Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, vážení členové vlády, zahajuji další jednací den přerušené 50. schůze Poslanecké sněmovny a všechny vás vítám. Prosím, abyste se všichni přihlásili identifikačními kartami a případně mi oznámili, kdo žádá o vydání náhradní karty. Sděluji, že o omluvení své neúčasti na dnešním jednání požádaly tyto poslankyně a poslanci: Adam Vojtěch - zdravotní důvody, Bartošek Jan - zahraniční cesta, Bohdalová Vlasta - osobní důvody, Černý Alexander - pracovní důvody, Dobešová Ivana - zahraniční cesta, Farský Jan do 16.30 hodin - pracovní důvody, Fiala Radim - pracovní důvody, Heger Leoš do 17.30 hodin - pracovní důvody, Junek Jiří - osobní důvody, Klaška Jaroslav - pracovní důvody, Klučka Václav - zahraniční cesta, Koskuba Jiří - zdravotní důvody, Kostřica Rom - osobní důvody, Kovářová Věra od 18.00 hodin - osobní důvody, Nováková Nina - pracovní důvody, Novotný Martin - osobní důvody, Nykl Igor - zdravotní důvody, Schwarzenberg Karel - pracovní důvody, Skalický Jiří - pracovní důvody, Šincl Ladislav - zahraniční cesta, Vondrášek Josef - osobní důvody, Zemánek Jiří - pracovní důvody. S náhradní kartou číslo 26 bude dnes hlasovat pan poslanec Vondráček a s náhradní kartou číslo 31 pan poslanec Kasal. Z dnešního jednání se omlouvají tito členové vlády: Sobotka Bohuslav - pracovní důvody, Babiš Andrej - zahraniční cesta, Dienstbier Jiří - pracovní důvody, Chovanec Milan - pracovní důvody, Jurečka Marian do 15.00 hodin - pracovní důvody, Němeček Svatopluk - pracovní důvody, Ťok Dan - pracovní důvody, Valachová Kateřina - pracovní důvody, Zaorálek Lubomír - zahraniční cesta. To byly omluvy. Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, já vás poprosím o klid, protože vás nyní chci seznámit se závěry z dnešní porady s místopředsedy Poslanecké sněmovny a zástupci poslaneckých klubů. Navrhujeme tento postup: ve středu 9. listopadu projednávat pevně zařazené body z bloku třetích čtení a další body z tohoto bloku až do 14.00 hodin. Před polední pauzou projednat volební bod, cca ve 14.00 hodin, a to je návrh Poslanecké sněmovny na jmenování člena Rady pro rozhlasové a televizní vysílání, druhé kolo. Odpolední jednání bychom zahájili v 15.30 hodin a projednávali bychom nejprve body 38, sněmovní tisk 869, kapitálový trh, prvé čtení, a 39, sněmovní tisk 877, o obalech, prvé čtení. Poté bychom pokračovali již pevně zařazenými body 131 a 122 a dále bychom pevně zařadili bod 86, sněmovní tisk 596, daň z přidané hodnoty, prvé čtení). To je z mé strany vše. Pokud nezazní námitky, nechám hlasovat o návrzích z grémia najednou. Žádnou námitku neeviduji, tak v tuto chvíli nechám hlasovat o návrhu z grémia. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, zmáčkněte tlačítko, zvedněte ruku. Proti? Hlasování končím. Je to hlasování s pořadovým číslem 227, přihlášeno 129 přítomných, pro 121, proti nikdo. Návrh byl přijat. Nyní připomínám, že na dnešní jednání máme již pevně zařazené body v tomto pořadí: body 149, 145, 4 a 111. Dále bychom případně pokračovali body z bloku prvního čtení. A teď se táži, zda jsou návrhy ke změně programu. První, s přednostním právem, předseda klubu ANO pan poslanec Faltýnek. Prosím, máte slovo.
Hezké odpoledne, dámy a pánové, vážená paní předsedající, dovolte, abych jménem našeho poslaneckého klubu navrhl pevné zařazení bodu, a to číslo 165, jedná se o tisk 932, takzvaná Pařížská dohoda, na čtvrtek tento týden, 10. 11., jako druhý pevně zařazený bod po odpovědích na písemné interpelace. Děkuji.
Děkuji a nyní prosím k mikrofonu pana poslance Opálku. Prosím, máte slovo.
Děkuji, paní místopředsedkyně. Jen bych chtěl úvodem říci, že pan předseda Faltýnek nevystupoval s přednostním právem, ale s návrhem, a ten nemá přednost, takže měl být zařazen. Ale nechť. [[V sále je velký hluk.]] Vážené kolegyně, vážení kolegové, Ústava ČR stanovuje v článku 41 odst. 2 právo, že návrh zákona může podat rovněž poslanec či skupina poslanců. Musím však konstatovat, že ani Ústava ani jiný zákon nezaručuje, že se touto předlohou musí Poslanecká sněmovna zabývat. Jednací řád Poslanecké sněmovny v § 50, který upravuje působnost Sněmovny, stanovuje v bodě a) že Sněmovna projednává návrhy zákonů, ale neurčuje jejich pořadí v prvém čtení dle data doručení, respektive čísla sněmovního tisku. A tak s využitím § 54 tohoto zákona je pořad schůzí stále upravován, vládní návrhy se předsouvají a řada poslaneckých se neustále propadá. V Poslanecké sněmovně je evidováno 956 návrhů zákona.
Pane poslanče, já se omlouvám a prosím, abyste přerušil svůj přednes do té doby, než se sněmovna zklidní. [[Vyčkává se.]] Prosím Sněmovnu o klid!
Myslím, že se nedočkáme, paní místopředsedkyně.
Dočkáme, když vydržíte, já za chvíli zazvoním na zvonec, jestli nebude klid... Tak, prosím.
