelkeznek Erdoğan török elnökkel, akkor nyilván II. Szulejmánt támogatják, aki leigázta Magyarországot, és bejött ide 150 évre? Egy kicsit vegyük már komolyabban a magyar diplomáciát és a magyar külügyi viszonyokat! 1956-ért aggódni úgy fideszes és KDNP-s politikusként, hogy közben a mártír miniszterelnök szobrát elviszik a Kossuth térről, és felszámolják a Kossuth téri öröklángot, az ötvenhatos öröklángot, mert azt is eltüntették, hogy még semmi se emlékeztessen, mondjuk, a Kossuth téri sortűzre vagy Nagy Imre híres október 23-ai beszédére, azt gondolom, az egészen elkeserítő, hozzátéve, hogy az 56-os Intézetet is önök szántották be, amely egyébként a rendszerváltás idején rendkívül fontos dokumentumbázist hozott létre többek között azokkal a még élő tanúkkal készített hosszú életműinterjúkkal, amelyek a magyar nemzeti emlékezet fontos részét képezik. Azt mondani, hogy az ellenzéki padsorokban ülnek azok, akiknek az ősei bezzeg a forradalmat leverő szovjetekkel értettek egyet vagy az akkori kommunistákkal, hát, hosszasan tudnám sorolni azokat a fideszes képviselőket, akik egyébként ugyanannak az állampártnak voltak a tagjai kisebb-nagyobb sarzsikkal, és egyébként a felmenőik között is bőven akad vörös kommunista, úgyhogy én ezt a kérdést Vejkey képviselő úr helyében semmiképpen nem nyitnám ki. Az is elhangzott itt, hogy nem Oroszországot, és nem Ukrajnát támogatják, hanem Magyarországot. [[12.20]] Szijjártó Péter a háború kitörése óta négyszer volt Moszkvában, Kijevben egyszer sem. Önök szerint ez egyenlő elbírálás a két esetben? Szerintem nem. Aztán az is elhangzott itt, hogy háborúpárti az ellenzék. Hogy lehet háborúpárti az az ellenzék, amikor az Orbán-kormány megveszi a világ legdrágább gázát az oroszoktól, és ezzel extra hozzájárulást tesz a magyar adófizetők pénzén ahhoz, hogy Oroszország fegyvereket vásárolhasson, és lakóépületeket bombázzon le, kórházakat bombázzon le, szociális intézményeket bombázzon le, és egyébként ebből a pénzből akár tömegsírokat is ásasson a katonáival?! Ha tehát itt valaki háborúpárti, az ellenzék semmiképpen nem lehet háborúpárti, mert minden olyan döntés, ami háború vagy béke ügyében döntés, csak a kormányon múlik, amelyik itt teljhatalommal irányítja ezt az országot. Nagyon fontosnak tartom, hogy a magyar diplomáciának kiegyensúlyozottnak kell lennie. Ezt a kiegyensúlyozottságot 2010-ig a rendszerváltás óta megőrizte minden kormány. Olyan külügyminiszterei voltak az országnak, akik erre nagyon-nagyon ügyeltek: Jeszenszky Gézától Martonyi Jánoson át, Horn Gyulától Kovács Lászlóig vagy akár Göncz Kingáig bezárólag olyan külügyminiszterei voltak az országnak, akik ezt a fajta kiegyensúlyozottságot fontosnak tartották. Ez a kiegyensúlyozottság egyszerűen ki kell mondani – elveszett, ez nincs meg, olyan mélyre ásta a válságok gödrét az Orbán-kormány a személyes viszonyokban. Tehát úgy beszélünk holland miniszterelnökről, úgy beszélünk svéd, finn vezetőkről, francia elnökről, ahogy az utcán nem beszélünk egymással kulturált viszonyok között. Olyan minősítő kifejezések hangzanak el velünk egyébként szövetséges és az uniós forrásainkról döntő országok vezetői kapcsán, amelyek egyszerűen a diplomácia minden írott és íratlan szabályával ellentétesek, és súlyosan aláássák a magyar nemzeti érdeket. Magyarországnak az lenne a nemzeti érdeke, hogy ezekkel az országokkal jóban legyünk, normálisan; nem alá-fölérendeltségi viszonyban, nem hajbókolva, mindig pontosan tudva, hogy mi a nemzeti érdek. De a nemzeti érdek sosem lehet az, hogy Oroszországnak elköteleződünk, és a világsajtó Putyin pincsijeként írja le a magyar kormányt. Ez nem lehet érdeke Magyarországnak. A mai vitát is meg fogják kapni külszolgálatban itt teljesítő diplomaták, és azt fogják látni, hogy a Fidesz és a KDNP képviselői gyalázzák páros lábbal az Európai Bizottságot, az Egyesült Államokat, amelyek a mi szövetségeseink. Ez egész egyszerűen nem éri meg Magyarországnak sem anyagilag, sem erkölcsileg, sem politikailag, sem sehogy; és ez az Orbán-kormány bűne. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. További képviselői felszólalásra való jelentkezést nem látok. Tisztelt Országgyűlés! Mivel senki nem jelentkezett felszólalásra, az általános vitát ezennel lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt. [[Azbej Tristan jelzi, hogy szólni kíván.]] Az előterjesztő fel kíván szólalni a vitában. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Először is szeretném megköszönni a támogató hozzászólásokat, amelyek a vita során elhangzottak, és szeretnék reflektálni a javaslattal kapcsolatban érkezett konstruktívan kritikus felvetésekre is. Pontosítással tartozom a konzuli és konzuli ügyintézői kinevezési feltételek előterjesztett változásával kapcsolatban. Való igaz, az előterjesztés részét képezi az, hogy kikerül a feltételek közül a kétéves közigazgatási gyakorlat. Tekintettel arra, hogy tapasztalataink szerint az élet és a gyakorlat azt mutatta, hogy a konzuli munka speciális jellegénél fogva egyrészt nem minden esetben jelentett valós hozzáadott értéket, másrészt megnehezítette a közigazgatásban nem, de más releváns területen esetleg már jelentős tapasztalatot szerzett munkatársak kihelyezését, ezért a továbbiakban a kinevezési feltételrendszer során a Külgazdasági és Külügyminisztérium, illetve a kihelyező figyelembe veszi más releváns területen szerzett többéves szakmai gyakorlat meglétét. A módosítást követően a gyakorlati hosszát pedig nem szakvizsgához, hanem a korábbi konzuli munkatapasztalathoz szeretnénk kötni. Aki már dolgozott konzuli munkakörben, annak legalább egy hónap gyakorlati idő lesz az előírás, aki nem, annak legalább két hónap gyakorlatot ír elő a jogszabály. Ennek az időszaknak ugyanakkor a meghosszabbítását lehetővé teszi az új javasolt szabályozás is. Arra is szeretnék emlékeztetni, hogy mindezekkel a változásokkal együtt a konzuli szakvizsgát a továbbiakban is minden konzuli tisztviselőnek sikeresen le kell tennie a kihelyezéshez és a kinevezéshez. Ezt egy nagyon szigorú vizsgáztatási út során tehetik le, egy olyan vizsgabizottság látja el az értékelési és minősítési teendőket, amelyeknek több tárca a képviselője, a tagja, valamint az Igazságügyi Minisztérium elnökli. Ezek voltak azok az észrevételek, amelyek konkrétan a törvényjavaslattal kapcsolatban kerültek föl. Általános megjegyzéseket hallhattunk a magyar kormány, Magyarország külpolitikáját illetően is. Ezek, bár szorosan nem érintették az előterjesztés témáját, de végső soron az előterjesztés a magyar nemzeti érdekek érvényesítésének szakmai és adminisztratív háttere megteremtéséről, illetve azok javításáról szól. Ezért általánosságban néhány ponton reagálnék. Fölmerült az, hogy Magyarország diplomáciai kapcsolatrendszere az ellenzéki képviselők által vélten milyen módon gyengült meg az elmúlt időszakban. Ezzel kapcsolatban