Доброго ранку! Я прошу всіх заходити в зал і приготуватись до реєстрації. Отже, колеги, готові? Колеги, прошу зайняти робочі місця. Провести реєстрацію. Прошу зареєструватись. [[10:03:14]] Зареєстровано 343 народних депутати. Ранкове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Сьогодні день народження нашого колеги народного депутата Романа Сергійовича Романюка. Привітаємо з днем народження. [[Оплески]] Колеги, також ми мусимо згадати, що в українському місті Керч, яке знаходиться під російською окупацією, сталася страшна біда: безумна кривава трагедія забрала 20 людських життів, і більшість з них - це діти. Ніколи такого не було в українському Криму. Безумство "русского мира" вдарило по невинних дітях. Це наш біль, це наші діти. І я висловлюю співчуття рідним та близьким невинних жертв. Колеги, вшануємо пам’ять загиблих дітей. [[Хвилина мовчання]] Дякую. Нагадую, що ми продовжуємо розгляд проекту Закону 8060. Але перед тим, як запросити на трибуну голову комітету Іванчука, я оголошую про те, що надійшла у президію заява про перерву від двох фракцій, вони готові її замінити на виступ, це від фракції "Батьківщина" і фракції "Самопоміч". На виступ запрошується Олександр Шевченко. Будь ласка.
Шановні колеги народні депутати, патріоти України, минулого тижня нам не вистачило лише кілька голосів для внесення до порядку денного сесії законопроекту про заборону в Україні пропаганди нацисько-шовіністської ідеології "русского мира", ідеології, якою кремлівські керівництво сьогодні обґрунтовує свою експансію в Україні, обґрунтовує свою загарбницьку війну на нашій землі. Переконаний, що цей законопроект підтримає в абсолютній більшості український народ. Знаю, що його підтримують і більшість депутатів Верховної Ради. Законопроект про заборону пропаганди ідеології "русского мира" є очікуваним та актуальним, адже після перемоги Майдану з 14-го року проповідники "русского мира" були дезорганізованими і пішли, як то кажуть, в підпілля. Але сьогодні вони осміліли і знову піднімають голову, мріючи про політичний реванш. Свідченням його актуальності стала істерія штатних пропагандистських каналів "Росія ТV". Ще раз хочу наголосити, що законопроект про заборону пропаганди в Україні "русского мира" не спрямований проти людей будь-яких національностей, лише проти тієї імперської, нацистської ідеології, яка винна разом з її московськими владними адептами в загибелі десятків тисяч патріотів, громадян України всіх національностей: українців, росіян, євреїв, грузинів, вірмен, угорців, румунів і інших патріотів та героїв України – всіх тих, хто завжди жили в мирі і злагоді на українській землі. Переконаний, що цей законопроект сьогодні повинен об’єднати залу Верховної Ради. Тому прошу вас, шановний Голово Верховної Ради, поставити на голосування питання внесення до порядку денного законопроекту 9139, розглянути його та прийняти сьогодні в цілому. Слава Україні! Слава її захисникам!
Дякую. Отже, колеги, ми продовжуємо розгляд проекту Кодексу України з процедур банкрутства. І я запрошую Іванчука на трибуну. І я хочу нагадати, що ми зупинились на поправці 1298. І я хочу зараз запросити автора правки. Якщо автор правки буде наполягати, ми перейдемо до неї. Так, будь ласка, на трибуну, Андрій Володимирович, Україна чекає вашої позиції. І я зачитую: правка 1298. Не наполягає автор. 1297, Демчак. Будь ласка.
Правка 1297. В частині першій статті 34 в пункті 4 слова "за рішенням про виплату заробітної плати, аліментів, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров’я або смертю особи, авторської винагороди, повернення невикористаних та своєчасно неповернутих коштів загальнообов’язкового державного соціального страхування у зв’язку з тимчасовою втратою працездатності, рішеннями немайнового характеру" виключити пункт 8 та доповнити словами "якщо стягувач включений до плану санації". Прошу поставити на підтвердження.
На підтвердження – це на голосування. Ви будете коментувати, Андрій Володимирович?
Комітет. Пане Голово, шановні народні депутати, доброго дня. Комітет не підтримав дану поправку пана Демчака. Тому, будь ласка, поставте на підтвердження.
Отже, я ставлю на голосування поправку 1297 народного депутата Демчака. Комітет її відхилив. Хто її підтримує, прошу голосувати. [[10:09:32]] За-56 Рішення не прийняте. Наступна – 1299-а. Наполягає Алексєєв. Включіть мікрофон Алексєєву.
Шановний головуючий, моя правка під номером 1299 передбачала порядок формування інформації про відкриття виконавчого провадження. Для того, щоб цей процес унормувати, були визначені чіткі строки, хто, куди і як відправляють відповідну інформацію. Прохання 1299 поправку поставити на підтвердження.
Дякую. Будь ласка, ставлю на голосування цю поправку, тому що вона була відхилена комітетом, і автор Ігор Алексєєв просить, щоб ми її підтримали. Прошу визначатися, колеги. [[10:10:46]] За-60 60-за. Поправка відхилена. Це була 1299, пане Ігоре? Так. Наступна також.Наступна Сергія Алєксєєва, 1300-а. Прошу.
Шановні колеги, ця правка стосується системи автоматичного арешту коштів. Справа в тому, що коли суд виносить ухвалу, чимало часу йде на виконання ухвали про арешт коштів. І таким чином боржники, недобросовісні боржники, мають змогу ухилитися від виконання цієї ухвали про арешт коштів. Система автоматичного арешту коштів дозволяє автоматично після того, як суддя виніс ухвалу, одночасно арештовувати кошти, і це забезпечує права кредиторів. Прошу поставити на підтвердження мою правку і проголосувати за неї. Дякую.
Шановні колеги, прошу визначатися по поправці 1300. Але перед тим коментар голови комітету. Прошу.
Шановні колеги, ми просто цей блок питань прибрали повністю з законопроекту, і тому поправки відхилили в зв’язку з тим, що немає цього предмету в законі. Дякую.
Прошу визначатися, колеги. 1300 поправка йде. [[10:12:11]] За-56 Поправка відхиляється Наступна - 1301. Будь ласка, Демчаку мікрофон.
Моя правка номер 1301 стосується арешту коштів на рахунках боржників у банку. Якщо бувають такі випадки, що боржники цілеспрямовано закривають, знаючи, що буде арешт рахунку, свої рахунки, а потім після того, як накладається арешт, начебто рахунку немає і вони знову його відкривають. Для того, щоб уникнути таких випадків, моя правка пропонує, щоби банки утримували інформацію про розпорядження блокування коштів на весь період банкрутства. Тобто якщо боржник такий рахунок відкриє в майбутньому, то він буде зразу заблокований по рішенню цього розпорядження на арешт. Прошу підтримати мою правку шляхом голосування.
Дякую, шановний колега. Прошу визначитися по поправці 1301. [[10:13:30]] За-66 Поправка відхиляється. Наступна поправка - 1305. Не наполягає автор. 1304. Будь ласка, Ігор Алексєєв.
Правка 1304 передбачала внесення змін і доповнень до Закону "Про банки і банківську діяльність" у контексті створення додаткових механізмів, які б забезпечили ефективний процес стягнення заборгованості в рамках виконання виконавчого впровадження. Правка відхилена комітетом, прошу підтримати.
Прошу визначитися по поправці 1304.
Вона не відхилена, вона врахована в іншому місці. Дякую. [[10:14:31]] За-48
Дякуємо. Ще коментар тільки що був шановного голови комітету, що ця поправка врахована в іншій частині. І, мабуть, тому її підтримує 48 депутатів. Правка відхилена. 1306. Демчак, будь ласка.
Знову ж правка 1306 стосується блокування коштів на рахунку. І для того, щоб визначити чітко для банків, яку інформацію вони мають надавати на запит арбітражного керуючого по залишку на рахунку, прошу у статті 62 частину першу доповнити новим пунктом такого змісту: "Пункт 6 частини першої після слів "стосовно стану рахунків конкретної юридичної особи або фізичної особи, фізичної особи – суб’єкта підприємницької діяльності" доповнити словами "(відомості про стан рахунку включають в себе: інформацію про наявність або закриття рахунку, про залишки коштів на рахунку, про арешт на кошти, які перебувають на рахунку та про зупинення видаткових операцій за рахунком)". Прошу визначитися шляхом голосування.
Дякую, шановний колега. Я прошу визначитися по поправці 1306, колеги, прошу визначитися. [[10:15:43]] За-53 Поправка відхиляється. Будь ласка, Нестор Шуфрич. 1307, прошу. Це не ваша поправка, але наполягаєте, прошу.
Дякую, шановна головуюча. Я хотів би подякувати всім народним депутатам України і сьогоднішнім головуючим за те, що ми відреагували по-людськи, належним чином на трагедію, яка відбулася, на жаль, в Керчі. Мабуть, було б доречно звернутися до Президента України з проханням оголосити день жалоби в Україні завтра. Працюючи на посаді міністра з питань надзвичайних ситуацій, я не можу не нагадати, що надзвичайна ситуація, де загинуло більше ніж 10 людей, є надзвичайною ситуацією державного рівня. Але в даному питанні мова йде не про формальності, а про людську біль. Всім нам болить те, що відбулося з тими дітьми і з їх викладачами, і дорослими в Керчі. Прошу підтримати ініціативу і звернутися до Президента України оголосити день жалоби завтра на всій території України. Дякую за увагу.
Колеги, ми ще раз висловлюємо співчуття всім загиблим в Керчі і їх родинам, бажаємо мужності пережити це горе, але в той же час прошу все-таки всіх говорити виключно по темі поправок. Ви не наполягаєте на поправці. І ми рухаємося далі. 1309, Демчак. Прошу, будь ласка.
Правка 1309 стосується знову ж таки арешту рахунків. Пропонується у пункті 8 розділі ІІ "Прикінцевих та перехідних положень" після слів "іншим" доповнити "– в обсягах, передбачених такою ухвалою" та після слів "через систему автоматизованого арешту коштів" доповнити "– в обсягах, передбачених пунктом 6 статті 62 цього закону". Прошу підтримати шляхом голосування.
Будь ласка, коментар голови комітету, поправка 1309. Прошу визначатися по поправці 1309, шановні колеги. [[10:18:19]] За-54 Поправка відхиляється. Наступна - 1310. Прошу, народний депутат Довбенко.
Дякую. Я теж хочу свою правку озвучити стосовно зняття арешту коштів, що знаходяться на банківських рахунках, і тут я підтримую свого колегу пана Руслана Демчака у цій дискусії. І хочу сказати, що моя правка стосується, яким чином ми можемо забезпечувати позов. Хочу сказати, що я тут пропоную у своїй правці – на підставі судового рішення. І більше того, в цій правці я пропоную, щоб не тільки, значить, постанова про арешт коштів боржника повинна надходити у електронному вигляді, я пропоную, щоб це можна було. зроблено і в паперовому і в. або в електронному вигляді. І я думаю, що, виходячи з сьогоднішніх обставин, які є в банківській системі, це було б більш коректне рішення. І хочу, щоб ми поставили на голосування і підтримали цю мою правку. Дуже дякую.
Дякую. Будь ласка, прошу визначатися по правці 1310. [[10:19:43]] За-53 Поправка відхиляється. Наступна - 1311, Алєксєєв Сергій. Не наполягає. Наступна поправка Демчака 1317. Я прошу голову комітету коментувати поправки. 1317. Наполягаєте?
Так. Стосовно статті Кримінального кодексу України, стаття 219 прим.1, викласти в такій формі: "Відповідальність боржника за подання завідомо недостовірних відомостей у декларації щодо його майнового стану та родини. Пункт 1: Подання боржником завідомо недостовірних відомостей у декларації щодо майнового стану його та/або його родини карається штрафом від 2 500 до 3 тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадськими роботами на строк до 150-и. від 150 до 240 годин. Примітка. Термін "боржник" вживається у розумінні Розділу Х "Відновлення платоспроможності фізичної особи" Кодексу процедур банкрутства". У зв’язку з цим пункт 12 вважати пунктом 13. Прошу підтримати шляхом голосування.
Шановний голово комітету, прошу, ваша позиція, комітету, чому була відхилена поправка 1317.
Пане Руслан, я з вами повністю погоджуюсь. Але. Ну, ми не можемо відповідальність, це соціальний в нас закон, ми ним гордимося. І якщо ми зараз почнемо в ньому передбачувати відповідальність, покарання і так далі, ми. Так! Тому ми, комітет відхилив вашу поправку, але морально ми вас підтримуємо. Дякую.
Прошу визначитися по поправці 1317. Колеги, в нас залишається буквально три поправки. Я дуже прошу всіх повертатися до сесійної зали. І до голів фракцій звертаюся: будь ласка, поінформуйте депутатів, що за кілька хвилин буде голосування. Прошу визначатися по поправці 1317. [[10:22:14]] За-55 Поправка відхиляється. Наступна поправка - 1318, Ігор Алексєєв. Прошу мікрофон.
Шановна головуюча, правка 1318, вона нерозривно пов’язана була з моєю попередньою правкою 1304 і передбачає створення дієвих механізмів для збирання обліку інформації про рахунки фізичних і юридичних осіб для забезпечення виконання завдань цього закону. На жаль, комітетом вона відхилена була. Прошу підтримати. Дякую.
Будь ласка, коментар голови комітету.
Шановний пане Алексєєв Ігор, ми абсолютно підтримуємо цю ідею. На комітеті ми хотіли, щоби ця новела і цей інститут був у даному кодексі. Але нам же теж було дуже важливо досягнути консенсусу для того, щоби даний законопроект знайшов підтримку не тільки на комітеті, а в сесійній залі. Тому ми прийняли рішення взагалі цей блок вилучити із закону і тому ваші поправки, вони перестали бути актуальними, тому що немає самого предмету. Дякую.
Дякую. Колеги, прошу визначатися по поправці 1318. І повертатися до сесійної зали. Голосування відбудеться за кілька хвилин по важливому кодексу. [[10:23:51]] За-53 Поправка відхиляється. Наступна – 1325. Народний депутат Демчак, прошу.
Ну, тут викладається повністю по-новому пункт на рахунок часу вступу в дію. Основна позиція: "Цей кодекс набирає чинності з наступного дня після його опублікування. Частина кодексу, що стосується банкрутства фізичних осіб, набуває чинності з 1 січня 19-го року". Прошу визначитися шляхом голосування і підтримати.
Будь ласка, коментар голови комітету, 1325 поправка.
Прошу поставити на підтвердження.
Я ставлю на голосування поправку 1325, вона була відхилена комітетом. Руслан Демчак просить колег підтримати. Прошу визначитися Шановні колеги, прошу визначитися. І нагадую всім, хто ще знаходиться в кулуарах, що голосування відбудеться за 2 хвилини буквально. [[10:24:54]] За-57 Поправка відхиляється. В нас залишається 2-3 поправки. Я дуже прошу колег повертатися до сесійної зали. І зараз поправка 1332 – це поправка Ігоря Алексєєва. Я перепрошую. Будь ласка, Ігорю Алексєєву мікрофон.
Це моя остання поправка до цього законопроекту. Користуючись нагодою, я хотів би подякувати профільному комітету, всім особам, які були залучені до цього процесу, голові комітету Андрію Іванчуку, які зробили титанічну роботу по доопрацюванню цього законопроекту, хочу всіх депутатів закликати голосувати за цей закон. Лише один цей закон дозволить Україні піднятися в рейтингу Doing Business на 10 позицій. Це дуже важлива ініціатива щодо залучення інвестицій і створення сприятливого законодавчого поля в цій сфері. А по цій поправці я не наполягаю, оскільки попередні дві мої поправки були відхилені і фактично ця поправка втрачає свій сенс. Дякую.
Шановні колеги, прошу визначитися по поправці 1332. А, не наполягаєш, я перепрошую. Колеги, настільки шумно і голосно в залі, що навіть головуюча не чує виступаючих. Я прошу вас, кому не цікаві поправки, все ж таки поводьтеся більш чемно. Дві останні поправки. Народний депутат Голуб. Будь ласка, мікрофон увімкніть. 1334.
Дякую, шановна пані головуюча. Владислав Голуб, 197 виборчий округ, Черкащина. Шановний пане голово комітету, я просив би поставити на підтвердження мою поправку, яка стосується порядку набуття чинності Книги ІІ, а також положення в Книзі І що стосується інституту банкрутства фізичної особи, тому що це буде новий інститут, і я все ж таки пропоную, щоб ми відтермінували порядок набрання чинності зазначених норм на 1 січня 2019 року. Тому, шановні колеги, просив би вас підтримати мою поправку. Дякую щиро.
Дякую. Ставимо на голосування поправку 1334 народного депутата Голуба. Прошу визначатися. [[10:27:22]] За-66 Поправка відхиляється. І остання поправка – 1336, народного депутата Голуба. Будь ласка.
Дякую. Шановний Андрій Володимирович, ну. Андрій Володимирович! Андрій Володимирович, при всій повазі до вас. От зараз нам роздають в сесійній залі пропозиції до проекту Кодексу України про банкрутство, де для зачитування під стенограму будуть пропонуватися певні правки. Ну, я промовчу, що тут написано сірим кольором – дуже важко визначити в цій книжечці, що таке "сірий колір". Але, менше з тим, я все ж таки хочу вам нагадати, що згідно Закону України "Про Регламент Верховної Ради України" є порядок і процедура третього читання. Якщо у нас є якісь проблеми по якихось нормах або по якихось положеннях, будь ласка, відправляйте законопроект на третє читання по окремим, будь ласка, статтям. А не знову ми вчергове будемо під стенограму з голосу якісь правки приймати – тут 23 сторінки. Я вважаю, що це абсолютно неправильно, і ми маємо поважати Закон України "Про Регламент Верховної Ради України". Дякую щиро.
Будь ласка, Андрій Володимирович. І прошу всіх заходити в зал, колеги. Запрошуйте всіх у зал.
Шановний пане Голово, шановний пане Голово, шановні народні депутати! Вчора коли ми проходили по поправках, я повідомив, що Головне юридичне управління Верховної Ради України підготувало свій висновок. Ми вчора збирали комітет, збирали робочу групу, працювали дуже довго для того, щоби врахувати зауваження. Тому вам роздана табличка. Увага, шановні народні депутати! Права колонка, ліва колонка, якщо дивитися на табличку, – це зауваження юридичного управління. Посередині – це рішення чи ми враховуємо, чи ми не враховуємо. Пане Голуб, пане Голуб, я до вас звертаюсь. Оця колонка, яка знаходиться справа крайня, – це так, як в порівняльній таблиці. Комітет, ми вчора до ночі працювали, це все вважаємо дуже корисними зауваженнями наших юристів Апарату Верховної Ради. Тому я роздав вам, щоб ви не сприймали на слух, цю табличку, як ми вчора домовлялися. А для виконання норми Регламенту.
30 секунд.
я перед голосуванням зачитаю буквально до 10 хвилин 5 сторінок тексту, який ви зможете перепровірити. Якщо парламент визначається, він має право приймати це рішення, якщо ні – ми будемо голосувати за редакцію, яку запропонував комітет. Дякую.
Ви наполягаєте на голосуванні в своїй правці? Я ставлю на голосування правку 1336, комітет її відхилив. Хто її підтримує, я прошу голосувати. [[10:30:36]] За-64 Рішення не прийнято. Таким чино, шановні колеги, ми завершили обговорення правок. Як уже і зазначалося, і зазначив голова комітету Андрій Володимирович, що після фактичного вчорашнього довгого обговорення на комітеті було прийнято рішення ряд зауваг, які надходили від народних депутатів і ряд зауваг, які були зазначені науково-експертним управлінням, включити в тіло закону. Я наполягав, щоб ці поправки були надруковані і роздані, щоб ніхто не сприймав з голосу, щоб кожен міг бачити і мати перед собою текст, за який комітет буде пропонувати голосувати. Тому зараз, колеги, я надаю слово заключне голові комітету Іванчуку Андрію Володимировичу. Він просить до 10 хвилин. І після того ми переходимо до голосування. Колеги, в нас сьогодні насичений день, тому я прошу всіх максимально інтенсивно і злагоджено працювати. Андрій Володимирович, заключне слово, будь ласка.