Děkuji vám. Nyní je projednáván v prvém čtení sněmovní tisk 903, vládní návrh novely zákoníku práce, a na této schůzi se počítá i s projednáváním dalších vládních návrhů, tedy až po sněmovní tisk 930. Přitom na projednávání touto schůzí čeká 94 poslaneckých návrhů s nižšími čísly počínaje tiskem - sněmovní tisk 166 z dílny TOP 09. Abych byl zcela spravedlivý, musím uznat, že k tomuto stavu přispívá i chování pravicové opozice a že obdobný stav panoval i v předchozích volebních obdobích. Nově zařazovaná opoziční okénka situaci zásadně nevyřešila. Problém je vážnější, než se nám může jevit, k čemuž dokládám i hluk v této sněmovně. Většina vzpomenutých poslaneckých návrhů nemá naději být projednána do konce volebního období, a tak se ono ústavní právo poslance stává nevymožitelným a pouze formálním. Kladu si tedy otázku: jak by se s touto praxí vyrovnal při podání stížnosti Ústavní soud ČR? [[(14.10 hodin)]] Než vyzkoušíme tuto možnost, využívám tedy zatím i já paragrafu 54, jeho odstavce 5 a 8, a navrhuji pevně zařadit na zítřek odpoledne po již pevně zařazených bodech tisk číslo 392 z 23. ledna 2015, bod 69. Jako skupina poslanců KSČM navrhujeme zrušení stropu pro vícepříjmové skupiny spoluobčanů na odvody na pojistné na sociální zabezpečení a na příspěvek na státní politiku zaměstnanosti, obdobně jako byly nedávno zrušeny stropy na odvody na všeobecné pojištění. Je to ve prospěch solidarity, je to ve prospěch státního rozpočtu. [[V sále je značný neklid.]] Je to již můj třetí pokus v různých volebních obdobích. A vnímám, že i současná vláda s ním vyslovila nesouhlas. Přesto se chci reálně pokusit vám vysvětlit, že solidarita, která má své kořeny v rodinách a ve vývoji morálky a hodnot na kontinentální Evropě, má své poslání a je ji potřeba hájit proti surovému neoliberalismu, egoismu a proti přílišnému soustředění se vyvolených jedinců na vlastní zájmy a prospěch. Ve světě již nějakou dobu probíhá diskuse nad nemravnými příjmy vysokých elit. V České republice naopak došlo cestou zrušení progresivního zdanění a zavedením stropu k celkovému degresivnímu zdanění vysokopříjmových skupin. Mám proto za to, že legislativa by neměla pod pláštíkem jednostranné spravedlnosti přispívat k odklánění se od principu sociálního státu, a přispívat tak k pomalému postupnému návratu k překonaným principům sociálního darwinismu. Děkuji těm, kteří poslouchali. Děkuji těm, kteří budou hlasovat pro, za podporu.
Děkuji. Pro stenozáznam - s náhradní kartou číslo 22 dnes hlasuje pan poslanec Koubek a paní poslankyně Strnadlová dnes hlasuje s náhradní kartou číslo 54. Nyní prosím k mikrofonu pana poslance Karla Fiedlera. Prosím, máte slovo.
[[Neklid v sále neustává.]] Chvilku počkáme. Dobré odpoledne. Děkuji za slovo, paní předsedající. Předkládám návrh bodu na zařazení do programu schůze Žádost Poslanecké sněmovny Parlamentu o prověření podezření z možného spáchání trestných činů ústavních činitelů. Opravdu počkám, až bude trošku více klid. [[Předsedající zvoní na zklidnění v sále.]] Děkuji. V uplynulých dnech a týdnech jsme byli svědky velmi kontroverzních událostí a skutečností ve věci sporu prezidenta Zemana a ministra Hermana. Spolehlivého vysvětlení této kauzy - nazvěme ji kauzou Brady - jsme se však nedočkali. Vyřčená podezření, spíše však obvinění mezi jednotlivými ústavními činiteli v této kauze jsou podle mého názoru natolik závažná a zásadní, že by nejen veřejnost, ale především zákonodárci Poslanecké sněmovny měli požadovat její objasnění. Vycházím-li z tvrzení jednotlivých zúčastněných osob v této kauze, mohlo dojít k porušení několika paragrafů trestního zákoníku a zákona o střetu zájmů. Pokud prezident Zeman podmiňoval udělení státního vyznamenání panu Bradymu nepřijetím tibetského dalajlámy, mohlo dojít z jeho strany k vydírání pana ministra Hermana, a to pohrůžkou újmy spočívající v neudělení vyznamenání příbuznému pana ministra. V takovém případě bych očekával, že ministr Herman v souladu s naším právním řádem učiní oznámení státnímu zástupci nebo policejnímu orgánu, tak aby překazil páchání tohoto trestného činu, případně aby umožnil jej zdokumentovat, když je trestným činem i neoznámení již spáchaného trestného činu, pokud tak nestanoví trestní zákoník. Asi to kolegy příliš nezajímá, co se děje u nás. [[Diskuse v lavicích pokračuje.]] Protože však nepředpokládám, nebo nejsem příliš nakloněn věřit v trestnou činnost prezidenta České republiky, mohlo by pak ze strany ministra Hermana dojít naopak ke spáchání trestného činu křivého obvinění, zde konkrétně prezidenta České republiky. Mohlo dojít k porušení zákona o střetu zájmů, a to neoznámením poměru ministra a poslance k projednávané věci, resp. záležitosti. Vzhledem k tomu, že tato kauza se dotýká vysoce postavených ústavních činitelů naší země, pokládám za nanejvýš potřebné, aby Poslanecká sněmovna posoudila a zvážila