azt szeretném leszögezni, hogy Magyarország eddig is az volt, és a továbbiakban is elkötelezett tagja a nemzetközi szövetségi rendszereknek: mind az európaiaknak, mind az általában vett nyugati szövetségeknek, mind a többi multilaterális szövetségi rendszernek, amelybe belépett. Élünk, betartjuk az ezzel kapcsolatos kötelezettségeinket, és élünk az ebből fakadó lehetőségeinkkel és jogainkkal. És az, hogy nem engedjük meg, hogy ezeknek a szövetségeknek a tagjai, illetve ezek a szövetségek maguk túlterjeszkedjenek a mi nemzeti érdekeinkkel szemben azokon a területeken is túlmenően, amelyekre ezek a szövetségek létrejöttek és amelyek okán ezekbe a szövetségekbe beléptünk, ezt nem fogjuk engedni. Tiszteletteljes, de határozott kritikával fogunk ezekkel a kísérletekkel szemben fellépni. Elkötelezett tagjai vagyunk többek között a NATO-nak, az Európai Uniónak is. De vannak olyan vörös vonalak, amelyeket a szövetségeseink nem léphetnek át. Szövetségesként kell viselkedniük, nem szólhatnak bele a magyar belügyekbe. Az iderendelt külföldi diplomáciai képviseletek, képviselet-vezetők, akkor is, hogyha szövetséges országból származnak, nem vehetik maguknak azt a bátorságot, hogy nemzeti hatáskörbe helyezkedő területeken a magyar belpolitikába beleszóljanak úgy, hogy egyébként teljes mértékben tiszteletlen és elfogadhatatlan módon, adott esetben a magyar választói akaratot is kritizálják. Szövetségesi rendszerünknek elkötelezett tagjai vagyunk, de nem fogadjuk el azt, hogyha ez a szövetség vagy annak tagja úgy dönt, hogy olyan irányba indul el, olyan lépéseket tesz meg, ami a magyar nemzeti érdeket egzisztenciálisan veszélyezteti. Ilyen például minden olyan törekvés, amely az ukrajnai háborúban zajló események kapcsán a háborús eszkalációhoz vezet. Ilyen minden olyan törekvés, amely a háborúra való hivatkozással szankciókat vezet be, amelyeknek semmilyen eredménye nincsen a béketeremtés irányába, ugyanakkor visszaható módon, önsorsrontó módon Magyarországnak és egyébként Európának, sőt a nyugati világnak és a világ más tájékainak is az alapvető gazdasági és nemzetstratégiai, sőt biztonságpolitikai érdekeit veszélyeztetik. [[12.30]] Az elszigeteltséggel kapcsolatban: önök elszigeteltnek nevezik a magyar külügyi kapcsolatok helyzetét, és ezt nekünk, a magyar kormánynak, illetve a külügyi apparátusnak róják föl. Ha igaz lenne az önök állítása, akkor nem tudtuk volna mobilizálni a külügyi kapcsolatrendszerünket, amikor a koronavírus-járvány elleni védekezés során vakcinák, illetve gyógyászati segédeszközök beszerzésére volt szükség, aminek a területén Magyarország az Európai Unióban kiemelkedően teljesített. Így tudtuk megvédeni, éppen a külügyi kapcsolatrendszerünkre támaszkodva akkor a magyar emberek életét és tudtuk megóvni az egészségét. Ha nem lennénk elkötelezett tagjai a szövetségeseinknek, ugyanakkor nem lenne konstruktív, nyitott, kölcsönös tiszteletre és egymás érdekeinek a keresésére épülő diplomáciai kapcsolatrendszerünk a szövetségi rendszereinken kívül, akkor például Magyarország energiabiztonsága és -ellátottsága nem lett volna megoldott az elmúlt, igen nehéz és válságos időszakban. Pontosan ez az az érdekérvényesítés, amiről szól ez a törvényjavaslat is, igaz, nem a külpolitikai területeken, hanem megteremtené azokat a feltételeket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy például a válságövezetekben, jelenleg aktív háborús országokban, fegyveres konfliktusok helyszínein kiválóan teljesítő megengedem magamnak: hősiesen teljesítő , magyar diplomáciai külszolgálatban részt vevő diplomatáinknak megadja azokat az adminisztratív feltételeket, hogy ilyen körülmények között is képviselhessék Magyarországot. Valamint ennek a törvényjavaslatnak része amely törvényjavaslatra az ellenzéki frakciók közül többen is már kifejezték, hogy nem fogják támogatni annak lehetővé tétele, hogy a veszélyes, kockázatos országokban tartózkodó, idelátogató magyar állampolgárokat még hatékonyabban tudjuk megvédeni. Ezenkívül pedig volt egy olyan rosszízű politikai utalás, ami mellett nem tudok elmenni, és egy ilyen kognitív disszonanciát vélek felfedezni az ellenzéki pártok között. Tehát egy vitában hangzott el az a rágalom és vád, hogy fideszes pártpolitikai szimpátia alapján kerülnek kinevezésre magyar diplomaták. Ugyanebben a vitában pedig egy olyan konzuli tisztviselő felterjesztését kifogásolták, akinek ha végignézik az elmúlt időszakban a választási kampányban a politikai megnyilatkozásait, az általa alapított politikai mozgalomnak a politikai megnyilatkozásait, az erősen kormánykritikus megfogalmazásait, akkor mindennel vádolható, csak éppen nem fideszes pártszimpátiával. Visszautasítom továbbá azt, ami elhangzott itt ebben a vitában, hogy valakit alkalmatlannak, sőt értéktelen személynek nyilvánítsanak a politikai előélete vagy éppen a vallott nézetei miatt. Ezzel szemben a valóság az, hogy a magyar külügyi szolgálatban a Magyarország képviseletében való részvétel feltétele a nemzeti elköteleződés, a szakmai alkalmasság, az arra való szándék és alkalmasság, hogy valaki Magyarország, a magyar nemzet érdekeit hatékonyan képviselje külföldön. Ezért is kérem még egyszer a törvényjavaslat elfogadását. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására pénteken 16 óráig van lehetőség. Soron következik az egyes törvényeknek a közigazgatás fejlesztésével összefüggő módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/3514. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót György István úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat 13 törvény kisebb-nagyobb módosítását foglalja magába, amelyek a tartalmukat tekintve széles spektrumon mozognak, ugyanakkor mind azt a célt szolgálják, hogy egyszerűbb, gyorsabb ügyintézéssel mind az ügyfelek, mind az ügyintézők életét könnyítsék és az ügyintézők tekintetében pedig még egyértelműbbé tegyék azt, hogy országszerte egységes jogalkalmazást tudjanak tenni az ügyek során, az eljárásuk során. A törvényjavaslat két nagyobb terjedelmű módosítása az állampolgársági és az anyakönyvi eljárásokhoz kapcsolódik. A javaslatok előkészítése során a közös nevezőt az állampolgársági, hazai anyakönyvezési és névváltoztatási ügyekben országos illetékességgel eljáró Budapest Főváros Kormányhivatala jogalkalmazása során összegyűlt hatósági tapasztalatok képezik. A módosítások többségénél a joggyakorlat fejlesztése, az eljárások hatékonyságának növelése motiválta a törvényjavaslatok kidolgozását. Az állampolgársági és az anyakönyvi területen évek óta célkitűzés a hatósági jogalkalmazás körében felmerült problémák, az eltérő jogértelmezésből fakadó anomáliák azonosítása és kezelése; nincs ez másképpen a mostani törvényjavaslat esetében sem. A módosításokkal kapcsolatban a részletes indokolás kellő információval szolgál, így a továbbiakban csak az átfogóbb, tárgyánál