Дякую. Шановний пане Голово, Андрій Володимирович, так як ми вчора все домовлялися, ми так всі ваші вказівки і виконали. Тому під стенограму зачитую. Хочу сказати, по-перше, дякую нашим юристам Верховної Ради, що вони нам допомогли якісно покращити і вказали нам на неточності і помилки, тому що законопроект дуже великий був, зрозумійте. Тепер. В частині першій статті 2 кодексу слова "законодавчими актами" замінити "законами". В абзаці другому частини сьомої статті другої проекту кодексу слова "взаємно" змінити на "принципом взаємності". Абзац третій частини другої статті 7 проекту кодексу "у показовому і наказовому провадженні" виключити. В частині першій статті 8 проекту кодексу слова "місцем проживання боржника - фізичної особи чи фізичної особи-підприємця" замінити "фізичної особи або фізичної особи-підприємця". В частині четвертій статті 10 проекту кодексу слово "законодавства" замінити словом "закону". В частині першій статті 11 кодексу після слів "економічну освіту" доповнити "другого магістерського рівня". В тексті кодексу слова "винесення ухвали" замінити "постановлення ухвали". В частині восьмій статті 12 кодексу слова "Міністерством юстиції України разом із державними органами" замінити "центральними органами виконавчої влади". В абзаці другому частини п’ятої статті 30 кодексу після слів "господарський суд" додати "за заявою кредитора". В абзаці п’ятому частини першої статті 37 кодексу слово "законодавством" замінити "законом". В кодексі в положеннях, які пов’язані з припиненням юридичної особи, слово "законодавством" замінити "законом". В частині третій статті 49 проекту кодексу слово "приймає" замінити "ухвалює". В частині першій статті 58 кодексу "приймає" замінити "ухвалює". В частині першій статті 61 кодексу текст "проводить інвентаризацію та оцінку майна банкрута" замінити "проводить інвентаризацію та визначає початкову вартість майна банкрута". В частині сьомій статті 61 кодексу слово "законодавством" замінити слово "законом". Частину десяту статті 62 кодексу викласти в редакції: "Майнові права інтелектуальної власності, виключні майнові права на які зберігаються за закладом вищої освіти державної форми власності, не включаються до складу ліквідаційної маси і повертаються з закладу вищої освіти державної форми власності, що вносив їх до статутного капіталу господарського товариства". В частині десятій статті 77 кодексу слово "законодавства" замінити словом "закону". В абзаці другому частини третьої статті 14 кодексу "відповідальність" видалити. В абзаці другому частини четвертої статті 14 кодексу слова "стаж роботи помічником арбітражного керуючого прирівнюється до строку стажування" доповнити "передбаченого частиною першою статті 11 цього Кодексу". Зачитати всю статтю 6: "Через один рік з дня набрання чинності цим Кодексом втрачає чинність Закон України "Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті" № 28. Протягом п’яти років з набрання чинності цим Кодексом заборгованість фізичної особи за кредитами в іноземній валюті, яка виникла до набрання чинності цим Кодексом та яка забезпечена іпотекою квартири або житлового будинку, що є єдиним місцем проживання сім’ї боржника, реструктуризується в процедурі неплатоспроможності фізичної особи згідно плану реструктуризації або мирової угоди з урахуванням цього пункту "Прикінцевих та перехідних положень" кодексу. Склад і розмір грошових вимог забезпеченого кредитора за зобов’язаннями, які виникли з кредиту в іноземній валюті та яким забезпечено іпотекою квартира або. що є єдиним місцем проживання сім’ї боржника, визначаються в національній валюті за курсом, встановленим Національним банком України на дату відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи. До розміру вимог такого забезпеченого кредитора не включаються штрафні санкції та пеня. Визнані господарським судом вимоги забезпеченого кредитора погашаються боржником у розмірі ринкової вартості квартири або житлового будинку, який забезпечує вимоги такого кредитора, яка визначається оцінювачем, визначеним кредитором. Залишок заборгованості такого кредитора підлягає прощенню, списанню в порядку, визначеного цим пунктом "Прикінцевих та перехідних положень". У разі якщо боржник до відкриття провадження у справі про неплатоспроможність частково погасив кредит, то розмір вимог забезпеченого кредитора, які підлягають погашенню відповідно до цього пункту "Прикінцевих і перехідних положень" кодексу, зменшується пропорційно до частину кредиту, погашеного боржником. У разі якщо загальна площа квартири. Шановний депутат Москаленко! У разі, якщо загальна площа квартири, обтяженої іпотекою, не перевищує 60 квадратних метрів або житлова площа якої не перевищує 13.65 квадратних метрів на кожного члена сім’ї боржника, або якщо загальна площа житлового будинку, обтяженого іпотекою, не перевищує 120 квадратних метрів. На реструктуризоване відповідно до цього пункту "Прикінцевих і перехідних положень" кодексу зобов’язання боржника встановлюється відсоткова ставка розміру українського індексу ставок за дванадцятимісячними депозитами фізичних осіб у гривні збільшеному на 1 відсоток. Строк погашення вимог забезпеченого кредитора становить 15 років. У разі якщо загальна площа квартири, обтяженої іпотекою, більше ніж 60 квадратних метрів та перевищує 13,6 на кожного члена сім’ї, якщо загальна площа будинку, обтяженого іпотекою, перевищує 120 квадратних метрів. На реструктуризоване відповідно до цього пункту "Прикінцевих та перехідних положень" кодексу зобов’язання боржника встановлюється відсоткова ставка у розмірі індексу ставок за дванадцятимісячним депозитом осіб у гривні збільшеному на 3 відсотки. Строк погашення вимог забезпеченого кредитора становить 10 років, план реструктуризації яких відповідає вимогам, визначених у цьому пункті "Прикінцевих.". вважається підтримання забезпечених кредиторів у частині вимог такого забезпеченого кредитора за зобов’язаннями, які виникли з кредитів в іноземній валюті та які є забезпечені іпотекою квартири або житлового будинку, що є єдиним місцем проживання сім’ї боржників. Боржник та забезпечений кредитор за погодженням можуть встановити в плані реструктуризації або в мировій угоді. інші умови і порядок погашення вимог забезпеченого кредитора, але лише такі, що є гіршими для інтересів боржника, ніж. Є не гіршими, не гіршими для інтересів боржника, ніж ті, що встановлені в абзацах 2-12 цього розділу статті 6 "Прикінцеві та перехідні положення". Прощення (списання) залишку заборгованості по кредитному договору в іноземній валюті, забезпеченому іпотекою, що визначається як різниця між розміром вимог забезпеченого кредитора, визнаних господарським судом у справі про неплатоспроможність за розміром вимог забезпеченого кредитора, які підлягають погашенню відповідно до цього пункту "Прикінцевих та перехідних положень", здійснюється після повного виконання зобов’язань боржником по реструктуризованому зобов’язанню. У разі якщо боржник не має фінансових можливостей почати. забезпеченого кредитора на умовах, передбачених цим пунктом "Прикінцевих положень", суд за клопотанням боржника відмовляє у затвердженні плану реструктуризації боргів та закриває провадження у справі про. Для цілей цього пункту "Прикінцевих та Перехідних положень" членами сім’ї боржника вважаються: члени сім’ї боржника, які проживали в квартирі або в житловому будинку, яка є предметом забезпечення на момент укладення іпотечного договору та проживають на момент відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, а також діти цих осіб, що народились після укладення іпотечного договору. В статті 11 проекту кодексу частину третю виключити. В абзаці першому частини першої статті 93 кодексу у словосполученні "спеціальним законодавством" слово "спеціальним" видалити. В частині четвертій статті 44 кодексу після слів "виконання своїх повноважень" слова "відповідно до законодавства України" замінити на слова "відповідно до закону". В частині першій статті 21 кодексу після слів "арбітражні керуючі несуть за свої дії, слова та заподіяну третім особам шкоду" замінити словами "та бездіяльність". В частині четвертій статті 4 кодексу після слів "розпорядник майна несе відповідальність" замінити на "невиконання або неналежне виконання своїх повноважень" - на слова "за свої дії та бездіяльність". В абзаці тринадцятому статті 3 кодексу слова "законодавством" замінити словом "закон". В статті 3 проекту кодексу після абзацу дванадцятого "готує та затверджує типові документи щодо проведення процедур банкрутства в методичні рекомендації" доповнити новим абзацом такого змісту "визначає вимоги до форми та порядок ведення реєстру вимог кредиторів". Абзац тринадцятий "здійснює інші передбачені законом повноваження" стає абзацом чотирнадцятим. В частині четвертій статті 24 проекту кодексу після слів "порядок і умови страхування професійних ризиків арбітражного керуючого вставляється слово "закону", замінити на слова "Кабінету Міністрів". В розділі ІІ "Прикінцевих та перехідних положень" видалити пункт 9, оскільки в пункті 9 йдеться про внесення змін до статті 62 про банки і при цьому самі зміни відсутні. В розділі ІІІ в "Прикінцевих та перехідних положеннях" кодексу слова "нормативно-правові акти" замінити "закони". По тексту законопроекту слова "законодавство іноземної держави" замінити словами "право іноземної держави". Видалити посилання на внесення змін до Цивільного процесуального кодексу, тому що вони відсутні. Слова "усунення арбітражного керуючого" замінити "відсторонення арбітражного керуючого". Правки, запропоновані групою народних депутатів для зачитання під стенограму: "Оскарження судових рішень в процедурі банкрутства. У касаційному порядку не підлягають оскарженню постанови Апеляційного господарського суду, прийняті за результатом перегляду судових рішень, крім таких: ухвали про відкриття провадження у справі про банкрутство, ухвали за результатом розгляду грошових вимог кредиторів, ухвали про закриття провадження у справі про банкрутство, а також постанови про визначення боржника банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури. Скарги та постанови Апеляційних господарських судів прийняті." Мені ще одна хвилина. Одна хвилина, я не вспіваю. Одна хвилина! Одна хвилина, ну, Андрій! "Скарги та постанови Апеляційних господарських судів."
Будь ласка, 30 секунд. Завершуйте.
".ухвала Господарського суду у справах про банкрутство, які не підлягають оскарженню, окремо можуть включатися до касаційної скарги та ухвали постанови про банкрутство, які підлягають оскарженню. Частину другу статті 80 проекту після слів "згоди на проведення" доповнити словами "першого повторно". І доповнити статтю 44 пунктами 13 і 14. Шановні друзі, я замінив слова, які наші юристи сказали, і це дуже правильно. Може, це вам важко сприйняття, але я роздав табличку. Дуже прошу.
30 секунд. Завершуйте.
Шановні друзі.
Андрій Володимирович, увага! Увага! Колеги, через 30 секунд ми переходимо до прийняття рішення. Я прошу всіх народних депутатів зайти в зал, приготуватись до голосування. Прошу голів фракцій запросити депутатів в зал і Секретаріат Верховної Ради повідомити депутатів, що через 30 секунд ми переходимо до прийняття рішення. Будь ласка, 30 секунд - голова комітету Іванчук. І переходимо до прийняття рішення.
Шановні друзі, я дуже дякую всім співавторам даного законопроекту. Я дякую всім працівникам апарату Комітету економічної політики, Головного юридичного управління Верховної Ради, всім представникам всіх фракцій і груп. Це була титанічна робота, півтора роки ми працювали і Україна сьогодні, я сподіваюся, отримає дуже якісний і фаховий документ. А сама держава і економіка в очах світової спільноти, ми піднімемося на 10 позицій в рейтингу світового.
Отже, переходимо до прийняття рішення. Я прошу усіх зайняти свої робочі місця. Отже, колеги, я прошу усіх, хто підтримує закон, повернутися з лож і приготуватись до голосування. Отже, я ставлю на голосування проект Кодексу України з процедур банкрутства (№ 8060) в другому читанні та в цілому з поправками, які були роздані в залі і зачитані головою комітету Іванчуком Андрієм Володимировичем під стенограму. Колеги, це важливий прогресивний документ, давайте гуртом його підтримаємо. Прошу голосувати, колеги. І прошу підтримувати проект Кодексу 8060 в другому читанні та в цілому з правками, озвученими під стенограму. Голосуємо. Прошу підтримати. Голосуємо. [[10:45:09]] За-237 Закон прийнятий. Колеги, ми вийшли з часу, який був передбачуваний в нас. І я хочу зараз повідомити, що зараз ми маємо розділ "включення в порядок денний сесії" - це питання, які мають велике значення і резонанс. Перше з них - це проект Закону про особливості користування Андріївською церквою. Другий - про протимінну діяльність, який ми довго готували, і це один з наших пріоритетів на цю сесію. Наступний: про проект Закону 9069 про залізничний транспорт. Наступний: проект Закону 9139, який озвучував зранку Олександр Шевченко. До речі, хочу наголосити, є теж пропозиція включити в порядок денний ще один закон, фактично ідентичний: про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного режиму. Колеги, це п’ять голосувань, але для того має бути повна концентрація в залі. І я дуже прошу всіх зайти в зал і приготуватися до голосування. І я перед тим, як поставити на голосування проект Закону про особливості користування Андріївською церквою, хотів би зняти певні стереотипи, колеги, бо ухвалення цього закону - це є історична дія. Ви знаєте, що минулого тижня, 11 жовтня, у своєму рішенні Синод Вселенської Патріархії другим пунктом зазначив про відновлення ставропігії Вселенського патріарха в Києві. Вселенська Патріархія у різний час, за підрахунками істориків, мала до 20 різноманітних ставропігій на своїй канонічній території України-Русі. Найвідоміші серед них: Успенська Києво-Печерська лавра, Успенське братство у Львові, Межигірський Преображенський монастир, Київське Богоявленське братство, Манявський монастир. Сьогодні своїм рішенням Верховна Рада України відновлює ставропігію Вселенського патріарха у Києві, і новою ставропігією, яка буде виконувати роль резиденції Вселенського Патріарха Варфоломія і представництво Вселенської Константинопольської Церкви, стане Андріївський храм на Андріївському узвозі в Києві. Той, хто каже, що ми сьогодні віддаємо Вселенській Патріархії нашу державну власність, він або говорить неправду, або просто повторює московські фейки. Андріївська церква залишається у власності держави, підкреслюю це, ми відновлюємо історичну справедливість і повертаємо ставропігію церкви - матері Вселенської Патріархії у Києві. Тут немає жодного церковного конфлікту. Цю ініціативу підтримали всі ієрархи, усіх церков. І тому я закликаю колег відкинути будь-які маніпуляції і включити зараз в порядок денний сесії для прийняття рішення проект Закону 9208. Це один із фундаментальних наших кроків до створення в Україні помісної української православної церкви та отримання Томосу. Тому переходимо до голосування, я прошу всіх уважно і відповідально голосувати. Першим я ставлю включення в порядок денний для прийняття рішення сьогодні, відразу після розгляду цього блоку, проект Закону про особливості користування Андріївською церквою Національного заповідника "Софія Київська" (9208). Отже, включення в порядок денний сесії для прийняття рішення зараз. Прошу голосувати і прошу підтримати, колеги. Кожен голос, я почекаю. Прошу голосувати, прошу підтримати, голосуємо. [[10:49:31]] За-216 Не встигли. Я ще раз поставлю, колеги. По фракціям. Отже, я поставлю ще раз. Ще раз, колеги, я ставлю пропозицію включити в порядок денний сесії для прийняття рішення сьогодні, зараз, проект Закону про особливості користування Андріївською церквою Національного заповідника "Софія Київська" (9208). Це відновлення ставропігії Вселенського Патріархату. Прошу голосувати, колеги, і прошу кожного підтримати. Голосуємо, колеги, уважно, відповідально. Кожен голос, прошу підтримати, прошу голосувати. Голосуємо, колеги. Голосуємо. [[10:50:28]] За-232 232. Рішення прийняте. І ми перейдемо після цього блоку до нього. Наступний: проект Закону про протимінну діяльність. Це є чотири закони: базовий і альтернативні. Ми їх всіх будемо розглядати разом. Тому я прошу підтримати включення у порядок денний для розгляду сьогодні, швидше всього, це буде після обіду, але сьогодні. Прошу голосувати, прошу підтримати включення у порядок денний сесії для прийняття рішення сьогодні. Голосуємо. Прошу підтримати протимінну діяльність – це важлива гуманітарна місія України. [[10:51:14]] За-244 244. Рішення прийнято. Наступний: проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підприємств залізничного транспорту, майно яких розміщене в районі відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, та в районі проведення АТО (9069), включення у порядок денної сесії для прийняття рішення. Прошу голосувати, прошу підтримати. Голосуємо. [[10:51:57]] За-237 237. Рішення прийнято. І, колеги, наступний. у нас є два закони, які один одному фактично є подібними, але були не зареєстровані як альтернативні. Це 9139: проект Закону про внесення змін до Закону України "Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки". І 9200: проект Закону про внесення змін до Закону України про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного тоталітарних режимів в Україні. Давайте, щоб ми об’єднали зал, я обидва їх ставлю, тільки включення у порядок денної сесії. Сьогодні ми не зможемо розглядати, комітету немає, а тільки включення в порядок денної сесії. Тому я ставлю на голосування пропозицію включити у порядок денної сесії 9139 і 9200, лишень у порядок денний сесії. Прошу голосувати, прошу підтримати. Голосуємо. Так. Це тільки включення в порядок денний сесії. [[10:53:12]] За-234 Рішення прийнято. І, колеги, тепер ми маємо змогу перейти до проекту Закону про особливості користування Андріївською церквою Національного заповідника "Софія Київська" (9208). І я прошу підтримати розгляд цього закону за скороченою процедурою. Прошу голосувати, прошу підтримати. За скорочену процедуру. Голосуємо. [[10:53:50]] За-181 Рішення прийнято. Я даю доручення технічному персоналу розібратися з тим. А я запрошую до доповіді Представника Президента України у Верховній Раді Луценко Ірину Степанівну. Будь ласка, пані Ірино.
Шановний український народе, шановні виборці, шановний пане Голово! З моменту отримання незалежності ми боролися за створення та визнання світовим православ’ям української помісної церкви. Одним з вирішальним кроків у даному напрямку стало звернення Президента України Петра Олексійовича Порошенка до Вселенського Патріарха з проханням про надання автокефалії православній церкві в Україні, і воно було підтримано парламентом. Томос про автокефалію – це ще один акт проголошення вже духовної незалежності України, який стане основою власного шляху розвитку української нації, дасть змогу укріпити релігійну свободу в Україні та міжконфесійний мир, посилить права і свободи громадян. У 988 році Україна-Русь отримала Святе Хрещення саме від Константинопольської православної церкви Вселенського Патріархату. Після звернення глави держави Вселенським Патріархатом до України направлено своїх повноважних представників – екзархів. Вони не лише формально репрезентують материнську для України церкву, але й здійснюють медіаторську функцію в процесі створення єдиної помісної православної церкви в Україні. Повноцінне функціонування цього представництва потребує забезпечення спорудою, в якій посланці Вселенського Патріарху матимуть змогу регулярно здійснювати богослужіння. З огляду на це Президентом України на розгляд парламенту внесено проект Закону України реєстраційний номер 9208, спрямований на врегулювання питання щодо передачі в постійне користування Вселенському Патріархату Андріївської церкви Національного заповідника "Софія Київська". Створення саме на базі храму Апостола Андрія Первозванного духовного осередку представництва Вселенського Патріархату матиме унікальне практично церковне та символічно духовне значення, оскільки.
30 секунд, будь ласка.
ухвалення даного закону засвідчить виняткову повагу до авторитету та ролі церкви-матері з боку української держави, його прийняття сприятиме процесу надання Томосу для автокефалії української православної церкви та визначенню і підтримку світовим православ’ям помісної православної церкви в Україні. З огляду на зазначене, прошу підтримати законодавчу ініціативу Президента України та прийняти законопроект реєстраційний номер 9208 за.
Дякую вам. До співдоповіді запрошується голова Комітету з питань культури і духовності Княжицький Микола Леонідович. Будь ласка.
Шановні колеги, Комітет з питань культури і духовності на своєму засіданні 17 жовтня 2018 року (протокол №79) розглянув проект Закону про особливості користування Андріївською церквою Національного заповідника "Софія Київська" (№9208), внесений Президентом України Порошенко. Метою прийняття проекту закону є врегулювання відносин щодо передачі в постійне користування культової споруди визначної пам’ятки архітектури Андріївської церкви Національного заповідника "Софія Київська". За наслідками розгляду Комітет з питань культури і духовності рекомендує проект Закону про особливості користування Андріївською церквою Національного заповідника "Софія Київська" (№9208), внесений Президентом України Петром Порошенко, прийняти за основу і в цілому. Хочу додати, що на засіданні комітету була присутня директор Національного інституту "Софія Київська". Ми обговорювали цей законопроект. Він справді виписаний в межах законодавства. Він доручає Кабінету Міністрів віддати в користування цю пам’ятку архітектури – лише в користування. Він не суперечить українському законодавству, але засвідчує політичну позицію і Президента України, і українського парламенту. Тому ще раз підкреслюю, що комітет рекомендував підтримати цей законопроект за основу і в цілому. Дякую.
Дякую вам. Прошу провести запис: два – за, два – проти. Від фракції "Батьківщина" Крулько Іван Іванович. Ігор Луценко.
Шановні колеги! Фракція "Батьківщина", звісно, буде підтримувати цей законопроект, але слід наголосити на наступному. Дуже шкода, що ми згадуємо про наші національні святині, про наші національні пам’ятки лише тоді, коли виникає потреба у когось побудувати на цьому свої політичні комбінації. Андріївська церква є частиною заповідника "Софія Київська". Шановні колеги, заповідник "Софія Київська" продовжує зараз знищуватися. Будівництва на Гончара, 17/23 ніхто не ліквідував. Так само є близько 30 з лишнім землевідводів, котрі в тій чи іншій стадії знаходяться на плануванні висотного будівництва, що загрожує фізичним і естетичним знищенням тих об’єктів, котрі складають заповідник "Софія Київська". Сама Андріївська церква , я вам повідомляю, з 90-х років є кандидатом на окрему пам’ятку всесвітнього значення, тобто під охороною ЮНЕСКО. Жодного кроку не було зроблено за цей період поки ми з вами при владі для того, щоб "просунути" її на цьому шляху, для того, щоб світ став її охороняти, а не тільки наша українська держава. Так само хочу нагадати, що свого часу Янукович передав у користування іншій конфесії Печерську Лавру, і там так само продовжуються процеси знищення. І було відбудовано абсолютно протизаконно цілу нову вулицю, було створено нові будівлі, нові будівлі, що прямо заборонено ЮНЕСКО. Було зруйновано ряд пам’яток, зокрема частину Ближніх печер, деякі церкви частково втратити свої фрески й інші елементи. Це все зараз не зупиняється, це все зараз не обороняється нашою державою. Натомість зараз ми будемо голосувати, звісно, цей законопроект, будемо його підтримувати, але пам’ятаємо, що ми мусимо взяти на себе відповідальність за збереження наших християнських святинь. Слава Україні!
Дякую вам. Висоцький Сергій передає слово для виступу Єленському. Будь ласка, пане Віктор.
Шановні колеги, Верховна Рада восьмого скликання двічі зверталася до Вселенського Константинопольського Патріарха з проханням повернулися в Україну і повернути в Україну справедливість. Верховна Рада восьмого скликання двічі просила Константинопольського Патріарха дати українцям у православній Україні те, що їм належить по справедливості, і те, що їм належить по історичному закону – автокефалію для її православної церкви. Вселенський Патріарх повернувся в Україну, він повернувся туди, куди він приніс, його попередники принесли світло "Євангелія", де його належало, як казав пан Парубій, понад двадцять ставропігій, де в його підпорядкуванні були численні храми і монастирі, братства, місії і так далі. Сьогодні ми маємо розв’язати питання про надання йому в користування для його осідку в Україні Андріївської церкви. Це буде видима ознака присутності Вселенського Патріарха в Україні, це буде видима ознака присутності повноти православ’я в нашій країні. Я закликаю вас підтримати це рішення і мати на увазі, що це не тільки справедливості відновлення, а це й повністю відповідає Конституції України і повністю відповідає міжнародному розумінню свободи совісті. Дякую.