možnost podání podnětu příslušným orgánům k zahájení řízení v této věci, aby toto podezření nemusel oznamovat případně každý z nás samostatně. Pokládám za nepřijatelné, aby na některém z vysoce postavených ústavních činitelů zůstal stín nevysvětleného a neobjasněného podezření. Přesně v duchu zásady "padni komu padni" je mi lhostejno, které strany sporu by se případné porušení zákona mohlo dotýkat. Podezření a nejasnosti z této kauzy podtrhuje i obrat v záměru zpřístupnit záznamy z jednání vlády o tom, jak budou probíhat jednání s dalajlámou, a objasnit pak další rozpor, a to tentokráte v tvrzení mezi ministry Zaorálkem a Hermanem. Podle dosud známého je evidentní, že jeden z nich prostě nemluvil pravdu. A myslím, že nejen mě, ale i občany by velmi zajímalo, který z těchto dvou to byl, úplně stejně, jako to bylo již na úvod ve zmiňovaném sporu mezi prezidentem Zemanem a ministrem Hermanem. Já tedy předkládám Sněmovně návrh na zařazení bodu Žádost Poslanecké sněmovny PČR na obvodní státní zastupitelství pro Prahu 1 o prověření podezření, že mohlo dojít ke spáchání trestného činu vydírání prezidentem České republiky Milošem Zemanem, nebo křivého obvinění ministrem Danielem Hermanem, nebo případně i pomluvy vedoucího protokolu Kanceláře prezidenta republiky kanadským státním občanem Georgem Bradym a jeho manželkou, případně i jiných trestných činů v této tzv. kauze Brady. Protože jsem limitován časem pěti minut, návrh na usnesení nebudu číst celý, protože to vyplývá, myslím, z mého předneseného návrhu a zdůvodnění, proč tento bod zařadit. Jsem toho názoru, že tato kauza by neměla vyšumět do ztracena, protože jestliže je evidentní, že některá ze zúčastněných stran nemluvila pravdu, a jsou to vysocí ústavní činitelé, měli bychom trvat na tom, abychom nejenom my jako poslanci, ale i občané se dozvěděli skutečnou pravdu. Děkuji.
Děkuji vám, pane poslanče, ale ve vaší písemné přihlášce je i žádost o pevné zařazení tohoto bodu jako první dnešního dne. Je to tak? S další přihláškou prosím k mikrofonu pana poslance Karla Fiedlera. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Nyní už to bude kratší. Navrhl bych zařadit ještě jeden bod s názvem Sdělení ministryně Kateřiny Valachové k neplnění termínu předložení koncepce jazykového vzdělání Poslanecké sněmovně Parlamentu České republiky. Dne 30. června v rámci písemných interpelací ke sněmovním tiskům 803 a 826 - 803 byla interpelace paní kolegyně Jany Fischerové a 826 byla má interpelace, obě byly obsahově velmi podobné, a proto se jejich projednávání spojilo - ministryně Valachová sdělila následující. Cituji: Koncepce jazykového vzdělávání vám bude předložena nejpozději v říjnu - a nyní kousek vynechávám a pokračuji v citaci - a já věřím, že vás v říjnu tímto materiálem přesvědčím. Tolik citace z tehdejšího vyjádření ministryně Valachové. Dodávám, že na můj výslovný dotaz po přesném stanovení termínu paní ministryně uvedla datum 31. října, termín, do kterého to bude předloženo. [[V sále je neúměrný hluk.]] Já si ale myslím, paní předsedající, že opravdu by bylo dobré zajistit důstojnější prostředí.
Poprosím kolegyně a kolegy, aby se ztišili, posadili se na svá místa, a pokud si mají co říci, aby tak činili v předsálí a nerušili přednášejícího v projevu.
Musím konstatovat, že paní ministryně nás tím materiálem ani nepřesvědčila a bohužel ani nepřekvapila, myslím tím po předchozích zkušenostech, protože žádný návrh oficiálně Poslanecké sněmovně nedoložila a nezaslala, kromě jakéhosi předběžného konceptu návrhu, který byl navíc ve skutečnosti spíše opisem a výtahem z dřívějších textů z různých materiálů. K dnešnímu dni materiál ke koncepci jazykového vzdělávání nebyl projednán v poradě vedení Ministerstva školství, mládeže a tělovýchovy a podle informací, které mám, bylo jeho projednávání dokonce staženo z programu v minulém týdnu. V tuto chvíli tedy ani po dlouhodobém, dalo by se klidně říci mnohaletém slibování není jasná závaznost materiálu Ministerstva školství ke koncepci jazykového vzdělávání a ministerstvo opětovně nehodlá nic řešit. Není jasné, jak bude koncepce financována, kdy a jaké výzvy budou konečně vyhlášeny. V diskusi, která proběhla 30. června k té interpelaci kolegyně Fischerové, o které jsem mluvil, jsem já upozornil paní ministryni, že pokud budou na té koncepci pracovat, resp. spíše nepracovat, stále stejní lidé, těžko se té koncepce dočkáme, a došlo na má slova. Nyní se k těmto nečinícím osobám paní ministryně školství připojila definitivně také. Možná toto moje vystoupení a zcela oprávněná kritika opakovaného neplnění věci bude věcnou inspirací pro premiéra Sobotku, až bude zvažovat a vyhodnocovat, kteří lidé z jeho týmu jsou vyčerpaní a neplní své úkoly, a to ani po mnohokrát opakované kritice. Děkuji za slovo.
Děkuji. Nyní prosím s přednostním právem pana ministra Mládka. Prosím, máte slovo.
Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, já bych spíše pro záznam a pro příští schůzi chtěl sdělit následovné. Ministerstvo průmyslu a obchodu podalo sněmovní tisk 936, což je zákon o opatřeních ke snížení nákladů na zavádění vysokorychlostních sítí elektronických komunikací a o změně některých souvisejících zákonů. Měli jsme představu, že bude projednán v prvním čtení zítra. Byl předběžný souhlas všech klubů, že nebude veto, nicméně našel se formální nedostatek, že podle výkladu jednacího řádu musí být zákon předložen deset dní předtím, než začne schůze, nikoliv deset dní předtím, než bude navržen. Chci sdělit, že respektuji tento výklad, a chtěl bych požádat, aby tento zákon byl zařazen jako první na příští schůzi. Děkuji.
Děkuji. Nyní prosím k mikrofonu pana poslance Okamuru. Prosím, máte slovo.
Vážené dámy a pánové, kanadský premiér Justin Trudeau a představitel Evropské unie před týdnem v Bruselu podepsali obchodní a hospodářskou smlouvu CETA, která se dotýká i České republiky. Jedná se o zásadní komplexní hospodářskou a obchodní dohodu mezi Kanadou a zeměmi Evropské unie upravující podmínky volného obchodu a dodržování autorských práv. Podobná zásadní smlouva s názvem TTIP se chystá mezi Evropskou unií a USA a opět není veřejnost s obsahem této zcela zásadní dohody seznamována, přestože některá ustanovení podle všeho mohou mít fatální následky. Smlouvu CETA schválila 12. října i česká vláda. Podpis smlouvy se však následně zadrhl v Belgii na vetu valonského parlamentu. Musím říci, že byť do té doby jsem proces schvalování smlouvy CETA sledoval, v ten okamžik jsem se pokusil vzpomenout, kdy tuto smlouvu schvaloval český parlament. Já osobně si na to nevzpomínám a vzhledem k tomu, že kvůli Valonům se dělaly úpravy textu na poslední chvíli, k tomu ani dojít nemohlo. A co víc? Poslední verzi smlouvy po úpravách na žádost Belgie samozřejmě neschválila ani česká vláda, natož český Parlament. Žádám proto jménem našeho hnutí Svoboda a přímá demokracie SPD o zařazení mimořádného bodu na program schůze Poslanecké sněmovny s názvem Stanovisko Poslanecké sněmovny ke komplexní hospodářské a obchodní dohodě CETA mezi Kanadou a zeměmi Evropské unie. Ptal jsem se svých poradců, zda česká vláda měla právo podepsat takovou smlouvu a obejít Parlament. Odpověď zněla: To nikdo nemůže posoudit, protože konkrétní oficiálně schválený text nikdo nezná, a proto není nikde veřejně dostupný. Informace, které o smlouvě máme, naznačují, že může obsahovat ustanovení, ve kterém se Česká republika vzdává možnosti soudního přezkumu obchodních smluv a dalších náležitostí a přenechává tuto pravomoc jen soukromým arbitrům, tak jako to například ukládá smlouva NAFTA mezi USA, Mexikem a Kanadou. V praxi to znamená dnes pro Kanadu dost tristní postavení, kdy americké firmy diktují kanadské vládě a v případech, kdy odmítá uvést na trh některé typy zboží, například neúčinné podvodné léky, tak musí platit tučné pokuty. O Mexiku nemluvě. Smlouva NAFTA přivedla na mexický trh americkou geneticky modifikovanou kukuřici, zlikvidovala mexickou produkci a dnes je z Mexika, exportéra kukuřice, dovozce kukuřice z USA a národní plodina a základní potravina je v Mexiku nejdražší v historii. A my, zástupci občanů, bychom se zcela vážně měli zde ve Sněmovně ptát, co to ta naše vláda za nás podepsala, potají, bez jakékoliv informace veřejnosti, nebo alespoň Parlamentu. Měla na to vůbec právo? A jak je možné, že Brusel podepsal smlouvu v nové verzi bez toho, aby ji znovu schválily členské země Evropské unie? To už jsme skutečně ztratili poslední zbytky státní suverenity? Já vás dnes, vážené kolegyně a kolegové, žádám jménem našeho hnutí Svoboda a přímá demokracie, SPD, abychom jako bod programu naší schůze zařadili smlouvu CETA. Je to důležité i z toho pohledu, že jako další krok chystá Evropská unie přijetí smlouvy TTIP, což je smlouva o transatlantickém obchodním a investičním partnerství mezi USA a Evropskou unií. A jak jsem již sdělil, jedná se o řadu velmi problematických bodů, které mohou velmi poškodit zájmy občanů České republiky. Vláda by měla Parlament informovat o obsahu smlouvy CETA. Měla by veřejně na internetu zpřístupnit celý aktuální oficiální překlad smlouvy a měla by vysvětlit, jak je možné, že finální znění smlouvy, která byla podepsána za Evropskou unii, tedy i za Českou republiku, ve výsledku neschvaloval ani český Parlament, ani česká vláda, ale pouze úředníci v Bruselu. Měli bychom vědět, zda skutečně smlouva neobsahuje pasáže, které by bouraly suverenitu rozhodování České republiky ohledně povolování zboží, které odporuje české legislativě. A ptám se, zdali je pravda, že smlouva CETA obsahuje také části ustanovení týkající se autorského práva a jeho vynucování, které je podle dostupných zdrojů téměř totožné s těmi, jež obsahovala kontroverzní dohoda ACTA, kterou nedávno zamítl Evropský parlament. Vážené dámy a pánové, proti smlouvám tohoto typu protestují lidé v celé Evropě i v USA a myslím, že absolutně odporuje demokracii, aby je schvalovalo několik úředníků v Bruselu za zády nás, občanů České republiky. Žádám proto ještě jednou jménem našeho hnutí Svoboda a přímá demokracie, SPD, o zařazení mimořádného bodu na program schůze Poslanecké sněmovny s názvem Stanovisko Poslanecké sněmovny ke komplexní hospodářské a obchodní dohodě CETA mezi Kanadou a zeměmi Evropské unie, tedy včetně České republiky. Děkuji.