fogva jelentősebb elemeket emelném ki. Tisztelt Országgyűlés! Az egyszerűsített honosítás intézménye a jogalkotó válasza volt a magyar történelemnek a határon túlra szakadt magyar honfitársainkat és leszármazóikat érintő igazságtalanságokra. Az egyszerűsített honosítás létjogosultsága, több mint egy évtizedre visszatekintő érdemei vitathatatlanok. Sajnálatos módon, mint ahogy arról a Magyar Közlönyből időről időre értesülhetnek, vannak olyan személyek, akik csalárd, a hatóságot félrevezető módon árnyékot vetnek erre a jogintézményre, jogellenes magatartásukkal kívánnak állampolgárságot szerezni. A magyar állampolgárság presztízsének megőrzése szempontjából ezért is kiemelten fontos a visszavonás intézményének erősítése. A törvényjavaslat a visszavonás garanciális jellegű szabályai és az eljárás hatékonyságát szolgáló eljárásjogi eszközök között egyensúlyozva kíván megoldást nyújtani a jogalkalmazóknak, mindezt úgy, hogy mindvégig szem előtt tartja a csalárd módon szerzett magyar állampolgárság visszavonásával kapcsolatos társadalmi és nemzetbiztonsági érdekeket is. A magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény módosításának célja egyértelmű helyzet teremtése azzal, hogy megállapítja, a magyar állampolgárság keletkezésére ható tények szempontjából a születés időpontja és a szülőnek az abban az időpontban fennálló magyar állampolgársága bír jelentőséggel, még akkor is, ha a családi kapcsolat csak később jön létre. A módosítás tulajdonképpen egy, a gyakorlatban érvényesülő jogértelmezést deklarál. A törvényjavaslat egyszerűsíti a magyar állampolgárság megszerzését azon Magyarországon született kiskorúak számára, akik valamilyen oknál fogva hontalanná válnak. A módosítás előremutató, és összhangban áll a hontalanság kiküszöbölésére irányuló nemzetközi törekvésekkel. A magyar állampolgárság honosítással, visszahonosítással történő megszerzése esetén a magyarnyelv-tudás egy következetes és jogos elvárás, ami egyes honosítási formáknál az alkotmányos alapismeretek vizsga teljesítése útján, míg más eljárásokban a magyarnyelv-tudásnak a kérelem átvételekor történő ellenőrzése során érvényesül. Mindezek alapján azon honosítási eljárásokban, ahol a honosítás feltételei között szerepel az alkotmányos alapismeretek vizsga sikeres letétele, a gyakorlati tapasztalatok alapján indokolt annak megállapítása, hogy a jogszabályban meghatározott mentesülési okok esetén a magyarnyelv-tudást vizsgálni és igazolni kell. [[12.40]] A törvényjavaslat mindezeken túl az állampolgársági törvény vonatkozásában napirendre tűzött adatvédelemmel és adatkezeléssel összefüggő rendelkezésekre is reagál. E körben például átfogó felülvizsgálat alá eshet az állampolgársági eskü vagy fogadalom letételét követő teljesítendő értesítések adattartalma és az értesítendők köre. Emellett a jogszabály-módosítás előkészítése során vált nyilvánvalóvá az is, hogy a potenciális hadkötelesekre vonatkozó adatszolgáltatási kötelezettség indokolatlan adminisztratív teherként jelenik meg az állampolgársági ügyekben eljáró szerv oldalán, amit a módosító javaslat az állampolgársági törvény módosításával párhuzamosan a honvédelmi adatkezelésekről szóló 2022. évi XXI. törvény érintett rendelkezéseinek hatályon kívül helyezésével megszüntet. Tisztelt Ház! Áttérve az anyakönyvi eljárásról szóló 2010. évi I. törvény módosítására, elmondható, hogy a szabályozási szükséglet hátterében szintén a hatósági jogalkalmazók jelzései állnak, azonban e törvény módosításánál már megjelennek informatikai fejlesztések során felmerült szempontok, továbbá az eljárások egyszerűsítése irányába ható törekvések is. A módosítás révén a sommás eljárásról a teljes eljárásra történő áttérés szükségességének, valamint az eljárás szünetelésére vonatkozó kérelem és döntés kiiktatásával a hatóság adminisztratív terhei számottevően csökkennek. A gyakorlati tapasztalatok arra mutatnak rá, hogy a személyesen benyújtott kivonat a kiállítási kérelmekhez hasonlóan az elektronikus úton benyújtott kérelmek esetén is lehetővé kell hogy váljon, hogy a kivonatot az átvétel helyeként megjelölt külképviselet hivatásos konzuli tisztviselője mint anyakönyvvezető állíthassa ki. A kivonatok utaztatása helyett indokolt a kivonatok külképviseleteken történő kiállítását előtérbe helyezni, ami mind hatósági, mind állampolgári oldalon hozzájárul a közigazgatás akár határokon is átívelő korszerű és állampolgári igényekhez igazodó fejlesztéséhez. Az elektronikus anyakönyv bevezetése óta egyre több esetben merül fel, hogy a házasság megszűnését követően történik olyan adatváltozás, amely a volt férj vagy feleség házassági nevére is kihatással van. A házasságinév-viselést érintő trendek változásából és a születésinév-viselést érintő adatváltozások számának növekedéséből következően egyre többször válik szükségessé, hogy az elektronikus anyakönyv megszűnt házasság esetén is kezelje az adatokat, a születési név változásából fakadó házassági név megváltozását is beleértve. Mindez nemcsak az elektronikus anyakönyv, hanem a személyiadat- és lakcímnyilvántartás és ezáltal közvetetten minden állami nyilvántartás vezetése szempontjából jelentőséggel bír, olyannyira, hogy a módosítás átmeneti szabályt is megállapít az elektronikus anyakönyv adattartalmának hivatalból történő felülvizsgálatára és az adatváltozás hivatalból történő utólagos bejegyzésére vonatkozóan is. Tisztelt Országgyűlés! Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosításáról, valamint a hiteles tulajdonilap-másolat igazgatási szolgáltatási díjáról szóló 1996. évi LXXXV. törvény 32/A. § (1) bekezdése értelmében az ingatlan-nyilvántartási eljárásért, ha a díjtörvény másképp nem rendelkezik, az eljárással érintett ingatlanonként 6600 forint összegű díjat kell fizetni. A települési önkormányzatok számára ugyan kivételesen jelentkező közigazgatási vagy fekvéshatár-változás bejegyzésének ingatlan-nyilvántartási, igazgatási, szolgáltatási díja, ha az nagyszámú ingatlant érint, egyszeri, de nagyon jelentős költségvetési többletterhet jelent. Tehát a szabályozás célja csökkenteni az ügyfelek, különösen a települési önkormányzatok adminisztratív és pénzügyi terheit. A törvényjavaslat ezért 200 ezer forintban maximalizálja az egyébként ingatlanonként megfizetendő 6600 forintos igazgatási szolgáltatási díjat közigazgatási vagy fekvéshatár-változás ingatlan-nyilvántartási bejegyzése esetén, ezzel jelentős anyagi terhet levéve az érintett önkormányzatokról. A törvényjavaslat alapján a díjtörvény új rendelkezése folyamatban lévő eljárások esetére is alkalmazható, alkalmazandó. Tisztelt Országgyűlés! A turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló 2016. évi CLVI. törvény módosítása és kiegészítése több helyen is indokolt. A szálláshely-szolgáltatók 2019-ben csatlakoztak a Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központ, az NTAK