Від Радикальної партії Олег Ляшко.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Наша команда голосувала за звернення до Вселенського Патріарха щодо надання автокефалії і підтримки української помісної церкви. Водночас я хочу заявити українцям, що сьогодні питання церкви використовується Президентом Порошенком виключно як елемент передвиборчої кампанії. [[Оплески]] Ми вважаємо це низьким, непорядним і ницою поведінкою, яка не заслуговує на те, щоб Президент України це робив. Президент України грубо порушує Конституцію України, яка передбачає невтручання держави у церковні справи. Крім того, запропонований на розгляд парламенту законопроект порушує статтю 16-у частину п’яту Конституції України, яка передбачає, що до повноважень Кабінету Міністрів України відноситься управління об’єктами державної власності відповідно до закону. Андріївська церква – це об’єкт державної власності, який входить до заповідника "Софія Київська". Кабінет Міністрів має повне право прийняти рішення про передачу в користування цієї церкви Вселенському патріархату. І ми будемо підтримувати це рішення Кабінету Міністрів. Запропонований Президентом Порошенком законопроект – це фактично, щоб парламент обслуговував його передвиборчі стратегії і передвиборчу кампанію. Ми вважаємо, що це недостойно, використовувати питання церкви, питання мови, питання армії, яку розкрадають наближені до Президента, у своїй виборчій кампанії. Тому ми звертаємося до Порошенка. Піднімати на щит питання збільшення рівня життя громадян, зниження тарифів, зниження цін на газ, підвищення заробітних плат, перерахунок пенсій для українців – от з чим має Президент України іти до виборців. Зараз те, що ми спостерігаємо, це передвиборчі спекуляції, які нічого не мають ні з совістю, ні. і протирічать Конституції України.
Від "Опозиційного блоку" Юрій Бойко.
Шановний пане Голово! Шановні народні депутати! Ми бачили багато за цю каденцію чого в цьому залі. Але такого цинізму ще не було, коли на очах всієї країни парламент намагається залучити до передвиборчої кампанії діючого Президента, і це бачать всі. І особливий цинізм з в тому, що намагаються розрахуватись державним майном в особі Андріївської церкви за виконання одного з ідеологічних напрямків передвиборчої кампанії, за обіцянку виконати ідеологічний напрямок передвиборчої кампанії Президента. І це бачить вся країна, це бачать всі. Що сьогоднішній парламент, якщо відкинути всі покрови, намагаються зробити учасником передвиборчої кампанії. Не треба ніякого рішення парламенту, яке, до речі, протирічить законодавству, для того, щоб Кабінет Міністрів вирішував такі питання. Але я вважаю, що політики повинні триматись якомога дальше від церковних питань, якомога дальше від церкви і приймати участь у церковному житті тільки як рядові прихожани, тільки як віруючі. І тоді буде порядок і лад в країні. А коли політики використовують церкву в передвиборчій агітації – це шлях в нікуди. Наша фракція буде голосувати проти цього рішення.
Дякую. Перед тим, як надати слово представнику "Блоку Петра Порошенка", колеги, я мушу дати деякі роз’яснення, бо в залі звучить інформація, яка не відповідає дійсності. Після нашого історичного першого звернення, яке ми зробили разом, я мав дуже довгу зустріч з Вселенським Патріархом. І власне, відтоді піднімалось питання про відновлення ставропігії в Україні. Це питання має 2-річну давність і це питання 2 роки опрацьовувалось. І не має до цього жодного відношення будь-яка виборча кампанія. Це теж те прохання, яке ми проговорювали з екзархами. Просто Президент подав закон, щоб він міг бути включений як невідкладний в розгляд. Але я вас дуже прошу, колеги, це питання поза нами і вище від нас. Не надавайте йому політичного значення, це питання фундаментальне для української держави. Ми маємо це проголосувати, а політичні дебати вести по інших питаннях. Тому я дуже прошу, колеги, щоб ми об’єднались і проголосували. Це історична справедливість, це відновлення ставропігії Вселенського Патріарха в Україні, історичної практики ставропігії в Україні. Тому давайте ми об’єднаємось і проголосуємо. Будь ласка, від "Блоку Петра Порошенка" Ірина Луценко. І через дві хвилини ми переходимо до прийняття рішення. Я прошу усіх зайти в зал і приготуватись до голосування. Будь ласка, пані Ірина.
Нарешті за 332 роки визнано вперше, що гібридна релігійна війна Росією в Україні програна. Рішення Вселенського Патріарха говорить про те, що українській помісній церкві в Україні бути, а не московській релігійній спільності тут правити. Президентом Порошенко докладено максимальну кількість зусиль для того, щоб це відбулося. Тому цей символічний жест і означає: ми сьогодні розпочинаємо підписання акту духовної незалежності України. Шановні колеги, якщо ви носите державницькі позиції, якщо ви хочете об’єднати український народ в своєму єднанні і в духовному єднанні, в патріотичному як української православної нації, будь ласка, зробіть цей символічний жест. Відповідаючи нашим опонентам, кажу: 35 стаття Конституції разом із 17 статтею Закону України "Про свободу совісті та релігійні організації", а також разом з зобов’язаннями, які взяла на себе українська держава в 1995 році під час вступу до Ради Європи, тлумачаться про те, що органи державної влади України, виходячи з того, що передача культового майна є невід’ємною частиною забезпечення громадянам права на свободу совісті та віросповідання, яке гарантоване Конституцією та Законом України "Про свободу совісті та релігійні організації", власне, і мають дати можливість українській громаді долучитися до богослужінь Церкви-матері Вселенського Патріархату. Давайте, шановні народні депутати, зробимо це.
Отже, колеги, я прошу заходити в зал. Зараз ще. Будь ласка, 2 хвилини Ірина Геращенко.
Шановні колеги, я належу до тієї радикальної меншості в цій залі, які не балотуються в президенти, в прем’єри і інші імператори. І тому хочу нагадати всім кандидатам, яких радикальна більшість в цій залі, що Президент України згідно Конституції зобов’язаний займатися армією, а не каналізацією, тарифами і іншим, чим має займатися уряд і місцева влада. І хотілося, щоб насправді хоча би ті, хто кандидатами на найвищу посаду знали, чим вони планують займатися: не каналізацією, а єдністю країни, чим і займається Президент Порошенко. І, дійсно, не держава, особливо не чужа сусідня держава, буде займатися церковними справами, а цим будуть займатися українці. Дякую.
Дякую. Отже, колеги. Отже, колеги, прошу зайняти робочі місця. Прошу зайти в зал. Прошу приготуватись до голосування. Колеги, кожен голос. Прошу приготуватись до голосування, зайти в зал. І я ставлю на голосування проект Закону про особливості користування Андріївською церквою Національного заповідника "Софія Київська" (№ 9208) за пропозицією комітету за основу і в цілому. Прошу голосувати. Прошу підтримати. Кожен голос має значення. Я прошу всіх відповідально проголосувати, взяти участь в голосуванні і підтримати. Голосуємо, колеги. Голосуємо, підтримуємо. Прошу голосувати. Голосуємо. Підтримуємо, колеги. Підтримуємо злагоджено. Всі українські сили. Чорти хай бісяться, а українські сили голосують "за". Голосуємо, колеги. [[11:12:55]] За-216 Не встигли. Я прошу, колеги, проголосувати за повернення. За повернення. Кожен голос! Прошу проголосувати. Прошу підтримати повернення. Голосуємо за повернення. Голосуємо. Колеги, кожен голос. [[11:13:26]] За-235 Повернулись. І тепер я ставлю проект Закону 9208 за основу і в цілому. Прошу голосувати. Прошу підтримати. Підтримуємо, колеги. Голосуємо. Голосуємо, колеги. Кожен голос. Уважно голосуємо. Кожен голос. Голосуємо. Прошу голосувати. Голосуємо. Колеги, уважно, відповідально, кожен голос має значення. [[11:14:00]] За-237 Закон прийнятий. Вітаю, колеги. Слава Україні! [[Оплески]] Отже, колеги, зараз у нас на розгляді проект Закону про внесення зміни до Кримінального кодексу України щодо відповідальності за незаконне перетинання державного кордону. Колеги, там невеличка кількість правок, три правки всього, і це друге читання. Тому я прошу не розходитись, колеги, не розходьтесь, це буде тривати 5-7 хвилин, всього три правки. Отже, ми переходимо до проекту Закону 7017. І я запрошую до доповіді голову Комітету з питань законодавчого забезпечення Кожем’якіна Андрія Анатолійовича. І прошу всіх лишатись на місцях.
Шановні колеги, Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності вчора на засіданні комітету розглянув порівняльну таблицю, підготовлену до другого читання, до проекту Закону України про внесення зміни до Кримінального кодексу України щодо відповідальності за незаконне перетинання державного кордону (№ 7017). До другого читання надійшло 33 поправки і пропозиції від народних депутатів, з них враховані - 20, 13 – відхилені. Обґрунтування є в таблиці, яку вам тільки що роздали. Зазначу, що концепція законопроекту, прийнята в першому читанні, збережена та враховані пропозиції, що були озвучені під стенограму на засіданні Верховної Ради України під час розгляду цього проекту в першому читанні. Таким чином, ми маємо підготовлений законопроект, яким пропонується встановити кримінальну відповідальність за незаконне перетинання державного кордону України, вчинене з метою заподіяння шкоди інтересам держави, або особою, якій заборонено в’їзд на територію України, або представниками підрозділів Збройних Сил чи інших силових відомств держави-агресора у будь-який спосіб поза пунктами пропуску через державний кордон України, або в пунктах пропуску через державний кордон України без відповідних документів, або за документами, що містять недостовірні відомості. Підслідність щодо розслідування цього злочину визначено за Службою безпеки України. Тому комітет одноголосно ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти проект номер 7017 у другому читанні та в цілому як закон. Прошу визначитися. Дякую.
Дякую вам. Отже, переходимо до правок. Їх небагато, я нагадую, я зачитую. 4-а. 6-а. Не наполягає. 8-а. Не наполягає. 10-а. Не наполягає. 11-а. Наполягає. Будь ласка, Левченко. У Левченка дві правки, і тому відразу дві хвилини прошу включити, дві хвилини.
Дякую. Левченко, "Свобода", 223 округ місто Київ. Я, по-перше, хотів би слово сказати щодо попереднього законопроекту щодо Андріївської церкви, тому що мені не дали слово, можливість висловитися. "Свобода" голосувала "за", безперечно, але я звертаю увагу, що це абсолютно пуста бутафорія, адже Кабінет Міністрів мав всі повноваження це зробити без законопроекту. Не було потрібно жодного законопроекту тут ухвалювати, це міг зробити просто Кабінет Міністрів, Міністерство культури. Натомість зробили весь цей цирк з піаром для того, щоб показати, що як хтось нібито бореться дуже сильно за автокефалію нашої православної церкви. Це по-перше, по минулому законопроекту. Тепер щодо цього питання. На превеликий жаль, в цьому законопроекті знову ж таки прописується, по суті, позитивна бутафорія, розповідають про те, що нібито це боротьба проти незаконного перетину кордону, а насправді ми читаємо варіант, який пропонований до другого читання. Написано, що є злочинним діянням: "Перетинання державного кордону України з метою заподіяння шкоди інтересам держави." – і далі по тексту. Так от, питання "з метою заподіяння шкоди державі" – це є абсолютно правова невизначеність. Насправді за таким визначенням нікого не покарають і нікого не посадять, тому що жодний суд не зможе нормально довести, в більшості випадків, іноді, звісно, дуже рідко можна, але в 90 відсотків випадків не можна довести, що людина мала якийсь злочинний намір. Тому наші поправки, мої і свободівські, ми пропонували, щоби криміналізувати будь-який незаконний перетин державного кордону. Будь-який незаконний перетин без відповідних документів має бути криміналізований, це має бути злочинною діяльністю. І всі наші поправки працювали в цьому напрямку, ми подали низку поправок в цьому напрямку, власне кажучи. До речі, включно з тим, щоб врахувати, а що ж буде, якщо, наприклад, біженці повертаються без документів або приїжджають без документів; або українські громадяни чи. які втратили документи, повертаються і так далі. Ми це все опрацювали в низці наших поправок. Будь ласка, дайте ще закінчити.
Будь ласка, одну хвилину.
Я розумію.
Одну хвилину додайте.
Немає сенсу наполягати, я розумію, якщо ця поправка не буде прийнята, не буде сенсу наполягати і на інших поправках. Тому я зараз звертаюсь до зали: народні депутати, ви маєте розуміти, що якщо ми проголосуємо в такому варіанті, як зараз запропоновано ,до другого читання, не ухваливши цю поправку, то насправді це "мертвий" закон. Насправді жодного покарання реального за незаконний перетин не буде, тому що неможливо довести суб’єктивний момент про: мета - заподіяння шкоди інтересам держави. Тому я закликаю проголосувати за нашу поправку номер 11 і підтримати позицію щодо того, що будь-який незаконний перетин державного кордону без відповідних документів має бути криміналізований і це має вважатися злочинною діяльністю. Лише тоді ми справді зможемо у воюючій державі, до речі, яка зараз воює з Російською Федерацією, зможемо хоч трошки убезпечити свій кордон. В іншому випадку це просто така позитивна бутафорія, щоб знову хтось на цьому попіарився. Дякую.
Ви наполягаєте на голосуванні?
Так.
Будете коментувати, пане Андрію?
Яку? 11-у?
11-у.
Справа в тому, що. Шановний пане Юрію, ми, дійсно, обговорювали, дискусія була на комітеті, але ми погодились, в кінці кінців, з позицією науково-експертного правління і юридичного управління, що відсутні ознаки злочину як суспільно небезпечного діяння у вашій поправці так, ну, те, що ви пропонуєте. А дана пропозиція підпадає під адміністративне правопорушення і все. Крапка.
Отже, я ставлю на голосування поправку 11. Комітет її відхилив, автор наполягає на підтримці. Прошу голосувати, прошу визначатись. [[11:21:21]] За-89 Рішення не прийнято. Отже, 16-а. все. Так, колеги, 24-а. Не наполягає. 28-а. Не наполягає. Колеги, таким чином, ми завершили обговорення правок. І я запрошую усіх народних депутатів у зал, прошу голів фракцій максимально змобілізувати, через хвилину ми переходимо до голосування. Прошу Секретаріат Верховної Ради повідомити депутатів. Будь ласка, заходимо в зал і займаємо робочі місця.
Можна? Так. Одна хвилина.
Одна хвилина, голова комітету Андрій Кожем’якін.
Я ще раз перед тим, як народні депутати-колеги готуються голосувати, хотів би нагадати, що цей законопроект розроблено з метою сприяння забезпечення захисту суверенітету та територіальної цілісності України шляхом криміналізації незаконного перетину державного кордону представниками держави-агресора. Проектом пропонується встановити кримінальну відповідальність за перетинання державного кордону особою, яка має громадянство держави-агресора або іншою особою в інтересах держави-агресора, що суперечить національним інтересам України, у будь-який спосіб поза пунктами пропуску через державний кордон України або в пунктах пропуску через державний кордон України без відповідних документів або за документами, що містять недостовірні відомості. Наскільки мені відомо, багато фракцій і груп підтримують цей законопроект, тому прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Отже, переходимо до прийняття рішення. Колеги, будь ласка, зайдіть у зал. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення зміни до Кримінального кодексу України щодо відповідальності за незаконне перетинання державного кордону (№ 7017) у другому читанні та в цілому. Прошу голосувати, прошу підтримати. Голосуємо, колеги, відповідально голосуємо. Голосуємо! [[11:24:14]] За-243 Закон прийнятий. І, колеги, тепер ми переходимо до питань бюджету. І я прошу всіх зараз до уваги, до концентрації. Наступний у порядку денному проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України (щодо правового підґрунтя для запровадження середньострокового бюджетного планування) (№ 8044). І я прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Прошу голосувати. Прошу підтримати. Голосуємо! [[11:24:58]] За-161 Рішення прийнято. І я запрошую до доповіді першого заступника міністра фінансів Маркарову Оксану Сергіївну. Мані Оксано, будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Сьогодні ми маємо шанс реалізувати, без перебільшення, найважливішу бюджетну реформу для України і розпочати запровадження середньострокового бюджетування, тобто бюджетування на три роки. Ви всі чудово розумієте, чому довший горизонт планування державних фінансів – це надзвичайно важлива річ, особливо в наших умовах, особливо в умовах передвиборчого року. Всі хочуть від нас прогнозованості – і наші громадяни, і наш бізнес, і наші інвестори, і наші кредитори. Саме розуміння, куди ми плануємо рухатися, і які, наскільки швидко дасть можливість будувати нормальні прогнозовані стосунки з нашими партнерами і дасть можливість відновити фактично довіру. Оприлюднення не тільки стратегії, що ми робимо, але й фінансових планів, і чітке розуміння, які пріоритети уряду, парламенту, Президента не тільки існують у вигляді стратегій, а й забезпечення фінансовим ресурсом, дасть можливість говорити про це впевнено, з чіткими кроками їх реалізації. Це дозволить нам показати, як ми плануємо управляти державним боргом, як ми плануємо зменшувати фіскальні ризики, за рахунок чого ми плануємо трансформувати освіту, охорону здоров’я, інші сектори, як взагалі ми будемо підтримувати розвиток економіки, щоби три відсотки зростання ВВП, про яке ми говоримо на наступний рік, було не просто гарною цифрою, було реальною цифрою, яка потім транслюється в підвищення зарплат і в покращання добробуту наших громадян. Що всередині цього законопроекту? Це трьохрічні. Бюджетна декларація – це трьохрічні фінансові плани для місцевих бюджетів, це конкретні стелі видатків, це огляд видатків, це більша відповідальність. Запропоновані зміни посилять відповідальність чиновників за результати своєї роботи. Ми краще будемо готувати бюджет, коли будемо приходити до вас, ми не зможемо просто так міняти цифри, які ви затвердили на три роки. Нарешті нам дозволить трьохрічне бюджетування перейти до цивілізованого підходу і системного діалогу, щоб.
Будь ласка, 2 хвилини, завершити.
Коли ми будемо мати чіткі профінансовані цілі на 3 роки, нас не буде кожен раз "штормити", коли ми розглядаємо один раз на рік бюджет, у вас не будуть і в наших громадян виникати запитання, чи реформа, розпочата в минулому році, буде продовжена, чи реконструкція будь-якого об’єкту, розпочата в минулому році, буде перенесена на наступний рік. Це вже буде враховано в наших трьохрічних цілях. Весь цивілізований світ вже використовує цей підхід. Європейський Союз, більшість країн Європейського Союзу так ведуть свою бюджетну політику вже не один рік. Відповідно я не сумніваюся, що ви всі усвідомлюєте, що цей підхід, він не просто кращій, він єдино правильний, якщо ми хочемо дійсно перейти від однорічного планування до сталого розвитку і підтримки, і фінансування цього розвитку. Тому сьогодні унікальний шанс для нас розпочати цю реформи. Просимо підтримати наш законопроект за основу для того, щоб ми разом, спільно з комітетом доопрацювали його і вже, починаючи з 2019 року, перейшли на трьохрічне бюджетування в Україні. Дуже дякую. І прошу підтримати.
Дякуємо вам, шановна пані Оксана, проходьте на ваше місце, будь ласка, робоче. І ми запрошуємо для співдоповіді голову підкомітету з питань бюджету Костянтина Іщейкіна. Пане Костянтине, просимо.
Доброго дня, шановні колеги! Доброго дня, шановна головуюча! Комітет з питань бюджету 14 вересня розглянув урядові законопроекти 8044 і 8043 – щодо запровадження середньострокового бюджетного планування. Оскільки даними законопроектами суттєво змінюється бюджетне законодавство, поряд з висновком Головного науково-експертного управління, на звернення комітету, отримані висновки Інституту законодавства Верховної Ради, Асоціації міст та Інституту суспільно-економічних досліджень, в яких висловлено пропозиція і зауваження до цих законопроектів. За результатами опрацювання законопроектів та висновків до них комітетом звернуто увагу на наступне. Основними ризиками, які можуть завадити дієвості і ефективності середньострокового бюджетного планування є: перше – відсутність законодавчого врегулювання цілісної системи державного стратегічного планування, яка б включала перелік і класифікацію документів державного стратегічного планування, їх ієрархію та взаємоузгодження, основні стадії розроблення і реалізації, а також повноваження органів державної влади та місцевого самоврядування у такому процесі. На даний час уряд ще не подав до парламенту відповідний законопроект про державне стратегічне планування. Друге – неспроможність забезпечити реалістичні показники середньострокового бюджетного планування, зважаючи на нестабільну макроекономічну ситуацію, непередбачуваність змін у законодавстві та реалізації започаткованих реформ. Свідченням цього є експеримент минулого року щодо підготовки урядом проекту основних напрямків на 2018-2020 роки, в якому ключові параметри на 2018 рік суттєво відрізнялися від проекту Державного бюджету та закону, хоча між датами подання такого документу і проект Державного бюджету пройшло тільки три місяці, а до дати прийняття Закону про Державний бюджет минуло лише півроку. Запропоновані зміни до Регламенту Верховної Ради не містять чіткої юридичної визначеності в частині форми і змісту рішення парламенту щодо бюджетної декларації.
Будь ласка, одну хвилину завершити.
30 секунд завершити.
Одну хвилину, прошу. Включено мікрофон.