Děkuji. S přednostním právem pan ministr Mládek. Prosím, máte slovo.
Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, chtěl bych skrze paní předsedající k návrhu pana poslance Okamury. Není pravda, že vláda neschvalovala smlouvu CETA. Vláda smlouvu CETA schvalovala včetně veškerých deklarací, které se k této smlouvě váží, protože jedna věc je smlouva samotná a druhá věc jsou vysvětlující prohlášení, která byla vytvořena. Rovněž není pravda, že smlouva je utajována. Smlouva není na stránkách Ministerstva průmyslu a obchodu v této chvíli, protože tam dochází k přechodu z nové verze na druhou, ale je na jiném webu - Businessinfo. Ta smlouva má 1 558 stran. Takže nevidím důvod, proč bychom neměli postupovat, jak je plánováno. Smlouva je v tuto chvíli schválena, je veřejná. A pak to bude probíhat tak, jak to probíhá u těchto smluv, že Parlament je dostane k projednání, dostane samozřejmě celou smlouvu k dispozici jako sněmovní tisk, dostane dopadové studie, a pak bude probíhat ratifikační proces. Co se týká smlouvy TTIP, smlouva TTIP nebude zjevně stižena za Obamovy administrativy. A předpokládat, že bude stižena dříve než smlouva CETA, je velmi nerealistické. CETA byla dojednávána od českého předsednictví v Evropské unii v roce 2009 v zásadě až do října tohoto roku. Smlouva TTIP je vyjednávána tři roky a dovolím si tvrdit s plnou zodpovědností, že doba projednávání smlouvy TTIP bude delší než projednávání smlouvy CETA, která je nesrovnatelně jednodušší než smlouva mezi EU a Spojenými státy. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Poprosím k mikrofonu pana poslance Zahradníka. Prosím, máte slovo.
Vážená paní předsedající, vážené kolegyně, vážení kolegové, přicházím s návrhem na vyřazení bodu s pořadovým číslem 184, což je sněmovní tisk 501, novela zákona 114 o ochraně přírody a krajiny, z pořadu dnešní, právě probíhající schůze. K tomu návrhu si dovoluji uvést tři důvody. Za prvé je to to, že projednávání tohoto zákona se neúměrně dlouho vleče. Již se jím zabýváme vlastně celý druhý rok a to může být důkazem toho, že s tím zákonem není něco úplně v pořádku. Byl předložen vlastně na základě podkladu a tlaku ekologů, vědců, ekologických aktivistů. Jaké další souvislosti s tím jsou spojené, to není přímo možné nějak identifikovat nebo poznat, jaké zájmy by měl ten zákon naplňovat. Vzbuzuje poměrně velmi jasnou odmítavou reakci mezi obyvateli Šumavy, šumavskými obcemi, jejich samosprávami a starosty a negativně se také vyjádřily oba kraje, jak kraj Plzeňský, tak kraj Jihočeský. Říkám to velmi záměrně a velmi záměrně uvádím tyto dva kraje, protože my všichni dobře víme, že se vlastně jedná o zákon o Šumavě, že všechny ty řeči o tom, že to je zákon, který by měl definovat novou ochranu přírody, nejsou pravdivé. Je to zákon, který by měl zavést divočinu na území Národního parku Šumava. Jinak stávající zákon o ochraně přírody a krajiny funguje dobře. Národní parky jsou také založeny na základě buďto zákona, nebo vládního nařízení, uspokojivě fungují, orgány národních parků se scházejí, fungují i jejich správy. Proto podle mne není třeba na to nějak moc tlačit. Proto si myslím, že by bylo třeba tento zákon vyřadit. Dále si myslím, že by bylo třeba nechat nově zvolená zastupitelstva kraje, která byla zvolena ve volbách před měsícem, tyto zákony projednat, seznámit se s nimi a také k nim zaujmout ve svém novém složení své stanovisko. A konečně za třetí. Můj třetí důvod je důvod čistě procedurální. Tento zákon je navržený na projednání v pátek jako první bod, ale vzhledem k tomu, že máme již dvě mimořádné schůze, které mohou probíhat celé páteční dopoledne, a na tento pro vás tak důležitý zákon by mělo dojít až na závěr toho dne, tak si myslím, že by bylo dobře v tuto chvíli tento zákon, tento bod, ze schůze vyřadit. Proto navrhuji vyřazení bodu 184 z pořadu probíhající schůze. Děkuji.
Já děkuji a poprosím k mikrofonu paní poslankyni Bebarovou Rujbrovou. Prosím, paní poslankyně, máte slovo.
Děkuji, paní místopředsedkyně. Dobrý den kolegyně a kolegové. Potvrzuje se, že v této Sněmovně jsou někteří rovní a jiní rovnější. Potvrzuje se to nejenom v možnosti uplatnit právo na přednostní vystoupení, kdy řadový poslanec čeká na svůj příspěvek někdy až do doby, kdy ztrácí svoji aktuálnost, tak i při projednávání návrhů zákonů, jak o tom hovořil už kolega Opálka. Návrh zákona o zajištění právní pomoci, zákona, který má i v legislativním plánu vláda a do dnešních dnů ho nebyla schopna zpracovat a předložit, který byl předložen kolektivem poslanců, má číslo sněmovního tisku 390. Jistě si uvědomíte, že je to déle než rok, co vám leží na stole a co nebyl projednán ani v prvním čtení. V současné době je zařazen jako bod 68. Já si dovoluji navrhnout předřazení tohoto návrhu zákona, resp. jeho pevné zařazení na zítřek odpoledne po nyní již pevně zařazených bodech. Děkuji vám.