rendszeréhez. A vendéglátóüzletek és turisztikai attrakciók adatszolgáltatási kötelezettsége a turizmustörvény módosításával 2023. január 1-je helyett 2023. július 1-jétől indul. A törvényjavaslat célja, hogy az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény szerinti nyugtaadási és az ehhez kapcsolódó, az állami adóhatóság felé történő adatszolgáltatási kötelezettség teljesítésére alkalmas szoftver üzembe helyezését megkönnyítse a megfelelő jogtechnikai módosításokkal és az NTAK feladatkörének bővítésével. Tisztelt Ház! A javaslatok célja, hogy mind az ügyfelek, mind a hatóságok számára a közigazgatási hatósági ügyintézés egyszerűbbé és gyorsabbá váljon, ezzel is hozzájárulva az adminisztratív terhek csökkentéséhez és az elektronizálási törekvések érvényre juttatásához. Az elhangzottak alapján kérem önöket, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Kiss Jánosnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Képviselő úr, öné a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Hadd kezdjem azzal, hogy a politikai értelemben vett mindennapjaink arról szólnak, hogy rendkívül komoly kihívásokkal nézünk szembe, és rendkívül komoly küzdelmeket folytatunk. Aki a mai vitanapot követte, az szerintem érzékelheti, hogy nagyon komoly témák vannak az asztalon. Ha ezekről a témákról a bevezetőben egyetlen gondolat erejéig lehetőségem van beszélni, akkor összefoglalva azt kell mondanom, hogy a komoly témák és kihívások között ott van, hogy küzdünk a háború kihívásaival, küzdünk a békéért, legalábbis mi, Fidesz-KDNP-s képviselők küzdünk a békéért, mert mi valóban békepártiak vagyunk, és küzdünk azért, hogy mindaddig, amíg tart a háború, Magyarország ebből a háborúból minden körülmények között kimaradjon. S közben küzdünk az Európára és Magyarországra nehezedő migrációs nyomással, és küzdünk a véleményünk szerint elhibázott brüsszeli szankciókkal és az ebből fakadó inflációs nyomással, s természetesen küzdünk azért, hogy Magyarország energiabiztonsága fenntartható legyen. Ilyenkor csodálkozunk rá azokra a baloldali állításokra, amelyek azt mondják, hogy nem szép dolog Oroszországból gázt vásárolni, mert a gáz vételára Oroszországot támogatja ebben a háborúban. Azt kérdeném baloldali képviselőtársaimtól, hogy akkor honnan vásároljunk gázt, mert Magyarországnak valahonnan gázt kell vásárolnia, a magyar ipar nem állhat meg, a magyar emberek élete és energiabiztonsága nem szűnhet meg, Magyarország rezsibiztonsága nem szűnhet meg. Tehát én azt gondolom, hogy ezek nagyon komoly témák. S van még egy komoly téma, amit egy mondat erejéig megemlítenék: küzdünk azért, hogy Magyarország azokat az európai uniós forrásokat megszerezze, amelyek Magyarországnak járnak. Itt a vitában elhangzott, hogy állítólag néhány baloldali párt is küzd ezért. Ez egy egészen különleges küzdelem lehet, mert én nem hallottam még olyan brüsszeli beszédet magyar baloldali európai uniós képviselőtől, amelynek az utolsó mondatában azt kérte, hogy a Magyarországnak járó támogatásokat fizessék ki. Mindig az utolsó mondat számít, a körítés kevesebbet számít. A lényeg számít, az utolsó mondat. Az küzd Magyarország európai forrásaiért, aki úgy fejezi be a beszédét az Európai Parlamentben, hogy kérjük ezeknek a forrásoknak a kifizetését. Szorosabban rátérve az előterjesztésre azt kell mondani, hogy valóban nagy politikai kihívások között élünk, és nagy politikai tétek vannak az asztalon, de közben nem szabad megfeledkezni az úgynevezett hétköznapi ügyekről sem. [[12.50]] Éppen ezért üdvözöljük ezt a jelenlegi törvényjavaslatot, ami talán politikai értelemben kevesebb figyelmet kapó vagy kevesebb érdeklődést kiváltó ügyekkel foglalkozik, azonban mégiscsak a magyar közigazgatás szempontjából fontos, és az állampolgárok és a magyar intézmények mindennapjait mégiscsak nagymértékben érintő kérdésekkel foglalkozik. És azt a célt tűzi ki maga elé, hogy ezeknek a hétköznapi törvényeknek az ügyében kialakult változtatási igényeket kezelje. Azt gondolom, hogy ez egy nagyon helyes dolog, nemcsak a nagypolitikai kérdésekkel kell foglalkozni, azok bármilyen fontosak, és bármennyire meghatározzák mindennapjainkat, az élet nem áll meg, azokat a kérdéseket is folyamatosan kezelni kell a helyes kormányzásnak, amelyek talán kisebb fajsúlyú ügyeknek tűnnek. Magam is kiemelném, ahogy államtitkár úr is már kiemelte egyébként az expozéjában, a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény módosítását, és én is örülök annak, hogy a törvény javaslatot tesz arra, hogy az állampolgárság visszavonásának szabályait ebben a törvénymódosítási javaslatban pontosítsuk. Hiszen ez egy fontos jogintézmény, fontos, hogy ez a jogintézmény ennek megfelelő jogi pontossággal legyen a törvényben kidolgozva. Az intézmény fontosságát az adja, hogy mindenféleképpen lehetőséget kell biztosítani arra a megfelelő magyar szervezeteknek, hogy azoknak a magyar állampolgárságát, akik az állampolgárságot valamilyen hatóság, szervezet, intézmény félrevezetésével szerezték meg, nos, ezeknek az embereknek az állampolgárságát egy jogilag korrektül szabályozott eljárás keretében vissza lehessen vonni. Úgy gondoljuk, hogy ez egy kiemelt nemzetbiztonsági érdek is egyben, és nem képezheti az vita tárgyát semmilyen körülmények között, hogy nem maradhatnak joghézagok a magyar állampolgárságnak sem a megszerzése, sem, ha ez valamilyen jogi feltétel folytán fennáll, akkor a visszavonása tekintetében sem. Ugyancsak üdvözölni tudjuk a közigazgatási rezsicsökkentés egy újabb állomását, ami az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosításában, valamint a hiteles tulajdonilap-másolat igazgatási szolgáltatási díjáról szóló 1996. évi LXXXV. törvény módosításában jelentkezik, ami gyakorlatilag lefordítva magyarra azt jelenti, hogy bizonyos eljárások olcsóbbá válnak. Itt egészen pontosan arról van szó, hogy az úgynevezett többingatlanos eljárásokban, amikor egyetlenegy földhivatali eljárás számos, nagyszámú ingatlant érint, akkor ez a törvényjavaslat ennek az eljárásnak a díjtételét maximalizálja 200 ezer forintban. Tehát nem kell az egyedi, egy ingatlanra jutó 6600 forintos igazgatási díjat korlátlan szorzóval megfizetni, hanem lesz, amennyiben a törvény elfogadásra kerül, egy felső limit. Ez mindenféleképpen szerintem jó hír főleg az önkormányzatoknak, hiszen ilyen többingatlanos eljárások tipikusan önkormányzati érdekkörben szoktak előfordulni. De jó hír azoknak az ügyfeleknek is, akik nem önkormányzati pozícióban vesznek részt egy ilyen eljárásban. Szintén kiemelném én is az anyakönyvi eljárásról szóló 2010. évi I. törvényünk módosítását, és én is arra szeretnék hivatkozni, hogy már csak azért is nagyon fontos ennek a törvénynek a mondjam így megfrissítése és aktualizálása, mert minden magyar állampolgár többször is találkozik élete folytán ennek a törvénynek az alkalmazásával, még ha