Дякую. Запропоновані зміни до Регламенту Верховної Ради не містять чіткої юридичної визначеності в частині форми і змісту рішення парламенту щодо бюджетної декларації та наслідків такого рішення або його неприйняття для подальшого процесу підготовки законопроекту про Державний бюджет. Зміст бюджетної декларації також потребує подальшого обговорення. Наприклад, потрібно розглянути можливість включення до такого документу положень щодо особливостей спеціального фонду Державного бюджету, а також показників і видів міжбюджетних трансфертів. Виникають питання щодо доцільності або чіткості викладу передбачених окремих змін кодексу. Особливо це стосується уточнення бюджетної термінології. Також дискусійними є запропоновані зміни норм Бюджетного кодексу щодо програмно-цільового методу, зокрема щодо здійснення оцінки ефективності бюджетних програм лише головними розпорядниками коштів, а не усіма учасниками бюджетного процесу в межах своєї компетенції, як передбачено чинними нормами, унормування проведення оглядів видатків, які лише в цьому році започатковані урядом та ще не мають результатів. Одночасно із змінами до Бюджетного кодексу уряд подав пов’язані зміни лише до двох законодавчих актів, хоча для забезпечення узгодженості правових норм необхідно внести зміни ще до декількох законів, зокрема про Нацбанк, про РНБО та про Вищу раду правосуддя. Оскільки законопроекти 8044, 8043 є системно пов’язаними, то, беручи до уваги вимоги статті 90 Регламенту, доцільно при подальшому опрацюванні таких законопроект до другого читання об’єднати їх в єдиний законопроект. Враховуючи наведене, Комітет з питань бюджету рекомендує Верховній Раді законопроекти 8044, 8043 прийняти за основу, доручивши Комітету з питань бюджету їх доопрацювати, об’єднавши в один законопроект та внести його на розгляд Верховної Ради у другому читанні. Прошу підтримати рішення комітету і відповідний проект Постанови за номером 8044/П. Дякую за увагу.
Дякуємо вам, шановний співдоповідачу. Я прошу фракції записатися на обговорення проекту Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України (щодо правового підґрунтя для запровадження середньострокового бюджетного планування). Будь ласка, народний депутат Бобов, група "Відродження", передає слово пану Яценку, народному депутату Яценку з місця.
Шановні друзі, насправді давно назрів цей законопроект. Оскільки у нас багато років залишалась радянська, пострадянська модель бюджетного фінансування, і ми дуже часто маємо проблеми. Наприклад, всі ми знаємо ситуацію, коли виділяють гроші, наприклад, наприкінці осені, і коли фактично люди не встигають їх освоїти, або вони згорають, уходять знову в бюджет, або підписуються якісь липові акти. І дійсно це дуже така ж сама ситуація з Державним фондом регіонального розвитку, з іншими програмами, природоохоронними заходами. Тому цей закон треба негайно прийняти. І зі свого боку я хочу звернутися до пані Маркарової, щоб ми також при опрацюванні до другого читання бюджету, якщо ми його проголосуємо сьогодні, врахувавши вже з цього року, ми гроші, які люди не встигнуть використати, – я маю на увазі соцеконом, маю на увазі ДФРР, природоохоронні заходи та інше, – щоб ми їх також, вони залишились спецфонду. Дякую.
Будь ласка, наступний виступ - народний депутат Каплін по темі законопроекту. Ми зараз обговорюємо не простих людей, а проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу. Прошу.
Шановні колеги, щойно ми разом з профспілками, разом з організаціями чорнобильців, з організаціями афганців, військовими пенсіонерами, дітьми війни на великій соціальній раді провели обговорення Державного бюджету. І що стосовно цього законопроекту, аспектів довгострокового планування роботи по бюджетуванню, я б хотів би висловити позицію простих людей. І перше – бюджет має писатися виключно тоді, коли уряд і очільник уряду, який представлений коаліцією, запропонує свою візію, бачення розвитку України на найближчі 10-15 років, коли він сформулює чіткий курс реалізації ключових пріоритетів для кожної простої української родини. А це, звичайно, охорона здоров’я, це освіта, це реіндустріалізація – значить, нові робочі місця, це модернізація, це інновації, це безпека, це системна змістовна внутрішня політика і такий самий системний діалог, зв’язок, відповідальність державних органів влади перед простими людьми. Ми повинні чітко розуміти, які глобальні державні інститути ми маємо розвивати, які ці глобальні державні інститути повинні продукувати програми і проекти. Ми повинні чітко розуміти місце нашої держави в світі, актуальне місце нашої держави в світі з точки зору соціально-економічного розвитку, безпекової платформи і інших важливих факторів, які є надзвичайно чутливими для простої української родини. Те, що сьогодні пропонується є неправильно з точки зору принципів проектування діяльності в цілому країни і ми повинні озброїтися іншими практиками, якими керуються крупні держави, які є успішними, які сьогодні випереджають країни за темпами розвитку. Тому я буду голосувати проти цього законопроекту. І я закликаю Гройсмана підтримати більш.
Це була позиція не фракції, я так розумію, а тільки виступу одного. І, будь ласка, "Опозиційний блок". Долженков, вам слово.
Олександр Долженков, "Опозиційний блок". Шановні колеги, шановні громадяни України, зараз ми розглядаємо законопроект, який за словами міністра фінансів, який за словами коаліції і тих фракцій, які будуть за нього голосувати, призведе до більшої стабільності в бюджетному процесі. Так, дійсно, формально виходячи з положень законопроекту, середньострокове планування – це 3 роки, основних макропоказників соціально-економічного розвитку країни, це плюс, плюс для стабільності. Але чи виконує чинна влада, уряд, коаліція, яка голосує за бюджет, фракції, групи, які приєднуються в цьому голосуванні до них, норми чинного законодавства? В чому суть цього законопроекту. Пропонується запровадити бюджетну декларацію. У нас замість бюджетної декларації є Основні напрямки бюджетної політики. Згідно положень чинного законодавства бюджетного Кабінет Міністрів України до 1 квітня розробляє Основні напрямки бюджетної політики, які затверджуються Верховною Радою до 30 квітня року, що передує плановому бюджетному року. Що це означає? Верховна Рада приймає участь в цьому бюджетному процесі. І вже на підставі Основних напрямків бюджетної політики формується головний фінансовий документ країни – Державний бюджет на наступний рік. У мене постає питання до коаліції, до уряду: а чи виконали ви норму не те що щодо середньострокового бюджетного планування, а щодо розробки Основних напрямків бюджетної політики на 2019 рік? Ні. Ось документ 8457, зареєстрований на сайті Верховної Ради України. Це проект Основних напрямків бюджетної політики на 2019-2021 роки. Так от, хочу констатувати, що Державний бюджет на 2019 рік був розроблений взагалі без наявності відповідного проекту постанови про Основні напрямки бюджетної політики.
30 секунд завершити.
Тобто ми не те, що середньострокове бюджетне планування, ми зараз не виконуємо норми чинного законодавства, оскільки фактично Основні напрямки бюджетної політики не розроблені. І зараз, як вільний письменник, Кабінет Міністрів формує макроекономічні показники.
Отже, колеги, зараз буде завершальний виступ. Тому я. Добре, спочатку Кужель, потім ви. Але вам 1 хвилину, добре? Просто можемо не встигнути. Так, не записались. Отже, колеги, через 3-4 хвилини буде голосування. Я прошу голів фракцій запросити депутатів в зал. І прошу Секретаріат теж запросити депутатів у зал. Від "Батьківщини" Олександра Кужель, будь ласка.
Олександра Кужель, фракція "Батьківщина". Я хочу звернути увагу на дату подання цього законопроекту – це лютий 18-го року. Тобто якщо коаліція, яка сьогодні представляє і створила уряд, повинна були відпрацювати своє бачення формування нового бюджету вже з новою бюджетною. змінами в Бюджетному кодексі. Але хочу сказати, що ці зміни – це, знаєте, якась бутафорія, тому що вони ніяким чином не зв’язані вже з поданим бюджетом, тобто це знову відтягується як менше на рік планування трьохрічної Бюджетної декларації, а бюджет на рік. Немає зовсім зв’язку Бюджетного кодексу з бюджетною. кодексу з бюджетом. Крім того, там будується така фінансова, просто нарисована фінансова стеля. Я хочу до пані Маркарової сказати, що найголовніше зміни, які повинні йти до Бюджетного кодексу, - це виконати програму Прем’єра, яку він завжди впроваджував як Голова Верховної Ради - це питання децентралізації. Якщо ви залишаєте горизонтальне вирівнювання для об’єднаних територіальних громад, вся брехня про децентралізацію на цьому закінчується. Немає жодної зацікавленості створювати нові робочі місця і збільшувати доходи до бюджету. Фракція "Батьківщина" не буде підтримувати цей законопроект.
І, колеги, заключний виступ. Я прошу всіх заходити у зал. Я, голови фракцій, звертаю увагу: я бачу багато людей вийшло із залу. Я прошу змобілізувати, повернути народних депутатів у зал. Зараз заключний виступ, а потім ми переходимо до голосування. Будь ласка, Острікова, 2 хвилини.
Доброго дня, шановні колеги. Безумовно, це важлива ініціатива, подана урядом. Але я хочу задати вам питання: який сенс мають всі ці гарні слова і ці всі гарні визначення, які написані в цьому законопроекті, якщо на практиці уряд сам же їх і порушує? Яскравий приклад. В бюджетний резолюції на 18-й, 19-й і 20-й роки був записаний дефіцит Пенсійного фонду 139 мільярдів гривень. Це ж та Бюджетна резолюція, яка складалася цим урядом. Водночас в проекті Державного бюджету, внесеного цим же урядом на 2019 рік, цей дефіцит став вже 166 мільярдів гривень. Для чого робити планування, якщо самі порушують і займаються не бюджетними плануванням і стратегічними, а бюджетними профанаціями? Тому в нас є чітка вимога до уряду: якщо ви подаєте якісь стратегічні планування, якісь показники бюджету на 3 роки, будь ласка, виконуйте їх, а то ви декларуєте одне, а робите зовсім інше. Так само ще один вам приклад приведу. Видатки бюджету поточного року згідно з цим трьохрічним стратегічним плануванням не повинні перевищувати обсяг трьохрічної декларації. Але ж це можливо тільки, коли уряд буде дуже чітко контролювати видатки поточного року. Натомість уряд другий рік поспіль вносить нам збільшені видатки на силовиків, на правоохоронців. Наприклад, до рівня 2018 року уряд нам пропонує в бюджеті 19-го року додатково додати 18 мільярдів гривень на фінансування поліцейської держави. Це знову ж таки бюджетна профанація. Теж саме з облдержадміністраціями. Попри задекларовану бюджетну децентралізацію, і це принцип Бюджетного кодексу, і нам уряд знову тут записує принцип справедливості, неупередженості розподілу суспільного багатства між громадянами і територіальними громадами. Це в цьому законопроекті. Так що ж ви вносите.
30 секунд завершити.
Так що ж ви вносите законопроект з такими принципами, з бюджетною децентралізацією, а в бюджеті, навпаки, робите централізацію і збільшуєте видатки не на громади, а на облдержадміністрації?
Отже, переходимо до прийняття рішення, колеги. Прошу приготуватись до голосування. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України (щодо правового підґрунтя для запровадження середньострокового бюджетного планування) (номер 8044) за пропозицією комітету за основу з урахуванням пропозицій комітету. Прошу голосувати, прошу підтримати. Відповідально, злагоджено голосуємо, підтримуємо. Голосуємо, колеги. Прошу підтримати. [[11:45:54]] За-222 222. Не встигли. Тому треба бути на місцях під час голосування, а не заходити за третім разом. Зараз я поставлю на повернення, а потім знову поставлю законопроект на голосування. Отже, перше голосування: повернутись до розгляду проекту Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України 8044. Це повернення. Прошу проголосувати за повернення. Голосуємо, колеги, підтримуємо. За повернення. [[11:46:44]] За-225 Не встигли. Бачу. Ставлю за повернення і прошу всіх бути на місцях і брати участь в голосуванні. Отже, повернення. Почекаємо, добре. Почекаємо пані Олю. Отже, ставлю пропозицію повернутись до проекту Закону 8044. Прошу голосувати і прошу підтримати. Голосуємо. Кожен голос уважно голосуємо. [[11:47:37]] За-232 Повернулись. Тепер ставлю проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України (№ 8044) за основу з урахуванням пропозицій комітету. Прошу голосувати. Прошу підтримати. Голосуємо. [[11:48:05]] За-245 Рішення прийняте. І, колеги, наступний проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запровадження середньострокового бюджетного планування (№ 8043). Я прошу підтримати розгляд його за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[11:48:40]] За-190 Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді Першого заступника міністра фінансів Маркарову Оксану Сергіївну. Але прошу, якщо можливо, вже лаконічніше, бо лишається небагато часу до перерви. Будь ласка, пан Оксано.
Шановний Голово, шановні колеги, дуже дякую за підтримку змін до Бюджетного кодексу. Прохання підтримати також внесення змін до деяких законів, пов’язаних також з запровадженням середньострокового бюджетування. Ці зміни вносяться до Регламенту Верховної Ради, а також до Закону "Про Кабінет Міністрів". Вони дозволять законодавчо унормувати процедури, пов’язані з складанням бюджетної декларації, її схваленням і поданням, відповідно проходженням. Фактично той бюджетний календар, який запроваджується Бюджетним кодексом, ми внесенням цих змін в два закони повністю унормуємо нові терміни, нові повноваження, послідовність і узгодженість між діями виконавчої та законодавчої влади у новому бюджетному процесі. Прохання підтримати. Дякую.
Дякую вам. До співдоповіді запрошується голова підкомітету Комітету з питань бюджету Іщейкін Костянтин Євгенович. Бюджетний комітет, співдоповідь буде від вас? Будь ласка. І теж прошу максимально лаконічно, будь ласка.
Шановний Андрію Володимировичу, шановні народні депутати і запрошені! Комітет з питань бюджету розглянув урядовий законопроект про внесення змін до Бюджетного кодексу, основними завданнями якого зазначено врегулювання питань, пов’язаних з реалізацією проекту Державного бюджету на 2019 рік. Цей законопроект також має на меті унормування ряду питань з формування та виконання місцевих бюджетів, серед яких найбільш вагомими є положення щодо зарахування до бюджетів місцевого самоврядування 5 відсотків рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин загальнодержавного значення, надання права обласним радам здійснювати зовнішні запозичення та надавати місцеві гарантії з метою відновлення, та реконструкції об’єктів спільної власності територіальних громад, впровадження ресурсу зберігаючих технологій.
8043. 8043.
Колеги, стосовно закону 43, ми просто просимо підтримати, там немає про що далі доповідати.
Дякую вам. Будь ласка: два – за, два – проти. Прошу провести запис. Барвіненко Віталій. Передає Бондарю слово для виступу.
Ми доложили два законопроекти відразу. Оксана Сергіївна продублювала доповідь двічі, було доложено 44 і 43 відразу, тому прохання підтримати і проголосувати.
Дякую. Будь ласка, Бондар.
Шановний Андрій Володимирович, шановні колеги! Безумовно, радію, що в уряді Міністерство фінансів почало розробляти і подавати якісь законопроекти, які формують логіку бюджетного процесу і взагалі якісь пріоритети можна буде сформувати на два-три роки. Тому такий законопроект наша група підтримала і голосуємо. Але в цілому, якщо говорити про бюджетний процес, який розпочався, який відбувається, то, дивлячись на бюджет, який нам запропонував уряд, то в цьому бюджеті якраз немає ніякої логіки і немає ніяких пріоритетів. Якщо подивитись на пріоритети, і ми бачили це, нам слайди показували багато речей різних, то говорять про те, що пріоритетів десяток, які уряд нам намалював. Це і обороноздатність, і енергонезалежність, енергоефективність, дороги, аграрний комплекс, децентралізація, освіта, охорона здоров’я, соціальний захист, культура і що хочеш. Це говорить про те, що в уряду взагалі немає ніякого пріоритету. І оцей законопроект, який зараз розглядається, він примусить уряд хоча би на три роки робити пріоритети, показати на всю державу, що є державним пріоритетом. Не змагання, хто перший з якої сторони відкриє кусок дороги, там два кілометри, це не є державний пріоритет. Будівництво доріг – це є поточна, реальна задача, яку уряд має вирішувати. Пріоритетом має бути відродження економіки, відродження промисловості, авіаційної галузі, космічної – ті галузі, які потягнуть економіку вверх, які дадуть можливість заробляти податки, заробляти для країни кошти валютні, експортні, які дадуть можливість піднімати пенсії, зарплати і тоді в рік робити один-два пріоритети, чи освіту підняти з колін поставити на ноги, чи охорону здоров’я реально зробити реформу, а не цю псевдореформу, яка знищує охорону здоров’я і не дає людям можливість лікуватися. От тоді має бути один пріоритет, який на витрати впливає, і два пріоритети, які дають крайню можливість заробити, поставити на ноги економіку України, відроджувати промисловість. Дякуємо.
Дякую. Григорій Тіміш передає слово для виступу Сергію Капліну. Будь ласка. Включіть мікрофон, Капліну.
Шановні колеги! Я ще раз хочу наголосити, що будь-яке бюджетне планування, бюджетне форматування, розробка алгоритмів, яким чином будуть розподілятися кошти, що будуть збиратися з простих українців, повинно робитися тільки після того, як уряд разом із коаліцією внесе чітку довгострокову програму, де середньострокове планування буде частиною, окремим сектором такого проектування. Тільки за цих умов ми з вами, дорогі співвітчизники, зможемо добитися від коаліції і уряду, аби була зрозуміла політика в частині планів уряду щодо підвищення пенсій, підвищення зарплат, підвищення прожиткового мінімуму і інших важливих складових, які є для вас сьогодні максимально актуальними. У даному законопроекті зазначено, що уряд буде управляти фіскальними ризиками, щоб не було розбалансованого бюджету. Це означатиме, що будуть підвищуватися акцизи, будуть підвищуватися податки, непрямі податки, приховані податки, зокрема через збільшення комунальних платежів для українців. Фактично уряд цим законопроектом розв’язує собі руки для маніпулювання і жонглювання лінійкою тих податків, які сплачують прості українці. Тут зазначено, що начебто уряд буде дбати про стратегічні цілі, я хочу наголосити, вони відомі: для простого українця це охорона здоров’я, це робочі місця, це навчання, це безпека, це змістовна внутрішня політика і відповідь на ті ключові ризики, зокрема, терористичні, які є сьогодні в країні. Потрібно розвивати такі інститути, як прокуратура, Служба безпеки України, Національна поліція, реформувати, гнати в шию звідти тих, хто перетворив ці органи фактично в корпорації, які заробляють гроші, зривають акції профспілок, акції профспілок, які дбають про те, щоб у простого українця була пенсія, зарплата, прожитковий мінімум. І ще, зверніть увагу на детінізацію. Ми наповнимо бюджет.
Ми не встигаємо, колеги, нам лишилось 3 хвилини, ще три фракції, тому я не буду додавати по 30 секунд, колеги, попереджаю. Сергій Соболєв, "Батьківщина", будь ласка.
Соболєв, "Батьківщина". Я хотів би звернутись до представників Міністерства фінансів, які внесли цей документ. З одного боку, ми там бачимо чіткі нормативи, які встановлюють граничні межі дефіциту Державного бюджету в 3 відсотки, і це добре. Але, з іншого боку, якщо ми розуміємо, що переноситься бюджетна декларація на 2 місяці: з 1 квітня на 1 червня. Як тоді уряд буде планувати всю політику внесення змін щодо податкового законодавства, митного законодавства, яке повинно вводитися за півроку до початку нового фінансового року? Давайте тоді змінювати початок фінансового року: з 1 січня перенесемо на іншу дату для того, щоб підприємці, підприємства та й державний сектор могли підготуватися до тих змін, які ми будемо так чи інакше планувати. Ми ж всі розуміємо, що і бюджет цього року неможливо буде ухвалювати без внесення змін в Митний, Податковий кодекс. А як тоді це буде далі узгоджуватися з тими строками? Ми розуміємо, навіщо ви це робите: ви хочете мати вже довгостроковий попередній прогноз по макроекономіці, ви хочете мати прогноз Національного банку. Але в такий спосіб ви йдете назустріч Національному банку, але вбиваєте власного підприємця, який не розуміє, як далі буде розвиватися політика фінансування, політика митна, політика податкова. Саме тому ми вважаємо, що цей документ є не готовий, наша фракція за це не буде голосувати. І друга політика – це політика керівництва державним боргом. На наш погляд, треба негайно виходити на новий етап переговорів з нашими кредиторами, бо всі розуміють, ці три роки, так, як це було заплановано, фактично є непосильними для наступних бюджетів. Дякую.
Від "Опозиційного блоку" Долженков. Я продовжую засідання до завершення розгляду даного питання. Потім – Острікова.
Шановні колеги, шановні громадяни України! Зараз ми продовжуємо розглядати законопроект, який стосується середньострокового планування. Тихими, але впевненими кроками ми повертаємося до старої доброї плановості. Формально це добре, це є свідченням, або поверхневим свідченням стабільності в країні щодо бюджетного планування, прогнозованості податкової політики, бюджетної політики, фінансової політики. А що ж насправді відбувається? Ось я конкретний приклад приводив, що в цьому році вноситься урядом України законопроект 9000: про проект Закону України про Держбюджет на наступний рік - без основних напрямків бюджетної політики. Основні напрямки бюджетної політики, вони розробляються Кабінетом Міністрів України за участю Верховної Ради України, який передбачає: рівень ВВП, рівень безробіття, мінімальну заробітну плату, прожитковий рівень, рівень інфляції, рівень цін виробників промислової продукції, тобто ті макроекономічні показники, які закладаються в бюджет. Зараз уряд говорить про те, що необхідно запроваджувати трирічний план планування бюджетного, але зараз він взагалі цього не робить, формально це, знову говорю, добре. Що стосується обіцяних показників, які формуються, закладаються урядом в цьому законопроекті, то вимушений констатувати наступне, декілька цифр. Я розумію, що дуже багатьох це не цікавить присутніх, але більше, мабуть, ця інформація спрямована для громадян, які нас слухають. Рівень державного боргу, який планують обслуговувати в цьому бюджеті складає немало-небагато 417 мільярдів гривень – це 40 відсотків дохідної частини бюджету, і зараз говорять, що це бюджет розвитку. Як ми можемо розвиватися, коли 40 відсотків коштів ми повинні віддавати внутрішнім та зовнішнім кредиторам? Ось вам і планування. Дякую.