Já děkuji, paní poslankyně. Nyní prosím k mikrofonu pana poslance Luzara. Prosím, máte slovo.
Vážená paní místopředsedkyně, dámy a pánové, já bych se zde rád vrátil k bodu, který již nad touto Sněmovnou zazněl a byl projednáván, bohužel nedospěl ke svému zdárnému konci a zůstává v rámci neuzavřeného projednávání viset v průběhu schůze. Jedná se mi o problematiku OKD. Mnozí se jistě asi chytnete za hlavu, proč znovu otevírat tuto problematiku. Já si ale myslím, že situace, která nastala, vyžaduje, aby parlament tento bod doprojednal a uložil vládě patřičné kroky činit. O co se mi jedná. Dozvídáme se, že právní zástupci OKD informují insolvenčního správce o - s prominutím - zlodějnách, které byly prováděny v minulosti ve fungování OKD. Dozvídáme se o nátlaku, který byl činěn na OKD ze strany NWR coby mateřské společnosti na uzavírání nevýhodných smluv, nevýhodných půjček a dalších záležitostí, které tuto dceřinou společnost zatížily v řádu miliard korun nevýhodnými úvěry. Dozvídáme se současně, že pan Bakala, který doposud vlastnil většinově OKD, utíká z Evropy. Dozvídáme se, že urychleně prodává svá aktiva na Ukrajině, dozvídáme se, že prodává podíly ve své společnosti LBM, která obchoduje s luxusním zbožím tady v Pařížské ulici, že shání kupce na vydavatelství Economia a administrativní komplex Forum Karlín, kde vydavatelství sídlí. Z druhé strany se dozvídáme, že má velký zájem obchodovat v Jihoafrické republice. Jinými slovy si to překládám - pan Bakala má strach a utíká z dosahu justice Evropské unie a České republiky. Z tohoto pohledu a z informací, které v posledních dnech pronikly do médií, to je, že NWR jde dobrovolně do likvidace a že vlastně skončí bez jakýchkoliv zdrojů, bez jakýchkoliv možností řešit finanční problémy své dcery, se snaží vlastníci OKD utéci od zodpovědnosti. O to více mě mrzí, že česká vláda odkládá řešení, které slibovala, že bude činit vůči horníkům, a nechává je ve vzduchoprázdnu, čekajíc na rozhodnutí správce. To považuji za docela velkou chybu a byl bych velice rád, kdyby se vláda k tomu postavila čelem, informovala nás o krocích, které jsou činěny, informovala nás o stavu vyšetřování, které vede protikorupční policie v této společnosti, informovala nás také o tom, co míní činit ve věci řešení neutěšené situace zaměstnanců OKD. Proto si dovolím navrhnout bod 255 pracovně nazvaný OKD, který byl již projednáván, ale nebyl ukončen, zařadit na 10. 11. na čtvrtek jako druhý, pevně zařazený bod. Děkuji vám za podporu.
Já děkuji a nyní prosím s přednostním právem předsedu strany TOP 09 Miroslava Kalouska. Prosím, máte slovo, pane poslanče.
Děkuji za slovo. Promiňte, dámy a pánové, že zdržuji, ale vzhledem k tomu, jak probíhá v posledních týdnech veřejná diskuse, nepokládám za možné některé výroky ponechat bez korekce. Pan poslanec Luzar navrhl tento bod s tím, že na jeho konci by Poslanecká sněmovna měla vládě uložit příslušné kroky. Vláda se Poslanecké sněmovně zodpovídá. Poslanecká sněmovna vládu kontroluje, schvaluje či neschvaluje její zákony. Poslanecká sněmovna může vládě vyslovit nedůvěru, a tím ji přimět k demisi, ale nemůže jí nic ukládat. Může jí pouze doporučovat. To jsou ty drobné nuance těch jemných brzd a pojistek našeho demokratického systému, který se stále tak velmi složitě a krkolomně učíme chápat. Děkuji.
Já děkuji a prosím k mikrofonu paní poslankyni Černochovou. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Hezké odpoledne, dámy a pánové. Chtěla bych požádat jménem politického klubu ODS o zařazení bodu s názvem Informace vlády o zajištění letecké záchranné služby od ledna 2017 a v dalších letech. Co mě k tomu vede? Budování letecké záchranné služby v České republice trvalo více než 20 let. Podařilo se nalézt funkční systém, ve kterém se doplňují armáda, policie a soukromí provozovatelé a který se vyvaroval závažných událostí, k nimž došlo např. na Slovensku. Nyní však nastoupila neschopnost a politikaření a hrozí, že funkční systém se rozpadne, stane se neefektivní a navíc i riskantní pro pacienty. Všichni dlouho vědí, že k 31. prosinci 2016 končí smlouvy se soukromými provozovateli a že se nebude jednat o triviální výběrové řízení, ale ministr Němeček vše ovšem podcenil a navíc do jeho kompetence opět vstoupil pan ministr financí Babiš. Výsledkem je tzv. kompromis, který je špatný, protože ničí, co funguje, bude dražší a umožní další netransparentnost a rozdělování pašalíků. Za prvé: Výběrové řízení bylo vypsáno až v květnu a od začátku bylo velmi pravděpodobné, že výsledek bude napadán, neboť jde o poměrně komplikované výběrové řízení. To se nyní stalo a námitky řeší Úřad pro ochranu hospodářské soutěže. Máme začátek listopadu a