nem is feltétlen veszi észre, de mégiscsak így van. És éppen ezért, hogy a magyar állampolgárok közigazgatási kiszolgálása megfeleljen a XXI. század elvárásainak, úgy gondoljuk, hogy jogos az a jogszabályi törekvés, jogszabályalkotási törekvés, ami ennek az eljárási menetnek az egyszerűsítését és az elektronizálását célozza meg. Ugyancsak szeretnék szót ejteni a törvényjavaslat azon részéről, amely a civil közösségi szolgáltató központokat érinti, korábbi nevükön: civil centrumokat. Az a helyzet, hogy ezek a centrumok, központok megalakításuktól, létrehozásuktól fogva nagyon jól beilleszkedtek a magyar civil szervezetek működésének szakmai támogatási folyamatába, és ennek mentén üdvözlendő az a törvényjavaslat, ami további funkciót telepítene a civil közösségi szolgáltató központokhoz. Egészen pontosan arról lenne szó, hogy a törvény módosítása után a civil közösségi szolgáltató központok tevékenysége kibővül majd az elektori gyűlések lebonyolításával is. Szerintem az egy nagyon jó dolog, hogy a magyar valóságban nemcsak biztatjuk a civil szervezeteket arra, hogy minél aktívabban vegyenek részt a közéletben, hanem mellette megpróbálunk törvényi segítséggel, illetve szervezeti segítséggel számukra támogatást nyújtani. Végezetül szeretném még megemlíteni a magyar nemzeti értékekről és a hungarikumokról szóló 2012. évi XXX. törvény módosítására vonatkozó javaslatot, amelynek keretében létrejönne egy úgynevezett digitális állampolgárság, amely lehetővé teszi, hogy a külhoni magyarság egy információs portálon keresztül kapjon tájékoztatást Magyarországról, valamint elérhesse a magyar állami szervek és a közmédia teljes szolgáltatásrendszerét és felületeit. Úgy gondolom, hogy ezen intézkedés megteremti a lehetőséget arra és bele is illik egyébként a magyar kormánynak a külhoni magyarokért érzett felelősségébe , szóval, megteremti a lehetőséget arra, hogy a külhoni magyarok szorosabbra fűzzék a kapcsolatukat a magyar nemzeti értékekkel, megismerhessék a hungarikumokat, és elősegíti továbbá a magyarság közügyeinek Magyarországon történő ügyintézését is. Összegezve tehát, tisztelt képviselőtársaim, úgy gondolom, hogy az előterjesztés mind a 13 pontjában, hiszen, ahogy államtitkár úr is mondta, tulajdonképpen 13 törvény vonatkozásában tartalmaz módosítási, kiegészítési javaslatokat, valamennyi módosítás tekintetében egy jól összeszedett, jól összefogott előterjesztés; megfelel azoknak a céloknak, amelyek a magyar társadalom, a magyar intézmények támogatását célozzák. A Fidesz-frakció a javaslatot támogatni fogja ennek mentén, és arra kérek mindenkit, hogy hasonlóképpen a Fidesz-frakcióhoz, támogassa az előterjesztést. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Gréczy Zsoltnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Mielőtt a javaslatról mondok néhány mondatot, csak szeretném helyre tenni, a korábbi álláspontomat még egyszer pontosítani, mert ugye, Kiss János tett egy megjegyzést, hogy hát, honnan máshonnan vennénk, mint az oroszoktól a gázt, hát, ahogy a csehek meg a lengyelek meg a szlovákok, románok, németek, szépen mindenki megoldotta, hogy már nem vesznek az oroszoktól gázt. Meg nálunk nem is az a baj feltétlenül, hogy vesszük az oroszoktól, mert kell venni, nyilván szükség van rá, hanem az, hogy a legdrágábban mi vesszük az egész világon, az nincsen rendben. És akkor most a javaslatról. A módosítások jelentős része a magyar állampolgárságról szóló és az anyakönyvi eljárásról szóló átfogó és ehhez kapcsolódó egyéb jogszabályok módosítására fókuszál. Itt az teszi vitathatóvá a módosító javaslatot, hogy az állampolgársági törvény módosítása egy eddigi átmeneti rendelkezést véglegessé tesz, arra hivatkozva, hogy ujjnyomat nélkül felvett, de hiányosnak minősülő, és ezáltal a személyazonosító igazolvány kiállítását akadályozó körülményen kívül egyéb okból is meghiúsulhat az okmánykiállítás. Viszont sajnálatos módon a módosítás előterjesztője nem részletezi, hogy pontosan melyek lehetnek ezek az okok. A másik problémás, vitatható terület az illetékekről szóló és a hiteles tulajdonilap-másolat igazgatási szolgáltatási díjáról szóló törvény módosítása, ahol a közigazgatási határ változásával és fekvéshatár-változással összefüggő ingatlan-nyilvántartási eljárás során fizetendő igazgatási szolgáltatási díjakat 200 ezer forint összegben maximalizálják arra hivatkozva, hogy ez az ügyfelek, különösen a települési önkormányzatok adminisztratív terheinek csökkentését szolgálja. Ami az ügyfelek esetében még igaz is lehet, és ez lehetne egy pozitív változás, hiszen maximalizálja a kifizethető díj nagyságát; de az önkormányzatok nem az adminisztratív terhek csökkentését látják majd ebben a módosításban, hanem azt, hogy egy újabb bevételi forrásuktól fosztja meg őket a kormány. [[13.00]] A következő problémás terület a törvényjavaslatban a magyar nemzeti értékekről és a hungarikumokról szóló törvény módosítása. Itt létrejönne egy honlap, amelynek pontos tartalmáról és működéséről egyelőre semmit nem lehet tudni, mert annak részletes szabályai majd egy későbbi kormányrendeletben lesznek nyilvánossá téve. A részletes szabályok ismerete azért is lenne fontos, mert a határon túli magyarok egy egyszerű regisztrációt követően ezen keresztül el tudják majd érni a magyar állami szervek vagy az állami média szolgáltatásrendszerét. Tehát a határon túli magyarok képviselete, az ő érdekeik képviselete valóban nagyon fontos és közös felelősségünk, itt is azt gondoljuk, hogy pontosításra van szükség. A következő probléma a javaslattal a turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló törvény módosítása, amely új szoftvereket hoz be vendégem/vendéglátás, vendégem/attrakció , jegykezelő szoftvert, és nyugtakibocsátási kötelezettséget is előír, és ezeknek a behajtására lesz alkalmas. Ennek a két szoftvernek a pontos működéséről sem lehet tudni egyelőre semmit, ráadásul pont egy olyan terület, a turizmus területén teszi ezt lehetővé, hogy a szoftverrel kiváltsák az online pénztárgép használatát, amely arról híres, hogy a Fidesz-közeli cégeknek és családtagoknak lett kisajátítva. Ami különösen aggasztóvá teszi a rendelkezést, az az, hogy ez a rendszer rendkívül alkalmas a személyes adatok ellopására. Jó példa erre a Covid alatt az oltásra bejelentkezettek e-mail-címeinek felhasználása kormányzati propaganda céljaira. Ráadásul probléma a javaslattal az is, hogy egy salátatörvényről beszélünk, jó lett volna ezeket külön-külön megbeszélni és külön-külön törvényjavaslatban a Ház elé terjeszteni. Így lenne idő arra, hogy a törvényjavaslatokat mindenki külön-külön rendesen tudja elemezni, és ezek elfogadása is sokkal könnyebb lenne, ha szét lennének választva és nem egy salátatörvényben lennének összegezve. Így az az igazság, hogy ezeknek a jogszabályoknak egy része az állampolgárok számára gyakorlatilag értelmezhetetlenné válik, hiszen egy ekkora csomagban négy-öt olyan történet van, amelyik külön-külön is önmagában megérte volna a vitát, így azonban azt gondoljuk, hogy számos hiányossága miatt ez nem lesz támogatható. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Vejkey Imrének, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az egyes törvényeknek a közigazgatás fejlesztésével összefüggő T/3514. számú törvényjavaslatában foglalt módosítások fókuszában a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény, valamint az anyakönyvi eljárásról szóló 2010. évi I. törvény átfogó módosítása áll, az elmúlt évek során felmerült gyakorlati tapasztalatok alapján. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Örömmel kimondhatom, hogy az egyszerűsített honosítás jogintézménye bevált, így annak létjogosultsága nem képezheti semmilyen vita tárgyát, minden jóérzésű magyar állampolgár ugyanis át tudja érezni ennek a jelentőségét. A visszavonás jogintézményének célja pedig az, hogy megszüntethető legyen olyan személyeknek a magyar állampolgársága, akik erre a jogintézményre csalárd magatartásukkal, a hatóságok félrevezetésével árnyékot kívántak vetni. Fentiekre tekintettel látniuk kell, hogy a visszavonás intézményének erősítése össztársadalmi, egyben kiemelt nemzetbiztonsági érdek. A módosítás ezen eljárásoknak a hatékonyságát kívánja növelni azáltal, hogy pótolja azokat a joghézagokat, melyeket jogi norma hiányában a hatósági jogalkalmazók, valamint a bíróságok kívántak megtölteni tartalommal, olykor akár a jogalkotói céllal ellentétesen is. (Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az anyakönyvi eljárásokkal minden magyar állampolgár találkozik élete során, így az eljárások egyszerűsítése és elektronizálása hosszú évek óta az egyik kiemelt terület. A módosítás elsősorban ezt a megkezdett munkát kívánja folytatni úgy, ahogy államtitkár úr azt expozéjában kifejtette. A törvényjavaslat választ kíván adni több gyakorlati problémára is, melyeknek kezelése törvénymódosítást tesz indokolttá. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A törvényjavaslat a fentiek mellett az illetékről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosítását, valamint a hiteles tulajdonilap-másolat igazgatási szolgáltatási díjáról szóló 1996. évi LXXXV. törvény módosítását is tartalmazza annak érdekében, hogy a közigazgatási határ változásával és fekvéshatár-változással összefüggő ingatlan-nyilvántartási eljárás során fizetendő igazgatási szolgáltatási díjakat 200 ezer forint összegben maximalizálja. Tudniuk kell, hogy a települési önkormányzatok számára kivételesen jelentkező közigazgatási vagy fekvéshatár-változás bejegyzésének ingatlan-nyilvántartási igazgatósági szolgáltatási díja, ha az nagyszámú ingatlant érint, egyszeri jelentős költségvetési többletet jelent. A szabályozás azonban csökkenti most az ügyfelek, különösen a települési önkormányzatok adminisztratív terheit, mivel 200 ezer forintban maximálja az egyébként ingatlanonként fizetendő 6600 forintos igazgatási szolgáltatási díjat. A törvényjavaslat módosítja továbbá az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvényt, a magyar nemzeti értékekről és hungarikumokról szóló 2012. évi XXX. törvényt, a turisztikai térségek fejlesztésének állami feladatairól szóló 2016. évi CLVI. törvényt, melyet expozéjában államtitkár úr már részletesen teljes mértékben kifejtett. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A KDNP parlamenti frakciója támogatja a T/3514. számú törvényjavaslatot, kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Újfent köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Dudás Róbert képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az egyes törvényeknek a közigazgatás fejlesztésével összefüggő módosításáról szóló T/3514. számú törvényjavaslat egy olyan salátatörvény, amelynek fő szabályozási területei, mint már egyébként többször elhangzott, de én is szeretném megemlíteni: az állampolgársági törvény, az anyakönyvi eljárásról szóló törvény, a hungarikumtörvény és érintőlegesen az illetékekről szóló törvény is. Főként egyértelműsítéseket találunk, és joghézagokat igyekeznek a módosítások megszüntetni, valamint jobbára technikai jellegűek a tervezett változások. Olyan esetekben is történik egyértelműsítés, mint például a gyermeknek a születés időpontjára visszamenőleges hatállyal létrejövő állampolgársága, a születés pillanatában magyar állampolgár szülő esetén. Eddig is nyilvánvaló volt, hogy amennyiben a gyermek szülője nem magyar állampolgár annak születésekor, akkor a gyermek sem lesz a vérségi elv szerint, de ez a pontosítás egyértelműbb, mint a korábbi normaszöveg volt. Ahol érdemi változás van, az pozitív, így például az, hogy bővebb adattartalommal kérhető igazolás az állampolgárságról, illetve a házasság során viselt nevek valamennyi változását követnie kell az adminisztrációnak, s a többi. Szintén pozitív az illetékekről szóló törvény azon változása, mely szerint közigazgatási vagy településhatárok változása esetén lesz egy 200 ezer forintos maximum, ami csökkenti az önkormányzatok vonatkozó anyagi terheit. Amiről viszont kicsit hosszabban szeretnék beszélni, az a Nemzeti Turisztikai Adatszolgáltató Központot érintő változás. Önök szerint az NTAK vendéglátó üzletekkel való bővítése a turisztikai szektor teljes digitalizálását szolgálja, amivel átfogó kép áll majd rendelkezésre az ágazat forgalmi, illetve statisztikai adatairól. A jelenleg hatályos jogszabályok alapján minden Magyarországon működő vendéglátó üzlet üzemeltetőjének vagyis annak tulajdonosának vagy bérlőjének regisztrálnia kell vendéglátó üzletét ebben az adatszolgáltató központban. [[13.10]] A kötelező regisztráción felül a vállalkozásoknak kötelező adatszolgáltatási kötelezettségük is lesz ez év július 1. napjától. Múlt év ősszel Lukács László képviselőtársam, frakcióvezető úr többször felhívta a figyelmet arra, hogy a vállalkozásoknak az adatszolgáltatási kötelezettségnek való megfelelés komoly műszaki beszerzéseket tesz szükségessé. Az eszközök beszerzése, amellyel adatot tudnak a kért módon szolgáltatni, akár az egymillió forintot is elérheti vendéglátóhelyenként. A múlt év végén a vállalkozások mindezekre tekintettel halasztást kaptak, az új határnapot pedig az előterjesztés tanúsága szerint július 1. napjával határozták meg. Álláspontunk szerint továbbra is fennállnak, ha nem éppen súlyosabbak azok a körülmények, amelyek újabb halasztást vagy sokkal inkább a kötelezettség végleges eltörlését is megalapozzák, ugyanis a koronavírus-járványban és a mostani inflációs válságban is a nehéz helyzetben lévő vállalkozások a megnövekedett rezsidíjak, a magas alapanyagköltségek és a változó, de alapvetően kedvezőtlen forintárfolyam terheit is kénytelenek elviselni. Ezek súlyosságát mutatja, hogy sorra zártak be az elmúlt hónapokban a vendéglátóhelyek. Az adatszolgáltatási kötelezettség számukra újabb nehéz teher, ami számukra méltánytalan egy ilyen gazdasági helyzetben. Egy normális országban a kormány nem a multikkal, hanem a vállalkozókkal, a vállalkozásokkal, a kis- és közepes vállalkozásokkal köt stratégiai partnerséget. Mindezekre tekintettel a legkisebb vállalkozások pártján álló, konzervatív gondolkodású Jobbik elsősorban azt kéri, hogy ne lépjen hatályba az adatszolgáltatási kötelezettség. Amennyiben ezt nem tudják elfogadni, halasszák el 2024. július 1-jére, és támogassák a vállalkozásokat a költséges eszközök beszerzésében. Erről a két, most általam említett lehetőségről módosító javaslatot is benyújtottunk, és kérjük, hogy valamelyik eshetőség támogatását fontolja meg államtitkár úr, fontolja meg a magyar kormány, lehetőleg azt, hogy ne is lépjen életbe ez az adatszolgáltatás.