Отже, колеги, через 3 хвилини ми переходимо до голосування. Я прошу голів фракцій, щоб потім не доводилось кілька раз ставити на переголосування, запросити депутатів в зал, через 3 хвилини ми переходимо до прийняття рішення. Від "Самопомочі" Острікова, будь ласка. І потім одна хвилина Левченко.
Шановні колеги, основний зміст цього законопроекту, як ми побачили, це зміна назви "Основні напрямки бюджетної політики" на "Бюджетна декларація", це, безумовно, істотна зміна, яка покращить добробут українців. Коли уряд встановлює сам собі обов’язки подавати цю бюджетну декларацію не пізніше 1 червня, ми з вами розуміємо, що цей обов’язок вчергове буде порушений. Він порушується з року в рік, з року в рік порушується і графік розгляду бюджету, з року в рік уряд порушує норми Бюджетного кодексу саме щодо фінансування ключових статей бюджету. Тому ми повинні з вами розуміти, якщо зміст цього законопроекту не буде наповнений реальним бажанням виконувати його хоча би по ключовим статтям видатків Державного бюджету - а це обслуговування боргу, це дефіцит пенсійного фонду, це армія і оборона, це децентралізація, це медицина і освіта, - то, на жаль, цей законопроект залишиться такими самими папірцями, якими сьогодні уряд вважає Бюджетний кодекс, щороку порушуючи його вимоги. І щодо пріоритетів, які закладаються урядом в бюджетну резолюцію, чи зараз вона буде називатися "Бюджетна декларація". Попри те, що декларується децентралізація, підтримка аграріїв, енергоефективність, турбота про армію, насправді, ми цих пріоритетів з поданого бюджету не бачимо. Ми бачимо пріоритетами побудову силової поліцейської держави, фінансування поліції і СБУ, апаратів міністерств і відомств, а ми не бачимо там фінансування вже проголосованих Верховною Радою, нами з вами медичної реформи, пенсійної реформи і реформи освіти. Якщо уряд не може знайти гроші навіть на фінансування природничих кабінетів, а всі ми з вами тут слухали заслуженого вчителя України і шалено йому аплодували, натомість, в бюджеті природничі кабінети і відновлення природничих наук для уряду не є пріоритетним.
Дякую вам. Отже, колеги, будь ласка, займайте робочі місця, заходіть в зал. Через хвилину ми голосуємо. Запросіть кого нема в залі, знову ж поверніться в зал. Одна хвилина – Левченко. І голосуємо.
Левченко, "Свобода", 223 округ, місто Київ. Проблема з цим законопроектом 8043, як і з попереднім, який був тільки що, на жаль. проголосований, 8044, що він в парламентській республіці, якою є сьогодні Україна, ще більше віддаляє або взагалі нівелює парламентський контроль над бюджетним процесом як таким. От згідно з запропонованими змінами до частини четвертої статті 154 Регламенту Верховної Ради України в цьому законопроекті за результатами обговорення законопроекту про Державний бюджет парламент буде позбавлено права відхилення такого законопроекту у разі його невідповідності бюджетній декларації. Сьогодні натомість згідно з чинними нормами таке право є у разі невідповідності такого законопроекту основним напрямам бюджетної політики на наступний бюджетний період. Тобто по суті парламент навіть не може відхилити проект бюджету, якщо він не відповідає самим цим планувальним нормам, так. Крім цього, передбачені законопроектом зміни до Регламенту Верховної Ради України не містять чітко юридичної визначеності в частині форми і змісту рішення Верховної Ради щодо бюджетної декларації та наслідків такого рішення або не прийняття для подальшого процесу підготовки законопроекту про Державний бюджет. Тобто по суті, як і в попередньому законопроекту, де нівелювались.
Дякую. Отже, колеги, переходимо до прийняття рішення. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запровадження середньострокового бюджетного планування (№ 8043) за пропозицією комітету за основу з урахуванням пропозицій комітету. Прошу голосувати і прошу підтримати. Голосуємо, голосуємо, підтримуйте. Голосуємо. [[12:06:19]] За-231 Рішення прийняте. Зараз, колеги, я прошу зачитати повідомлення Ірину Геращенко.
Шановні колеги, я прошу вашої особливої уваги. Щороку в жовтні відбувається Всесвітній день боротьби з раком молочної залози. І сьогодні міжфракційне об’єднання "Рівні можливості" разом з фондом "Здоров’я жінки і планування сім’ї" вже вп’яте проводять таку інформаційну акцію у Верховній Раді України із закликом до всіх українок. Дорогі українки, ви дуже багато працюєте, робите для своїх родин, чоловіків, дітей, але не забувайте про себе! Ви потрібні країні, родині, дітям, і головне– самим собі, здоровими. Будь ласка, українські жінки, закликаємо всіх вас дбати про себе, дбати про профілактику і щороку проходити мамографію. А всіх чоловіків і жінок депутатів і депутаток Верховної Ради України я прошу від МФО "Рівні можливості" доєднатися до цієї акції інформаційної, заколоти, будь ласка, на лацкани піджака таку рожеву стрічку, яка символізує нашу увагу до цієї страшної хвороби, однієї з найрозповсюдженіших онкологічних хвороб і дякуємо чоловікам і жінкам, які вже доєднались до цієї акції. І маленьке оголошення. До президії звернулася наша колежанка пані Корчинська, народний депутат Оксана Корчинська, яка просить зарахувати її голос як "утрималася" під час голосування за проект Кодексу України з процедур банкрутства в другому читанні та в цілому, бо її картка не спрацювала. Дякую за увагу.
Отже, колеги, зараз згідно Регламенту я змушений оголосити перерву. В 12:30 я прошу всіх повернутися в зал для продовження нашої роботи. В 12:30 прошу усіх бути присутніми в залі. Ми переходимо до проекту Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України (9084) і важливо, щоб ми змогли до обіду обговорити і прийняти за основу бюджетну резолюцію – проект Закону про Державний бюджет України. Тому без запізнень в 12:30 в залі.
Колеги, голови фракцій, запросіть депутатів в зал. І секретаріат, запросіть депутатів в зал. Колеги, працювать треба. Треба працювать. Казав класик Іван Якович: "Працювать, працювать, працювать". Тому прошу всіх заходити в зал. Будь ласка, запросіть депутатів в зал. Отже, колеги, у нас наступний проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України (9084). Я буду пропонувати за пропозицією комітету, щоб ми його розглянули за скороченою процедурою. Але якщо не буде 150 голосів, ми увійдемо в повному процедуру і тоді, звичайно, ми не зможемо до обіду розглянути бюджет. Зараз 1 хвилина, запросіть депутатів у зал. Якщо не буде достатньо голосів для скороченої, ми зайдемо у повну процедуру. Отже, колеги, прошу займати робочі місця. Наступний у нас на розгляді проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України (№ 9084). І за пропозицією комітету я ставлю на голосування пропозицію розгляду його за скороченою процедурою. Прошу голосувати, прошу підтримати. Якщо ми не проголосуємо, ми зайдемо в повну. [[12:35:11]] За-85 Прошу по фракціям показати: "Блок Петра Порошенка" – 42, "Народний фронт" – 23, "Опозиційний блок" – 0, "Самопоміч" – 0, Радикальна партія – 4, "Батьківщина" – 1, "Воля народу" – 2, "Партія "Відродження" – 5. Колеги, я ще раз пояснюю, по нашому плану ми маємо розглянути зміни до Бюджетного кодексу, які підготував бюджетний комітет, а потім перейти в розгляд Закону про Державний бюджет України. Ми встигаємо це зробити до обіду, якщо зараз ми проголосуємо за скорочену процедуру. Якщо не проголосуємо, фактично до обіду ми будемо розглядати тільки внесення змін до Бюджетного кодексу, а в бюджет перейдемо після обіду. Отже, колеги, я ще раз ставлю на голосування пропозицію, щоб проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України (9084) ми розглянули за скороченою процедурою. Прошу голосувати, прошу підтримати. Голосуємо. Прошу голосувати. [[12:36:42]] За-102 Так, колеги, я ще раз поставлю. І звертаюсь зараз до голів фракцій. Я вам для орієнтування ще раз зачитаю по фракціям, будь ласка. Подивіться по фракціям, щоб потім не було жодних питань з приводу того чому ми не розглянули бюджет до обіду. Бо за дисципліну у фракціях відповідають керівництво фракцій. Отже, прошу заходити в зал займати робочі місця. Ми знову маємо прецедент, коли комітети проходять під час засідання. Я прошу повернутися з комітетів, у вас був час для проведення комітету. Повертатися в зал для голосування. Це є погана практика проводити комітети під час пленарного засідання. Отже, чи повернулися з комітетів? Давайте одну хвилину. Одну хвилину. Будь ласка, запрошуйте депутатів в зал, через хвилину я ще раз поставлю на голосування пропозицію розгляду за скороченою процедурою. Подивіться по фракціям, хто є в кулуарах, і запросіть в зал. Отже, колеги, займайте робочі місця, будь ласка, бачу, вже повернулись. Займайте робочі місця, зараз поставлю ще раз на голосування. Отже, прошу зайняти робочі місця і приготуватись до голосування. Колеги, поверніться в зал, я пояснюю вам логіку. Ще раз пояснюю: ми зможемо встигнути розглянути бюджет до обіду за умови, що ми зміни до Бюджетного кодексу розглянемо за скороченою процедурою. Отже, прошу, кожен голос має вагу, зайняти робочі місця, приготуватись до голосування і під час голосування голосувати, а не вести дебати. Отже, я ставлю на голосування пропозицію, щоб проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України (№ 9084) ми розглянули за скороченою процедурою. Прошу голосувати і прошу підтримати. Колеги, кожен голос має вагу. Прошу голосувати. Прошу підтримати. Голосуємо. [[12:41:38]] За-144 Кілька голосів. Добре, я ще раз поставлю, колеги. Я прошу зайти в зал і я ще раз поставлю. Нам не вистачило 6 голосів. Я бачу, що не встигли, зайдіть і займіть робочі місця і під час голосування беріть участь в голосуванні. Отже, колеги, я ставлю на голосування пропозицію, щоб проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України (№ 9084) ми розглянули за скороченою процедурою. Прошу проголосувати, прошу підтримати, колеги, кожен голос має значення, прошу підтримати. Голосуємо "за", голосуємо. [[12:42:49]] За-163 Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді першого заступника міністра фінансів Маркарову Оксану Сергіївну. Будь ласка, пані Оксана.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Прохання підтримати в першому читанні законопроект про зміни до Бюджетного кодексу, який також системно пов’язаний із Законом України, з проектом, про Державний бюджет на 2019 рік. Цим проектом ми пропонуємо унормувати ряд питань кодексу щодо таких категорій питань. Це формування та виконання місцевих бюджетів, міжбюджетних взаємовідносин між нашим державним і місцевими бюджетами, зокрема ті питання, які ми вже давно обговорювали тут. Це поширення 5 відсотків розподілу рентної плати за користування надрами на інші ресурси, крім природного газу та нафти. Це унормування перерахування ПДФО з доходів за здавання фізичними особами в оренду саме туди, де знаходяться ці об’єкти, це врегулювання механізму здійснення обласними радами на додаток до міст зовнішніх запозичень та надання місцевих гарантій і доповнення переліку витрат, які за рахунок субвенції можуть надаватися на пільги та житлові субсидії. Також ми пропонуємо врегулювати питання фінансового забезпечення охорони здоров’я. Зокрема, найголовніше визначити і віднести до захищених видатків Державного бюджету видатків на програму державних гарантій медичного обслуговування населення та ряд інших положень. Фінансове забезпечення освіти щодо запровадження за рахунок освітньої субвенції з нарахування у вищих закладах І-ІІ рівнів акредитації. Здійснення видатків на соціальний захист. Дуже багато принципових питань, а також багато технічних питань, які уточнюють повноваження центральних органів влади в частині затвердження істотних умов договору, наприклад, по енергосервісу. Фактично всі ті питання, які ми з вами обговорювали протягом року, які дійсно необхідно врегулювати для того, щоб покращити міжбюджетні трансферти і стосунки між місцевими бюджетами і центральним бюджетом і привести норми кодексу у відповідність до тих уже законодавчих нових норм, які було ухвалено протягом року. Прохання підтримати за основу для того, щоб ми далі, протягом наступних тижнів разом з роботою над.
Будь ласка, 30 секунд завершити.
Прохання підтримати даний законопроект. Дякую.
Дякую. До співдоповіді запрошується Іщейкін, представник бюджетного комітету, будь ласка.
Шановний Андрій Володимирович, шановні народні депутати! Комітет з питань бюджету розглянув урядовий законопроект про внесення змін до Бюджетного кодексу, основними завданнями якого визначене врегулювання питань, пов’язаних з реалізацією проекту Державного бюджету на 2019 рік. Цей законопроект також має на меті унормування ряду питань з формування та виконання місцевих бюджетів, серед яких найбільш вагомими є положення щодо зарахування до бюджетів місцевого самоврядування п’яти відсотків рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин загальнодержавного значення; надання права обласним радам здійснювати зовнішні запозичення та надавати місцеві гарантії з метою відновлення та реконструкції об’єктів спільної власності територіальних громад, впровадження ресурсозберігаючих технологій, а також розвитку автомобільних доріг загального користування. Слід зазначити, що під час обговорення законопроекту комітетом відмічалось про необхідність ретельного доопрацювання його положень з метою подальшого вдосконалення бюджетних процедур. Водночас було підтримано пропозицію щодо доповнення пункту 42 "Прикінцевих, перехідних положень" кодексу, що відображено в розданому проекті постанови. Загалом, зважаючи, що запропоновані в законопроекті законодавчі ініціативи враховані в показниках проекту Державного бюджету на 2019 рік, розгляд і прийняття таких пов’язаних законопроектів мають відбуватися взаємоузгоджено. За наслідками розгляду комітет ухвалив наступне рішення: рекомендувати Верховній Раді за результатами розгляду в першому читанні законопроект 9084 прийняти за основу з врахуванням пропозицій комітету та доручити комітету доопрацювати законопроект до другого читання з врахуванням пропозиції суб’єктів права законодавчої ініціативи. Прошу підтримати відповідний проект постанови. Дякую за увагу.
Дякую. Ми переходимо до обговорення, прошу підготуватися до запису: два – за, два – проти. Шановні колеги, прошу провести запис. Запрошую до слова народного депутата Мельника від "Блоку Петра Порошенка"
Сергій Мельник, місто Хмельницький. Шановні колеги, насправді ми сьогодні розглядаємо три проекти закону про внесення змін до Бюджетного кодексу. І передостанній закон, який стосувався зміни термінів подачі бюджетної декларації, насправді саме головне в цих питаннях – це формат нової бюджетної декларації. Як ви пам’ятаєте, у милому році уряд був подав пілотний проект бюджетної декларації, по якому дуже багато заперечень було у народних депутатів. І на сьогоднішній день при формуванні проекту Державного бюджету на наступний рік у нас знову виникає дуже багато питань, по яких саме формат бюджетної декларації мав би дати відповідь. Два основних я хотів би сьогодні назвати: перше – це підтримка аграрного сектору. Не повинні ми другий рік визначати в останні дні механізми, принципи підтримки, обмеження і напрямів. Так само питання І-ІІ рівня акредитації закладів, які є структурними підрозділами вищих навчальних закладів і які у складі національних університетів. Сьогодні це коштує 800 мільйонів. Основні пропозиції, які лунають у депутатів, це все-таки частково врегулювати це питання за рахунок перегляду державного замовлення щодо профільних вузів. І, звичайно, з подальшим. з подальшою. збільшенням акредитації цих закладів, щоб вони, дійсно, стали реальними закладами. Кожний рік при формуванні бюджету у нас виникає ряд питань, тому я дуже просив би Міністерство фінансів при доопрацюванні цих трьох законопроектів, саме головне – ми маємо чітко затвердити формат. Більше того, я скажу, що.
Будь ласка, 30 секунд, завершуйте.
Більше того, сьогодні, якщо подивитися, от багато питань звучить щодо лікування за кордоном, то я вам відкрию таємницю, що в бюджетному запиті Міністерства охорони здоров’я взагалі не міститься жодної інформації, що в нас відбувається з цим питанням.
Дякую. Запрошую до слова від фракції "Батьківщина" народного депутата Сергія Соболєва.
"Батьківщина", Соболєв. Я хотів би звернутися до Міністерства фінансів для того, щоб вони підтвердили те, що це голосування в першому читанні виключно цих положень. І друге – я хотів би застерегти ключові питання, які зараз будуть голосуватися. Перше – це питання на 5 відсотків збільшення відрахування рентної плати для місцевих бюджетів. Друге – це фактично захист видатків бюджетів по захищених статтях медичних субвенцій, що дає можливість наступний рік нам пережити в умовах, коли фактично ця так звана "медична реформа" так і не запрацює, але з іншого боку, це не виключає можливості в наступному році за такими нормативами переходу на медичне страхування. І трете, що нас дуже влаштовує тут – я хотів би, щоб Мінфін це підтвердив – це займи, які будуть брати обласні ради, можуть бути виключно тільки якщо це стосується міжнародних фінансових інституцій, таких як Європейський банк реконструкції і розвитку, щоб наші обласні ради не почали влазити в боргові зобов’язання там, де не можуть їх виконати. Тобто якщо Мінфін підтверджує ці рішення, і ми вважаємо, що це голосування є лише в першому читанні, за такої умови ми готові розглянути ці пропозиції. Дякую.
Дякую. Я запрошую до слова народного депутата Боднара. Бондар – так-так! Прошу.
Дякую, шановні колеги! Шановні громадяни України, зараз розглядається одне з самих найважливіших питань, які має приймати парламент, – питання підготовки до розгляду бюджету України. Я вам хочу сказати, ми коротко проаналізували той проект, який поданий. Якщо двома словами, це бюджет проїдання коштів країни на умовах недоїдання населенням. Це бюджет соціальної капітуляції, це бюджет соціальної беззахищеності, це бюджет економічної пробуксовки на місці, це бюджет для МВФ, ну, ніяк не для України, це, по суті, бюджет зростання боргів. Бюджет абсолютно незбалансований. Нам уряд не дає відповідь, який пріоритет в цьому бюджеті, що ми за рік поміняємо. Нам дали десяток пріоритетів: і культура, охорона здоров’я, і оборона, і що хочеш, це значить, що в уряду нема ніякого пріоритету, я про це говорив вже. Там нема ніякого зростання економіки, там нема підтримки промисловості, підтримки айтішної сфери, нема чим буде Україна зростати і чим вона буде виділятися. Далі. Дивимося, що відбувається в цілому. Зростання боргів: будемо залучати 346 мільярдів і віддавати 292 мільярди. По суті, на 52 мільярди зростають борги. Це значить, що ми боргові ями латаємо новими боргами. Нема відповіді, а чим ми будемо заробляти. Нам обіцяв уряд, що буде зростання економіки на 5-7 відсотків, в бюджеті бачимо 3 відсотки. Показники по інфляції: заклали 7 відсотків, а вже сьогодні вони набагато більше. Тарифи зростають на 23 відсотки, а субсидії знижують майже на 20 мільярдів гривень для населення. Ну, яка ж економіка в цьому? Де населення? Як планують виживати після цього? Нам пропонують програму енергозбереження – 2 мільярди, в той же час на субсидії – 55 мільярдів. Ми запитуємо: де програма енергозбереження? За рахунок чого будемо знижувати користування газом, електроенергією? Нема цих відповідей в бюджеті. Тому ми вимагаємо. Дайте 30 секунд.
30 секунд, будь ласка, завершуйте.
Тому ми вимагаємо від уряду до другого читання ретельно переглянути бюджет, дати конкретно один або два пріоритети на наступний рік, що країна робить корисного і чим вона буде відрізнятися від країни 2018 року. І не треба змагатися з Президентом, хто швидше яку дорогу відкриє, це поточна задача уряду, це не є пріоритет стратегічний. Стратегічний пріоритет – це може бути промисловість, айтішна галузь, аграрна галузь, ті речі, які піднімуть економіку і дадуть валютну виручку в країну. І саме головне – бюджет має бути збалансований. Ви нам показуєте.
Дякую. І ще не встигли записатися, і просять виступити, будь ласка, від "Опозиційного блоку" Шурма і від "Самопомочі" народний депутат Сисоєнко. Прошу.
Ігор Шурма, "Опозиційний блок". Шановні колеги, от ви зараз просто повинні зрозуміти той. хоть трішки дослуховуватися, що зараз в залі відбувається. Зараз вашими руками відбувається чиста маніпуляція фокусниками з уряду. Вони дуже гарно для людей сказали, що ми робимо великі зміни, які допоможуть нам покращити охорону здоров’я. До тих змін належить внесення змін до статті 55 до захищених видатків питання, що стосуються медичної галузі. Так я вам хочу сказати, що це треба було зробити давним-давно, коли прийняли законопроект 6327. Тоді уряду цим законом давалося зобов’язання в 3-місячний термін зробити видатки захищеними. І мушу сказати, що уряд на сьогоднішній день усвідомлює, що 5 відсотків на охорону здоров’я, як це передбачено законом України, за які він ратував прийняття, він виконаний не буде. Питання рівня заробітної плати медичного персоналу, медичних працівників ставиться під великим знаком питання. І тут саме цікаве. Про це змовчали в.о.міністра. Вона не говорить, що цими змінами дається на розсуд уряду – вдумайтесь! – на розсуд уряду фінансування програми державних гарантій в залежності від наявних коштів, що звужує і порушує Закон 6327, або те, що ми говоримо про медичні гарантії. Що це означає? В цьому бюджеті 5 відсотків немає на медицину, як законом передбачено, є 3. А дальше вони в ручному режимі будуть корегувати всілякі звужені і зішлються на те, що це ж Верховна Рада за це проголосувала, ми лишень виконуємо, що прописано. Тому за цей законопроект, якщо не будуть зняті оці доповнення, які дають в ручному режимі уряду прийняти таке рішення, взагалі голосувати не можна навіть в першому читанні. Дякую.