od ledna 2017 mají létat na čtyřech stanovištích z deseti noví provozovatelé, ale stále nejsou uzavřeny nové smlouvy. Materiál vypracovaný 24. října - lékaři ze záchranné služby hovoří o tom, že pro adekvátní, rozumějme pro pacienty bezpečné, převzetí stanovišť a zaběhnutí nových osádek je zapotřebí až osm měsíců. Lékaři zde uvádějí: Nerespektování navržených přípravných postupů a zkrácení přípravného období by nutně vedlo ke snížení kvality poskytované péče a především k významnému zvýšení bezpečnostních rizik pro pacienty i posádky vrtulníků lékařské záchranné služby. Dámy a pánové, to nelze nazvat jinak než jako nevídaný hazard se životy pacientů ze strany ministra zdravotnictví. Za druhé: Kompromis, ke kterému dospěla tato koalice, je méně efektivní než současný systém. Proč? Třeba proto, že letecká záchranná služba provozovaná armádou a policií je dražší, a přesto budou obsluhovat dvě stanoviště navíc. Konkrétně letová hodina vrtulníku Sokol vychází přibližně na 160 tisíc korun, zatímco soukromníci ji zajistí za 130 tisíc. Za třetí: Součástí kompromisu bylo i vypracování materiálu Návrh řešení zabezpečení letecké záchranné služby po roce 2020. Mohli jsme si o něm přečíst v novinách. Odborníci, kteří jej viděli, kroutí hlavou, neboť evidentně plní zadání, že leteckou záchrannou službu má provozovat státní podnik. Přitom výpočty jsou provedeny tak ledabyle, že je třeba se ptát, zda by pan Babiš nechal projít něco takového ve své firmě, i kdyby byla rodinná. Armáda a policie se mají stáhnout opět na dvě stanoviště ze čtyř po roce 2020. Takže poté, co si vybudují kapacity, se vše po pár letech vrátí znova k současnému stavu? Ale hlavně, sice se zde píše o tom, že založení státního podniku bude efektivnější, ale vlastní výpočet v materiálu hovoří o opaku. Vyčísluje totiž náklady za jedno stanoviště provozované státním podnikem na více než 45 milionů korun, přičemž pokud zprůměrujeme nabídky soukromých společností z výběrového řízení, zajistíme, že jsou ochotny jedno stanoviště provozovat za necelých 44 milionů korun. To by však nebylo nutné koupit nové vrtulníky podle odhadů za 1,6 miliardy korun, sehnat piloty, mechaniky atd. a také rozdělit volné posty ředitelů a náměstků. Krásně jste si to, kolegové v koalici, zařídili. Kážete vodu, a pijete víno. Jsem přesvědčena, že je to tak závažné téma, že bychom se jím měli zabývat, už jenom proto, že jsme se dneska z médií mohli dozvědět, že s panem Němečkem se kýve židle a že pravděpodobně skončí. Nový ministr, pokud se do té pozice dostane někdy v měsíci prosinci, bude mít jistě plnou hlavu jiných starostí, než aby prioritně řešil tohle. Ale musí. Jde tady o životy deseti milionů občanů České republiky. Z tohoto důvodu jménem klubu ODS žádám o zařazení tohoto bodu s názvem Informace vlády o zajištění letecké záchranné služby od ledna 2017 a v dalších letech napevno na čtvrtek 10. listopadu v 11.00 hodin, případně po pevně zařazených bodech. Děkuji.
Já děkuji, paní poslankyně, a prosím k mikrofonu pana poslance Vilímce. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Vážená paní místopředsedkyně, vážené kolegyně a kolegové, pokusím se znovu načíst pevné zařazení bodu 19. Jedná se o druhé čtení sněmovního tisku 403, poslaneckého návrhu novely zákona o zmírnění některých majetkových křivd občanům České republiky za nemovitý majetek, který zanechali na území Podkarpatské Rusi, a to na dnešek jako první bod po již pevně zařazených bodech. Pouze upozorňuji, že ten návrh je podepsán poslanci napříč politickým spektrem. Projednání tohoto návrhu již bylo ukončeno v prvním čtení a i ve druhém čtení ve výborech v červnu. Ústavněprávní výbor dokonce podal určitý pozměňovací návrh ve druhém čtení, pravděpodobně ještě jeden návrh bude načten. Skutečně je potřeba, abychom se s tímto tiskem v nějakém rozumném čase vyrovnali. Proto na vás poněkolikáté apeluji a víceméně prosím, vážené kolegyně a kolegové, abyste podpořili pevné zařazení tohoto tisku. Ubývá totiž postupně potenciálních oprávněných osob, které v mezidobí již zemřely, a je třeba o případných úpravách zákona, který obsahuje v některých věcech určité nelogičnosti, rozhodnout, alespoň v těch věcech, které je třeba evidentně změnit. Věřím, že projednávání tohoto tisku ve druhém čtení nebude vyžadovat až tolik času. Děkuji za pozornost a děkuji za podporu mého návrhu.
Děkuji, pane poslanče, a nyní prosím k mikrofonu pana poslance Velebného. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážené kolegyně, vážení kolegové, chtěl bych vás požádat o pevné zařazení bodu 134, sněmovní tisk 857, zahrádkářský zákon, na středu 9. 11. odpoledne po již pevně zařazených bodech. Děkuji vám za podporu.
Děkuji. To byly všechny návrhy na změnu pořadu schůze. My se vypořádáme hlasováním s jednotlivými návrhy. Nejdříve bychom hlasovali o návrhu pana poslance Faltýnka, a to pevné zařazení bodu 165 na čtvrtek 10. 11. jako druhý bod po pevně zařazených bodech, po písemných interpelacích. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, zmáčkněte tlačítko a zvedněte ruku. Proti? Hlasování končím. Je to hlasování s pořadovým číslem 228. Přihlášeno 164 přítomných, pro 131, proti 14. Návrh byl přijat. Další návrh je návrh pana poslance Opálky, a to je předřazení bodu 69, sněmovní tisk 392, na středu 9. 11. za pevně zařazené body v odpoledním programu. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, zmáčkněte tlačítko a zvedněte ruku. Proti? Hlasování končím. Je to hlasování s pořadovým číslem 229, do kterého je přihlášeno 165 přítomných, pro 40, proti 89. Návrh byl zamítnut. Nyní budeme hlasovat o návrhu pana poslance Fiedlera o zařazení nového bodu Žádost Poslanecké sněmovny o prověření podezření z možného spáchání trestných činů ústavních činitelů a jeho zařazení na 8. 11. jako první bod jednacího dne. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, zmáčkněte tlačítko a zvedněte ruku. Proti? Hlasování končím. Je to hlasování s pořadovým číslem 230, do kterého je přihlášeno 165 přítomných, pro 5, proti 117. Návrh byl zamítnut. [[(14.50 hodin)]] Další návrh, kterým se budeme zabývat, je taktéž od pana poslance Fiedlera a je to zařazení nového bodu Sdělení ministryně školství k neplnění termínu předložení Koncepce jazykového vzdělávání a jeho zařazení na 10. 11. v 11 hodin. Já zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, zmáčkněte tlačítko a zvedněte ruku. Proti? Hlasování končím. Je to hlasování s pořadovým číslem 231, přihlášeno 165 přítomných, pro 36, proti 84. Návrh byl zamítnut. Dalším návrhem, kterým se budeme zabývat, je návrh pana poslance Okamury a je to zařazení nového bodu Stanovisko Poslanecké sněmovny ke komplexní hospodářské dohodě CETA mezi Kanadou a členy Evropské unie. Já zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, zmáčkněte tlačítko a zvedněte ruku. Proti? Hlasování končím. Je to hlasování s pořadovým číslem 232, do kterého je přihlášeno 164 přítomných, pro 41, proti 72. Návrh byl zamítnut. Dalším návrhem, kterým se budeme zabývat, je návrh pana poslance Zahradníka na vyřazení již schváleného bodu pořadu schůze. Je to bod 184, sněmovní tisk 501, ochrana přírody a krajiny. Já zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, zmáčkněte tlačítko a zvedněte ruku. Proti? Hlasování končím. Je to hlasování s pořadovým číslem 233, do kterého je přihlášeno 164 přítomných, pro 45, proti 87. Návrh byl zamítnut. Nyní se budeme zabývat návrhem paní poslankyně Bebarové Rujbrové a to je přeřazení bodu již schváleného pořadu schůze, je to sněmovní tisk 390, bod 68, návrh zákona o zajištění právní pomoci, a je zde žádost předřadit na 9. 11. odpoledne po pevně zařazených bodech. Já zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, zmáčkněte tlačítko a zvedněte ruku. Proti? Hlasování končím. Je to hlasování s pořadovým číslem 234, do kterého je přihlášeno 165 přítomných, pro 72, proti 61. Návrh byl zamítnut. Nyní se budeme zabývat návrhem pana poslance Luzara, který navrhuje přeřazení bodu 255, tj. situace ohledně OKD, na 10. 11. 2016 jako druhý pevně zařazený bod. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, zmáčkněte tlačítko a zvedněte ruku. Proti? Hlasování končím. Je to hlasování s pořadovým číslem 235, do kterého je přihlášeno 165 přítomných, pro 80, proti 63. Návrh byl zamítnut. Dalším návrhem, kterým se budeme zabývat, je návrh paní poslankyně Černochové a je to zařazení nového bodu Informace vlády o zajištění letecké záchranné služby od ledna 2017 a dál. A máme dvě varianty, takže budeme hlasovat dvakrát. První varianta je zařazení tohoto nového bodu na 10. 11. v 11 hodin. Já zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, zmáčkněte tlačítko a zvedněte ruku. Proti? Hlasování končím. Je to hlasování s pořadovým číslem 236, přihlášeno je 165 přítomných, pro 79, proti 62. Návrh byl zamítnut. Nyní se budeme zabývat tou druhou variantou a to je zařazení tohoto bodu po pevně zařazených bodech na 10. 11. Zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, zmáčkněte tlačítko a zvedněte ruku. Proti? Hlasování končím. Je to hlasování s pořadovým číslem 237, přihlášeno je 165 přítomných, pro 76, proti 58. Návrh byl zamítnut. Eviduji zde žádost o vaše odhlášení, provedu tedy tak a prosím, abyste se znovu přihlásili svými kartami. V tuto chvíli se budeme zabývat návrhem pana poslance Vilímce a to je pevné zařazení bodu 19, je to druhé čtení sněmovního tisku 403, odškodnění za ztrátu majetku na Podkarpatské Rusi. Je zde žádost na jeho zařazení dnes 8. listopadu po již pevně zařazených bodech. Já zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, zmáčkněte tlačítko a zvedněte ruku. Proti? Hlasování končím. Je to hlasování s pořadovým číslem 238, přihlášeno 161 přítomných, pro 53, proti 67. Tento návrh byl zamítnut. Posledním návrhem, kterým se budeme zabývat, je návrh pana poslance Velebného. Je to pevné zařazení bodu 134, sněmovní tisk 857, zahrádkářský zákon, když dovolíte to zkrácení, a jeho zařazení na 9. 11. odpoledne po pevně zařazených bodech. Já zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro, zmáčkněte tlačítko a zvedněte ruku. Proti? Hlasování končím. Je to hlasování s pořadovým číslem 239, do kterého je přihlášeno 163 přítomných, pro 120, proti 23. Tento návrh byl přijat. Tímto jsme se vypořádali s návrhy na úpravu programu schůze. Dovolte mi načíst omluvu pana poslance Šarapatky z dnešního i zítřejšího jednání z důvodu pracovní cesty. A nyní přistoupíme k projednávání bodů dle schváleného programu. Prvním bodem, kterým se dnes budeme zabývat, je bod