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Mivel kétperces felszólalásra senki nem jelentkezett, most megkérdezem, hogy további felszólalásra kíváne valaki jelentkezni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Megkérdezem György István államtitkár urat, kíváne reagálni az elhangzottakra.
Röviden szeretnék.
Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselők! Tisztelt Ház! Először is szeretném megköszönni azoknak, akik a jogszabály támogatásáról biztosítottak. Valóban, azt gondolom, többségében olyan egyértelműsítő rendelkezések kerültek be a jogszabálytervezetbe, amelyek lényegesen könnyebbé teszik az ügyintézői munkát, az egységes jogalkalmazást, és természetesen ezzel együtt gyorsítják az ügyintézést is, ami mindenképpen az ügyfelek érdeke is. Gréczy Zsolt DK-s vezérszónok úrnak, képviselő úrnak szeretném azt válaszolni a turisztikai törvényhez tett hozzászólása kapcsán, hogy az új szoftverek már korábban bevezetésre kerültek, ezzel a módosítással csak a NAV-hoz történő adatszolgáltatási kötelezettség könnyítése történik meg. Az NTAK pedig személyes adatokat nem kezel ma sem, nem is fog kezelni, kizárólag statisztikai adatgyűjtésre szolgál. Dudás képviselő úrnak pedig szeretném mondani, hogy a szoftverköltség 50-100 ezer forint lesz, nem látjuk ezt a milliós nagyságrendet, de természetesen a módosító indítványait nyilvánvalóan tárgyalni fogja a részletes vita során is az Országgyűlés illetékes bizottsága, és ezt követően tudunk majd erre reagálni. Volt még egy kérdés, helyesebben kettő. Gréczy képviselő úr kérdezte, mert nincs részletezve az ujjnyomatprobléma kapcsán, hogy milyen egyéb probléma lehet. Például lehetséges, hogy az elkészült fénykép minősége nem megfelelő, és ez nem derül ki, csak később; hogy az állampolgársági eskü letételének ez ne legyen akadálya, később lehet kérelmezni akkor a személyi igazolványnak a kiállítását. Még egy dolgot, amit tulajdonképpen Dudás Róbert képviselő úr a hozzászólásában helyesen értelmezett. Szeretném Gréczy képviselő úrnak is mondani, hogy önkormányzati terhet nem fog növelni ez az illetéktörvény-módosítás. Ez kizárólag arról szól, hogy például közighatár-módosulás esetén ami nagyon ritkán fordul ugyan elő, például akkor, ha korábban önálló települések évtizedekig egy közigazgatási egységet képeztek korábbi döntések alapján, majd most ismét szétválnak a szétváló településeknek gyakorlatilag ingatlanonként kell 6600 forintot fizetniük ahhoz, hogy az új ingatlan-nyilvántartási állapot azt tükrözze, ami a döntés következménye. Konkrétan tudok mondani ilyen települést, 24 millió forintot kellene fizetniük földhivatali eljárási díjként, ehelyett most 200 ezer forintot kell majd nekik fizetni. Tehát ilyen esetekben egy összevont, egyszeri és egyösszegű díjat kell fizetni. Semmiféle bevételtől egyébként nem esnek el, tehát ez soha nem volt önkormányzati bevétel, ez az ingatlan-nyilvántartási eljárással együtt járó igazgatási szolgáltatási díj tulajdonképpen. Ezekre szerettem volna reagálni, és kérem a tisztelt képviselő hölgyeket, urakat annak megfontolására, hogy a törvénytervezetet egységesen támogassák. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszait. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására pénteken 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Meddig még?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nullás bankszámlacsomagot követel a Jobbik-Konzervatívok közössége, és tesszük ezt a Magyar Nemzeti Bank és más szervezetek kutatásai alapján, amelyek egyértelműsítik, hogy az egész Unió területén belül lényegében Magyarországon a legdrágább a bankolás. Itt egy filozófiai alapvitánk van az egész rendszerrel szemben, hiszen azt látjuk, hogy a polgárok már leadózott pénzét forgatják ezek az érintett pénzintézetek, és a saját pénzünk használatáért még elképesztő sápot vesznek le minden érintett magyar polgárról, ez alól kivonni magukat lényegében lehetetlen. Az egy-két évvel ezelőtti kutatás adatai alapján Magyarországon főleg az alacsony jövedelműek vannak kitéve annak, hogy brutális, extra sarcokat húznak le róluk. Míg az alacsony jövedelmű profilban Magyarországon 1,13 százalékát az emberek pénzének gyakorlatilag így költségként elhasználják, addig az Egyesült Királyságban van valódi nullás bankszámla, de Franciaországban 0,18 százalék ez az arány, Dániában 0,19 százalék. Nálunk, még egyszer hangsúlyozom, 1 százalék fölötti, 1,13 százalék. Ez egész pontosan annyit jelent, hogy az alacsony jövedelmű honfitársaink körében havi szinten akár több mint ezer forint veszhet el csak azáltal, hogy különböző vélt vagy valós költségeket érvényesítve a bankok, pénzintézetek azt mondják, hogy bizony ennyivel kevesebb pénzt bocsátanak rendelkezésre, mint amennyit egyébként a polgár náluk elhelyezett vagy amennyi oda érkezett. Azt látjuk, hogy a magas jövedelműek körében is azért egy tekintélyes, majdnem 2 ezer forintra rúgó összeg jön ki, ha azt nézzük, hogy az összes szolgáltatás díja mennyiben terheli honfitársainkat. Egészen elképesztő, hogy Franciaországban, ahol az átlagfizetés azért lényegesen magasabb, többszöröse az itteninek, a magas jövedelmi kategóriában is van olyan bankszámlacsomag, amely átlagosan 622 forinttal terheli az ügyfelet. Nálunk 1900 forint fölötti ugyanez a mutató, tehát háromszor annyit fizet még a magas jövedelmű magyar ügyfél is, mint amennyit egy Unión belüli, akkor francia állampolgár átlagosan ezen számlacsoportban a saját bankjában. Azt is látjuk, hogy míg a magyar ügyfél ezer forint fölött fizet, és itt azért tényleg egy statisztikai átlagot tessék érteni, addig egy spanyol ügyfél ezt megúszhatja 550 forinttal, egy lengyel 250 forinttal, egy francia pedig, mondjuk, 622 forinttal. [[13.20]] Látható tehát, hogy ordító a különbség, éppen ezért a Jobbik-Konzervatívok közössége, amely mindig a magyar kisvállalkozók és a magyar polgárok pártjára áll a multinacionális érdekkel szemben, egy nullás bankszámlacsomag, ha úgy tetszik, egy tehermentesített