Дякую. І останній виступ, прошу від фракції "Об’єднання "Самопоміч" народний депутат Сисоєнко.
Шановні колеги, фракція "Об’єднання "Самопоміч" пропонувала не включати пілотні проекти, які стосуються екстреної медичної допомоги саме для п’яти областей України. Саме внесенням змін до Бюджетного кодексу уряд вирішив, що тільки п’ять областей України в наступному році мають одержати кошти на екстрену медичну допомогу. Ми вважаємо, що це є дискримінацією як по відношенню до медичних працівників, чому саме п’ять областей України будуть одержувати заробітну плату більше, а інші медичні працівники швидкої допомоги інших 19 областей не будуть одержувати. Так само ми вважаємо, це є і дискримінацією по відношенню до пацієнтів, де швидка допомога в п’яти областях України приїде своєчасно, а інші 19 областей – пацієнти можуть годинами чекати швидку допомогу. Це є несправедливим. Також друге важливе питання. Фракція "Об’єднання "Самопоміч" пропонувала внести зміни в Бюджетний кодекс, і всі кошти, які надходять з корупційних злочинів, витрачати напряму безпосередньо на будівництво нових лікарень та будівництво шкіл. Я вважаю, що якщо би справді була політична воля Прем’єр-міністра боротися з корупцією, то ті кошти, які можна було б повертати від корупційних злочинів, їх би вистачило на те, щоб будувати нові школи та сучасні лікарні на кожній вулиці України. Тому ми вимагаємо, щоб саме ці зміни обов’язково були включені в проект Бюджетного кодексу на наступний рік. Дякую за увагу.
Дякую, колеги. Отже, ми завершили обговорення. Я прошу, ви зверніться до пани Оксани, і Оксана розкаже публічно цю позицію, якщо вона підтримує її. Я Оксані дам. Будь ласка, колеги, прошу заходити в зал. Прошу приготуватись до голосування 30 секунд, Іван Крулько. Будь ласка, заходьте, займайте робочі місця. Голови фракцій, запросіть депутатів у зал. Крулько.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Я би хотів, щоб ми, голосуючи за Бюджетний кодекс, уточнили одну дуже важливу позицію. У нас є проблема з фінансуванням вищих навчальних закладів І-ІІ рівня акредитації. І я прошу, щоби зараз ми це проговорили, щоби до другого читання позиція стосовно того, що держава. з державного бюджету можуть фінансуватися навчальні заклади І-ІІ рівня акредитації, як це є в поточному році, залишилася у Бюджетному кодексі. Я прошу, щоб ми цю пропозицію погодилися стосовно другого читання підтримання і ми як "Батьківщина" в такому випадку готові розглядати Бюджетний кодекс на наступний рік. Дякую.
Дякую вам. Пані Оксана, 30 секунд. Реально 30 секунд. І прошу займати робочі місця. Маркаровій включіть мікрофон. Говоріть.
Так, шановні колеги, ми готові до другого читання цю норму дискутувати і знайти збалансоване рішення з комітетом так, як обговорювалося вже на бюджетному комітеті. Тому прохання підтримати в першому за основу зараз, і ми до другого читання знайдемо рішення по цим коледжам.
Отже, позиція вияснена, публічно підтверджена. І ми можемо переходити до прийняття рішення, колеги. Пан Олександр, ми завершили обговорення. Перепрошую. Отже, колеги, я ставлю на голосування. [[Загальна дискусія]] Хай це скаже комітет. Комітет це підтверджує? [[Шум у залі]] Отже, колеги, хай комітет скаже, чи він підтримує цю пропозицію. Комітет, ви підтримуєте позицію, яку Співаковський озвучує? Будь ласка, колеги, комітет має сказати, і я скажу з поправкою комітету. Будь ласка, займайте робочі місця. Дуже коротко, будь ласка, Костянтин.
Шановні колеги, я попрошу, щоб цю позицію прокоментував Мінфін, тому що вона потрапила в комітет в такому вигляді. І якщо Мінфін підтримує цю позицію. Оксана Сергіївна!
Пані Оксана, у нас суперечка по освіті.
Надійшла пропозиція від Комітету освіти і науки підтримати законопроект, за виключенням норми щодо забезпечення у складі видатків на вищу освіту оплату послуг з підготовки фахівців, наукових та науково-педагогічних кадрів на умовах державного замовлення вищих навчальних закладів ІІІ-IV рівня акредитації приватної форми власності в структурних підрозділах без статусу окремої юридичної особи, які входять до складу національних вищих навчальних закладів ІІІ-IV рівня акредитації державної власності.
Підтримуєте, так? Підтримуєте?
Пропозиція виключити. Виключити.
Пані Оксана, чому не можна було це проговорити до голосування? Пані Оксана, будь ласка.
Ми не будемо заперечувати проти позиції комітету.
Все, домовились, прийнято. Отже, колеги, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України (№ 9084) з поправкою, яку озвучив під стенограму Іщейкін Костянтин Євгенович, і також ту, яку озвучив Крулько і підтвердила Маркарова, за основу з урахуванням пропозицій комітету. Я вже сказав це, будьте уважні, будь ласка. Прошу голосувати. Прошу підтримати. Прошу голосувати пропозицію Іщейкіна, яку він озвучив по освіті і в редакції комітету, в тій редакції, яку подав комітет. [[13:03:59]] За-215 Колеги, в чому річ? "Блок Петра Порошенка" – 86, "Народний фронт" – 56. В чому річ, колеги з коаліції? Я ставлю на повернення. Я прошу проголосувати за повернення до проекту Закону 9084. Прошу всіх взяти участь в голосуванні. Прошу, колеги, не виходити з залу, навпаки заходити в зал. Прошу проголосувати за повернення до проекту Закону 90. Отже, проголосувати за повернення до проекту Закону 9084. Прошу голосувати. Прошу підтримати. Голосуємо повернення. Прошу підтримати. [[13:05:08]] За-237 Повернулись. Тепер, колеги, наголошую. Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України (№ 9084) з пропозиціями, які під стенограму озвучив Костянтин Іщейкін, які стосуються рекомендації Комітету з питань освіти Співаковського, також з поправкою Крулька, яку підтвердила під стенограму Оксана Маркарова, за основу з врахуванням пропозицій комітету. Прошу голосувати і прошу підтримати, колеги. Кожен голос має вагу. Прошу підтримати. Прошу проголосувати. Голосуємо! Прошу підтримати. Голосуємо. [[13:05:58]] За-244 Рішення прийнято, колеги. І це дає нам змогу перейти до розгляду проекту Закону про Державний бюджет України на 2019 рік (№ 9000). Нагадую, по розгляду цього законопроекту йде спеціальна процедура: ми розглядаємо проект Закону про Державний бюджет України у першому читанні, і відповідно до статті 157 Регламенту Верховної Ради України розгляд питання проводиться за процедурою повного обговорення. І я запрошую зараз до доповіді заступника голови Комітету Верховної Ради України з питань бюджету Сергія Івановича Мельника, до 5 хвилин. Але я прошу всіх максимально лаконічно. А нас залишається година часу, а це фактично той термін, який іде за процедурою повного обговорення. Тому, будь ласка, Сергій Іванович.
Шановний Андрію Володимировичу, шановні народні депутати, запрошені! Підготовка законопроекту про Державний бюджет на 2019 рік для розгляду в першому читанні здійснювалась відповідно до статті 156 Регламенту Верховної Ради. Проект бюджету на 2019 рік підготовлено з урахуванням урядових законопроектів 9084 - щодо змін до Бюджетного кодексу і 9085 - щодо змін до Податкового кодексу. Отже, до затвердження Державного бюджету необхідно прийняти зазначені законопроекти, забезпечуючи взаємоузгодження їх положень з метою дотримання збалансованості показників державного і місцевих бюджетів. У дохідній частині можливе збільшення прогнозу деяких надходжень. При цьому існують ризики щодо виконання окремих запланованих показників, зокрема щодо надходжень від приватизації. При опрацюванні показників витрат проекту бюджету проаналізовано стан бюджетного забезпечення діяльності більшості головних розпорядників коштів, які звертали увагу на обмеженість коштів для належного їх функціонування. Під час розгляду питання міжбюджетних відносин за участю представників органів місцевого самоврядування та їх всеукраїнських асоціацій найбільше занепокоєння викликало недостатнє забезпечення фінансовими ресурсами виконання делегованих державою повноважень, зокрема у зв’язку із запропонованою передачею місцевим бюджетам видатків з державного бюджету, що зумовить відволікання власних ресурсів місцевого самоврядування, притому що в неповній мірі здійснюється компенсація втрат доходів місцевих бюджетів внаслідок наданих податкових пільг. У листі-висновку комітету наведено узагальнений аналіз законопроекту, включаючи порівняння з бюджетними показниками поточного року та оцінку відповідності нормам Бюджетного кодексу та іншого законодавства. При підготовці законопроекту до першого читання бюджетним комітетом за участю Міністерства фінансів і Рахункової палати опрацьовано 2 тисячі 71 пропозицію народних депутатів і комітеті, які узагальнено в таблиці пропозицій. Слід підкреслити, що відповідно до вимог статті 156 Регламенту пропозиції після 1 жовтня подані не розглядались і не включені до такої таблиці. Належить зауважити, що більшість пропозицій не відповідає регламентним вимогам щодо дотримання їх збалансованості. За результатами і попередньою оцінкою для врахування поданих пропозицій, загальна потреба в бюджетних коштах становить близько 2,2 трильйона. Ви пам’ятаєте, якщо в минулому році додатково було на один бюджет пропозицій, то в цьому році на два бюджети. За результатами проведеної роботи комітетом підготовлено проект Постанови Верховної Ради щодо висновків та пропозицій до законопроекту та таблицю пропозицій суб’єктів законодавчої ініціативи. Комітетом пропонується врахувати повністю або частково 922 пропозиції та відхилити 1 тисячу 249 пропозицій. Назву основні. Уточнення або виключення окремих положень законопроекту для узгодження з нормами Бюджетного кодексу. Посилення парламентського контролю в процесі виконання Державного бюджету; збільшення видатків на централізовані медичні заходи на 626 мільйонів для закупівлі лікарських засобів, медичних виробів для лікування хворих із серцево-судинними, судино-мозковими захворюваннями, а також хворих на онкологічні та онкогематологічні захворювання; збільшення медичної субвенції на 199,9 мільйона гривень на цільові видатки для лікування хворих на хронічну ниркову недостатність методом гемодіалізу та на цукровий і нецукровий діабет; збільшення видатків на лікування громадян за кордоном на 200 мільйонів гривень; збільшення видатків на діагностику і лікування захворювань в медичних установах Міністерства охорони здоров’я на 60 мільйонів гривень; на фінансове забезпечення високоспеціалізованої медичної допомоги, що надається клінікам і Національній академії медичних наук, на 122 мільйони; розподілу капітальних вкладень - 2,1 мільярда гривень інвестиційні проекти; передбачення субвенції на здійснення соціально-економічного розвитку - 4,5 мільярда гривень з подальшим її розподілом; збільшення субвенцій місцевим бюджетів на формування інфраструктури - 200 мільйонів гривень. Джерелом покриття додаткових видатків пропонується збільшення коштів від Національного банку та перерозподіл між окремими видатками, програмами. Передбачення в "Прикінцевих положеннях" законопроекту.
Будь ласка, 30 секунд завершити.
Кабінету Міністрів розглянути питання щодо можливості додаткового вирішення розмірів прожиткового мінімуму та збільшенні освітньої і медичної субвенції, а також розглянути всі пропозиції, які подані. Таким чином, Комітет з питань бюджету ухвалив рішення рекомендувати Верховні Раді прийняти за основу та в цілому підготовлений комітетом проект Постанови 90-П щодо висновків та пропозицій до законопроекту. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую.
Дякую. 3 хвилини запитання. Прошу провести запис на запитання. Оксана Продан, будь ласка.
Шановний Сергію Івановичу, дуже дякую вам за доповідь. Разом з тим, хочу звернути увагу вас і залу, і Міністерства фінансів про те, що велика кількість пропозицій Асоціації міст України не була врахована при підготовці проекту в профільному комітеті. І це не просто пропозиції зробити краще або ще краще умови життя людей. Ми дуже просимо дві речі. По-перше, я зараз прошу міністра фінансів, на жаль, відсутній Прем’єр-міністр, але організувати зустріч обов’язково з Асоціацією міст України при доопрацюванні законопроекту між першим і другим читанням в уряді для того, щоб врахувати всі пропозиції, які стосуються в першу чергу субвенцій: субвенцій на медицину, субвенцій на освіту, питань медицини. Тому що, коли ви перераховували, Сергію Івановичу, гемодіаліз і інсулін, насправді, коштів не вистачає. І хочу зараз уточнити питання по бюджету, от ми щойно голосували. Чи планується фінансування освітніх закладів III-IV ступенів в цьому 2019 році за рахунок обласних бюджетів? Дякую дуже.
Дякую. Значить щодо фінансування закладів I-II рівня акредитації, які є структурними підрозділами вищих навчальних закладів III-IV рівня, то загальна позиція комітету. Ми даємо доручення уряду і вважаємо, що в цілому ціна питання – це 800 мільйонів гривень. Як ми бачимо вирішення цього питання? Ми бачимо, що частково ресурс можна перерозподілити всередині головного розпорядника коштів за рахунок зміни перепрофілізації при здійсненні державного замовлення. Частково ми вважаємо, що можна збільшити додаткові ресурси, десь приблизно 500 мільйонів гривень, і таким чином все-таки залишити фінансування закладів І-ІІ, які є структурними підрозділами вищих, а також в структурі національних, так, як вони є. При цьому запропонувати механізм все-таки регіонального замовлення. Тобто, щоб профільні вищі заклади, профільного, III-IV, вони підтримували щодо підготовки І-ІІ рівня, дати все-таки можливість областям.
Дякую вам. Войціцька Вікторія передає слово для запитання Ірині Сисоєнко. Будь ласка.
Скажіть, будь ласка, чому бюджетний комітет погодив уряду пілоти швидкої допомоги тільки на п’ять областей? Що робити іншим 19 областям України, в яких не буде швидкої допомоги забезпечено фінансово? Друге питання. Чому немає державної програми по боротьбі з травматизмом? 4,5 мільйона населення щороку одержують травми в Україні, жодної копійки на боротьбу з травматизмом немає. Немає жодної копійки на те, щоб робити ранню діагностику та скринінги по онкології. Немає державної програми на лікування дітей ДЦП. Багато років ці державні програми завжди були у видатках на систему охорони здоров’я, зараз жодної копійки на це все не виділяється. Що це за бюджет, збільшення смертності населення України на наступний рік?
В першу чергу, я вважаю, що все-таки ключовим в питаннях охорони здоров’я має бути профільний Комітет охорони здоров’я, який мав би визначити все-таки процедуру, і напрямки, і пріоритети. Щодо позиції бюджетного комітету, то наша позиція була, дійсно, що або виключити області, але позиція міністерства, що фактично сьогодні у восьми областях зроблено централізовану систему служби і вони йдуть поетапно. Позиція комітету була така, щоб не було так, що нещодавно тут Біла Церква виїжджала, тобто якусь частину програми дати, дійсно, щоб якийсь нижчий рівень підняти, а частину визначити окремим областям, от їхня позиція, де повністю забезпечити цю програму. На сьогоднішній, день крім інших областей, в цю програму не включено три області, які також виконали вимоги. Тому я вважаю, що, в принципі, до другого читання можна по цій програмі відпрацювати зміни, і нам би було.
Дякую. Заключне запитання - Юринець.
Оксана Юринець, 117 виборчий округ, місто Львів. Сергій Іванович, дуже важливо, що в цьому році мало бути передбачено з 1 січня надбавка для доцентів, професорів, науково-педагогічного складу працівників, державних і комунальних закладів. На жаль, це не було зроблено в цьому році, і в цьому бюджеті так само цієї пропозиції немає. Є пропозиція Комітету освіти врахувати цю поправку, щоб виплатити людям ці кошти. Вони виходять і страйкують, це люди, які мають мінімальну заробітну плату, і коли ти доцент і професор, але ти стоїш в черзі, щоб отримати кошти, щоб ти міг прогодувати свою сім’ю, і за субсидію в чергу – це не нормально. І друге, важливе, це транскордонна співпраця. Пропозиція нашого комітету, яка не є врахованою. Там передбачена одна гривня, яка би дала плюс десять гривень з Європейського Союзу. Власне, ці два пункти є найважливішими і пріоритетними, тому прошу це запропонувати. Тому що в минулому році це просто випало після підписання Закону про бюджет.
Дивіться, велику частину пропозицій, що стосуються загальних цих питань, ми все-таки даємо можливість доопрацювати до другого читання. По багатьох позиціях комітету ми, в принципі, бачимо сьогодні певний додатковий ресурс, оцінюємо його там десь біля 8 мільярдів гривень. Звичайно, існує потреба провести розрахунки, підтвердження цих доходних джерел, і я думаю, що спільно з урядом до другого читання можна буде повраховувати окремі пріоритетні питання, які подані в пропозиціях народних депутатів.
Дякую вам. Зараз запрошую до виступу виконуючого обов’язки міністра фінансів України Оксану Сергіївну Маркарову, будь ласка, до трибуни. До 5 хвилин.
Шановний Голово, шановні колеги! Сьогодні ми насправді тільки починаємо нашу роботу в широкому форматі над Державний бюджетом. Я хочу подякувати бюджетному комітету за дуже складні і непрості дискусії, які ми пройшли в попередні два тижні. Я хочу подякувати всім, хто подав пропозиції, і їх у нас подано на 2,2 трильйони гривень. Це ще два бюджети порівняно з тим, що ми подали. Я розумію, що бюджет – це мистецтво можливого, я розумію, що наша головна задача зараз – це ухвалити збалансований бюджет, у якому кожна гривня видатків забезпечена реальними доходами, для того щоб ми з вами з 1 січня 2019 року розуміли і могли в повній мірі профінансувати. Чи є в цьому бюджеті питання, які необхідно доопрацювати? Безумовно. І саме тому ми просимо сьогодні підтримати ухвалення цього нашого Державного бюджету, спільного з вами, в першому читанні з тими пропозиціями і висновками, які підготував комітет. І також хочу подякувати комітету за те, що вони досить збалансовані і стримані, для того щоб ми разом з вами могли його доопрацювати і вийти, сподіваюсь, у цьому році ще до грудня місяця на ухвалення головного фінансового документу нашої країни. Прохання підтримати, готові далі продовжувати конструктивну роботу над цим документом. Дякую.
Дякую вам. Будь ласка, 3 хвилини запитань. Пані Оксано, поверніться, будь ласка, на робоче місце. Ще доведеться вам на запитання відповідати. Будь ласка, Григорій Тіміш.
Тіміш, 203 виборчий округ, Чернівецька область. Шановний Володимире Борисовичу, дуже вдячні, що у видатковій частині зайшлися кошти на відновлення моста через річку Прут в районі Маршинці-Герца. Це дуже приємна новина. Але ми забули за пункт пропуску "Дяківці" і "Красноїльськ". Це два пункти пропуску, я не розумію, чому їх немає у видатковій частині, чому вони не розписані. Це стратегічні об’єкти, про які говоримо ми давно. Дякую.
Будь ласка, пані Оксано.
Шановні колеги, до другого читання будемо опрацьовувати. Насправді в Державному бюджеті є величезна цифра – 56 мільярдів закладена на дорожній фонд, з якого в тому числі,можуть фінансуватися і дороги, і мости, й інші об’єкти інфраструктури дорожньої. Давайте разом з вами доопрацюємо до другого читання і подивимося, які об’єкти можливо там врегулювати. Плюс є субвенції на розвиток регіональний, там теж певні об’єкти протягом року можуть фінансуватися. Дякую.
Дякую вам. Денисенко Анатолій Петрович, будь ласка.
Прошу передати слово Писаренку Валерію.
Писаренко включіть.
Дякую. В мене, звичайно, прохання, щоб до другого читання ми попрацювали. Ми давали свої пропозиції, що в бюджеті є достатньо суттєве, наприклад, збільшення на підтримку правоохоронних органів, органів прокуратури і так далі, але при цьому ми бачимо, що більшість програм, про які ми говоримо тут, у сесійній залі, вони є недофінансовані. Ми будемо з вами говорити про те, щоб ми підтримували регіональну політику стосовно, перш за все, міста Харкова, але при цьому ми будемо говорити і про підтримку внутрішньо переміщених осіб, які сьогодні також потребують додаткової підтримки, про коректування соціальних стандартів. Я сподіваюсь, що у нас з вами буде можливість спільно попрацювати, тому що в другому читанні ми вже будемо дуже уважно дивитися, що там буде в бюджеті. Дякую.
Будь ласка, пані Оксана.
Дякую, шановні колеги. Як ви знаєте, видатки на безпеку та охорону в даному бюджеті розподілено відповідно до рекомендацій Ради національної безпеки, всі решта видатків, як казала, за умови, що вони збалансовані. І ми готові конструктивно працювати з комітетом надалі для того, щоб знайти правильні рішення до другого читання.
Дякую. І заключне запитання – Юринець Оксана Василівна, будь ласка.
Оксана Юринець, 117 виборчий округ, місто Львів. Пані Оксано, я хочу знову наголосити на тих важливих пунктах, які ми подали в поправках. Перше – це те, що стосується освіти: це заробітні плати професорам, доцентам, викладачам сьогодні, які є мінімальні і мізерні, і не виконані зобов’язання Кабінету Міністрів за цей рік, і воно має бути передбачено з виплатою тих коштів за цей рік, 18-й, і в 19-у році має бути те, що ви обіцяли ще в минулому році. І друге важливе – це транскордонна співпраця, про яку наш Комітет європейської інтеграції подав цю поправку. Насправді виграні проекти, насправді дуже багато місцевих громад, територіальних громад, які сьогодні є ОТГ обрані, вони сьогодні дуже активно працювали з європейським Союзом. Треба їх підтримати цією одною гривнею, щоб цих 10 вони взяли з Європейського Союзу. І тому я дуже прошу, щоб не було, як в минулому році, коли ми голосували за бюджет: ця стрічка була – 500 мільйонів, а потім вона впала, це ненормально. Тому що ми насправді притягуємо значно більше. І сьогодні наш комітет надав всі можливості аби це було враховано. Дякую.
Будь ласка.
По питанню освіту – це ключовий пріоритет як уряду, так і парламенту. Безумовно, та цифра, яка є зараз в проекті бюджету на 19-й рік, вона, насправді, навіть вища, ніж середня цифра по країнам ОЕСР як відсоток до ВВП. Так, цього недостатньо, якщо говорити про конкретні вузи, конкретні, ми знаємо, що є дійсно питання, які вимагають врегулювання, давайте разом до другого читання знайдемо механізми як в середині тої цифри, яка є ми, зможемо знайти і перебалансувати. Щодо транскордонної співпраці, міжнародні проекти і підвищення вибірки по ним, насправді, ключовий пріоритет Міністерства фінансів, над яким ми працюємо. Ми разом з вами вже поміняли роботу в Міністерстві фінансів щодо саме транскордонної співпраці, тому до другого читання ми врегулюємо це питання.
Дякую дуже вам. Отже, прошу, вже можете зайняти місце. Зараз я запрошую до виступу голову Рахункової палати Валерія Васильовича Пацкана. До 5 хвилин, але я теж прошу, пане Валерій, максимально лаконічно.
Шановний Андрій Володимирович, шановні народні депутати, члени уряду, запрошені! Рахункова палата здійснила експертизу проекту Закону про Держаний бюджет України на 2019 рік і затвердила відповідні висновки та пропозиції, які вам надіслала. Законопроект ґрунтується на показнику зростання реального внутрішнього валового продукту до 3 відсотків. По-перше, це менше від зростання світової економіки, таким чином буде поглиблюватися відставання України від світу. По-друге, таке зростання передбачається досягти за рахунок розширення внутрішнього споживчого інвестиційного попиту, однак це не підкріплюється реаліями сьогодення. Судіть самі: в цьому році сповільнюється зростання реальних доходів населення, відбувається стагнація в галузях, що випускають продукцію споживчого попиту, зменшуються обсяги надходжень іноземних інвестицій. В умовах зростання цін на газ складно буде утримати інфляцію, яка закладена урядом на рівні 7,4 відсотків. За таких умов збільшення доходів Державного бюджету порівняно з затвердженим на 2018 рік обсягом передбачено насамперед за рахунок зростання імпорту, цін і девальвації. При цьому без врахування цінового чинника доходи Державного бюджету в 2019 році зменшаться на 0,8 відсотка. Рахункова палата проаналізувала розрахунки Міністерства фінансів найбільш бюджетоутворюючих підприємств і виявила високі ризики ненадходження у запропонованих обсягах окремих доходів. Цього року ми провели аудит системи електронного адміністрування реалізації пального з метою контролю за надходженням акцизного податку. Кричущі факти. Він засвідчив, що можливість суттєвого збільшення цих надходжень. Але для уряду, який повинен докласти максимум зусиль щодо скорочення тіньового обігу пального. Водночас наявні додаткові резерви доходів не враховані у законопроекті. За нашою оцінкою, народні депутати, є можливості збільшення надходження податку на прибуток підприємств і акцизного податку на імпортовані підакцизні товари на загальну суму більше, ніж 17,6 мільярдів гривень. У 35 пропозиціях, ваших пропозиціях, шановні народні депутати, до проекту бюджету в частині збільшення видатків їх джерелом вказані запропоновані Рахунковою палатою резерви збільшення доходів, і їх краще спрямувати, насамперед, не на збільшення видатків, а на зменшення дефіциту бюджету. Державні борги вже котрий рік залишаються ключовою проблемою бюджету. Наступний рік буде роком значних боргових виплат: тільки на обслуговування державного боргу передбачено 145 мільярдів гривень. Крім того, планується спрямувати на погашення державного боргу 272 мільярди гривень. Ці витрати вдвічі більше, ніж по передбачених сукупних видатках зведеного бюджету на економічну діяльність, житлово-комунальне господарство. Ці кошти могли б стати інвестиційним підґрунтям для розвитку економіки і покращення добробуту громадян. Уряд і в 2019 році здійснюватиме нові запозичення, щоб сплатити борги держави і покрити дефіцит Державного бюджету. Планується запозичити 346 мільярдів гривень – це чверть фінансів, фінансових ресурсів Державного бюджету України. Однак це не надто надійне і недешеве джерело надходжень, що залежатиме від ситуацій на зовнішніх ринках капіталу, продовження співпраці з МВФ, попиту на облігації внутрішньої державної позики. Натомість впровадження інвестиційних проектів, що здійснюються за рахунок коштів, залучених державою від іноземних держав, банків і міжнародних фінансових організацій за відносно низькою ціною, вкрай неефективне, про що Рахункова палата неодноразово зазначала в своїх аудитах. Як наслідок втрачаються наявні можливості для оновлення інфраструктури. Зупинюсь дещо на децентралізації. В останні роки термін "децентралізація" став дуже популярним. З початку проведення реформи в 2019 році вперше планується зменшення на 5,3 мільярдів обсягу трансфертів з Державного бюджету. Також прогнозується зростання обсягу власних доходів місцевих бюджетів на 46,8 мільярдів гривень. Загалом зазначене свідчить про посилення фінансової самостійності місцевих бюджетів. Однак на практиці ця самостійність для більшості залишається декларативною. Як і в попередні роки, в 2019 році більше половини обсягів доходів місцевих бюджетів формуватиметься за рахунок трансфертів з Державного бюджету, більшість з яких – субвенції, що мають цільове призначення. Шановні народні депутати, Рахункова палата готова продовжити співпрацю разом з вами, разом з урядом з підготовки якісного кошторису держави на 2019 рік та.
Будь ласка, 10 секунд, завершуйте.
усіма учасниками бюджетного процесу. Дякую за увагу. Дякую, Андрій Володимирович.
Дякую, пане Валерій. Дякуємо. І отже, колеги, зараз виступи від фракцій, груп. Прошу провести запис на виступи від фракцій і груп. Від "Блоку Петра Порошенка" Оксана Продан. Так? Будь ласка, Оксана Продан від "Блоку Петра Порошенка". Включіть мікрофон пані Оксані. Карточка на місці? Подивіться, пані Оксана.
Та на місці.
Все добре. Говоріть.
Є. Шановний Андрію Володимировичу, хочу скористатися можливістю, присутністю Прем’єр-міністра і звернусь до Володимира Борисовича. Шановний Володимире Борисовичу, відпрацьовували проект бюджету Асоціація міст від початку його опрацювання в уряді до сьогоднішньої ночі. Дякую, частину пропозицій врахували ще на моменті підготовки. Разом з тим багато питань, які стосуються в першу чергу фінансування медицини, освіти, доріг у нас як були так і залишилися. Тому я дуже вас прошу, в період підготовки між першим і другим читанням проекту зустрітися з представниками Асоціації міст України, знайти час і відпрацювати всі питання для того, щоб децентралізація, яку проводить сьогодні уряд, вона. і Верховна Рада, щоб вона насправді відбулася і фінансово. Це одне питання. І хочу два конкретних питання підняти. Це не дорого, але дуже важливо. Перше – це програма "Чиста вода", яка була в цьому році, яка дуже ефективно працює і розподіляється саме з врахуванням позиції місцевих органів самоврядування, але сьогодні передана з місцевих органів в ДФРР. І друге питання. Я прошу повернути її. І друге питання, яке є дуже важливим – це підтримка і фінансування тих територій, які сьогодні залишаються бути чорнобильськими, в проекті бюджету їх вилучили, на жаль. Там декілька пунктів в "Прикінцевих положеннях". Тому теж наполягаю на тому, щоб вони залишилися, тому що люди мають право на відповідне фінансування. Дякую дуже.
Дякую. Прем’єр-міністр підсумує обговорення після завершення всіх виступів. І зараз, будь ласка, до слова запрошується голова фракції "Народний фронт" Максим Бурбак.
Шановні колеги! Ми сьогодні розглядаємо Державний бюджет в першому читанні. Головне для нас всіх – це те, щоб країна увійшла в наступний рік вже з прийнятим Державний бюджетом. Нам треба припинити цю практику, голосування за бюджет "під ялинку", і ґрунтовно, змістовно пропрацювати, щоб це був професійно підготовлений документ. Головне, щоб цей документ був збалансований, щоб бюджет був збалансований для того, щоб ми змогли забезпечити видатки з Державного бюджету на основні програми. Для фракції "Народного фронту" головним завданням було те, щоб було продовжено і в цьому бюджеті, практика була запропонована урядом Арсенія Яценюка, що 5 відсотків валового внутрішнього продукту буде профінансовано на заходи з національної безпеки і оброни, в ньому є. Дякуємо за це. Наступне. Головне для фракції "Народний фронт", щоб були продовжені ті реформи, які були розпочаті урядом Арсенія Яценюка. Це реформи освіти, охорони здоров’я, будівництво і капітальний ремонт доріг, децентралізація. Це в цьому бюджеті передбачено. Дякуємо за це. Наша фракція подавала дуже багато правок від наших депутатів, від фракцій. І я впевнений, що в доопрацюванні другого читання вони будуть враховані. Шановні колеги! Закликаю всіх проголосувати за Державний бюджет в першому читанні для того, щоб коаліційний уряд зміг доопрацювати всі наші пропозиції. Для того, щоб ми вийшли на голосування за збалансований Державний бюджет. І з тим, щоб наша країна в наступному році була з Державним бюджетом, де будуть передбачені і соціальні пільги, і видатки на соціальні верстви населення, де будуть передбачені видатки на наші Збройні Сили України для відрази агресії Росії. Для того, щоб наша держава могла йти поступом, поступом економічного зростання. Дякую.
Дякуємо вам. Будь ласка, від фракції "Самопоміч" Тетяна Острікова, прошу вас.
Шановні колеги, шановні українці! Державний бюджет – це той документ, по якому житиме наша країна весь наступний рік. І він повинен враховувати і забезпечувати інтереси всіх громадян України. Натомість, ознайомившись з цим проектом Державного бюджету, як і, власне, два наступних роки, не треба дивуватися, що платники податків виїжджають з країни мільйонами. Такої щирої в лапках турботи про себе від уряду вони просто не витримують. Замість обіцяного бізнесу податку на виведений капітал, який припинить виведення коштів в офшори, додасть як мінімум 1 відсоток зростання ВВП щороку та як мінімум 110 мільярдів інвестицій внутрішніх і зовнішніх щороку, ми маємо податкову знижку великому бізнесу з податку на прибуток підприємств у розмірі 13 мільярдів гривень, про що щойно сказав голова Рахункової палати. Натомість план по податку на доходи фізичних осіб урядом збільшений. З кого будуть брати ці гроші, якщо у нас катастрофічно зростають темпи трудової міграції? Очевидно, що з малого бізнесу перевірками здеруть три шкури. І не варто забувати про тиск на бізнес від силовиків, яким знову (правоохоронцям, поліції, СБУ, прокуратурі) збільшують фінансування на 18 мільярдів, хоча рівень злочинності у нас не покращився, а громадські активісти не почуваються вільно в нашій країні після Революції Гідності. Замість обіцяної урядом боротьби з контрабандою на митниці ми маємо зниження, зниження плану по митних платежах, зокрема по імпортному акцизу, на 4 з лишнім мільярди гривень, які, очевидно, підуть в чиюсь кишеню, а не в державний бюджет. А де ж обіцяні урядом і Прем’єр-міністром 100 додаткових мільярдів від припинення схем на митниці? Їх чомусь в бюджеті 2019 року, на жаль, немає. Медичної, освітньої субвенції не вистачає навіть на поточні видатки шкіл і лікарень. Відповідно з кишені громад буде вилучено 27 додаткових мільярдів на покриття цих видатків. Загальний розмір дотацій і субвенцій місцевим бюджетам знижений на 5 мільярдів. "Самопоміч" подавала поправки, ми вимагаємо підняти заробітні плати медичним працівникам не менше ніж на 2-3 тарифних розряди, виділити кошти на екстрену медичну допомогу, на всі області, а не лише на пілотний проект. Інакше получається так, що швидка буде їздити тільки до кожного четвертого пацієнта. Там недоотримання коштів по фінансуванню екстреної допомоги складає 8 мільярдів. Ну, і найголовніше – це Збройні Сили. Ми вимагаємо затвердити державну програму для виплати 100 тисяч гривень кожному учаснику АТО, кожному бійцю, який боронив нашу територіальну цілісність. Сьогодні це робиться у Львові. Якщо це по силам місту Львову, то це повинно стати державною національною програмою. Але ми цього в проекті Державного бюджету не побачили. Так само як ми не побачили там і задекларованої урядом енергоефективності, адже на "теплі кредити" виділено лише 400 мільйонів в той час, коли "Самопоміч" просила виділити хоча би 2 мільярди і дати.
30 секунд, завершуйте.
і дати нашим людям інструмент можливості зниження витрат на комунальні послуги. Однак всі наші поправки, які спрямовані були на придбання житла військовослужбовцям, на виділення "теплих кредитів" для людей, на підвищення заробітних плат медикам, на природничі кабінети в школах, всі наші поправки були видалені, тому що кошти пішли на фінансування ОДА і на фінансування силовиків.
Дякую. Будь ласка, від "Опозиційного блоку" народний депутат Долженков. Запрошую до слова.
Шановні колеги! Шановні громадяни України! Фракція "Опозиційний блок" не буде голосувати за цей антисоціальний законопроект. Це фактично є головним фінансовим документом країни. Уряд України, чинна коаліція, ті групи і фракції, які будуть підтримувати ініціативи коаліції та уряду, говорять про те, що бюджет розвитку. Про цей бюджет можна говорити багато, але нічого спільного з розвитком він не має з наступних причин. Я не розумію, як ми можемо підтримувати, точніше, як ви будете підтримувати бюджет прокурорсько-поліцейської країни. На наступний рік передбачено фінансування МВС, Генеральної прокуратури, Служби безпеки України у розмірі 100 мільярдів гривень, тоді як в цьому році трохи більше 80 мільярдів. Тобто збільшення не мало не багато на 20 мільярдів гривень. Я не розумію, як ми будемо підтримувати законопроект про Держбюджет на наступний рік, в якому передбачено, і це ми чули з висновків Рахункової палати України, безпрецедентний за всю історію України розмір обслуговування та виплат за державним боргом – 417 мільярдів гривень, це 40 відсотків дохідної частини бюджету. Це ті 40 відсотків, які б могли бути спрямовані на розвиток економіки, інфраструктури, загалом на підняття соціального рівня населення, соціальних стандартів. Де ж тут розвиток? Я не можу зрозуміти, як ви будете підтримувати законопроект, який передбачає скорочення соціальних видатків. Представники коаліції говорили, що це є соціальним законопроектом і він спрямований на підтримку та захист соціальної політики держави. Але врешті-решт ми можемо бачити, що видатки на субвенцію по оплаті житлово-комунальних послуг були скорочені. В цьому році передбачено було 70 мільярдів, а в наступному році в законопроекті, який зараз презентують, 55 мільярдів гривень. Що це означає для громадян, простих, пересічних громадян? А це означає те, що на фоні збільшення тарифів на природний газ на 25 відсотків, а це до приблизно 10 тисяч гривень за тисячу кубічних метрів, коли в 13-му році це було 800 гривень за тисячу кубічних метрів. Тобто за 5 років підвищення в 12 разів. Кількість отримувачів субсидій буде не багато. Цей бюджет є фейковою децентралізацією. Жодних видатків на соціально-економічний розвиток регіонів не передбачено, тоді коли навіть в цьому році була передбачена сума в 5 мільярдів гривень. І наостанок. Цей бюджет, який за своїми макроекономічними показниками не дотягує навіть до бюджету 2013 року з наступних причин: по-перше, ВВП в цьому році складає трохи більше 110 мільярдів гривень. доларів, в 2013 році це було 100.
30 секунд. Завершуйте, будь ласка.
мільярдів доларів. Мінімальна заробітна плата в 13-му році – 152 долари, пропонують зараз 141 долар. Мінімальна пенсія – 118 доларів, пропонують - 55 доларів. Мінімальний прожитковий мінімум – 147 доларів, зараз пропонують - 68 доларів. Де тут розвиток і де тут соціальний захист? Дякую.
Дякуємо. Наступний виступ від групи "Відродження" народний депутат Антон Яценко. Колеги, нагадаю, що ми обговорюємо проект бюджету на 19-й рік. Давайте трошки тише в залі будемо себе поводити, щоб було чутно виступи. Будь ласка.
Шановні колеги, шановна пані головуюча, шановний пане Прем’єр-міністр і члени уряду, цей проект бюджету викликає дуже багато зауважень. Зазначу лише в цифрах, що за сьогоднішній день ми пропонуємо, наприклад, на МВД на 16 мільярдів 300 мільйонів збільшення. 14 мільярдів – Міноборони. Держкомтелебачення – дуже важливий орган, але на мільярд гривень. Національна поліція – ще 5 мільярдів. Національна гвардія – півтора мільярда. Судова адміністрація – 150 мільйонів. Верховний Суд – 291 мільйон. І так далі. Тобто фактично у нас на сьогоднішній день ми маємо величезне навантаження на бюджет за рахунок силових органів. А натомість у нас на сьогоднішній день фактично не враховані багато речей, які запропоновані і народними депутатами, і безпосередньо, от, ми подавали з паном Бондарем, нашим лідером фракції, ці пропозиції, я їх зазначу зараз. Перша, чисто для стенограми, по медицині. Пропозиція 96. Ми пропонуємо розширити розвиток системи екстреної медичної допомоги не лише на пілотні, а й на інші регіони України. Далі пропозиція 646: виділити фінансування в розмірі 500 мільйонів гривень на реконструкцію і розширення Національного інституту раку. Не потрібно пояснювати, як це важливо, бо це наші громадяни. Далі: пропозиція 647. Виділити фінансування в розмірі 61 мільйон 200 тисяч гривень на покращення якості променевої терапії на лікування онкохворих Інституту раку – так же само. Далі ми пропонуємо на мільярд (пропозиція 926) збільшити фінансування спеціалізованої та високоспеціалізованої медичної допомоги, що надається в загальнодержавних закладах охорони здоров’я, тобто фактично потреба в два рази менша в цьому бюджеті закладена на наших громадян. Далі ми пропонуємо збільшити на 5 мільярдів 679 мільйонів (це пропозиція 930) фінансування бюджетної програми "Діагностика і лікування захворювань з впровадженням експериментальних та нових медичних технологій в закладах охорони здоров’я, науково-дослідних установ та вищих навчальних закладів". Далі - пропозиція шість, 944: збільшити на 310 мільйонів фінансування бюджетної програми лікування громадян за кордоном. Всі знають, як палаточні городки стоять під Мінздравом, і це неподобство, треба це вирішувати негайно. Далі - сьома пропозиція, це 958 номер має: збільшення на 300 мільйонів гривень фінансування ендопротезів суглобів і наборів інструментів для імплантації. 957 пропозиція: на 16 мільярдів пропонує збільшити програму забезпечення заходів державних програм та комплексних заходів програмного характеру. Це фактично фінансування орфанних захворювань, серцево-судинних.
30 секунд, 30 секунд, будь ласка.
Судинних, інших захворювань. Далі: на 1 мільярд, збільшити, 300 мільйонів фінансування за напрямом централізована закупівля засобів та виробів медичного призначення на заклади охорони здоров’я для забезпечення лікування хворих з серцево-судинними та судинно-мозковими захворюваннями. На 5 мільярдів збільшити фінансування надання первинної медичної допомоги, вже казали, збільшити на 100 мільйонів ДЦП, збільшити на 4 мільярда фінансування програми "Медична субвенція" місцевим бюджетам і далі, далі, далі.
Дякую. Будь ласка, наступний виступ від "Воля народу" народний депутат Шахов. І потім останній виступ від депутатських груп, і фракцій.
Група "Воля народу", Сергій Шахов, політична сила "Наш край". Шановні колеги, наша група буде підтримувати в першому читанні головний закон фінансовий, який сьогодні ми розглядаємо в цій залі, але є декілька зауважень. Перше. Це експеримент, який робиться в медицині. Чому на п’ять областей, чому немає серед п’яти областей Луганської області? Чи там не йде війна, чи там залишилися швидкі, які все ж таки повинні бути у Луганській області і повинна бути первинна допомога швидка? І не треба експериментувати, просто на п’ять областей додайте, будь ласка, Луганську область в цей експеримент. По-друге, коли ми будемо розбудовувати і вже добувати наш український газ? Чому в цьому бюджеті немає, не закладено грошей для того, щоб розбудовувати наш і добувати український газ? Чому ви сьогодні дивитеся на підвищення ціни газу для населення і не дивитеся в бік, як розбудувати і дати на гора сьогодні український газ? Далі. Третє: що стосується вугільної галузі. Сьогодні вугільна галузь практично стоїть на колінах. Немає не тільки того, що для розбудови державних шахт, немає на зарплати шахтарям, сидять сьогодні під Верховною Радою з касками, сидять під Кабміном з касками. Будь ласка, Володимире Борисовичу, треба сьогодні додати в цей бюджет і виділити гроші на розбудову наших українських шахт і дати на-гора українське вугілля. Хватить знущатися над шахтарями. В тому році добували 4 мільйони тонн газу, сьогодні мільйон. тонн вугілля, в цьому році всього лише на всього мільйон вугілля дали на-гора, а можемо давати 18 тонн. 18 мільйонів тонн вугілля. Далі. Те, що стосується сьогодні субсидій. В тому році було 55 мільйонів. 71 мільярд виділено на субсидії, в цьому році ви хочете зробити людей взагалі жебраками, 55 мільярдів виділяєте на субсидії. Додайте людям грошей на субсидії, не робіть сьогодні українців. взагалі на жебрацьке життя не кидайте. Дякую. Сергій Шахов, політична сила "Наша край".
І заключний виступ від фракції. від Радикальної партії. ще "Батьківщина", так. Від Радикальної партії Олег Ляшко, потім від "Батьківщини". Будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. За всі роки незалежності в Україні ніколи не було соціального бюджету з однієї причини6 тому що Україна ніколи не мала ні Президента, ні уряд, який би дбав про громадян, про розвиток економіки, про трудових людей. Кожна влада дбає виключно про себе, про власні інтереси, про свої офшорні рахунки, і про власне збагачення. Команда Радикальної партії пропонує такі зміни до бюджету, які зроблять його бюджетом розвитку економіки країни, економічного зростання, відновлення робочих місць, подолання бідності і, ключове, щоб цей бюджет працював на вирішення соціальних проблем громадян. Я вчора був на Рівненщині і на Волині, люди мені на телебаченні задають запитання, пані Галина із Корецького району: 1 тисяча 460 гривень пенсія - субсидії не отримали. Пані Тамара з Костопільського району: 2 тисячі гривень пенсія – субсидії не отримали. Влада знизила, прийняла рішення, знизила права мінімум 3 мільйонів українців отримувати субсидії, при тому, що зарплати і пенсії не піднімають і не перераховують. Тому наша вимога до цього бюджету ключова – це збільшення заробітних плат. Чотири мільйони людей отримують мінімальну зарплату, яка не може задовольнити їхні елементарні потреби. Ми вимагаємо встановити мінімальну зарплату на рівні 6 тисяч гривень на місяць. Це дасть можливість перерахувати пенсії мільйонів українських пенсіонерів, які все життя чесно пропрацювали, сьогодні отримують півтори тисячі гривень пенсії. Перерахунок пенсії дасть можливість на тисячу гривень підняти пенсії для чорнобильців, для колишніх колгоспників, для інших категорій громадян. Крім того, відновлення дитячого харчування за рахунок Державного бюджету в школах. Сьогодні нагодувати дитину в школі – велика проблема для батьків, тому що в них немає роботи, немає грошей. Це повинна виконувати влада. Ми вимагаємо збільшення фінансування на програму "Доступні ліки", мінімум мільярд гривень добавити на ліки від онкології. Сьогодні сто тисяч людей щороку діагностуються нові онкологічні захворювання, у людей немає можливості купувати ці дорогі ліки, а значить, вони відмовляють собі у лікуванні. Ми вимагаємо від уряду, від Президента Порошенка, який несе повну відповідальність за зубожіння українців, за підвищення тарифів, за космічні ціни на газ. Ми вимагаємо від цієї влади і від цієї коаліції припинити латати дірки в бюджеті за рахунок найменш імущих громадян України. Приберіть свої руки з кишень українців, полапайте свої власні кишені, і ви знайдете там мільярди на своїх рахунках, які можуть бути спрямовані на розвиток України, на подолання бідності.
Від фракції "Батьківщина" Сергій Соболєв. Потім буде від депутатів. Але обмежена кількість часу.
Шановні колеги, шановний Прем’єр-міністр, шановні представники уряду, мені здається, те, по якому руслу пішла дискусія в цій сесійній залі, абсолютно не відповідає тому етапу розгляду бюджету, на якому ми знаходимося. Зараз кожна фракція буде пропонувати чергові сотні мільярдів, які треба кинути на ту чи іншу програму. Пане Прем’єре, а нам треба на цьому етапі поговорити про наповнення бюджету, і це є ключове. А далі, коли ми будемо розглядати наступне читання, будемо вести мову, а як далі витрачати ці кошти. Тож перше наше застереження, яке подано у вигляді законодавчих ініціатив і пропозицій до бюджету, – це введення в повному об’ємі Закону про трансфертне ціноутворення, яке дозволяє не на півроку, як це було при Януковичі, ввести, отримати кредит, а далі скасувати дію цього закону для ключових галузей, а яке дозволяє реально на десятки мільярдів гривень наповнити бюджет за рахунок припинення всіх офшорних схем, які цей закон зупиняє. До речі, цей закон в свій час розроблявся з допомогою, в тому числі і міжнародних фінансових інституцій, включаючи і Світовий банк, і IMF, і Європейський банк реконструкції і розвитку. Чи є цей закон в пропозиціях уряду? Відсутній. Друге. Знову пропонується іти по хибному шляху додаткового фінансування Національної служби медицини, да, ще додаткові майже 30 мільярдів. Куди це заведе, ми бачимо по цьому року. Де додатковий ресурс в бюджеті, який може бути направлений на медицину? Наша пропозиція: терміново урядова комісія разом з парламентом і, накінець-то, поетапно почати перехід до страхової медицини. Шлях, який зараз запропонований, це шлях в нікуди. Подивіться чи є хоч одна додаткова гривня, яку ви залучаєте від роботодавців, я вже не кажу – від населення. Які можуть бути додаткові залучення, якщо знову сподівання тільки на бюджет? Наша пропозиція: відмовтесь від цієї катастрофічної схеми, в яку вас втягнули. Страхова медицина дозволить вивести з тіні в перший же рік майже 30 відсотків сьогодні тих, хто приховує свої доходи, дозволить залучити реальний ресурс роботодавця. Третє. Це пенсія пенсіонерам. От тут я буду казати про видатки, на жаль, ми знову не бачимо шляху вирішення цієї проблеми ні через законодавчі ініціативи, ні через додатковий ресурс бюджету. Це виявилась найменш захищена верства населення. Тому наша пропозиція: поверніться до тих пропозицій, які зробила "Батьківщина".
10 секунд завершити.
і це дає можливість розглядати фактично приріст бюджету і його розподіл, а не розподіл і латання дір, яких не існує. Тому наша фракція пропонує вам повернутись.
Дякую. Отже, колеги, я продовжую засідання на 15 хвилин. І зараз заключний етап – виступи від народних депутатів. Я даю мінімальний час – 6 хвилин для виступів від народних депутатів. І поки проводиться запис, прошу записатись, хочу повідомити, що зараз у залі присутні керівники найкращих українських видавництв, які сьогодні пропагують українську книгу і в Україні, і по всьому світу. Давайте їх привітаємо, вони в нашому залі, українських видавництв. [[Оплески]] Вітаємо вас, друзі. Ми будемо після бюджету, нагородимо вас грамотами. Зараз Долженков, будь ласка, включіть мікрофон. Передає. Включіть мікрофон Долженкову
Прошу передати слово Скорику.
Шановний пане головуючий, шановні колеги, шановні громадяни України! Дуже легко виступати в кінці дискусії, коли всі фракції висловили свою точку зору, дуже багато було епітетів щодо цього бюджету. Провладні фракції говорили про те, що це бюджет розвитку, начебто. опозиційні фракції начебто критикували бюджет. Але я хочу звернутися до всіх депутатів, які не входять до так званої неіснуючої провладної коаліції, якщо ви проголосуєте за цей бюджет, ви стаєте співучасниками всього того, що відбувається зараз в країні. Дуже ключові слова сказав один з керівників провладної фракції, котрий сказав, що. подякував Володимиру Борисовичу за те, що він продовжує реформи свого попередника Арсенія Петровича Яценюка. Я можу сказати, що до позитиву цього бюджету можна віднести тільки те, що, на відміну від Арсенія Петровича, Володимир Борисович виконує Регламент і вчасно подав бюджет до парламенту, не так, як робили попередники у новорічну ніч. Все останнє. все останнє можна говорити тільки про негативи цього бюджету, починаючи з макроекономічних показників і закінчуючи фінансуванням конкретних галузей. Якщо говорити про дуже важливе питання – питання нарощування боргових зобов’язань, - от декілька цифр, щоб громадяни просто почули і зрозуміли, про що йдеться. В 13-му році наше зобов’язання складало 584 мільярди гривень. Зараз – вже 2 трильйони 260 мільйонів гривень, і ви не перевищили граничний показник цього року. Всього в цьому бюджеті 40 відсотків, 400 мільярдів гривень, буде спрямовано на те, щоб виплачувати і обслуговувати наші боргові зобов’язання. І розповіді нинішнього уряду про те, що це начебто "попєрєдники". І ні, Арсеній Петрович, це повні нісенітниця, тому що все, що відбувалося, нарощувалося саме при цій владі, цією коаліцією. Дуже важливі питання стосовно ситуації, яка складається з фінансуванням нашого аграрного сектору. Залишили цифру абсолютно ту ж, яка є в цьому бюджеті на 2018 рік, не розуміючи, що є інфляція, що є зміна курсу національної валюти. Якщо говорити про європейські країни, то там 50 відсотків бюджету спрямовуються на підтримку аграрного сектору. У нас – майже нічого. Дуже питання важливе, яке піднімалося вже з цієї трибуни сьогодні: питання співвідношення ціни на газ і питання того, що уряд планує її підвищити, і питання того, що натомість він планує знизити розміри субсидій на 20 мільярдів гривень. Це неприпустимо. Шановні колеги, некоаліційні колеги, не голосуйте за цей бюджет. Дякую.
Будь ласка, Гулак передає слово для виступу Лінькові. Будь ласка.
Дмитро Лінько, Радикальна партія Олега Ляшка. Шановні українці, перед прийняттям бюджету всі розповідають про те, як краще поділити гроші, але мало хто пропонує інструменти, а як же ж нам заробити ці гроші і які інструменти реальні економічні можна запровадити. Наша команда пропонує ці інструменти, і ми добиваємося, як по закупівлям, так і по індустріальним паркам цілий ряд законопроектів, які ми пробиваємо. Найважливіша сьогодні галузь, яка дає приріст економіці, яка хоч працює сьогодні в Україні, – це аграрний сектор. Це фермери, на плечах яких тримається сьогодні економіка і валютна виручка в тому числі, не отримали в цьому році ніякої допомоги. Виділили 5 мільярдів так званої допомоги дотацій фермерам. Ми з нашою командою з Олегом Ляшком проїхали по всій Україні, по кожному селу, не знайшли жодного фермера, який би отримав реальну підтримку сьогодні від держави. Тому що процедура не прописана, процедура прописана така, що потрібно перед тим, як отримати, половину віддати хабарами. І в результаті у нас відбувається скорочення поголів’я скота, ліквідація фермерських господарств, рейдерські захоплення, які добивають і без того важку ситуацію з фермерами, знищують фактично галузь. У нас величезні врожаї, з яких ми отримуємо, порівняно, наприклад, із сусідньою Польщею, в минулому році ми заробили 3 мільярди євро, і Польща заробила на менших гектарах землі 20 мільярдів євро. Так як ми підтримуємо аграріїв? Саме тому наша фракція Радикальної партії Олега Ляшка пропонує запровадити, по-перше, прозору систему розподілів дотацій для фермерів, збільшити ці дотації, дати підтримку саме тим, хто сьогодні створює переробку, хто тримає тварин. І ми пропонували на 1 гектар 1 корову, щоб в українських селах була корова. Тому що, наприклад, лише по моїй Кіровоградщині за останній рік на 6 відсотків зменшення поголів’я скота призводить до того, що сьогодні в нас завозять хімію, завозять штучне молоко, українці позбавлені можливості купувати натуральний продукт. Якщо ми хочемо побачити реальні доходи в бюджеті, якщо ми хочемо побачити, з чого ми будемо розподіляти ці кошти, нам потрібно підтримати ті галузі, які дають нам доходи. Це в першу чергу фермерські господарства. Ми прийняли в першому читанні зміни до Конституції, що основою аграрного устрою є фермерські господарства, але для цього нам потрібна і реальна економічна підтримка цим фермерським господарствам. Тому ми закликаємо підтримати нашу економічну програму по відродженню села, по поверненню переробки і тваринництва в села і створити реальні дотації, і передбачити це в бюджеті на 19-й рік. Не 5 мільярдів гривень, з яких не отримають ні копійки ніхто, а реально вдвічі більше для того, щоби прості українські селяни і фермери, які тримають корів, які створюють робочі місця, отримали ці гроші. Дякую за увагу.
Дякую вам. І заключний виступ – Ганна Гопко. Колеги, через 5 хвилин ми будемо переходити до голосування, тому я прошу голів фракцій запросити депутатів в зал. Будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги, ми розглядаємо дуже важливе питання, і ми бачимо, як різні представники фракцій і депутати намагаються представити свої важливі регіональні округові питання. Я хотіла б тут сказати, що ми від Комітету у закордонних справах розглядали бюджет Міністерства закордонних справ. Так от, бюджет Міністерства закордонних справ на наступний рік – 4 мільярди і 419 мільйонів гривень. В той же час в цьому варіанті бюджету, який ми бачимо, 4 мільярди - державна підтримка галузі тваринництва і додатково 800 мільйонів – фінансова підтримка фермерських господарств. Мені хочеться поставити питання до уряду. Скажіть, будь ласка, 4 мільярди державна підтримка галузі тваринництва – це майже як на все Міністерство закордонних справ. Володимир Борисович, тому виникає питання: ці 4 мільярди підтримка фермерських господарств - це кому? Це великим латифундистам? Це тим, які потім купують дорогі. і будинки будують під Києвом? Я хотіла би, щоб, по-перше, ви розглянули пропозиції комітету і збільшили бюджет Міністерства закордонних справ, врахували ті важливі видатки на утримання граничної чисельності працівників закордонних дипломатичних установ, фінансування Українського інституту за кордоном, на представництво нашого МЗС на Закарпатті, ті додаткові видатки, які допоможуть нам ефективніше захищати наші національні інтереси. А щодо державної підтримки галузі тваринництва в розмірі 4 мільярди, я не буду називати тут олігархів, які потім купують величезні вілли, які потім купують собі, як вони там називаються, яхти за 150 мільйонів, за наші з вами гроші. Тому я закликаю переглянути цей бюджет. Ті дотації, які роками були для великих латифундистів, пора закінчувати. І ще одне питання. Ми беремо гроші від міжнародних фондів, як Європейський інвестиційний банк. 400 мільйонів євро. В 2016 році український парламент ратифікував Угоду для підтримку малих і середнього розміру фермерських господарств. Чому досі із тих 400 мільйонів євро жоден фермер не отримав доступу під низькі відсотки? Ми їздили з литовцями, агітували за Європейський інвестиційний план для України. Але досі уряд не представив ті стратегічні галузі. Ми хвалимося, що у нас є літієві родовища. Коли весь світ, Ілон Маск і решта говорять про електрокари, говорять про майбутнє, давайте говорити, в нашому бюджеті де ті стратегічні галузі: космос, літієві родовища, які дадуть Україні не 3 відсотки ВВП, а 7 відсотків ВВП! В майбутнє давайте дивитися. А про що ми зараз тут з вами говоримо? Як черговими дотаціями потім на відкатах під виборчі кампанії в 2019 році домовитися з величезними агроолігархами і в такий спосіб. Ще питання акцизів на тютюнові вироби, на алкогольні. Питання збільшення зарплат військовослужбовцям одне є з ключових. Транскордонна співпраця. 1 гривня, яка дасть 10 гривень. Чому цей рядок не включити? Прошу переглянути. Дякую.
Отже, колеги, я прошу зайти в зал, приготуватись до голосування. Я прошу зайняти робочі місця. Зараз 2 хвилини – Оксана Сироїд. Потім – Володимир Гройсман. І ми переходимо до голосування. Я прошу всіх зайти в зал і зайняти робочі місця.
Шановні колеги! Люди хочуть жити у безпеці. І вони готові платити велику ціну державі за те, щоб мати можливість жити в безпеці. Сьогодні українці десятину зі своїх податків віддають державі для того, щоб мати захист від армії. А що робить держава з тими грошима? А держава шахрує, держава обіцяє і не виконує. Обіцяні виплати, "бойові" так звані або за знищення ворожої техніки фактично стали об’єктом корупції командирів. Обіцяні державою пільги на транспорт, обіцяні пільги на медичне забезпечення переклали на плечі органів місцевого самоврядування. Ще гірша, принизлива ситуація з землею. Потрібно чесно виплачувати солдатам компенсації. Так, як це сьогодні робить місто Львів. Але чому цього немає в Державному бюджеті? Чому цього немає? Чому всі пропозиції стосовно збільшення виплат від "Самопомочі" були відхилені? Я вам покажу відповідь. Ось це є оборонний бюджет України. Оце є десять лінійок – це є оборонний бюджет України. А оце є оборонний бюджет Сполучених Штатів Америки, де розписана кожна стаття, де кожен платників податків і кожен солдат може побачити, чому і скільки грошей на нього витрачається. "Самопоміч" півтора року назад запропонувала законопроект деталізований для оборони, але він не приймається. Всі депутати присягаються у любові до солдата і до армії, але це не любов. Якщо ви хочете любити, дайте можливість людям розуміти, скільки грошей вони будуть отримувати і за що. Так само, як українці повинні знати, на що вони сплачують свої податки. Дякую.
Отже, колеги, я хочу нагадати вам: у нас буде два голосування. Перше голосування – це буде за проект Постанови про висновки та пропозиції до проекту Закону про Державний бюджет. І друге голосування – проект Постанови 9000-П про висновки та пропозиції до проекту Закону про Державний бюджет в цілому. Це наші пропозиції. Отже, два голосування, щоб після першого голосування не було спокуси покинути зал. Два голосування. Прошу всіх залишатись на робочих місцях. Зараз 2 хвилини Прем’єр-міністр України Володимир Борисович Гройсман і голосуємо. Займайте робочі місця. Будь ласка, Володимире Борисовичу.
Дякую. Дякую, вельмишановний пане Голово Верховної Ради України. Шановні колеги народні депутати, перш за все я хочу подякувати за цю дискусію щодо Державного бюджету країни на 2019 рік. Як було сказано з виступів, ми маємо сьогодні бюджет консолідований 1 трильйон трошки більше 200 мільярдів гривень. Додаткових пропозицій на 2 трильйона ще 200 мільярдів. Це означає, що пропозицій є на багато більше і, можливо, вони дуже є яскравими, ніж ми можемо це собі дозволити. Тому наше завдання – розвивати національну економіку, я в цьому абсолютно згоден. Але той бюджет, який ми підготували, він на сьогодні є збалансований. І, безумовно, що ми готові до другого читання конструктивно з фракціями, комітетами працювати над тим, щоб зробити цей документ кращим. Але він має бути збалансований, він має бути реалістичний і він має забезпечити розбудову нашої держави. Ми передбачили видатки і на Збройні Сили України, на безпеку і оборону, і на освіту, і на медицину, і на децентралізацію, і на модернізацію інфраструктури України, будівництво доріг. Ми готові йти далі, робити якісно свою роботу, нам потрібна ваша підтримка. Давайте зробимо нашу економіку і країну сильною. І сьогодні ми робимо перший крок, і я прошу всіх об’єднатись, підтримати постанову за основу і в цілому для того, щоб ми могли в найближчий місяць з вами спільно працювати і зробити цей бюджет кращим, але я наголошую, дуже важливо, реалістичним. Дякую, і буду дякувати за вашу підтримку. Дякую.
Отже, обговорення завершене. І ми переходимо до прийняття рішення. Відповідно до статті 157 Регламенту Верховної Ради ставлю на голосування підготовлений Комітетом з питань бюджету проект Постанови 9000-П про висновки та пропозиції до проекту Закону України про Державний бюджет України на 2019 рік для прийняття за основу. Прошу голосувати, прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[14:13:08]] За-242 Рішення прийняте. Відповідно до статті 157 проект Постанови про висновки та пропозиції до проекту Закону України про Державний бюджет на 2019 рік для прийняття в цілому. Прошу голосувати, прошу підтримати в цілому. Голосуємо. Прошу підтримати. Прошу проголосувати в цілому. Це не бюджет, друзі! Це не бюджет! Це постанова наша, бюджетні рекомендації. [[14:13:41]] За-214 Колеги, це не бюджет в цілому, це бюджетна резолюція. [[Шум у залі]] Я прошу повернутись. [[Шум у залі]] до голосування. Прошу повернутись до голосування. Прошу підтримати і повернутись до голосування. Прошу голосувати. Прошу підтримати. [[Шум у залі]] Прошу голосувати. Голосуємо повернення, повернення. Це бюджетна резолюція, це не бюджет в цілому. За повернення голосуємо. За повернення. [[Шум у залі]] За постанову. Це постанова. Це в цілому постанова, а не бюджет. За повернення голосуємо. Голосуємо за повернення. Голосуємо.
Це постанова. Голосуємо. Це не бюджет. Постанова. Прошу підтримати. Постанова. [[14:14:31]] За-236 Повернулись. Тепер ставлю проект Постанови 9000-П для прийняття в цілому. Прошу голосувати, прошу підтримати. Голосуємо в цілому постанову. Голосуємо. Це ми передаємо уряду наші рекомендації. І ми в цілому приймаємо рекомендації нашого комітету і передаємо уряду. [[14:14:54]] За-240 240. Рішення прийняте. [[Оплески]] І згідно з статтею 157 закону України висновки та пропозиції до проекту Закону про Державний бюджет України на 19-й рік набувають статусу бюджетних висновків Верховної Ради, і передаємо уряду на доопрацювання. І бажаю плідної роботи спільно і комітету і уряду в доопрацюванні до другого читання. Отже, колеги, 14:15. Ранкове пленарне засідання Верховної Ради я оголошую закритим. О 16 годині я прошу всіх прибути в зал для продовження нашої роботи. У нас був важкий період роботи, але ми змогли прийняти ключові для нашої країни рішення. О 16:00 очікую всіх в залі.