bankszámlacsomag kötelező jellegű bevezetését szorgalmazza, amely átlagbérig ingyenes bankolást tenne lehetővé az összes alapművelet tekintetében, tehát akár a pénz felvételét, átutalását, a csoportos beszedési megbízásokat és egyebeket illetően. Nem szeretnénk irreális költségeket látni. A bankok eredetileg azért és úgy jöttek létre, hogy forgathassák a hozzájuk betett ügyfélpénzt. Ebből azért ők hasznot realizálnak, profitot hajtanak, és nyilvánvaló módon nincs szükségük még egy környi profitra, amely csak abból származik, hogy kezelik az érintett ügyfelek pénzét, és vélt vagy akár éppen valós, de nagyon magas költségeket vonnak le. Éppen ezért látjuk azt, hogy abszolút helye lenne ennek az újfajta rendszernek. Fogyasztóvédelmi kérdésről van szó, de egyben a családokat védő kérdésről is. Bárcsak igaz lenne, hogy a négyfős vagy az ötfős magyar család lenne az átlag, de sajnos nagyon kevesen tudnak két vagy három gyermeket nevelni; de hogyha eljátszadozunk egy olyan gondolattal, hogy két felnőtt két, már a munkaképes kor felé közelítő vagy abba lépett gyermeket nevel, akkor egy ilyen négyfős családnál több mint 4 ezer forint az az összeg, amit havonta a bankok csak arra lehúznak, hogy kezeljék a pénzüket. Ez egy teljesen indokolatlan sarc. Európában példátlan, és értetlenül állunk az előtt, hogy a magyar fogyasztóvédelem miért nem munkált ki széles körű intézkedéseket azt illetően, hogy megszűnjön ez a jelenség. Főleg azt látjuk, hogy bár a bankok állítólag és elvileg inflációkövető módon emelnek, sokszor mégis úgy emelnek efölött, hogy a korábbi nem túl profitábilis szolgáltatásaikat megszüntetik, átnevezik azokat, és az újfajta szolgáltatást már eleve sokkal drágábban hozzák be. A kettő közötti árkülönbség pedig, ami sokszor ugyanarra a szolgáltatásra vonatkozik, bőven meghaladja az infláció mértékét. Mi tehát, hangsúlyozom, szeretnénk minden magyar polgárt mentesíteni az említett negatív hatások alól, és eltökéltek vagyunk abban, hogy egy nullás bankszámlacsomag konstrukciója segíthet, rengeteget segíthet; elvárjuk tehát a kormánytól, hogy gondolja végig annak bevezetését. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Dudás Róbert képviselő úr: „Nem felelősöket keresek, hanem megoldásokat!” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Országgyűlés! Jelen kérdés kapcsán is nem a felelősöket keresem ebben a kérdésben, sokkal inkább egy nagyon súlyos kérdésben kell hogy megtaláljuk a megoldást. Az elmúlt évekre jellemző volt, hogy krízisről krízisre mentünk. Különböző krízisek alakultak ki, gondoljunk csak itt a Covid-járványra, de egyébként jelenleg a háború miatti probléma is itt van Magyarország és egyébként az egész világ és egész Európa, de a magyar emberek nyakán, ami egyébként egy olyan helyzetet teremtett, hogy megnövekedtek a rezsiköltségek, megnövekedtek az élelmiszerárak, és megnövekedett magának az életnek az ára. Azt is elmondhatjuk, hogy számos esetben fordult elő, hogy a munkavállalók elveszítették a munkahelyüket. Elveszítették a munkahelyüket úgy, hogy egyébként veszélybe került ezáltal a hitelek törlesztése. Rengetegszer jeleztük a magyar kormány irányába, hogy minden olyan intézkedést támogatunk, ami egyébként valóban segíti az embereket, valóban segíti a magyar emberek mindennapjait, de azok ténylegesen valós intézkedések legyenek, ne pedig látszatintézkedések, és ne kelljen az embereknek az apróbetűs részt elolvasva azon gondolkodni, hogy egyébként milyen bújtatók és buktatók vannak benne. Engedjék meg, hogy két rövid példával szemléltessem azt, hogy egyébként mivel kellett hogy szembesüljenek az elmúlt hetekben-hónapokban az emberek. Amikor bevezette a magyar kormány a hitelmoratóriumot, az egyébként egy nagyon jó és fontos eszköze volt vagy lehetett volna annak, hogy mentesítsék őket azon fizetési terhektől, amiket egyébként, mondjuk, a munkahely elvesztéséből fakadóan abban az adott időszakban nem tudtak volna teljesíteni, tehát ez egy nagyon jó dolog. Viszont érdemben akkor érte volna el a célját, hogyha a stratégiai szövetséget és partnerséget a kormány a lakossággal, az emberekkel, a családokkal köti, nem pedig a bankokkal. Azért mondom mindezt, mert mondjuk, ha valaki kettő évig igénybe vette a hitelmoratóriumot, természetesen eset és eset között különbség van, de számos olyan eset van, amit eljuttattak hozzám, hogy két év nemfizetést követően meghosszabbodott a fizetési futamidő, ami természetes, csak nem kettő évvel, hanem öt évvel. Ez viszont már nem természetes. Egy másik, hosszabb évekre visszanyúló, de ugyancsak a bankszektort és az ő lakossághoz való hozzáállását érintő példa, hogy volt egy vállalkozó, aki mondjuk, fölvett 17 millió forintot a vállalkozására, visszafizetett az évek során 29 milliót, majd a bank közölte, hogy még mindig tartozik 20-szal. Ezt úgy hívják, hogy uzsora, ez egy legalizált uzsora. És mi van akkor, ha valaki nem tudja fizetni a vállalt, egyébként saját maga által vállalt terheket? Hát, akkor megjelennek a végrehajtók, megjelenik az elmúlt hónapokban jól láthattuk, hogy ez hogy működik a végrehajtó-maffia. Az a végrehajtó-maffia, amelyik az elmúlt évben és az elmúlt években, sok-sok évben évi több milliárd forintos haszonra tett szert a rászorultakon és azokon az elesett embereken nyerészkedve, akik egyébként a bankoknak és következő lépésként pedig a végrehajtóknak ki vannak szolgáltatva, és ebből fakadóan elveszítik a lehetőségüket a normális élethez, elveszítik a fejük fölül a fedelet. Lenne erre megoldás, csak az kellene, hogy teremtse meg az Országgyűlés annak a lehetőségét, hogy a Végrehajtói Kar elnöke aki már több mint egy éve börtönben ül le legyen váltva; erre többször, számos alkalommal lett már benyújtva határozati javaslat. Több mint egy éve börtönben ül, és még mindig ő a Végrehajtói Kar elnöke! Az az igazságügyiminiszter-helyettes, aki egyébként valahol ennek a rendszernek a csúcsán lehet, mert nem tudjuk, de a kiszivárgott dokumentumok azt mutatják, hogy valahol ő is a csúcsvezetője volt ennek a végrehajtói maffiának, több mint egy éve meg van gyanúsítva fővádlottként, és szabadlábon védekezik. Nem tudjuk, hogy miért nem akarnak ebben az ügyben tenni valamit. És ténylegesen az a legnagyobb baj az óriási baj, amit tettek az elmúlt hónapokban, években, és amit terveztek a jövőre nézve , az egyik legnagyobb baj az, hogy a magyar kormánynak esze ágában nincs ebben a kérdésben fellépni. Le kellene váltani a végrehajtói maffia börtönben ülő vezetőjét. A miniszterhelyettest legyen szó bárkiről is, és bármilyen fontos pozíciót is töltött be igencsak előzetesbe kellett volna már réges-régen tenni. Mindaz, ami most itt folyik az országban, azt úgy hívják, hogy szabadrablás és legalizált uzsora.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés jövő héten hétfőn 11 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom.