[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Jó reggelt kívánok! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 22. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Földi László és Arató Gergely jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2022. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslat általános vitájának folytatása és lezárása. A törvényjavaslat T/16118. számon, az Állami Számvevőszék véleménye pedig T/16118/1. számon a honlapon megismerhető. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést uniós és nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! Emlékeztetem önöket, hogy az Országgyűlés az előterjesztés 30 órás időkeretben történő tárgyalásáról döntött. A napirendi ajánlás függeléke tartalmazza az időkeretek felosztását. Most felkérem Földi László jegyző urat, hogy ismertesse a frakciók mai napon rendelkezésre álló időkeretének felosztását. Parancsoljon!
Tisztelt Országgyűlés! A mai napi hatórás időkeret megoszlása a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 123 perc, a KDNP képviselőcsoportjának 57 perc, a Jobbik képviselőcsoportjának 42 perc, az MSZP képviselőcsoportjának 39 perc, a DK képviselőcsoportjának 30 perc, az LMP képviselőcsoportjának 26 perc, a Párbeszéd képviselőcsoportjának 25 perc, a független képviselőknek pedig 18 perc áll rendelkezésre.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most a további képviselői felszólalásokra kerül sor, a mai napra rendelkezésre álló időkeretben. Először az írásban előre jelentkezett képviselőknek adom meg a szót, ezek sorában pedig az első a Fidesz képviselője, Pánczél Károly képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Államtitkár Úr! Engedjék meg nekem, hogy a 2022-es költségvetés kapcsán annak nemzetpolitikai vonatkozásairól szóljak. A koronavírus-járvány okozta kihívások kezelése nem jelentette, és reméljük, a következő évben sem fogja jelenteni az egységes nemzetben való gondolkodás háttérbe szorulását. A külhoni magyarság támogatása a járványhelyzetben is folyamatos maradt. Egyetlenegy magyarnak sem engedtük el a kezét. A nemzetpolitikai források összege nem csökkent, sőt az elmúlt években, 2020-ban, 2021-ben növekedett is. Mindez annak a bizonyítéka, hogy a külhoni magyarság támogatása nemcsak egy kiemelt szakpolitika, hanem egy olyan új szemléletmód, amely immár általánossá vált nemcsak a kormányzatban, hanem a közéletben is. A külhoni magyarság számára indított programok, megnyitott támogatási formák rendszerszintűvé váltak és évről évre megvalósulnak, illetve meghirdetésre kerültek olyan programok, amelyek szilárd támaszt jelentenek a határon túli magyarság számára. A külhoni magyar közösségek az elmúlt időszakban a járványhelyzetben is megtapasztalhatták, hogy nincsenek egyedül, számíthatnak az anyaország támogatására. Egyetlen nemzetpolitikai program sem szűnt meg, az elmúlt években ezeket tovább tudtuk folytatni, és az előttünk álló költségvetési javaslat biztosíték arra, hogy ezeket 2022-ben is tudjuk folytatni. A kormány szokásához híven, immár a hetedik alkalommal tavasszal nyújtotta be a következő évi költségvetést, így erősítve a kiszámíthatóságot, a tervezhetőséget minden érintett számára. Az erős alapoknak köszönhetően elmondhatjuk, hogy Magyarország gazdasága ellenállóbbnak bizonyult, mint az uniós országok általában a koronavírus-járvány idején. Az intézkedések fókuszában a munkahelyteremtés, a gyermekes családok és a nyugdíjasok, valamint a magyar gazdaság szempontjából kiemelt ágazatok állnak. 2022-ben, hasonlóan a polgári kormány korábbi költségvetéseihez, szinte minden terület több forrással gazdagodhat. Tisztelt Ház! 2021 a nemzetpolitikában is az újrakezdés éve lesz, amely egyben azt a reményt is hordozza, hogy az idei évben a programok és a rendezvények nagy részben már a megszokott formában tudnak megvalósulni, és bízunk abban, hogy 2022-ben pedig már teljesen visszatérhetünk a régi kerékvágásba. 2021-ben megújulva folytatódtak, 2022-ben folytatódnak és új struktúrában valósulnak meg a kifejezetten a külhoni magyarságnak szóló nemzetpolitikai programok. A nemzetpolitikai államtitkárság által elindított nemzeti újrakezdési programban az eddigi támogatások immár rendszerezettebb formában, az oktatás, a kultúra, az egyház, a sport, az ifjúság és a cserkészet, a közösségépítés és a diaszpóra területén valósulnak meg. Emellett többek között reményeink szerint megvalósulhatnak az elmaradt Határtalanul! kirándulások, a Kárpát-medencei és a diaszpórában élő fiataloknak szóló nyári táborok, illetve folytatódhat a Petőfi Sándor Program és a Kőrösi Csoma Sándor Program is. Ezen programok további működtetésére is garanciát jelentenek a 2022-es költségvetésben a nemzetpolitikai államtitkárság tevékenységének megvalósítására biztosított összegek. Tisztelt Ház! Tovább haladva a 2022-es költségvetés nemzetpolitikai szempontú vizsgálatával, egy-egy minisztériumot szeretnék kiemelni, hiszen például az Agrárminisztérium fejezetében is jelentős támogatást lelhetünk fel. A határon túli magyarság jelentős része, mintegy 70 százaléka vidéki térségben él, ezen belül pedig közel 30 százaléka mezőgazdasági tevékenységből, valamint az ehhez kapcsolódó feldolgozóiparból él. A határon átnyúló agrár- és vidékfejlesztési feladatok támogatásán belül az anyaországgal való együttműködés fontos intézményrendszere a Kárpát-medencei falugazdász-hálózat, melynek támogatása jövőre is biztosítva lesz. Az agrártárca emellett a szülőföldön való megmaradás ösztönzéseképp minden szinten támogatja a magyar nyelvű, határon túli agrárképzést is. Megemlítendő még a Schams Ferenc-terv, mellyel a határon túli magyar borászok érdekvédelmét és összefogását kívánja támogatni a tárca mintegy 300 milliós összkerettel. Jövőre is folytatódik a csángó-magyar együttműködési program. Ez a program a Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezetében található. A már több éve futó program célja, hogy Csángóföld fejlesztése a többi magyarlakta területtel együtt hasonló ütemben történjen. A mintegy egymilliárdos keretből remélhetőleg folytatni tudjuk az eddigi közös munkát, bővíthetjük Csángóföldön az oktatási hálózatot, biztosítva a kellő infrastruktúrát és a pedagógusi hátteret. Szintén a Külügyminisztériumnál egy előirányzatban kezelik a Stipendium Hungaricum és a Diaszpóra-ösztöndíjak támogatását. Ez ad lehetőséget a diaszpóra magyarságának, hogy a magyar felsőoktatásban, a magyar képzésben részt vegyenek a diaszpóra fiataljai, és az idei évhez képest ez jövőre még több forrással tud gazdálkodni. Az Innovációs és Technológiai Minisztérium az oktatásnál maradva biztosítja a határon túli felsőoktatási feladatok támogatását, ott osztják szét ezt a keretet, főbb célja a határon túli értelmiség kinevelése és a felsőoktatás minőségorientált fejlesztése. [[8.10]] A jövő évi költségvetés nem engedi el azon határon túli tehetséges kutatóknak, akadémikusoknak sem a kezét, akik szülőföldjükön a szellemi és tudományos életet gazdagítják. Itt külön fejezetet tartalmaz a Magyar Tudományos Akadémia, ahol a Domus szülőföldi ösztöndíjak és a magyarországi ösztöndíj-kiegészítések találhatóak, illetve a határon túli magyar tudósok és tudományos szervezetek támogatása is itt szerepel. Végezetül szeretném kiemelni a Bethlen Gábor Alapot mint alapkezelőt, ahová a meghirdetett pályázatok beérkeznek, onnan történik a folyósítás, majd a pályázatok elszámoltatása is. Évek óta gondozza és fogja össze a Bethlen Gábor Alapkezelő a nemzetpolitikai céljainkat, támogatja a határon túli magyarság szülőföldjén való boldogulását, segíti az olyan magyarságismereti és nemzetpolitikai kutatásokat és ezeket az intézményeket, mint például a Magyarság Háza, támogatást nyújt a magyar-magyar kapcsolatok építését célzó Határtalanul! program bonyolításához, valamint támogatási forrásokat találunk ott a határon túli magyarságot érintő gazdaságfejlesztési és vállalkozásösztönzési programok lebonyolításához. A jövő esztendőben 187 millió forinttal többel tud gazdálkodni a Bethlen Gábor Alap, összességében 33 milliárd 830 millió forinttal. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Fontos kiemelni, hogy ez a jövő évi költségvetés nemcsak Magyarország újraindítását tartalmazza, és annak a lehetőségét adja meg, hanem Kárpát-medencei keretben gondolkodik ez a költségvetés, és ez a költségvetés mutatja, hogy 2022-ben az újraindításban kulcsszerepet játszó ágazatokban, így a gazdaság, a turizmus területén is folytatódnak a megkezdett fejlesztések, folytatódik a külhoni magyarság szülőföldön való boldogulásának a segítése, és ez továbbra is a legfontosabb célkitűzés. A 2022-es költségvetés tehát nem csupán az ország, hanem a nemzet újraindításának a költségvetése is. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik képviselőjének felszólalásával folytatjuk munkánkat, Kálló Gergely képviselő úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Így az elmúlt napokban rengetegszer hangzott el, amit Pánczél Károly képviselőtársam is mondott, hogy ez a költségvetés a nemzet egészében, illetve a nemzetben való gondolkodást fejezi ki, és egységet teremthet magyar és magyar között. Egy icipicit hadd ábrándítsam ki önöket, mindenkit, aki így gondolkodik. Nekem tavaly volt először lehetőségem felszólalni a költségvetési vita kapcsán, akkor hoztam önöknek egy számot. Ez a szám a 6681. A tavalyi évig 2010-től 6681 költségvetési módosító javaslat érkezett az ellenzék részéről a kormánypárt felé. Tudja, hogy ebből a 6681 módosító javaslatból hányat fogadtak el 2010 óta? 22 darabot. 22 darabot fogadtak el a 6681 módosító javaslatból! Énnekem, ha azt hallom, hogy az egységes nemzetben való gondolkodást akarják a költségvetésben megjeleníteni, akkor ez egy brutális számnak számít, legalábbis számomra. Hogy lehet az, hogy ellenzéki képviselőktől, akik szintén embereket képviselnek, szintén problémákat hoznak be ide a parlamentbe, illetve a költségvetés módján, a költségvetés lehetőségével próbálják az emberek problémáit megoldani, önök azokat, csak azért, mert ellenzéki javaslat, egyszerűen lesöprik az asztalról? mert ezek a számok ezt mutatják. Nagyon szép dolog az, hogy a nemzet egységét akarjuk költségvetésről költségvetésre kifejezni, de az a helyzet, hogy a szándék nemes, a tartalom viszont üres, ugyanis önök az ország felével egyszerűen még a költségvetésünk kapcsán sem hajlandóak foglalkozni. Nem vagyok egy naiv ember, tudom jól, hogy nem fogom önöket tudni rábeszélni arra, hogy mondjuk, az én esetemben a több mint 40 darab költségvetési módosítómat támogassák. Nem vagyok naiv ember, szerintem egyetlen ellenzéki képviselőtársam sem az, mégis elkészítem évről évre ezeket a módosító javaslatokat, konzultálok polgármesterekkel, önkormányzati képviselőkkel, a nyakamba veszem az egész választókerületet, végigjárom az utakat, megnézem, hogy milyen fejlesztésekkel tudnánk támogatni az ott élőket. Ezeket önök rendre lesöprik az asztalról. Nem baj, idén is komolyan vettem a feladatomat egyetlenegy dolog miatt, az pedig a következő: ugyanis a mostani költségvetési módosítóink az ellenzék részéről, amelyeket benyújtunk, nem más, mint egy alternatív költségvetés, én egy alternatív költségvetésként tekintek az összes módosító javaslatra. Miért teszem ezt? Azért teszem ezt, ugyanis mi ezekkel a módosító javaslatokkal, amelyeket, ismétlem magam, önök rendre nem fogadnak el, ezekkel a módosító javaslatokkal tudjuk azt bebizonyítani, ha esetlegesen 2022 után megvalósul a kormányváltás, akkor mi mire fogunk költeni. Például nekem sokkal fontosabb az, hogy vadászati kiállítás helyett végre rendbe tegyük az Adonyt és Perkátát összekötő utat, amelyen kaland végigmenni a kátyúk miatt. Nekem sokkal fontosabb passzus és tétel a Budapest-Belgrád vasútvonal támogatásán felül az, hogy mondjuk, a II. Rákóczi Ferenc laktanyát Ercsiben rendbe hozzuk, és bérlakásprogramot indítsunk el. Tehát a mérleg nyelve, kinek mi a fontos. Mi bebizonyítjuk ezekkel a módosítókkal, hogy nekünk mi a fontos. Nekem sokkal fontosabb az, hogy mindenféle magáncég támogatása helyett végre azokat a turisztikai látványosságokat, amelyek a körzetemben vannak kastélyok formájában, rendbe hozzuk, ifjúsági házat csináljunk belőlük, és odaadjuk az ott lakóknak, élvezzék, szeressék. Sokkal fontosabb nekem az, hogy rendbe tegyük végre azt a közvilágítást, amit önök, illetve az előző városvezetés elrontott, mint az, hogy látszatberuházásokra, stadionfejlesztésekre költsünk. Ezek sokkal fontosabb dolgok, és ha az ott élőknek is fontosak ezek a dolgok, akkor bizony megvan a megoldás: ránk kell szavazni a jövő évben. Még egy dolog megütött Pánczél képviselőtársam mondandójában, ez pedig a „tervezhetőség” és a „kiszámíthatóság” szavak a költségvetés kapcsán. Tehát: tervezhetőség, kiszámíthatóság. Kérem szépen, hogy lehet tervezni, hogy lehet kiszámíthatóságról beszélni akkor, amikor önök hétről hétre merényletek tömkelegét követik el az önkormányzatok ellen, ezáltal az önkormányzatok költségvetése ellen is? De erre is mondjunk példákat, ne legyünk demagógok, ne csak így pufogtassuk a lózungokat; két példát tudok mondani. A bérlakások eladása. Hogy lehet kiszámíthatóságról beszélni akkor, amikor önök lehetőséget biztosítanak, hogy az önkormányzati vagyont potom pénzért ki lehessen árusítani? Ez hol kiszámíthatóság és tervezhetőség? De nem kell elmenni a bérlakásokig, van még egy példa, amit hoztam önöknek: ez pedig a különleges gazdasági övezet, amit nemrég bedobtak Fejér 4-es választókörzetébe. Tudják azt, hogy ez Dunaújváros megyei jogú város szempontjából micsoda költségvetési buktatókat rejt magában? Ha ezt a tervezetet elfogadják, csak ebben az évben 500 millió forinttól esik el a Hankook iparűzési adójának a befizetése hiányában a városunk. 500 millió csak ebben az évben! A jövő évben 1,7-2 milliárd forintról beszélünk. Hogy lehet tervezhetőségről beszélni egy költségvetés kapcsán, amikor ilyen merényleteket fogadnak el egy önkormányzattal szemben?! Ne beszéljünk, kérem, kiszámíthatóságról, és ne beszéljünk, kérem, arról se, hogy tervezhető egy önkormányzat jövője ezekkel a költségvetésekkel kapcsolatban! Illetve még egy dolgot kérek: legyen, szimbolizálja egy költségvetés a nemzet egységét, de azt ne felejtse el, hogy a nemzet része az ellenzék is. Fogadjanak el tőlünk akkor több módosító javaslatot, fejlesszük közösen a vidéket ezek által a költségvetési módosítók által, illetve maga a költségvetés által! Köszönöm a szót, maradok a körzetem szolgája.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A KDNP képviselő asszonyának felszólalását hallgathatjuk most meg. Juhász Hajnalka következik. Parancsoljon! [[8.20]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány által benyújtott 2022. évi költségvetés az ország újraindításának a költségvetése. A gazdaság-újraindítási akcióterv keretében 2022-ben összesen 7308 milliárd forint fog rendelkezésre állni, amely a jövő évi GDP 13 százaléka. A gazdaság újraindításának főbb területei közül én a környezet- és a klímavédelmi területről szeretnék beszélni. Ez utóbbi azért is különösen fontos, mert Magyarország elkötelezett abban, hogy megvédje természeti örökségeit és annak az életformának a természeti feltételeit, amit a magyar emberek együtt alakítottak ki. Éppen ezért a kormány a 2022. évi költségvetés elkészítésekor is kiemelt figyelmet fordított a környezet védelmének ügyére és az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásai elleni cselekvésre. Ezt igazolja, hogy a gazdaság-újraindítási akcióterv keretében az idei év második felétől indul meg Magyarország klímavédelmi céljaival összhangban a zöldenergia- és a körforgásos gazdaság felépítése, fejlesztése, valamint a magyar gazdaság teljes digitalizációja. Egyértelmű, hogy a tiszta és a megújuló energiákra való törekvés nagyobb szerepet kell hogy kapjon, az energiahatékonyság is egyre inkább előtérbe kerül. Ez mind kedvező hatással bír az energiaszolgáltatásra, a közlekedésre, az építőiparra és a feldolgozóiparra is. Ennek köszönhetően pedig ezeken a területeken jelentős zöldberuházások, fejlesztések várhatók az elkövetkezendő időszakban. Magyarország klímapolitikai törekvéseinek megvalósítását a Gazdaság-újraindítási Alap fejezetében tervezet energia- és klímapolitikai modernizációs rendszeren kívül tartalmazza a fejezeti kezelésű előirányzat, amely a 2022. évi támogatás szerint közel 38 milliárd forint. Ennek két kiemelkedő eszközéről szeretnék beszélni. Az egyik a LIFE-program, a másik pedig a Modernizációs Alap támogatása. A LIFE-program kere-tében megvalósuló projektek végrehajtása jelentősen hozzájárul mind hazánk, mind pedig az Európai Unió környezet- és természetvédelmi, valamint klímavédelmi célkitűzéseihez, továbbá hazánk természeti tőkéjének és az általa nyújtott létfontosságú, esetenként közvetlen gazdasági potenciált jelentő szolgáltatások, így többek között a turizmus, illetve az abból származó bevételek megőrzéséhez és fejlesztéséhez. A Modernizációs Alap célja az energetikai rendszerek modernizációja és az energiahatékonyság növelése. A Modernizációs Alap finanszírozásával olyan projektek valósulhatnak meg, mint például az időjárásfüggő megújuló forrásokból származó villamosenergia-termelés és -felhasználás integrációját megkönnyítő beruházások, az energiahatékonyság javítása, az energiatárolás és az energiahálózatok, ezen belül a távfűtési vezetékek és a villamosenergia-átviteli hálózatok modernizációja. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Úgy gondolom, kétségkívül fontos feladatunk van, hiszen mindannyian tiszta vizet, tisztább levegőt és élhetőbb bolygót kell hagynunk az utánunk jövő nemzedékre. Ehhez azonban továbbra is tennünk kell egy tisztább és egészségesebb környezet megteremtéséért. Eddig is ezen az úton jártunk, és ahogyan azt a 2022. évi költségvetés alapján is látjuk, ez a jövőben is így lesz. A 2022-es évi költségvetés tulajdonképpen egy újabb lépés annak érdekében, hogy Magyarország 2050-re elérhesse a teljes klímasemlegességet. Egyértelmű, hogy nem csupán kötelezettségvállalásról van szó, hanem határozott cselekvésről. Magyarország már eddig is jelentős, 1990-hez képest 33 százalékos kibocsátáscsökkentést ért el. De uniós viszonylatban is élen járunk, hiszen az Európai Unió tagállamai közül hazánk az elsők között volt, akinek törvényi szinten is rögzítésre került egy reális, ambiciózus 40 százalékos kibocsátáscsökkentési cél 2030-ra. Ezt Magyarországon kívül nagyon kevés európai uniós tagállam mondhatja el magáról. Teremtett világunk természeti környezetének védelmét, épített örökségünk megóvását elsőrendű kötelezettségünknek tartom. Az elmúlt egy év pedig számos eredményről tanúskodik. A klíma- és természetvédelmi akcióterv keretében többek között megkezdődött az illegális hulladéklerakók felszámolása és a folyók megtisztítása, illetve az egyik legfontosabb programunk a fásítás, amelynek célja, hogy a jelenlegi 24 százalékról 27 százalékra növekedjen az erdővel borított területek aránya hazánkban. A lakosság életminőségének javításához, az egészséges környezethez való alkotmányos jog érvényesítéséhez, a társadalom és a gazdaság fejlődéséhez kulcsfontosságú feltételeket jelent a természeti erőforrások hosszú távon fenntartható használata, a környezet minőségének a javítása, a természeti örökség megőrzése és a környezeti biztonság megerősítése, melyek a környezetvédelmi szakterület legfőbb cselekvési területeit képezik. A kormány a jövő évben egyrészt folytatja a korábbi években megkezdett programok megvalósítását, biztosítja a hazai, illetve az európai uniós és nemzetközi jogszabályokból adódó kötelezettségek teljesítését, másrészt számos területen tervez előrelépést a nemzeti környezetvédelmi program céljainak elősegítése és megvalósítása érdekében. A 2022. év során a kormány célja továbbra is a tudásalapú, fenntartható és nemzetközi szinten versenyképes mezőgazdasági és élelmiszeripari termelés, a stabil és minőségi élelmiszer-ellátás, egyúttal az élhető vidék felvirágoztatásához szükséges intézkedések meghozatala, illetve azok támogatása. A rendelkezésre álló támogatási lehetőségek kihasználásával megvalósulhatnak a változó igényekhez és külső feltételekhez igazodóan többek közt a mezőgazdaságban és a környezeti, a klímapolitikai és a versenyképességi célok összehangolása, az alkalmazkodás a hazai tájak eltérő természeti adottságaihoz. A fenntartható fejlődés céljainak elérése érdekében úgy gondolom, szemléletformálásra van szükség. Ennek egyik alapköve lehet az a törekvés, amely a környezeti tudatosság fejlesztését és a környezet nevelését szolgálja. Az ilyen jellegű programok már több éve folynak, és 2022-ben is folytatásra kerülnek, úgymint az országos iskolakert-fejlesztési program, „Zöld óvoda” program, „Biotikus index a középiskolai oktatásban”, „Mentsd meg a kertet!” ökoiskola-program, erdeióvo-da-, erdeiiskola-programjaink, valamint ismeretterjesztő és szemléletformáló kampányok és akciók. Mindezen túl a jövő év során is kiemelt feladatot jelent a levegőminőség javításával és a zajterhelés csökkentésével összefüggő intézkedések megvalósítása. Fő célkitűzés ugyanis a környezeti levegő minőségének javítása, az emberi egészséget és természeti környezetet veszélyeztető légszennyezettség kialakulásának megelőzése. A kitűzött célok megvalósításához közös erőfeszítésre van szükség, amelyet nem csupán globális szinten, hanem helyi szinten is képviselnünk kell. Teremtett világunk védelme, a környezetvédelem és a klímaváltozás negatív hatásai elleni fellépés a 2022. évre tervezett költségvetés számos fejezetében megjelenik, többek között az Agrárminisztérium, a Belügyminisztérium, az Innovációs és Technológiai Minisztérium, valamint a Gazdaság-újraindítási Alapról szóló fejezetben is, mely szintén a magyar kormány téma iránti elkötelezettségét támasztja alá. Azért harcolunk, hogy természeti erőforrásaink gondos használatával védelmezzük az utánunk jövő nemzedékek életfeltételeit. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen. Most az MSZP képviselőcsoportjának tagja, Tóth Csaba képviselő úr szólhat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány a 2022. évi költségvetésnek az újraindítás költségvetése nevet adta. Ennek megfelelően a gazdaság-újraindítási akcióterv központi szerepet kap a büdzsében, illetve annak kommunikációjában többször is visszaköszön, mint ahogy képviselő asszony előttem már az előbb elmondta, hogy 7308 milliárd forint fog rendelkezésre állni ezen akcióterv keretében, amely a jövő évi GDP 13 százaléka. A valóság azonban más. Tény, hogy a koronavírus-járvány okozta gazdasági válság mély sebeket ütött a magyar gazdaságon, ezért indokolt, sőt szükséges is az, hogy az állam segítse a gazdaságot, ha kell, akkor mérsékelt eladósodás árán is. Az eladósodás ellenére a pénz néhány kivételtől eltekintve jórészt nem oda kerül, ahol valódi szükség lenne rá. Ez a költségvetés nem oldja meg az önkormányzatok tavalyi évben, valamint a 2019. évi önkormányzati választás óta keletkezett gondjait. [[8.30]] Számos, korábban bevezetett elvonást állandósít a 2022. évi költségvetés, egyértelművé téve, hogy az önkormányzatoknak semmiféle mozgásteret nem kíván a kormány adni a jövő évben. Így állandósul a szolidaritási hozzájárulás mértékének növelése és a gépjárműadó megvonása is, ráadásul az iparűzésiadó-bevétel csökkentése is jelentős terhet jelent az önkormányzatoknak. Míg az előző években a koronavírus-járvány miatti kiesések miatt nem tudtak az önkormányzatok az iparűzésiadó-bevételekből fejleszteni, addig jövőre a kormány sarca miatt nem lesznek erre képesek. A gépjárműadóból befolyt összeg 40 százaléka az önkormányzatok saját bevételét képezte, ami immár második éve teljes egészében a járványvédelmi alapba megy. Így az önkormányzatokat 35 milliárd forintos veszteség éri. Ideutalják még egyébként ezenkívül a kiskereskedelmi különadóból remélt 76 milliárd forintot is. Ezen két forráson kívül azonban az alapnak nincs is más bevétele, így a „mindenkinek hozzá kell járulni a járvány elleni védekezéshez” indokolás elég hiteltelennek tűnik. Szintén komoly gondot okoz a kis- és közepes vállalkozások iparűzésiadó-kedvezménye. Ezzel az önkormányzatok egyik legfontosabb bevételi forrása feleződött meg. Az intézkedés mintegy 150 milliárd forintot érint. A beígért kompenzációt ráadásul úgy alakították ki, hogy míg a 25 ezer főnél nem népesebb településeket automatikusan kárpótolják, az ennél nagyobb városok azonban a kormány egyéni elbírálásában részesültek. Ennek keretében szétosztottak ugyan 32 milliárd forintot, de Budapest például egy fillért sem kapott. A közművezetékeket sújtó adó mértékének megemelése szintén jelentős terhelés. A Fővárosi Vízművek adóterhe például 729 millió forintról 3,2 milliárdra nőtt. Cserébe viszont továbbra is életben van az új önkormányzati adó bevezetésének és a már létező adók emelésének tilalma. Némi növekedés tapasztalható a helyi önkormányzatok működésének támogatásában. Míg a 2021. évre vonatkozó költségvetési törvényben még 264,7 milliárd forintos előirányzatot láthattunk, addig a javaslat a jövő évre 266,6 milliárd forintos előirányzatot tartalmaz. Minimális növekedést tartalmaz az alábbi sorok esetében: az önkormányzati hivatal működési kiadásaihoz a központi költségvetés által biztosított összegben csekély növekedés mutatkozik, ami a tavalyihoz képest még az 1 százalékos növekedést sem éri el; szintén csekély előrelépés mutatkozik a közutak fenntartásának alaptámogatása tekintetében. Nézzük, hogy mit is jelentenek az elvonások konkrétan választókörzetem, Zugló számára! A gépjárműadó állami megvonása több mint 500 millió forintot vesz el a kerülettől. Közel 2 milliárd forintot tesz ki a szolidaritási hozzájárulás mértékének megemelése, valamint további 3 milliárd forintnyi iparűzésiadó-bevételtől is elesik Zugló. Ezek csak a legnagyobb tételek voltak. A zuglói önkormányzat költségvetésében 6,6 milliárd forintos hiányt jelentenek az elvonások. Ha kiszámoljuk, az elvonás minden egyes zuglói lakostól 50 ezer forintot vesz el. Történik mindez úgy, hogy a kormány több száz milliárd forintot költ el teljesen felesleges beruházásokra. Bár a kormány megígérte, hogy kompenzálni fogja a kiesések miatt az önkormányzatokat, azonban a tervezet alapján ez mégis elmarad. Nem azért marad el, mert a kormány ne tervezett volna az önkormányzatok számára többletforrást a költségvetésben, ezek a támogatások azonban általában célhoz kötött, konkrét feladatra fordítandó többletforrások. Ezek nem olyan többletforrások, amelyek a konkrét elvonásokat kompenzálnák, hanem korábban tervezett programok fedezete. Például ilyen az önkormányzati intézményekben dolgozók bérének emeléséhez kapcsolódó támogatás. Ezt egyébként maga a költségvetési javaslat is elismeri, amikor indokolásában leírja, hogy azért növekedtek egyes támogatási formák, mert a minimálbér és a garantált bérminimum növekedésével ez szükségessé vált, hiszen számos önkormányzati dolgozó ezen a bérszínvonalon dolgozik. Ez tehát nem a forráselvonások kompenzációja, hanem a további potenciális veszteségeik csökkentése. Számos más esetben azonban nem emelték a támogatás mértékét, és ez mutatja meg igazán, hogy végeredményben miért a települések lakosai fognak rosszul járni a 2022. évi költségvetéssel. Harmadik éve változatlan a közvilágítás fenntartásával kapcsolatos támogatás, és szintén harmadik éve változatlan az egyéb önkormányzati feladatok támogatása. Akkor azonban, amikor fejlesztésekre nincs pénz, és a meglévő infrastruktúra karbantartására sem kapnak az önkormányzatok megfelelő segítséget, ez a helyzet csak romlani fog. Hasonló problémák láthatók a gyermekétkeztetés területén is, ahol az étkeztetés fejlesztési támogatása három éve változatlan marad, a gyermekétkeztetési feladatok támogatása pedig kevesebb mint 5 százalékkal emelkedett ez alatt a három év alatt, mindez úgy, hogy az élelmiszerárak ennél egy év alatt többel drágultak. Ez a növekmény tehát, bár papíron növekedés, valójában az eddigi színvonal megtartásához sem elegendő. Ez a szociális étkeztetés esetén is problémát jelent, hiszen 2020-ra, 2021-re annak mértéke is mindössze 3 százalékkal nőtt. Számos fejlesztési forrás esetén is mindössze stagnálás mutatható ki. A kötelező önkormányzati feladatot ellátó intézmények fejlesztése, felújítása 2020 óta nem emelkedett, a belterületi utak, a járdák, a hidak felújítása, a szociális célú tüzelőanyag-vásárláshoz kapcsolódó támogatás sem fog a tavalyi évhez képest emelkedni. Az önkormányzatok rendkívüli támogatása még csökken is a tavalyi és a tavalyelőtti évhez képest. Látható tehát, hogy valódi önkormányzati kompenzációról nem lehet beszélni. De lássuk pontosan, mit is veszélyeztetnek ezek az elvonások Zugló életében! 2020-ban 3,2 milliárd forintot költött Zugló a szociális ellátórendszerre, míg a zuglói bölcsődék fenntartása is 1,9 milliárd forintba került. A szociális ellátórendszerhez hasonló összeget, 3,2 milliárd forintot költ a kerület az egészségügyre, a zuglói egészségügyi szolgálatra. Az önkormányzati rendészetre 430 millió forintot fordít, a gyermekjóléti központra pedig 420 milliót. A zuglói önkormányzat által fenntartott óvodai intézményrendszerre összesen 4 milliárd forintot költ. Ezek alapján látható, hogy a 6,6 milliárd forintos elvonás a teljes bölcsődei és óvodai ellátórendszer alól veszi ki annak költségvetési lábát, vagy amennyiben ezek fenntartását az önkormányzat ki is gazdálkodja, akkor az egészségügy és a szociális ellátórendszer kerül veszélybe. Az MSZP-frakció a 2022. évi költségvetésről szóló törvényjavaslat elfogadását az elmondottakra tekintettel nem támogatja. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Varga Zoltán tapsol.]]
Köszönöm szépen. A Fidesz képviselője, Czunyiné dr. Bertalan Judit államtitkár asszony, képviselő következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttem elhangzottakhoz picit hadd kanyarodjak vissza. Képviselőtársam úgy indította a ’22-es költségvetésről szóló hozzászólását, hogy kiknek nem kedvez, és hol mennyivel kevesebb ez a költségvetés. Nem árt néha a kronológiai és a történelmi tudásunkat is elővenni, mert ha egy picit analógiát próbálunk teremteni a 2008-9-es pénzügyi válság és az elmúlt esztendő pandémiás időszakának a gazdaságra gyakorolt hatásaihoz hozott, azok kivédését szolgáló lépéseket, akkor óriási a különbség. Tudja, képviselőtársam, amíg az önök kormányai, a baloldali kormányok annak idején cserben hagyták a vállalkozásokat, cserben hagyták a családokat, cserben hagyták az önkormányzatokat, és gyakorlatilag hagyták sodródni és kiszolgáltatottá tenni a pénzügyi világnak Magyarországot, akkor ezzel szemben már a 2021-es költségvetés és annak módosításai is arról szólnak, hogy a pandémia által kialakult gazdasági nehézségek esetén hogyan nyújtson oltalmat és hogyan nyújtson segítséget a gazdasági akcióterv keretein belül Magyarország Kormánya. Sőt, ráadásul a 2022-es költségvetés is ezeken a pilléreken nyugszik. Nem a megszorítás, nem az elvonás, nem a különböző források csökkentése, nem az a logika irányítja Magyarország költségvetésének a készítését immáron tizedik esztendeje, ami arról szól, hogy hogyan legyen minél kevesebb az embereknél, és hogyan legyen minél több gyakorlatilag olyan pénzügyi intézeteknél, szervezeteknél, amelyeknek Magyarország egyébként az önök kormányzatai alatt kiszolgáltatottá vált. Az első három esztendeje 2010-14 között az Orbán-kormánynak arról szólt, hogy hogyan védjük ki ezt a kiszolgáltatottságot. Emlékeznek még rá? Devizahitelek. Emlékeznek még rá? IMF-hitel. Emlékeznek rá? A rezsiárak az égben voltak. 2013-ban a rezsicsökkentéssel megteremtődött egy olyan stabil bázisa egyébként a magyar családoknak, ami alapján nem kellett abban a félelemben kezdeni minden esztendőt, hogy a gáz-, a villany- és a közműárak ki tudja, milyen arányban és százalékban csupáncsak azért veszélyeztetik őket és kitettek ennek, mert valamikor, szintén baloldali kormányok, kiárusították a magyar közművagyont. [[8.40]] Óriási a különbség, ne haragudjon! És ebből az alapállásból keresni a lényeges különbségeket, valószínűleg sosem fogunk közös nevezőre jutni. Éppen ezért én hadd mondjak el néhány lényeges dolgot a 2022-es költségvetésből. És bár tudom, hogy önök azt mondják, ezek ismétlések, de fontos számok és fontos ismétlések ezek, és el kell hogy hangozzék, mert a 2022-es költségvetés valóban az újraindítás költségvetése. Valóban az újraindításé, hiszen ha csak a napokban megjelent adatot látjuk, ami már a 2021-es költségvetés módosításával összefüggésben a magyar gazdaság újraindítását szolgálta, akkor azt jól láthatják, hogy a magyar gazdasági növekedés még az elemzőket is meglepő mértékű volt. Azt gondolom, hogy ezt nem nagyon lehet kommentálni, különösen nem az önök részéről, ez ténykérdés, független pénzügyi minősítők által megállapított minősítés. Nézzük tovább, hogy kik a kedvezményezettjei a 2022-es költségvetésnek. Sokan egyébként [[Varga Zoltán: Név szerint!]] de azt gondolom, ha egyszerűsíteni szeretnék, akkor azt mondanám, hogy a 2022-es költségvetés kedvezményezettjei, mondhatjuk így is egyébként, hogy nyertesei, a magyar családok első körben. [[Varga Zoltán: Tessék név szerint mondani!]] Soha nem látott mennyiségű forrás áll rendelkezésre a magyar családok támogatására a családok családalapításához nyújtott támogatási rendszerben. Ezt egyébként összehozva még a vidékfejlesztési támogatásokkal, a magyar családok, különösen a fiatal magyar családok, akik családalapítást terveznek, ma azt mondhatjuk, hogy egyébként a világjárvány okozta nemcsak magyarországi, hanem európai és a világ gazdaságában problémákat okozó pandémia ellenére, a 2022-es költségvetésben előírt támogatásoknak, lehetőségeknek és pénzügyi politikának is köszönhetően biztonságban érezhetik magukat. Ugye, jól emlékszünk, nem volt ez így 2008-ban és 2009-ben! Csak hogy ne felejtsük el, a válságkezelés módszertana és a metodikája lényegesen eltér. A másik kedvezményezettje a 2022-es költségvetésnek a magyar gazdaság vagy a vállalkozások, amelyek egyrészt az adócsökkentéseknek, másrészt már a 2020-21-ben elindított versenyképesség-növelési támogatásoknak köszönhetően nem úgy reagáltak, mert nem úgy kellett hogy reagáljanak a gazdasági problémákra, mint ahogy a 2008-2009-es években a magyar munkáltatók, vállalatok és vállalkozások kellett hogy reagáljanak, mert nem kaptak segítséget, nem kaptak akkor lehetőséget. Ezzel ellentétben a magyar gazdaság, a magyar munkáltatók, a magyar munkavállalók, a vállalkozások világában, ma azt is elmondhatjuk, hogy ugyanannyian dolgoznak ma Magyarországon, mint a pandémiát megelőzően. A magyar gazdaság versenyképességének egyébként a záloga a magyar munkások munkája, hiszen az tud csak gazdasági előrelépést kitermelni. Az elmúlt egy esztendőben a munkaerőpiacon lényeges zuhanás nem történt. Ha ennek a lehetősége felmerült, akkor a kormány a gazdasági akcióterv keretében azonnali segítséget nyújtott a magyar vállalkozásoknak, a pandémia által sújtott szektoroknak különösen. De azt gondolom, azt mondani, hogy ennek a költségvetésnek a forrásai nem oda mennek, ahol igazán szükség van rá, az finoman szólva is nem felel meg a valóságnak és a költségvetési javaslatban meghatározott számoknak. Nézzünk csak még egy kicsit számokat, mert azt mondtam, hogy a magyar családok az egyik kedvezményezettje a magyar költségvetés 2022-es számai alapján a jövő esztendőnek. 2778 milliárd forint áll rendelkezésre a családok támogatására. Ez közel 483 milliárddal magasabb, mint a tavalyi esztendőben, úgy, hogy pandémia volt az elmúlt évben, és úgy, hogy a pandémiának, azért legyünk objektívek, igenis voltak a gazdaságra gyakorolt hatásai. Nézzük meg azt is, hogy a gazdaság-újraindítási akcióterv keretében milyen összeg áll rendelkezésre. Ismételjük meg, mert nagyon magas a szám ez garantálja azt, hogy a pandémia utáni esztendőkben a magyar gazdaságnak nemcsak a talpra állása, hanem a további előremenetele vagy a további jó teljesítménye is megalapozott , ez 7308 milliárd forint. Soha ennyi forrás nem állt rendelkezésre! Különösen nem akkor, amikor a vállalkozásoknak erre igazán szüksége lett volna, 2008-2009 magasságában, amikor is önök úgy reagáltak erre, hogy a magyar vállalkozásokat hitelcsapdába sodorták, az országot pedig eladósították. Nem a pénzintézeteknek megy a pénz meg a garancia, meg a nem tudom, micsoda, hanem a magyar vállalkozásoknak és a magyar családoknak. Ezen nagyon nehéz vitatkozni, hogy nem jó helyre megy a költségvetési források jelentős része. Mit is jelent éppen ezért ez a költségvetés? Kiszámíthatóságot, tervezhetőséget, és ahogy az előbb említettem, biztonságot jelent, és azt a nyugalmat, hogy a következő esztendőben a magyar költségvetés az újraindítás mellett a biztonságos tervezést teszi lehetővé. Nézhetnénk még számokat, de engedjék meg, tekintettel arra, hogy vidéki országgyűlési képviselő vagyok egyéni körzetben, ahol egyébként a 41 településemből 37 település ötezer alatti, ezért hadd nyissam meg ennek a részletezésével a 2022. évi költségvetésnek a következő kedvezményezetti körét anélkül egyébként, hogy hozzátenném az Agrárminisztériumnál és az agrártárcánál rendelkezésre álló támogatási forrásokat, mert azok is hatalmasak , nézzük meg, hogy Magyarország Kormánya 2019 óta és azt követően folyamatosan az ötezer alatti vidéki kistelepülések fejlődését szolgálja. Nézzük meg azt, hogy már a tavalyi és a tavalyelőtti költségvetésben is rekordösszegű ilyen jellegű támogatás volt a „Magyar falu” programnak köszönhetően, de a 2022-es büdzsében is százmilliárd forint áll rendelkezésre a kistelepülések életminőségének a javítására. És hogy a program eredményes? Azt gondolom, azt mondhatjuk, hogy már rövid idő alatt igen, és nagyon eredményes. A „Magyar falu” programnak köszönhetően kistelepüléseken és csak slágvortokban fogok mondani és csak néhány fejlesztési területet, ami, ha finoman akarom is a különbséget érzékeltetni a 2010 utáni vidékpolitika és a 2010 előtti vidékpolitika között, akkor azt kell hogy mondjam, hogy még csak a lehetőségét sem láttuk annak kistelepülésen élőként, hogy ezekre valamikor valamilyen forrás érkezik. Ugye, két körben tudtak a kistelepülések az elmúlt esztendőkben megerősödni: a nagyobb összegű beruházásokat, fejlesztéseket, azokat a települési és területi operatív programon keresztül tudták elérni, és én biztosan elmondhatom, hogy minden Komárom-Esztergom megyei településen jelentős mértékű TOP-forrás került szükséges beruházásra fordításra. Jelentős mértékű, minden településen, és olyan beruházásra, amelyre a településnek szüksége volt. Ehhez kiegészítésként csatlakozott az a „Magyar falu” program, amelyet egyébként és ezt is hadd idézzem vissza, mert ez tényleg így van, ez megint attitűdbéli különbség a 2010 előtti és a 2010 utáni kormányzatok között, mégpedig abban, hogy a faluprogram összeállításakor az ezért felelős tárca és a kormánybiztos úr magukat a polgármestereket, a települési önkormányzatok vezetőit kérdezte meg , nem is erős túlzás azt mondani, hogy a „Magyar falu” programot tulajdonképpen a magyar polgármesterek írták, a magyar falvak polgármesterei. Így ez a pénz a vidékfejlesztés keretében ilyen nagyon egyszerűnek tűnő, kis összegű fejlesztésnek tűnő, de fontos fejlesztésekre megy, amire uniós forrás nem volt, hazai forrásról 2010 előtt pláne nem is álmodhattak, mint orvosi rendelők felújítása, fejlesztése. Nem olyan volumenű, mint ami egy európai uniós forrásban elérhető, kisebb, mert egyébként rendben van, de 5-10-15 évente egy középköltségű karbantartáshoz, felújításhoz hozzá kell fogni. Nyilván, a falusi polgármesterek bölcsessége és józansága, hogy 3-5-10-15 millió forintokat nem uniós források terhére fognak igénybe venni. Orvosi eszközöket szerezhetnek be, helyi közösségi tereket újíthatnak fel, szolgálati lakásokat építhetnek, a faluban szükséges közterületi munkák elvégzéséhez gépeket és eszközöket szerezhetnek be. És itt álljunk is meg egy zárójeles bekezdésre és mondatra. Tudják, miért van ez így? Az elmúlt durván hat-hét esztendőben valamennyi polgármesterem arról panaszkodik, hogy a munkaerőpiac rendeződése és stabilitása okán a közmunkaprogram jó, hogy még van, de gyakorlatilag nincs olyan létszáma, nincs olyan munkavállalói lehetősége, akik egyébként a falu karbantartásával kapcsolatos feladatokra alkalmazhatók vagy felvehetők. [[8.50]] Tehát rendkívül szükséges, hiánypótló és nagyon hasznos támogatási lehetőség, hogy a zöldterületek, közterületek karbantartását gépesíteni tudják a magyar falvak. Nyilván más a logika, mint egy városban, egy nagyvárosban és más egy fővárosban, de azért tegyük hozzá, hogy a magyar vidéken emberek élnek, akik számára az életminőséget, az ottmaradást, a családalapítás szándékát támogatni és erősíteni szükséges. Erre ezek a támogatások, különösen a „Magyar falu” program, összeegyeztetve és kiegészülve a családtámogatások széles körű spektrumával, azt gondolom, hogy abszolút alkalmasak és képesek. Tudják, hogy miért van ez így, és miért támogatjuk ennyire, vidéki képviselők a „Magyar falu” programot? Mert látjuk azt, hogy az ingatlanok elkelnek, az építkezési és a falura költözési vágy vagy mondjuk úgy, hogy út, elindult. Nem mondhatjuk ki valóban két-három esztendő után, hogy a kis falvaink elnéptelenedése megállt vagy megszűnt, de azt látjuk, mindenképp elmondhatjuk, hogy a tendenciákat sikerült elindítani és láthatóvá tenni, vonzóvá tenni a vidéki életet olyanok számára, akik városban nőttek fel vagy eddig városban éltek. Aztán még mire megy a „Magyar falu” program? Megy belterületi járdákra, belterületi utakra, megy még a „Magyar falu” program óvodai tornaszobákra, óvodai felújításokra, megy kisebb-nagyobb települési infrastruktúra felújítására cél szerint és tematikusan úgy, ahogy azt a magyar polgármesterek, a magyar falvak polgármesterei az elmúlt esztendők konzultációi alatt kérték. Tehát hadd summázzam úgy a ’22-es költségvetéshez fűzött hozzászólásomat, hogy a központi költségvetésnek nyilván az előterjesztő tárca szándéka és akarata szerint a gazdaság újraindítása, megerősítése a prioritása. Ennek főszabály szerint adócsökkentések, támogatáspolitika révén egy kedvezményezetti köre a magyar gazdaság és a magyar vállalkozások, ez biztosan így van, a családok mint címzett és dedikált támogatotti kör megint ott van, de, hadd erősítsem meg, ott van a vidék is. Ez a három, együtt a „Magyar falu” programmal, amely százmilliárddal megint hazai forrásból a magyar települések fejlesztésére rendelkezésre áll, gyakorlatilag erősítve egymást ezt a három célcsoportot támogatottként kezeli, és én ezt szeretném megköszönni az előterjesztőnek, mert ez garantálja nemcsak a gazdaság újraindítását vidéken is, hanem a vidék népességmegtartó és nemzetmegtartó erejét. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. A Demokratikus Koalíció képviselője, Varga Zoltán képviselő úr következik. Tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Látják, ilyen az élet! Nem készültem arra, hogy reagálni fogok az előttem szóló képviselő asszony felszólalására, de ezzel kell hogy kezdjem ma a napot. Valóban ilyen az élet, mert eljött az a pillanat, amikor azt kell mondanom, hogy vannak olyan kérdések, amelyekben egyetértünk. Például abban, hogy az önök által benyújtott, előterjesztett költségvetés valóban a magyar családoknak kedvez, a magyar családok a kedvezményezettjei. Csak, tisztelt képviselő asszony, nem mondta el, hogy melyik magyar családoké. Segítek önnek: az Orbánoké, a Tiborczoké, a Mészárosoké és a Matolcsyké. Ezt esetleg ki lehet egészíteni még eggyel-kettővel, de itt nagyjából el is lehet zárni ezt a kört. Hosszasan beszélt a 2008-as válságról és annak a megoldásáról. Ezzel kapcsolatban hadd emlékeztessem valamire, és nyilván ön ezt jobban fogja érteni. Be kell vallanom, én nem nagyon szeretem a focit, de önöknek kötelezően szeretni kell, ezért hadd éljek egy „focialista” hasonlattal. Az, aki már egy lefújt meccsre melegít, a saját meccsét el fogja veszíteni. Ön azt mondta, hogy a magyar vidéken emberek élnek. Hurrá! Arra kérem, hogy szóljon már a kormány tagjainak is, hogy ön is ezt tapasztalja, mert vidéki képviselőként én is ezt látom, csak az a baj, hogy a kormánytagok a luxushelikopterekből, a luxusrepülőgépekből, az adriai jachtozásból ezt nem látják. Ők azt a négy-öt családot látják, akiket támogatni kell. Én ebben szívesen partner leszek önnel, ha gondolja. Menjünk és beszéljük meg a Karmelita Kolostorban, hogy jé, a magyar vidéken magyar emberek élnek, akiken segíteni kellene! Tudja, ahogy az előbb is mondtam, én vidéki politikus vagyok, vidékről, Debrecenből származom. Tizenöt költségvetést láttam már. Azt kell mondanom, hogy elképesztő, ami ebben a Házban most előttünk fekszik. Nem lehet komolyan venni ezt a költségvetést, többek között azért nem lehet komolyan venni, mert önök, tisztelt kormánypárti képviselők, önök sem veszik komolyan. Dobrev Klára, a Demokratikus Koalíció miniszterelnök-jelöltje tegnap nagyon-nagyon helyesen mondta azt, hogy a választás a demokrácia, a költségvetés tárgyalása pedig a parlamentarizmus ünnepe. Csak ott a nagy gond, hogy önök mindkettőtől legalább annyira iszonyodnak, mint a világ legokosabb pénztárcája, Mészáros Lőrinc az ábécéskönyvtől. Ott a baj, tisztelt kormánypárti képviselők, hogy önök az egyiket elcsalják, a másikat pedig ellopják. Önöknek a költségvetés ugyanúgy, ahogy a demokrácia és a hozzá kapcsolódó bármilyen szabadsággal kezdődő mondat, felesleges sallang; mondhatnám azt is, hogy úri huncutság, de nem mondom, hiszen önök szeretnek urak lenni. Önöknek nem kell költségvetés, önök költségvetésen kívül is meg tudják oldani azt, amit akarnak. Ha a kedves vezető szotyolázni akar, akkor építenek neki egy újabb stadiont. Ha a kedves vezető meccsre akar menni, akkor vásárolnak a honvédelmi tárca terhére egy újabb luxusrepülőgépet. Abban az esetben, ha a gyerek úgy gondolja, hogy messiás lesz, akkor kormányközeli oligarchák cégei elkezdenek támogatni gyerekközeli szektákat. Ha a gyerek mégiscsak katona szeretne lenni vagy azzal játszani, akkor a honvédelmi tárca terhére beíratják és elvégeztetik vele a világ egyik legdrágább akadémiáját. Ha Mészáros Lőrinc szerelmes lesz, akkor gyorsan megnyeretnek vele még pár száz milliárd forintos európai pályázatot, legyen mit az új asszonykának felmutatni. Ha az unokák fürdeni akarnak, akkor egyszerűen a Balatont körbekerítik. Ha az urak nyaralni akarnak, akkor vetetnek az oligarchákkal néhány jachtot, és elmennek, hogy az Adria közepén ne zavarja őket esetleg a vidéki Magyarország látványa. Ha Szijjártó miniszter úrnak már hangos a rendőrségi luxushelikopter, akkor a feneke alá tolnak egy luxusjetet, repüljön azzal egy-két száz kilométert, majd jól letitkosítják mindezt. Ismerős a mondás: ha Orbán Viktor szőlőt akar, akkor nem lecsattog a strandpapucsban a sarki zöldségeshez, hanem megveszik neki Tokajt. Látjuk, törleszkednek Putyinhoz, 270 milliárd forint fog elmenni az életveszélyes Paks II.-re, 100 milliárd megy a közmédiának, amely valójában nem közmédia, hanem a kedves vezető szócsöve, plusz 30 milliárd az undorító és hazug kék plakátokra, hiszen önök azt hiszik, hogy a vírust vagy bármilyen válságot ezzel le lehet győzni. Ami itt előttünk fekszik, tudom, ez önöknek fáj, de valahol a nyúltagyuk környékén ezt önök is érzik, ez nem más, mint egy mesehalmaz, egy mesegyűjtemény, hiszen több száz milliárd, ha nem ezermilliárd forintok vannak benne elrejtve, ami amúgy jól meghatározott, jól körülírható zsebekbe fog majd menni, hizlalva ezzel tokát, hasat és vagyont. Látjuk, hogy önöknek mennyire fontos amúgy nemcsak a vidék Magyarországa és népe, hanem egyáltalán Magyarország, hiszen elmondtuk nem tudom, képviselő asszony, ön mondtae különben a kollégáinak , hogy a nyugdíjasok pokoli nehéz helyzetben vannak, hogy vágtat az infláció, hogy a piacokon egy nyugdíjas nagyjából már úgy jár, mint annak idején a peepshow-kba jártak az urak csak nézeget. 800 forintos nyugdíjemelésből nem igazán telik semmire. Látjuk azt is, én önkormányzati világból jövök, hogy az önkormányzatok a tönk szélén egyensúlyoznak, és erre nemhogy segítene rajtuk ez a költségvetés, hanem még szorítanak egyet a srófon, az őket sújtó présen, hiszen a bérlakásokat is kiárusítják a haveri ingatlanmaffiának. [[9.00]] Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Tisztelt Képviselők! Ehhez nem kell költségvetés, ezt a 133 nagyon bátor, málé és hallgatag kormánypárti képviselő le tudja papírozni a kedves vezetőnek bármikor, mint ahogy teszi is ezt különben. Oly sokszor mondtam, megismétlem még egyszer, én debreceni vagyok. Valószínűleg Kósa Lajos és a debreceni képviselőtársai nem tudják vagy nem mernek szólni, egyszerűen nem akarnak szólni, hogy Debrecen milyen helyzetben van. Mert ellentétben azzal, amit önök sugallnak, hogy Debrecen egy kirakatváros és amúgy egy alternatív főváros, amit Budapesttel szemben az önök kommunikációja megpróbált különben nagyon aljas módon felépíteni, és hogy milyen jó, mert ez a kirakatváros különben fürdik Orbán Viktor nemcsak figyelmében, hanem a pénzben is, amit tőlük kap, ez nem így van. Kósa Lajos valószínűleg vagy nem tudja, vagy nem meri elmondani azt, hogy Debrecent milliárdos károk érték az elmúlt hetekben, hónapokban, években. Nem merik elmondani azt itt, a parlamentben, hiszen nincsenek is itt a költségvetési vitán, hogy Debrecennek a kormány megszorításai gyakorlatilag csődközeli helyzetet jelentenek. Nem merik elmondani azt, hogy milliárdos iparűzésiadó-bevételtől esik el a város. Nem merik elmondani, hogy a gépjárműadó elvétele több mint 700 millió forint kárt okoz. Nem merik elmondani azt, hogy a kieső parkolási díjak több száz millió forintos kárt okoztak a városnak, és ütöttek hatalmas sebet a gazdaságán; hogy a közösségi közlekedés támogatásának elvétele majdnem félmilliárd forint kárt jelent; hogy négyszeresére emelkedett a szolidaritási hozzájárulás, és kátyúsak az útjaink, és nincsenek parkjaink igazán. És nem merik elmondani azt, vagy nem akarják elmondani azt, hogy a lakástörvény Debrecennek is sokmilliárdos vagyonvesztést fog jelenteni. Hogy elveszik különben a szociális lakásainkat, ezzel nemcsak Debrecen város vagyona fog nagymértékben csökkenni, hanem Debrecen város lakóit is kiszolgáltatják a Fidesz-közeli lakásmaffiának. Dobrev Kláráról, a Demokratikus Koalíció miniszterelnök-jelöltjéről már beszéltem, muszáj, hogy idézzem újra. Ő azt mondta, hogy a 2022-es választások után ez a költségvetés a szemeteskosárba kerül. Én megerősítem, törvényszerűen oda fog kerülni, mert ott a helye; mert ez nem költségvetés, ez nem a sokak Magyarországának a költségvetése, ez néhány kivételezett embernek és családnak a költségvetése, ez egy mesehalmaz, hogy ne használjam a hazugság szót. Tudják, ezer és egy módosító indítványt be lehetne nyújtani ehhez a költségvetéshez, bárhányat, mert ez ezer sebből vérzik, mert hiányzik belőle a szolidaritás, mert hiányzik belőle az emberség, mert valóban néhány magyar család költségvetése ez. Nagyon érdekes, én egyetlenegy módosító indítványt nyújtottam be, természetesen Debrecennel kapcsolatban, a kiszolgáltatott, szegény, beteg emberekkel kapcsolatban, akik szociális intézetben élnek Debrecenben. És mit ad isten? Most, amikor jöttem föl Budapestre tegnap, kaptam egy telefonhívást az egyik debreceni szociális intézetből. Sírva hívott fel egy barátom. Stroke-ban, három éve gyakorlatilag szinte magatehetetlenül, mozgásában nagyon korlátozottan fekszik ott egy szobában. Azt mondta, hogy Zoli, segíts rajtam, elromlott a tévénk, elvitték, és most két demens között itt fekszem, és beleőrülök abba, hogy nem látok a külvilágból semmit. Én jártam ebben az otthonban. Igen, Debrecen város vezetői, pontosan azért, amiért én önkormányzati képviselőként már annyiszor felemeltem a szavam, hogy ezeknek az embereknek meg kell adni azt a méltóságot, amit nem kapnak meg, elkezdték felújítgatni ezt az intézményt. De ez kevés! Ez az ember nincsen ott egyedül, aki ott fekszik, nem tud kimozdulni, harmadik éve nem tud kimozdulni az ágyából. Két éve, másfél éve be van zárva, mert senki nem mehet hozzá be. Kevés az ápoló, időnként egy éjszakás ápoló van egy egész szintre. Nincs internet. Most már tévéje sincsen, de hozzá kell tegyem, hogy ami tévéjük van, azt is mind valakinek a családja viszi be egy-egy kórterembe. Ha szegények, nincsen tévé. Ha elromlik, nincsen tévé. Igen, ezt a költségvetést ki fogjuk dobni a kukába, de addig is mutassák meg, hogy magukban azért még van az emberségnek egy minimális szikrája! 300 millió forintot kértem arra, hogy a debreceni szociális otthonokat rakjuk rendbe. 300 millió forint! Tudják, mennyi ez a pénzt, 300 millió forint? A világ legokosabb pénztárcája egy nap 450 millió forintot zsebel be. Mondjuk azt ennek az embernek, ha egyáltalán önök hozzá mernek szólni, hogy mondjon le egynapi bevételéről! Adjuk oda a debreceni szociális otthonnak, hogy azoknak, akik ott fekszenek, akik hihetetlen ingerszegény környezetben és nagyrészt ötvenes éveket idéző miliőben, gyakorlatilag elzárva a külvilágtól és egyre inkább beleőrülve abba a magányba, ami ott őket fogadja, segítsünk! Mészárosnak ez egynapi bevételét sem jelenti, legfeljebb nem vesz egy napon keresztül olyan nagy dolgokat, nem lesz egy újabb páncélszekrénye, egy újabb villája vagy bármi más. És ezt természetesen ki lehetne különben ugyanúgy vetíteni az Orbán családra: kevesebb osztalékot fognak kivenni, nem vesznek jachtot, esetleg nem megy el Szijjártó Péter Pozsonyba honvédelmi luxusrepülővel, és lehetne sorolni a sort végtelenségig. Mutassák meg, hogy önökben maradt még az emberségnek egy minimális szikrája! Mutassák meg! ennyit kérek önöktől. 2022-ben ez a költségvetés és Dobrev Klára nagyon helyesen mondja megy a kukába. Önök pedig mennek a történelem szemétdombjára, tudniillik, ez társadalmi és történelmi szükségszerűség. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen. A KDNP képviselője, Szászfalvi László képviselő úr következik. Tessék, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Mielőtt rátérek a saját mondandómra, én magam is hadd reagáljak a Varga Zoltán képviselő úr által elmondottakra. Azt mondja Varga Zoltán képviselő úr, hogy ez a költségvetés mesehalmaz. Azt kérem, hogy beszélje meg a főnökével, hogy vajon annak idején az önök költségvetései mit tartalmaztak, hiszen az ön főnöke vallotta azt be, hogy milyen volt az önök költségvetése, milyenek voltak az önök költségvetései, nem mese volt, hanem folyamatos hazugság volt. Ő maga, az ön főnöke, az ön pártelnöke mondta, hogy hazudtak reggel, délben, este. Dobrev Klárára hivatkozik, hogy mit mondott a napokban, mi lesz 2022-ben. Képviselő úr, majd meglátjuk, hogy mi lesz ’22-ben, majd a magyar polgárok, a magyar választópolgárok fognak erről bölcs döntést hozni. Azt mondják, hogy ezt a költségvetést ki fogják dobni a kukába; azt hiszem, hogy ebben valóban van gyakorlatunk. Én még emlékszem arra parlamenti képviselőként, ön nem ült itt akkor, hogy 2006-ban beterjesztettek egy csodálatosan szép költségvetést, amint a választás lezajlott, akkor egy-két hónapon belül azonnal kidobták a saját költségvetésüket a kukába, és radikálisan lecsökkentették a különböző támogatásokat a költségvetési módosításon keresztül. Ez az önök kukába dobálása, költségvetési kukába dobálása. Tisztelt Képviselő Úr! Nagyon farizeus az ön és az önök magatartása, mondhatnám azt, hogy tömény demagógia, amit hallottunk, tömény hazugságsorozat, amit elmondott. Tisztelt Képviselő Úr! Azt mondja ön Dobrev Klárára hivatkozva, hogy a költségvetés a demokrácia ünnepe, a költségvetés vitája és elfogadása a demokrácia ünnepe. [[Varga Zoltán közbeszól.]] [[9.10]] Ezek szerint önök ünnepi körülmények között szavazták meg a megszorító költségvetéseiket, sorozatban. Ünnepi körülmények között, ünnepelve szavazták meg az ön képviselőtársai, amikor elvették a pedagógusoktól, elvették az egészségügyi dolgozóktól, elvették az ápolóktól, elvették az orvosoktól az egyhavi bérüket. Önöknek ez ünnep volt! Ünnepelve vették el a nyugdíjasoktól a 13. havi nyugdíjukat, egyhavi nyugdíjukat. Ez az önök számára ünnep volt, amikor mindezt megtehették. Ünnepelve vitték csődbe az önkormányzatokat. Hát, miről beszél, Varga Zoltán képviselő úr? Én is az önkormányzatok világából jöttem, 1990 óta dolgoztam az önkormányzati világban. Hát, önök csődbe vitték az egész önkormányzati rendszert. 2010 után nem véletlenül kellett radikális döntéseket hoznunk annak érdekében, hogy meg tudjuk menteni egyrészt az önkormányzatokat, másrészt az önkormányzatok intézményeit. 1300 milliárd forintért konszolidáltuk azokat az önkormányzatokat, amelyeket önök csődbe vittek folyamatos költségvetési megszorításokkal [[Varga Zoltán közbeszól.]] , folyamatosan pluszfeladatokat róva az önkormányzatokra, miközben elvonták a költségvetési forrásokat. Hát, miről beszél ön, képviselő úr, ne haragudjon!? Ünnepelve vitték csődbe az önkormányzatokat. Ünnepelve adták el az országot az IMF-nek; akkor ezek szerint a költségvetés önöknek ilyen ünnep. Ünnepelve adták el, privatizálták azokat a közszolgáltató cégeket, amelyek egy részét sikerült a magyar kormánynak az elmúlt tíz esztendőben visszaszerezni, ezzel is az állami vagyont gyarapítani és növelni. Hát, önöknek ez a filozófiája a költségvetésről, és nemcsak a filozófiája ez, hanem a konkrét gyakorlata is. Önök így fogadták el, ünnepi körülmények között, ezeket a megszorító csomagokat és megszorító költségvetéseket, azaz ebből az következik, hogy önnek, önöknek semmiféle erkölcsi alapja nincsen arra, hogy bennünket kioktassanak költségvetésből és az önkormányzati világ finanszírozásából, és sorolhatnám tovább. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Rátérnék arra, amit eredendő módon mondandó voltam, mondandó vagyok. Ez a költségvetés, az előttünk fekvő 2022. évi költségvetés, ahogyan azt az előterjesztés is tartalmazza, ahogyan pénzügyminiszter úr ezt megfogalmazta, az ország újraindításának a költségvetése; a gazdaság újraindítási akciótervét tartalmazza, amely a modern Magyarország történetének a legnagyobb gazdasági programja, és nem pusztán a gazdaság újraindításáról szól ez a költségvetésünk, hanem az élet újraindításáról. Ahogyan itt előttem is elmondta már kormánypárti képviselőtársam, a gazdaság-újraindítási akcióterv 7300 milliárd forintot tartalmaz, részben nemzeti források tekintetében, 3883 milliárd forintos nemzeti forrást, több mint 3000 milliárdos európai uniós forrást, illetve olyanfajta adócsökkentést, amely mind a vállalkozások számára, mind a családok számára, mind pedig a 25 év alatti fiatalok számára jelentős mértékű segítséget és támogatást jelent, ez 423 milliárd. Tehát összesen 7307 milliárd forintos költségvetési lehetőséget, támogatást, erőforrást jelent a gazdaság újraindításához, az ország újraindításához és az élet újraindításához. Megjegyzem, tisztelt képviselőtársaim, hogy nemcsak a 2022-es költségvetésben, hanem a 2021-es költségvetésben is nagyon-nagyon sok forrás megmaradt, a válság ellenére, a pandémia ellenére, és működtek tovább azok a programok, amelyek szolgálták a magyar polgárok életét, lásd a családtámogatásokat, lásd a vidékfejlesztési támogatásokat. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Képviselőtársaim! Beszéltem arról, hogy nemcsak a gazdaság újraindítása, hanem az élet újraindítása is fontos. Ezen belül én három részterületről szeretnék beszélni. A kistelepülések újraindítása kapcsán az imént már hallottuk képviselőtársamtól a „Magyar falu” programra való hivatkozást, illetve annak az ismertetését. Én is néhány gondolatot hadd mondjak el erről a területről, hiszen rendkívül fontos a magyar vidék számára. Megkockáztatom, és talán kimondhatjuk ezt a szót, hogy a „Magyar falu” program egy történelmi jelentőségű program. Az elmúlt évtizedek során, sőt előtte sem tudok olyan komplex koncepciózus programról, amely kifejezetten megcélozta a magyar vidéket, a magyar kistelepülések segítését, felzárkóztatását, támogatását, kifejezetten azokra a kistelepülésekre koncentrált, amelyek hosszú-hosszú évtizedek óta elsorvadásra ítélt kistelepülések voltak, elmenekültek onnan a fiatalok. És látjuk, hogy ennek a programnak már vannak pozitív következményei, bár tudjuk, nyilvánvalóan mindannyian, hogy nem elég 1-2-3 éven keresztül ezt a programot megvalósítani, hanem az én megítélésem szerint 15-20 év kell ahhoz, hogy folyamatosan, minden évben ez a program tudjon menni annak érdekében, hogy a közös célunkat, legalábbis remélem, hogy a közös célunkat el tudjuk érni, hogy tudniillik a magyar vidék újra virágozzék, a kistelepülések újra virágozzanak, és ne elmeneküljenek, hanem ott maradjanak vagy kiköltözzenek vidékre a fiatalok. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt két év erőfeszítéseinek már az a következménye, hogy több mint 900 településen ez konkrét tényadat, több mint 900 településen elkezdett növekedni a lakosságszám, ami nyilvánvalóan még kevés, nyilvánvalóan sokkal többre van szükség, ezt tudjuk mindannyian, de ez már egy nagyon fontos visszajelzése ennek a programnak, és nagyon komoly hatása van annak, hogy az elmúlt 2-2,5 esztendőben több mint 600 milliárd forintot fordíthattunk a kistelepülések fejlesztésére. Mint ahogyan azt mindannyian tudjuk, hogy a „Magyar falu” program egy komplex, több lábon álló program, amely áll a falusi CSOK-ból, áll a falusi útalapból, áll a pályázati rendszerből, ami az önkormányzatok, egyházi közösségek és civil szervezetek számára nyílt meg, illetve 2021-től negyedik pillérként pedig a falvakban működő piaci szereplők is támogatáshoz juthatnak. Egy 48 milliárdos keretben a falusi kisboltok támogatása, illetve egy 25 milliárd forintos keretösszegig a magyar falu vállalkozás-újraindítási programja tud megvalósulni, magyarul, a kistelepüléseken működő mikrovállalkozások, tehát a tíz fő alatti kisvállalkozások pályázhatnak, mégpedig nagyon rugalmas pályázat keretén belül, bértámogatásra, eszközfejlesztésre és egyéb fejlesztésre. Tehát azt gondolom, hogy egy olyan komplex programról beszélünk, beszélhetünk, amely szinte az élet minden területét felöleli, a gazdaságtól a közösségig, az önkormányzati fejlesztésektől a családokig, az utak, a három, négy, öt számjegyű utaknak a felújításáig, amely több mint két évtizeden keresztül nem jutott magyar nemzeti költségvetési forráshoz, ezt is hadd jegyezzem meg. Évtizedeken keresztül az állami utak tekintetében csak európai uniós forrásból lett az utakra, az utak felújítására költségvetési forrás fordítva. Ezek is természetesen leginkább autópályák, gyorsforgalmi utak, egyes vagy kettes számjegyű állami utak voltak. A három, négy, öt számjegyű utak tulajdonképpen hosszú-hosszú évtizedek óta nem jutottak forrásokhoz. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt két, két és fél, de mondhatjuk, hogy három esztendőben sok tíz milliárd forint jutott már az útalap keretén belül a három, négy, öt számjegyű mellékutak felújítására is, ami most már kézzelfoghatóan megtapasztalható, látszik, és a vidéki kistelepüléseken élő emberek legalábbis már látják, hogy van remény. Látják azt, hogy valami elindult, és ezt a programot tovább kell vinni, tovább kell folytatni annak érdekében, hogy valóban, azokat a célokat, azokat a terveket, amelyeket a vidéken élő emberek is megálmodnak, és szeretnének, hogy megvalósuljanak, végig tudjuk vinni és meg tudjuk valósítani. [[9.20]] Az önkormányzati pályázati rendszer tekintetében nem szeretném ismételni a nemrégiben elhangzott hozzászólást. Annyit szeretnék kiegészítésképpen elmondani, hogy az elmúlt esztendőben is és 2019-ben is 150, illetve 210 milliárd forintos támogatás volt, 2021-ben 250 milliárd forint áll rendelkezésre ezen alapok tekintetében, útalap, illetve önkormányzati támogatások tekintetében. 2021-ben eddig 14 pályázat került kihirdetésre, és ezek a pályázatok folyamatosan nyilvánvalóan benyújtásra kerülnek az önkormányzatok részéről. Hadd említsem meg még egyszer aláhúzva, hogy ebben az esztendőben újabb lehetőség nyílik a kistelepüléseken munkálkodó vagy tevékenykedő vállalkozások számára, részben a falusi kisboltok tekintetében, részben pedig a mikrovállalkozások tekintetében, ami nyilvánvalóan segíteni fogja ezen kistelepülések revitalizálását, ha lehet így fogalmazni. Engedjék meg, hogy néhány számot hadd mondjak a saját választókerületemből. Somogy 2. választókerületem 77 településből áll, abból 75 település érintett a „Magyar falu” programban. Az elmúlt két esztendőben megközelítőleg 3 milliárd forintos támogatáshoz jutottak a kistelepülések. A falusi CSOK is egyre népszerűbb ezeken a kistelepüléseken. Az útalapból megközelítőleg 4,5 milliárd forintot tudtunk fordítani az elmúlt évek során a több évtizedes lemaradást pótolva ezen mellékutak felújítására, illetve az egyházak is az elmúlt évek során több száz millió forintos segítséget és támogatást kaptak a programjaik megvalósításához. Természetesen ezek a programok mind-mind a helyi vagy legalábbis a környékbeli vállalkozókat segítik, hiszen ők lesznek a kivitelezők, ők fogják ezeket a programokat megvalósítani, ami nyilvánvalóan számukra is nagyon fontos a munkahelymegőrzés és új munkahelyek létrehozása szempontjából. Tisztelt Képviselőtársaim! Mint említettem, ez a jövő évi költségvetés nem pusztán a gazdaság újraindításának a költségvetése, nem pusztán általában az élet újraindításának a költségvetése, hanem ez a költségvetés az egész nemzet költségvetése, hiszen az egész Kárpát-medencei magyar nemzeti közösségről is szól, ezért fontos, hogy néhány gondolatban a nemzetpolitika területét is érintsük, érintsem, hiszen számunkra ez egy elkötelezettséget jelent. A kormány az Alaptörvényben lefektetett alapelvek mentén, az egységes magyar nemzet összetartozását szem előtt tartva felelősséget visel a Magyarország határain kívül élő magyarok sorsáért, elősegíti közösségeik megmaradását és fejlődését, a szülőföldön való boldogulást, támogatja a magyarságuk megőrzésére irányuló törekvéseiket. Az elmúlt esztendőkben ezt az elvet érvényesítve nagyon-nagyon széles körű programot tudott a kormány létrehozni és megvalósítani a nemzetpolitika területén, és ez vonatkozik a 2022. évre, a ’22. évi költségvetésre is. Részben a külhoni magyar intézményeknek a megerősítése a legfontosabb prioritás, hiszen ez az intézményrendszer az, amely garanciát ad a magyarság fennmaradására, az egységes Kárpát-medencei tér kialakítása, különböző nemzetpolitikai hálózatok fenntartása és további erősítése, a külhoni magyar családokat segítő környezet megerősítése, valamint olyan ösztönzők beépítése, amelyek támogatják a külhoni magyarok gyermekvállalását a Kárpát-medencében. Ezenkívül nagyon fontos hangsúly a nemzetpolitika terültén a diaszpóra intézményhálózatának a fejlesztése és ennek a bekapcsolása, összekapcsolása a Kárpát-medencei magyar intézményhálózattal, minden magyar gyermek számára anyanyelvi oktatás biztosítása, valamint a Kárpát-medencei és a diaszpórában élő gazdasági szereplők közötti kapcsolatoknak a további erősítése. Nagyon fontos prioritást jelent a következő esztendőkben is a külhoni magyarlakta régiók versenyképességének a növelése, illetve a külhoni magyarság jogvédelmének és jogérvényesítésének is az erősítése. Tisztelt Képviselőtársaim! A nemzetpolitika területén részben a Nemzeti Együttműködési Alapban is nagyon komoly forrásokat tudunk biztosítani a határon túl élő nemzeti közösségeink és az ott tevékenykedő civil szervezetek számára. Szeretném megemlíteni a nemzetpolitikai tevékenységek támogatását, amelyre a következő esztendőben több mint 5 milliárd forintot biztosít a költségvetés. Szeretném még aláhúzni, ami kiemelt összeget jelent, és nem szeretnék belemenni a kisebb tételekbe, a kisebb, minisztériumokban megtalálható különböző támogatási formákba, de ami, azt gondolom, a gazdaság újraindításával is összefüggésben van, ez az, hogy a nemzetpolitika területén a határon túli gazdaságfejlesztési programokra 9 milliárd forintot biztosít a következő évi költségvetés, amely egy megfelelő lehetőséget jelent arra nézve, hogy az elmúlt esztendőben már elindított nagyon-nagyon jelentős gazdaságfejlesztési programokat tovább tudjuk vinni. Szintén a gazdaság újraindítását szolgálja a nemzetpolitikai célú turizmusfejlesztés, hiszen ez is egy óriási lehetőség a magyar-magyar kapcsolatok ápolására és erősítésére és a határon túli magyar kisvállalkozások segítésére és támogatására. Megemlítem még a Bethlen Gábor Alapot, amely egy nagyon fontos bázisa a nemzetpolitikánknak. Itt több mint 33 milliárd forintból tud gazdálkodni a Bethlen Gábor Alap a következő esztendőben. Azaz mindez azt jelenti, hogy a pandémia ellenére is az elmúlt években is, a múlt évben is, ebben az évben is megőriztük azokat a költségvetési lehetőségeket, azt a stabilitást, amelyet folyamatosan tudtunk biztosítani a nemzetpolitika területén, ugyanúgy, mint az egyházpolitika területén, és a következő esztendőben ezt tovább szeretnénk vinni. Tisztelt Képviselőtársaim! Mindezek alapján a Kereszténydemokrata Néppárt a 2022. évi költségvetés tervezetét támogatja, és ezt kérjük a többi frakciótól is, hogy tekintettel ezekre a rendkívül pozitív és előremutató alapokra, ezért fontos, hogy ők is támogassák. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Demeter Márta képviselő asszony, az LMP képviselője következik. Tessék!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Világosan látszik, hogy a kormánypárti képviselőknek ez nem tetszik, de ettől függetlenül minket sokkal inkább az érdekel, hogy a magyar embereknek mi tetszik. Márpedig ez a költségvetés egészen biztosan nem. Tehát innentől kezdve a jövő év folyamán, miután megalakul az új nemzeti egységkormány, akkor az új parlamenti többségnek ténylegesen egy új költségvetést kell majd elfogadnia a magyar emberek érdeké-ben, és annak érdemében, hogy azon a káoszon, ami kialakult az önök regnálása miatt itt a járványhelyzet elégtelen kezelésében, lehessen javítani, hiszen magyar emberek százezrei maradtak munka nélkül, vállalkozások tízezrei részben csődbe mentek, vannak, akik borzasztó nehéz helyzetbe kerültek. Mindenképpen segíteni kell nekik, és önök az önkormányzatokat is, mondhatni, kivéreztették. Amikor azt mondom, hogy új költségvetésre van szükség, akkor majd természetesen az új nemzeti egységkormány el fogja dönteni, hogy ennek a költségvetésnek a nagyon-nagyon jelentős módosításáról beszélünk majd, vagy pedig egy teljesen új költségvetés elfogadásáról. Azt gondolom, ez már az új többségnek lesz a kompetenciája. Ez a 2021-es költségvetés, amit önök idehoztak, lényegében a bebetonozás és a lebetonozás költségvetése. Tehát kizárólag az látszik, hogy önök a 2022-es bukásra készülve még megpróbálják az utolsó pillanatban a létező felszabadítható forrásokat is kilapátolni, olyan helyzeteket teremteni, amiben majd ezek fölött önök gazdálkodhatnak. Most mondom, ez nem fog sikerülni, tehát ezt egy tollvonással fogjuk majd megoldani. Ettől függetlenül önök csak és kizárólag a hatalom megtartásán bíbelődnek ebben a költségvetésben. Megint azt látjuk, hogy még ebben az utolsó egy évben, ami hátravan az önök kormányzásából, próbálják a NER-es cégeket etetni valahogy. [[9.30]] Ezért mondjuk, hogy ez a lebetonozás költségvetése. Csupa ilyen beruházást láthatunk, illetve olyan, egyébként több ezer milliárdos beruházási és fejlesztési szándékokat, amiből teljesen világos most már, azt gondolom, hogy talán még önök sem gondolják komolyan, hogy lenne bármi gondolok itt a Budapest-Belgrád vasútvonalra, Paks II.-re, ugye, sorolhatnánk hosszasan , hanem egyszerűen a pénzt akarják ezekből kiszedni tervezésre, arra, hogy kiásnak egy gödröt, betemetnek, megint kiásnak, megint betemetnek, ezzel nagyon szépen megtömni a NER-hez közeli cégeket. Illetve itt szeretném felhívni a figyelmet a vagyonkezelő alapítványok ügyére, hiszen ha a közpénz kilapátolásáról és privatizációjáról beszélünk, akkor ez az egyik eklatáns példa. Önök ezekkel a törvénymódosításokkal lényegében fideszes magánalapítványokba szervezik ki a magyar emberek pénzét, a közpénzt, lényegében kiforgatják az emberek zsebeit. Csak a legutóbbi ilyen módosítással 1750 darab állami tulajdonú ingatlant adnak teljesen ingyenesen fideszes magánalapítvány kezébe, amelynek nem kötik meg a kezét, nincsenek összeférhetetlenségi szabályok, tehát lényegében az összes fideszes önkormányzati képviselő, polgármester, országgyűlési képviselő, államtitkár, kormánytag beültethető ezekbe az alapítványokba, ők rendelkeznek ezek felett az ingatlanok felett, források felett, részvények felett. Nem tudom, hogy a tehetséggondozásnak mióta feltétele, hogy Richter-részvényt és MOL-részvényt kapjon például egy alapítvány. Ezeket önök mind-mind kiszervezik. Szeretném itt is hangsúlyozni önöknek, hogy nagyon pontos leltár készül arról, hogy most milyen vagyont adnak át ezeknek az alapítványoknak, és szólok, hogy nagyon vigyázzanak erre a vagyonra, mert mindent vissza fogunk venni a magyar emberek számára, ez a vagyon ismét a magyar emberek kezébe fog kerülni, és mindenkit, aki részt vett a közpénz privatizációjában, és bűncselekményt, törvénytelenséget követett el, mindenkit felelősségre fogunk vonni. Eközben megtörténik most az is Magyarországon, hogy ahelyett, hogy valóban segítenének az embereknek például lakhatáshoz jutni ugye, itt a válsághelyzet tovább súlyosbította az ezzel kapcsolatban kialakult társadalmi helyzetet , ahelyett megint sikerül egy olyan intézkedést hozzanak, amellyel lényegében a lakásmaffiának adnak megint csak teret Magyarországon. Továbbá azért sem megoldás ez, hogy ilyenformán eladják a bérlakásokat, mert nem oldja meg azoknak a tömegeknek a helyzetét ez az intézkedés, akik a mai napig annak ellenére, hogy keményen dolgozó emberek, van munkahelyük, nem jutnak önkormányzati bérlakáshoz, és nem oldja meg azoknak a helyzetét, akiknek szintén annak ellenére, hogy munkahelyük van, nem megoldott a lakhatása, és nem tudnak megfelelő piaci albérlethez sem jutni. Hiszen a piaci albérleti árakat is lehetne szabályozni, ebbe az állam egyébként beavatkozhatna, úgy, hogy megfelelően védi a bérlőt, és megfelelő védelmet ad természetesen a lakás tulajdonosainak is. Meg lehetne oldani, hogy lejjebb szorítva az árakat, sok ember hozzájuthasson ilyen lakásokhoz, bérelhesse ezeket a lakásokat, így természetesen az önkormányzati bérlakások is sokkal inkább rendelkezésre állhatnának még több ember számára, akik egyébként keményen dolgoznak. Tehát megint, megint nem azt sikerült megoldani, amiről önök beszélnek. Rengeteg pénzt vontak el az elmúlt években az önkormányzatoktól. Ez egy nagyon veszélyes dolog, hiszen nagyon sok közszolgáltatás is ezáltal veszélybe került, ezeknek az ellátása, itt akár gondolok csak az egészségesivóvíz-ellátásra, és hosszasan sorolhatnánk. És emellett nagyon sok mindent éreznek is ebből az emberek, tehát nemcsak a hosszú távú hatásukat, hogy mondjuk, tényleg a vízvezeték-hálózat már olyan szinten leromlik egyébként ez már nemcsak hosszú távon létezik, hanem most is sajnos lehet érzékelni , hanem napi dolgokban lehet érezni, hogy rengeteg pénzt elvontak. Így például, akiknek gyermekük van, és bölcsődébe, óvodába vinnék, nagyon sok helyen nem megfelelő ezeknek a bölcsődéknek vagy óvodáknak az állapota, nagyon sürgős felújításra lenne szükség, rengeteg pénzt elvontak az önkormányzatoktól, sok helyen nincsen erre lehetőség. Mi számos módosító javaslatot benyújtottunk az idei évi költségvetéshez, ezúton is kérem önöket, hogy ha tényleg fontosak önöknek a magyar emberek, akkor támogassák ezeket a módosító javaslatokat. Ezekből van olyan, amelyik kifejezetten például a bölcsődéknek, óvodáknak a felújításáról szól, ehhez biztosítanak kormányzati forrást majd, és ezekből szeretnék olyan módosítókat kiemelni emellett, amelyek a VIII., IX. kerületi emberek, a józsefvárosiak, ferencvárosiak életében nagyon fontosak. Tehát amennyiben önöknek fontosak ezek az emberek, akkor azt kérjük, támogassák ezeket a javaslatokat. Így, ahogy említettem, rendkívül fontos a bérlakásokhoz való hozzáférés. Rengeteg ember keményen dolgozik, úgy, hogy semmilyen lakhatása érdemben nem megoldott. Mindenképpen segíteni kell nekik. Ők tudják fizetni egyébként az albérleti díjat és a bérleti díjat mielőtt egyébként önök közül bárki ezt hozná föl, mert általában ezzel szoktak érvelni , viszont nagyon sok olyan lakás van, több száz egyébként Józsefvárosban, amelyek történelmileg, tehát nemcsak az elmúlt években, hanem korábbról datálhatóan is sajnos fokozatosan egyre rosszabb és rosszabb műszaki állapotba kerültek, és mára már ott tartunk, hogy kizárólag kormányzati forrással, illetve az elvett források visszapótlásával lehetne ezeket megfelelő állapotba hozni. Ez hatalmas segítség lenne az ott élő és keményen dolgozó embereknek. Bölcsőde- és óvodafejlesztések, -felújítások, ezeket az előbb említettem. A VIII. kerületi Horváth Mihály tér fejlesztése és felújítása. Egy olyan térről beszélünk, amely rendkívül frekventált, a Körúthoz az egyik legközelebb eső tér óriási forgalommal, elengedhetetlen most már, hogy a kormányzat segítséget nyújtson abban, hogy ez felújításra kerüljön mihamarabb; a II. számú Szülészeti és Nőgyógyászati Klinika előtti parkoló fejlesztése, amely megint csak régóta húzódik, és sajnos erre nem kerülhetett sor a források elvonása miatt. Ugyanígy rendkívül fontos a közbiztonság további fejlesztése, hiszen ebben mutatkozik javulás, viszont természetesen még a továbbiakban is szükség van fejlesztésekre ezzel kapcsolatban. Ehhez szintén kormányzati források is szükségesek. Ferencvárosban a József Attila-lakótelep közösségi házának, a Dési Huber Művelődési Háznak a felújítása is nagyon fontos lenne. Azt a 400 milliós keretet, ami erre rendelkezésre állt, lényegében visszavonta a kormányzat a koronavírus-járványra hivatkozva, és itt szeretném hangsúlyozni, hogy ugyanígy a koronavírus-járvány ideje alatt önök ezermilliárdokat szerveztek ki fideszes magánalapítványokba. Arra nincsen pénz, hogy a művelődési ház felújításra kerüljön, de arra van pénz, hogy egyébként ezermilliárdokat odaadjanak ezeknek a fideszes köröknek, és megpróbálják bebiztosítani, hogy majd 2022 után a pártapparátust meg a politikusaikat, meg az alkalmazottaikat tudják fizetni. Ugyanígy nagyon fontos lenne a káptalanfüredi gyermeküdülő számára biztosított állami támogatás visszapótlása. Fontos lenne a háziorvosi rendelők felújítása, és azt gondolom, hogy a járványhelyzetben, amikor tényleg most már az ország több mint egy éve éli át sajnos ezt a helyzetet, akkor azt magyaráznom kellene, hogy miért rendkívül fontos a háziorvosok támogatása, az ő munkájuk segítése és ezeknek a rendelőknek a megfelelő karbantartása és felújítása. Tehát erre is mi 300 millió forintot biztosítanánk kormányzati forrásból. Emellett fontos kiemelni Józsefváros kapcsán a rendőri állomány feltöltetlenségét is. Egyébként azt mondom, nemcsak Józsefváros kapcsán, az egész országra sajnos igaz, borzasztó nehéz a helyzet a rendőrségnél. Elképesztő mennyiségű túlórát teljesít az állomány és túlszolgálatot, hiszen nem megfelelően feltöltött az állomány. Erre is alapvetően politikai akarat kellene, meg mondjuk, pénzt kellene biztosítani és megfelelő életpályát, de erre is szükséges forrásokat biztosítani, hogy az állomány feltöltésre kerülhessen. A lakótelepek szolgáltatásfejlesztése kapcsán pedig ugyanúgy a Százados úti lakótelep, mint a Szigony utca, Nap utca felújítása és a Tisztviselőtelep fejlesztése is rendkívül fontos, erre is a mi módosító javaslatunk 400 millió forint forrást biztosítana a központi költségvetésből. Csakígy a Harminckettesek terének az átalakítására és a kerületi zöldterületek növelésére, és itt egyébként szeretném említeni a társasház-felújításokat is, hiszen ezt is megint csak egy komplex szemlélettel szükséges megvalósítani. Rendkívül jó és innovatív megoldások vannak most már arra, hogy akár tényleg a társasházak udvarait is felhasználva hogyan lehet a belvárosokat még inkább zöldíteni, a levegő minőségét még inkább javítani. [[9.40]] Itt is szeretnék visszakanyarodni arra, hogy ez nemcsak általánosságban fontos, hanem a koronavírus-járvány is megmutatta, erre voltak komoly kutatások, hogy sokkal inkább kitettek azok az emberek a vírusoknak, a vírusfertőzéseknek, akik eleve egy szennyezettebb környezetben és nagyobb légszennyezettségben élnek. Tehát ilyen szempontból is fontos Budapest levegője, de én most itt konkrétan Józsefvárosról és Ferencvárosról beszélek, a további zöldítés és természetesen ezzel együtt a társasházaknak a felújítása. Hiszen tudható, hogy Józsefvárosban sajnos nagyon-nagyon sok társasház szorul a mai napig felújításra. Viszont önök bizonyára tudják, akik jártak arra, hogy elképesztően csodálatos épületek találhatóak ott. Azt gondolom, hogy elsődlegesen az ott élő emberek érdemlik meg azt, hogy ne omladozó társasházakban lakjanak, hanem szépen felújított környezetben. A másik dolog pedig az, hogy olyan gyönyörű épületekről beszélünk, amit, azt gondolom, hogy másoknak is érdemes megmutatni, hogy mások is gyönyörködhessenek ezekben az épületekben, emiatt is természetesen ez a sokadik szempont most nagyon fontos ezeknek a társasházaknak a felújítása. Arról már nem is beszélve, hogy a közmű is, a gépészet is borzasztó rossz állapotban van sok társasházban, és egy adott helyzetben egy csőtörésnek vagy bármilyen más problémának, egy fűtésproblémának a kezelése mindig-mindig sokkal többe kerül, mint hogyha megfelelően felújításra kerül egy társasház, és ezt követően akár évtizedekig megfelelően tud működni. Nagyon fontos a helyi vállalkozásoknak a segítése, az élénkítése, azt gondolom, hogy helyben is. Nyilvánvalóan a helyi önkormányzatok mindent megtesznek ennek érdekében, de a mostani helyzetben, amellett, hogy önök rengeteg forrást elvontak tőlük, még pluszforrásokra lenne ahhoz szükség, hogy a vállalkozásokon segíteni lehessen, hiszen itt a vírushelyzet miatt is pluszban nagyon sok vállalkozás bajba került. Biztonságos körzetek kialakítására van szükség, ami, azt gondolom, tényleg szintén nagyon fontos egész Magyarországon. Tehát megfelelően működtetett közbiztonság kell, és ezt nem lehet csak az önkormányzatokra hagyni. Borzasztó fontos szerepük van ebben borzasztó fontos! , meg is tesznek, azt gondolom, nagyon sok mindent ennek a biztosításáért, de a kormánynak igenis segítenie kell. Nagyon sok mindent lehetne még sorolni. Mi benyújtottuk konkrétan ezeket a módosító javaslatokat, és várjuk, hogy támogassák ezeket a módosító javaslatokat. Őszintén szólva, azon túl, hogy újra kellene gondolni ezt az egész költségvetést, az világosan látszik, hogy mi nem tudjuk lebeszélni önöket arról, hogy kilapátolják a közpénzt, és megpróbáljanak a 2022-es bukásuk utánra felkészülni. Látszik, hogy elképesztő a riadalom, világosan látszik, hogy Orbán Viktornak a 2002-es veresége ezek szerint nagyon beégett. Viszont amellett, hogy önök ezen most nem fognak módosítani, én ebben biztos vagyok, mi majd fogunk, ne aggódjanak emiatt! Azt viszont gondolják újra, hogy rengeteg vállalkozás, kis-, mikro- és közepes vállalkozás van nehéz helyzetben Magyarországon. Az világosan látszik, hogy Mészáros Lőrinc és a többiek már rég megkapták a kormányzati támogatásokat a vírushelyzetben, több tíz milliárd forintot, ellentétben a kisvállalkozásokkal és a magyar emberekkel. Az világosan látszik, hogy a multik megkaptak mindenféle kedvezményt, nehogy problémájuk legyen itt a válsághelyzetben, viszont nagyon-nagyon sok magyar ember került borzasztó nehéz helyzetbe, nagyon sok család került nehéz helyzetbe, nagyon sokan otthon voltak a gyermekekkel, amikor az online oktatás folyt, elképesztő erőfeszítés volt ez a családoktól, sokan esetleg emiatt is elvesztették a munkahelyüket. Kérem mielőtt elfogadnák a költségvetést, még mindig lehet módosítani , hogy ezt gondolják újra, és segítsenek ezeken az embereken! Segítsenek a magyar mikro-, kis és közepes vállalkozásokon! Hiszen a magyar gazdaság akkor lehet stabilabb és akkor lehet válságállóbb és ezt sajnos az elmúlt év megmutatta , hogyha nem kizárólag a multicégek és persze a NER-lovagok pénzelése az első, hanem a magyar mikro-, kis és közepes vállalkozások. Úgyhogy azt gondolom, hogy önök ezt még átgondolhatják, én erre kérem önöket. Ha ez a költségvetés ilyen formában marad, mi egészen biztosan nem fogjuk elfogadni, abban viszont biztosak lehetnek, hogy 2022-ben, miután megalakult az új parlamenti többség és megalakult az új nemzeti egységkormány, akkor ezen a költségvetésen úgy fogunk változtatni és olyan új költségvetése lesz Magyarországnak, ami az emberek költségvetése lesz. Köszönöm. [[Szórványos taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen. Most nemzetiségi képviselő felszólalását hallgathatjuk meg: Ritter Imre mondhatja el véleményét. Parancsoljon!
Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten meine vorgestrige und gestrige, 20-minütigen Reden bezüglich des Gesetzentwurfs Nr. T/16118. über den ungarischen Haushalt 2022 im Zusammenhang mit dem Nationalitätenbedarf weiter ausführe. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében a mai napon folytassam a tegnapelőtti és tegnapi 20-20 perces hozzászólásaimat, a 2022. évi központi költségvetésitörvény-javaslat nemzetiségi igényeinek kifejtését. A tegnapelőtti, szerdai első felszólalásomban a 2022. évi központi költségvetésitörvény-javaslattal kapcsolatos hozzászólásomat egy rövid visszatekintéssel kezdtem, hogy az elmúlt ciklus elején, 2014-ben milyen helyzetben voltak a Magyarországon élő nemzetiségek, honnan indultunk, az előző hat évben miben és hogyan tudtunk előrelépni, hol tartunk ma, milyen céljaink vannak a továbbiakra, ezek eléréséhez milyen megoldandó feladatok állnak előttünk. Tettem mindezt azért, mert mindezek kellő mértékű áttekintése és ismerete nélkül sem az elmúlt éveket, sem a 2022. évi központi költségvetéssel kapcsolatos nemzetiségi igényeket nem lehet reálisan értékelni, a helyükön kezelni, a megfelelő kormányzati és parlamenti döntéseket meghozni. Ebben a felszólalásomban részletesen beszéltem a 2016 őszén kidolgozott nemzetiségipedagógus-program eredményeiről: elsőként a nemzetiségi pótlék négyszeresére történt emeléséről és teljes körű kibővítéséről, melynek eredményeként 2021-ben már mintegy 4 ezer nemzetiségi pedagógus nagyjából 3,5 milliárd forinttal több nemzetiségi pótlékban részesül; másodikként a nemzetiségipedagógus-hallgatói ösztöndíj bevezetéséről és három lépcsőben történő teljes körű kiterjesztéséről, melynek eredményeként már 417 nemzetiségipedagógus-hallgatóval van ösztöndíjszerződésünk, több mint 200 millió forint nagyságrendben. Ugyanakkor elmondtam azt is, hogy bár komoly erőfeszítéseket tettünk és teszünk a képző egyetemek és főiskolák felé annak érdekében, hogy a felsőfokú nemzetiségi képzés alkalmas legyen egyrészt nagyobb számú nemzetiségi hallgató képzésére, másrészt hogy a nemzetiségipedagógus-képzés minőségét, elsősorban a nemzetiségi nyelvi kompetenciák fejlesztését el tudjuk érni, de ennek a munkának a java még előttünk van. Jeleztem azt is, hogy erről pénteken, azaz ma fogok részletesebben beszélni. Teljesen nyilvánvaló, hogy bármilyen jelentős előrelépéseket és pozitív eredményeket tudtunk és tudunk elérni a nemzetiségi intézmények fenntartói és tulajdonjogainak átvétele, a nemzetiségipedagógus-pótlék, a nemzetiségipedagógus-hallgatói ösztöndíj, összefoglalóan a nemzetiségi oktatási autonómia feltételeinek biztosítása terén, ha ez nem tud összekapcsolódni a felsőoktatásban a megfelelő számú és magas színvonalú nemzetiségipedagógus-képzéssel, akkor minden erőfeszítésünk hiábavalóvá válik. Magas színvonalú nemzetiségipedagógus-képzés nélkül elképzelhetetlen tartósan színvonalas nemzetiségi oktatás-nevelés, a nemzetiségi nyelv és kultúra megőrzése, holott Magyarország Alaptörvénye ezt garantálja minden magyarországi őshonos nemzetiségnek, és a feltételek biztosítása a magyar állam feladata. Az elmúlt években a Magyarországi nemzetiségek bizottsága több nemzetiségi országos önkormányzattal közösen jelentős erőfeszítéseket tett és tesz a felsőoktatásban szinte folyamatosan felmerülő nemzetiségi képzéssel kapcsolatos kisebb-nagyobb problémák, nehézségek javítására, megoldására. [[9.50]] Csak néhány esetet hadd jelezzek az elmúlt közvetlen időszakból! A bajai Eötvös József Főiskola Nemzetiségi és Idegen Nyelvi Intézeténél, annak ellenére, hogy a hallgatók több mint 90 százaléka német és horvát nemzetiségipedagógus-hallgató, vezetőnek mégis egy angol szakos került kinevezésre. A Pécsi Tudományegyetemen a német állammal közösen alapított Német Alapítványi Tanszék támogatása, amely mind ez idáig külön soron került finanszírozásra, két éve bekerült az egyetemi nagy kalapba, innentől kezdve a levegőben lóg a tanszék helyzete, hosszú ideig nem lett meghirdetve a tanszékvezetői állás sem. Sorozatban érkeztek, érkeznek a jelzések, hogy több képzőhelyen a kisebb létszámokkal nem indítják el a szerb, szlovák, horvát, ukrán vagy éppen bolgár nemzetiségipedagógus-képzést, holott a kisebb nemzetiségeknek két-három nemzetiségi pedagógus is egy-egy nemzetiségi köznevelési intézmény fennmaradását, megőrzését jelenti, jelentheti. Mindmáig nem került elfogadásra a csecsemő- és kisgyermeknevelő alapszakon a nemzetiségi szakirány létesítése. A Bologna-revízióhoz kapcsolódó javaslatok keretében nem került elfogadásra a nemzetiségi nyelvi képzés arányának javasolt jelentős növelése. Elfogadhatatlan a magyarországi nemzetiségek számára, hogy a nemzetiségipedagógus-képzésben mindössze a képzés 15-20 százaléka történik nemzetiségi nyelven, a többi magyarul; ennek minimum a fordítottjára lenne szükség. Az elmúlt években az ELTE-n, mely a magyar nemzetiségipedagógus-képzés egyik alapvető intézménye, a bölcsész- és természettudományi karok támogatása jelentősen megemelkedett, de a nemzetiségitanító- és óvodapedagógus-alapképzési szakok normatívája nem került megemelésre. Az ELTE-TÓK esetében ennek kompenzálására a korábban külön soron biztosított 63 millió forint normakiegészítés, valamint a 10 millió forint lektori támogatás a 2021. évben már nem külön soron lett biztosítva, és ugyan az ELTE 1,1 milliárd forinttal több támogatást kapott, a szenátus döntése alapján ugyanakkor az ELTE-TÓK ebből egyetlen forintot sem kapott vissza. Az ELTE Origó az elmúlt ősszel meg akarta szüntetni 13 úgynevezett kisebb nyelv, köztük öt nemzetiségi nyelv nyelvvizsgáit. Hosszas tárgyalásokat követően az elmúlt hetekben tudtuk biztosítani az ITM-mel közösen azokat a finanszírozási, támogatási összegeket, amelyek révén ezt meg lehetett menteni, részben vissza lehetett állítani. Időközben az ELTE Origó áttért vagy részben áttért az online nyelvvizsgáztatásra, és a problémák ezen a területen újratermelődtek. Lehetne még hosszan sorolni, mert ezek a nemzetiségi képzéssel kapcsolatos kisebb-nagyobb problémák szinte valamennyi képzőhelyen különböző mértékben, de megjelennek. Rendszerszintű, generális problémának tartjuk, hogy míg a nemzetiségi köznevelés minden szintjén, az óvodák, általános és középiskolák esetében, minden nemzetiségi oktatást-nevelést végző intézménynél a törvény által garantáltan legalább véleményezési joga, a nemzetiségi köznevelési intézmények esetében pedig egyetértési, tehát vétójoga van az érintett nemzetiségi önkormányzatoknak minden érdemi kérdésben, addig a felsőoktatás nemzetiségi képzést érintő döntéseiben a magyarországi nemzetiségeknek a képző intézmények vonatkozásában sem egyetértési, sem véleményezési joga nincsen, sőt az alapvető tájékozódás is rendkívül nehézkes és körülményes, többnyire utólag jutnak tudomásunkra az egyetemek, főiskolák nemegyszer nemzetiségi képzésre vonatkozó, számunkra hátrányos döntései. A felsőoktatás területén a nemzetiségekkel való egyeztetésre vonatkozóan a 2011. évi CCIV. számú, a nemzeti felsőoktatásról szóló törvény 64. § (4) bekezdése írja elő: „A miniszter a nemzetiségi képzés tekintetében hozott döntéseihez beszerzi az Országos Nemzetiségi Tanács véleményét. Ha a nemzetiségek jogairól szóló törvény alapján az országos nemzetiségi önkormányzat kezdeményezi az anyanyelvű vagy anyanyelvi felsőfokú oktatás feltételeinek a megteremtését…”, akkor a feltételeket biztosítja. Ugyanakkor most az új, modellváltás alatt lévő, alapítványi fenntartásba átmenő egyetemeknél a kuratóriumok átveszik az állam mint fenntartó szerepét, és a miniszter helyett a kuratóriumok döntenek majd például az egyetemek stratégiai kérdéseiben, amelyik nemzetiségi képzéssel is foglalkozik, így természetesen a nemzetiségi képzésre vonatkozó kérdésekben is, ezért úgy gondoltuk, hogy a miniszter részére a felsőoktatási törvényben előírt véleménybeszerzési kötelezettséget ki kell terjeszteni ugyanúgy a kuratórium nemzetiségi képzésre vonatkozó döntéseire is. Ezért ennek érvényesítésére a T/15728. számú, a felsőoktatás szabályozására vonatkozó és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló törvényjavaslat kapcsán 2021. április 12-én önálló képviselői módosító indítványt nyújtottam be, amelyet a Kulturális bizottság, majd ezt követően a parlament is elfogadott. Az elfogadott módosító indítványom szerint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény 73. §-a a következő (3a) bekezdéssel egészül ki: „A fenntartó a nemzetiségi képzés tekintetében hozott döntéseihez beszerzi az Országos Nemzetiségi Tanács véleményét.” Ez egy komoly előrelépés a jövőre nézve, de még mindig csak az út elejét jelenti. Nyilvánvalóan a véleménybekérési kötelezettséget a nemzetiségi képzés tekintetében hozott döntésekhez ki kell terjeszteni a nemzetiségi képzést végző felsőfokú intézmények dékánjaira, szenátusaira, valamint az önálló nemzetiségi tanszékek dékánjaira is. Úgyszintén meg kell vizsgálni azt is, hogy melyek azok a nemzetiségi képzés szempontjából kiemelt fontosságú döntések, például nemzetiségi tanszék alapítása, átszervezése, megszüntetése, tanszékvezető kinevezése, nemzetiségi tanszék költségvetése és a többi, amelyeknél a véleménybekérés helyett egyeztetési kötelezettséget és egyetértési jogot kell biztosítani az Országos Nemzetiségi Tanácsnak, ugyanúgy, ahogy ez a nemzetiségi köznevelési intézményeknél az érintett nemzetiségi önkormányzatok részére biztosítva van. Mindezek alapján, azt gondolom, megkérdőjelezhetetlen, hogy rendkívül sürgősen és nagyon komoly további előrelépésekre van szükség a nemzetiségi felsőoktatás területén úgy a szükséges kiegészítő nemzetiségi támogatás biztosítása, mint a szabályozás és a szervezet terén. Ehhez kérem a továbbiakban is a parlament és az önök segítségét. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A tegnapi 20 perces felszólalásomban elmondtam, hogy a 13 magyarországi őshonos nemzetiség a T/16118. számú, a Magyarország 2022. évi központi költségvetésére vonatkozó törvényjavaslathoz összesen 2 milliárd 970,3 millió forint összegű módosítást kíván benyújtani, majd teljeskörűen kifejtettem, hogy a módosítások milyen nemzetiségi területeket érintenek, és ezeket részletesen meg is indokoltam. Az igényelt többlettámogatásokat alapvetően az elmúlt években, főként az utóbbi két évben történt törvénymódosítások tették objektíven szükségessé. A támogatási igények részletezésénél, a nemzetiségi köznevelési intézmények működési, gazdálkodási feladatai kiegészítő támogatására igényelt 350 millió forint támogatásnál jeleztem, hogy erről ma még fogok részletesebben beszélni, amit ezúton szeretnék megtenni. Ahogy a tegnapi felszólalásomban elmondtam, a nemzetiségi köznevelési intézmények jelentős részénél, most már több mint száz intézménynél a fenntartói jogok, valamint a nevelési-oktatási feladatok ellátását szolgáló ingó és ingatlan vagyon tulajdonjogának a fenntartó nemzetiségi önkormányzatok által történt átvétele gyökeresen új helyzetet teremtett, ami nemcsak a finanszírozás, támogatás szükségszerű átstrukturálását teszi szükségessé, hanem komoly szervezeti, szabályozási és gazdálkodási változásokat is igényel. A szervezeti keretek biztosítására már évek óta keressük a legjobb megoldást. Átmeneti megoldásként már 2017-ben biztosítottunk a Magyarországi Német Pedagógiai Intézet részére három fő többletstátuszt, meghatározóan az ő munkájuk révén tudtuk megoldani a nemzetiségipedagógus-hallgatói ösztöndíjrendszer bevezetését, kibővítését, folyamatos lebonyolítását, szakmailag segíteni a nemzetiségi köznevelési intézmények helyi nemzetiségi önkormányzatok által történő átvételének lebonyolítási folyamatát és egyéb más feladatokat is. [[10.00]] Ugyanakkor időközben az is egyértelművé vált, hogy egyik oldalról mi nem kívánjuk az országos pedagógiai intézetekre előírt valamennyi tevékenységet végezni elsősorban természetesen azokat, melyeknek nincs nemzetiségi vonatkozása , másik oldalról viszont egy sor olyan nemzetiségi feladatot, létfontosságú nemzetiségi feladatot kell megoldjunk, melyeket a pedagógiai intézetekre vonatkozó általános szabályozás nem tartalmaz vagy nem tesz lehetővé. (Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Ezért az Emberi Erőforrások Minisztériuma köznevelési államtitkárságával és a Miniszterelnökséggel történt hosszú egyeztetések után arra a remélhetőleg végső megoldásra jutottunk, hogy az elmúlt év végén megszüntettük a Magyarországi Német Pedagógiai Intézetet, és megalakítottuk helyette a Magyarországi Német Pedagógiai Módszertani Központot, melynek tevékenységi körét már viszonylag szabadon, a tényleges igényeknek megfelelően határozhatjuk meg. Így többek között a módszertani központ feladata lesz a helyi nemzetiségi önkormányzatok által átvett nemzetiségi köznevelési intézmények pedagógiai, szakmai segítésén túl természetesen a jogi, gazdasági, szabályozási, sőt a felújítások, beruházások tekintetében műszaki jellegű segítése is. Ezt a módszertani központ a nemzetiségipedagógus-hallgatói ösztöndíjrendszer lebonyolításához hasonlóan a nemzetiségi köznevelési intézmények helyi nemzetiségi önkormányzati fenntartásában érintett további három nemzetiség, vagyis a román, a horvát és a szlovák intézmények részére is a szükséges és igényelt mértékben biztosítja. Ehhez a tevékenységhez a 2022. évi központi költségvetéshez benyújtott nemzetiségi bizottsági módosító indítványban négy státusz és az ehhez szükséges anyagi támogatás biztosítását kértük. Azt az alapproblémát kell többek között a módszertani központ révén megoldani, hogy a helyi nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott köznevelési intézmények elemi szintű költségvetéseinek évenkénti elemzésével és felülvizsgálatával, azonos elvek szerinti egységes értékelésével a központilag biztosított egyedi döntésű nemzetiségi kiegészítő keretből évente minden nemzetiségi köznevelési intézménynek biztosítsuk azt a szükséges és elégséges kiegészítő támogatást, amely az évenként eltérő vagy esetenként minden évben jelentkező többletköltségek finanszírozását, az egyenletes, kiegyensúlyozott, hatékony gazdálkodást teszi lehetővé. Az országos önkormányzatok által fenntartott nemzetiségi intézményeknél, főleg a nagyobb nemzetiségeknél, ahol több intézményt tartanak fenn, az országos nemzetiségi önkormányzatnak lehetősége van szükség szerint az intézmények közötti éven belüli átcsoportosításokra, sőt tartalékai terhére esetleg éven túli támogatásra is. A helyi nemzetiségi önkormányzatok mind önálló jogi személyek, nincs lehetőség egyrészt év közben egyiktől a másikhoz való átcsoportosításra, és nincs lehetőségük arra sem, hogy adott évben megtakarítást képezzenek éppen egy következő évi jelentősebb kiadás miatt, lett légyen ez az esetenkénti kiadás a jubileumi jutalom, a tartós tankönyvek beszerzése, az elvileg ingyenes étkezési költség térítése abban az esetben, ha a normatíva nem nyújt rá fedezetet, és még hosszan lehetne sorolni azokat a kérdéseket és nehézségeket, amelyeket egy összevont, átfogó gazdálkodás során meg kell oldjunk. Mindezek alapján tisztelettel kérem önöket, valamennyi frakciót, független képviselőt és természetesen a kormányzatot, hogy az elmondottak alapján gyermekeink, unokáink nemzetiségi jövőjének biztosítása érdekében támogassák a Magyarországi nemzetiségek bizottsága módosító javaslatát, melynek reményében mi is támogatni tervezzük a T/16118. számú, Magyarország 2022. évi központi költségvetéséről szóló módosított törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit! [[Szórványos taps.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy Burány Sándor úr, a Párbeszéd frakcióvezető-helyettese arról tájékoztatott, hogy a Párbeszéd Magyarországért párt képviselőcsoportja a vitában a frakció további időkeretéről az MSZP képviselőcsoportja javára lemond. [[Nacsa Lőrinc: Na! Z. Kárpát Dániel: Összenő, ami összetartozik!]] Kérem munkatársaimat, hogy az időkereteket a bejelentéseknek megfelelően szíveskedjenek módosítani. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Farkas Gergely független képviselőnek. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ha valaki nyomon követte a költségvetés vitáját az elmúlt két napban, akkor számos szakpolitikai megközelítésből elmondott beszédet hallhatott. Én kicsit más aspektusból szeretném megközelíteni a költségvetést, korosztályi szempontból. Ilyen tekintetben is hallhattunk már felszólalásokat, például a nyugdíjasokkal kapcsolatban ellenzéki képviselőtársaim jogosan követelték a nyugdíjemelést vagy éppen a nyugdíjemelés módjának változtatását. Én egy másik korosztályról szeretnék beszélni. Ez a korosztály az általam egyik legkritikusabbnak vélt korosztály. A húszas, harmincas éveik elején járó fiatalokról lenne szó, akik esetében azért merem azt mondani, hogy a legkritikusabb korosztály, mert ha belegondolunk kicsit az ő helyzetükbe, abba a pillanatba, azokba az évekbe, amikor elhagyják az iskolapadot, kilépnek a gimnázium, szakközépiskola, egyetem padsoraiból, akkor azzal szembesülhetünk, azt láthatjuk, hogy ők azok, akik ha azt tapasztalják, hogy munkába állva nem tudnak egyről a kettőre jutni, nem tudnak félretenni, nem tudnak bizonyos időn belül lakáshoz jutni, nem lesz egy lakás elérhető közelségben számukra, akkor ők azok, akik a legegyszerűbben azt mondhatják, hogy külföldre távoznak, elvándorolnak, ne adj’ isten, mondjuk, egy nemzet szempontjából másik fontos aspektust megemlítve, nem vállalnak annyi gyermeket, amennyit ők szeretnének, mert nem mernek annyit vállalni. Ezért mondom én azt, hogy a húszas éveikben járó fiatalokról, és még ide lehet sorolni a harmincas éveik elején járó fiatalokat, úgy érzékelem, sok szempontból megfeledkezik ez a kormány. Sokszor azt érezzük, hogy önöknél mintha kimaradna egy 10-15 év, amikor például az ifjúság kapcsán mindig a babaváró hitellel, a CSOK-kal jönnek és néhány egyéb kisebb mértékű támogatással, de látni kell azt, hogy egy mai fiatal nem a húszas éveiben fog lakást vásárolni leginkább, hanem sokkal inkább a harmincas évei közepén, akkorra fog eljutni oda, hogy megtalálja az élete párját, hogy mondjuk, egy babaváró hitelben gondolkodjon. Zárójelben hozzáteszem egyébként, hogy érdemes lenne külön vizsgálni azt is, amiről sokan beszéltek már, hogy ezek a támogatások miként épültek be az ingatlanok áraiba, és valójában sokszor akár meg is kérdőjelezhető, hogy mennyire tudnak érdemi segítséget nyújtani egy ingatlan, egy lakás, ház vásárlásában, zárójel bezárva. Visszatérve, önök sokszor úgy tűnik, a költségvetésük is erről a húszas éveiben járó korosztályról nem gondoskodnak megfelelő módon. A költségvetésben is ilyen sorokat olvashatunk meg hallhattunk itt a vitában is, hogy a költségvetésben tovább bővítik a gyermekes, a gyermeket vállaló családok támogatását. Ez mind nagyon szép és jó, de el is kell addig jutni. Ha ezek a fiatalok azt látják, hogy ez az ország nem becsüli meg őket, és külföldre távoznak, akkor viszont nem fognak eljutni idáig, vagy ha eljutnak, akkor már külföldön fognak megszületni a gyermekeik. Sajnos manapság is nagyon sok magyar fiatalnak külföldön születik meg a gyermeke, sajnos sok esetben haza sem jönnek. Tehát arra szeretném felhívni a figyelmüket, hogy ilyen esetekben ez a költségvetés sem nyújt megfelelő támogatást ennek a korosztálynak. Merthogy mivel kell szembesülni egy fiatalnak, amikor kilép az iskolapadból? Irreálisan magas albérletárakkal, vagy ezt választhatja, amit nem egyszerű kigazdálkodni, vagy éppen marad a mamahotel, ami tudjuk nagyon jól nem éppen egy megfelelő választás, sokszor inkább egy kényszerválasztás. Mivel szembesülhet még? Alacsony fizetésekkel, már csak az életkorából adódóan is a magyar átlagbéreket figyelembe véve , és azzal is, hogy a lakhatás nincs megoldva ilyen tekintetben. [[10.10]] Sőt, még akár azzal is szembesülhet, hogy mondjuk, diákhitelt kell visszafizetni, amit már sokszor elmondtam, hogy a mai napig számomra teljesen nonszensz, hogy önök a diákhitel felvételét sikerként szokták kommunikálni a diákhitel-intézettel egyetemben, örülnek annak, hogy a fiatalok kénytelenek eladósítani magukat. Aztán pedig, mikor ott járnak, hogy elkezdenek dolgozni, akkor meg még ezt is fizethetik vissza az albérletárak mellett, az alacsony munkabérek mellett, és még hitelt is törleszthetnek. És mondom még egyszer, az önök válasza, a babaváró, a CSOK viszont majd később lesz csak aktuális számukra. Történt viszont egy apró előrelépés, erről is kell hogy beszéljek, hogyha már itt a húszas éveikben járó fiatalokról beszélünk, ez az szja-mentesség, amit önök, illetve a mi szavazatunkkal is, többek között az én igen szavazatommal is elfogadtak. Apró szépséghiba, hogy majd jövő január 1-jétől fog ez életbe lépni annak ellenére, hogy önök ezt a gazdaságélénkítési csomag, gazdaság-újraindítási csomag részeként emlegetik. Önök úgy gondolják, hogy még nem kell ezek szerint újraindítani a gazdaságot, majd ráérünk jövő januártól megadni ezt a támogatást. De hát van más probléma is ezzel, mindazzal együtt, hogy önmagában ez az apró lépés is előrelépés, de hát önmagában azon is érdemes elgondolkodni, mondjuk, hogy ha 25 éves korig tudja ezt egy fiatal igénybe venni, akkor mekkora segítség ez neki. Gondolkodjunk egy egyetemet végzett fiatalról: 23-24 évesen befejezi az alapszakot, majd a mesterszakot, és utána, mondjuk, jó esetben van egy-másfél év, amikor igénybe tudja venni ezt az szja-mentességet. Ez a legnagyobb probléma ezzel. Ezért is mondtam jómagam is ennek az adómentességet bevezető törvényjavaslatnak a vitájában, hogy szükség lenne ezt megemelni, mondjuk, legalább 30 éves korig. Például önök sokszor hivatkoznak Lengyelországra. Itt érdemes azért azt is megemlíteni, hogy Lengyelországban 29 éves korig él ez a kedvezmény. És azért az is idetartozik, hogy Lengyelországban nem a koronavírus okozta válság miatt hozták meg ezt az intézkedést, hanem még az előtt, mert ők fontosnak tartották, hogy támogassák a fiatalokat. Önök pedig most itt a koronaválság vagy a járványhelyzet miatt találták ezt ki, hogy mégiscsak fontos lenne bevezetni, majd jövő január 1jétől. Tehát azért úgy gondolom, hogy ez nagy különbség, és a hozzáállásbeli különbségre is jól rámutat. Úgyhogy ezen korosztály kapcsán nagyon fontos lenne például, hogy ha már a munkabéreket direktben nem is tudja emelni a kormány, indirekt módon azért tudna olyan lépéseket tenni, ez is egy olyan lépés lenne, ami segítené a fiatalok életkezdését, a húszas éveikben járó fiatalokat. Még egy dolog. A lakhatást is említettem, mert hogy az önök által sokat szajkózott babaváró, CSOK leginkább a későbbiekben jöhetnek szóba ezen fiataloknak. A lakhatás kapcsán, mondjuk, egy húszas éveiben járó fiatal vagy éppen egy fiatal pár, hogy beszéljünk róluk is, leginkább az önkormányzati bérlakások jelentenének számukra segítséget, ami a piaci árnál alacsonyabb értékben vagy áron lenne elérhető számukra. Ezzel kapcsolatban az lenne a logikus, hogy önök bővítik ezt a kínálatot, ilyen programba, ilyen bérlakásépítési programokba kezdenek, hogy segítsük ezeket a fiatalokat, hogy a piaci árnál alacsonyabban, főképp a jelenlegi irreális albérletáraknál alacsonyabban tudjanak lakáshoz jutni. Ezzel szemben mit látunk mi? Múlt héten nyújtotta be Böröcz László az azóta már hírhedtté vált javaslatát, ami pont az ellenkezőjét teszi, pont azt teszi, hogy a jelenlegi önkormányzati bérlakásokat kiárusítják. Tegyük hozzá, persze lehet azt kommunikálni, hogy ezzel támogatják azokat az embereket, hogy tulajdonhoz jussanak, akik most is benne élnek, csak éppen abban sántít, hogy ezek az emberek többnyire nehéz anyagi helyzetben vannak, akik nem rendelkeznek annyi pénzzel, hogy megvásárolják ezeket a lakásokat, és sok esetben nem is hitelképesek. Tehát valószínűleg itt is majd inkább különböző spekulánsokhoz fognak jutni ezek a lakások, és összességében csökkentik a bérlakásállomány számát, ahelyett, hogy növelnék, hiszen ha növelik a kínálatot, akkor több fiatal tud élni ezzel a lehetőséggel, sőt akár az árak is lejjebb mehetnek. Önök pont az ellenkezőjét csinálják, ami óriási hiba és véleményem szerint történelmi bűn, hogy ilyen irányba indulnak el ahelyett, hogy bővítenék ezt az állományt. Összefoglalva itt a korosztályi részről, a húszas-harmincas évek elején járó fiatalokkal kapcsolatos részt a felszólalásomnál, arra biztatom önöket, hogy a jelenleginél sokkal nagyobb mértékben támogassák ezt a, még egyszer mondom, véleményem szerint kritikus helyzetben lévő korosztályt, legyen szó itt akár a lakhatásról, akár az szja-mentesség kiterjesztéséről és számos egyéb intézkedésről, amellyel mutatják önök ezeknek a fiataloknak, hogy számíthatnak Magyarország nevezzük így Kormányára, számíthatnak a hazájukra, a hazájuk támogatja őket, és akkor ők is megadják azt a megfelelő választ, hogy itt fognak jövőt tervezni, itt fognak megszületni a gyermekeik, itt fogják felnevelni ezeket a gyerekeket, ami pedig, úgy gondolom, hogy pártok felett álló érdek. Ezért is merem erre biztatni, ezen lépések megtételére biztatni önöket. A felszólalásom további részében az általam is képviselt választókerületről szeretnék beszélni, ez Bács-Kiskun megye 5-ös számú választókerülete Kiskunhalas központtal. Azt kell tudni sajnos erről a választókerületről, hogy nagyon nehéz, nagyon sanyarú helyzetben van. Itt található többek között az ország tíz legszegényebb járásából egy, Bácsalmás járása a maga kilenc településével, de a többi település sem büszkélkedhet nagyon jó mutatókkal és statisztikákkal. Igenis szükség lenne itt a segítségre, de hát nem nagyon tapasztaljuk ezt, hogy a jövő évi költségvetés tükrében bármi változna és előrelépés történne, márpedig szükség lenne az elöregedő falvak, az országos átlagnál nagyobb elvándorlás tekintetében, ami szokásos módon hozzá kell tennem nem egyfajta kalandvágy, hanem megélhetésből történő kényszerelvándorlás, alacsony bérek. És nem nagyon látjuk a kitörést, nem látjuk a kitörést, mert új munkahelyek nem nagyon létesülnek, a bérek alacsonyak. Itt hozzá kell tenni, hogy itt a bérek alacsonyan tartásában egy nagyon fontos tényező szerepet játszik, az, hogy nagyon sok vendégmunkás dolgozik a mezőgazdaságban vagy éppen más gyárakban, vállalkozásokban, és ezek a vendégmunkások értelemszerűen jóval alacsonyabb bérrel is beérik, hiszen nekik ez is előrelépés ahhoz képest, amit otthon a saját országukban kapnának. Itt beszélhetünk román, szerb, de akár ilyen indiai, mongol és számos más országból érkező vendégmunkásokról, akik mind megtalálhatók a választókerületben. Ezáltal azért azt is hozzá kell tenni, hogy egyfajta burkolt lakosságcsere zajlik ott, hiszen jönnek ezek a vendégmunkások, közben pedig az ott élő magyar emberek az alacsony bérek miatt elvándorolni kényszerülnek, jobb esetben csak Budapestre vagy épp az ország nyugati megyéibe, rosszabb esetben külföldre, merthogy nem tudják eltartani a családjaikat, és cserébe, mondom még egyszer, jönnek ezek a vendégmunkások. Nem nagyon látjuk a kitörési pontot, nem nagyon látjuk az új munkahelyek létesülését, vagy hogy a kormány olyan mértékben tudná támogatni a vállalkozásokat vagy akarná támogatni a vállalkozásokat, hogy mondjuk, ők érdemi béremelést tudnának létesíteni ezekből a támogatásokból, mert lehet, hogy én vagyok szerencsétlen, de én mindig olyan vállalkozókkal találkozom, akik arról panaszkodnak, hogy hozzájuk valahogy nem jut el a kormányzati támogatás, vagy rájuk éppen nincs szabva pályázat, amit igénybe tudnának venni, márpedig ezek híján, ezek nélkül nehéz béreket emelni. Itt a kitörési pontok kapcsán az egyik, hogyha már itt arról beszélünk, hogy miként is lehetne béreket emelni, ennek egyik módja lehetne új vállalkozások, komoly cégek bevonzása a térségbe, hiszen lehet, hogy ők mondjuk, a saját országukból kiindulva azért a mostaninál, a választókerület átlagos munkabéreinél magasabb béreket tudnának biztosítani, vagy olyan versenyhelyzetet teremtenének, ami miatt magasabb béreket kellene adni a munkásoknak. De hát ezen cégek, új vállalkozások számára jelenleg nem vonzó sajnos a mi választókerületünk. Az egyik kitörési pont lehetne, tudjuk nagyon jól, hogy mondjuk, ezeknél a cégeknél egy fontos szempont a közlekedési infrastruktúra, például az M9-es gyorsforgalmi út megépítése, ami egy komoly hiányossága és elmaradása ennek a kormánynak. 2003-ban indult el a tervezés, akkor készült el a szekszárdi Duna-híd, ami egy kis apró része ennek a tervezett M9-esnek, és azóta sem a baloldali kormányok, sem a Fidesz 11 éve alatt nem történt semmilyen előrelépés, és nem is nagyon látjuk, hogy mikor fog. Az év elején is volt egy kommunikáció a kormányzat részéről az M9-es kapcsán, de az volt benne egyrészről a vicces, másrészről inkább a szomorú és tragikus, hogy még magának is ellentmondó nyilatkozatokat produkált a kormányzat két szereplője. Tehát még azt sem tudjuk, hogy ha egyszer majd végre eljutunk addig, akkor merre fog megépülni ez az M9-es, márpedig nagyon nem mindegy, hogy Kecel, Kiskunhalas, Jánoshalma, Bácsalmás és a többi település szempontjából, a jelenleg is ott lévő vállalkozások szempontjából ők hogyan tudnak tervezni, milyen kilátásaik vannak, vagy éppen, hogy ha valaki gondolkodik abban, hogy a választókerületünket vagy ezt a térséget választja a vállalkozásának jövőbeli telephelyeként, akkor, mondjuk, hova tervezzen. [[10.20]] Az M9-es gyorsforgalmi út megépítésének a felgyorsítása egy nagyon fontos dolog lenne a választókerület szempontjából, egyfajta kitörési pontot jelenthetne. De egyébként nemcsak az ilyen nagyigényű tervek, mint például a gyorsforgalmi út megalkotása szerepel, önmagában már az is előrelépés lenne, ha a jelenleg meglévő utak is jó állapotban lennének. Ez nemcsak egy ellenzéki állandó kritika, hanem még a kormánypárti képviselő is felismerte az ottani utak tarthatatlanságát, ugyanis 2018-ban megígérte 2020-ra számos olyan út elkészültét, ami fontos lenne. Sajnos, nem készültek el ezek az utak. Ilyen a Kecel-Kiskunhalas, Bácsalmás-Mélykút, Jánoshalma és az 54. számú főút, vagy a Kecel-Császártöltés-Hajós és a Bácsalmás-Csikéria-Tompa közötti útszakasz, és még lehetne sorolni számos olyan útszakaszt, amely borzalmas állapotban van. S ha már arról beszélünk, hogy mivel lehetne fejleszteni ezt a térségét, akkor ezeket meg kell említeni. S még néhány dolgot kell megemlítenem a hátralévő rövid időmben, ami a választókerületben még szintén fontos fejlesztés lenne, és ahogy az eddigiek kapcsán is számos módosító javaslatot adtam be, ezek kapcsán is. A választókerület településeinek a járdái olyan rossz állapotban vannak számos településen, ami a sötétben akár balesetveszélyes is lehet, de egy babakocsit se lehet normális módon végig tolni sok helyen. Szükség lenne részben a meglévő kerékpárutak rendbehozására, részben újak létesítésére, és még számos egyedi települési igény kapcsán adtam be módosító javaslatot, mint például a kiskunhalasi csapadékvíz-elvezetés évtizedek óta megoldatlan problémája, Jánoshalma ivóvízminőségének a javítása, a bácsalmási, mélykúti és tompai beltéri utak, a keceli ipari park vagy zöldhulladék-tározó létesítése. És számos más ügyben adtam be módosító javaslatot, amiket részben már az elmúlt években is beadtam. Én következetesen kiállok ezek mellett. Arra kérem a kormányzati szereplőket, lássák be végre, hogy önöknek nem azt kell nézni, hogy ki nyújtja be ezeket a módosító javaslatokat, hanem hogy kiknek a javát szolgálja. Ezek pedig a választókerületben élő, többek között fideszes emberek. Ha másra nem, akkor rájuk gondoljanak, amikor majd szavaznak ezekről a módosító javaslatokról. Abban bízva, hogy legalább rájuk gondolva támogatják őket, kérem a költségvetési módosító javaslataim támogatását, hogy ezzel is segítsük a választókerület lakosait. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most kétperces felszólalások következnek. Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Farkas képviselő úrra szeretnék reagálni egypár dologban, hiszen hosszú ideig beszélt a fiatalok támogatásáról, de elfelejtette megemlíteni az ingyenes KRESZ-vizsgát, az ingyenes nyelvvizsgát, és azokat a kedvezményeket, amelyeket a fiatalok kapnak. S ha a jövő évi költségvetésről beszélünk, akkor nem mehetünk el szó nélkül az egyik legnagyobb támogatás, a 25 év alattiak szja-mentessége mellett. Képviselő úr, ha megnézi, akkor 2008-ban egy 25 év alatti fiatal bruttó fizetésének az 55 százalékát kapta kézhez, ez 2022. január 1-jétől 81,5 százalék lesz. Ennyivel nő a fizetése, ilyen nagy különbség van a két kormányzat, a balliberális kormányzat és a kereszténydemokrata nemzeti kormányzás szemléletében a fiatalok felé: 55 százalék és 81 százalék, ami a bruttó fizetéséből a fiatalnál marad. Szerintem ez egy óriási dolog. S ugyanígy az otthonteremtési támogatás, a babaváró, a fiatal házasok adókedvezménye, a CSOK, és még számtalan olyan példát tudnánk sorolni, amit igénybe tudnak venni azok, akik szeretnének családot alapítani, az önálló életre áttérni és otthont teremteni. Idehozta képviselő úr az önkormányzati lakásokat is. Az ifjúságkutatási adatokból ezt ön is olyan jól ismeri, mint én, hiszen sokszor vitatkoztunk ezekről a témákról az elmúlt években egyértelműen kiderül, hogy a fiatalok tulajdont szeretnének. Ön be szeretné őket nyomni életük végéig egy bérlakásprogramba, de a fiatalok 85 százaléka azt mondja, hogy a leghamarabb saját tulajdonhoz szeretne jutni, hogy meglegyen az a lakás, az önálló fészek, amiből aztán tovább tudja fejleszteni akár a munkahelykeresését, a vállalkozóvá válását. Ezek rettentő fontos programok, hiszen például az európai uniós forrásokból is olyan fiatalok vállalkozóvá válását segítő programok indultak el az elmúlt években és az új fejlesztési ciklusban is, amelyek őket segítik. S ha már a választókerületéről szó esett, akkor már csak gyógyulást kellett volna kívánnia Bányai képviselő úrnak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kellő visszafogottsággal vártam a normál felszólalásomat, de az elhangzottak reakcióra sarkallnak. Drága Nacsa képviselőtársam, ha önök elkötelezettek a magyar fiatalok lakhatási helyzetének a megoldása irányában, árulja el nekem, hogy miért szüntették meg az LTP-rendszer állami támogatását. Miért vették el a magyar fiataloktól az egyetlen lehetőséget, amivel mondjuk, egy hitel önrészére kuporgatni tudnak az elképesztően alacsony, a munkájuk értékéhez képest rettenetesen alacsony fizetésükből? Én elhiszem, hogy az 55 és 80 százalék közötti néhány vagy egy-két tízezer forintos különbséget önök ide fogják hozni egy furcsán torzított statisztika alapján, és ezzel nincs bajom, a politika ilyen. Csak vizsgálja meg, képviselőtársam, hogy a fiatalok másik zsebéből egy sokkal nagyobb összeget engednek kifolyni például a 27 százalékos rekorder áfával, például a lakáscélú előtakarékosság állami lábának a kirúgásával. Ezért nem lehet a 2010 előtti korszakot felelőssé tenni. Sok mindenért igen, de ezt önök csinálták, képviselőtársam. Elvették a fiataloktól a jövőnek ezt a nagyon-nagyon fontos szeletét. Az önkormányzati bérlakásvagyon kapcsán pedig idehoz egy kutatást. Hát, milyen gyenge emberekkel dolgoznak önök, hogy csak 85 százalék mondta azt, hogy saját ingatlantulajdont akar! Mindenki azt akar, képviselőtársam. Mindenki, ha választhatna, egy bérleményhez képest saját tulajdont szeretne. De végre lépjenek ki a véleménybuborékból, vegyék észre, hogy vannak kevésbé szerencsés helyzetű emberek, mint önök, vannak olyanok, akiknél családi adakozásból sem sikerül önálló ingatlantulajdonra szert tenni. Nekik egy megfizethető árú bérlemény az életet jelenti sokszor, képviselőtársam, a szülőföldön boldogulás esélyét, lehetőségét jelenti. Ne akarják ezt elvenni a magyar emberektől. Vonassák vissza a Böröcz László-féle lakásprivatizációs tolvajtörvényt! Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Farkas Gergely független képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Nacsa Képviselőtársam! Tényleg azt érezni a felszólalása kapcsán, hogy nem reálisan látja a fiatalok helyzetét, nem kellően széles körben beszélgetve. Nemcsak a Fidelitas és az IKSZ fiataljaival kellene beszélgetni, akik esetében lehet, hogy az a természetes, hogy a szülők alájuk tesznek egy lakást. Itt nem arról van szó, hogy benyomjuk őket egy bérlakásba. Tisztelt Nacsa képviselőtársam, itt fokozatok vannak. Tetszik tudni, kilépnek az iskolapadból, és nincs 20, 30, 40 millió a zsebükben, hogy lakást vegyenek, hanem először egy albérletbe szeretnének elmenni. Csakhogy olyan drágák az albérletek, hogy sokkal nagyobb segítség lenne, ha a piaci árnál jóval alacsonyabb árú bérlakás lenne elérhető számukra, és odamennének, ott takarékoskodnának, dolgoznának, félretennének, és lehet, hogy majd 35 éves korukban a babaváró meg a CSOK segítségével tudnának lakást venni- ez a fokozat. Ezért óriási bűn és történelmi bűn, amit önök most a bérlakásrendszerrel csinálnak, és hogy nem foglalkoznak a fiatalok ilyen szintű lakhatásával, hanem csak az önálló tulajdonban gondolkodnak. Mindenki azt szeretné, fontos lenne, de nem ez az első lépés, hanem ez egy későbbi lépés. Erre szerettem volna felhívni a figyelmét. S még egyszer mondom, hogy érdemes lenne másokkal is minél szélesebb körben beszélgetni, akkor talán kicsit tisztábban látná a fiatalok helyzetét. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! További képviselői felszólalásokkal folytatjuk a munkánkat. Megadom a szót Czerván György képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány által benyújtott 2022. évi költségvetés az ország újraindításának a költségvetése. Én most a felszólalásomban az agrárfejezettel kívánok foglalkozni, azon belül is az agrár- és vidékfejlesztési támogatásokkal. A kormány kiemelt célja a tudásalapú, fenntartható és nemzetközi szinten versenyképes mezőgazdasági és élelmiszeripari termelés, a stabil és minőségi élelmiszer-előállítás, egyúttal az élhető vidék felvirágoztatásához szükséges intézkedések meghozatala és azok támogatása. Ezen cél megvalósításához mind az uniós, mind a hazai finanszírozás is biztosított a 2022-es költségvetésben. Az agrár- és vidékfejlesztési támogatásokhoz az Agrárminisztérium fejezeten túl a Gazdaság-újraindítási Alap fejezet, amely a nemzeti agrártámogatások előirányzatát is tartalmazza, és a Gazdaság-újraindítási Alap uniós fejlesztési fejezet is biztosít forrásokat. [[10.30]] A tervezet szerint 2022-ben agrár- és vidékfejlesztési támogatásokra közel 830 milliárd forint kerülhet kifizetésre, amelyből tisztán hazai költségvetésből finanszírozott nemzeti támogatásokra 90 milliárd forintot meghaladó összeg, uniós társfinanszírozással működő piaci támogatásokra 30,8 milliárd forint, tisztán uniós finanszírozású közvetlen támogatásokra 471 milliárd forint, a vidékfejlesztési és halászati programokra 234,5 milliárd forint fordítható. Először nézzük az úgynevezett első pilléres uniós forrásból finanszírozott közvetlen támogatásokat, amely a költségvetési tervezet mellékletében jelenik meg. Talán ez a legismertebb és legnépszerűbb támogatási forma, a gazdák ezt szokták területalapú támogatásnak nevezni elsősorban. A közvetlen támogatások a termelők részére 2022-ben is a 2015-től érvényes szabályok szerint lesznek elérhetők. A 2022-es költségvetésben az Európai Mezőgazdasági Garancialapból nyújtott közvetlen támogatások tervezett összege 471 milliárd forint, amely a 2010. évihez képest több mint kétszeres növekedést jelent. A közös agrárpolitika új szabályainak elhúzódó uniós tárgyalása miatt 2021-ben és 2022-ben is egy úgynevezett átmeneti időszak bevezetésére kerül sor. Az átmeneti rendelkezések értelmében a jelenlegi feltételrendszer, ami, ugye, tartalmazza az alaptámogatást, a zöldítést, fiatalgazda-támogatást, a kisgazdaságok támogatását, az úgynevezett termeléshez kötött támogatásokat, ezek keretében lehet a támogatásokat a jövőben is, a 2022-es kérelmezési évben is igényelni. A pénzügyi fedezetet azonban már az új büdzsé kerete fogja biztosítani természetesen. Ha eltekintünk az egyes jogcímek után igényelt területi és állatlétszámadatok, illetve a hivatalos árfolyam esetleges változásaitól, a 2022. évi támogatási mértékek várhatóan a 2021. év szintjén fognak alakulni majd. Ez azt jelenti, hogy az alaptámogatások várható mértéke 51 ezer forint/hektár lesz majd, az ehhez kapcsolódó zöldítés mértéke várhatóan 29 ezer forint hektáronkénti támogatási mértéket fog elérni. A kettő együtt adja ki a klasszikus területalapú támogatást, amelynek a mértéke várhatóan mintegy 80 ezer forint lesz majd hektáronként. Ehhez jönnek az egyéb jogcímek, amiket említettem korábban, természetesen a feltételek teljesülése esetén. Szintén az úgynevezett első pilléres támogatásokhoz tartoznak a piaci támogatások, mértéke 30,8 milliárd forint lesz, amelyből 17,8 milliárd forint uniós forrás és 13 milliárd forint hazai költségvetésből finanszírozott támogatás. Érinti ez a jogcím a borászati ágazatot, a méhészeti nemzeti programot, iskolatej-, iskolagyümölcs-programokat, termelői szervezetek támogatását. A kettes pilléres támogatás az EMVA-ból finanszírozott vidékfejlesztési és halászati programokat jelenti. Ezek finanszírozására 234,5 milliárd forint került beállításra, amely a 2021. évi összeget több mint 31 milliárd forinttal haladja meg. A kormány történelmi jelentőségű döntésével, amely szerint a 2021-2027-es évek tekintetében a nemzeti társfinanszírozás mértékét 80 százalékra emelte, megháromszorozódott a vidékfejlesztésre fordítható összeg nagysága. Első lépésként a 2014-2020 közötti programra vonatkozó szabályokkal már 2021-ben is kerültek, kerülnek meghirdetésre pályázati felhívások, amelynek első kifizetése 2022. évben valósulhat meg. Idén már megjelent új pályázati felhívás: öntözéstámogatás, kertészet, ültetvénytelepítés, állattartó telepek megújítása, terménytárolók, szárítók, tisztítók fejlesztése. Szintén még az idén fog megjelenni új pályázati felhívásként külterületi helyi közutak fejlesztése, kertészet, gomba-előállító üzemek fejlesztési támogatása, kertészeti üzemek megújításának támogatása, a mezőgazdaság digitális átállásához kapcsolódó precíziós fejlesztések támogatása, élelmiszeripari üzemek fejlesztésének támogatása. Végezetül a nemzeti agrártámogatásokról szeretnék szólni; ugye, ez a 100 százalékban hazai forrásból finanszírozott támogatásokat jelenti. A jövő évi költségvetési javaslatban 77,3 milliárd forint került erre a jogcímre beállításra. Ez azt fogja jelenteni, elmondható, hogy a termelők számára kiemelten fontos és megszokott nemzeti jogcímek támogatottsági szintje továbbra is biztosított lesz. Megmaradnak az úgynevezett átmeneti nemzeti támogatások is a jelenlegi feltételekkel. Ez elsősorban a szarvasmarha-, a tej-, a juh- és a dohányágazatok támogatását fogja biztosítani. Továbbra is kiemelt figyelmet fordít a kormány az Unió által közvetlenül nem támogatott ágazatok megsegítésére; itt a sertés- és a baromfiágazatra gondolok. 2010 óta ezen ágazatok az állatjóléti támogatási jogcímeken keresztül kerülnek megsegítésre, és ezek a támogatási mértékek 2010 óta mind a sertés-, mind a baromfiágazatban háromszorosára emelkedtek. Állatbetegségek megelőzése, illetve állati hulla ártalmatlanítása 12,5, illetve 4,5 milliárd forinttal szerepel az előterjesztésben. Számos, úgynevezett csekély összegű támogatás kerül évente meghirdetésre. Ennek olyan ágazatok a kedvezményezettjei, mint a szarvasmarha-, a juh-, kecske-, a méhészet, a nyúl-, a hal-, a húsgalamb-, gyümölcs-, szőlő-, dohány-, fűszerpaprika-ágazat, és még jó néhányat lehetne sorolni. A termelők vagyonbiztonságának megteremtése érdekében a tervezetben 800 millió forint szerepel a mezőőri szolgálat támogatására. 2022-ben is fontos célkitűzés az agrárgazdaság finanszírozási feltételeinek javítása. Ez kedvezményes hitelezést jelent, elsősorban kamattámogatást, illetve kezességvállalási díjhoz történő támogatás biztosítását, ezek továbbra is fennmaradnak. Szólni kell az agrárkárenyhítési alapról, amely, úgy gondolom, hogy sikeresen működik 2011 óta, mintegy 75 ezer tagot számlál, azonban 2011 óta a feltételek változatlanok voltak, szükségessé vált az alap forrásainak a felülvizsgálata. A döntés megszületett: mind a költségvetési oldalról, mind a termelői hozzájárulás oldaláról a mérték 50 százalékban megemelkedik. Így az alapba várhatóan mintegy 13 milliárd forint fog bekerülni. Állat- és növénykártalanításra 3,5 milliárdot tartalmaz az előterjesztés. Végezetül még szeretnék szólni a mezőgazdasági felhasználású gázolaj-visszatérítésről, részleges jövedékiadó-visszatérítésről, amelynek mértéke mintegy 30 milliárd forint, szintén szerepel a jövő évi előterjesztésben. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Mindezek alapján úgy gondolom, hogy az agrárium finanszírozása jövőre is biztosított, éppen ezért kérem a támogatásukat az előttünk fekvő törvényjavaslat megszavazásakor. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Egy költségvetési vita világok harca, és rengeteg témakört a saját véleménybuborékából szemlél mindenki, ugyanakkor van egy kétségkívül kudarcos terület, amellyel szembesíteni szeretném a kormányt, ez pedig a lakhatás kérdésköre. Magyarországon, túlzás nélkül, kettészakadt a társadalom, egy nagyon szűk körnek mérhető és egyébként kiemelt kedvezményeket biztosít ez a kormányzat, extra módon kedvezményezi, kényezteti őket, és egy nagyon széles kör számára pedig minimális idézőjeles morzsákat vagy éppen annyit sem csepegtet. Mintegy 2,5 millió honfitársunk küzd a lakhatási szegénység különböző tüneteivel, ez ugye, a mélyszegénységtől kezdve a felújítási programok hiányáig egy elég széles skálán mozog, de kétségkívül 2,5 millió honfitársunk tartozik abba a körbe, aki nem kapott az utóbbi 11 évben érdemi segítséget a lakhatási gondjai kapcsán. Eközben a mai napon már szóba került, hogy a lakáscélú előtakarékosság fiatalok és kispénzűek számára érdemi lehetőséget tartogató állami támogatását megszüntette ez a kormányzat. [[10.40]] Akkoriban még ígérgette, hogy a Rogán-féle lakáslottó fogja ezt majd helyettesíteni bizonyos körben, de talán a Rogán-féle lakáslottó koncepciója az öt legkudarcosabb projektje közé tartozik ennek a kormánynak. Semmiképp nem vádolható azzal, hogy magyar fiatalok számára életesélyeket hordozna magában. Azt is látjuk, hogy bérlakásprogramot nemhogy nem csinált meg 11 év alatt ez a kormányzat, hanem a meglévő bérlakásvagyont is igyekszik felélni és kijátszani, részben egyébként pont saját kegyencei számára fillérekért, kedvezményes áron. Azt is látjuk, hogy az ingatlanpiacon bekövetkezett egy brutális mértékű árrobbanás, amikor viszont megkérdezték újságírók is, nem csak mi, a területtel foglalkozó miniszter asszonyt, hogy ugyan a CSOK-nak köszönhetően szerintük mekkora drágulás következett be a piacon, a válasz annyi volt, hogy „nem tudom”. Tehát tökéletesen felkészületlen volt a kormány a saját tervezetével kapcsolatban, illetve azzal kapcsolatban, hogy az milyen piaci hatásokat gyakorol. Államtitkár úr erre egyébként az ÉVOSZ tegnapi nyilatkozata, tehát egy szakmai szervezet nyilatkozata is rávilágított, önöktől, a kormánytól kérik azt, hogy ugyan már oldják meg a nagy tételben történő biztonságos beszerzések szavatolását, már ami az építőanyagokat illeti. Szerintem egy laikus, egy külső szemlélő egy pillanatig nem gondolt volna arra, hogy Magyarország Kormánya keresztülvisz az építőipart érintő változtatásokat anélkül, hogy felmérte volna ennek hatásait. Tehát két forgatókönyvről lehet szó. Önök felmérték a saját módosításuk hatását, viszont nem kezelték ezt a területet, tehát az árdrágulást nem tudták kiküszöbölni, az elképesztően nehéz beszerzéseket nem tudták gördülékennyé tenni, mondjuk, államközi szerződésekkel, egyéb utakon-módokon, a még rosszabb forgatókönyv az, hogy nem is foglalkoztak ezzel az egésszel, csak egy „látványpékség kormányzás” jelleggel a jól hangzó paneleket betolták, utána írattak valakivel ehhez egy törvényjavaslatot, és egyáltalán nem mérték fel, hogy ez a piacon milyen hatásokat okoz. Mielőtt államtitkár úr megvádolna azzal, egyáltalán nem kívánom bántani a CSOK-ot mint intézményt, én csak az igazságtalanságra szeretnék rávilágítani. Talán önök sem tudják védeni azt, hogy miniszteri fizetéssel tízmilliós kedvezményt lehet zsebre tenni balatoni építkezéshez olyan esetben, amikor az érintett, teljesen mindegy, hogyan ítéljük meg az ő szakmai vagy egyéb tevékenységét, egészen szavatolható módon nem szorul rá erre a kedvezményre. Tehát nem egy olyan kedvezményezettről van szó, akinek az élethelyzetén érdemben javítana ez az összeg, adott esetben hozzásegítené ahhoz, hogy családbővítési szándékait teljesítse. Nyilván nem akarunk senkinek a magánéletében vájkálni, de vélhetően nem egy rászorulóhoz került ez az összeg. Ugyanakkor azt látjuk, hogy átlagfizetéssel küszködő fiatalok esetében, akik mondjuk, egy albérletből szeretnének kitörni, nem realizálható ilyen támogatási tömeg, hanem csak támogatott bankhitel. Tehát miniszteri fizetéssel tízmilliós kedvezmény, tipikus élethelyzetben pedig kedvezményes bankhitel akkor, ha a közvetítő bank úgy gondolja. Mert a közvetítő bank bármikor mondhatja azt, hogy ő ezt a fiatalt nem tartja hitelképesnek, vagy nem támogatja akkora hitelösszeggel, mint amekkoráról az igénylés szól. Az ingatlanárak elszállásáról már beszéltünk, de nem beszéltünk talán még az albérletárakról. Számomra kijózanító volt, hogy mennyire XIX. századi a kormány gondolkodásmódja ezt a piacot illetően, hiszen amikor az Airbnb-jelenség megjelent Magyarországon, a sharing economy és más újfajta szolgáltatások elkezdték kivenni a korábbi albérleteket a piacról, méghozzá ezrével, akkor Magyarország Kormánya egész egyszerűen nem értette a problémát. Aztán egy-két évnyi tötymörgés után nem szabályozta ezt a piacot, hanem először belengetett bizonyos tiltásokat, ami szerintem a XXI. században nem egy jó módszer ennek a piacnak a kezelésére, aztán gyáva és férfiatlan módon az egész Airbnb-kérdéskört áttolta az önkormányzatokra, mondván, hogy a forráshiánnyal küszködő önkormányzatok majd rendezzék ezt a kérdést. Magyarország Kormányának nem volt bátorsága ehhez. Az eredmény: az albérleti díjak bizonyos kerületekben több mint a duplájára nőttek, nem csak a fővárosban, a fizetések minimális növekményét messze-messze meghaladó módon, és fiatalok tömege került olyan helyzetbe, hogy a lakhatásra fordítandó költségei a családi költségvetés több mint 50 százalékát emésztették már fel. Egészen elképesztő szituáció! Magyarország Kormánya pedig nem tudta kezelni ezt az egész kérdéskört, pedig egy egyszerű, olyan gazdasági kérdésről van szó, amely államtitkár úrnak a kisujjában van. Egy kiváló szakemberrel beszélgetek, most kicsit egyoldalú módon persze, némi baráti provokációs szándék azért van ebben, hogy majd válaszokat is csikarjak ki. A helyzet az, államtitkár úr, hogy egy piacon, ahol kínálati szűkösség áll fenn, az árak folyamatos emelkedése tulajdonképpen szavatolható. Magyarország Kormányának pedig volt olyan éve az utóbbi tíz évben, amikor annyira kevés új építésű ingatlan épült Magyarországon – ez, ugye, egy hétezerrel kezdődő szám , ami az ingatlanállomány négyszázévenkénti megcserélődését tette volna csak lehetővé. Mit csináljunk egy békásmegyeri panelházzal, ha annak 400 évig kell a jelen formájában állnia? Nyilván nonszensz. Most egy kicsit fejlődtek a számok, már ott tartunk, hogy 159 évente cserélődne meg az ingatlanállomány. Talán a jobb építésű családiházak egy része ezt még kibírja sok-sok felújítással, de rendszerszinten azért a szakma elvárja, hogy néhány évtizeden belül cserélődjön ki mindig az ingatlanállomány ahhoz, hogy ne alakuljon ki lakhatási kataklizma, illetve a szegénység ne durvuljon el. Ide nem sikerült eljutni. De van egy piac, ahol még nagyobb szűkösség van, ez pedig a bérlakások piaca. Most, amikor Böröcz képviselő úr próbálja védeni a védhetetlent, és ezt a lakásprivatizációs tolvajtörvényt indokolja, akkor ő maga mondta el bizottsági szinten, hogy ők 60-70 ezer bérlakásra gondolnak, és hogy a teljes bérlakástömeg sem nagyságrendekkel több ennél, amiről ez a javaslat szól. Ez önmagában az önök szegénységi bizonyítványa és elképesztő beismerése, több százezer bérlakást kellene pörgetni a magyar piacon, kedvezményeket kellene adni magyar fiataloknak, és feláll Nacsa képviselő úr és elmondja, hogy ők megmérték, és a magyar fiatalok 85 százaléka önálló tulajdonú ingatlant szeretne. Szerintem meg 101 százalék. Hát, persze, hogy mindenki azt szeretne, csak vannak önöknél kevésbé szerencsések. Vannak olyanok, akik albérletbe szorultak, akiket nem tud támogatni a család, akik a kedvezményes rászorulóknak szánt Covid-hitelből nem tudtak kormányzati rokonként vinni egy nagyobb tételt. Vannak ilyen átlagos magyar emberek. Rájuk nem gondol ez a kormányzat. Azt látom, hogy amíg megspórolja a bérlakások tömeges építését, addig elárulja, felzabálja a magyar jövőt azért, hogy most Bayer Zsolt és egy-két Fidesz-közeli kegyenc, akik furcsa körülmények között szereztek bérleti jogot, mondjuk, a budai Várban, most filléres áron örökre szóló tulajdonjogot szerezhessenek azon kikötés nélkül, hogy adott esetben nem is adhatják el azt. Dehogynem! A megszerzés után egy fél évvel gyakorlatilag dobra verhetik a nemzeti vagyont. Ezt a spontán privatizációra hajazó hozzáállást én ismerem egy régebbi korszakból, és nem szeretném ezt vissza. Önök se csinálják, vonják vissza ezt a förmedvényt! A megoldást pedig letettük már 2011-ben az asztalra. A „Mi Várunk” című otthonteremtési, bérlakásépítési koncepció visszaköszön minden más ellenzéki pártnál ilyen-olyan márkanév alatt és ilyen-olyan formában. Nincs köztünk vita az ellenzéken belül azt illetően, hogy bérlakásprogramra szükség van, pontosan azért, hogy a kevésbé szerencsésebbek is kapjanak életlehetőségeket. Államtitkár úr, a magyar gazdaság alkalmas és képes arra, hogy évente 5-10 ezer bérlakást építsen, új építésűt, a félmilliós üresen álló ingatlanvagyont kimondottan a bérlakásokra koncentráló módon felülvizsgálja. Ha csak ezek tizedét visszahozzuk bérlakásként a magyar életbe és magyar vérkeringésbe, nagyon sokat segítettük, és aztán, miután költségvetési forrásból megépítjük évente ezt a bérlakástömeget, a növekmény felét lehet kedvezményes körülmények között értékesíteni a korábbi bérlők számára. Ez egy win-win szituáció. Magyarország nemzeti vagyona növekszik. Az önkormányzatok kezelésébe adott bérlakásvagyon növekszik. Magyarországon tudnak a szülőföldjükön boldogulni a fiatalok, akik itt válnak adófizetővé, itt vállalnak gyermeket, nem mennek el kényszerből külföldre. Negyedsorban: aki régóta bérlő, a növekmény felének terhére kedvezményesen tud vásárolni. Miért van az, hogy mindenki látja, hogy ez egy működő, jó koncepció, egyedül Magyarország Kormánya az akadálya annak, hogy ezt keresztül tudjuk vinni? Arra szólítom fel tehát önöket, hogy járuljanak hozzá az értelmes gondolatok keresztülviteléhez, ne csak a saját mantrájukat nyomják, miszerint minden magyar fiatal önálló tulajdont szeretne, mert persze, hogy így van, csak van, aki nem annyira szerencsés, hogy ezt a következő 15 éven belül realizálni tudja. Lehet, hogy úgy gondolja, hogy akkor külföldön próbál meg kényszerből boldogulni, én pedig ezt nem szeretném. Azt szeretném, hogy aki a szülőföldjén szeretne boldogan élni és családot alapítani, az minden körülmények között megtehesse ezt. Magyarország Kormányát arra szólítom fel, hogy ne legyen akadálya mindennek. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Banai Péter Benő államtitkár úrnak, soron kívül természetesen. Parancsoljon, államtitkár úr! Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm szépen a hozzászólását. Egy fontos területről szólt, a lakhatás- és építésügyről, ugyanakkor volt olyan megállapítása, amivel vitatkoznom kell. [[10.50]] Képviselő úr úgy fogalmazott, hogy kudarcos terület a lakhatás. Fölhívta a figyelmet az árak emelkedésére is, és azt gondolom, ezzel az első fontos megállapítást megtehetjük. Nevezetesen, egy piacgazdaságban a kereslet és a kínálat határozza meg az árak alakulását. Ez az alapszituáció. Azt látni kell, hogy igen, a lakások iránti kereslet növekedett. Miért? Mert a lakosság jövedelme növekedett. Hadd mondjam el, hogy 2012-től folyamatosan érdemben növekedtek az átlagkeresetek és a reálkeresetek is. A nettó átlagkeresetek 2012-höz képest 2020-ban 86,6 százalékkal voltak magasabbak. A nettó reálkeresetek, tehát az inflációt is figyelembe véve pedig 63 százalékkal. Tehát hál’ istennek, az első állításával arra hívta föl a figyelmet, hogy az elmúlt években egy olyan gazdasági bővülés valósult meg Magyarországon, amely a foglalkoztatottak számának és a béreknek a növekedésével járt együtt, és értelemszerűen többletjövedelemből a családok lakásokat is vásároltak. Mi az, amit ebben a helyzetben az állam tenni tud? Azon túl, hogy egy olyan gazdaságpolitika valósult meg, ami a jövedelmek növekedését eredményezte, pont a lakhatás területére erősen koncentrált az állam. Hogyan tud beavatkozni piacgazdaságban keresleti és kínálati oldalon? Nézzük a keresleti oldalt! A bérek növekedésén túl célzottan pont olyan fiataloknak, akik családvállalásban, gyermekvállalásban gondolkoznak, vagy akiknek már vannak gyermekeik, segítenek plusztámogatással. Képviselő úr azt is mondta, hogy azért ez a segítség differenciált, a jobb módúaknak nagyobb segítséget jelent, a szegényeknek kevésbé. Ezzel hadd vitatkozzam! Pontosan tudjuk, hogy az otthonteremtési támogatásoknál három gyermek esetén tízmillió forintos a juttatás, és értelemszerűen ez a juttatás kisebb összeggel egy, illetőleg két gyermek esetén is elérhető, tehát mindenki számára elérhető ugyanúgy, mint ahogy a hitel is. Tehát az egyik érdemi segítség az otthonteremtési támogatásban van. A másik érdemi segítség, ami megint jövedelemtől teljesen független, a felújításban gondolkodó családok segítése, ez hárommillió forintos forrás. Nemrég tárgyaltuk a 2021-es költségvetést, az országgyűlési döntés még előttünk áll, ha ezt is fontosnak tartja a képviselő úr, akkor megszavazza, az idei költségvetésbe 120 milliárd forint került be erre az intézkedésre, amely egyébként a gazdaság újraindítását is szolgálja. S végül, de nem utolsósorban ha úgy tetszik, a keresleti oldalon hadd mondjam el, hogy pont a fiatalok, akiket ön is kiemelt, most a 2022-es költségvetés elfogadása esetén 25 éves korhatár alatt átlagkeresetig szja nélkül dolgozhatnak, nem kell személyi jövedelemadót fizessenek. Tehát ez egy olyan pluszsegítség, amivel, ha albérletben laknak, akkor könnyebb lesz az albérletet kifizetni, és egy pluszsegítség, amivel az otthonhoz jutás érdekében takarékoskodni tudnak. És akkor nézzük a kínálati oldalt! Azért ne feledkezzünk el arról, hogy komoly intézkedések voltak. Mit tudott tenni a kormányzat? Egyrészről áfakulcsot csökkentett, sőt illetékmentességet írt elő, tehát olcsóbbak az áfacsökkentés miatt az ingatlanok. Természetesen hosszú távon, piacgazdaságban kereslet-kínálat határozza meg a viszonyokat, de az áfacsökkentésnek van egy azonnali árra vonatkozó hatása. A másik: ösztönözzük a kínálati piacot, a lakások építését az építésgazdaságnak célzott intézkedésekkel. Csak a tavalyi évben 12 milliárd forintot kaptak célzottan az építésügyben működő vállalkozások arra, hogy a hatékonyságukat növeljék, több lakást tudjanak előállítani. Mi lett ennek az eredménye? ezzel fejezem be a hozzászólásomat. Az építőipari termelés 70 százalékkal növekedett 2010-hez képest, ami regionális összevetésben messze a legnagyobb. Megint, ha Eurostat-számokat nézünk, a magyar 70 százalékos bővüléshez képest ugye, sokkal több új lakás épül most, mint épült néhány évvel ezelőtt Lengyelországban 16,4 százalékos volt ez a növekedés, Csehországban kismértékben visszaesett, Szlovákiában is visszaesett, az EU-átlag 0,9 százalék. Ismétlem, nálunk 70 százalékkal több lakás épül évente, mint 2010-ben. [[Z. Kárpát Dániel: A bázis volt alacsony.]] Igen, alacsony volt a bázis, és elég komoly eredményeket értünk el nemzetközi összehasonlításban is, hál’ istennek. Ez is azt mutatja, hogy a magyar gazdaság nagyobb mértékben növekedett, mint az európai uniós átlag. Ennek részeként a lakásszám is, az új lakások értéke növekedett, és hál’ istennek, a gazdasági növekedésnek köszönhetően vannak olyan plusz költségvetési források, amelyek eddig is és a 2022-es költségvetésben is segítik a családokat az otthonhoz jutásban, legyen szó akár otthonteremtési támogatásról, legyen szó akár lakásfelújítási támogatásról vagy az otthonteremtéshez is fedezetet nyújtó, 25 év alatti fiatalok szja-mentességéről. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszait. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Aradszki András képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport, akit egyébként engedjék meg, hogy nagy tisztelettel és szeretettel külön köszöntsek itt az Országgyűlésben. Úgy emlékszem, hogy most szólal fel képviselő úr a visszatérte óta először. Isten hozta!
Köszönöm szépen, elnök úr, a megtisztelő szavakat és az együttérző szavakat is. Egy pontosítás: napirenden belül most szólok először, már volt egy napirenden kívüli felszólalásom is. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A 2022. évi költségvetésitörvény-tervezetről vitázunk ma itt a parlamentben, és ez itt az utolsó vitanap, és abban a jó helyzetben vagyunk, hogy kellő mértékletességgel, de az előttünk szólók tapasztalatát, mondandóját is felhasználva tudok hozzászólni az előttünk levő törvényjavaslathoz. Amikor elkezdtem a hozzászólásomról, annak tartalmáról gondolkozni, akkor rögtön eszembe jutott a 2010. évben elhangzott vagy elfogadott költségvetés sorsa. Mi volt a 2010-es állapot? Mert fontos az, hogy megállapítsuk, hogy honnan indultunk ki 2010-ben. Egyrészt a költségvetési hiány meghaladta a 3 százalékot, jóval meghaladta a 3 százalékot, ami az európai uniós elvárások fölött volt. Nagyon magas volt a munkanélküliség, 10 százalék fölötti munkanélküliségről beszéltünk, és növekvő eladósodottsági pályán állt a magyar gazdaság a GDP-arányosságot figyelembe véve. Ilyen helyzetben az Európai Uniónak már intézkednie kellett volna 2010 előtt is, például a túlzottdeficit-eljárással kapcsolatos lépéseket megtenni. Ezt nem tette meg a baloldali kormányzás idején, azonban 2010-ben rögtön leültette Magyarországot a szégyenpadra, és ilyen körülmények között kellett nekünk saját erőnkből, mintegy saját hajunknál fogva kihúzni magunkat a mélyvízből. Ezt szolgálta az akkor bevezetett úgynevezett közgazdászok között is úgy használt unortodox gazdaságpolitika, amiből az következett, hogy lecsökkent a költségvetési hiány 3 százalék alá, a munkanélküliség 5 százalék alá került, sőt jóval kevesebb is volt, és a túlzottdeficit-eljárás következményeit is megoldottuk, tehát Magyarország felállhatott arról a bizonyos szégyenpadról. Hogy miért soroltam föl ezeket az előzményeket? Azért, mert tapasztalat van rá, bizonyíték van rá, hogy a magyar kormány, a 2010 óta regnáló magyar kormányok képesek voltak ezt a nehéz gazdasági helyzetet megoldani, ezt a nehéz örökséget megszüntetni, és egy növekvő pályára állították a magyar gazdaságot, beleértve a bérek növekedését, karbantartva az inflációt és csökkentve a munkanélküliséget. [[11.00]] Azért soroltam ezeket föl, mert alapvetően a külső körülmények miatt és ez a koronavírus-járvány miatti intézkedések következtében állt elő hasonló helyzetben vagyunk, tehát valamelyest növekedett a munkanélküliség a járvány ideje alatt ma már ez visszaállt az eredeti kiindulási pontjára , és növekedett az állam eladósodottsága is. De mi az óriási különbség 2010-hez képest? 2010-ben nem volt arra lehetősége az új kormánynak, hogy például hozzányúljon egy gazdaság-újraindítási akciótervhez. A mai költségvetési tervezet ennek a gazdaság-újraindítási akciótervnek fontos, elengedhetetlen és jó eszköze lesz, mert újra cél, hogy növekedési pályára állítsuk az országot; ennek során tovább folytassuk a gyermekes családok támogatását, az otthonteremtési programjainkat, emellett ígéreteinknek megfelelően tudjuk emelni, vagy tudjuk a 13. havi nyugdíjat visszaállítani, és a 25 éven aluliak számára, akik jövedelemmel rendelkeznek, adókedvezményt, adómentességet biztosítsunk. Ez a költségvetés, ha ránézünk, az ország újraindításának költségvetése, amelynek eredményeképpen 2021-ben a GDP 4,3 százalékkal fog növekedni a tervek szerint, és ’22-ben 5,2 százalékos növekedésre számíthatunk. Ha megnézzük a költségvetés irányát, akkor azt lehet látni, hogy ezt minden esetben támogatja; minden arra fókuszál, hogy azt a célt szolgálja a költségvetés, hogy Magyarország az egyik legélhetőbb országa legyen Európának. És bízom abban, hogy a költségvetésben megfogalmazott eszközökkel sikerül a gazdaság növekedési pályára történő visszaállítása; sikerül a munkanélküliség csökkentése és a foglalkoztatottság növelése. Emellett fontos szakirányú eszközök is vannak. Az energiapolitikára hadd térjek rá egy pillanatra! Tovább folytatódik a magyar energiatermelés zöldítése. Ennek fontos eszköze a Paks II.-beruházás folytatása, a napenergia dinamikus részvétele az energiatermelésben és a geotermikus energiaforrások feltárása, és hozzá kell tenni, hogy a lignit-, szénalapú energiatermelés fokozatos kivezetésével előreláthatólag szükséges egy új gázos alaperőmű építése is. Hozzá kell tennem, hogy a megfelelő gazdaságpolitikai, költségvetés-politikai környezet kialakításával ezen problémák nagy részét a piac maga a piaci eszközeivel meg tudja oldani, és a tekintetben nem marad bizonytalanságban a magyar társadalom, hogy az ellátásbiztonság, a fenntartható energiatermelés, a fogyasztói teherbíró képesség és a gazdasági társaságok versenyképessége megmarad, sőt a bevezetett eszközökkel még növekedni is fog. Nagyon fontosnak és jelzésértékűnek tartom, hogy az európai uniós LIFE, azaz környezetvédelmi és éghajlatváltozási program EU-s részét tekintve, ennek a kiegészítésére a költségvetés 22 861 millió forintot tesz félre. Ez a benyújtott kérelmek támogatását jelenti, és úgy gondolom, hogy e tekintetben is biztosak lehetünk abban, hogy azt a célt, hogy 2050-re a magyar energiatermelés semlegessé válhat a kibocsátás szempontjából, el tudjuk érni. Még fontos hozzátenni valóban, hogy tovább folytatódik az önkormányzatok működési költségeinek támogatására vonatkozó irány. Erre mintegy 100 milliárd forint körüli többlet van a költségvetésben a 2020-as költségvetéshez képest, ha jól láttam a számokat. Ebből 50 milliárd forint biztosított körülbelül a „Modern városok” program befejezésére, az eddig el nem indított projektek elindítására, ami a „Modern városok” programjának megállapításai között van. Hogy ez mennyire fontos, azt alá kell húznom egy fontos adattal, nevezetesen Érd városa kapcsán, hogy 2019-2021 között „az önkormányzatok működésének általános támogatása” című rovatban az szerepel, ha megnézzük az adatokat, hogy mindez 37,14 százalékkal növekedett. Tehát az, hogy az önkormányzatokat kivérezteti a kormány, az méltatlan vád, mert a költségvetési számok egy konkrét város esetében is azt mutatják, hogy ez nem így van. Plusz, ha még hozzátesszük azt, hogy ez a növekedés a köznevelési feladatok tekintetében, a szociális és a gyermekjóléti feladatok tekintetében is hasonlóképpen működik, sőt a kiesett iparűzésiadó-bevételt a kormány kompenzálni tudta, a megyei jogú városok tekintetében talán még többet is adott, mint amennyi a tényleges hiányt jelentette, úgy gondolom, hogy az önkormányzatok, amelyek nem politizálni akarnak, hanem a városuk, településük, falujuk érdekében akarnak dolgozni, a 2022-es költségvetési számok alapján is megtehetik ezt. Még egy gondolatot engedjenek meg: szintén fontos kérdés a választókerületem szempontjából a zajvédelem területe. Hosszas egyeztetések után várható és elképzelhető, hogy Érd, Diósd és Törökbálint tekintetében a hiányzó zajvédelmi beruházások vagy a meglévőknek a korszerűsítése 2023-25 között meg tud valósulni. Erre az uniós helyreállítási alap is lehet forrás, továbbá az uniós pályázatokban is el lehet érni ezeket a forrásokat. Biztos vagyok benne, hogy az Unió nem fogja megakadályozni, hogy a zajcsökkentő, azaz környezeti életminőséget támogató beruházások prioritást kapjanak, amikor a kormány egyeztet ezekkel az európai uniós szervekkel. Én úgy gondolom, hogy összességében egy kiegyensúlyozott, az adott helyzethez jól igazodó és egy kellően rugalmas, a jövőt szolgáló és biztosító, sikeres költségvetésitörvény-tervezetet tudunk támogatni, és ennek a tervezet tökéletesen megfelel. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga László képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Kormánypárti megszólalóktól hallhattuk, hogy ez az újraindítás költségvetése. Hallhattunk sikerpropagandáról: próbálták a maguk világképe, hozzáállása szerint egy pozitív képben felfesteni a helyzetet. Hát, nézzük az érem másik oldalát! Nagyon beszédes számokat és tényeket szeretnék a beszédem első részében leszögezni. Először is, mi úgy látjuk, hogy az elmúlt időszakban, bő évtizedben, 2010 óta nőtt a lemaradás a régiós országokhoz képest, az önök minden, ezzel ellentétes állításával szemben. A növekedés üteme kapcsán egy olyan időszakban, amikor a koronavírus-járvány kitöréséig azért növekedés, stabil növekedés jellemezte egész Európát, tehát ez nem egy egyedi történet, azt látjuk, hogy a régió országai, Szlovákia, Lengyelország jelentősen jobb számokat produkált átlagban, de meg kell említenünk, hogy nagyon stabilan közelített Románia is a magyar gazdaság mutatóihoz is, jelentősen zárkózott fel hozzánk. Tehát itt azért egy olyan év adatát, amikor egyszer itt 5 százalék nagyságrendű volt a növekedés, azt gondolom, nem jó kiemelni, hiszen egy szélesebb időintervallumot, nagyjából tíz évet, egy évtizedet kell áttekintenünk ebben a dologban. Elmondható, hogy a régi gazdaságpolitikai álom, hogy Ausztriához közelítsünk, változatlanul távoli. Egy elemző újságcikk fogalmaz úgy, hogy már csak tízezret kell aludni ahhoz, hogy újra utolérhessük Ausztriát, ha jól alakulnak a dolgaink. Azt gondolom tehát, kijelenthető, hogy még mindig nagyon távoli ez a magyar álom, Ausztria életszínvonalának utolérése. [[11.10]] Az államadósságról sokat beszéltek a fideszes megszólalók, hivatkoztak 2010 előtti problémákra. Nézzük nominálisan, és azért ez is beszédes: 2010-ben mintegy 20 000 milliárd forint volt az államadósság, 2022-re a tervezetet is figyelembe véve és a tervezet számait használva majd 45 000 milliárd forintra fog nőni az államadósság az önök tervei szerint. Ez jelentős különbség, különösen, ha idevesszük azt, hogy a magánnyugdíjpénztári megtakarításokat is sikerült elkölteni, felhasználni. Itt mintegy 3000 milliárd forintról beszélünk. Nyilván nagy társadalmi vita volt ezeknek a pénztáraknak a helye és szerepe. Egy biztos, hogy az itt lévő megtakarítások a jövő nyugdíjkifizetéseinek egy részét szolgálták volna. Ma már nem tudják szolgálni, mert önök ezeket a forrásokat is elköltötték. Tehát érdemes ezt a 3000 milliárdot is ideszámolni. Jelentősen gyengült a forint az elmúlt bő évtizedben. Itt is azért szerintem tekintsük ki egy kicsit a környező országokra; tehát ne Nyugat-Európát nézzük ebben az ügyben, nézzük csak a környezetünket. A forint több mint 34 százalékkal gyengébb, mint 2010-ben volt ez egyedülálló és nagyon kiemelkedő a régióban , a cseh korona gyakorlatilag ugyanott van, ahol volt az elmúlt bő évtizedben, a román lej gyengült mintegy 19 százalékot, és a lengyel złoty mintegy 16 százalékot. De akkor is elmondható, hogy ilyen hatalmas gyengülés, tehát mintegy 34 százalékos gyengülés nem tapasztalható a régióban sehol, semelyik valuta kapcsán. Úgyhogy ez egy olyan kérdés, amit össze kell vetnünk a múlt nyilatkozataival az önök részéről. 2004-ben miket mondott Orbán Viktor ebben a kérdésben? Itt egy újságcikkből fogok idézni. Többször elmondtam már költségvetési viták során, sajnos évről évre aktuálisabb ez a 2004-es idézet. Így szól az újságcikk. „A forint gyengülése Orbán eszmefuttatása szerint azt jelenti, hogy tulajdonképpen ellopják a pénzt az emberek zsebéből, mivel a bérből, fizetésből és egyéb járulékokból élők gyengébb forint esetén kevesebb árut tudnak megvásárolni a boltokban, a nyugdíjasok juttatása is kevesebbet ér. A pártvezető szerint a kormánynak a forint gyengítését célzó utalásai és kísérletei a középkori királyok módszeréhez hasonlíthatóak, amikor is az uralkodók a pénzek nemesfémtartalmát próbálták meg minimálisan csökkenti, elcsalva azok értékéből.” És itt egy szó szerinti idézet akkor Orbán Viktortól, 2004, még egyszer mondom: „A gyengébb forint egyértelműen ellentétes az emberek érdekeivel, a gyengébb forint gyengébb államot jelent, és gyenge forintot csak gyenge emberek akarhatnak”. Vitassák ezt meg, azt javaslom, önmagukkal. Ez egy 17 évvel ezelőtti idézet, bő évtizede önök kormányoznak. A meggyengült forint teljesen ellentmond a korábbi megnyilatkozásaiknak. Szörnyű tragédia, hogy a magyarok érzik a legkorruptabbnak saját országuk körülményeit. Itt ezt az Eurostat kutatásai is bizonyítják, tehát mielőtt még másra mutogatnának. A 2020-as alacsony pontszám ebben a tekintetben annyira drámai, hogy ilyen pontszámot utoljára ’89 előtt kapott Magyarország. Szégyen! azt hiszem, ezt ennyivel el lehet intézni egy szóval. A jövőt jelentő oktatásra kevesebb forrás fog jutni ’22-ben, és tulajdonképpen továbbra sem kíváncsiak önök a pedagógusok, a diákok, a hallgatók, vagyis a jövő generációinak kérdéseire, csakúgy, mint a közalkalmazottak igényeire sem. Tizenegy év elteltével folyamatosan a béremelés ígérete maradt csak. De ahogy elhangzott több ellenzéki képviselőtársam megnyilatkozásából, van pénz Paks II.-re, Budapest-Belgrád vasútvonalra, Liget-beépítésre, de egyébként ma is 100 milliárd van a közszolgálati pártmédiára is. Ez is szégyen. Azt tudom mondani, hogy az önök költségvetéséből érdemben és valóban nagyon kevés jut a gazdasági válság által érintett szektoroknak és a rászoruló családoknak. Róluk kéne hogy szóljon ez a költségvetés, de azt gondolom, hogy azokat a sikerpropaganda-mondatokat, amiket önök mondanak, nagyon sok magyar rászoruló család nem érzi valójában, és ez egy hatalmas probléma. Nyilván a Karácsony Gergelyt támogató pártok, így az MSZP-frakció képviselői is megfogalmazták ezeknek a szektoroknak és kérdéseknek kapcsán a módosító indítványaikat. Ezeket mi is benyújtottuk határidőre. Nagyon remélem, hogy legalább néhánynak a támogatását megfontolják önök is. Bár szkeptikussá tesz az elmúlt évek gyakorlata, mégis miskolci, Borsod megyei képviselőként engedjék meg nekem, hogy néhány olyan módosítási javaslatomról is beszéljek megszólalásom végén, amely kifejezetten Miskolcot és Borsod megyét érinti, illetve azt a választókerületet, amelyet már volt szerencsém képviselni az Országgyűlésben is, és amelyet szeretnék képviselni a jövőben, 2022 után is egyéni képviselőként újra: ez Borsod-Abaúj-Zemplén megye 2. számú választókerülete. Először is szóba került itt előttem szóló kormánypárti képviselőtársam részéről, hogy a kormány adott kompenzációt a nagyvárosoknak, még többet is, mint amit tulajdonképpen elvett. Én nem tudom, milyen számokat nézett képviselő úr. Én azt tudom mondani, hogy Miskolcon elképesztő bevételkiesés történt a kormány döntéseinek az okán. Tehát nemcsak a járvány után, hiszen természetes, hogy gazdasági visszaesés idején kevesebb bevétele van egy önkormányzatnak, de önök ugye, a parkolás kérdésével is tulajdonképpen bevételeket szűkítettek, elvették a teljes gépjárműadót az önkormányzatoktól, elvették a tömegközlekedés állami támogatását, és erre érkezett meg tulajdonképpen tavaly év végén a helyi iparűzési adó egy adott körnek való lefelezése, és ennek a kompenzációjáról esett szó. De azt is vitatom, hogy egyébként az önmagában olyan nagyságrendű kompenzáció lett volna, amit csak a helyi iparűzési adó elért volna. Szóval, sokmilliárdos kiesésről beszélünk. Nyugat-Európában azt látjuk, hogy a nehéz helyzetbe került önkormányzatokat megsegítik a kormányok, merthogy a védekezés frontvonalában dolgoztak ebben a bő évben, és dolgoznak a mai napig az önkormányzatok. Nyugat-Európában azt látjuk, hogy nem megszorítják az önkormányzatokat, hanem újabb forrásokat adnak nekik, hiszen az önkormányzatok vannak a legközvetlenebb kapcsolatban az emberekkel. Amikor az önkormányzatoktól vesznek el, akkor a fűnyírástól vesznek el, akkor a kátyúzástól vesznek el, akkor a buszjáratok sűrűségét ritkítják, csupa olyan dologból vesznek el önök, amik az emberek életminőségét, hétköznapjait meghatározzák, és negatív irányban. Ezért mondom, hogy ez a kérdés felháborító, ráadásul, ne felejtsük el, hogy külön elbánást kaptak a fideszes vezetésű megyei jogú városok, mert ők nem kizárólag az utóbbi időszakban, egyébként alapvetően adóerő-képesség alapján, egy szempontot kiragadva meghatározott kompenzációt kaptak, hanem például karácsony előtti napokban volt egy kormánydöntés, amely szerint a fideszes vezetésű megyei jogú nagyobb városok darabra 1380 millió forintot, tehát 1,38 milliárd forint kaptak, idézet: „feladatainak ellátására”. Tehát ez volt: mindig mondjuk, hogy Debrecen megyei jogú város feladatának ellátására, és így sorolhatnám az egyes városokat. Valószínűleg kifelejtették Miskolcot, hadd mondjam el. [[Banai Péter Benő, a fejét ingatva: Nem!]] Kifelejtették Miskolcot, nem volt ilyen sor, akárhogy bólogat államtitkár úr, tételesen megnéztem a konkrét javaslatot. Nem volt általános jelleggel ilyen sor meghatározva. A városok kaptak általános kompenzációt, a fideszes vezetésűek, az ellenzékiek nem, akkor decemberben, és néhány város kapott konkrét célokra forrásokat, de ott konkrét célok voltak megnevezve. Kaptak azok a városok is konkrét célokra valamennyi forrást, amelyek ilyen általános célra kaptak, de Miskolc egy konkrét célra, egyébként a „Modern városok” program egyik lábában lévő célra, az önök által költségvetésileg rosszul kikalkulált fürdőberuházásra kapta meg azt, ami jár a „Modern városok” programban pluszban a fürdő üzembe helyezéséhez. Ebben kapott tehát a város forrást. Olyan forrást nem kapott a város, amely a tömegközlekedésre, városüzemeltetésre, fontos városi célok megfogalmazásához és végrehajtásához kellett volna. Én megfogalmaztam egy módosítót. Semmi mást nem kérek én önöktől, csak hogy ugyanazt kapja meg Miskolc, amelyet a környező nagyvárosok, akár Nyíregyháza vagy Debrecen megkapott decemberben: 1380 millió forintot. Szörnyű állapotban hagyták az önök elődei a tömegközlekedést Miskolcon, és a városüzemeltetés állapota is annak köszönhető, hogy a város jelentős közszolgáltatási díjjal tartozott már 2019 októberében itt tízmilliárdos nagyságrendről beszélünk mindösszesen a saját cégének, a Miskolc Holdingnak és az egyes szakterületekért felelős cégeknek mindösszesen. [[11.20]] Ez tarthatatlan állapotokat jelent, tehát elnehezül a működés. Eleve nehéz volt a működés Miskolcon, és erre jön az önök politikája. Ez felháborító. Én viszont teszek egy javaslatot, rendezzük ezt a helyzetet, ugyanazt az elbánást érdemlik a miskolciak is, mint akár a környező nagyvárosokban élők. Azt javaslom, hogy vezessék vissza a helyi közösségi közlekedés állami támogatását. Itt van a teremben Schanda Tamás államtitkár úr, én nagyon örülök, hogy itt van, volt egy kérdésem az ön irányába még az önkormányzati választást közvetlenül követően, a helyi közösségi közlekedés állami támogatása kapcsán. Önök azt mondták, hogy én riogatok, hogy az állami támogatás kivezetése fenyeget azért, mert önök átalakítják a helyi iparűzési adóról szóló szabályokat. Azt mondta, hogy riogatunk, azt mondta, hogy meg fog maradni az állami támogatás. Önök elvették az állami támogatást, 497 millió volt az utolsó teljes évben ez a miskolci helyi közösségi közlekedés részére. Adják vissza ezt az állami támogatást, mert kell a megfelelő színvonalú működéshez. Önök kétarcú politikát folytatnak ebben, itt megszorítanak, a helyi politikusaik pedig az önkormányzatban a városvezetésre mutogatnak akkor, amikor ezt a problémát önök okozzák. Adják vissza tehát ezt a támogatást! 500 milliót javaslok erre a célra. Javaslatot teszek a Búza tér fejlesztésére és a Tiszai pályaudvar intermodális csomóponttá fejlesztésére. Azért teszem ezt, mert tíz éve beszélnek erről, és valóban fontos célok, de mindig arról hallunk, hogy majd jövőre már tényleg indul, tényleg lesznek ezekben a kérdésekben lépések. Az újrafogalmazott városi fejlesztési tervekben több intermodális csomópont is szerepel. Én ennek a folyamatnak az elindításához javaslok 1-1 milliárd forintot a Búza tér fejlesztésére és az intermodális csomópont tekintetében. Természetesen a teljes volumen jelentősebb forrásokat igényel a hétéves költségvetésből és az eredetiből is, aminek a tervezésébe természetesen nem vonták be az önkormányzatokat; ez is felháborító. Útfelújítási programra szintén teszek javaslatot, amelyet évek óta elutasítanak. Én azt gondolom, hogy az utak állapota önmagáért beszél Miskolcon, és a közösségi közlekedés által érintett útvonalak is. Kérem, támogassák ezt a módosítási javaslatot is. A légszennyezettség egy megoldandó kérdés a térségben, az egész Sajó völgyében. A Miskolci Egyetemnek is van innovatív fejlesztése, ami hosszú ideje az asztalon van, és vannak tervek és programok. Támogassák ezt, rakják oda a forrást! Nem lehet az, hogy a légszennyezés miatt és a porszennyezés miatt haljanak ma idő előtt emberek Magyarországon, különösen sújtja ez a Sajó völgyét. Az iparosított technológiával épült lakóépületek felújítása megállt 2010-ben. Addig a lakások egyharmadát újította meg az akkori szocialista városvezetés, azóta ez a folyamat nem tudott források hiányában érdemben folytatódni. Folytatódni kell tehát a panelrekonstrukciónak, támogassák ezt a javaslatomat is. Két térséget említenék meg még gyorsan a felszólalásom végén, amelyek szintén a Borsod 2. választókerület részei. Sajóbábonyban infrastrukturális fejlesztésre szeretnék forrásokat kérni önöktől, itt ipari park is és komoly ipari hagyományok is vannak, nyilván ezáltal terhelt az infrastruktúra. Mindig elkel a felújítás, mintegy 500 millió forinttal lehetne javítani jelentősen a helyzeten. Illetve egy mesebeli szépségű térség, a Pitypalatty-völgy számára turisztikai fejlesztésre kérnék 500 millió forintot. Varbó, Parasznya, Radostyán, Sajólászlófalva kitörési pontja a bányászat visszaesése és gyakorlatilag teljes megszűnése után lehet a turizmus ilyen festői szépségű térségben, ezért azt gondolom, hogy ezt is érdemes támogatniuk, jó helyen lennének ezek a pénzek. Összefoglalva: egyenlő feltételeket kérek csak, egyenlő feltételeket Miskolcnak, Borsodnak és a térségben élőknek. Kérem, támogassák a javaslataimat. Köszönöm, elnök úr. [[Molnár Gyula tapsol.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Banai Péter Benő államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Nagyon röviden három dologra reagálnék, amit Varga László képviselő úr említett. Az első, ami a gazdasági felzárkózást illeti, azt hadd mondjam, látjuk mindnyájan, hogy milyen feladatok vannak előttünk, és amikor az eddigi eredményekről számolunk be, akkor én azt gondolom, hogy nem sikerpropagandát folytatunk, hanem tényeket közlünk. Ennek a jegyében, amikor képviselő úr azt mondta, hogy a térségbeli országokhoz képest azért nem olyan fényes a helyzet, hadd idézzek Eurostat-adatokat. 2010 és 2021 első negyedéve között az Unió átlagos növekedése a teljes időszakban 10,3 százalék, Magyarországé 30,3 százalék, a V3-aké 32,1 százalék. Azt azért nem felejthetjük el, hogy 2010 után egy nagyon súlyos gazdasági helyzetben volt Magyarország, sokkal súlyosabb, mint a másik V3-é, ezt képviselő úr pontosan tudja. Egyik ország sem volt olyan pénzügyi helyzetben, mint Magyarország, egyik ország sem volt IMF-hitel és európai bizottsági hitel finanszírozásában, egyik országnak sem volt akkora államadóssága, mint Magyarországnak, ezért ha 2014-hez, a stabilizáció utáni időszakhoz képest nézzük a felzárkózást, akkor Magyarország növekedése nagyobb volt, mint a visegrádi három országé. Ez az első dolog, amire reagálni akartam. Képviselő úr úgy fogalmazott, hogy oktatásra kevesebb pénzt költünk. Ez tényszerűen nem igaz. Valószínűleg az zavarta meg képviselő urat, hogy a modellváltó felsőoktatási intézményeknek a saját bevétele az Országgyűlés korábbi döntése értelmében a 2022-es költségvetési törvényben már nem szerepel. Ez több száz milliárd forintos tétel. Tehát kérem képviselő urat, hogy ezt is vegye figyelembe. A felsőoktatás finanszírozása is növekszik, a felsőoktatási intézmények támogatása is növekszik 2022-ben 2021-hez képest, és a közoktatási intézmények finanszírozása is növekszik. És végül a harmadik: az önkormányzati kérdés. Rengeteget beszéltünk róla, de itt megint kénytelen vagyok azért tényszerű információkkal kiegészíteni azt, amit képviselő úr mondott. Egyrészről a költségvetési törvények, így a jövő évi költségvetési törvény is az önkormányzatok kötelező feladatához határoz meg finanszírozást. A kötelező feladatok finanszírozása 2022-ben 2021-hez képest növekszik, és 2021-ben a 2020-as évhez képest a kötelező feladatokhoz kapcsolódó állami támogatás és a szolidaritási hozzájárulás egyenlege például Miskolc tekintetében javult. Kérem, polgármester urat kérdezze meg erről, számításaim szerint több mint 300 millió forinttal javult 2021-ben 2020-hoz képest a kötelező feladatok finanszírozása. A tömegközlekedés Budapest kivételével nem kötelező feladat. Abban képviselő úrnak igaza van, hogy a tavalyi évben a koronavírus okozta járványhelyzetben mindnyájunknak, mindenkinek, az államnak is és az önkormányzatoknak is ki kellett venni a szerepét a járvány elleni védekezés finanszírozásából. Abban igaza van, hogy a gépjárműadó a járvány elleni védekezést szolgálta, de kérem, az arányokat is nézzük meg. 34,4 milliárd forint volt, amelyet a tavalyi évben a járvány elleni védekezésre kellett a gépjárműadóból fordítani, az összes kiadás pedig 1000 milliárd forint fölött volt. Ami az egyedi támogatásokat illeti, megint cáfolnom kell képviselő urat. Itt van előttem egy lista a rendszerszerű támogatásokon túli egyedi támogatásokról. A listán rajta van egyedi támogatásként Miskolc városa is 1 milliárd forint fölötti támogatással, de rajta van Eger, rajta van Salgótarján és számos olyan önkormányzat, ahol ellenzéki vezetés van. És ha mérleget akarunk vonni arról, hogy mit jelentett a járvány az önkormányzatok számára, az említett kivéreztetés mit jelent a számokban, hadd mondjam el ismét, hogy a 2019. év végén az önkormányzatok teljes állampapír- és kereskedelmi banki pénzeszközállománya 1080,5 milliárd forint volt, 2020 végére ez 1048,1 milliárd forintot tett ki. Én azt elfogadom, és elismerem, és azt is gondolom, hogy igen, számos önkormányzatnak kihívást jelentett ez a koronavírus-válság, mint mindenkinek, de az, hogy kivéreztetés lenne, ezen számok tükrében, az 1000 milliárd forint feletti állampapír- és kereskedelmi banki önkormányzati állomány tükrében azért, azt gondolom, hogy legalábbis árnyalandó kijelentésnek minősíthető. [[11.30]] Ami fontos szerintem, és az önkormányzatoknak is az az érdeke, hogy az a gazdasági felzárkózás, amiről a statisztikákat említettem az 1. pont alatt, az 2020-tól, ’21-től ismét megvalósuljon. ’20-ban a magyar gazdaság visszaesése kisebb volt, mint az uniós átlag, ’21-ben, bízunk abban, hogy nagyobb lesz, 4 százalék fölötti növekedéssel kalkulálunk, és amennyiben a kormányzati javaslatot az Országgyűlés elfogadja és a számításaink beigazolódnak, akkor jövőre 5 százalék fölött növekedhet a magyar gazdaság, ez pedig a helyi önkormányzatoknak növekvő iparűzésiadó-bevételt kell hogy eredményezzen. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszait. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szabó Zsolt képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Örömmel hallgattam itt a vitát, érdekes felvetések, gondolatok, építő jellegű kritikák merültek föl, ezeknek mindig örülünk. Azonban amikor azt hallja az ember, hogy valami nem jó, és hogy miért nem jó: csak, meg miért nem úgy kellene csinálni, akkor nem mindig értjük ezt a gondolatsort. Ezért mindig örülünk a szakmailag felemelő jellegű vitaajánlásoknak, és nem tudjuk elfogadni azokat a gondolatokat a Fidesz-frakció nevében mondom ezt , amelyek nem előreviszik a magyar költségvetést. Miért mondom ezt? 2020-21 nem egyszerű évek, hiszen a vírus, a járvány miatt nagyon sokan arra vártak, hogy a magyar gazdaság nem fogja kibírni azt a terhet, ami rajta volt ezen két év alatt, és rajta van mind a mai napig. Azonban hála az égnek, hogy az a gazdaságpolitika, amit a kormány visz, lehetővé teszi, hogy ezt az időszakot túlélve, átélve 2022 már a nyitás és az építés éve legyen, és minden szám azt mutatja, hogy ezt meg is tudjuk valósítani. Mire gondolok a konkrét számoknál? Számunkra van néhány olyan fontos dolog, ami kell, hogy a költségvetésben tükröződjön: a nyugdíjasok kérdése, megélhetése, az oktatásügy, az egészségügy, a családok megélhetése, a biztonság és a fiataloknak a helyben tartása, az itt maradása, a bátorítás, a megélhetésének a javítása. Nincs olyan tétel és olyan szám a számok mindig makacs tények , ami ne azt mutatná, hogy 10-20 százalékkal nő a finanszírozás, 10-20 százalékkal nő az a pénz, amit a magyar kormány a 2022. évi költségvetési javaslatában az előrelépés érdekében határozott volna meg. Nehéz olyan költségvetést összeállítani, amikor egy tőzsdei jellegű dolog… például itt Varga képviselőtársam megemlítette a devizakérdést, nem rajtunk múlik, nem tőlünk függ teljes egészében, hanem mások befolyásolják. Én visszaemlékszem. Visszaemlékszem 2002. június 10-ére, amikor a devizasáv-szélesítés következtében, konkrétan a dollár miatt nagyon sok magyarországi cég letérdelt, nagyon sok magyarországi cég bezárta a tevékenységét, abbahagyták a tevékenységet, mert éppen a devizaárfolyam-kérdés miatt nem tudott gazdálkodni és nem tudta ezt folytatni. Nehéz egy olyan költségvetést összeállítani, ami nagymértékben függ az importtól, az exporttól, nagymértékben függ az európai támogatásfinanszírozás formájától, aminél tudjuk, hogy euróban történik az elszámolás. Én úgy gondolom, hogy a költségvetés stabilitása, a gazdasági növekedési számok azt mutatják, hogy a devizagazdálkodás országosan mindenkit illetően jól és stabilan működik. Néhány gondolat, hogy mit jelent a magyar vidéknek ez a költségvetés. Települések, fiatalok letelepítése. Nos, szeretném mondani, hogy nagyon sok magyar településen megindult a lakosságszám növekedése. Ezek olyan kistelepülések, ahol eddig rengeteg üres ház volt. Rengeteg helyen ezek a házak felújításra kerülnek, és már nincs eladó ház. A házak értéke folyamatosan növekszik. Az a tény, hogy a fiatalokat juttassuk saját tulajdonhoz, az a gondolat nagyon jól működik. A bérleményeket, a lakásokat illetően: az elmúlt időszakban csak a magyar falvakban, nincs olyan település, ahol ne történt volna bérlakásjellegű szolgálatilakás-felújítás, -építés, -fejlesztés. Rengeteg inkubátorház jött létre több településen is, amelyek biztosítják azt, hogy azok a fiatalok, akik a falu jövőjét jelentik, helyben tudnak maradni. Számomra nagyon felemelő élmény, amikor megyek egy településen, és látok egy babakocsit toló anyukát. Jó látvány a babakocsi, mert ilyenkor mindig arra gondol az ember, amit az őseink nekünk tanítottak, hogy a jövő a gyermekeink kezében van. Jó látni, hogy vannak fiatalok, akik vállalják ezeket a gyerekeket, és ez a költségvetés is meg a korábbi költségvetések is azt támogatják, hogy a fiatalok gyerekvállalási kedve növekedjen. Az elmúlt 25 év legjobb számai jönnek. Az elmúlt 25 év legjobb, családokat erősítő számait látjuk, és ezek tények, ezek az Eurostat tényei, amit, azt hiszem, nem tudunk megkifogásolni, és nem tudjuk rá azt mondani, hogy nem igaz. Minden évben közel 20 százalékkal nő a családok támogatási rendszere. Azok az építési támogatások, amelyek léteznek, vannak, akár a lakásfelújítás, akár az új építés támogatása, akár a kamattámogatott hiteleknek a biztosítása, mind azt mutatják, hogy a magyar költségvetésben, a magyar gazdaságban olyan erőpontok vannak, amelyek biztosíthatják az újraindítást, és ami az országban vala-mennyi fiatal, most kezdő családnak jólesően tudja ezt biztosítani. Azonban kevés az, hogy a fiatalok letelepedését segítjük az adott településeken. Mindenképpen szükség van nagyon sok olyan fejlesztésre, ami ezzel kapcsolatban összefügg. Szeretném kiemelni az utak helyzetét. Ha ma megkérdezzük bármelyik magyar embert, hogy fejlesztés szempontjából mi a legfontosabb ma az országban, azt fogja mondani, az utak. Vannak még elmaradások, de nagyon sok dolgot elértünk már az elmúlt időszakban. Az én térségemben, ez Hatvan, Heves térsége, csak ebben az évben több mint 60 kilométernyi út újul meg. Ebben van a magyar kormány által biztosított forrás, van a „Magyar falu” program által a Magyar Közútnak biztosított forrás, és van közvetlenül a magyar költségvetésben található forráslehetőség. Ez fog folytatódni a következő időszakban is, ez benne van a 2022. évi költségvetésben, hiszen akár a „Magyar falu” programra, akár pedig az útépítésre folyamatosan lesznek pénzek, és ezt tudjuk biztosítani. Nagyon fontos a belterületi utak kérdése, ami szintén megtalálható forrásként, hiszen a Belügyminisztérium költségvetési soraiban ott találhatók ezek a források, amelyekből megépülhetnek ezek az utak, ezek az útszakaszok. Tehát azt kell mondanunk vagy azt lehet mondani, hogy az intézményrendszerrel együtt az életszínvonal folyamatosan emelkedik, és ezeken a településeken a fiatalok letelepedése folyamatosan biztosított. A nyugdíjasok védelme, megsegítése. Sokan emlékszünk még arra az időszakra, amikor meglepődve olvastuk, hogy a nyugdíjakat csökkenteni kell, és a nyugdíjasoktól el kell vonnunk pénzt. Én nem szeretném a 13. havi nyugdíj kérdését fölvetni, de egy dolog biztos: a 2022. évi költségvetésben benne van mind a 13. havi nyugdíjra biztosított többletforrás, mind pedig az inflációt követő nyugdíjemelés. A kormány pont a 2021. évi költségvetéssel kapcsolatban nyilatkozta, hogy az infláció alakulásának megfelelően a nyugdíjak folyósítását biztosítja, és pénzügyileg egy stabil állapotot jelent. Lehet beszélgetni az emberekkel, a nyugdíjaskorúak elmondják, hogy köszönik szépen, látják ezeket a szándékokat, látják ezt a tendenciát. Nagyon fontos, hogy ezek az emberek ragaszkodnak a helyhez, ragaszkodnak a szülőföldhöz, ők onnan nem szeretnének elköltözni. A biztonságot, a napi megélhetést, az ellátást, azt a rendszert, ami szociálisan segíti őket, azt ott helyben kell biztosítani, és ez a költségvetés alátámasztja ezt. Az önkormányzatok stabilitása. Én emlékszem azokra az évekre, amikor az önkormányzati feladatok között még sok többletfeladat volt, aminek a finanszírozása nem száz százalékban történt meg, például a béreknek 60 százalékban. Ezeknek a forráskiegészítése az önkormányzatokon múlt, amelyik tehetősebb önkormányzat volt, jobban bírta, amelyik kevésbé, kevésbé. Szeretném megkérdezni, hogy tudunke ma olyan önkormányzatról, amelyik a csőd szélére és a fizetésképtelenség szélére, a szanálási folyamat szélére jutott volna. Én nem tudok. Ugyanis bármikor gond van, akkor vannak olyan keretek a költségvetésben, tartalék formájában most is 233 milliárd van a 2022. évi költségvetésben többletként, amely biztosítja azt, hogy ezek a pénzek lehívhatók legyenek. [[11.40]] Azok a kisebb önkormányzatok, amelyek iparűzésiadó-bevétellel nem rendelkeznek, hátrányos helyzetű területen vannak, mindannyian eddig pénzügyileg jól működtek, és azokat a többlet egyedi támogatásokat, többlet pályázati támogatásokat meg tudták kapni, amelyekkel a működésüket fenn tudják tartani. Én emlékszem rá, még egyszer mondom, amikor több önkormányzat szanálás alá, csődhelyzetbe került, és pénzügyileg annyira ellehetetlenedtek, hogy folyamatosan hiteleket kellett felvenniük, és hitelekkel kellett finanszírozniuk a normál működésüket. A munkahelyteremtésről, amiről mindig beszélünk, én pozitív tapasztalatokkal rendelkezem, főleg a hevesi térségben. Több olyan iparipark-gócpont fejlesztése indult el és valósult meg magánerőből plusz a magyar kormány által nyújtott munkahelyfejlesztési, munkahelymegtartási programokból, aminek következtében több száz új munkahely jött létre; ez több településen is fennáll, folyamatos a fejlesztés. Egy-egy kisebb lakosságszámú településen néha egy 50 fős, 20 fős munkahely is nagyon sokat jelent, de nagyon fontos, hogy nagyobb munkahelyek is jöttek létre az elmúlt időszakban. Ha egy vállalkozó bárhol azt mondja, hogy őneki szüksége lenne bármilyen pályázati pénzre, ez legyen kisvállalkozói, egyéni vállalkozói szint, legyen az egy kis- vagy közepes vállalkozás, ma Magyarországon 50 százalékos finanszírozási szintet pályázatokból meg tud oldani. Én azt látom, hogy a vállalkozói szféra aktív, készül a vírus utáni időszakra, még akkor is, ha tudja, hogy ezen időszak alatt a Covid-vírus miatt kevésbé volt forgalma, kevésbé ment jól a vállalkozás; mindenki optimista, és pályáznak a vállalkozások, teszik ezt a dolgot. Még egy dolgot szeretnék kiemelni. A Külügyminisztériumnál volt egy program, amely a munkahelymegtartást támogatta, kimondottan a közepes és nagy cégek számára. Csak az én térségemben 14 ilyen cég volt, amelyik nyert, mindannyian be is tartották a szavukat, és a munkahelyekre vigyáztak, megtartották. Mi lett volna, ha az ország gazdaságilag nem ilyen stabil; ha nincsenek olyan tartalékaink vagy lehetőségeink; ha nem tudjuk úgy összerakni akár a ’20-as vagy a ’21-es költségvetést, és nem lettek volna ezek a pályázati pénzek, támogatások? 10 százalék fölötti munkanélküliségi ráta, amit, tudjuk, a lakosság már inkább megérzett volna. Nagyon örülök annak, hogy a 2022. évi költségvetésben látjuk azokat a fejlesztési stratégiákat, működési stratégiákat, amelyek tudják biztosítani az országnak, hogy át tudjuk vészelni ezt az időszakot, és újra tudjuk indítani a gazdasági életünket; én abban bízom, hogy ez pozitív lesz. Tudják: fél pohár víz, és nem mindegy, hogy honnan nézzük. Én ezen drukkolok, és arra kérem az ellenzéki képviselőtársainkat is, hogy velünk együtt szavazzák meg a 2022. évi költségvetést, bízva abban, hogy azok a fejlesztési elképzelések, amelyek részükről pozitív javaslatként érkeztek, majd egyszer bekerülnek a költségvetésbe, és azok is meg fognak valósulni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varju László képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! A költségvetés általános vitájának utolsó napján engedjék meg, hogy a mondandómat két részre bontsam: az első, talán rövidebb részében igyekeznék reagálni itt néhány, a mai napon elhangzott olyan kijelentésre, amire, azt gondolom, kell hogy reflektáljunk valamilyen szinten; másodsorban pedig önmagával a költségvetés egészével, annak egy kicsit összefoglalásával szeretném érzékeltetni álláspontunkat, amelyről államtitkár úr, illetve a kormány tagjai, az előterjesztők tudomást szerezhettek itt az elmúlt napokban. Nem árulok zsákbamacskát, ezek a vélemények alapvetően azt támasztják alá, hogy önmagában ez a költségvetés elfogadhatatlan ebben a formában. Nézzük azt tehát, hogy mi az oka ennek, és miért van ez az állapot! Kezdjük ott, ahogy mondtam, hogy a mai napon elhangzottakhoz kapcsolódóan itt ellenzéki képviselőtársaimmal, jobboldalról és baloldalról egyaránt, a kormánypártiakkal szemben, de inkább úgy mondom, hogy az állampártiakkal szemben a lakhatási válság ügyében egy hevesnek mondható vita bontakozott ki, államtitkár úr is igyekezett erre szakszerű választ adni. De a szakszerűség mellé, azt gondolom, oda kell tenni, és nem lehet ezt eltagadni, hogy miközben államtitkár úr állításai igazak, miszerint azok a döntések és azok a lépések, amelyeket meghoztak, segítettek valakiknek, de ettől még önmagában, amit Z. Kárpát Dániel képviselőtársam is kifejtett, még lakhatási válság van. Az, hogy önök keveseknek segítettek, egy dolog, az, hogy önök arra számítanak, hogy családonként van 5-10 millió forint arra, hogy egyébként nekifogjanak éppen az önök munkájának eredményeként államtitkár úr ennek a pozitív folyamatát bemutatta a nettó átlagkeresetek növekedéséhez kötve, hogy akkor ez milyen jó, csak eközben a lakásárak magasabb mértékben növekedtek. Tehát továbbra is az az állítás igaz, hogy sokaknak nincs lehetősége arra, hogy érdemben beszálljanak ebbe a történetbe. Egy dolog egészen biztos: sokan kimaradnak ebből a lehetőségből, és ebbe beletartozik az, hogy az áfakulcs csökkentését is említette az államtitkár úr. Emlékezzen a saját érvelésükre! Ez elsősorban éppen annak a nemzeti tőkésosztálynak kedvezett, amelyik egyébként építi ezeket a lakásokat, mert piaci árakban ettől nem lett olcsóbb a lakás, hanem drágább lett, viszont nyereségesebbek és érdekeltebbek lettek azok a vállalkozások, akik ezeket építették, és ennek megfelelően zajlik is a történet. Mondhatnám, hogy az önök szempontjából nincsen ezzel semmi baj, így akarták, így történt, de hogy ez keveseknek jó, az egy másik történet, és ezen pedig ne tessék fennakadni, hogy ez nekünk nem tetszik. Igenis nagyon hiányzik ebből a rendszerből az a bérlakásprogram, amibe egyébként azok, akiknek nincsenek ilyen lehetőségeik, nincs olyan hátterük, be tudnak szállni, az önálló életkezdés lehetőségét meg tudják ragadni, támogatva vagy támogatás nélkül. A történet lényege az, hogy őket cserben hagyták, és nekik nem kínálnak semmilyen lehetőséget, pedig az elmúlt tíz év alatt többször volt erre figyelemfelhívás, és lehetőségük is lett volna rá, de ilyen állami bérlakásépítési programot nem indítottak el, az önkormányzatokat külön nem segítették, sőt most az utolsó lépéssel pedig ellehetetlenítik azokat is, akik az elmúlt években az önök gyakorlatával, és mondhatnám úgy, hogy pozitívan diszkrimináló megoldási módjaikkal szemben ennek ellenére bérlakásokat építtettek, őket most lenullázzák. Azt gondolom, ezt számos városban tapasztalták, ők most éppen felszólalnak az ellen a gyakorlat ellen, amit kellően önös érdekből akarnak megcsinálni, és ilyen módon a bérlakásokat kötelezően értékesíttetni az önkormányzatokkal. A másik rész, amire szeretném államtitkár úr figyelmét felhívni, hogy óriási tévedés az, amit mondott egyébként, hogy az átadott lakások száma milyen magas volt ebben az időszakban. Tisztelt Államtitkár Úr! A fele sincs annak, mint ami Gyurcsány kormányzása alatt megtörtént: akkor 42 ezer lakás kapott egy évben használatbavételi engedélyt, most a legnagyobb számuk, amit az elmúlt tíz év alatt elértek, az is itt az utolsó években történt, egyetlenegy alkalommal volt 21 ezer darab. Na, ez a teljesítmény, és ez van önök mögött, idáig jutottak vele! És itt ilyen szempontból ne tagadjuk el, hogy az első Fidesz-kormány idején elindult lakásépítési program, támogatási rendszer felfutott az egekbe, egyébként az akkori kormányzat ezt csökkentette [[Nacsa Lőrinc: Megszüntette!]] , de ennek ellenére az, ami… Kedves Képviselőtársam! Még ha bele is akar beszélni abba, amit én mondok, tessék megnézni az adatokat, ha már ön is szokott rá hivatkozni! [[11.50]] Tessék megnézni, nem utána, hanem egyébként a Gyurcsány-kormányzás, 2004 után történt az, hogy 42 ezer lakás átadására került sor, bármennyire is tetszik ez önöknek, vagy nem. Ami pedig ilyen szempontból a költségvetés egészét érinti, kezdjük talán a költségvetésitörvény-javaslatnak az értékrendjével, a végén, ami összefoglal, azt gondolom, több területet az állam működésével és az én olvasatomban az állam terjeszkedő magatartásával megvalósítva. Az adócentralizáció becsült, illetve várható, 2020-22. évi alakulásáról a költségvetésitörvény-javaslat nem tartalmaz adatokat. Ezt én hiányolom. Az államháztartás idei kiadási szerkezete változásának megítélését rendkívül korlátozottá teszi, hogy nem állnak rendelkezésre a 2020. évi előzetes adatok, a ’21. évi előirányzatok pedig még módosítás előtti állapotban vannak, és ilyen módon nem is tartalmazhatják, erre a homokra kell várat építeni. A 2022. évi költségvetésitörvény-javaslat központi alrendszerére vonatkozó adatai: az előirányzathoz képest 2022-ben csökken az állami működésre, különösen a jóléti funkciókra elkülönített rész, illetve hányad. Azt gondolom, ebben rendkívüli felelősségük van, és hogy hova vezet az, hogy 2,9 százalékponttal ez csökken, és mit preferálnak helyette, erre gondolok, amikor az értékválasztásról beszélünk, mert eközben pedig a gazdasági funkciók tekintetében pedig növekszik. Emellé tegyük oda, hogy az államadósság-kezelés is 0,7 százalékponttal növekszik. Ilyen módon egyértelművé válik, sőt, ha további részleteket nézünk, a védelmi kiadásokra vonatkozó az, ami növekszik jelentősen, az egészségügyet tegyük ide korrekten, ezt mi is fontosnak tartjuk, hogy az növekedjen, bár nem elég mértékben. Az viszont elfogadhatatlan, hogy az oktatási rész pedig igenis csökken 1,8 százalékponttal, mint ahogy a társadalombiztosítási jóléti kiadások aránya is csökken több mint 3 százalékkal, tisztelt államtitkár úr. Az oktatásban főleg, de nemcsak a felsőoktatás részesedése csökken hogy ez mennyire az alapítványi rendszer következménye, azt én még nem tudom, valószínűleg még kevésbé, ez még egyelőre a saját döntésük , de mérséklődött a szórakoztatás, kultúra részesedése, eközben pedig a sporté növekszik. Így azt kell hogy mondjam, ezek a tervek arra utalnak, hogy a kiadási többletek által okozott magas államháztartási hiány mindenekelőtt az állam gazdasági szerepvállalása terjeszkedésének a következménye, és jelentősen csökkentik eközben a jóléti, az emberekhez kapcsolódó kiadásokat. És akkor nem kell csodálkozni, hogy ha képviselőtársaim említik a családi pótlékot, és még sorolhatnánk sok mindent, ami ilyen módon ebből kimarad. Tehát összefoglalóan én megállapítom, azt, hogy márpedig annak az igen magas hiánynak, amit nemcsak 2021-re, hanem 2022-re terveznek, az egyik fő oka ez, a védelmi, sport- és kamatkiadások növekedéséből fakad, és erre mondjuk mi azt, hogy márpedig ezt jelentősen csökkenteni kellene. Ebből látszik az, hogy a kormány, illetve a Fidesz-állampárt törekvése, hogy azok a beruházások, az az erőltetett beruházási növekedés jelenjen meg valakiknél, és így átcsoportosítanak oda. Na de kinek tojja a tyúk az aranytojást? ez az igazi kérdés. Összefoglalóan nyugodtan mondhatom: a nemzeti tőkésosztálynak. Önöknek kimondott politikai céljuk, hogy ők minél erősebbek legyenek. Hogy ennek mi a politikai célja és szándéka, azt most egyelőre ne tegyük ide, azt megvitatjuk majd máskor, nem a költségvetésnél, de jelenleg önöknek ez a legfontosabb, úgy tűnik. A költségvetés tavaly a beruházási támogatásból az uniós átlag háromszorosát biztosította. A 2022. évi törvényjavaslat ezen ismert tények ellenére deklarálja a kormány elkötelezettségét a beruházások további felgyorsítására. Nem számít az, hogy munkaerő-kiáramlás van, nincs munkaerő, nem számít az, hogy ennek árfelhajtó hatása van, nem számít az, hogy határidőcsúszásban vannak, és méregdrágán csinálják mindezt kapacitások hiányában, hajtják, hajtják előre, hogy minél több jusson azoknak a haveroknak, akiknek, mondhatnám úgy, két kézen felsorolt nevek számával pontosan tudjuk, biztosítják ezt a lehetőséget. 133 képviselő szavazatával adják meg ezt a lehetőséget ilyen módon erősödő és izmosodó nemzeti tőkésosztály számára. Hát, ehhez gratulálunk mindenkinek, aki szakmailag ezt alátámasztja, adja a nevét hozzá, és segíti őket ebben a történetben ahelyett, hogy mondhatnám úgy, a magyar népet, az embereket segítenék ebből a szempontból. A gazdasági részét nyugodtan ideemelhetem, tisztelt államtitkár úr, hogy önök összehasonlítják a korábbi időszakot meg a mostanit is. Azok a nagyvállalatok vagy beruházások, inkább így mondom, amelyek egy-egy munkahelyteremtésre kapnak támogatást, 4 millió forintot tíz évvel ezelőtt, a mostani ilyen támogatások 12 millió forintos átlagot mutatnak. 12 millió forintot! Tehát önöknek nagyon fontos, és még az is bekövetkezik megint összehasonlításképpen mondom , hogy az akkori beruházások mértékének az 5-10 százaléka között volt maximum, az alatt volt. Most van olyan beruházás, hogy idecsábítson valakit a külügyminiszter úr, a beruházás 50 százalékát fizeti ki a magyar kormány azért, hogy egyébként utána itt örömmel elújságolhassák, hogy milyen nagy eredményeket értek el ilyen áron. Mondhatnám inkább úgy: milyen áron, tisztelt képviselőtársam, tisztelt állampárti képviselők?! Tehát ez, amit önök ebben a formában csinálnak, költségvetés a tavalyi beruházási támogatásból, önök ezt vitték előre, és ezt valósították meg. Feltételezhető, hogy ugyancsak cél az Európai Unióból szerezhető források minél gyorsabb és választások előtti lekötése is. Önöknek ebben kialakított gyakorlata van, hogy ezt ilyen módon akarják, politikailag deklarált cél volt korábban, Lázár miniszter úr hangoztatta ezt nagy erővel, hogy nehogy bármi más megmaradjon. Emellett az európai uniós forrás tekintetében láthatóan nagy bajban vannak, mert úgy tűnik, a források felhasználásával nem lehet kizárólag értelmetlen beruházások finanszírozását végezni, nem lehet belőle Budapest-Belgrád vasútvonalat építeni. Ebben az esetben, igen, a finanszírozó azt mondta, hogy na akkor álljunk meg egy pillanatra, és akkor fontoljuk meg, merthogy az önök által erre benyújtott terv alkalmatlan, használhatatlan, és ilyen módon most önök az agresszív kismalachoz hasonlóan mondják: akkor viszont nem is kérem, köszönöm szépen. Tehát ezt a magatartást csinálják önök, és azt mondják, hogy majd önerőből megoldják. Ja, mérhetetlen mértékű költségvetési hiányból, amit majd valakik majd valahol le fognak dolgozni! Éppen ezért azt gondolom, tisztelt államtitkár úr, ez a költségvetés nem fogadható el, nem támogatható, ez ellen tiltakozni kell, inkább azt vegyék figyelembe, amit az ellenzéki képviselők szövetsége benyújtott, mely beruházásokat kell leállítani, és hogyan kell segíteni az embereket. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most kétperces felszólalások következnek. Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Rémisztő, hogy a magyar Országgyűlés Költségvetési bizottságának az elnöke vagy rossz szándékból, vagy szakmaiatlanságból ilyen adatokat, a költségvetéssel egyébként köszönőviszonyban nem lévő adatokat hord össze itt, a plenáris ülés keretein belül, de ugye, Varju László pontosan tudja, mi az az állampárt, ezért használta ennyire sokszor ezt a kifejezést. [[Varju László: A Fidesz! Azzal egyenlő!]] Ő az, aki pontosan ismeri ezt belülről. Lehet, hogy ez a csillebérci matek volt, amit itt a képviselő úr előadott nekünk. [[12.00]] Az a helyzet a lakástámogatás kapcsán, otthonteremtési támogatások kapcsán, képviselő úr, hogy Gyurcsány Ferenc volt az, aki konkrétan szétvert egy jól működő lakástámogatási rendszert, aki megszüntette az államilag kamattámogatott forinthiteleket, csak azért, hogy a devizahitelekbe hajszolja a magyar lakosságot. Ő volt az, aki megszüntette a szocpolt, ő volt az, aki beszűkített minden egyes lehetőséget, hogy minél kevesebb állampolgár vehesse egyébként igénybe. Ezt egyébként akkor baloldali lapok is leírták, hogy konkrétan megszüntette Gyurcsány Ferenc a jól működő lakástámogatási rendszert. 2004-ben történt ez, tisztelt képviselő úr. Úgyhogy az a helyzet, hogy az oktatásban sem sikerült kiolvasni az adatokat, tisztelt Varju képviselő úr, mert az alap- és a középfokú oktatásra fordított összeg 101 milliárd forinttal nőni fog az ideihez képest is, plusz 101 milliárd forinttal nőni fog, amit az alap- és a középfokú oktatásra szeretnénk fordítani. Értem én, hogy ön nem szeretné, hogy több forrás álljon rendelkezésre a költségvetésben az oktatás szempontjából, de én azt gondolom, hogy hiba volt szétverni a lakástámogatási rendszert. Örüljünk, hogy van most egy jó és a családokat segítő családtámogatási rendszer. Amit önök szétvertek, mi most visszahoztuk. Sajnos ez a helyzet, tisztelt képviselő úr, úgyhogy én arra kérem önt, hogy ne támadja az oktatásra fordított pluszforrásokat, a plusz 101 milliárd forintot se támadja, és ne támadja azt sem, hogy minél több magyar embernek próbálunk segíteni, hogy otthonhoz jusson. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Mivel további kétperces felszólalásra senki nem jelentkezett, most folytatjuk a képviselői felszólalásokat. Balla Mihály képviselő úrnak adom meg a szót, Fidesz-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr, a lehetőséget. Tisztelt Államtitkár Urak! Képviselőtársaim! A 2022-es költségvetés, ahogy már sokszor is elhangzott, az újraindítás költségvetése, és a középpontjában a munkahelyteremtő beruházások, a családtámogatás, az adócsökkentés és nagyon fontos tételként még az időskorúak megbecsülése is középpontjában áll. A munkahelyteremtési programokon belül én szeretném kiemelni azt a témakört, amiben Varju képviselőtársamnak éppen volt egy állítása, hogy a Külügyminisztérium koordinálásával, illetve a Külügyminisztérium támogatásával vagy annak a háttérintézményei támogatásával különböző cégek, vállalatok, vállalkozások, külföldi befektetők, beruházások milyen támogatásokhoz jutottak. Én azt gondolom, hogy ez a beruházásösztönzési, beruházásvédelmi, gazdaságvédelmi program, ami az elmúlt két évben különösen a világjárványnak köszönhetően fontos volt, hogy elinduljon, hogy segítsen azokon a vállalkozásokon, amelyek éppen nehezebb helyzetbe kerültek, vagy segítsen abban, hogy adott esetben egy kapacitásbővítéssel, egy termelési bővítéssel még jobban piachoz tudjon jutni, vagy még jobban felkészüljön arra, hogy ha elkezdődik a nyitás, elkezdődik az újraindítás, akkor már egy versenyhelyzetben előrébb legyen, mint adott esetben a versenytársai a térségben. Úgyhogy ezek a fejlesztések sok esetben, nemcsak az, hogy munkahelyet teremtettek, hanem adott esetben az ott dolgozók számára nagyobb lehetőséget, nagyobb perspektívát is nyitottak, és ha ezt nézzük, akkor a 2022-es költségvetésben ilyen jellegű támogatási lehetőségekre megvan az az összeg, ami idén is mintegy 80 milliárd forintban most is nevesítve ott van a költségvetésben a Külügyminisztérium és annak intézményei fejezeti részében. És hogy ez miért fontos, amit például a Külügyminisztérium tett? Én Nyugat-Nógrádban azt tapasztaltam, hogy a különböző térségi ipari központjainkban, legyen szó a balassagyarmatiról, legyen szó a rétsági ipari térségről, övezetről vagy legyen szó a most feltörekvőben lévő berceli ipari övezetről, azt tapasztaljuk, hogy egyre nagyobb az érdeklődés beruházások, befektetések, cégindítások iránt. Ebben van egy fontos szempont is: az, hogy látni lehet, hogy egyre több olyan intézkedése van a költségvetésnek, a kormányzatnak, adott esetben a Külügyminisztériumnak, amely segíti az ideérkező cégeket. És hogy egy nagyjából pontos számot is mondjunk az elmúlt két évből: ezeknek a gazdaságfejlesztési, gazdaságvédelmi programoknak köszönhetően Nyugat-Nógrádban mintegy háromezer munkahely tudott stabillá válni, háromezer munkahelyet sikerült megmenteni csak az ipari szektorban. Én azt gondolom, hogy ezek a lehetőségek, ezek a pályák azért is fontosak, mert a Külügyminisztérium költségvetésében szerepel egy olyan tétel is, amely kifejezetten a külhoni nemzetrészek gazdasági, gazdaságfejlesztési elképzeléseit segíti, legyen az akár egy kisvállalkozás, legyen akár ez egy gazdálkodó szerv vagy mezőgazdaságból élő cég vagy vállalkozás. Nagyon fontos, hiszen ott Nyugat-Nógrádban, az Ipoly mentén látjuk azt, hogy az Ipoly két oldalán élők, akik gazdálkodnak, akik valamilyen gazdasági tevékenységet folytatnak, azok alapvetően kölcsönhatásban vannak egymással, hiszen egyrészt a határ mentének kialakult a maga gazdasági környezete, legyen szó a kereskedelemről, legyen szó akár a mezőgazdasági lehetőségekről, és elindult egy olyan folyamat például magyar-szlovák relációban az Ipoly mentén, amiről azt gondolom, hogy egy nagyon fontos lehetősége a következő időszakban az ilyen határ menti térségeknek. Nagyon fontos volt az is, hogy ebben a fejlődésben, ebben a lehetőségben óriási támogatást jelentett az, hogy a Külügyminisztérium és a Belügyminisztérium a járványhelyzet idején nagyon sok olyan döntést hozott, amelyek a határ menti forgalmat, kereskedelmet segítették, illetve a gátakat, az akadályokat elgördítették ez elől. És hogy a ’22-es költségvetésnek néhány gondolatát még idehozzam: én nagyon fontosnak tartom, hogy azok a vállalkozások, amelyek most megmentették ezeket a munkahelyeket, fejlesztettek, az ott élő alkalmazottak, az ott dolgozó szakemberek számára egy újabb és jobb egzisztenciális lehetőséget tudnak nyitni, és ez az újranyitás ebben segít. Én azt gondolom, hogy ez egy nagyon fontos iránya lehet például Nógrád megyének, a nagyon ütemesen felzárkózó nyugat-nógrádi térségnek a lehetőségei között. Fontos az, hogy látjuk, hogy azok a programok, amelyek a jövő évi költségvetésben is benne lesznek, legyen szó a „Magyar falu” programról, legyen szó az otthonteremtési programokról, legyen szó a falusi CSOK-ról, ezek mind-mind olyan döntések, amelyek, ha összekapcsoljuk egy térségben a gazdasági lehetőségek mellett, munkahelyteremtés, munkalehetőségek mellett, egyre több fiatalnak adnak majd egy kiindulási pontot ahhoz, hogy ezeken a településeken adott esetben családot alapítson, alapvetően otthont létesítsen, és vagy hazatalál, hogyha éppen máshol dolgozott eddig, vagy pedig otthon fog maradni, és a szülőföldjén fog megpróbálni boldogulni. Ez egy óriási lépés. És hogy milyen számok indultak el, milyen arányok indultak el? Egyre inkább azt látjuk, hogy a budapesti agglomeráció vagy egyáltalán azok, akik a központi gazdasági övezetekben dolgoznak vagy annak beszállítóinál, cégeinél dolgoznak, egyre inkább gondolkodnak abban, hogy eljönnek vidékre. Ahogy Szabó Zsolt képviselőtársam is Heves megyéről, az ő választókerületéről beszél, hasonló folyamatok látszódnak Nyugat-Nógrádban is, hogy egyre többen gondolkodnak abban, hogy eljöjjenek a mi térségünkbe, ott telepedjenek le, és elérhető munkahely-lehetőséget élvezve vagy annak a közelsége miatt letelepedjenek és családot alapítsanak. Ezek azok a lehetőségek, amelyek részben a gazdasági minisztériumnak köszönhetően, és itt még külön szeretném megemlíteni az Innovációs Minisztériumot is, hiszen ők voltak azok, amelyek még a gazdaságfejlesztési vagy gazdaságvédelmi program idején azokat a hazai kis- és közepes vállalkozásokat segítették tizenmillió forintokkal vagy adott esetben százmillió forinttal, akiknek tényleg az volt a fontos, hogy megmaradjanak, a piacon maradjanak, a munkahelyeket megtartsák, és Nyugat-Nógrádban nagyon sok olyan vállalkozás van, amely emiatt a magyar kormánynak köszönetet tud mondani, és köszönetet tud mondani azért a segítségért, támogatásért, hogy meg tudták őrizni a munkahelyeiket. Úgyhogy ezek a lehetőségek, hogyha folytatódik ez, úgy látjuk, hogy a jövő évi költségvetésben ezek a gazdaságvédelmi, gazdaságtámogatási programok alapvetően meg fognak maradni, és én azt gondolom, hogy ez adott esetben nemcsak országosan, hanem a térségekben, adott esetben az én körzetemben, Nyugat-Nógrádban is nagyon fontos támogatási és gazdasági fejlődési lehetőséget fog magában hordani. Bízom abban, hogy a vállalkozások ezek után 2022-ben is számíthatnak azokra a támogatásokra, amelyeket a kormány irányából, a különböző minisztériumok irányából, akár uniós vagy akár hazai forrásokból meg fognak tudni kapni ahhoz, hogy tovább fejlesszenek, tovább bővítsék azokat a lehetőségeket, legyen az export, legyen az térségi, regionális, kereskedelmi vagy eladási lehetőség, amiben ezekkel a támogatásokkal még bátrabban és még intenzívebben fel fognak tudni lépni annak érdekében, hogy a térség gazdasága fejlődjön, és az ott élő emberek számára minél biztosabb megélhetést tudjanak biztosítani. Ezért kérem önöket, hogy támogassák a 2022-es költségvetést. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]] [[12.10]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Ander Balázs képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A vita során elhangzott, hogy ez a költségvetés annak a költségvetése, hogy Magyarország az egyik legélhetőbb európai országgá válhasson. Nos, azért szeretném idehozni a perifériák hangját, azt a hangot, amit önök ott a kormánypárti oldalon nem nagyon akarnak meghallani. Én magam a Dél-Dunántúlról érkeztem, amely az Európai Unió egyik legszegényebb régiója, és ha megnézzük azokat a járásokat, azokat a dél-somogyi járásokat, a nagyatádi, a csurgói és a barcsi járásokat, akkor azt kell mondjam, hogy ezek pedig a legszegényebbek és a leginkább perifériára szorítottak még a Dél-Dunántúlon belül is. Milyen jövő, illetve milyen jelen tárul föl itt, ezen a vidéken? Azt hiszem, nem lesz talán érdektelen az önök számára sem, ha találkoznak a valóság hangjával. Ma reggel idefelé kaptam ezt az üzenetet, s itt félre is tettem a jegyzeteimet, mert ezt mindenképpen meg szeretném önökkel osztani: Jó reggelt, Balázs! Nem szeretnélek zavarni, de nagyon nagy bajban vagyunk, akárkihez fordulok, senki nem tud segíteni, te vagy az utolsó lehetőség és a Jobbik. Tudott, hogy a párom is dolgozik, most kapott 90 ezer forint fizetést, mert kellett előleget kérnie, hogy tudjunk enni. Nekem sikerült a közmunka, de mivel van pár havi tartozásom, a felét kapom. Fordultam a Máltai Szeretetszolgálathoz, de nem kaptam segítséget. Műveljük a kertet, de még nincs semmi. Nem iszom, nem dohányzom, csak dolgozni járok, és most jön ez a hosszú hétvége, és annyi ennivaló lesz, hogy tudok venni két kenyeret. Csak annyit mondj, kitől tudnánk segítséget kérni. Beszéltem a polgármesterrel, itt nem nagyon van átmeneti segély, mert adnak év végén pénzt, meg ha adnak is, abból talán jövő héten lesz valami, mert szabin van a falugondnok. Konkrétan éhezni fogunk ebben a pár napban. Szégyellem és nagyon rossz, de nem tudok mit csinálni. Ezerszer meggondoltam, hogy írjake neked, de nincs más lehetőség. Volt egypár darab krumpli, azt csináltam meg a páromnak, mert ment dolgozni. És szégyen kimondani, de éhes vagyok. Ki tud segíteni ilyen helyzetben? Kormánypárti képviselőtársaim, az a helyzet, hogy ez nem egy egyedi probléma, nem egy egyedi tragédia ott, azokon a perifériákon, amelyeknek a hangját mi megpróbáljuk idehozni önök elé, és amit rendre le szoktak söpörni azokkal a győzedelmi jelentésekkel, amelyek ott arra, mifelénk nem nagyon működnek. A választókerület, ahonnét érkeztem, 77 településsel bír. A 77 település közül 15-ben nem éri el a 100 ezer forintos bért a havi átlagkereset. 100 ezer forintról beszélünk. 15 településen még ezt sem éri el. (Az elnöki széket dr. Brenner Koloman, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Elmondják önök itt, hogy várjanak még egy kicsit, aztán majd a szárnyaló paripánkon lehagyjuk a hanyatló Nyugatot. Valami ilyet mondott annak idején Hruscsov is, csak éppen ő szocialista paripáról beszélt. Csak az a helyzet, hogy most kellene valamit tenni, illetve az elmúlt 11 évben kellett volna tenni valamit az ilyen leszakadó és a térképről letörölt perifériákon. Elmondják, hogy várjanak még egy kicsit, aztán majd jó lesz, mert jó ez a költségvetés, mondják önök. De nem tudnak mit mondani, öt hónap eltelt ebből az esztendőből, és nem tudnak mit mondani a kulcsfontosságú állami cégek dolgozóinak sem, azoknak a korán kelő és keményen dolgozó kisembereknek, akik a vasúti vagy éppen a közúti szállításban dolgoznak, akik a vízi közműveket működtetik, akik postásként húzzák az igát. Pedig nem kérnek sokat, annyit kérnek, hogy legalább reálbéren meg tudják tartani, őrizni azt, amit eddig megkaptak. S nincs rá válasz. Hogyan is tudnánk elfogadni azokat a lózungokat, azokat az ígéreteket, amelyeket ez a költségvetés idetárt elénk? Tudjuk egyébként, hogy jön majd kormánypárti részről a szokásos válasz: hát, miből vennétek ti el? Mit csoportosítanátok át? A költségvetési módosítóitoknak nincs meg a másik lába. Dehogy nincs meg! Semmi bajunk a sporttal, de 340 milliárd forintot úgy kiszórni valamire, hogy az zömmel az önök főnökének a hobbiját fedezi, illetve ki kell mondjuk, végső soron mégiscsak a magyar adófizetők és állampolgárok azok, akik megfizetik a Felcsút NB III-as tartalékcsapatában focizó albán idegenlégiósnak a havi 9 millió forintos bérét. No, ezeket kellene valahogyan átcsoportosítani és a magyar emberek oldalára átvezetni. Fel szoktuk hozni azt, hogy irdatlan, pofátlan összeg fog majd elfolyni a Budapest-Belgrád vasútra is. Ezzel a projekttel kapcsolatosan három dolgot hiányolunk: az átláthatóságot, a megalapozott hatástanulmányokat, de ha valaki látott ilyet, vagy a harmadik dolgot, a kínai fél garanciavállalását, akkor kérem, jelentkezzen, mert mi ezekkel nem találkoztunk. És ez a projekt, ez az összességében ezermilliárd forintot felemésztő őrület zömmel kínai hitelből fog megvalósulni, amit a magyar embereknek kell majd kifizetni. Egy biztos, egy 300 milliárdos tételre az önök, mondjuk úgy, hogy strómanjának a cége már rátette a kezét. Hát, talán kicsit túlárazott lesz, nem baj, annál több marad zsebben, lesz majd mivel telepakolni a 800 kilós daruval az új palotába beemelt trezort is. Hol van ilyenkor a keresztényszociális szemlélet? Hol van ilyenkor az, hogy meg kellene fogadni XIII. Leó pápa Rerum novarumjában elénk tárt, mintegy szentenciaként leszögezett mondatot, amely szerint rút és embertelen dolog embertársainkat a puszta haszonszerzés eszközeként fölhasználni. Mi azt látjuk, hogy sehol, hibádzik ebben a költségvetésben. Nézzük, mit tartogat a vidék számára! Szó volt itt a „Magyar falu” programról. Jó kezdeményezés, ha abból nem a haveroknak épül adott esetben majd kacsalábon forgó vadászkastély meg ilyen-olyan panzió. Ezért mi szeretnénk azt mivel jó kezdeményezés eredendően, ha jó kezekben van, és valóban a vidéken élő emberek érdekeit szolgálja , hogy ezeket a forrásösszegeket, amiket odaszántak a felhalmozási részben, megemeljük. Mi azt mondjuk, hogy ennek is meglenne a másik lába, el lehetne onnét venni, és oda lehetne csorgatni a vidék számára, mert valljuk itt a Jobbik frakciójában, hogy ezt az országot, ezt a nemzetet a magyar falu és a magyar vidék tartotta meg ezer éven keresztül. És ha a nemzetet úgy képzeljük el, mint egy tölgyet, akkor annak a gyökérzete igenis a vidék; oda kapaszkodik, a vidékbe. De az a helyzet, hogy egyre sorvad. Csak az a választókerület az elmúlt tíz esztendőben, az önök kétharmada alatt, ahonnét én érkeztem, lakosságának a 10 százalékát veszítette el. Irtózatos az elvándorlás, mert normális megélhetést ott ilyen formában nem találnak az emberek. Azok a külföldi és bizony valamikor hazai agrároligarchák, azok a zrt.-Döbrögik, akiket milliárdokkal tömnek ki, és a birtokközpontjaikkal mint valami modernizációs szigeteket mutogatják, megfojtják a magyar vidéket. Társadalmi felelősségérzettel nem rendelkeznek, a földből a gazdálkodásukkal sivatagot csinálnak, a lokális társadalomból pedig szociális meddőhányót, amivel aztán mi találkozunk ott, vidéki képviselők, és mi szembesülünk azokkal a tragikus élettörténetekkel, amelyeket voltam olyan szíves és felolvastam önöknek az előbb. Kert-Magyarország helyett sok esetben azt látjuk, hogy cseléd-Magyarország épül vidéken, az elnéptelenedés és az aprófalu-szindróma miatt ki kell mondani, hogy sokszor a 24. óra végén vagyunk. Meg kellene menteni ezeket a településeket infrastruktúrával is. A parlamenti infójegyzetből idéznék: tavaly a 23 ezer kilométernyi mellékútból fölújítottak talán 350 kilométernyit. Négyszer-ötször ennyit kellett volna felújítani. A 7 ezer kilométernyi főútvonal-hálózatból fölújítottak szintén minimálisat, aminek a sokszorosát kellett volna megoldani, mert az az 50 kilométer, amit látunk, amit tapasztalunk, bizony nem elég. [[12.20]] Élve eltemetve érzik magukat vidéken azok az aprófalvak, amelyeknek megpróbáltam ide behozni és önök elé tárni a panaszszavát. Tisztelt Képviselőtársaim! Rohamosan fogy az idő, remélem, hogy valami emészthető volt ott a kormánypárti padsorokban is abból, amit elmondtam. A többit majd a jövő héten, ha máskor nem, akkor napirend után fogom önök elé tárni, mert van miről beszélni ennek a költségvetésnek a kapcsán, legyen szó egyébként oktatásügyről és legyen szó nagyon sok olyan területről, ami nemzetstratégiai szempontból kulcsfontosságú a magyar társadalom és a magyar jövő megmaradása szempontjából. Nagyon köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönjük. A következő felszólalónk Nacsa Lőrinc, a KDNP képviselője. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Hitelesebb lett volna Ander képviselő úr felszólalása, ha elmondja azt a számtalan dolgot, ami Dél-Somogyban történt az elmúlt években, amit ő rendszeresen itt az Országgyűlésben eltagad, letagad, és nem vesz figyelembe; azt, hogy Szászfalvi képviselő úr munkájának köszönhetően mennyi beruházás került dél-somogyi térségbe, mennyivel több munkahely jött létre az elmúlt időszakban a dél-somogyi térségben, hogy mennyi fejlesztés történt Nagyatádon, Barcson vagy éppen Csurgón, de egész Somogy megyében és az egész dél-dunántúli régióban. És ne tagadja el azt a tényt, tisztelt képviselő úr, hogy a dél-dunántúli régió is lépett előre az európai uniós régiók rangsorában, tehát előzött meg más régiókat az elmúlt tíz-tizenegy évben. Arról szól a mostani vitánk is, hogyan tudjuk ezeket a régiókat még jobban fejleszteni, hiszen mind a hét magyarországi régió lépett előre az uniós rangsorokban az elmúlt tizenegy évben, voltak, amelyek sokkal gyorsabban, igaz ez a nyugat-dunántúli vagy a közép-dunántúli régiókra, és voltak, amelyek kevesebbet, de igenis léptek előre. Így van ez a dél-dunántúli térséggel is, de így van ez például a nógrádi térséggel is, ahogy erről Balla képviselőtársam is beszélt, így van ez Szabolcs-Szatmár-Bereg megyével is és számtalan olyan térségével az országnak, amelyről önök elfeledkeztek 2010 előtt, aminek figyelmet önök egyáltalán nem szenteltek, amit önök hagytak parlagon heverni, és nem fejlesztették, nem kínáltak az ott lévő embereknek perspektívát, munkalehetőséget, hanem kizárólag a megalázó segélyen próbálta tartani a baloldal Gyurcsány Ferenc vezetésével ezeket az embereket. Azóta pedig van jövőkép, van határozott elképzelésük a közösségről, az ország jövőjéről ezeknek az embereknek, mert van munkájuk, és mert van reális lehetőségük, hogy egyről a kettőre, aztán a háromra és a négyre is léphessenek. Sokkal hitelesebb lenne ez a felszólalás, tisztelt képviselő úr, ha önök nem támadnák folyamatosan a „Magyar falu” programot, ha önök nem támadnák folyamatosan azokat a beruházásokat és fejlesztéseket, amelyek pont a legszegényebb térségben élő vidéki településeket szolgálják. Sokkal hitelesebb lenne ez a felszólalás öntől is és a frakciótársaitól is, ha egyszer is támogattak volna olyan döntéseket, amelyeket a magyar vidék megmentése, felemelése és fejlesztése érdekében idehoztunk önöknek az Országgyűlés elé. Szeretnék megemlékezni a felszólalásban a mai honvédelem napjáról, hiszen köszönettel tartozunk hős katonáinknak, akik itthon, a koronavírus-járvány kellős közepén is azokban az extra feladatokban, amit a kormány szabott rájuk és a hadsereg vezetése szabott rájuk, helytálltak. Mindannyian találkozhattunk akár a kórházi oltópontokon, akár bárhol máshol azokkal a katonákkal, akik nem a megszokott munkájukat végezve álltak helyt ebben a járványidőszakban. Mindannyian tudjuk, hogy milyen munkát végeznek a katonáink a déli határ védelme tekintetében, és mindannyian tudjuk, hogy nemzetközileg legmagasabban jegyzett, elismert magyar katonai szakemberek és katonák vesznek részt nemzetközi missziókban, ahol mindig csak a legmagasabb tisztelet és dicséret hangján szólnak róluk a nemzetközi szövetségeseink. Ma van a magyar honvédelem napja, és éppen ezért örömteli, hogy ebben a költségvetésben is 23 százalékkal bővítjük a honvédelmi kiadásokat a jövő évben a mostani évhez képest. Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy 2010 óta megnégyszereztük a honvédségre szánt forrásokat, mert ahogy a Gyurcsány Ferenc és Vadai Ágnes nevével fémjelzett, a honvédség szétverésére irányuló törekvéseknek vége szakadt 2010-ben, azóta a célunk az, hogy Magyarország biztonságát garantáló, ütőképes, a XXI. századi kihívásoknak megfelelő és a NATO-szövetségeseink előtt sem szégyellni való hadsereget hozzunk létre, és fejlesszünk folyamatosan. Ezért vagyunk elkötelezettek abban, hogy évről évre növeljük a forrásokat; és külön öröm, hogy pont a honvédelem napján köszönhetjük meg az ő helytállásukat, és fejezhetjük be a költségvetés általános vitáját azzal, hogy a kormánypárti szándék szerint 23 százalékkal a jövő évben is növeljük a honvédelemre fordítható kiadásokat. Persze, látjuk, hogy önök ezeket a kiadásokat is támadják, ezeket a kiadásokat is elvennék, ezekre a kiadásokra is feleslegesként tekintenek, ahogy ezt tegnap az önök egyik miniszterelnök-jelöltje, Dobrev Klára itt elmondta, ki kellene dobni a kukába ezt a költségvetést, tehát ki kellene dobni a kukába a honvédelmi fejlesztéseket is és a katonák megbecsülését is. Ha megnézzük a költségvetésben a rendvédelmi és a honvédelmi dolgozók bérköltségére fordítható összeget tartalmazó fejezetet, akkor azt látjuk, hogy 2010 óta dupla annyi összeg áll rendelkezésre a rendvédelmi és honvédelmi dolgozók bérének fejlesztésére. Én azt gondolom, hogy ez egy örömteli fejlemény, ez a megduplázott összeg mutatja azt, hogy az egyenruhásainkban bízunk, őket megbecsüljük, és szerintem bizton mondhatjuk azt, hogy ez nem az utolsó lépés annak a tekintetében, hogy növeljük a bértömegre fordított összeget. Szeretnék szólni a szociális kiadásokról is nagyon röviden, hiszen öröm az is, hogy a megváltozott munkaképességű honfitársaink foglalkoztatására fordítandó összeg is nő 4,5 milliárd forinttal a következő évben. Nagyon fontos, hogy amíg a szocialisták segélyen tartották a megváltozott munkaképességű embereket, és alig érte el a tizenpár százalékot a foglalkoztatás az ő körükben, addig ez több mint háromszorosára nőtt már azóta. Vannak még tartalékaink, de azt látjuk, ha tisztességes munkát adunk, és ha elismerjük azt, hogy a megváltozott munkaképességű honfitársaink is értékteremtő munkát végeznek a magyar társadalomban, és megbecsüljük azt a munkát, amit ők végeznek láthatjuk azt, hogy például a legnagyobb ilyen foglalkoztató az egy állami cég, és milyen neves nagy cégeknek szállít be a Kézmű vállalat, különböző részmunkákba hogyan segít be világhírű vállalatoknak, amiben mind megváltozott munkaképességű honfitársaink vesznek részt , akkor azt tudjuk mondani, hogy minden tiszteletet megérdemelnek, és örülök, hogy a kormány bővíteni akarja a foglalkoztatásukra szánt forrást, hiszen vannak még emberek, akiket be lehet vonni, és értelmet lehet adni annak a munkának, amely által mindannyian szeretnénk, hogy érezzenek megbecsülést, tiszteletet és az értékteremtés lehetőségét. Fontos az is, hogy a baloldal és itt számtalan hozzászólást is hallhattunk a baloldali pártoktól, a Jobbiktól, a DK-tól, az MSZP-től az elmúlt napokban, órákban mindig a szociális érzékenység egyfajta élharcosának próbálja magát beállítani [[Ander Balázs: Így is van!]] , melyre nem lehet jobb cáfolatot találni, mint az előttünk fekvő 2022-es költségvetés. Az utolsó baloldali költségvetés 2010-ben 325 milliárd forintot fordított szociális célú kiadásokra, miközben a 2022-es, most tárgyalt költségvetés már több mint 840 milliárd forintot fordít szociális célú kiadásokra. Ez 513 milliárd forinttal nagyobb, a 2010-es összeg több mint két és félszerese. Ezek után magukat szociális érzékenységűnek hívni, vagy önöknek a szociális kiadások növelése érdekében felszólalni, az nyilvánvalóan álságos. Láthatjuk azt, hogy az árvaellátás havi minimumösszege 2022. január 1-jétől több mint duplájára emelkedik, hogy segítse azon családoknak az újrakezdését, ahol a szülők valamelyike elhunyt. Az emelés a már folyósított és az újonnan megállapított árvaellátásokra is vonatkozni fog. Itt fontos, bár az adótörvényeknél tárgyaltuk, hogy adómentesek lesznek a köztársasági elnök úr és kedves felesége által létrehozott alapítványba juttatott adományok is, amely azt szolgálja, hogy hosszú távú, mentorrendszerű segítséget adhasson azoknak az árva vagy félárva gyermekeknek, akik szülei a Covid-járvány következtében hunytak el. Ezáltal egy örömteli fejlemény az is, hogy itt az állam nem gondolja azt, hogy adót kellene beszedni az adományok után. Mindenkit arra biztatok, hogy lehetőségéhez mérten segítse a köztársasági elnök úr ilyen irányú munkáját és kezdeményezését is. A tisztelt baloldali képviselőtársaktól meghallgathattuk az elmúlt pár órában és napban, hogy milyen rossz ez a költségvetés. Önök úgy fogalmaztak, több baloldali felszólaló is, hogy a költségvetés egyfajta értékválasztást tükröz, és önök ezzel az értékválasztással nem értenek egyet. Úgy mondták ezt el, mintha ez egy újdonság lenne, hogy az önök értékválasztása nagyon-nagyon messze áll a miénktől. Önök nemet mondanak minden idők legnagyobb családtámogatási összegére; önök azt mondják, hogy ez az értékválasztás rossz, hogy mi a gyermeket nevelő családokat próbáljuk támogatni, hogy mi támogatjuk a gyermekvállalást, és Magyarországon most már nem jelent szegénységet automatikusan a gyermekvállalás, mint az önök idejében. [[12.30]] Önök azt mondják, hogy a mi értékválasztásunk rossz, amikor azt mondjuk, hogy növelni kell a Magyarország biztonságára fordítható forrásokat. Önök azt mondják, hogy a mi értékválasztásunk rossz, amikor a magyar vállalkozásokat szeretnénk segíteni, amikor a gazdaság újraindítását szeretnénk segíteni. Önök azt mondják, hogy a mi értékválasztásunk rossz, amikor a 13. havi nyugdíjat szeretnénk visszaépíteni, amikor a fiataloknak személyijövedelemadó-mentességet szeretnénk adni. Önök erre mind-mind azt mondják, hogy ez az értékválasztás rossz. Pedig, tisztelt képviselőtársaim, az az értékválasztás a nagyon veszélyes, hogy önök a magyar családoktól megint csak elvennének, hogy önök a magyar vállalkozásoknak megint csak adót emelnének, és az az értékválasztás rettentő veszélyes, hogy úgy gondolják, azt az országépítő munkát, amelyet 11 éve végzünk, és amelynek az eredményei teljesen világosan látszanak, látszik, hogy a gazdaságpolitikánk, a szigorú költségvetési politikánk, a beruházásokra, a munkahelyteremtésre fókuszáló és a családokat segítő politikánk az jó, ezt a politikát szét kell verni, önök úgy gondolják, hogy ez az értékválasztás nem helyes. Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy semmit nem tanultak a 2010 előtti időszakból, akkor is önök a magyar családok ellen dolgoztak ,és a mostani felszólalásaikból, majd a szavazataikból egyértelműen kiderül, hogy most is ezt szeretnék tenni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönjük Nacsa Lőrincnek, aki annak a KDNP-nek a képviselője, amely a baloldalivá vált európai Néppártnál maradt, és továbbra is a genderkorrekt és egyéb dolgok pártján áll. Köszönjük szépen. [[Nacsa Lőrinc: A pártatlan ülésvezetés!]] Molnár Gyuláé, az MSZP képviselőjéé a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr…
[[Nacsa Lőrinc felé:]] Maga ne…!
…Államtitkár Urak! Köszönöm szépen a lehetőséget. Magam is azzal szerettem volna kezdeni, hogy igazán kiváló és nagyon szép pillanat Nacsa képviselő úr után szólni, sok ajtót nyit ki, amit én most megpróbálok valamilyen formában nem berúgni, hanem legalábbis megpróbálni árnyalni, hogy hova is vezet. Van a XX. századnak egy nagy magyar mágusa, bűvésze, aki azt mondta mindig, hogy csak a kezemet figyeljék emlékszik rá. A XXI. század új nagy magyar mágusa, aki itt szokott ülni hétfőnként a parlamentben, ő viszont pont azt mondta, hogy ne hallgassák azt, amit mondok, hanem azt nézzék, hogy mit csinálunk ténylegesen. Ennek ellenére én magam is azt szeretném mondani, amit ön mondott, és a kiindulópont a mi megközelítésünkben pontosan ugyanaz, hogy igen, a költségvetés az a pillanat, az a pillanatfelvétel adott esztendőben, amikor meg lehet vizsgálni, hogy mindannak, amit önök ígérnek, mindannak, amit önök gondolnak a világról, mi a pénzügyi lenyomata. Pontosan tudjuk, hogy a politika ebből a szempontból egy virtuális tudomány. Egészen addig, amíg önöknek vagy bárkinek elhiszik, hogy ebbe az irányba tervezik vinni a világ dolgait, addig önök jól állnak, amikor pedig ezt ténylegesen aprópénzre váltjuk, azt hívják költségvetésnek, akkor valóban eldől az, hogy önök a többség vagy egy szűk kisebbség érdekében tették mindazt, amit tettek. Szeretnék még egy bevezető gondolatot elmondani, de picit talán távolabbról kezdeném. A hetvenes években a Kínai Kommunista Párt most önök nagyon kedvelik ezt az irányt második embere Párizsban járt, Csou En-lajnak hívják egyébként; később lehet, hogy erre szükség lesz bizonyos tárgyalásokon. Amikor feltették neki azt a kérdést, hogy mi a véleménye a nagy francia forradalomról, Csou En-laj kínai bölcsességgel azt mondta, hogy túlságosan közel vagyunk még ahhoz, hogy objektív véleményt mondjunk erről az eseményről. Tehát azt akarom mondani, hogy ne dőljenek be annak, ha önöknek holnap azt mondják, hogy minden nagyon rendben van. Azt, ami ma Magyarországon történik, nem a jövő héten fogjuk eldönteni, megítélni, ahogy egyébként bizonyos szempontból a rendszerváltás előtti időszakot sem, bizonyos szempontból az első pár kormányok teljesítményét sem. Az a kérdés, tisztelt képviselőtársaim, hogy majd egyszer, amikor vissza fognak tekinteni a mi gyerekeink vagy mi magunk idősebb korunkban, akkor azt mondjuke, hogy leraktuk egy modern Magyarország alapjait, vagy csak túléltünk egy időszakot. Ez az igazi kérdés, ezt tegyék fel maguknak minden egyes pillanatban. Ahhoz képest, amit önök mondanak, amit most Nacsa képviselő úr is próbált hangoztatni, hogy valóban, van Magyarországon egy dicséretes növekedés, egy ideig egyébként volt egy dicséretesen nem túl magas infláció is, az az igazi kérdés szerintem, szerintünk, hogy a látszólagos növekedés, a sikerként elkönyvelt növekedés közben önök egy stabil és kiszámítható nyugdíjrendszert építetteke ki. Miközben ez a fajta sikerként elkönyvelt növekedés volt, önök egy működőképes, XXI. századi, modern oktatási rendszert építetteke ki. Amikor ez a növekedés volt, tehát önök ebben az időszakban egy valóban modern állami, mindenki számára hozzáférhető egészségügyi rendszert építetteke ki. Ha minderre önök azt mondják, hogy igen a válasz, akkor azt gondolom, nem pontosan ugyanarról beszélünk. Mi úgy gondoljuk, hogy önök ebben az időszakban presztízsberuházásokat tettek, egy elitcserét hajtottak végre… [[Az egyeztetést folytató elnök felé:]] Be van kapcsolva elnök úr mikrofonja szerintem! Ugye? Mert közben azt is hallom a fülemben.
Elnézést, képviselő úr! Parancsoljon!
Semmi baj, semmi baj! Tehát azt szeretném önöknek mondani, hogy az a kérdés, hogy önök éltek ezzel a lehetőséggel, amit kínált ez a 2010-2021-es időszak, avagy sem. A mi válaszunk az, hogy nem. Önök azt mondják, hogy igen. Azt gondolom, ennek lesz egy bizonyos mérőpontja, és hiszem azt, hogy lesz majd ennek egy objektív pillanata, amikor történészek meg is fogják ítélni. Mi igenis hiszünk abban, és ez valóban egy filozófiai különbség önök és köztünk, hogy igenis lehet úgy gazdasági növekedést elosztani, hogy eközben a szolidaritást mint alapértéket figyelembe vesszük. Tehát amikor a versenyképessége egy országnak növekszik, aközben arra is tudunk figyelni, hogy a leszakadó, a nehezebben élő, a több gyermeket nevelő és iskoláztató családok számára többletlehetőségek jussanak, és nyilván azt az olcsó poént nem akarom elsütni, hogy amikor a családtámogatásról beszélünk, akkor nem a szűk családi körről van szó. Tehát igenis hiszünk abban, hogy egy esélyteremtő újraelosztás lehet. Önök bármit mondanak, még egyszer mondom, ez egy elemzés kérdése, az adórendszerük, a támogatási rendszerük többségének lényege az, hogy oda ad többletlehetőséget, ahol már vannak lehetőségek, ott ad többletforrást, ahol egyébként is bizonyosfajta hozzáférések vannak. Tulajdonképpen azt is kimondhatjuk, hogy bizonyos társadalmi csoportot önök elengedtek, vagy legalábbis csak azon a szinten próbálnak tartani, amely a létminimum környékéhez van közel. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előterjesztéssel kapcsolatban szeretnék én is véleményt mondani így, amikor a vita vége felé járunk; azt hiszem, tőlünk talán még egy hozzászóló lesz, de lehet, hogy már nem. Tulajdonképpen ez a költségvetés nagyon egyértelműen és világosan megmutatja azt is, hogy önök miképpen gondolkodnak az államról. Ebben sem értünk egyet. Nem értünk egyet azzal, hogy a hatékony állam az, amely minden dolgot centralizál. Igenis hiszünk abban az alapelvben, hogy minél közelebb van valaki a probléma megoldásához, minél inkább átéli és megéli azokat a problémákat, amelyek feszítik az embereket, lényegesen hatékonyabb, gyorsabb és olcsóbb döntést tud hozni. Önök számára ez nem így van. Önök nyilvánvalóan abban a hitben, hogy mindent mindenkinél jobban tudnak, a nyilvánvaló tehetséggel megpróbálnak minden egyes területen élni, ez szerintem hibás. Csak halkan jegyzem meg, nem akarok kilépni a szerepemből, nem akarok politikai elemző lenni, hogy többek között ez lesz az önök veszte. Nem mindenhatók, nem tudnak minden problémát megoldani. Amikor egy rendszer eljut oda, hogy az első számú vezetőt fogja hibáztatni azért is, ha a gyerek nem kap piros kabátot a boltban, akkor meg fogják látni, hogy rossz rendszert építettek fel. A felelősséget és a feladatokat meg kell osztani. Önök ebben a költségvetésben is, mint az elmúlt esztendőkben is mindig, azt erősítették és azt támasztották alá, hogy minél inkább a centralizáció felé vigyék az államot. Ugyanezt gondolom, de ezt gyakorlatilag az előbbi fejezetben említettem, a jövedelemkoncentrációról. Ahogy elmondtam, egyre több pénzt próbálnak elvenni onnan, ahonnan még el lehet venni, és egyértelműen oda próbálják telepíteni, ahol már így is jelentős vagyonok vannak. Nyilván mondhatják azt önök, hogy ez egyfajta magyar kisvállalkozói segítő program, de ha nem haragszanak, néhány esetben úgy látjuk, hogy ez már ezen messze túl van. Szeretném önöknek azt a nagyon egyszerű és talán butának tűnő poént mondani, amit művelt nyugat-európai országokban évtizedek óta használnak, hogy általában a kereszténydemokrata pártok nőügyekben szoktak megbukni, a baloldali pártok pedig másban. Most úgy tűnik, hogy szépen lassan ez a fajta telhetetlenség és nagy ráérés el fog vezetni oda, hogy az emberek többsége számára egyre kínosabb ügyek kerülnek terítékre és kerülnek nyilvánosságra. [[12.40]] És nem hiszünk abban vagy legalábbis nem fogadjuk el önöknek azt, hogy a közteherviselésben igazságosabb helyzetet teremtettek; mert olyan helyeken, ugye, az egykulcsos adóval százszor elmondtuk, ezt a vitát nem fogjuk tudni feloldani, önök fognak riogatni majd a következő hónapokban azzal, hogy az ellenzék a többkulcsos áfa mellett van. Igen, mert azt mondjuk, hogy az lényegesen több lehetőséget teremt azok számára, merthogy több kulcs az is, ha valakinek nullaszázalékos az adója, mint ahogy a pártelnök-frakcióvezető a beszédében el is mondta a minimálbér adómentességével kapcsolatban. És igenis, azt mondom önöknek, hogy a fogyasztáshoz kötött adók magas szinten tartása a legeslegjobban azokat sújtja, akik a társadalom alsó részében vannak, és a bevételeik jelentős részét gyakorlatilag a saját fogyasztásukra használják 27 százalékos áfával. Számukra a különböző helyeken lévő, vállalkozást segítő 5 százalékos áfa semmilyen formában nem jelent többletlehetőséget, és nem jelent semmilyenfajta könnyebbséget. Beszéljünk a foglalkoztatottságról! A teljes foglalkoztatottság igénye mint cél helyes. A munkahelyteremtés mint cél helyes. Itt zárójelben szeretném megjegyezni, hogy az elmúlt egy esztendőben, megmondom őszintén, nem költöttem volna milliárdokat új munkahelyek teremtésére, sokkal inkább a milliárdok egy jelentős részét a munkahelyvédelemre helyeztem volna. Nem ezen a fél éven, egy éven múlik az, hogy Magyarországon lesze további százezer, ötvenezer munkahely, nem tudom, hány munkahelyteremtési támogatást fizettek ki. De az, hogy megvédeni munkahelyeket, az, ha az ember elolvassa azt, hogy egy vendéglátó vállalkozó, akinek két üzlete van, az egyik Berlinben, a másik Budapesten, a berlini üzletéből senkit nem kellett elküldeni, semmilyen intézkedést nem kellett hoznia. Gyakorlatilag a vészhelyzet kihirdetése másnapjától kezdve a teljes fizetésüket kapják a dolgozói, és elengedték a bérleti díjat. Nálunk a rendkívül megalázó 70-80 ezer forint van, amit hónapokkal később kapnak meg a vállalkozók, és ha valaki nem elég tőkeerős, az nyilván nehezen tudja ezt az átmeneti időszakot finanszírozni, de ez csak egy zárójeles megjegyzés volt. Szeretném elmondani, hogy továbbra is úgy gondoljuk, hogy a teljes foglalkoztatás helyes dolog, de ugye, nem akarják azt gondolni, hogy a közmunkaprogrammal ezt a fajta teljes foglalkoztatás igényét tökéletesen kielégítik? Nos, szeretnék röviden szólni a kedvenc témámról, és ez nagyon sokszor volt itt terítéken az elmúlt héten, a héten, ez az önkormányzati rendszer. Itt elmondtam az állammal kapcsolatos álláspontjukkal való vitámat. Továbbra sem értem azt, hogy mi ez a fajta ösztönös félelem a helyi politikával, a helyi politikai közélettel kapcsolatban. Többféleképpen lehet autonómiát csorbítani, ha elfogadjuk annak, hogy ez bizonyos szempontból az autonómia csorbítása, ami itt most történik. Az egyik lehetőség az, hogy az ember azt mondja, hogy folyamatosan hatásköröket von el, olyan törvényeket hoz, amelyek egyre inkább kiveszik a hatásköröket az önkormányzatok alól. A másik lehetőség, amikor forrásokat von el, és az önkormányzatok maguk hozzák meg azokat a döntéseket, amelyek alapján ők bizonyos szempontból korlátozzák a mozgásterüket. Itt többségében fiatal képviselő urak ülnek most a teremben. Hadd mondjam el ha valaki régebben politizál, vannak emlékei , 1989-90-ben, a rendszerváltás környékén minden politikai párt, mindegyik azzal kampányolt, hogy a helyben keletkezett jövedelmek maradjanak helyben. Talán ez egy ilyen hangzatos mondat, akár egy Fidesz-kommunikációs csapat is kitalálhatta volna. És valóban, amikor az Antall-kormány hatalomra került, elindult ez a fajta gondolkodás, de jöttek a fiskális terroristák a Pénzügyminisztériumban, és azt mondták, hogy ez nem lehet, és 50 százalék maradt helyben. Tehát a befizetett szja-nak 50 százaléka maradt helyben. Jött a Horn-kormány első időszaka és most nyilván sikítsanak fel! , 20-25 százalékra levitték, majd a Bokros-csomag idején 8 százalékra lement ez a dolog. Akkor kerültek be ezek a kompenzációs mechanizmusok, amit egyébként önök most sikerként mondanak el, tehát hogy hogyan lehet elvenni a gazdagtól és odaadni a szegénynek, mármost az önkormányzatokról beszélek, nem az emberekről. Gyakorlatilag azt mondom önöknek, hogy egészen sokáig ez 8-10 százalék közötti szja helyben maradó rész volt, és különböző forrásmegosztási meg egyéb módokkal, önhibájukon kívül nehéz helyzetben lévők, tehát különböző kompenzációkkal megpróbálták valamilyen formában már célzottan visszaadni a pénzt a települési önkormányzatoknak. Önök jöttek, kitalálták szerintem a világ legnagyobb szemfényvesztését, de zseniális dolog: ez a működési típusú finanszírozás, feladatfinanszírozás. Senki, ember nem számolta még ki azt, hogy milyen feladatokra mennyi pénzt kell adni, mondjuk, Karancslapujtőn, Alsómocsoládon és Budapest belvárosában. De hagyjuk ezt! Zseniális a dolog. Ennek az lett a vége, hogy ma nem lehet azt tudni pontosan egy települési önkormányzatban, hogy egyébként amikor én három iskolát üzemeltetek, öt óvodát, egy bölcsődét, annak mi a működési típusú kiadása. Mert csak jelzem önöknek, például a bérekben, a pótlékokban egészen elképesztő különbség van egy vidéki település és egy nagyváros között. Nem akarok ebbe hosszan belemenni, azt akarom mondani, hogy önök tökélyre fejlesztették az autonómiakorlátozást. Önök hatásköröket is elvettek az elmúlt tíz esztendőben, és forrásokat is elvettek az önkormányzatoktól. Ma én bátran mondhatom önöknek, hogy az a települési önkormányzat, bármelyik polgármester kollégám, aki azon a helyen ül, közelében sincs annak, mint amit adott esetben 2002 és 2010 között magam mint a XI. kerület, Újbuda polgármestere megtehettem. Most is azt mondják, hogy semmi probléma nincs, csak jelzem önöknek, az önkormányzati területen gyakorlatilag alig változtak a számok. Azt fogják mondani, hogy növekedés; valóban vannak bizonyos növekedési tendenciák, csak szeretném jelezni, a növekedés mértéke oly csekély, hogy ha nézzük az inflációt és nézzük a bármilyenfajta árindexváltozásokat, gyakorlatilag ezek a növekedések, bátran mondhatjuk, hogy a stagnálásnál lényegesen nehezebb és rosszabb helyzetbe hozzák az önkormányzatokat. Pontosan tudjuk, ilyenkor jönnek a szubjektív döntések, jön a december, a karácsony, és néhány megyei jogú város és néhány település megkapja a maga pénzét. Jön a 25 ezer alatti települések kifizetése, a 25 ezer fölöttiekkel meg az egyedi tárgyalás, aminek aztán végeredményeképpen az látszik, hogy egyes településeken megalapozott az igény, a másikon meg nem megalapozott. És ha megnézzük a megalapozott és a nem megalapozott igények politikai színét, akkor azt látjuk, hogy a megalapozottban több a felkészült kormánypárti polgármester, a megalapozatlanban nyilván ott van a sok felkészületlen, ma ellenzéknek minősülő polgármester. Nem jó ez így, tisztelt hölgyek, urak! Azért nem jó, hogy értsék meg, mert azért itt mégsem arról van szó, hogy mi a polgármester fizetését meg a képviselők fizetését döntjük el, hanem valóban, ahogy Varga képviselőtársam is előttem mondta, itt valóban az útfelújítást, a parkfenntartást, az intézmények működését döntjük el, és csak minimális részben van arról szó, hogy hogyan, miképpen él jobban attól adott esetben egy polgármester vagy a többség, ha több pénzt kap az államtól. Nem akarok most belemenni a számháborúba, de ténylegesen ahhoz képest, ami az önkormányzatok lehetőségei, továbbra is azt mondom, bár államtitkár úr itt válaszolt az előbb Varga képviselő úrnak, én mégis azt gondolom, hogy lényegesen többet sarcolták meg a módosabb önkormányzatokat, mint egyébként ez indokolt lenne volna a járványkezelés során, ráadásul sok feladatot át is tudtak volna vállalni. Kifejezetten kíváncsi vagyok egyébként, majd egyszer meg is fogom ezt kérdezni hivatalosan, hogy annak az ezermilliárdos államkötvénynek, amit az önkormányzatok kezelnek, mi a pontos belső tartalma. Magam is készítettem egy módosítócsomagot, és elmondom, ennek mi az oka. Az az oka, hogy a választókörzetemben, Budafok-Tétényben, tehát a XXII. kerület és Újbuda, a XI. kerület egy részében minden olyan próbálkozás, ami arról szól, hogy a helyi önkormányzat megpróbálja az igényeket felmérni, azokat megpróbálja a főváros felé felmutatni, majd utána nyilván a kormány felé mert ugye, most ez a helyzet van, a főváros is fejlesztési szempontból ki van ürítve , akkor rendre azt tapasztaljuk, hogy erre nincs lehetőség. Volt szerencsém Hargitai képviselőtársunk vezérszónoklatát hallgatni, ahol nagy büszkén és boldogan jelentette be, hogy Mohács városának mennyi mindent intézett, meg a térségének. Én most nem térdelek le, mert viccesen nézne ki, ha a pad alatt kezdenék el beszélni, de esdeklem a megértésükért és a jóindulatukért, hogy nekünk is vannak, bár lehet, hogy nem tűnünk olyan rossz állapotban lévőnek, de nekünk is vannak problémáink. Például Újbudán az előző polgármester egy gyerekegészségügyi centrumot elindított. A gyerekegészségügyi centrumhoz kapott állami támogatást is. Ez az épület kész van, többé-kevésbé közel vagyunk ahhoz, hogy el lehet kezdeni. Kell működtetni, a szakma szeretne egynapos sebészetet. Ennek az összege körülbelül 300 és 400 millió forint között van. [[12.50]] Nem tudja az önkormányzat ezt most, a jelenlegi viszonyok között kigazdálkodni. Én tettem egy javaslatot arra, hogy próbáljuk ezt meg valamilyen formában kompenzálni. Ugyanezt gondolom néhány útfelújításról, néhány működési típusú dologról, például a kerékpárutakat nem tudják most ezzel a költségvetési támogatással finanszírozni. Plusz egy érdekesség: gondolom, Simicskó frakcióvezető társam, aki szintén a térség képviselője, fogja a kampányban avatni a gazdagréti tanuszodát. A tanuszoda környékén az önkormányzat vállalt bizonyosfajta tereprendezési munkálatokat. Nem egy nagy összeg, 10-20 millió forint közötti dolog, de jelen pillanatban ezt a munkát nem tudja az önkormányzat elvégezni, úgyhogy ezt is betettük abba a módosítócsomagba, amit szeretnénk, hogyha önök valamilyen formában támogatnának. Ami pedig Budafok-Tétényt illeti, megmondom őszintén, ennek a térségnek a legnagyobb problémája a közlekedés, hogy hogyan, miképpen lehet azt megoldani, hogy akinek nincs erre dolga, az a lehető leggyorsabban haladjon át, vagy lehetőség szerint kerülje azt meg. Itt nyilvánvalóan az M0-s intelligens és megfelelő felújítása teremti meg azt a lehetőséget, hogy ezt a térséget el lehessen kerülni, de minden más szempontból azon kell dolgozni, és erről szólnak a fejlesztési tervek és a koncepciók, hogy hogyan lehet a lehető leggyorsabban áthaladni. Ebből a szempontból nyújtottam be mind a Balatoni út, mind a Leányka utcai felüljáróval kapcsolatban módosító indítványt, ami reményeink szerint, ha támogatásra kerül, akkor ez belátható időn belül azt is jelenti, hogy ebben a térségben valami megmozdul. Tisztelt Képviselőtársaim! Hölgyek és Urak! Bocsánat, ha egy picit néha elkalandoztam a mondataimmal, de arra gondoltam, hogy tekintettel arra, hogy a Párbeszéd átadta az ideje jelentős részét, ezt megtehettem, hogy egy kicsit dagályosabban szóljak önökhöz és beszéljek. Hadd mondjam el a végén az egyik legnagyobb dilemmámat és problémámat. Szóval, én elég régen vagyok képviselő, elég sok költségvetési vitát éltem át, elég sok költségvetést láttam. És azt szeretném önöknek mondani, ez az én nagyon szubjektív véleményem, hogy egyre homályosabb a beltartalma bizonyos soroknak és számoknak. Egyre inkább úgy tűnik, hogy az általános költés felé tolják a költségvetést magát. Én ezt bizonyos szempontból megértem, mert egy: lehet, hogy még nincs pontosan kitalálva, hogy melyik lesz a támogatott projekt a sok közül. Magam is csináltam költségvetést, van ilyen. El tudom képzelni, hogy úgy gondolják, hogy nem kell feltétlenül minden egyes képviselőnek meg a nyilvánosságnak szétcincálnia azt, hogy egy ezermilliárdos gazdaságvédelmi alapban, fejlesztési alapban pontosan milyen dolgok vannak benne. De azt értsék meg, hogy amit önök ma csinálnak, ahogy ezt csinálják, ez azt jelenti, hogy a plenáris ülésen egy olyan vitát tudunk folytatni, amikor gyakran szurkáljuk a levegőt. Önök persze ezt nagy élvezettel le is csapják, hogy: á, nem is arról van szó, aztán pedig utána behozzák a parlamentbe és itt a kormánypárti képviselők felé fordulok , és önökkel pedig mindent megszavaztatnak. Tehát nincs ma olyan helyzet, hogy önök bármikor azt mondják egy kormány-előterjesztésre, hogy itt nem erre gondoltak, amikor ennek a költségvetési sornak a tartalmát megszavazták. Önök nem arra gondoltak, hogy ebből a pénzből ide kellene adni soha ilyen nem volt még! És tudják, az a helyzet, hogy a hatalom az embert megrészegíti. Ha megszokja a hatalom azt, hogy ilyen könnyen lehet kezelni a parlamenti többségét, akkor fog is ezzel élni. És hogy mit jelent a hatalommal élni, és mit jelent visszaélni, az egy nagyon-nagyon vékony ösvény. Köszönöm a figyelmet.
Köszönjük, képviselő úr. Nacsa képviselőtársam, jelezném, amennyiben még egyszer fennhangon kritizálja az ülésvezetést, úgy kizárom az ülésből, és jelezném neki, hogy Kövér házelnök úrnak az általános büntetési tételét rónám ki. Megadom a szót Tapolczai Gergely képviselő úrnak, a Fidesz képviselőjének. Parancsoljon!
[[Hozzászólását jelnyelvi tolmács közreműködésével teszi meg.]] Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! A 2022. évi költségvetési törvény tervezetével kapcsolatban az elmúlt napokban már sokszor hallottuk, hogy ez a költségvetés az ország gazdasági újraindításának a költségvetése. A járvány nagy kihívások elé állította az országot, ugyanakkor a kihívások esélyt adnak arra, hogy sikeresen újraindíthassuk az országot; ugyanakkor fontos, hogy újraindítsuk az életet is. Ennek jegyében indítjuk el a gazdaság-újraindítási akciótervet, a modern Magyarország történetének legnagyobb gazdasági programját. Az akcióterv nemcsak munkahelyeket teremt, hanem a segítségével Magyarország újra kiemelkedő növekedési pályára állhat. Egy nemzet jövőjét a családok és a gyermekek jelentik, ezért a gyermekes és a gyermeket vállaló családok támogatását tovább bővítjük. 2010 óta két és félszeresére növekedett a családok támogatása. Ez arányaiban Európában az egyik legmagasabb, a GDP közel 5 százaléka. Jövőre közel 2780 milliárd forint áll rendelkezésre a magyar családok támogatására. A gazdasági újraindítás további fontos elemei, illetve lépései közé tartozik az, hogy a munkát terhelő adók mértéke csökken. Bevezetjük a 25 év alatti fiataloknál az szja-mentességet. Ezzel több mint 250 milliárd forinttal több maradhat a családoknál és a vállalkozóknál, segítve a gazdaság talpra állását is. A továbbiakban én elsősorban a szociális területtel kapcsolatos feladatokról, célokról és költségvetési számokról szeretnék beszélni. 2022-ben a legfontosabb célok között szerepel a teljesség igénye nélkül a szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatók megerősítése, a fogyatékos, megváltozott munkaképességű személyek munkaerőpiaci helyzetének további fejlesztése, az esélyegyenlőség biztosítása, illetve az életminőségük foglalkoztatás által történő javítása, a fogyatékossággal élő személyek számára ápolást és gondozást nyújtó szociális intézményi férőhelyek kiváltása, illetve az országos fogyatékosságügyi program végrehajtása az intézkedési terv alapján; a családközpontú gyermekvédelem további erősítése és támogatása, illetve az érdekvédelmi és karitatív szervezetek támogatása, a szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatások hosszú távú, kiszámítható működése, és még tovább sorolhatnám, de talán ezek a legfontosabb tételek. 2022-ben összesen 1152,7 milliárd forint áll rendelkezésre a szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi kiadásokra. Ez magába foglalja a pénzbeli ellátásokat, az önkormányzati rendszerben rendelkezésre álló ezen célú forrásokat, a gyermekétkeztetést és az állami fenntartású intézményeink működési költségeit is. Ezen belül szeretnék néhány kiemelkedőbb tételt említeni. A szociális gyermekétkeztetésre minden eddiginél több forrás, 87,2 milliárd forint jut, ami 2010-hez képest 56,2 milliárd forinttal több. A megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatására, illetve az akkreditált munkáltatók támogatására 50,2 milliárd forint jut, ami közel 4,5 milliárddal több, mint a 2021. évi előirányzat. Ezzel több mint 32 ezer személy foglalkoztatásához járulhatunk hozzá. A megváltozott munkaképességű emberek foglalkoztatottságának aránya 2010-ben 18 százalék volt, jelenleg pedig közel 44 százalék. A szociális hozzájárulási adó kedvezményét érvényesítő vállalkozások, továbbá az általuk foglalkoztatott, megváltozott munkaképességű személyek száma és az érvényesített kedvezmény összege évről évre növekszik. 2012 júliusában 3217 munkáltató 5574 megváltozott munkaképességű személyre, 2021 márciusában pedig 7880 munkáltató 43 275 fő munkavállalóra tekintettel érvényesítette a kedvezményt. [[13.00]] Az ápolási célú támogatásokra ilyen például az ápolási díj és a gyermekek otthongondozási díja fordított támogatás 2010-hez képest közel a négy- és félszeresére, azaz 15 milliárd forintról 67 milliárd forintra nő. A nem állami szociális humán fenntartók támogatása több mint 30,6 milliárd forinttal emelkedik. Ha pedig megnézzük a szociális és jóléti intézményi szolgáltatások támogatását, akkor láthatjuk, hogy 2010-ben 325,2 milliárd forint, 2021-ben pedig 780,6 milliárd forint volt a támogatás. A 2022-es évi költségvetésben ez a tétel pedig már 838,3 milliárd forint, így 2010-hez képest 158 százalékos a növekedés mértéke. A fogyatékosságügy területén is szeretném a fontosabb tételeket és célokat megemlíteni. Az egyik legnagyobb lépés a látássérültek elemi rehabilitációjának területén történő növekedés. 2021. január 1-jétől az állam a látássérültek számára összesen évi 60 ezer óra, fejenként maximum 300 órányi elemi rehabilitációs szolgáltatás igénybevételét finanszírozza. A szolgáltatást a jogosult látássérült személyek térítésmentesen vehetik igénybe. Az utóbbi években erre a feladatra fordított évi 124 millió forinthoz képest 2021-től rendelkezésre álló 600 millió forint a szolgáltatáshoz hozzáférők körének jelentős bővülését eredményezte. A siketvak és társult fogyatékossággal élő jogosultak a 300 órán felül kiegészítő órakeretet vehetnek igénybe, ami további 100 órát jelent számukra. Érdemes megemlíteni a magyar, egyébként június elején elfogadásra kerülő jelnyelvi törvény módosítását is. A magyar jelnyelvről szóló törvény az óvodás és általános iskolás hallássérült gyerekek számára is bevezeti az alapórakereten felüli kiegészítő órakeretet, amelyet az oktatási célú tolmácsszolgáltatásra vehetnek igénybe. Ezt is fedezni fogja a 2022. évi költségvetés. A fogyatékosságügyi érdekvédelmi szervezetek költségvetési támogatása évente átlagosan 10 százalékkal nőtt, a 2010. évi 521 millió 700 ezer forintról 2021-re 1 milliárd 317 millió 600 ezer forintra emelkedett; tehát 1 milliárd 317 millió 600 ezer forintra. Ezzel kapcsolatban szeretném javasolni, hogy hasonlóan az elmúlt évekhez, most is emeljük 10 százalékkal az érdekvédelmi szervezetek támogatását. Továbbá szeretném a képviselőtársaim, illetve a kormány figyelmébe ajánlani, hogy indokolt lenne a fogyatékossági támogatás összegének megemelése legalább 20 százalékkal, figyelembe véve az érdekvédelmi szervezetek javaslatát, illetve a fogyatékossággal élő személyek kompenzációs célú kiadásainak növekedését. Végül szeretném megjegyezni a fogyatékosok sportját érintő költségvetés kapcsán, hogy az elmúlt két évben, amikor is a Covid miatt elhalasztották az olimpiát, a paralimpiát, így a felkészülés menete is változott, a kvalifikációs versenyek is csúsztak, ettől függetlenül a tavalyi és az idei évben jóval magasabb összeget biztosítottunk erre a célra. A 2022. évi költségvetési tervezet viszont a 2019-es évi bázisszámhoz térne vissza. Így itt is javasolnék egy 10 százalékos emelést a fogyatékosok sportjának támogatására. Végül, de nem utolsósorban szeretném emlékeztetni a képviselőtársaimat arra, hogy 2014-ben elindult egy óriási fejlesztés, ami óriási változást hozott a fogyatékossággal élő személyek életvitelében, miszerint 4 milliárd forint értékben infokommunikációs akadálymentesítési célú projekteket indítottunk. Ebből a 4 milliárd forintból olyan fejlesztések, olyan szolgáltatások születtek meg, amik egyértelmű, hogy megnövelték a fogyatékossággal élő személyek életvitelének minőségét. Kezdtük a KONTAKT-videós alapú jelnyelvitolmács-szolgáltatással, amit a Siketek és Nagyothallók Országos Szövetsége valósított meg. Folytatódott a „Távszem” nevezetű projekttel, amit a Magyar Vakok és Gyengénlátók Országos Szövetsége valósított meg, segítve a vak és gyengén látó személyek életvitelének fejlődését. Folytatódott az úgynevezett DATA-projekttel, ami az autista személyek önálló életvitelét hivatott segíteni, és csak zárójelben jegyzem meg, hogy ma délután lesz egy ezzel kapcsolatos zárókonferencia, ami bemutatja a DATA-projekt végleges formáját és működését. Az értelmi fogyatékossággal élő személyeknél pedig úgymond „önálló életvitel”, tehát ez az elnevezése az applikációnak, ami az ő önálló életüket segíti. A mozgássérült személyeknél pedig a „Korlátok nélkül” nevezetű kommunikációs akadálymentesítési szolgáltatást vezették be. Az elmúlt évek tapasztalatai, illetve a fejlesztések tapasztalatai alapján ma jelentette be Fülöp Attila szociális ügyekért felelős államtitkár úr, hogy tekintettel az elmúlt évek eredményeire, illetve tekintettel arra, hogy nagyon fontos fenntartani ezeket az eredményeket és továbbvinni a fejlesztéseket, a kormány úgy döntött, hogy a 2021-es évtől ezeknek a projekteknek, ezeknek a fejlesztéseknek, szolgáltatásoknak a fenntartását és további működtetését továbbra is biztosítja, ebben az évben 301 millió forinttal, 2022-től pedig évente 381 millió forinttal fogjuk támogatni ezt a célt, illetve ennek megvalósítását. Ebből is látható, hogy a fogyatékosságügy, illetve a fogyatékossággal élő személyek, bármennyire is nehéz az ezzel kapcsolatos terület kezelése, fejlesztése, menedzselése, de meghallgatva őket, számíthatnak ránk, és mindenben igyekszünk őket segíteni. Ugyanez elmondható a többi területről is, amiről a képviselőtársaim már korábban beszéltek. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük szépen. A következő felszólaló Csányi Tamás, a Jobbik képviselője. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársak! A költségvetés vitájában a frakciómból én szólalok fel talán utoljára, éppen ezért az általános dolgokat már én nem szeretném újra megismételni, hiszen a vita alkalmat adott minden képviselőnek arra, hogy kifejthesse ezzel kapcsolatos véleményét, érveket, javaslatokat lehetett tenni. A költségvetési törvény elmondja azt most nekünk, hogy mire jut majd forrás, és mire nem fog jutni forrás az elkövetkezendő időszakban. A Jobbik úgy látta, hogy körülbelül 705 esetben máshová tenné a forrásokat, hiszen 705 módosító indítványt nyújtottak be képviselőtársaim. Ebből látszik, hogy a frakciónk nagyon komolyan vette a költségvetés vitáját, és komolyan vettük azt, hogy a jólétet biztosítani szeretnénk minden magyar számára. Jómagam a választókerületemben 23 települést érint ez a választókerület minden polgármesternek külön megkeresést írtam, amelyben felajánlottam segítségemet, és kértem őket, hogy költségvetési módosító indítványokkal jelezzék azt, hogy az ő településükön milyen hiányosságok merülnek fel, miben kérik a parlament és a képviselők segítségét. El kell mondjam önöknek, hogy sajnos kevesen mertek reagálni erre a felkérésre, hiszen tudjuk azt, hogy a térség megválasztott országgyűlési képviselője, Boldog István képviselő úr még mindig rövid pórázon tartja a polgármestereket, és ha véletlenül egy ellenzéki képviselővel ülnek le beszélgetni vagy tárgyalni, akkor azt külön egy meetingen számon is kéri rajtuk. [[13.10]] Én azt mondom erre, hogy köszönöm mindazoknak, akik segítettek, és mindazoknak, akik küldtek ilyen indítványokat, és ezáltal akár a konfrontációt is vállalják majd a képviselővel, a többieket pedig biztatni tudom csak, hogy hamarosan véget ér majd ez az időszak, már csak addig kell nekik kibírniuk. Volt olyan polgármester is, tisztelt képviselőtársak, aki azt válaszolta a levelemre, hogy ő már átadta Boldog István képviselő úrnak a módosító javaslatait, és kéri, hogy én támogassam ezeket a javaslatokat. Én megnéztem a ParLex rendszerében, hogy Boldog István képviselő úr mennyi módosító indítványt adott be, és három év alatt egy darabot sikerült neki, azt sem most. Így sajnálatos módon én ezt nem tudtam támogatni, pedig minden vágyam az volt, hogy lássam, milyen hiányosságokra hívja föl a figyelmet, és hogy támogathassam ezeket az indítványokat. Jómagam azonban, ahogyan tavaly is megtettem, most is így cselekedtem, fölkértem aláírónak a ParLex rendszerében Boldog István képviselő urat, aki nem óhajtotta támogatni az általam benyújtott módosító javaslatokat. Jó néhányat sikerült pedig az asztalra letenni általánosságban is, illetve a választókerületet érintően is. Általánosságban Ander Balázs képviselőtársammal fogalmaztunk meg jó néhány módosító indítványt, többek között a pedagógusbérek rendezésével kapcsolatban vagy éppenséggel az Erzsébet-táborok kapacitásának növelésével kapcsolatosan. Tudjuk azt, hogy rengeteg olyan lehetőség van a költségvetésben, amely általunk értelmetlennek ítélt beruházásokra megy el, így például mondjuk, a Budapest-Belgrád vasútvonal egy kilométernyi szakaszából lehetne növelni az Erzsébet-táborok kapacitását duplájára. Azt gondoljuk, hogy talán ennek nagyobb értelme lehetne. Azonban a felszólalásomban elsősorban, mondtam, hogy nem az általánosságokról szeretnék beszélni, hanem sokkal inkább a választókerületet érintő költségvetési módosítókról. Azt kell mondjam önöknek, hogy sajnos be kellett újra adnom a tavalyiakat is, hiszen a problémák akutak, nem oldódnak meg, egy év eltelt, a TOP-os pályázatok lepörögtek. Nálunk ebből kifolyólag június 30-án tárgyalás kezdődik majd a képviselő úr részvételével, és elsőrendű vádlottként fog majd szerepelni. Ennek ellenére én azt gondolom, hogy a beruházásoknak, a fejlesztéseknek tovább kell haladniuk, így ezért röviden ismertetném azokat a javaslatokat, amelyeket én az asztalra letettem, és amelyeket a képviselő úr nem támogatott. Mezőtúron a belterületi utak felújítása mindenképpen elengedhetetlen feladat a következő költségvetés számára, azonban erre külön forrást nem nagyon találtunk. Azonban szükséges lenne, mondjuk, például a Petőfi Sándor utcát felújítani elég frekventált területnek mondható a városon belül , illetve rengeteg-rengeteg út nem rendelkezik szilárd burkolattal, ezek sáros, esős időben megközelíthetetlenek, illetve sem a mentő, sem a szemétszállító autó nem tud bemenni. Tehát elképzelhetetlen dolgok vannak egy 18 ezres városban is, amelyek a XXI. században a minimális komfortfokozatot sem érik el. Azt hiszem, hogy a kormányzati propagandára szánt 18 milliárdból talán futná erre is. Ugyanakkor elkerülő út létesítése is fontos lenne a település mellett. A 46-os utat kellene a városon kívülre helyezni, hiszen a megnövekedett tranzitforgalom némileg élhetetlenné is tette már ezt a környéket. Erre 5 milliárd forintot terveztem volna be. A Hortobágy-Berettyó-főcsatorna revitalizációja ezeréves probléma. Mindenki szeretett volna már hozzányúlni, de igazából még senki sem tudott érdemben cselekedni ezzel kapcsolatosan. Vannak tervek, vannak elképzelések már, úgy gondolom, hogy a tervezésre is jutott. 1 milliárd forintot szerettem volna erre kérni. A főiskola épületének, amely a Fidesz-kormány alatt szűnt meg egyébként tanügyi épületnek lenni, azonban mégis turisztikai szempontoknak megfelel, annak a felújítása 1 milliárd forint lett volna. Törökszentmiklósra, a választókerület központjára is jutna, a belterületi utak fejlesztésére forrás, hiszen ott is elengedhetetlenül szükséges, valamint a Törökszentmiklós és Óballa közötti közútfejlesztése is szükséges egy 11 kilométeres, szinte teljesen járhatatlan útszakasz felújítása. Igaz, százlelkes településről beszélünk és egy 5 kilométernyi szakaszról, de azt gondolom, hogy az itt élők is megérdemlik azt, hogy európai szintű életkörülményeik legyenek, amikor a városba mennek be éppenséggel. Törökszentmiklóson a városrehabilitációs központról is eshetne szó, illetve annak felújításáról, ez a „Piramis” néven elhíresült torzó, amelyet hosszú évek óta nem sikerült befejezni, a mai napig ott éktelenkedik a város központjában. A Kálvária-kegytemplom felújítása, amely gyakorlatilag a legrégebbi épülete Törökszentmiklósnak, és búcsújáróhely, ketté van szakadva az épület, 150 millió forint sokat lendítene az állaga megóvásán és felújításán. A Galambos park rekonstrukciója Törökszentmiklóson 200 millió forint, erre már megvannak a tervek. Játszótér, állandó rendezvényhelyszín, parkfejlesztés s a többi, tanösvény, vizes élőhely kialakítása tartozna ide, ennek az összege 200 millió forint. Tiszaföldváron szintén a belterületi utak felújítása nagyon szükséges, valamint a művelődési központ megteremtése, létrehozása, fölépítése; 2 milliárd forint jutna erre. Illetve Tiszaföldváron szintén akut probléma az orvosi ügyeletnek a rendes és zökkenőmentes megoldása; 500 millió forint. Cserkeszőlőn egy bekötőút helyreállítására jött igény. A Cserkeszőlő-Bogaras közötti 480 méter hosszú bekötőút stratégiai fontosságú a település számára, érdemes lenne ezzel is foglalkozni, valamint a Cserkeszőlőt Kunszentmártonnal összekötő kerékpárút felújítása szintén sokat lendítene mind a munkába járók, mind pedig az ott nyaralni vágyók mindennapjain. Cserkeszőlőről érkezett még egy 900 milliós tétel, amely egy bentlakásos idősotthon létrehozására vonatkozna a fürdő közelében. Azt gondolom, hogy ez is egy elvárható, nem túlzottan messzemenőkig túlnyújtózkodó javaslat lenne. Illetve még egyet szeretnék önökkel megosztani, ez pedig a Cibakházát érintő belterületi utak felújítása, ami gyakorlatilag azt jelentené, a településen lévő utak több mint fele nem rendelkezik megfelelő útburkolattal, ennek a megoldását célozná a javaslatom. Tisztelt Képviselőtársak! Mindezen javaslatokra én Boldog István országgyűlési képviselőt fölkértem, ő azonban ezeket nem támogatta, de a lehetőség adott lesz az elkövetkezendő időszakban a szavazásnál. Nagyon fontosnak érzem azt, hogy egy választókerület minden egyes apró problémáját meghalljuk, tolmácsoljuk önöknek, és akár egy szavazáson majd mindezt valóra is válthassuk, hiszen a jólét minden magyarnak jár. Köszönöm szépen, ha támogatják. [[Potocskáné Kőrösi Anita tapsol.]]
Köszönjük. A következő felszólalónk Simon Miklós, a Fidesz képviselője. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Urak! Ma, május 21-én a honvédelem napja van. A magyar honvédekre mindig számíthattunk, mindig számíthatott a haza, ezért a felszólalásom elején szeretnék köszönetet mondani azoknak a katonáknak, akik az országban szolgálva szolgálják a hazát, és azoknak is, akik a határ mellett védik Magyarországot. Isten áldja meg munkájukat, és adjon egészséget nekik! Rengeteg hozzászólást hallhattunk, tisztelt képviselőtársaim, az elmúlt napokban a költségvetésitörvény-javaslat kapcsán. Sok álláspont hangzott el, viszont a lényeg egyértelmű: hazánk 2022. évi költségvetése az ország újraindításának a költségvetése. Megfelelő módon igyekszik megteremteni a magyar emberek biztonságát, ennek súlypontjai: a gazdaságélénkítés, a munkahelyteremtés és a családtámogatás. A magyar gazdaság a 2019-2020. év fordulóján kifejezetten jó állapotban volt. Ekkor köszöntött be a vírushelyzet és a válság, megállítva azt a dinamikus növekedést, ami ezekben az években mindannyiunk életét jellemezte. [[13.20]] Ez munkahelyteremtésekben és a jóléti kiadások jelentős növekedésében mutatkozott meg. Szerencsére volt erőforrás felépíteni Magyarország történetének legnagyobb gazdasági mentőcsomagját, volt elég forrás és kapacitás a védekezésre. 2022-ben már egyértelműen a minél gyorsabb gazdasági visszarendeződés elősegítésén lesz a hangsúly. A költségvetés a gazdaság újraindítását célzó kiemelt programokra, fejlesztésekre, beruházásokra összpontosít, továbbá a foglalkoztatás elősegítésével kapcsolatos intézkedésekre a gazdaság-újraindítási akcióterv keretében jövőre több mint 7300 milliárd forint forrást biztosít. A költségvetés a családok támogatásán keresztül, legyen szó a gyermeket vállalók vagy a gyermeket nevelők számára biztosított lehetőségekről, a nyugdíjak kiegészítéséről vagy a fiatalok adókedvezményeiről, a magyar emberek legszélesebb körét igyekszik elérni és ezáltal segítséget nyújtani nekik. A gazdaság élénkítésén keresztül pedig minden olyan embernek lehetősége nyílhat munkát találni, aki munkát keres. Ez után a rövid bevezető után szeretnék néhány szót szólni a gazdaságfejlesztés és munkahelyteremtés speciális eszközéről, mégpedig a hadiipari fejlesztésekről. Magyarország nem lehet erős egy erős hadsereg nélkül, egész Európa és az egész transzatlanti szövetség biztonságát és erejét növeli, ha hazánk erősödik a honvédelem területén. A NATO-ajánlás, ami a védelmi kiadások GDP-n belüli arányát legalább 2 százalékra teszi, hazánk esetében mindenképp a haderőnk fejlesztésének az irányába mutat. A kormány célja, hogy 2024-re elérjük ezt az ajánlott arányszámot. A Honvédelmi Minisztérium költségvetési kiadási főösszege az idei tervekhez képest 30 százalékkal növekszik, meghaladva az 1000 milliárd forintot. A „Zrínyi 2026” haderőfejlesztési programra közel 500 milliárd forint lesz felhasználható, ami nagyjából a duplája az idénre tervezett keretnek. Mindezzel együtt a védelmi kiadásaink elérik a GDP 1,78 százalékát, amire a 2000-es évek eleje óta nem volt példa. Messziről indultunk, tisztelt képviselőtársaim, van hová fejleszteni a magyar haderőt. 2002 és 2010 között Magyarország akkori baloldali kormányai a széthullás peremére lökték a magyar honvédelmet. Harcászati képességünk folyamatos csökkenése, az eszközök és az infrastruktúra oktalan elherdálása és a katonák semmibevétele jellemezte a baloldali kormányzást. 2002 és 2010 között nem volt semmilyen életpályamodell, a beígért illetményfejlesztések elmaradtak, a hazánk biztonságáért dolgozó, jól képzett szakemberek megélhetése egyre nagyobb veszélybe került, ezért a nagy részük úgy döntött, hogy elhagyja a katonai pályát és máshol helyezkedik el. Ebben az időszakban több mint 18 ezer fővel csökkent a honvédség létszáma, és gyakorlatilag megszűnt a haderő tartalékos rendszere is. A baloldali kormányok mintegy 50 ezer különféle haditechnikai eszközt és hadfelszerelést adtak el, ha finoman akarom kifejezni magam, akkor jelképes árakon, és pótlásukra vagy bármilyen fejlesztésre még csak koncepciójuk sem született. Honvédelmünk fejlettsége, ereje a környező államokhoz képest ekkor több évtizedes lemaradásba került. Mintha csak tudatosan akarták volna felszámolni Magyarország védelmi kapacitásait, pedig a rendszerváltás óta eltelt 31 évből 17 olyan év volt, tisztelt képviselőtársaim, amikor valamelyik szomszédos államban komoly fegyveres konfliktus dúlt. A 2010-es kormányváltás óta sikerült odáig eljutnunk, hogy elkezdtük helyreállítani katonáink megbecsülését, és egy alaposan kidolgozott koncepció mentén megkezdődött a haderőnk nagy léptékű fejlesztése is. A „Zrínyi 2026” honvédelmi és haderőfejlesztési program a NATO-n belül is egyedülálló. Ilyen rövid idő alatt ilyen volumenben és ilyen széles spektrumban zajló modernizálásra jelenleg nem akad példa a szövetség keretein belül. A cél egyértelműen az, hogy a térség sereghajtóiból Közép-Európa békéjének és biztonságának meghatározó tényezőjévé váljunk. De nemcsak a szuverenitásunk megőrzése érhető el a haderőfejlesztésen keresztül, a gazdasági növekedés gyorsítása, munkahelyek teremtése, a kutatási és fejlesztési szektor felpörgetése is hozadéka ennek a programnak. Engedjék meg, hogy említsek néhány példát! A német Rheinmetall vállalattal kötött megállapodás érdekében Zalaegerszegen egy gyalogsági harcjárműveket gyártó üzem létesítése indult meg. A Lynx harci jármű a világ egyik legkorszerűbb típusa, gyártása 2023-tól indulna, és 218 darabot a honvédség is rendszeresítene ebből a típusból. Az üzem jelentős exportpotenciállal is rendelkezni fog, és legalább 500 új munkahelyet fog teremteni. A Gidrán-projekt keretében két négykerék-meghajtású páncélozott katonai jármű beszerzése és hazai gyártásának megindítása is folyamatban van. A projekt alapját török járművek adják majd, viszont mindkét típust továbbfejlesztik, természetesen az európai igényeknek megfelelően a Rheinmetall szakemberei és a magyar mérnökök. Összesen több mint 300 ilyen jármű kerül majd rendszeresítésre a Magyar Honvédségnél, gyártásuk nagyrészt Magyarországon valósul meg. A HM Arzenál kiskunfélegyházi fegyvergyárában évek óta folyik a cseh licenc alapján történő fegyver-összeszerelés és -gyártás, nemrég pedig több új típus jövőbeli gyártását jelentették be. Lépések történtek új, brazil gyártású sugárhajtású szállító repülőgépek beszerzése érdekében. Ezenkívül gyakorló-repülőgépek üzemeltetésével kapcsolatban is elképzelhetők fejlesztések a jövőben. Magyarország légvédelmi rendszerének megújítása is zajlik. Hazánk egymilliárd dollár értékben vásárolt AMRAAM-rakétákat az Egyesült Államoktól, a Rheinmetall Canada vállalattól pedig ELM-2084 típusú radarokat is, amelyek az izraeli vaskupola rakétavédelmi rendszer fontos pillérét képezik. A korábbi években beszerzett Leopard páncélosok mind megérkeztek Tatára, már éleslövészeten is voltak, az Airbustól rendelt H145M típusú, többcélú katonai helikopterek pedig folyamatosan érkeznek hazánkba. [[13.30]] Szállítójárművekre, géppuskák és páncéltörő fegyverek cseréjére, mobil légvédelmi berendezések és drónvédelmi eszközök beszerzésére van szükség és esély a közelebbi jövőben a haderőfejlesztési program keretein belül. Szóval, röviden ezek azok az eszközök, amelyek a „Zrínyi 2026” program keretein belül jelenleg beszerzésre és hadrendbe állításra kerülnek. Ám mindennek nem lenne értelme akkor, tisztelt képviselőtársaim, ha katonák híján nem tudnánk üzemeltetni az új, modern hadászati arzenált. A pandémia rávilágított arra, hogy a Magyar Honvédség a polgári kormány alatt egy kiszámítható és biztos munkahelyet jelent. Az utóbbi években folyamatosan emelkedett, a tavalyi évben pedig jelentősen megugrott a honvédséghez csatlakozó cégek száma. Sokat segített ebben a járványhelyzet első hullámában a gazdaságvédelmi akcióterv részét képező önkéntes tartalékos szolgálati forma, amely egy egyszerűsített alkalmassági vizsgálat után hat hónapos kiképzés keretében munkát és fizetést adott a jelentkezőknek. Több mint 1300 embernek sikerült így segíteni a válság időszakában, akik közül jelentős számban döntöttek úgy, hogy hosszú távú munkahelyükként is a Magyar Honvédséget választják. Ezt a sikeres programot mindenképpen érdemes folytatni, csakúgy, mint a honvédség társadalmi kapcsolatrendszerének szélesítését és erősítését szolgáló programokat. A költségvetés forrást biztosít a Honvéd Kadét Programra és a katonai középiskolák és kollégiumok létrehozására, ami a hazafias honvédelmi nevelés fejlesztését segíti elő. A Honvédelmi Sportszövetség és a civil szervezetek támogatása, az elesett bajtársak és a hősök emlékének ápolása, a nyugállományú katonákról való gondoskodás mind-mind ezt a célt szolgálják, és remélhetőleg képesek lesznek még vonzóbbá tenni a katonai pályát. Tisztelt Ház! Ezen felszólalásommal kívántam bemutatni hazánk 2022. évi honvédelmi költségvetésének legfontosabb pontjait. Azt hiszem, hogy ha képesek leszünk a jelenlegi ütemben folytatni a Magyar Honvédség rendbetételét, újbóli erősítésének a folyamatát, akkor tényleg elérhetővé válik a cél, hogy Magyarország ismét a térségünk meghatározó katonai ereje legyen. Meggyőződésem, hogy ezek az erőfeszítések egy biztonságosabb Magyarország és egy békésebb Európa létrejöttét segítik elő. Ezért tisztelettel kérem képviselőtársaimat, hogy az előttünk fekvő törvénytervezetet megvitatni és megszavazni szíveskedjenek. Engedjék meg, tisztelt képviselőtársaim, hogy reagáljak az előttem elhangzott jobbikos képviselők ügyeire. Ander Balázs a „Magyar falu” programot lefestette. Azt én aláírom, hogy Ander Balázs képviselő úr jó színészi képességekkel rendelkezik, de a valósághoz annak, amit mondott, semmi köze nincsen. Úgymond én is perifériáról jöttem, habár visszautasítom ezt a kifejezését, merthogy Szabolcs-Szatmár-Bereg megye, gondolom, sokak szemében, különösen a Jobbik szemében periféria mi ezt nem így gondoljuk. Azok a támogatások, amelyek az elmúlt években [[Az elnök kikapcsolja a mikrofont.]] a nemzeti összetartozás kormányától érkeztek…
Képviselő úr, legyen kedves, ne minősítse képviselőtársának a felszólalását, hanem a tárgyra térjen! Köszönöm.
Világos, köszönöm, elnök úr. …azok a rendszerváltás óta a legnagyobb mértékű támogatások, és ez így van Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében, így van Baranya megyében és Somogy megyében is. A „Magyar falu” program egy kiváló program, nemkülönben pedig a területfejlesztési operatív program. Csak a mi választókerületünkben, a nyírbátori választókerületben 110 programban 17 milliárd forintból építettünk egészségházakat, óvodákat, újítottunk meg iskolákat, ipari parkokat hoztunk létre, több ezer új munkahely létesült, pontosan tudom, nyolcezer új munkahely létesült 2010 óta a nyírbátori választókerületben. És akkor önök azt mondják, hogy semmi nem történik. Ezt visszautasítom, és azt kérem a tisztelt parlamenttől, hogy utasítsa vissza a jobbikos képviselőknek a vádjait. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Következő felszólalónk Szakács László, az MSZP képviselője. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Mielőtt rátérnék arra a témára, amelyről beszélni szeretnék, szerintem sokszor elhangzott már a költségvetés vitája során, de talán nem lehet elégszer elmondani: a magyar emberek sokat és jól dolgoznak, megérdemelnék azt, hogy csökkentsék a terheiket, megérdemelnék azt, hogy tisztességes bérhez juthassanak hozzá, megérdemelnék azt, főleg azok, akik a legrászorultabbak, akik valamilyen szociális ellátásban vannak vagy éppen gyermeket vállaltak, és azután gyesen, gyeten vannak, hogy emelkedjen ezeknek az összege; megérdemelnék azok, akik minimálbéren vannak, hogy csökkenjenek az adóterheik, amire mi előterjesztettünk egy javaslatot, hogy a minimálbérnek és a legalacsonyabb béreknek sávosan egy adójóváírással csökkenjen, méghozzá nullára az adóterhe. Ezzel azonnal megemelkedhetett volna a minimálbér 136 ezer forintra. Ami a legmegdöbbentőbb volt ebben, amikor a Gazdasági bizottság tárgyalta ezt az ügyet, hiszen itt a plenáris ülésen nem is tárgyaltuk, idáig el sem juthatott, mert önök ezt erőből lenyomták, és a legmegdöbbentőbb az volt, hogy ezt úgy tették önök, hogy egyetlenegy kérdést, egyetlenegy észrevételt nem tettek. Nem mondták el a saját álláspontjukat, nem mondták el, hogy azért rossz a javaslatunk, és ezt mi úgy kívánjuk jobbá tenni, úgy szeretnénk segíteni a magyar munkavállalókon, főleg azokon, akiket a legkevésbé fizetnek meg, hogy… de ennek a mondatnak nem volt folytatása, hiszen a Gazdasági bizottság ülésén az hangzott el, hogy kérdés, észrevétel nincs, akkor szavazunk, és önök erőből lenyomták, elvették az emberek asztaláról a pénzt, elveszik az emberek asztaláról a kenyeret. Én azt gondolom, ez biztos, hogy sokszor elhangzott már, és biztos, hogy sokszor el is fog hangozni, és minden egyes alkalmat, ahol nyilvánossághoz jutunk, fel kell használni arra, hogy elmondjuk azt, hogy önök segíthettek volna az embereken, de nem tették, erőből nem tették. Nem érvekkel, nem kérdésekkel, nem olyan ügyekkel vagy éppen nem olyan érvekkel, érvrendszerekkel, amelyeket használni lehetett volna, hanem egész egyszerűen nem tették. A második dolog, amire rá szeretnék térni, eléggé speciális, de nagyon nagy része a költségvetésnek, ez pedig az önkormányzati gazdálkodás. Most, ugye, hallottuk itt képviselőtársamtól, hogy micsoda fantasztikus fejlesztések valósulnak meg [[Dr. Simon Miklós: Ez így van!]] biztos vagyok benne, hogy vannak ilyenek is [[Dr. Simon Miklós: Így van!]] , de én legfőképpen azt hallom az önkormányzatoktól, nyilvánvalóan Baranya megyéből ha már ön is felhozta, én pedig Baranyából jövök , én pedig azt hallom ott, Komlón és Pécsett is, hogy időnként a fejlesztésekkel már elvolnának, csak nagyon működni nem tudnak, de azért a fejlesztéseknél is meg kell állni egy percre. Olyanoke ezek a fejlesztések, amelyek az ott élő embereknek a mindennapjait úgy könnyítik meg, hogy könnyebb lesz valamilyen szolgáltatáshoz a hozzáférés, olcsóbb lesz valamilyen közszolgáltatás, biztonságosabb lesze ki fogom ezeket majd fejteni valamelyik közszolgáltatás, tehát úgy szolgáljae a városlakóknak az érdekét és úgy teremte értéket egy városon belül, hogy attól élhetőbb lesz egy város, élhetőbb lesz egy település? [[13.40]] Mert ha véletlenül nem ezt szolgálja, akkor el lehet mondani, hogy ezek a fejlesztések betonba meg térkőbe öntött álmok. Az ember azt látja, hogy két kézilabdapályányi terek meg tudnak újulni 700-800 millió forintból, annak biztos jó, aki beruház, de ugyanaznap van kettő csőtörés, és homok folyik a csapból. Néha az az érzése az embernek, hogy akkor, amikor ezekről az ügyekről beszélünk, el kell mondani az elejétől, hogy hogyan működik egy város, mi történik akkor, amikor fél négy és négy között egy város elindul, addig mit kell tenni. Amikor elindul a tömegközlekedés, elindulnak az emberek dolgozni, amikor nyitnak az óvodák, amikor nyitnak a bölcsődék, hogy munka előtt oda az emberek el tudják vinni a gyerekeket, akkor oda utak kellenek hogy vezessenek, és a zöldterületeket közben karban kell tartani, az egészségügyi intézményeket ki kell nyitni, az iskolákat ki kell nyitni, utána pedig üzemeltetni kell. Mi azt látjuk, hogy ezekre igazság szerint már nem annyira maradtak források. Azt láthatjuk ezekben az esetekben, legyen itt szó a síkosságmentesítéstől kezdve a zöldterületek karbantartásán keresztül rengeteg olyan dologig, amitől ugyancsak élhetőbb egy város, hogy azoktól elvettek rengeteg pénzt, a működésben máshova kellett átcsoportosítani. Nagyon egyszerű: bért kell fizetni, ezekben a városokban is bért kell fizetni, és akkor innen el kell venni pénzt, aztán a „jut is, marad is” elvén sikerül majd a közterületeket karbantartani, sikerül majd a felszíni vizet elvezetni, sikerül majd a síkosságmentesítésre megfelelően felkészülni, és 20-30 éves gépekkel megpróbálni dolgozni, és elindítani egy 20 ezres, 30 ezres vagy éppen 150 ezres várost minden egyes reggel, 20 éves buszokon elindítani mindenkit dolgozni, iskolába, munkába. Azt gondolom, erre nem fordítottak önök elegendő figyelmet. Ha továbbmegyek, akkor ott vannak a közszolgáltatások. Egy önkormányzatnál, azt gondolom, ezek talán a legfontosabbak, és a XXI. században már nem érezzük annyira úri ficsúrságnak, hogy kinyitjuk a csapot, és folyik belőle a víz. [[Z. Kárpát Dániel: Vigyázz a ficsúrozással, mert drága lesz!]] Ha levisszük a hulladéktárolóba a szemetet, akkor előbb-utóbb azért majd jön a kukásautó és elviszi. Hulladékgazdálkodás tudják, ezek azok, amelyeket önöknek olyan piszkos mód sikerült megreformálniuk, és aztán nem is biztos, hogy mindig működőképesek voltak, vagy ha, mondjuk, éppen fűtési időszak van, akkor a távfűtéses lakásokban elindule a fűtés, mert ez sem mindenhol egyértelmű. Tudják, miért? Mert a halálba adóztatták ezeket a cégeket a közműadóval. Százmilliárd forintos hitelben vannak ezek a cégek országosan, hogy ki tudják fizetni a közműadót. És tudják, mire nem jut? Felújításra meg karbantartásra haváriára jut. Ha a tél közepén eltörik egy fűtéscső, és 100-200 vagy 1000-2000 lakásban nincsen fűtés, akkor ott azt ki kell várni, tisztelt hölgyek, urak, mert nem jutott pénz arra, hogy fejlesszenek, nem jutott pénz arra, hogy karbantartsanak, csak havária van. Akármerre megyek, biztos vagyok benne, ha átmegyek egy településen, valahol ott fogom találni, mondjuk, a helyi víziközmű- vagy a helyi távfűtési cégnek a gépeit, és valahol felbontották az utat, valahol árkot ásnak, valahol csövet javítanak. Azt gondolom, ezek azok a dolgok, amelyekre önök nem fordítottak kellő figyelmet az elmúlt időszakban, és nem adtak elegendő pénzt sem a cégeknek, sem a városoknak, nem adtak rá elegendő lehetőséget, és erre nem is nyíltak olyan források, amelyekből nem csak betonba öntött álmokat lehetett, tisztelt képviselőtársam, megvalósítani. Ha megemlítette a TOP programot, azért azzal önöknek is el kell tudni számolni. Még egyszer mondom, nem szeretnék általánosítani, biztosan abból sikerült megvalósítani olyan dolgot is, amit tényleg szerettek is volna az ott lakók, de ha mindegyik programelem, mindegyik pályázati elem annyira csak a településen élőknek vette volna figyelembe az érdekeit és nem a polgármesterét, nem az építőét, nem a nem tudom, kiét, akkor mondják meg nekem, hogy az első két körben ez a TOP miért volt olyan titkos. Ha oda egy megyei önkormányzati képviselő vagy egy országgyűlési képviselő be akart menni megnézni, tájékozódni arról, hogy abban a megyében, ahol lakik, milyen fejlesztéseket hajtanak végre sok-sok milliárdból, akkor annak titoktartási nyilatkozatot kellett aláírni. Ez így működik? az államtitkár urakat is kérdezem. Így működik, hogy a képviselő titoktartási nyilatkozatot ír alá ahhoz, hogy megnézhesse, milyen fejlesztések lesznek a megyében, és utána nem kap belőle példányt? Tehát nem úgy megy ez, ahogyan régen volt a transzparencia jegyében, hogy kiküldik akár e-mailben, akár papíralapon, nem. Bemehet, jegyzetelhet, és kap két órát, hogy végignézzen 240 pályázatot, de lehet, hogy 2400-at. Ez így működik? Ez az önök fejlesztési politikája? Létezik az, hogy ez rendben van így? És ebből lesznek a betonba öltött álmok? Biztos csodálatos, ha megépül a harmadik mellé egy negyedik diadalív, vagy éppen a mi városunkban, ha jól olvastam, akkor végül is egy dinóparkot akarnak építeni Komló városában. Hát, egy elnéptelenedő, korábban sokkal jobb sorsra érdemes és sokkal szebb időket látott iparvárosban semmi másra nincsen szükség, mint egy virtuális dinóparkra. Ezek azok a fejlesztések, tisztelt képviselőtársam?! Persze nem gondolom, hogy egyedülálló ez a kérdés. Otthon élve, a képviselőkkel én például tartom a kapcsolatot, ahogyan, mondjuk, a komlói polgármester meg nem tartja velük a kapcsolatot, ezért én tudom, hogy ők mit gondolnak. Ők azt gondolják, hogy egész egyszerűen lehetetlen az a helyzet, hogy a városgazdálkodás úgy működik, hogy mondjuk, a síkosságmentesítésnél a városgazdálkodási cég igazgatója az, aki felül a gépre, ő tolja a havat, ő szórja a sót, mert nincs már rá ember. Korábban mindent meg lehetett oldani, mert arra rendezkedett be a város 1000-1200 közmunkással. Gondoljanak abba bele, hogy egy 25-26 ezres város volt akkor, és 1000-1200 közmunkás volt, de már nincs annyi. Mennyi van? 80? 110? A fele? Nacsa képviselőtársamnak mondom: nem azért, mert elhelyezkedtek az elsődleges munkapiacon. Bár ez volna a helyzet, de nem ez! [[Nacsa Lőrinc: De!]] A buszok átlagéletkora nagyjában-egészében 20 év, és a hulladékkezelést önök úgy rendbe rakták a nemzeti kukaholdinggal, ahogyan azt a köznyelv hívta, hogy az mintegy két évig nem tudott számlát kibocsátani, a cégek annyit kaptak, hogy éhen ne haljanak, csődbe ne menjenek, de fejleszteni nem tudtak, és kérem szépen, azok a hulladékszállító autók járják most is a városok útjait, amelyeket még az ISPA-programokból vettünk. Tudja, mikor volt az? Az európai uniós csatlakozás előtt, azokból a programokból vásárolt eszközökkel kell ellátni egy várost. És amikor mi azt mondtuk a 2019-es önkormányzati kampányban, hogy mi egy európai kisvárost szeretnénk, vagy éppen Pécsett egy európai nagyvárost szeretnénk, akkor annak nagyon sok vonzata van. Igen, az is egy vonzata, hogy transzparens, átlátható a gazdálkodás, meg az is, hogy tudják, mondjuk, a csatornafedél egy szintben van az úttesttel. Pécsett azt is láttuk, hogy önök azt kétszer tették tönkre: 2010-től 2014-ig csináltak 10 milliárd hiányt, konszolidálták újra, aztán 2014-től 2019-ig megint csináltak ugyanennyit, megint konszolidálták. Kire maradt? A megválasztott új vezetésre, akik leváltották a fideszes vezetést, és akik most nagyon-nagyon tisztességesen, percre pontosan fizetik vissza az államnak amelyik konszolidálta, az állam a legnagyobb hitelezője a városnak azokat a pénzeket, amelyeket a korábbi fideszes vezetés elherdált. [[13.50]] Én is kérem önöket, hogy támogassák azt a módosító javaslatot, amit benyújtottam. Összeszámoltam, hogy Komló városában ezek a vagyonelemek, amelyek leamortizálódtak az elmúlt 15 évben, 10 évben, amióta önök nem pótolták, amióta fideszes vezetése van a városnak, és nem pótolták azokat az infrastrukturális elemeket, amelyektől működik egy város, amelyektől tudják ezek az úri dolgok vannak, hogy elviszik a szemetet, kinyitják a csapot, folyik belőle a víz, végig lehet menni az úton úgy, hogy az ember nem harapja le a nyelvét, és még sorolhatnám, ezekhez nekünk szükségünk van 4,5 milliárd forintra. Ennyi a hiánya az elmúlt 10 évnek, amióta fideszes vezetése van ennek a városnak, amit nem pótoltak. Ebben még nincs olyan, hogy újat vettek, nincs olyan, hogy valamit fejlesztenénk, csak az, hogy a régi helyére, az elkopott helyére, annak a helyére, amit elnyűttek az évek, amióta nem pótolták ezt hívják amortizációnak , ezt pótoljuk. Ez Komló városában 4,5 milliárd forint. Bízom benne, hogy tudják támogatni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr, egyben jelezném, hogy ön a „ficsúr” kifejezést használta, ami házelnök úr szerint rendkívül sértő a fideszesekre. [[Z. Kárpát Dániel: Tízmillió!]] Kettőperces hozzászólásra megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a KDNP-től.
Szakács képviselő úrnak jelezném, hogy Ander Balázsnak is mondtam, hogy sokkal hitelesebb lenne a felszólalása például Komló érdekében, ha elismerte volna azokat az erőfeszítéseket, amelyek történtek Komlón. Ön úgy írta le, és úgy beszél a komlói emberek munkájáról, mintha az semmit sem ért volna az elmúlt tíz évben. Őket sértegeti, tisztelt képviselő úr, pedig bennünket akar. Az, hogy a 27 százalékos munkanélküliség, amit önök 2010-ben otthagytak, mára 8 százalékos lett Komlón, igenis a kormány munkahelyteremtő politikájának és a komlóiak kemény munkájának köszönhető. Az, hogy ön nem említi az iparipark-fejlesztést, az üzemcsarnokot, a szabadidőparkot, az iskolafelújítást, az óvodafelújítást, a szennyvíztisztító telepet, a csatornahálózatot, a különböző olyan beruházásokat, amelyek az elmúlt tíz évben megvalósultak Komlón, konkrétan a valóság eltagadása. Mutasson nekem egy kormánypárti nyilatkozatot arról, hogy Komlón minden rendben van, vagy bárhol az országban minden megvalósult, amit szerettünk volna! Nem fog tudni ilyet mutatni azért, mert még nem végeztük el ezt a munkát. Elvégeztünk rengeteg munkát az elmúlt években itt sorolom fel a komlóiakkal közösen, csak ön sértegeti a komlói emberek közös munkáját. Egyébként, tisztelt képviselő úr, nagyon jó hír, hogy nincs annyi közmunkás, mert az azt jelenti, hogy találtak munkát a munkaerőpiacon. Ön ne kívánja vissza az 1800-1900 fős közmunkatábort! Örüljünk neki, hogy sokkal kevesebben vannak, mert találtak állást, találtak lehetőséget az elsődleges munkaerőpiacon, tudnak boldogulni, és egyről a kettőre lépni. Szerintem ez egy nagyon fontos eredménye az elmúlt tíz év gazdaságpolitikájának és munkahelyteremtő politikájának, amit én az ön helyében nem eltagadnék, vagy nem visszasírnám a közmunkarendszerben ekkora tömegekben jelen lévő embereket, hanem örülnék annak, hogy Komlón is 27 százalékról 8 százalékra csökkent a munkanélküliség tíz év alatt. Ebben önnek nem sok segítsége volt. Köszönjük szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Szintén kettő percre szót adok Szakács László képviselő úrnak, az MSZP képviselőjének. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. „Úri ficsúrságok” így szólt egészen pontosan. Bár a munkanélküliek lennének kevesebben! Bár a közmunkások lennének kevesebben, tisztelt képviselőtársam! Tudja, kik vannak kevesebben? A komlóiak. 26 700 fő volt ennek a városnak a létszáma 2010-ben. Most már meg kellett szüntetni egy önkormányzati körzetet azért, mert már statisztikailag sem tudták meghaladni a 23 500 főt, gyakorlatilag 19-20 ezren élnek abban a városban. Gyakorlatilag arról van szó, tisztelt képviselőtársam, hogy nem az van, hogy ott több munkát találtak, bár így lenne, higgye el nekem, én örülnék neki a legjobban. Egy jobb élet reményében elmentek máshova, 6-7 ezren eltűntek a városból. Meg lehet nézni, van olyan tízemeletes, amelyben a 30 lakásból háromban lakik valaki. A többiben is vannak, a többiben is történik ez-az éjszakánként, de azt önök már nem látják, mert az már egy másik videó, önök már csak azt nézik. Tehát az a helyzet, hogy örülünk annak, ha jön fejlesztés, örülünk annak, ha fejlődik az ipari park az volna a baj, ha még az sem fejlődne , nagyon örülünk annak, hogyha ki lehet terjeszteni egy ipari zónát, és örülünk annak, hogyha valakit oda lehet csábítani. Mi azt látjuk, hogy a kormányzat ott direkten nem segít. Köszönöm a türelmet, elnök úr.
A következő felszólaló Potocskáné Kőrösi Anita, a Jobbik képviselő asszonya. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A tegnapi felszólalásomban részletesen ismertettem azokat a módosító indítványokat, amelyeket a 2022-es központi költségvetéshez benyújtottam. Ebből az egyik a Balaton rehabilitációját szolgáló 19,1 milliárd forintos csomag, amelyre felkértem Rig Lajos és Steinmetz Ádám képviselőtársaimat, az öt Balaton-parti kormánypárti képviselőt. A mai napon az egyik képviselő asszisztense jelezte, hogy ők semmilyen felkérést nem kaptak az aláírásra. Jeleztem már ezt nekik, hogy a ParLex-rendszerben, amelyben hivatalosan benyújthatjuk ezeket a módosító indítványokat, és felkérhetjük képviselőtársainkat a csatlakozásra, ez a felkérés 9 óra 41 perckor megtörtént képviselő úr irányában. Majd 15 óra 50 percig lett volna lehetőség ezt aláírni, nem tette meg, így a benyújtás során erről lemaradtak. Én ugyanis ezt vettem ki abból a hozzászólásból, amit nekem a közösségimédia-felületen tett. Tehát alapjaiban véve a problémája az, hogy nem tudott csatlakozni, nem tudta, hogy informatikailag hogyan kell ezt megtenni, így ezért a Jobbik kodifikációs osztálya elkészítette azt a papíralapú csatlakozási nyomtatványt, amelyhez a képviselő úr majd tud csatlakozni. [[Folytatás 201/2-ben!]] 2018-2022. országgyűlési ciklus Budapest, 2021. május 21. péntek 201/2. szám Országgyűlési Napló Természetesen ehhez kell a mi hozzájárulásunk, ezt mi maximálisan megadjuk, mert úgy gondoljuk, hogy a Balaton rehabilitációja valóban mindannyiunk közös ügye, mindenkinek kell hozzá csatlakozni, és milyen jó lenne, ha ezt közösen, együttes erővel tudnánk átvinni a Gazdasági bizottságban, ugyanis a Gazdasági bizottsághoz nyújtottam be ezt a módosító indítványt. Jövő héten lesz majd a részletes vitája és a módosító indítványok elfogadása. Ezenkívül, mivel érezzük, hogy ez egy nagyon-nagyon fontos ügy, minden magyar közös ügye, ezért még az Országgyűlés elé is ki fogjuk kérni. A Jobbik képviselőcsoportjának tíz lehetőségéből az egyik a Balaton rehabilitációjának támogatása. Tehát még egyszer szeretném kérni képviselő urat, hogy ha elektronikusan nem tudta aláírni, a ParLex-rendszerben nem tudta az aláírásával támogatni ezt a javaslatot, akkor tegye meg papíralapon. Én a hozzájárulásomat megadom. Ezt a nyomtatványt, ezt a papírt most el fogom vinni a Fidesz képviselőcsoportjának frakcióirodájára, és oda fogom adni a titkárságra, képviselő úr ott aláírhatja. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! További felszólalásra senki nem jelentkezett. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztő államtitkár urat, hogy kíváne reagálni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy kíván. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Először is engedjék meg, hogy megköszönjem önöknek azt a munkát, amelyet a 2022. évi központi költségvetésről szóló törvényjavaslat elfogadása érdekében az elmúlt három napban végeztek. Úgy látom, ez a vita nemcsak a 2022-es törvényjavaslat részleteiről, egyes számairól, hanem arról a gazdaságpolitikáról és értékrendről is szólt, amelyet a kormány 2010 óta követ. Ezen a gazdaságpolitikán és ezen az értékrenden nem kívántunk változtatni, így az önök előtt lévő törvényjavaslat a járvány okozta helyzetben sem változott. Munkaalapú társadalmat építünk, tehát támogatjuk a munkahelyek megőrzését és újak létrehozását, és Magyarország jövőbeli gazdasági pozícióit a teljesítmény emelésével, a beruházások, az innováció és a területileg is kiegyensúlyozott növekedés támogatásával kívánjuk elérni, és mindemellett kiemelt figyelmet fordítunk a családok megerősítésére, az időskorúak megbecsülésére és a gyermeknevelés támogatására. [[14.00]] Meggyőződésünk, hogy ez az értékalapú gazdaságpolitika az elmúlt években sikeres volt. Ezt bizonyítják azok az adatok, mely szerint a magyar gazdaság a 2010-es teljesítményéhez képest ma 30 százalékkal nagyobb teljesítményre képes. Ezt bizonyítja az, hogy a válság ellenére is a 2010-es foglalkoztatotti adathoz képest ma mintegy 800 ezer fővel többen dolgoznak, és ezt bizonyítja az is, hogy az átlagkeresetek és a reálkeresetek 2012 óta minden évben érdemi szinten emelkedtek. A családok segítése szempontjából pedig érdemes elmondani, hogy ma a gyermekvállalás könnyebb az anyagi körülményeket tekintve, mint volt jó pár évvel ezelőtt. Ma nagyobb a gyermekvállalási kedv, noha a termékenységi ráta a kívánt 2 fölötti értéket még nem érte el. A jövő évi költségvetésitörvény-javaslatban a munka és a családok támogatásának primátusa mellett 5,9 százalékos hiánycéllal, 3 százalékos inflációval, dinamikus 5,2 százalékos gazdasági növekedéssel számolunk. A hiány és a gazdasági növekedés tervezett szintjének köszönhetően az adósságráta a 2012-19 közötti folyamatos csökkenést követően, a 2020-as gazdasági világválság miatti növekedést követően 2021-ben és 2022-ben is csökkenni tud. Azzal számolunk, hogy az idei évben 80 százalék alá, jövőre pedig 79,3 százalékra mérséklődik a GDP-arányos adósságráta. Egyes ellenzéki képviselők az ezekre a sarokszámokra vonatkozó kormányzati előrejelzéseket kétségbe vonták, a gazdasági növekedési tervszámot túl optimistának, az inflációt alultervezettnek, az adósságcsökkenés tervezett ütemét hibahatáron belülinek minősítették. A makrogazdasági pályát mindig övező bizonytalanság ellenére azt kell mondanunk, hogy nemcsak a kormány, hanem a Költségvetési Tanács, a jegybank és az Európai Bizottság álláspontja szerint is a makropálya számai reálisak. Az idei első negyedéves európai összehasonlításban kiemelkedően jó GDP-adatok fényében még inkább szilárdnak kell minősítsük a költségvetési tervezet makrogazdasági fundamentumát. (Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) (A jegyzői széket Móring József Attila és Tordai Bence foglalja el.) Tisztelt Ház! A jövő évi költségvetés középpontjában a gazdaság-újraindítási akcióterv áll, amely a modern Magyarország történetének legnagyobb gazdasági programja. Az akcióterv végrehajtása lehetővé teszi, hogy mindenki, akit a járvány nehéz helyzetbe hozott, talpra tudjon állni. Ez azt jelenti, hogy a költségvetés eszközeit is felhasználjuk azért, hogy mindenki, aki elveszítette a munkahelyét, vissza tudja azt szerezni, vagy új munkahelyet kaphasson, és minden vállalkozó, akinek be kellett zárnia az üzletét, újra tudja azt indítani, sőt lehetőség szerint tovább tudja azt fejleszteni. Ellenzéki oldalról erőteljes kritika érte a fejlesztésekre alapozott újraindítási politikát. Úgy fogalmaztak egyes ellenzéki felszólalók, mint ha csak betonba öntenénk a pénzeket, a beruházások mindössze erről szólnának. Más ellenzéki képviselők viszont, szöges ellentétben az előbbiekkel, még több beruházásra tettek javaslatot, például sokan a költségvetésben tervezettnél is nagyobb összegű támogatásban részesítenék az útfelújítási programot. Úgy vélem, a költségvetés ezen ellentmondásos törekvések közt a helyes középutat találja meg. Alapvető érdekünk, hogy a magas beruházási rátát fenntartsuk mind az állam által finanszírozott beruházások, mind a magánszféra beruházásai tekintetében, hiszen történelmi tapasztalat, hogy csak ez jelenthet tartós gazdasági felzárkózást, csak ez biztosíthatja a munkahelyek tartósan magas szintjét. Elsődleges célunk, hogy mindnyájan az elsődleges munkaerőpiacon találják meg a helyüket. Az a folyamat, ami például a közfoglalkoztatottak számának a csökkenésében látható, folytatódjon a következő időszakban is. Zárójelben jegyzem meg, hogy volt olyan időszak, amikor bőven 200 ezer fölött volt a közfoglalkoztatottak száma, ma 90 ezer körüli ez a szám a válság ellenére is. Elhangzott, hogy a költségvetésitörvény-tervezet széles rétegek, nyugdíjasok, a járvány miatt munkahelyüket vesztők elszegényedését fogja eredményezni, mivel nem biztosít elégséges forrást ezekre a célokra. Az ellenzéki javaslatok közül több arról árulkodik, hogy sokan még mindig segélyektől várják a megoldást a szociális problémákra. Egyes szociális támogatások kétszeresére, háromszorosára való emelésére vonatkozó javaslatok hangzottak el a plénum előtt. Kicsit is életszerűen tekintve ezeket, világos, hogy ilyen intézkedésekkel nem támogathatók a járvány által teremtett családi krízishelyzetek. Az ilyen megoldások több száz-, ha nem ezermilliárdos terhet jelentenének a költségvetésnek és így közvetve az adófizetőknek, ugyanakkor fenntartható megoldást nyilvánvalóan nem jelentenének. Most, amikor a Covid-19-vírus egy olyan gazdasági válságot eredményezett, amely súlyosabb a 2008-9-es válságnál, s világgazdasági szinten érdemben nagyobb a visszaesés most, mint bő tíz évvel ezelőtt, értelemszerűen Magyarországot is érintette ez a folyamat, a magyar gazdaság teljesítménye is csökkent pozitív az, hogy kisebb mértékben, mint az uniós átlag , és bizony ez a magyar vállalkozásokra, a magyar családokra is hatással volt. Ismétlem, ebből a negatív helyzetből ugyanakkor csak úgy tudunk kikerülni, ha nem a munkanélkülilétben maradást támogatjuk, hanem minél előbb megpróbáljuk visszasegíteni az állásukat veszítetteket a munkaerőpiacra, és talán ezt megelőzően a vállalkozások támogatásával, új beruházások finanszírozásával elérni azt, hogy ne is legyenek munkanélküliek az emberek. Valódi megoldást a munkahelyek megvédése és teremtése jelent. Ennek kis eleme a bértámogatás lehet, de ismétlem, mi hiszünk abban, hogy a beruházások támogatásával tartósan tudjuk megvédeni a munkahelyeket, és fenn tudjuk tartani azt a bérnövekedést, amely egyébként az állásban maradók tekintetében 2020-ban is jellemezte a magyar gazdaságot. Átlagbér- és inflációval korrigált reálbér-növekedés valósult meg a tavalyi évben is. Ezt a politikát folytatva tehát a jövő évi költségvetésitörvény-javaslatot gazdaság-újraindítási költségvetésnek hívjuk, amelynek fő eleme a gazdaság-újraindítási akcióterv. Ez az akcióterv 2022-ben a GDP 13 százalékát kitevő összesen 7308 milliárd forint rendelkezésre állását jelenti. A fejlesztést és munkahelymegtartást, -teremtést kombináló válságkezelő kormányzati gazdaságpolitika 2020-ban már bizonyított, hiszen azt látjuk, hogy a gazdasági visszaesés az említettek szerint kisebb, a háztartások fogyasztásának csökkenése jóval mérsékeltebb, és a foglalkoztatási szint is magasabb volt, mint az Unióban általában. A súlyos anyagi nélkülözésnek kitettek aránya, köztük a nyugdíjasoké is folyamatosan csökkent az elmúlt években. Ellenzéki képviselők, mint a vitában is világossá vált, ennek ellenére az uniós országok többségében vagy számos országban jellemző segélyalapú megoldásokat kívántak volna még 2022-ben is alkalmazni, véleményem szerint elhibázottan. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Nincs olyan költségvetés, amely kapcsán ne lehetne azt elmondani, hogy valamely területre még többet költsünk. A vita során számos javaslat fogalmazódott meg, több kritika hangzott el, hogy mely területekre kellene még több pénzt biztosítani. Másfelől viszont olyan bírálatokat is hallottunk, hogy a kormány felelőtlenül jár el, amikor az elmúlt tíz év legnagyobb hiányát tervező költségvetéssel áll elő, noha ez a jövő évi hiányszint már csökkenést mutat a módosítandó 2020-21. évi hiányszinthez képest. Szögezzük le, hogy a 2022-es költségvetés uniós összehasonlításban elfogadható, az uniós költségvetési szabályok átmeneti, Európai Bizottság általi felfüggesztésének megfelelő, átlagos hiánycél mellett szinte minden területre több forrást biztosít, mint egy évvel korábban. Tesszük ezt a sokszor példaként említett anticiklikus, a piaci folyamatokat ellensúlyozó állami politika jegyében is. Mindezekkel összhangban egészségügyi célokra mintegy 2884 milliárd forint áll majd rendelkezésre, ami közel 1700 milliárd forinttal több, mint amennyi a 2010-es évben volt, és mintegy 770 milliárd forinttal magasabb az idei évi forrásoknál. Az oktatásra szánt források jövőre meghaladják a 2180 milliárd forintot. Ez több mint 735 milliárd forintos növekedést jelent 2010-hez képest. Itt jegyezném meg, hogy nemcsak a közoktatási, hanem a felsőoktatási kiadások is növekednek, ugyanakkor a modellváltó intézmények tekintetében a központi költségvetési javaslat már csak az intézmények támogatását tartalmazza, az adott szervezetek saját bevételeit nem. Azt is el kell mondjam, függetlenül attól, hogy az európai uniós helyreállítási eszköz hitellábával a kormányzat egyelőre nem kíván élni, a felsőoktatási intézményekben is számos beruházást kívánunk megvalósítani a következő években saját forrásokból, így a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat beruházási alap fejezetében is mintegy 90 milliárd forinttal számolunk felsőoktatási beruházások címén. [[14.10]] A családok támogatásáról is sok szó volt az elmúlt három napban. Itt a családok támogatását, a kormányzat értékalapú politikáját mutatja az, hogy 2022-ben mintegy 2778 milliárd forintot biztosít a költségvetés tervezete e célra. Ez az összeg közel 483 milliárd forinttal magasabb, mint amennyit az idei évi költségvetés tartalmaz. Jövőre pedig már közel háromszorosára emelkedik a magyar családok támogatására fordított forrás, mint amennyi 2010-ben volt. Az otthonteremtési program folytatására több mint 380 milliárd forintot biztosítunk a jövő évi költségvetésben. Mindez két és félszerese a 2010-es értéknek. A társadalombiztosítási és jóléti szolgáltatások kerete 430 milliárd forinttal bővül, így e terület 2022-es kerete közel 7000 milliárd forintot érhet el. Nyugdíjakra 255 milliárd forinttal jut több, ezen belül 83 milliárd forint a 13. havi nyugdíj második részlete, és 15 milliárd forinttal emelkedik a nyugdíjprémium összege 2021-hez képest. Ezek tehát csak a növekmények az idei 13. havi nyugdíj első részletéhez és a nyugdíjprémium idei tervezett összegéhez viszonyítva. Mondom ezt azért, mert bízunk abban, hogy az idei évben 3,5 százalékot meg fogja haladni, terveink szerint a 4 százalékot is meghaladhatja a gazdasági bővülés mértéke. Környezetvédelmi célra több mint 50 milliárd forint többlet áll majd rendelkezésre hazai és európai uniós források keretében. Ezenfelül számos olyan beruházást is finanszírozunk, ami összhangban van a környezetvédelmi célokkal. Noha vita volt a Paks II.-beruházásról, véleményünk szerint ez egy olyan beruházás, amely érdemben hozzájárul a karbonmentes gazdasághoz. Mindezen többleteket annak fényében is értékelni kell, hogy a Költségvetési Tanács a kormányzat által tervezett 5,9 százaléknál kisebb hiánycél meghatározását javasolta. A kormány tehát fontosnak tartja, hogy az említett célokra többletforrások álljanak rendelkezésre, és mindamellett osztja a Költségvetési Tanácsnak azon álláspontját, mely szerint a gazdasági növekedés szintje mellett az adósságráta csökkenő pályáját fenn kell tartani. Tisztelt Országgyűlés! Ismét előkerült az a vád, hogy a költségvetés a felső társadalmi réteg egy százalékának a költségvetése, csak a közbeszerzéseken nyertes nagyvállalatok, multik kapnak támogatást, a hazai kkv-k pedig vesztesek lesznek. Hogy mennyire igaztalan az a vád, mely szerint a kormány gazdaságpolitikája nem a teljes hazai vállalkozói réteget kedvezményezi, jól mutatják a kis-, közepes vállalatok termelékenységi javulását tükröző adatok. Ha nem koncentrálnánk a kkv-kra, akkor a most ismertetendő adatokat nem tapasztalhattuk volna meg. Miközben a nemzetgazdasági munkatermelékenység 2013 és 2019 között összesen 9 százalékkal bővült, a kkv-k termelékenysége ennél jóval nagyobb, mintegy 30 százalékkal emelkedett 2018-ig, ami mintegy duplája a szintén gyorsan növekvő visegrádi régió átlagának, és négyszerese az uniós átlagnak. Van persze teendő, hiszen a kkv-k munkatermelékenysége továbbra is mindössze fele a nagyvállalatokénak. Ezért is tartjuk fenn a kedvezményes adó- és hitelkonstrukciókat a kkv-k számára, és adunk prioritást e vállalati körnek a hatékonyságot is növelő pályázati pénzek elosztásánál. A kkv-k és az ő hatékonyságuknak, termelékenységüknek növelése a 2022-es költségvetés egyik célja. A kormányzati és jegybanki segítség mellett ne menjünk el amellett, hogy a közbeszerzésen nyertes nagy hazai cégek az utóbbi egy évtizedben becsülettel kifizetik a zömében a kkv-k köréből kikerülő beszállítóikat, amelyek így jellemzően a közbeszerzések értékének 80 százalékához jutnak hozzá. Ez nem volt mindig így, a kétezres években hatalmas lánctartozások keserítették meg a hazai kivitelezők széles körének életét, juttattak közülük többeket csődbe. És ha a széles rétegeknek célzott intézkedéseket nézzük, ne menjünk el amellett sem, hogy a jövő évi költségvetésben folytatódik a minden vállalkozást érintő adócsökkentés. Reméljük, az adósságráta is csökken és így a vállalati adóból finanszírozandó adósságteher is. De ami az adókat illeti: 2022 júliusától 2 százalékkal csökkenhet a munkáltató adóteher, konkrétan a 0,5 százalékos szociálishozzájárulásiadó-csökkentésre és emellett a 1,5 százalékos szakképzési hozzájárulás kivezetésére gondolok. A szociális hozzájárulási adó mértéke 15 százalékra csökkenhet. Emlékeztetnék arra, hogy ez az adó 27 százalékos szintű volt a 2016. év végi háromoldalú, kormányzati, munkaadó és munkáltatói megállapodásig. Egyes ellenzéki képviselők szerint az ellenzéki önkormányzatok elleni bosszúról szól a 2022-es költségvetés, sokszor hallottam ezt az önkormányzati finanszírozás kapcsán. A kormány álláspontja a kezdetektől az volt, hogy a járvány elleni védekezésből mindenkinek, így az önkormányzatoknak is ki kell venniük a részüket. A gépjárműadó a járvány elleni védekezés céljára lett átcsoportosítva, és a koronavírus-világjárvány nemzetgazdaságot érintő hatásainak enyhítésére a kis- és középvállalkozások számára biztosított, legfeljebb 1 százalékos iparűzésiadó-kedvezmény került bevezetésre. Ez utóbbi forrás az adott településeken hagyta a pénzt, nem az önkormányzatoknál, hanem a vállalkozásoknál, hiszen alapvető célunk, és az önkormányzatoknak is az az érdeke, hogy a gazdasági növekedés mielőbb visszatérjen arra a szintre, amely a válság előtt jellemezte a magyar gazdaságot. Ez utóbbi, a kkv-kat érintő 1 százalékos iparűzésiadó-kulcs kapcsán kiemelendő, hogy a kevésbé teherbíró, 25 ezer főnél kisebb lakosságú települési önkormányzatoknál a bevételkiesést teljes mértékben kompenzálja a kormány. A 25 ezer főnél nagyobb lakosságszámú települések esetében pedig objektív, a vezetésük pártállásától független módszertan alapján kapnak támogatást. Az önkormányzatok pénzügyi helyzetét apokaliptikus színben feltüntető kritikákra válaszul felhívom a figyelmet arra, hogy a helyi önkormányzatok működését és sajáterős fejlesztését szolgáló állampapír- és kereskedelmi banki pénzeszközállomány 2021 első negyedévének végén 1107,3 milliárd forintot tett ki. Ez magasabb, mint a sokszor említett tavaly év végi szint, sőt némileg meghaladja a 2019. év végi szintet is. Ezen túl a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat, amely az önkormányzatok és a központi kormányzat közvetlen pénzügyi kapcsolatait illeti, 25 milliárd forintos szolidaritásihozzájárulásiadó-csökkenéséről szól, szolidaritási hozzájárulást tehát kisebb összegben kell hogy fizessenek az önkormányzatok, és a támogatásaik pedig közel 9 milliárd forinttal növekednek. Ezeken túl az önök előtt lévő jövő évi törvényjavaslat a „Modern városok” program és a „Magyar falu” program céljai alatt is komoly forrásokat szán az önkormányzatoknak. Ezenkívül vannak még az uniós programok. Mindezek együttes értéke mintegy 400 milliárd forintot tesz ki. Az újraindítási alap révén számos olyan beruházás kaphat támogatást, mely ellenzéki vezetésű önkormányzatok területén valósul meg. A teljesség igénye nélkül néhányat hadd említsek: „Egészséges Budapest” program keretében a Dél-pesti Centrumkórház, Észak-pesti Centrumkórház, Észak-közép-budai Centrumkórház tervezési folyamatai, engedélyezési és kiviteli tervek előkészítése, társkórházak beruházásai; tram-train flotta további bővítése a közösségi közlekedés színvonalának fejlesztése érdekében Hódmezővásárhely-Szeged viszonylatban, vagy a Szegedi Tudományegyetem számos beruházása; de említhetném a tatabányai multifunkcionális csarnok előkészítését és megvalósítását is. Ezeken a beruházásokon túl ismét azt kell kiemeljem, hogy a kormányzati normatív támogatások bővülésén, egyedi beruházások megvalósításán túl, bízom abban, hogy az iparűzésiadó-bevételek növekedni fognak a helyi önkormányzatoknál is, hiszen 5 százalék feletti növekedés számukra is többletbevételeket eredményezhet. Tisztelt Országgyűlés! A költségvetésitörvény-javaslat országgyűlési benyújtása előtt a tervezetet a kormányzat megküldte a Költségvetési Tanács és az Állami Számvevőszék részére. A törvényjavaslat vitájának kezdetén Kovács Árpád elnök úr és Domokos László elnök úr ismertette a két szervezet véleményét, ők, kormánytól független szervek hitelesnek, végrehajthatónak és megalapozottnak tartották. [[14.20]] Az természetes, hogy a hiány- és az adósságszintet tekintve vélemények, különbségek és különböző vélemények is megfogalmazódhattak, de ismétlem: a tervezetet hitelesnek, végrehajthatónak és megalapozottnak tekintették. Azt gondolom, hogy a kormányzati és a hazai intézményi szervezetek véleményét kiegészítette a törvényjavaslat benyújtását megelőző egy-két hétben napvilágot látott európai bizottsági előrejelzés, valamint az IMF prognózisa, amely a már említettek szerint a magyar gazdaság jövő évi növekedésénél még optimistább számokat mutat. A Bizottság 5,5 százalékos, az IMF 5,9 százalékos növekedéssel számol, és ezek a szervezetek is azt gondolják, hogy az adósságráta csökkenhet, és ezen belül a foglalkoztatottak számának növekedése és a bérek növekedése is megvalósulhat. Számos feladat van még előttünk természetesen. Azt gondolom, hogy sok területet emelhetnénk ki az elmúlt három nap vitájából, ahol közösen, pártállástól függetlenül gondoljuk azt, hogy van teendőnk, de mégis a jövő év mind a makrogazdasági számokat illetően, mind a költségvetés végrehajtása során a családok, vállalkozások, önkormányzatok életét illetően kedvezőbb eredményt hozhat, mint amit az idei évben láthatunk. Bízom abban, hogy fejlődés jellemezheti a magyar gazdaságot jövőre. Mindezek tükrében köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet, és a későbbiekben a költségvetésitörvény-javaslat elfogadását javaslom. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Üdvözlöm önöket. Folytatjuk munkánkat, méghozzá azzal a tájékoztatással, hogy elmondjam önöknek, hogy a bizottságok a jövő héten tárgyalják meg a módosító javaslatokat. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2022. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/16210. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós és nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót ismét Banai Péter Benő államtitkár úrnak, a Pénzügyminisztérium államtitkárának, előterjesztőnek. Államtitkár úr, parancsoljon.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Az imént fejeződött be a 2022. évi költségvetésitörvény-javaslat általános vitája. Ezt a törvényjavaslatot a gazdaság újraindítási költségvetésének hívjuk. Ezen tervezetnek amint sokszor elhangzott a középpontjában a munkahelyek megőrzése, a családok támogatása, az adók csökkentése és a beruházások támogatása áll. A Magyarország 2022. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvényjavaslat célja, hogy megteremtse azon jogszabályi és szabályozási kereteket, amelyek a 2022. évi költségvetési törvény végrehajtásához, valamint az említett célokhoz közvetlenül, illetve közvetve kapcsolódnak. Kérem, engedjék meg, hogy a főbb módosítási javaslatok ismertetése előtt jelezzem, hogy a törvényjavaslat támogatása esetén a módosítások jelentős része a tavalyi évhez hasonlóan közel fél évvel a hatálybalépésük előtt kihirdetésre kerülhet, biztosítva ezáltal a kellő felkészülési időt a pénzügyi, gazdasági és szabályozási környezetben bekövetkező változások megismerésére. Mindez a gazdaság és a társadalom valamennyi szereplője számára tovább erősítheti a kiszámíthatóságot és a tervezhetőséget is, és az utóbbiak a világjárvány sújtotta gazdasági helyzetben igen jelentős szempontok. Ez is segítséget nyújthat tehát abban, hogy a világjárvány magyar gazdaságra, pénzügyi helyzetre gyakorolt negatív hatásait kevésbé érzékeljük, minél gyorsabb legyen a kilábalás. Mindezek mellett a kormány számára továbbra is alapvetés a fegyelmezett költségvetési gazdálkodás, és továbbra is cél az egyszerűbb, rugalmasabb államháztartási rendszer működtetése. A törvényjavaslat ezért több ponton érinti az államháztartásról szóló törvény egyes rendelkezéseit. Az államháztartást szabályozó joganyag részeként, a fegyelmezett gazdálkodás vonatkozásában külön ki kell emelni a kötelezettségvállalás, az utalványozás és az érvényesítés jogköreit gyakorló személyek polgári és büntetőjogi felelősségének az Állami Számvevőszék által javasoltak szerinti egyértelművé tételét. A költségvetési szervek ellenőrzésének gyakorlati tapasztalatai azt mutatták meg, hogy egyes gazdálkodási jogkörök a jelenlegi szabályozás keretei között nem biztosítanak kellő alapot ezen jogkörökhöz kapcsolódó felelősség érvényesítésére. Ennek érdekében a javaslat hangsúlyosabbá teszi a kötelezettségvállalás, utalványozás és érvényesítés jogköreit gyakorló személyek polgári és büntetőjogi felelősségét. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A közpénzekkel való felelős gazdálkodás elvének érvényesülése, valamint a támogatások felhasználására vonatkozó garanciális szabályok egységessé tétele érdekében szükségessé vált törvényi szintre emelni a támogatások felhasználására vonatkozó szabályt. Eszerint a helyi önkormányzat költségvetési támogatásból származó, átmenetileg szabad pénzeszközét állampapír vásárlásával hasznosíthatja, azonban az így elért hozamot, kamatbevételt kizárólag a támogatott tevékenységgel kapcsolatos kiadásokra használhatja fel. Ezen szabályozás eddig is része volt a jogrendnek, ugyanakkor a cél az, hogy törvényi szinten jelenjen meg ez a szabály. A javaslat tehát anyagi jogi értelemben nem jelent módosulást, mindössze a garanciális feltételeit erősíti meg annak, hogy a fejlesztésre szánt forrásokból származó kamatbevételt a fejlesztés céljaira kelljen felhasználni. Szintén a helyi önkormányzatok hatékonyabb, eredményesebb működésének és gazdálkodásának további elősegítését szolgálja az a módosítás, ami alapján lehetővé válik, hogy a fővárosi és megyei kormányhivatalok a törvényességi ellenőrzés keretében kezdeményezzék az Állami Számvevőszék ellenőrzése mellett, azt megelőzően a Magyar Államkincstár általi pénzügyi szabályszerűségi ellenőrzést. Ezen módosítás azon túl, hogy átfogóbb képet ad a helyi önkormányzatok működéséről és gazdálkodásáról, komplexebb ellenőrzést eredményezhet azáltal, hogy a kincstári és az Állami Számvevőszék általi ellenőrzés egymásra épülő, kiegészítő tevékenység lehet. Az államháztartásért felelős miniszter jelenleg az Államadósság Kezelő Központ Zrt. útján gondoskodik többek között az állam átmenetileg szabad pénzeszközeinek kezeléséről. E feladat ellátásának fontos részét képezi a Magyar Államkincstár által vezetett számlákon lévő szabad pénzeszközök várható állományának minél pontosabb előrejelzése. Ennek eszköze lehet az önök előtt lévő törvényjavaslat azon rendelkezése, ami szerint a Magyar Államkincstárban fizetési számlát vezető, önkormányzati alrendszerbe tartozó szervek kellő felkészülési idővel adatot szolgáltassanak a jövőben a kincstári egységes számlán tartott betétszámlák várható felhasználásáról, valamint a felhasználás nettó finanszírozási igényt érintő hatásairól. A javaslat minden eddiginél pontosabb és naprakészebb információk rendelkezésre állását szolgálja, ami a kiszámíthatóságot és a tervezést szolgálja. Jól látható, hogy a javaslattal a kormány nem az önkormányzatok saját fizetési számláinak alakulásáról, hanem azon pénzeszközeinek felhasználásáról kíván pontosabb képet kapni, amely pénzeszközök a kincstári egységes számlán állnak rendelkezésre. A javaslat emellett a jogalkalmazás megkönnyítése és az egységes szabályozás kialakítása érdekében az államháztartás információs rendszerében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekre vonatkozó szabályokat is kiegészítené két jelenleg is fennálló adatszolgáltatási kötelezettséggel. Ezek a javasolt rendelkezés megalkotásáig a központi költségvetésről szóló törvényben kerültek szabályozásra. A javaslat szerint a különleges gazdasági övezet fekvése szerinti megyei önkormányzatok a helyi adók összegéből támogatásra juttatott források, valamint a települési önkormányzatoknak az iparűzésiadóerő-képességét meghatározó iparűzésiadó-alap összegével, adatokkal kapcsolatos adatszolgáltatási kötelezettségeit az államháztartás információs rendszerében teljesítendő adatszolgáltatási kötelezettségekre vonatkozó szabályok között állapítanák meg. Mindezeken túl a kormány a helyi önkormányzatok körében arra is figyelemmel van, hogy olyan magas adminisztratív teherrel járó szabályokat vezessen ki az államháztartási joganyagból, amelyek hatályban tartása már nem indokolt. Ezért a jogalkalmazás során szerzett tapasztalatok alapján olyan rendelkezéseket hagyunk el, amelyekkel a helyi önkormányzatok egyre kisebb számban élnek. A jelenleg hatályos szabályozás lehetőséget nyújt arra, hogy az önkormányzatok az éves költségvetési beszámolójukban a költségvetési évben folyósított támogatások felhasználásával kapcsolatos önellenőrzést is lefolytathassanak. Ezen önellenőrzések száma azonban minden évben csökken. 2019-re vonatkozóan 4; 2018-ra vonatkozóan 5; 2017-re vonatkozóan 2; 2016-ra vonatkozóan 17; 2015-re vonatkozóan pedig mindössze 12 alkalommal éltek e lehetőséggel az önkormányzatok. A helyi önkormányzatok jellemzően a támogatás beszámolójának javítását inkább a felülvizsgálat, semmint az önellenőrzés során kezdeményezik. A módosítás nem érinti általánosan az önkormányzatokat, hiszen azok az éves felülvizsgálat során ezen jogkörükkel továbbra is élhetnek, mindössze tehát egy adminisztrációcsökkentésről van szó. [[14.30]] A jogalkalmazás elősegítése érdekében az önök előtt törvényjavaslat két évvel meghosszabbítja azt az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló törvényben foglalt nyolcéves határidőt is, ami alatt az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonsági feltételeinek történő megfelelést biztosítani szükséges. A javaslat alapján így lehetővé válik, hogy az állami és önkormányzati szervek részére egy olyan elektronikus rendszer kerüljön kialakításra, ami a működésüket és gazdálkodásukat is érintő információk naprakész nyilvántartása mellett az információk hatékony védelmét is szolgálja. Tisztelt Ház! Az imént elhangzottak során több szó is esett a támogatásokról, azok felhasználásáról. Ezzel összefüggésben emelném ki azt a módosítási javaslatunkat is, ami a meg nem ítélt támogatásokkal kapcsolatos. A jogalkalmazás során többször felmerült az a probléma, hogy a támogatási jogviszony szereplői sok esetben nem tudták megítélni, hogy a támogatási jogviszony keletkezésére irányuló eljárással kapcsolatos jogvita eldöntése mely hatóság vagy bíróság döntési kompetenciájába tartozó kérdés. A törvényjavaslat egyértelműen rögzíti, hogy a támogatói okirattal vagy a támogatási szerződéssel létrejövő támogatási jogviszony létesítésére irányuló eljárás során felmerülő jogvitákat nem valamely kormányzati szerv, hanem a független polgári bíróság jogosult eldönteni, mégpedig polgári peres eljárás keretein belül. A bíróságok tekintetében fontosnak tartom kiemelni, hogy a rendes bírósági szervezetrendszer tehermentesítése érdekében is tartalmaz módosításokat a törvényjavaslat. Eszerint a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságáról szóló törvény által létrehozásra kerülő koncessziós állandó választott bíróságra vonatkozóan javaslat a választottbíráskodásról szóló törvénybe iktatással meghatározza a koncessziós eljárásokkal és a koncessziós szerződésekkel összefüggő jogvitákkal kapcsolatos alapvető szabályokat. A javaslat ennek megfelelően rögzíti, hogy a koncessziós eljárásokkal, valamint a koncessziós szerződésekkel összefüggő jogviták a koncessziós állandó választott bíróság, illetve az eljárási szabályzatuk szerint megalakított választottbírósági tanács hatáskörébe kerülnek. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Az átláthatóság és a központi költségvetésből származó forrásokkal való felelős gazdálkodás végett az önök előtt lévő törvényjavaslat kiterjeszti továbbá a költségvetési felügyelő kirendelésének lehetőségét az állam legalább többségi tulajdonában álló gazdasági társaság kizárólagos tulajdonában álló gazdasági társaságok körére is. A javaslat alapján így lehetővé válik az, hogy költségvetési felügyelőt olyan gazdasági társasághoz is ki lehessen rendelni, ami az állam, legalább többségi tulajdonában álló gazdasági társaság kizárólagos tulajdonában áll. Ennek indoka, hogy bár e gazdasági tevékenységet végző leányvállalatok önálló jogi személynek minősülnek, azonban szervezetük és gazdálkodásuk mégis nagymértékben függ az állam kizárólagos tulajdonában álló anyavállalattól. A módosítás eredményeként így a leányvállalatoknál is folyamatos kontroll valósulhat meg úgy, hogy már a kiadási folyamat elején is biztosítottá válik az egységes elvek szerinti közpénzfelhasználás. Ezzel kapcsolatban fontos kiemelni, hogy a leányvállalatok működésében, törvényességi és gazdasági ellenőrzésében változás nem történik. A költségvetési felügyelő e gazdasági társaságok vonatkozásában is kizárólag javaslatokat és véleményeket fogalmazhat meg a társaság közpénzfelhasználására vonatkozóan, és ezen állásfoglalások és vélemények alapján a társaság működése hatékonyabb közpénzfelhasználást eredményezhet. Hangsúlyozni szeretném, hogy a költségvetési felügyelő kirendelése nem új jogintézmény, a módosítás kiszélesít egy már meglévő jogkört. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A kormány kiemelt célja a tudományos kutatás működésének és a finanszírozásának biztosítása. Az önök előtt lévő törvényjavaslat támogatásuk esetén két ponton is hozzá kíván járulni ezen célhoz. A tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló törvény módosítása a „Nemzeti laboratóriumok” programot érintően, annak működésének és finanszírozásának költségvetésbe való beillesztésén túl, a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alapban való megjelenítésének törvényi szintű megalapozását biztosítja a szakpolitikai célkitűzések megfelelő teljesítése érdekében. A javaslat által kiegészítésre kerül továbbá a „Nemzeti laboratóriumok” alaprész terhére nyújtható támogatások köre is, megteremtve az összhangot a Magyarország 2022. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslatban foglaltakkal. Szorosan a tudományos szabadsághoz kapcsolódik a jövő nemzedék érdekeinek védelme is, a kellő szakértelemmel rendelkező személyek elhelyezkedésének biztosítása és megkönnyítése, valamint az értékteremtő munka megteremtése és védelme. E célt szolgálja a javaslat azon rendelkezése, ami lehetővé teszi azt, hogy a költségvetési szervek az arra érdemes tanulókat, hallgatókat ösztöndíjban részesíthessék. A gyakorlati tapasztalatok azt mutatták, hogy az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szervek részéről ellenérték nélkül vállalható kötelezettségek, valamint teljesítendő kifizetések garanciális tilalma miatt eddig nem volt lehetőség arra, hogy e szervek az arra érdemes tanulókat, hallgatókat ösztöndíjban részesíthessék. A javaslat tehát ezen irányban is a jövőbe tekint. Tisztelt Ház! A továbbiakban röviden szólnék egy Államadósság Kezelő Központot érintő módosításról. Az átlátható és ellenőrizhető költségvetési gazdálkodás elvének minél szélesebb körben való érvényesülése érdekében a köztulajdonban álló gazdasági társaságok takarékosabb működéséről szóló törvény módosításával kikerül a törvény hatálya alól az Államadósság Kezelő Központ. A módosítást a társaságnak a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló törvény szerinti speciális feladata indokolja, ami szerint e gazdasági társaság elsődleges és legfontosabb tevékenysége az adósságot keletkeztető ügyletek kezelése. A tapasztalatok azt mutatják, hogy az Államadósság Kezelő Központ Zrt.-nél a belső kontrollrendszer működtetésére vonatkozó rendelkezések végrehajtása e speciális tevékenység miatt nem tekinthető értéknövelőnek, és azok adott esetben kapacitást is elvonhatnak olyan feladatoktól, amelyek végrehajtása a gazdasági stratégiai célok teljesítéséhez szükséges. Eszerint tehát értelemszerűen az adósságkezelő központnak is kell belső ellenőrzési rendszert működtetnie, de nem olyan módon, mint az például támogatásokat folyósító állami szervezeteknél elvárt. A módosítás pontosítja továbbá a köztulajdonban álló gazdasági társaságoknál működő felügyelőbizottságok tevékenységeit, és a felügyelőbizottság soron kívüli ellenőrzésre, illetve tanácsadói tevékenységére vonatkozó szerepét. Az államháztartás részét képező szereplők működésének, gazdálkodásának átláthatósága és jogszerűsége nemzeti érdek, ezt elősegítendő a törvényjavaslat nyomatékosítja a belső kontrollrendszer szabályait, illetve hangsúlyozza az államháztartás alrendszereit alkotó gazdasági szereplők vezetőinek ezzel kapcsolatos felelősségét is. A javaslat szerinti módosítással lehetővé válik továbbá, hogy az ilyen gazdasági társaságok esetében a felügyelőbizottságon túl a tulajdonosijog-gyakorló is kezdeményezhesse a belső kontrollrendszer kialakítását és működtetését. Tisztelt Országgyűlés! Az egészségbiztosítási ellátórendszer adminisztratív terheinek csökkentése, a kapcsolódó informatikai rendszerek hatékony, biztonságos és zavartalan működése, valamint a biztosítottak egészségbiztosításhoz kapcsolódó feladatainak megkönnyítése érdekében a törvényjavaslat elfogadásával lehetővé válik, hogy az utazási költségek megtérítését a biztosítottaknak már nem szükséges papíralapú nyomtatványon igényelnie. A gyakorlati tapasztalatokból az következik, hogy ez a beutalót kiállító orvosnak és a biztosítottnak is egyaránt jelentős többletterhet jelent. A jelen törvényjavaslat szerinti utazási támogatások új rendszerének kiindulópontja az, hogy a biztosítottnak a beutaló orvosától már nem szükséges előzetesen kérnie az utazási útiköltség-térítéshez kapcsolódó utalványhoz szükséges nyomtatvány kiállítását. Ehelyett a megjelenés helye szerinti intézmény fogja egy informatikai rendszerben rögzíteni azt, hogy a beteg kérte utazási támogatást. A módosítással az utazásiköltség-térítésre vonatkozó döntés a jövőben így egy automatikus döntéshozatali eljárás keretében fog megtörténni, ami gyorsíthatja az utazási költségek kifizetését is az igénylők felé. A joggal való visszaélés visszaszorítása érdekében kerül törvénybe iktatásra a közszféra széles körét érintően több jogállást szabályozó törvényben bizonyos illetmények külföldi számlára történő utalását lehetővé tevő rendelkezés módosítása is. A tapasztalatok azt mutatják, hogy a Magyarországon élő és itt is foglalkoztatott, közszolgálati jogviszonyt vállaló személyek esetében az állam kiadásainak indokolatlan növekedését eredményezi az, ha a külföldi fizetési számlákra is ugyanolyan feltételekkel, ingyenesen utalhatják a munkáltatók a foglalkoztatott illetményét. Szükséges tehát ezen a gazdaságilag is előnytelen gyakorlaton változtatni, és a központi költségvetést ezen hibás gyakorlattal járó felesleges kiadásoktól mentesíteni. Ezzel kapcsolatban ugyanakkor fontosnak tartom hangsúlyozni, hogy az előbbi eset alól indokolt törvényi kivételek vannak, például a külföldi kiküldetés esete, a külszolgálat, amiket jelen módosítás nem érint. [[14.40]] E visszaélésszerű tendenciák visszaszorítása érdekében a törvényjavaslat a központosított illetményszámfejtés körébe tartozó szervezetekkel kapcsolatosan pontosítja a foglalkoztatási jogviszonyokat szabályozó törvényeket. Ennek eredményeként a munkáltató kizárólag a forintszámlára utalás esetén viselné az utalás költségét, és csak ekkor vonatkozzon rá a tárgyhónap 5. napjáig történő kifizetés szabálya. Abban az esetben ugyanis, ha a foglalkoztatott a feladatát külföldön végzi, vagy oda rendelik ki, akkor indokolt lehet a külföldi számlaszámra utalás. Ebben az esetben a munkáltatótól indokolatlan elvárni, hogy ő viselje az adott havi utalás jelentős többletköltségét. A helytelen és felesleges kiadásokkal is járó gyakorlat felszámolásához kapcsolódó jogalkotói szándékot követi egy másik, hasonló jellegű módosítás, amely az illetményszámfejtéssel kapcsolatos szankció bevezetésére tesz javaslatot. Mindez azon munkáltatók esetében szükséges, akik a törvényekben rögzített adatszolgáltatási kötelezettségüknek valótlan adattartalommal vagy három hónapot meghaladó késedelemmel tesznek eleget, így mind a magyar államnak, mind pedig azon foglalkoztatottaknak, akik számára a számfejtést a Magyar Államkincstár végzi, kárt okoznak. Tisztelt Országgyűlés! Összegzésként elmondható, hogy az Országgyűlés előtt lévő törvényjavaslat számos rendelkezése a 2022. évi központi költségvetésről szóló törvényjavaslattal érdemi egységet alkot. Az egyes módosítások és szabályozási pontosítások a jövő évi büdzsé felelős és hatékony végrehajtásának keretét kívánják érdemben erősíteni. Kérem ezért, hogy a törvényjavaslatot megvitatni, majd a későbbiekben támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Üdvözlöm Domokos László urat, az Állami Számvevőszék elnökét, aki jelezte, hogy élni kíván a házszabály 36. § (11) bekezdésében foglalt felszólalási jogával, így aztán meg is adom a szót elnök úrnak. Tájékoztatom, hogy 15 perces időkerettel rendelkezik. Elnök úr, parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselő Hölgy és Urak! Azért kértem szót a Magyarország 2022. évi központi költségvetése megalapozásáról szóló törvényjavaslat vitájában, mert több olyan törvénymódosítás is szerepel benne, amellyel kapcsolatban indokoltnak látom felhívni a figyelmüket a Számvevőszék vonatkozó ellenőrzési tapasztalataira és szakmai álláspontjára. Felszólalásomban négy témát fogok külön támogatólag érinteni, egy témában figyelemfelhívással és két témában további módosításra a képviselők irányába élek kezdeményezéssel. Mindenféleképpen le kell szögeznem, hogy egy hosszú egyeztetés eredményeképpen jutottak el ezek a módosítások az ezekben az évek óta felmerülő tapasztalatainkat és álláspontunkat is figyelembe véve ezen törvény módosításához kapcsolódóan. Ezen négy téma mindegyike hozzájárul a közpénzekkel, a nemzeti vagyonnal való átlátható, felelős és elszámoltatható gazdálkodás erősítéséhez, ezért mellette érvelnék és bemutatnánk, hogy mik a tapasztalataink. Először is, a törvényjavaslat 3. § (1) bekezdésében a helyi önkormányzatok és szerveik, a köztársasági megbízottak, valamint az egyes centrális alárendeltségű szervek feladat- és hatásköréről szóló ’91. évi XX. törvény módosításával hatályon kívül helyezi a jegyző gazdálkodási feladatai és hatásköre közül a saját, valamint intézményei számviteli rendjének kialakítását, továbbá a kötelezettségvállalás ellenjegyzését. A Számvevőszék üdvözli ezt. A Számvevőszék önkormányzati ellenőrzésének tapasztalatai rávilágítottak arra, hogy különösen az önkormányzati intézmények esetében a számviteli törvény helyes értelmezésének nagy jelentősége van, szakmai szempontból magas szintű hozzáértést kíván. A számviteli törvény előírásai szerint a számviteli rend kialakításáért a gazdálkodó képviseletére jogosult személy felelős, önkormányzati intézmények esetében annak vezetője. A most hatályon kívül helyezésre javasolt rendelkezés ezt a felelősséget gyengítette, ezért fontosnak tartjuk a törvényjavaslat szerinti módosítást, a hatályon kívül helyezést. Ugyanez igaz a pénzügyi ellenjegyzési feladatkörre is, amely az államháztartási szabályok szerint az arra szakértelemmel rendelkező, ezért felelős és elszámoltatható gazdasági vezető felelőssége, és így kerül összhangba a számviteli, illetve az Alaptörvény szerinti felelős vezetői magatartás kialakításának a rendje. Megerősíti ezt az eszközt, nem mondjuk, hogy ez szabálytalan volt, de mindenféleképpen egyértelműbbé teszi a helyzetet. A második témakörben a törvényjavaslat 17. § (2) bekezdésében a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvényt úgy módosítja, hogy az önkormányzatok törvényességi felügyeletét ellátó fővárosi és megyei önkormányzatok számára lehetővé teszi erre vonatkozó szabálytalanság észlelése esetén a Magyar Államkincstár ellenőrzésének kezdeményezését a számvevőszéki vizsgálat lefolytatásának kezdeményezését megelőzően, a Kincstár ellenőrzése eredményétől függően. Nagyon sokan félreértették ezt, és ezért fontosnak tartom, hogy a fennálló rend megmarad, viszont kialakul az a körülmény, amely egy 2015-ös, államháztartásról szóló, január 1-jétől érvényes 68. § B) pontjában már a Kincstár számára az ÁSZ sarkalatos törvényben meghatározott ellenőrzési feladat- és hatáskörével összhangban ellátandó feladatként határozta meg a Kincstár számára a helyi önkormányzatok éves költségvetési beszámolójának szabályszerű pénzügyi ellenőrzését. Az ellenőrzés célja annak megállapítása, hogy az önkormányzati alrendszer éves beszámolói megbízhatóake, valós képet mutatnake, és tartalmaznake lényeges, megbízhatóságot befolyásoló hibát. Az önkormányzatok ellenőrzésének védelmi vonalába tehát a 2015. évtől kezdődően beépült a Kincstár által végzett pénzügyi audit, azaz megerősödött az önkormányzatok második védelmi vonalának az ellenőrzési szerepe, mely így az önkormányzatok törvényességi felügyelete mellett kiterjed az önkormányzatok pénzügyi ellenőrzésére is. Az ÁSZ éppen ezért már a ’17. évi tevékenységéről szóló beszámolójában felvetette, hogy javasolt az államháztartási ellenőrzés három szintje jogszabályi koordinációs kereteinek megerősítése. A törvényjavaslat módosítása ezt a koordinációt erősíti, hiszen kimondja, hogy a kormányhivatalok a törvényességi felügyeleti hatáskörükben a kincstári ellenőrzés eredményétől függően kezdeményezhetik a helyi önkormányzat gazdálkodását érintő vizsgálat lefolytatását az Állami Számvevőszéknél, és így a Számvevőszék valóban a harmadik védelmi vonal szerepét ténylegesen is tudja majd gyakorolni, és nem kell az úgynevezett második védelmi vonalnál is megnyilvánulnia. A törvényjavaslat ezen rendelkezése tehát alkalmas arra, hogy erősítse a kormányzati ellenőrzéssel kapcsolatos, eddig is meglévő védelmi vonal szerepét, és ezáltal elősegítse a közpénzek átláthatóságával , a közpénzekkel gazdálkodó szervezetek elszámoltathatóságára vonatkozó alaptörvényi elvek érvényesülését, és így a ’15. évi szabályozással, ami átfogó rendszerellenőrzésre egyébként is alkalmat adott a Kincstárnak vagy kötelmet írt elő, így az eseti egyedi visszaélési gyanúk vagy ellenőrzési okok esetén is a Kincstár fog elsősorban eljárni az állam nevében. Úgy gondolom, hogy ebből kár politikát csinálni, mint ahogy olvastam erről a véleményeket, azt gondolom, ha a képviselők ezt szakszerűen megítélik, akkor ez egy harmóniateremtés, egy jogszabályi harmóniát teremt meg, és nagyjából a gyakorlatot fedi le, csak egyértelművé teszi a helyzetet. Az ÁSZ ezért üdvözli ennek a szereptisztázását. A harmadik ilyen módosítás az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény módosítása, a törvényjavaslat 20., 21. §-a szerint egyértelművé teszi a kulcsgazdálkodási jogköröket gyakorlók kötelezettségvállaló és teljesítésigazoló felelősségét, mely biztosítja a közpénzekkel való felelős gazdálkodás még elégséges dokumentáltságának az érvényesülését. Az államháztartási szabályok a költségvetési kifizetések teljesíthetőségét jelenleg öt aláíráshoz kötik. Az Állami Számvevőszék ellenőrzési tapasztalatai szerint azonban két aláírásnak van kiemelkedő jelentősége: a kötelezettségvállaló és a teljesítést igazoló személy aláírásának. A Számvevőszék szintén már a 2017. évi tevékenységéről szóló beszámolójában ezért felvetette a folyó pénzügyek bürokráciája alapvető csökkentésének szükségességét az államháztartási jogkörök újragondolásával, vagyis a túlzottan bürokratikus, bonyolult szabályozás csökkentéseként értékeljük e módosítási tervezetet. [[14.50]] Mindennek veszélyhelyzetben, úgy gondolom, még különösebb jelentősége van, hiszen rövidíti az ügyintézéshez kapcsolódó feladatkörökhöz kapcsolódó minimumfeltételt, és ezáltal a hatékonyabb elszámolási rendszerben valószínűleg sok tízezer ügyintézőnek a munkáját könnyítheti meg, nyilván felelős vezetői szabályozás hozzáigazításával, ezen jogköröknek a minimális dokumentáltságát is biztosító, de még felelős gazdálkodást biztosító elszámolási rendjét, ezért ezt egyértelműen áttörésnek ítéljük az állami adminisztrációs teher csökkenésében, hiszen, ha belegondolnak, sok-sok milliárd ügyletről beszélünk, aminek a mindennapi szabályozási körülményeiben, azt gondolom, sokan üdvözölni fogják ezt a könnyítést. A negyedik témában a törvényjavaslat 30. § (2) bekezdése szerint az államháztartás módosítása előírja az államháztartásért felelős miniszter részére, hogy a kormányzati szektorba sorolt szervezeteknek és a felettük tulajdonosi jogokat gyakorló szervezeteknek értesítést küldjön a besorolásukat illetően. Az Állami Számvevőszék ellenőrzési tapasztalatai azt mutatták korábban, hogy a kormányzati szektorba sorolt szervezetek gyakran nem rendelkeztek információval arról, hogy ilyen státuszú szervezetnek minősülnek, így nem tettek eleget a besorolásukból adódó többletkötelezettségeiknek, ami végső soron az államháztartás egyenlegére is hatással lehet. Az államháztartás módosításával előírt tájékoztatási kötelezettség tehát támogatja a kormányzati szektorba sorolt egyéb szervezeteket szabályszerű gazdálkodásuk elősegítésében. Itt kell jeleznem, hogy jó néhány vállalat esetében az ÁSZ ellenőrzése tárta fel ezt a feladatot. Tehát a vezetésnek mi az ellenőrzés harmadik védelmi vonalában tudtunk jelzést adni, hogy bizonyos beszámolási kötelmei, bizonyos elszámolási kötelmei vannak, mert ez az ő látóköréből kikerült. Nyilvánvalóan látszik, hogy kiszélesedett ez a korábban még néhány vállalatra kiterjedő jogintézmény, most már száz fölötti darabszámú és egyre szaporodik, ezért ezek, azt gondolom, komoly jelentőséggel bírnak a jogállami működés úgymond preventív típusú megközelítésében. De engedjék meg, hogy ezen törvénymódosítás kapcsán nem kifogásomat, de megjegyzésemet megtegyem. Amennyiben elfogadják az Államadósság Kezelő Központtal kapcsolatos törvénymódosítást, a Számvevőszék a gazdálkodási működési kockázat megemelkedéseként értékeli előzetesen, ezért gyakoribb számvevőszéki figyelmet kap majd a szabályozást követően ezen intézmény. Ez semmi különöset nem jelent, hiszen valóban, ha az első és a második védelmi vonal betölti szerepét ezen jogszabály nélkül is, akkor nyilvánvaló majd az ÁSZ ezt később nyugtázva megváltoztatja álláspontját, de mindenféleképpen így első hallásra egy különös szabály, amelynek a tényleges életben való érvényesülése majd a valóság próbáján kell hogy valóban bemutassa ezt az előremutató változást, amit vár az előterjesztő. Tisztelt Ház! Az említett négy plusz egy témán túl a Számvevőszék további két témát is fontosnak tartott képviselni a törvényjavaslat előkészítése és egyeztetése során, amelyekről most csak röviden szólok. Amennyiben mégis a vita során ez támogatást kap, azt külön szeretnénk üdvözölni, de azért engedjék meg, hogy külön is felhívjam a figyelmet. Egyrészről a közpénzek minőségi mérhető felhasználását támogatná az a megoldás, amennyiben az államháztartási szabályok kifejezetten előírnák, hogy a költségvetési szervek vezetői kötelesek legyenek a teljesítmény mérésének alapjául szolgáló indikátorokat, mérőszámokat kidolgozni, illetve majd arról beszámolni. Ez egyben a vezetés teljesítményének az értékelésére is alkalmas, erősíti az állami szervek felé a társadalmi közbizalmat, végső soron pedig az eredményesség, a hatékonyság mérésével pénzügyi forrásokat szabadíthat fel, esetlegesen amennyiben a forrás felszabadul az adott szervezetnél több eredményességet hozó többletforrást teremthet az intézmények, a pénzköltő szervek számára, ami összhangban lenne azzal az évek óta általam számvevőszéki elnökként jelzett problémával, hogy javítani kell a közpénzek minőségi elköltésének a feltételét, és ennek elemi dokumentációs alapja lehetne az, amit egyébként sok esetben tapasztalunk, hogy a gyakorlatban érvényesül, de nem igazolható dokumentumokkal, hiszen ennek nincs semmiféle jogszabályi háttere, ezért kérem, majd ezt fontolják meg. A másik téma, amit még szeretnék kiemelni, az állami szervek szabályozottságára vonatkozik. A költségvetési szervek szervezeti és működési szabályzatának jóváhagyására vonatkozóan, melynek hiányát több esetben is tapasztaltuk az ellenőrzéseink során, sok esetben a felügyeleti szervre mutogatva, hogy ez a hiányosság emiatt van, felvetettünk egy olyan megoldást, hogy a jelenlegi szabályozáshoz képest sokkal gyakorlatiasabban biztosítaná a szervezetek mindenkori állapotának megfelelő szabályozottságát, szervezeti és működési szabályzatának az érvényességét, és ezáltal egy felelősebb és elszámoltathatóbb felhasználást erősítene, hiszen a szervezeti és működési szabályzat a felelősségi viszonyokat szabályozza, és amennyiben az nincs a jelenlegi helyzethez igazítva, akkor egy exlex állapot van, és az sok esetben akár több hónapnyi üres teret adott ebben az esetben. Azt gondolom, hogy ez segítené a nyilvántartások jó vezetését. Amint arra az előzőekben elmondottak is rávilágítanak, a Számvevőszék a továbbiakban is folyamatosan figyelemmel kíséri a jogalkotást, ellenőrzési tapasztalatainkon alapuló felvetéseinkkel, a jogalkotás szereplői számára megfogalmazott javaslatainkkal is szeretnénk elősegíteni a jó minőségű jogszabályok alkotását és azok végrehajthatóságát. Ezért bízom abban, hogy felvetéseinket, figyelemfelhívásainkat és javaslatainkat a jövőben is megfontolják majd a jogalkotók. Tisztelettel köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Vezérszónoki felszólalások következnek. Ezek sorában elsőként a Fidesz vezérszónoka, Szabó Zsolt képviselő úr szólhat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkárok! Tisztelt Képviselőtársaim! Kedves Vendégek! Az előttünk fekvő törvénymódosítási csomag a 2022. évi költségvetést szabályozó, azzal összhangot teremtő és az államtitkár úr által összefoglalt elemeket tartalmazza, ami mindenképpen megalapozza annak a véghezvitelét és az abban lévő számok valóságtartalmát. Egy olyan részletszabályozást tartalmaz nagyon sok jogszabály keretében, amiből általánosságban csak néhány tételt szeretnék kiemelni, ami kimondottan a lakosságot, az önkormányzatokat érintő szabályozás, szabályozásmódosítás. Az egyik ilyen a költségvetési koncepció elkészítésének a törlése. Az önkormányzatok esetében eddig a polgármester, illetve a jegyző kötelező gazdasági feladata volt a költségvetési koncepció elkészítése, azonban egyértelműen a helyi adókról szóló jogszabály előírásának megfelelően ez nem kötelező elem, javasolt viszont, hogy az integrált településfejlesztési stratégiát, ami egy középtávú stratégia, mindenképpen megalapozottan készítsék el az önkormányzatok. Ezzel az önkormányzatok bürokratikus feladata csökken, illetve a költségvetést erősítjük, amely ugyanezt a feladatot gyakran ellátja. A másik nagyon fontos terület az egészségbiztosítás területén az úgynevezett útiköltség-térítés egyszerűsítése. Eddig papíralapon, bürokratikus módon és elég hosszan, főleg a pénzügyi rendelést illetően elég hosszan történtek a folyamatok, több kézen, több feladatellátón keresztül, viszonylag nehezebben mentek. Örvendetes, hogy a közeljövőben kialakítandó informatikai rendszer segítségével a legközelebb eső egészségügyi ellátóhoz a szűrésre vonatkozóan is, és 16 év alatt kísérővel, 16 év fölött, amennyiben indokolt, kísérővel együtt az útiköltség-térítés egy gyorsított folyamat lesz. [[15.00]] Nem kétállomású, a beküldő orvos, illetve a fogadó orvos, hanem kimondottan egy informatikai rendszerrel egy helyen felrögzítve, és az elbírálás is objektíven tud zajlani. A másik nagyon fontos feladat a köztulajdon hatékonyabb védelme. Itt kimondottan a közfeladatot ellátó, köztulajdonban lévő gazdasági társaságok felügyelőbizottsága feladatainak az erősítése, amit a jogszabályból szeretnék kiemelni. Olyan kötelezettségeket, lehetőségeket teremt ez az fb-k részére, amivel a társaság belső ellenőrzési rendszerét, ellenőrzési kontrollrendszerének kialakítását segítik elő, és amivel a felügyelőbizottság feladatainak növelésével hatékonyabb lesz a közvagyon, a köztulajdon védelme. Nagyon fontos a helyi önkormányzatokat érintő kiemelt feladatellátás, amivel a Magyar Államkincstár ellenőrzési, gazdasági törvényi felügyeletet gyakorló funkciójának a megerősítése történik meg. A kormányhivatalok a helyi önkormányzatokról szóló jogszabály alapján eddig is láttak el ilyen jellegű feladatot, most azonban az ő döntésüknek megfelelően nemcsak az ÁSZ, hanem előtte még a Magyar Államkincstár is lát el ellenőrzési feladatot, ezáltal sokkal gyorsabbak lesznek ezek a feladatok, folyamatok, sokkal gyorsabbak lesznek az ellenőrzések, és az ÁSZ felügyeleti vizsgálatát előkészítik. Mindenképpen örvendetesnek tartom ezt a törvényi módosítást. Nagyon fontos, hogy az önkormányzatoknál lévő fejlesztési pénzek kerete, az ezzel kapcsolatos tevékenységi lehetőségek meg lesznek határozva. Ugye, magyar állampapír vásárlására van mód és lehetőség, és az ebből befolyó kamatok egyértelműen a fejlesztési alapokat fogják erősíteni, ez szöveges formában, jogszabály-módosítási keretek között is megjelenik. Fontosnak tartom továbbá, hogy a maradványhasznosító cégnek, zrt.-nek a követeléskezelését szabályozzuk. Lehetőséget teremtünk arra vonatkozóan, hogy az így értékesített vagyon pénzügyi megtérülése és a követelések behajtása ugyanolyan hatékony legyen átlátható módon, mint bármelyik más ilyen jellegű tevékenységet végző állami gazdasági társaságnak. Szeretném kiemelni még a NAV közszolgálati jogviszonyban lévő kollégáinak a pénzügyi rendezési témáját, miszerint az átutalások forintszámlára történnek belföldön. Ez is egy racionális, érthető gondolkodásmód a gazdasági terhek csökkentése érdekében. És fontosnak tartom azon jogszabályi módosításokat, amelyek a törvénycsomagban benne találhatók, ahol is a dátumok, a bevezetések és a határidők módosítása meghatározásra kerül. Itt három helyen is találunk ilyen utalást, például az elektronikus informatikai rendszer bevezetésével kapcsolatos kétéves halasztást. Szeretném kiemelni továbbá a kormány azon szerepvállalását, amit a különböző kutatás-fejlesztési és innovatív feladatok ellátásánál vállal, illetve kimondottan a „Nemzeti laboratóriumok” program keretein belül újabb tevékenységi körökre igénybe vehető innovációs támogatások körét. Örömmel üdvözlünk minden olyan fejlesztést támogató programot, amivel ezek a társaságok, ezek az egyesületek, ezek a csoportok és kutatók előre tudnak lépni. Összefoglalva, a magunk részéről szeretnénk kérni a tisztelt Ház támogatását a jogszabálycsomaggal kapcsolatban. Az ebben foglaltak teljes egészében megfelelnek a 2022. évi magyar állami költségvetésnek, az ország költségvetésének, illetve annak megalapozott, alátámasztó tartalmaként vehetők figyelembe. Kérem a tisztelt Ház támogatását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. A Jobbik képviselőcsoportja következik, a Jobbik vezérszónoka pedig Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony, ő szólhat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A 2022-es központi költségvetés vitája az elmúlt egy órában lezárult, és annak a megalapozó törvényeinek a vitájában nem fogok nagy meglepetéseket okozni, hogy természetesen a képviselőcsoportunk nem fogja tudni támogatni, ha már a költségvetést sem, akkor annak a megalapozását sem. Két olyan pontra szeretnék rávilágítani, aminek az előbbi expozénál és vezérszónoki felszólalásnál is azért felemeltem a szemeimet és golyóztak, mert azt mondták, hogy a közvagyon védelme lesz az egyik legfontosabb majd a jövő évi megalapozásnál. Hát, én nem azt látom, hogy ez lenne önöknek a legfontosabb. Ha ezeket törvénybe iktatják, majd aztán az éjszaka leple alatt benyújtanak törvényjavaslatot, hogy az önkormányzatok vagyonát, a lakásokat gyakorlatilag magánosítják és privatizálják, akkor nem beszélhetünk arról, hogy közvagyon védelme. Nem beszélhetünk akkor sem a közvagyon védelméről, amikor önök alapítványokba több ezer milliárd forintos vagyont játszottak ki egyik napról a másikra, ezt keresztülnyomták a Házon. És nem beszélhetünk akkor sem a közvagyon védelméről, ha önök a nemzeti, tehát állami vagy önkormányzati tulajdonú ingatlanokat és egyéb olyan eszközöket értékesítenek, amelyekre egyébként a későbbiekben lehet, hogy szükség lenne. Gondolom, nem csodálkoznak azon, ha felhozom a Balaton és a Balatoni Hajózási Zrt. ügyét, az elmúlt évben ugyanis attól volt hangos a sajtó, hogy a Balatoni Hajózási Zrt.-nek a reorganizációja folyik, ugyanis a cég veszteséges, és akkor fel kell tőkésíteni, és be kell tenni egy csomó pénzt az állami központi költségvetésből, amit egyébként önök meg is tettek. Csak éppen ezzel az történt, hogy az eddigi önkormányzati tulajdonban lévő Balatoni Hajózási Zrt. most már a Magyar Turisztikai Ügynökség teljes fennhatósága alá tartozik, mert ugyan hagytak egy kicsike kis szeletkét, de ez édeskevés ahhoz, hogy érdemi döntéseket hozzanak az önkormányzatok. Így azért nem is csodálkoztunk azon, amikor a reorganizációs terv kapcsán vitorláskikötőknek a 15 éves üzemeltetési jogát, ingatlanokat, azon belül is kempingeket és a Bahart vagyonába tartozó szállodákat akartak árverés útján értékesíteni, hogy ehhez az önkormányzatok nem asszisztáltak, és ezt így nagyon finoman fogalmaznám, de a magyar állam 75 százalékos tulajdoni részesedéssel átnyomta ezt a reorganizációs tervet. Most meg eljutottunk oda, hogy ugyan visszakoztak a vitorláskikötők bérbeadásával kapcsolatban, de az ingatlanértékesítés szépen megy, a Balaton déli partján két kemping, éppen a napokban 1,5 milliárd forintért elkelt a siófoki Hotel Móló, közvetlenül a vitorláskikötő szomszédságában. Azt, hogy ki a vevő, még egyelőre nem tudjuk, nyilvánvalóan ez majd nyilvánosságra fog kerülni. De amikor azt mondjuk, hogy a nemzeti vagyon védelme, én azt gondolom, hogy mind a 199 képviselő erre tette le az esküt, hogy a magyar nemzet javára gyakorolja ezt a tisztségét, akkor ugyan már, egy feltőkésítés és mindenféle sundám-bundám módon előkészítetlen reorganizációs terv alapján miért kellett például a Bahart-vagyont szétharácsolni? Miért kellett ezeket az ingatlanokat eladni? Önök azt szokták mondani, hogy kell a Balatonra a fejlesztés. Maximálisan egyetértek. Ezt soha nem mondtam, hogy nem kell. A Magyar Turisztikai Ügynökség adott strandfelújításra pályázati pénzeket, olyan beruházásokra, amelyek ott, a Balaton partján valóban fontosak, de eljutottunk odáig, hogy a teljes Balaton-part szakaszán ezeken az ingatlanokon, mondjuk, ami régebben kemping volt, ott majd pár év múlva apartmanházak fognak magasodni. Aki ott él, az tudja, hogy ezek a folyamatok elindultak, és a régen szebb napokat megélt nemzeti és önkormányzati vagyon magánkezekbe vándorol. Tehát, amikor azt mondják önök, hogy a 2022-es költségvetésnek az egyik fontos eleme a közvagyon védelme, akkor csináljanak is legalább úgy, mert a tetteik alapján ez nem látszik, hogy önöknek ez fontos lenne. A másik pedig az önkormányzatok. Másfél vagy legalább két éve folyamatosan mondjuk, hogy az önkormányzatoknak nincsen elegendő forrása és akkor arról beszélünk, hogy milyen jó, hogy a fejlesztéseket majd behatárolják ezeken a jogszabályokon keresztül, amiről most beszélünk, hogy az önkormányzati fejlesztéseket konkretizálják? Ha nincs miből, akkor igen nehéz fejleszteni. Tudjuk, van a „Magyar falu” program meg a „Modern városok” program, meg a TOP-os pályázat meg minden, csak éppen azok a bírálóbizottsági tagok, akik ezekben részt vesznek, meg a megyei közgyűlések, azok kormánypárti többségűek, az ellenzéki vezetésű települések pedig ott vannak, hogy nem tudják megvalósítani azokat az elképzeléseket. Ma már volt az előző vita kapcsán egy felvetés, hogy nem minden esetben azokat a beruházásokat akarják megcsinálni. Ha jól emlékszem, Szakács képviselőtársam mondta, hogy Komlón egy virtuális dinóparkra adnak pályázatot. [[15.10]] Tehát addig, amíg a magyar önkormányzatoknak a belterületi úthálózata… de hogyha már mindenhol olyan fantasztikusak lennének a belterületi úthálózatok, akkor talán a külterületi utakra is el lehetne költeni, mert annak a felújításnak minden magyar ember élvezi a hasznát, és nem csak egy szűk elit. Tehát az önkormányzatoknál nagyon fontos lenne, hogy végre olyan pályázatokat nyissanak meg és olyan beruházásokat támogassanak, ami széles kört érint, nemcsak egy szűk kört, hanem széles kört, minden magyart… mert nekünk az a fontos, hogy amikor az önkormányzatoktól elvették ezeket a forrásokat és láthatóan a koronavírus-járvány okozta gazdasági válságban a cégeknek a gazdasági teljesítménye is kisebb lesz várhatóan, a 2021-es évben összességében és a 2022-es évben sem tudjuk a várakozásokat. Az általános vitában a költségvetésnél elmondtam, hogy a papír mindent elbír, tehát meglátjuk majd, hogy ez a gazdasági növekedés hogyan fog alakulni 2022-ben. De az önkormányzatok, amikor az egyik legfontosabb adóbevételük az iparűzési adó, idén csak a felét tudják beszedni, ezzel kiszolgáltatott helyzetbe kerülnek, mert az ellenzéki vezetésű váro-soknál a 25 ezer fő fölöttieknél kompenzációt sem adnak, csak majd bizonyos projekteket támogatnak meg kiszemelgetnek egy-két települést. Nyilvánvalóan tudjuk, hogy milyen településekről lesz szó, amelyek aztán majd végül kompenzációban részesülnek. De ott van Dunaújvárosnak az esete. Kálló Gergely képviselőtársam, a körzet egyénileg megválasztott képviselője a napokban szólalt föl azért, mert önök úgy döntöttek, hogy kialakítják ott azt a kiemelt stratégiai területet, ahonnan az iparűzési adót átcsatornázzák a központnak, és majd a környéken lévő önkormányzatoknak a fejlesztéseit fogják támogatni, úgy, hogy Dunaújvárosban a Dunaferr cég, a Vasmű szorulna igen nagy segítségre. De önöknek nem ez a fontos, hanem egy ellenzéki vezetésű település, egy megválasztott ellenzéki egyéni országgyűlési képviselőnek a körzetét ellehetetleníteni. Önök rettegnek attól, hogy 2022 tavaszán a magyar emberek majd úgy döntenek, hogy akkor önökből elég volt. Ez, én azt gondolom, hogy egy valós veszély, látható azokból a kapkodásokból, amelyeket itt önök a törvényalkotásnál csinálnak. Böröcz László képviselőtársam szerdán azért szerintem kösse fel, itt az ellenzéki képviselőtársaimmal szerintem ezt a lakás-bérbeadásos törvényt teljesen szét fogjuk szedni. Egyetlenegy pontja nem megalapozott, egyetlenegy pontja nem szolgálja azt, amiről most beszélünk, Magyarország 2022. évi megalapozó törvényéről. Akkor nézzenek már paralelben, meg hasonítsák már össze, hogy milyen jogszabályokat terjesztenek be a Ház elé! Legyen valami szinergia, valami összhang! De látszik, hogy a kormányzat aztán azt sem tudja, hogy melyik zsebébe meg hogyan kapkodjon, meg mit hogyan írjanak alá meg terjesszenek be. Tehát egészen elképesztő, amit önök törvényalkotás címén művelnek itt a választások előtt egy évvel! Mert ez látszik, kapkodás van, őrült nagy kapkodás, vagyonkimentés. Tehát amikor azt mondják önök, hogy a közvagyon védelme fontos, egyetértünk, de nem úgy, ahogy önök gondolják. Az, hogy az önkormányzatokat támogatni kell, egyetértünk, de nem úgy, ahogy önök gondolják. Ez a véleményünk erről a törvényjavaslatról. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A KDNP vezérszónoka következik, ő pedig Nacsa Lőrinc képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Államtitkár Urak! Egyetértek Potocskáné Kőrösi Anitával, aki azt mondta, hogy veszélyes egy kormányváltásnak a lehetősége, ezt veszélynek nevezte a képviselő asszony. Teljesen egyetértek önnel. Azt fejtegette a képviselő asszony, hogy vane különbség a tettek és a szavak között, majd elmondta, hogy ő támogat minden Balaton-parti fejlesztést. Képviselő Asszony! Önnek van óriási különbség a tettei meg a szavai között, mert ön minden felszólalásában elmondja, hogy mennyire támogat minden Balaton-parti fejlesztést, majd soha nem járul azokhoz hozzá, nem szavazza meg, nem segíti, csak akadályozza. Tehát ön szerint az, hogy egy lepusztult kemping megújul, az rossz a Balaton-partnak? Az, hogy egy parlagon heverő, akár évtizedek óta üresen álló hotel megújul, az rossz a Balaton-partnak? Ez rossz lenne a Balaton-partnak szerte? Nemcsak az ön választókerületéből hozok példákat, hanem az egész Balatonról. Nem csak az ön világa létezik, tisztelt képviselő asszony! Azt gondolom, hogy ha megvalósulnak jó fejlesztések, és ezek megtörténnek, akkor az az ott élőknek is, az odalátogatóknak is jó. Ön folyamatosan fejlesztéseket támad, és hosszú idő óta nem válaszol arra a kérdésemre, hogy miért nem hangoskodott akkor, amikor elvbarátai a Siótourt, a Zalatourt és a Balatontourist Zrt.-t bőven áron alul bőven áron alul! eladták, ellopták. Csak a Siótournak másfél millió négyzetméter balatoni telke volt, meg aztán Gyurcsány Ferenc kinézett magának egy szép kis nyaralót, amit kihasított a kormányüdülőből. Széthordták a mostani szövetségesei, akiknek a logója rajta lesz az ön plakátján, széthordták az egész Balaton-partot. Akkor ön egyszer nem gondolta, hogy éhségsztrájkolni kellene, hogy felszólalni kellene, hogy petíciót kellene indítani, hogy hangoskodni kellene. [[Dr. Rétvári Bence: Úgy van!]] Most pedig összefog azokkal, akik széthordták a Balaton-partot, és hagyták lerohasztani, hogy harminc éve nem fejlődő kempingeket, hoteleket, parkokat, ifjúsági üdülőket hagyjanak ott, NDK-stílusban, azon a szinten ott hagyva, ahogy az akkor volt. Ön akkor nem tett semmit, nem szólt semmit, most pedig támogatja, hogy ugyanez a politika visszajöjjön az országba, amit itt képvisel az egyik privatizációs hős, Varju képviselő úr. [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] Tehát ha tettekről és szavakról beszélünk, akkor, képviselő asszony, tettekben is valósuljon meg az, hogy ön kiáll a Balaton-partért, mint ahogy mondja el a kedves koalíciós partnereinek és szövetségeseinek, hogy egyébként miért volt káros az a Balaton-politika, amit ők műveltek. Én azt gondolom a mostani törvényjavaslatról, hiszen a költségvetésben elég sokat vitáztunk az elmúlt három napban prioritásokról, hogy kinek mi a fontos, miért szeretnénk mi a családokra, az otthonteremtésre, a honvédelemre, az oktatásra, az egészségügyre többet költeni, önök meg elmondták, hogy miért ne költsünk ezekre ennyi forrást, meg miért kell kukába dobni ezt a költségvetést, ahogy ezt tegnap meg is hallhattuk. A mostani törvényjavaslat, amely 19 törvényt módosít, plusz a Felső-Szabolcsi Kórház fenntartóváltásával kapcsolatos kétharmados rendelkezéseket is tartalmazza, majd itt meghallgathatjuk Varju képviselő úrtól a tegnapi egyházellenes kirohanások újabb fejezeteit, amit tegnap a miniszterelnök-jelöltje elkezdett, ahol folyamatosan, mondatról mondatra támadta az egyházak társadalmi feladatát, az egyházaknak juttatott támogatásokat, a templomfelújításokat. Ismerjük ezt az egyházellenes tempót, már csak az állami egyházügyi hivatalt szeretnék visszahozni Varju képviselő úrék. De ami fontos és szeretném kiemelni, hiszen az államtitkár úr részletesen beszélt a törvényjavaslat minden pontjáról, egyrészt szeretném megköszönni az Állami Számvevőszéknek a javaslatait, amik korábban beépültek a törvényjavaslatba, például az önkormányzatok területén az egyszerűsítés, a jogköröknek a tisztázása, a kiadmányozás, az utalványozás. Pontosan tudjuk, hogy akkor működik jól egy ilyen felelősségi láncolat, akkor működik jól egy hivatal, hogyha pontosan tudjuk, hogy kinek mi a feladata, hogyha pontosan tudjuk, hogy kit milyen felelősség terhel, és milyen feladatai, hatáskörei vannak az ott lévő tisztségviselőknek vagy választott képviselőknek. Ugyanakkor nem értem a képviselő asszony szavaiból, hogy ő a választókat hibáztatja azért, hogy a megyei közgyűlésekben kormánypárti többségek vannak, akik egyébként a megyei fejlesztésekről döntöttek vagy dönteni fognak a közeljövőben. Képviselő Asszony! Önök arra nem vették a fáradságot, hogy minden megyében listát állítsanak, pontosabban, nem tudtak mint kicsi párt, tehát nem tudtak listát állítani. Ezután ne a választókat okolja azért, hogy a megyei közgyűlések élére az alkalmas embereket választották meg, a kormánypárti elnököket, képviselőket. Én a „Nemzeti laboratóriumok” programról szeretnék beszélni egy picit, melynek kapcsán a tudományos kutatásról, a fejlesztésről, az innovációról szóló törvény módosításával a működése és finanszírozása beillesztésre kerül most a központi költségvetésbe, ezentúl pedig a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alapban való megjelenítésének törvényi szintű megalapozását biztosítja a szakpolitikai célkitűzések elérésének érdekében. A javaslat által kiegészítésre kerül továbbá a nemzeti laboratóriumok alaprész terhére nyújtható támogatások köre a szegedi lézerkutató központ működési támogatásával, megteremtve az összhangot a 2022. évi költségvetési törvényjavaslat szerinti 62. Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap fejezeten belül felvételre kerülő „Nemzeti laboratóriumok” címben foglalt előirányzat céljaival. A módosítás az NKFI Alap nemzeti laboratóriumok alaprészének terhére nyújtható támogatás céljait egészíti ki a nyomtatott és elektronikus könyvek, folyóiratok, szakirodalmi adatbázis előfizetési díjaira nyújtott támogatással. Szintén érdemes kiemelni a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény módosítását, amely jelentős könnyítéseket, egyszerűsítéseket tartalmaz az utazásiköltség-térítési rendszerrel kapcsolatban. A javaslat alapján egy új, európai uniós forrásból finanszírozott informatikai rendszer bevezetésével a biztosítottnak az utazási költség megtérítéséhez nem kellene előzetesen semmilyen nyomtatvány kiállítását kérnie a beutaló orvostól, hanem a megjelenés helye szerinti intézmény rögzíti ezt egy informatikai rendszerben, hogy a beteg kére utazási támogatást. Ennek megfelelően pontosítani szükséges azt is, hogy milyen útvonalon, utazásra jár ez a támogatás. [[15.20]] Én azt gondolom, hogy ezzel megkönnyítjük a különböző egészségügyi intézményekbe látogató betegeknek az életét, hiszen sok papír kitöltésétől, adminisztrációtól, sorban állástól kíméljük meg őket azzal, hogy egy egységes, szinte automatikus informatikai rendszerben kerül majd az útiköltség elszámolásra és a támogatás valahogy majd kiutalásra. Én azt gondolom, hogy az átláthatóbb, takarékosabb, az állami cégeknek is a kontrollrendszerében kibővítő lehetőségeket tartalmazó törvényjavaslatot mint a költségvetéssel összhangban lévő egységet támogatni érdemes. Bár most külön tárgyaljuk, azt gondolom, hogy ezt a törvényjavaslatot is a költségvetéssel egységben kell nézni, hogy elérie azokat a célokat, amelyeket kitűztünk magunk elé, tükrözie azt az értékrendszert, amelyet fontosnak tartunk, az egyszerűsítés, a bürokráciacsökkentés, az átláthatóság, a családok, a magyar vállalkozások támogatása, és hogyha erre az a válaszunk, hogy igen márpedig a törvény alapos megvizsgálása után arra jutunk, hogy igen , akkor nem marad más hátra, mint hogy jelezzem, hogy a KDNP-frakció is támogatni fogja ezt, és erre kérem önöket is, hogy szavazzák meg ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Mesterházy Attila képviselő úr, az MSZP vezérszónoka következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Mindig csodálattal hallgatom Nacsa Lőrinc képviselő úrnak a hozzászólását [[Dr. Rétvári Bence tapsol.]] mert tényleg, a vakbuzgó hit KDNP-s képviselőhöz mérten is hogy mondjam? tiszteletre méltó, tehát tényleg, egyszer arra lennék kíváncsi, hogy vane bármi olyan a fideszes kormány tevékenységével kapcsolatban, ami ön szerint nem csodálatos. [[Nacsa Lőrinc: Van!]] Mert én még nem hallottam öntől ilyet, talán majd egyszer megérem azt is, hogy valamiben, valami tévedésből vagy valamiből, valami önkritikát [[Dr. Rétvári Bence: Mondjon valami jót róla! Mondjon valami jót a kormányról!]] is gyakorol, mert én úgy látom, hogy bármilyen témáról van szó, bármilyen ügyről van szó, ön mindenre tudja a helyes és pontos választ, mindenki más hülye, senki nem ért ahhoz, amit éppen mond, és nem is lehet másnak igaza. Én ezt egyszerűen csak úgy szoktam megfogalmazni csak hogy a KDNP-sek is értsék , hogy amikor Fidesz-kormány van, akkor Magyarországon mennyország van, amikor meg más kormány van, akkor meg pokol, és akkor így nagyon nem is kell tovább magyarázni ezt a témakört. Én mégis azt mondanám, csak még mielőtt kétségeket ébresztenék, hogy mi sem tudjuk támogatni ezt a törvényjavaslatot, ami nem meglepő a költségvetési vita után. Tisztelt Képviselő Úr! Olyanokat ne mondjon, hogy mi azért szóltunk hozzá a költségvetéshez, mert mi nem akarjuk, hogy az egészségügyre meg az oktatásra meg a szociális kérdésekre meg a fejlesztésekre ennyi pénzt költsenek! Pont fordítva igaz de valószínűleg nem hallgatta figyelmesen ellenzéki képviselőtársaim hozzászólásait , minden egyes hozzászólásnak az volt tulajdonképpen a lényege, hogy hogyan lehetne jobbá tenni ezeket a közszolgáltatásokat, hogyan lehetne több pénzt fordítani erre, és hogyan lehetne kevesebbet lopni önöknek ebből a költségvetésből. Tehát nagyjából ez volt az ellenzéki képviselőknek a véleménye, hogyha esetleg ezt nem sikerült egy hét után sem megérteni. Magára erre a törvényjavaslatra annyira nem lennék büszke, mert eléggé rövidkére sikeredett. Korábban volt olyan, amikor több száz oldalas ilyen megalapozó törvényjavaslat is idekerült a Ház elé. Most, azt hiszem, a szociális temetkezést elhalasztják még egy évvel, ami jelentős változás. Szerintem érdemes lenne most már például, hogy egy konkrétumot mondjak, visszavonni ezt a rendelkezést, mert lehet, hogy ez a „temesd el, ásd el magadat” típusú nagyon humánus, keresztény megközelítés talán, amikor kitalálták, akkor is egy oltári nagy baromság volt, és erre önök is rájöttek, ezért tologatják a bevezetését évről évre; szerintem most már ideje lenne, hogy ezt beismerjék, és visszavonják. De ezenkívül nagyon lényeges változtatást vagy olyan jogszabályi megalapozást önök sem tudtak mondani, ami egyébként jellemző szokott lenni ilyen esetekben, egy megalapozó törvény kapcsán. Azt is hogy mondjam? egyfajta beismerésként kezelem, hogy az Állami Számvevőszék elnöke eljött, és magyarázkodott egyet itt a parlamentnek, hiszen eléggé rossz a tapasztalatunk az Állami Számvevőszék munkájával kapcsolatban. Valahogy mindig úgy alakul, hogy az ellenzéki vezetésű önkormányzatoknak, kerületeknek, az ellenzéki pártoknak a gazdálkodásával mindig baj van, a Fideszével sosincsen, a fideszes önkormányzatokéval sosincsen, vagy ha van, akkor levélben tájékoztatják az V. kerületi polgármestert arról, hogy egy kicsit kevésbé kéne szemérmetlen módon ingatlanokkal bánni; ahelyett, hogy egy eljárást kezdeményezett volna, mondjuk, a kormányhivatalnak a vezetője vele szemben, ahelyett egy udvarias levélben szólítja fel erre, esetleg küldhetett volna egy sms-t is neki, vagy fel is hívhatta volna, és akkor még a papírt sem kellene pazarolni erre, mert, ugye, fákat vágnak ki emiatt. Magyarul tehát, azt látjuk, hogy amikor az Állami Számvevőszékhez újabb és újabb jogosítványok kerülnek, akkor az ellenzéki képviselők fejében mindig egy kicsit megszólal egy csengő, hogy esetleg nem arról vane megint szó, hogy még jobban meg akarják sarcolni vagy szorongatni az ellenzéki vezetésű önkormányzatokat. Valószínűleg ezt érezte az elnök úr is, hogyha bejött a Házba így péntek délután, és hosszasan ecsetelte, hogy miért van szükség erre az új eljárásrendre, amit ez alapján vagy ezzel a törvénnyel bevezetnek. Nekünk inkább kétségeink és félelmeink vannak ezzel kapcsolatban. Mint ahogy Potocskáné képviselőtársam is beszélt, ugye, ő úgy fogalmazott, hogy a közvagyonnak a védelme mindannyiunk számára egyaránt fontos, én pontosítanám a képviselő asszonyt: nem mindannyiunk számára, mert a fideszesek számára nem, tehát én inkább úgy fogalmaznék, hogy őnekik egy közvagyonátmentési stratégiájuk van, látható módon a választások előtti évben mindig felpörög egy kicsit ez a szándéka a képviselőknek. Nacsa képviselő úr úgy fogalmazott, hogy széthordták a Balatont. Hát, én nem tudom, most hogy lehetne fogalmazni, hogy mindent tulajdonképpen Mészáros Lőrinc visz el ez tulajdonképpen nem széthordás, mert egy ember viszi el az egészet , meglátjuk majd, hogy mennyire nagy fejlesztést fog az jelenteni a Balaton számára, hogy a nemzet gázszerelőjének, aki okosabb, mint Zuckerberg, az tulajdonképpen… Egyébként innét is boldog esküvőt kívánunk neki majd; reméljük, azt nem mi fizetjük, vagy legalábbis valószínűleg azt is mi fizetjük, mert a jegygyűrűjét is vagy milyen gyűrűje volt? az eljegyzési gyűrűjét is valószínűleg közpénzből tudta vásárolni. De ami a lényeg, hogy úgy látom, hogy ezek az emberek… [[Közbeszólások.]] Elmondom, képviselő úr. Tehát egy olyan ember, aki abból gazdagodott meg, hogy Orbán Viktor barátja, és nem abból, hogy sok házba beszerelte a gázt, hanem hogy ellopta az európai uniós forrásokat, kiprivatizált mindenfélét, amit csak tudott, na, az az ember bármit vesz, ha egy kólát vesz, azt is az önök meg a mi pénzünkből, az adófizetők pénzéből veszi hogy akkor leegyszerűsítsem az ön számára ezt a kérdést. Tehát magyarul: az, hogy valaki egy-két év alatt az ország leggazdagabb embere lesz felcsúti gázszerelőként, az nem egy tipikus karrierút Magyarországon sem meg a világon sem, úgyhogy ezért vagy közgazdasági egyetemi katedrát kell neki adni, mert olyan menedzsmenttudással rendelkezik, amiért közgazdasági Nobel-díj jár neki, vagy egyszerűen csak a politikai kapcsolatait használta fel, és oligarchaként meg strómanként kezeli a miniszterelnök vagyonát na, hogy így akkor kicsit kontextusba helyezzük ezt a témakört önnek. Tehát magyarul: mi azt tudjuk mondani erre a törvényjavaslatra, hogy nem támogatjuk. Valódi tar-talom sincs ebben a törvényben a mi megítélésünk szerint, és az is jól látszik, hogy igazából semmi más nem érdekli önöket, mint hogy hogyan lehet még a választások előtt sok minden pénzt, vagyont, közvagyont kimenekíteni valamilyen formában, lehetőleg kétharmados törvényekkel, vagy visszafordíthatatlan módon elpazarolni a saját oligarcháik között. Aztán csak egy mondatot említett Nacsa képviselő úr, amely arról szólt ugye, nem a törvényhez kötődik , hogy hát itt az ellenzéki képviselők vagy pártok nem tudtak jó jelölteket állítani. Hát, hál’ istennek, önök tudnak! Említeném is Boldog István képviselő urat, aki méltán vált híressé egyrészt arról, hogy ostort szeret pattintani, másrészről viszont az alapján is, hogy gyanúsítottként hallgatják ki közpénzeknek az elherdálása vagy ellopása kapcsán. De tudnám említeni a Kárpátok géniuszát, Kósa Lajost, akit egy hölgynek sikerült úgy átvernie, hogy azt hitte, hogy több ezer milliárd forintos vagyonra tehet szert, biztos, mert szemüveges, vagy azért, mert szereti a motorokat, nem tudom, de hogy őt kiválasztottként kezelték. Aztán ugyanilyen jó az itt a vitában az imént felszólalt egyik képviselőjük, aki csak azért nincsen börtönben, mert éppen mentelmi joga, mert az összes többi embert, akit akkor bíróság elé állítottak, azóta bezárták a börtönbe Simon Miklósról beszélek -; tehát neki valóban fontos az, hogy Szabolcs-Szatmár-Bereg megyéből bekerüljön az Országgyűlésbe, mert még a végén elindul vele szemben az eljárás. De Simonka György is méltán említhető mint egy sikeres és fantasztikusan eredményes fideszes képviselő. És akkor Lázár Jánosról még nem beszéltünk [[Dr. Rétvári Bence Nacsa Lőrincnek: Ezt a megalapozó törvényről mondja!]] , aki szerint mindenki annyit ér, amennyije van, és aki nem tudta az életében semmire sem vinni, az úgy is járt ez meg az önök társadalompolitikájáról mond el sokat. Ezt tehát csak azért akartam önnek mondani, hogy először a saját portájukon takarítsanak, aztán utána kritizálják az ellenzéki képviselőket. Azt, hogy hogyan fognak dönteni, és kinek a számára veszély meg kinek a számára lehetőség egy következő választás, azt rábízzuk a választópolgárokra, mert szerintem úgy tisztességes. [[15.30]] Valószínűleg ebben nem fogunk egyetérteni még jó hosszú ideig, hogy áldásose az önök tevékenysége vagy nem, és hogy melyik szerencsésebb az ország számára: ha önök nyernek, vagy ha veszítenek. Természetesen mi a vita alapján, az érvelésünk és a meggyőződésünk alapján inkább abban hiszünk, hogy Magyarországon érdemes lenne most már kormányt váltani, és akkor egészen biztosan más típusú költségvetés és más típusú megalapozó törvény kerülne ebbe a Házba, amely sokkal több tartalmat hozna, és sokkal nagyobb mértékben szolgálná a magyar választópolgárok és a magyar családok érdekét, mert valóban arra tudnánk költeni ezeket a forrásokat, amire kell, és amit megérdemelnének a magyar családok. Köszönöm szépen a figyelmet, elnök úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi szószóló felszólalása következik. Megadom a szót Paulik Antal szlovák nemzetiségi szószóló úrnak, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Szószóló úr, parancsoljon!
Ďakujem za slovo pán predseda. Köszönöm a szót, elnök úr. Vážený pán predseda, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, vážený pán štátny tajomník! Ako Národnostným výborom poverený hovorca vo svojom príhovore predstavím Vám stanovisko Výboru národností v Maďarsku k návrhu zákona číslo T/16210 o príprave ústredného rozpočtu Maďarska na rok 2022. Náš výbor predložený návrh zákona prerokoval na svojom zasadnutí 17. mája. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Urak! Tisztelt Államtitkár Úr! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága felkért előadójaként ismertetem önökkel a Magyarországi nemzetiségek bizottságának a T/16210. számon benyújtott, a Magyarország 2022. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló törvénytervezettel kapcsolatos álláspontját. A törvényjavaslatot bizottságunk vitához kapcsolódó bizottságként részletes vitában május 17-i ülésén vitatta meg. A vitát a benyújtott törvényjavaslat egésze tekintetében folytattuk le. A mindenkori költségvetést megalapozó törvény fontosságát nem lehet túlhangsúlyozni. A nemzetiségi bizottság szempontjából ki szeretném emelni azt, hogy a megalapozó törvényben évről évre találkozhatunk a nemzetiségi önkormányzatok gazdálkodására, de azok választására, feladatellátására vonatkozó rendelkezésekkel is. Ebből a szempontból a mostani tervezet kivételnek tekinthető, mivel a benyújtott anyagban mindössze egy alkalommal szerepelnek a helyi nemzetiségi önkormányzatok. Erről egy kicsit részletesebben később szólok majd. Hosszú évek óta igyekszünk a nemzetiségi terület költségvetési támogatásának, a támogatások felhasználásának és elszámolásának szabályain olyan irányban változtatni, hogy az egyrészt teljesíthető, ellenőrizhető legyen, ugyanakkor a végrehajtása ne jelentsen irreális terhet a nemzetiségi önkormányzatok részére sem helyi, megyei, sem pedig országos szinten. Elmondhatjuk, hogy 2013-ig elsősorban a helyi nemzetiségi önkormányzatok központi támogatása vállalhatatlan szinten volt. Ugyanez részben elmondható az országos nemzetiségi önkormányzatok vonatkozásában is, ami a megelőző években általuk átvett és működtetett, azaz a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvényben megfogalmazott és támogatni szándékozott kulturális autonómiát megjelenítő intézmények alacsony számában és működésük állandósult nehézségeiben is tükröződött. 2012-ben született meg a nemzetiségi célú előirányzatokból nyújtott támogatások feltételrendszeréről és elszámolásának rendjéről szóló 428/2012. számú rendelet, amely szabályozza a nemzetiségi szervezetek és nemzetiségi önkormányzatok gazdálkodását. Ezzel párhuzamosan, illetve ezt követően indultak növekedésnek a nemzetiségi programokat segítő támogatási keretek. A helyi nemzetiségi önkormányzatok feladatellátását szinte kizárólagosan a központi költségvetésből a differenciált támogatási rendszerben biztosított források finanszírozzák. Ennek összege, ahogyan azt a nemzetiségi bizottság elnöke is említette tegnapi felszólalásában, 2014 óta növekszik, mára már érzékelhető és valódi feladatellátást lehetővé tevő támogatásról beszélhetünk. A helyi nemzetiségi önkormányzatok differenciált támogatása működési és feladatalapú támogatási részből áll össze. A működési rész lényegét tekintve normatív támogatás, annak ellenére, hogy ezt évek óta nem tudjuk elfogadtatni a Pénzügyminisztérium illetékeseivel, pedig mi másnak nevezhetnénk egy olyan támogatást, amelynek folyósítását kizárólag a tízévente sorra kerülő népszámlálások adataihoz, nemzetiségi számaihoz köti a nemzetiségi törvény, azaz nem kötődik feladatellátáshoz, nem kötődik valós aktivitáshoz, és a kiutalás alapjául szolgáló adatok tíz éven keresztül változatlanok maradnak. A támogatás felhasználásával és elszámolásával kapcsolatos feladatokat az érintett települések gazdálkodási feladatait ellátó önkormányzati hivatalok pénzügyi munkatársai végzik. Tekintettel arra, hogy a hazánkban őshonos nemzetiségi közösségek bázisát nagy általánosságban a kistelepülések adják, az említett pénzügyi jellegű szolgáltatásokat olyan közös hivatalok biztosítják részükre, amelyek dolgozóinak leterheltsége egyre gyakrabban nehezíti a nemzetiségi önkormányzatokkal való együttműködést. Ezért véleményünk szerint a települési önkormányzati hivatalok adminisztratív terheinek csökkentése szempontjából is hasznos volna, ha ez az említett támogatás hasonlóan a települési önkormányzatok működését közvetlenül biztosító állami forrásokhoz normatív támogatásnak minősülne, és elszámolása, ellenőrzésének rendszere is azzal megegyező lenne. Tisztában vagyunk azzal, hogy a most kifejtett problémakör ebben az évben túlterjeszkedik az előttünk fekvő törvényjavaslat tartalmán, éppen ezért ehhez kapcsolódó módosítást ebben az évben bizottságunk nem kezdeményez. Ahogyan korábban már utaltam rá, Ritter Imre képviselő úr tegnapelőtti beszédében elhangzott, hogy 2013 óta a nemzetiségeket támogató költségvetési keretek emelkednek, ennek köszönhetően valós lehetőséggé vált, hogy a nemzetiségi önkormányzatok végre valóban ellássák a nemzetiségek jogairól szóló törvényben megfogalmazott közfeladataikat. Ezzel egyidejűleg megkezdődött a nemzetiségi kulturális autonómia szélesebb keretekben történő kiépülése is, ugyanakkor a gazdálkodási előírások bonyolult rendszere, az előírásoknak való megfelelés kényszere megnehezíti mind a megítélt támogatások felhasználását, mind pedig azok elszámolását. A helyi nemzetiségi önkormányzatok ilyen értelmű nehézségeiről már esett szó. Említettem már a korábban hatályos, a nemzetiségi célú előirányzatokból nyújtott támogatások feltételrendszeréről és elszámolásáról szóló kormányrendeletet is. Az abban lefektetett szabályok oly mértékben nehezítették meg elsősorban az országos nemzetiségi önkormányzatok gazdálkodását és támogatásaik elszámolását, hogy a 2014. évi országgyűlési választásokat követően, amikor először alakulhatott meg a parlamentben Magyarországi nemzetiségek bizottsága, annak egyik első kezdeményezése a rendelet hatályon kívül helyezése volt. Hosszas tárgyalásokat követően erre végül is sor került, és a 2017. évi költségvetésben már a költségvetési törvény 9., majd az idei évtől a 10. melléklete foglalja össze a nemzetiségi támogatásokra vonatkozó külön szabályokat. Az országos nemzetiségi önkormányzatok gazdálkodási feladatait ellátó hivatalok jelzései alapján azonban ez a megoldás sem könnyíti meg a helyzetüket. Az országos nemzetiségi önkormányzatok támogatásai a terület mindenkori kormányzati felügyeletét ellátó tárca, jelenleg a Miniszterelnökség fejezeti kezelésében találhatók. Fontosnak tartom azt is megemlíteni, hogy az országos nemzetiségi önkormányzatok és az intézményeik éves támogatásául szolgáló keretek összegszerűen is megjelennek a költségvetési törvényben. Az ezekhez való hozzáférés feltétele az országos önkormányzatok kezdeményező kérelme, majd ennek alapján a támogatások felhasználására vonatkozó, a Miniszterelnökség pénzügyi-gazdálkodási szabályzatában megjelenő, a költségvetési törvény vonatkozó mellékletében lefektetett szabályoknál lényegesen összetettebb előírásokat is tartalmazó támogatói okirat kiadása. A fejezeti gazdálkodás logikája szerint a felhasználást követően a felhasznált költségvetési támogatás összegéről és az abból fedezett kiadásokról az államháztartási törvény és az államháztartási törvény végrehajtásáról szóló kormányrendelet szabályai szerint az önkormányzatnak költségvetési beszámolót kell készítenie, amelyet a KGR-K11 adatszolgáltató rendszeren keresztül az Államkincstár felé be kell nyújtania. A beszámoló alapján készül el a zárszámadási előterjesztés és a határozattervezet, amelyet a közgyűlésnek úgy kell elfogadnia, hogy legkésőbb a tárgyévet követő ötödik hónap utolsó napján hatályba lépjen. Az országos nemzetiségi önkormányzat a zárszámadásról szóló közgyűlési előterjesztést és határozatot tartalmazó részletes szakmai és pénzügyi beszámolóját a zárszámadás elfogadását követő 15 napon belül nyújtja be a miniszter számára. A gazdálkodás szabályszerű voltát ezután az országos nemzetiségi önkormányzatok belső ellenőrzési rendszere mellett ellenőrzi a Magyar Államkincstár, az Állami Számvevőszék, valamint a támogató, azaz a Miniszterelnökség. Úgy gondolom, az ismertetésből kitűnik, hogy ez egy meglehetősen összetett, és talán nem túlzás, fölöslegesen bonyolult rendszer, amely az egyébként is a pénzügyi szakemberek hiányával küszködő országos nemzetiségi önkormányzatok életét indokolatlanul megnehezíti. Tisztelt Országgyűlés! A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 126. § (2) bekezdése szerint az állam a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott mértékben támogatást nyújt a nemzetiségi önkormányzatok részére a nemzetiségi közfeladatok ellátásához, a nemzetiségek oktatási és kulturális önigazgatása, a nemzetiségi kulturális autonómia körében megvalósuló tevékenységekhez, projektekhez, valamint az államháztartáson belüli és kívüli nemzetiségi szervezetek részére a nemzetiségek kulturális autonómiájának fejlesztéséhez. A törvény 128. §-a értelmében a központi költségvetésből nyújtott támogatást a nemzetiségi önkormányzat kizárólag nemzetiségi közfeladatai ellátására használhatja fel. Ahogyan az idézett rendelkezésekből kiderül, a nemzetiségek jogait szabályozó sarkalatos törvény nem tesz említést működési támogatásról az országos nemzetiségi önkormányzatok vonatkozásában. [[15.40]] Vagyis e jogszabályhely értelmezése alapján a nemzetiségi közfeladatok teljesítése alapozza meg az országos nemzetiségi önkormányzatok feladatellátáson nyugvó támogatását. Ugyanakkor a költségvetési törvény vonatkozó melléklete „Az országos önkormányzatok és nemzetiségi média” cím alatt nyújtott támogatást már egyértelműen a működési támogatás kategóriájába sorolja azzal, hogy a felhasználás határidejét a tárgyév december 31-ére teszi. Ez szintén évek óta problémát okoz valamennyi nemzetiségi önkormányzat számára. Ezek a testületek mára komoly intézményhálózatot fenntartó szervezetekké váltak, amelyek felelősséget viselnek a nemzetiségi köznevelés és kulturális élet, azaz a nemzetiségi kulturális autonómia működését biztosító intézmények viszonylatában. Úgy gondolom, hogy egyébként túlnyomó részük az éves költségvetési támogatáson túl nem rendelkezik egyéb bevételekkel, forrásokkal. Az intézményfenntartói felelősség azt is magában foglalja, hogy az előre nem látható eseményekkel kapcsolatosan felmerülő finanszírozási igények fedezetére az adott szervezet, az érintett országos, de immár jó néhány helyi nemzetiségi önkormányzat is tartalékot képez. Az országos nemzetiségi önkormányzatok esetében ezt a jelenlegi szabályozás nem teszi lehetővé sem az országos önkormányzatnak, sem pedig az intézményeiknek nyújtott állami támogatásból. Így számukra nem marad más, mint szükség esetén a hitelfelvétel, ami azonban szintén nem feltétlenül gyors lehetőség. Idetartozik az is, hogy az országos önkormányzatok által ellátandó nemzetiségi közfeladatok jelentős hányada nem köthető egyetlen pénzügyi évhez, éppen ezért véleményünk szerint nem célszerű a tárgyév végéhez kötni a felhasználás és az elszámolás határidejét. Mivel a nemzetiségi törvény előbb idézett rendelkezései alapján értelmezésünk szerint az országos nemzetiségi testületek részére nyújtott támogatás feladatellátást segítő, lényegében a helyi nemzetiségi önkormányzatok feladatalapú támogatásával összevethető finanszírozási elem, célszerűnek tartjuk a támogatás felhasználási határidejét is a helyi nemzetiségi önkormányzatnak nyújtott feladatalapú támogatással azonos időpontban, azaz a tárgyévet követő év december 31-ében meghatározni. Bizottságunk az országos önkormányzati elnökök egyetértő támogatásával ilyen értelmű módosítás megvitatását kezdeményezte a Pénzügyminisztériummal. Tisztelt Ház! Felszólalásom elején említettem, hogy a most tárgyalt törvénytervezet egy helyen említi a helyi nemzetiségi önkormányzatokat a 22. § (1) bekezdésében. Az abban foglalt rendelkezés tovább nehezíti ugyan a helyi nemzetiségi önkormányzatok gazdálkodási feladatait ellátó települési és közös önkormányzati hivatalok feladatellátását, ugyanakkor, mivel nem közvetlen a helyi nemzetiségi önkormányzatok érintettsége, nem vitatjuk annak szükségességét. A fentiek alapján a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a Magyarország 2022. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló T/16210. számú törvényjavaslat elfogadását támogatja. Köszönöm a figyelmüket. Ďakujem Vám za pozornosť! [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! Kétperces felszólalás következik. Potocskáné Kőrösi Anita, a Jobbik képviselője jelentkezett szólásra. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Nacsa Lőrinc képviselőtársam! Akkor tegyünk pontot a végére, hogy hol voltam akkor [[Dr. Rétvári Bence: Na!]] amikor a megyei önkormányzatok, a megyék eladták a Siotourt, a Balatontouristot és a Zalatourt! Hol voltam? ez volt a kérdés, hogy miért nem álltam fel, és miért nem tartottam akkor sajtótájékoztatót. [[Dr. Rétvári Bence: Miért?]] Az egyik gyermekem 2000-ben született, a másik gyermekem 2003-ban, tehát 2004-ben és 2005-ben, amikor ez a tranzakció történt, akkor gyesen voltam otthon a gyermekeimmel, és egyetemre jártam, ugyanis akkor még a politikától teljesen messze voltam. Tehát amikor azt kérdezi, hogy akkor miért nem tettem, akkor azért nem tudtam tenni, mert akkor gyesen voltam otthon a gyermekeimmel. Nem szeretném, ha ezt még egyszer felhozná a Házban, mert nem arról van szó, hogy én akkor miért nem léptem fel, és miért most kell fellépni. Tizenegy éve vannak önök kormányon. Miért nem tettek annak érdekében valamit, hogy megőrizzék a nemzeti vagyont? Önök mit csinálnak? Értékesítik, privatizálják, magánosítják! Ha ez az ügylet akkoriban, 2004-ben és 2005-ben nem tetszett önöknek, akkor most miért csinálják azt, hogy Mészáros Lőrincnek és Tiborcz Istvánnak kiárusítják a Balatont? Hát, ezt teszik önök az elmúlt időszakban! Tehát ne kérje tőlem még egyszer számon! Én most már körülbelül három éve küzdök azért, hogy a Balaton mindenkié, ezt tartom, ezért felemelem a hangomat, mert most van rá lehetőségem. 2004-ben és 2005-ben otthon voltam a gyermekeimmel gyesen. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból. Dr. Rétvári Bence: Miért fog össze velük?]]
További képviselői felszólalások következnek. Elsőként a Demokratikus Koalíció képviselője, Varju László képviselő úr szólhat. Parancsoljon!
[[Mikrofon nélkül:]] Köszönöm szépen a szót. Képviselőtársainktól kaptunk egy felszólítást, hogy nézzük… [[Közbeszólások, köztük: Nem halljuk! Nacsa Lőrinc: A magvas gondolatokat nem halljuk! Derültség.]] Pedig Nacsa Lőrinc képviselőtársamnak szüksége van rá. [[Dr. Rétvári Bence: Azért vagyunk itt!]] Oldjuk meg ezt a problémát, és akkor a mikrofonnal együtt kezdem el. Egy korábbi ilyen ajánlásra szeretnék reflektálni, miszerint nézzük egységes szerkezetben vagy egy egységben a költségvetéssel. Ha egy egységben nézzük, akkor tulajdonképpen folytatjuk ott a gondolatot, hogy dobjuk be a kukába, vagy akár a kuka előtt akár tehetjük azt, hogy le is daráljuk vele együtt, hogy biztosan ne okozzanak több kárt, mint amennyit eddig tettek, merthogy az, ami most itt történik, annak egy jelentős része kifejezetten ebbe az irányba mutat. Nagyon szeretnénk azt, hogy ha az az állami vagyon, amelynek úgy látom a közelében vannak, és azzal szeretnének foglalkozni, akár az Állami Számvevőszék figyelemfelhívása ellenére is több lépést tesznek annak érdekében, hogy könnyebben lehessen megszabadulni tőle, vagy könnyebben lehessen megszerezni. Ez a másik oldalra vonatkozik, bárhonnét is nézzük. De kezdjük azzal, amivel államtitkár úr is kezdte az önkormányzatok megerősítése ügyében. Én csatlakozom azokhoz a képviselőkhöz, Mesterházy Attila képviselő úr kifejezetten foglalkozott is azzal, hogy nagyon bizalmatlanok vagyunk akkor, amikor önök az önkormányzatokhoz közelítenek. Az elmúlt évek azt bizonyították, hogy az önkormányzatokkal való foglalkozás nagyon veszélyes az önök részéről, mert ha ezt megteszik, akkor az általában az ő lehetőségeiket csökkenti, pénzt elvonnak tőlük, és újabb olyan ellenőrzéseket akasztanak a nyakukba, amivel igazából őket akarják kiszolgáltatottá tenni. Na most, ha az Állami Számvevőszék elnöke pedig örül, és ilyen módon az állami intézmények koordinációja valósul meg, hogy ha jól értettem, amit leírtak, illetve amit mondtak, ezt az Állami Számvevőszék elnöke harmóniateremtésnek hívta a hozzászólásában, majd egy másik lépésben, két gondolattal arrébb, mondjam inkább így, harcászati védelmi vonal harmadik vonalának hívta, úgyhogy igazán eldönthetnék, hogy mi az, amit szeretnének. Én úgy látom, hogy önök inkább háborúban állnak az önkormányzatokkal. Azok közül kitüntetik megtisztelő „figyelmükkel” az ellenzéki önkormányzati vezetőkkel létező önkormányzatokat, és őket, ahol lehet, igyekeznek ellehetetleníteni, elvonni, amit lehet, és tulajdonképpen a feladataikat nemcsak az önkormányzatoknál látszik ez, hanem más területen is igyekeznek centralizálni, központosítani, mert úgy gondolják az önök államfelfogása szerint, hogy önök tudják ezt a legjobban végezni. Mi pedig ennek az ellenkezőjét állítjuk, hogy az, amit önök ilyen módon tesznek, hozzáteszem, nemcsak mi, hanem az Európai Unióval kötött szerződéssel összhangban lévő módon tekinthetik figyelemfelhívásnak, vagy ilyen értelemben a szerződésre vonatkozó kötelezettség betartására vonatkozó figyelemfelhívásnak, hogy a szubszidiaritás elvével ez is ellenkezik, és azok a lépések és ezt nyugodtan kezeljük egy csomagban , amit az önkormányzatok ellen tesznek, ebből a szempontból árt. Ennek a megállapodásnak, korábban megkötött nemzetközi megállapodásnak, és nemcsak az ellenzék véleményének, de még inkább az ott élő emberek érdekeinek nem felel meg az, amit összességében véve az önkormányzatok ellen vívott háborújukban csinálnak, mindegy, hogy hányadik harcászati védelmi vonal teszi ezt. A „védelmi” szót tegyük teljesen idézőjelbe, mert amit az önkormányzatokkal szemben tesznek, azt nyugodtan támadási vonalnak is lehet tekinteni, ahhoz teremtenek feltételeket, kereteket saját maguknak, és visszaélnek ezzel a szituációval. [[15.50]] Az, amit a centralizáció oldaláról mondtam, ott egy kérdés is van államtitkár úr felé, hiszen azzal, hogy költségvetési felügyelőbiztost neveznek ki a többségi állami tulajdonú vállalathoz úgy, hogy a többségi állami tulajdont képviselőnek legyen joga ilyet kezdeményezni, az meglehetősen nagy bizonytalanságról vagy bizalmatlanságról tesz tanúbizonyságot, hiszen azért van már ott egy felelős, akit önök neveztek ki. Ehhez képest ott is egy kancellártípusú újabb felügyelőt küldenek a nyakába, hogy neki, mármint a korábban kinevezett vezetőnek igazából megszűnik az a hatásköre, amire eredetileg kinevezték. Az önkormányzatokra visszatérve egy gondolattal: az látszik amit Domokos elnök úr is említett , hogy igen nagy figyelmet fordítanak a szabályozottság, az szmsz, a felelősségi viszonyok tisztázására. Tehát az látszik, hogy igen nagy figyelemmel fordulnak az önkormányzatok felé. Nézzük meg, hogy a törvénytervezetben ahogy az expozéban hallottuk mi szerepel, de nézzünk rá azokra is, amiket államtitkár úr nem tartott fontosnak kiemelni, és mi ezt nem tartjuk helyesnek, sőt mondhatnám azt, hogy a kockázatosnál is többnek. Ilyen a Maradványhasznosító Zrt., hogy a kivezetésre szánt állami vagyon kezelésével igazából mi történik. Azért is mondom ezt a Költségvetési bizottság elnökeként, mert a bizottságunk járt úgy, hogy a területért felelős miniszter éves beszámolójánál tulajdonképpen nem volt hajlandó vagy nem teremtette meg a Ház annak a feltételeit, hogy az egy időben ott lévő, a vagyonkezelésről szóló beszámolót is meg lehessen tárgyalni. Erre az állampárti-kormánypárti képviselők nem voltak hajlandók, és nem szavazták meg, nem támogatták, nem merték odaengedni a Költségvetési bizottság elé. Ezt én nagyon furának tartom. Igaz, hogy a miniszter asszony beszélt a maradványhasznosításról. Engedjék meg, hogy a fenntartásunk ezzel kapcsolatban továbbra is meglegyen, hiszen definiálatlannak tartom azt, hogy egészen pontosan mi kerül ebbe a körbe, mit ítélnek meg ilyennek, és ha ez önökre van bízva, akkor kecskére bíztuk a káposztát, és ilyen értelemben nyugodtan lehet figyelni azt, hogy az elherdálás hogyan történik. A nyugodt figyelés alatt azt értem, hogy erre a hatóságoknak kellene nagyobb figyelmet fordítani. Ilyen módon azt hiszem, hogy a bevezetésre javasolt konstrukció egyértelműen célozza, támogatja és segíti azt, hogy az állami tulajdon magánszférába juttatásának gyorsabb legyen a menete. Lehet, hogy a következő félévi munkájukhoz erre már szükség van, és ezt gyorsítani kell. Hát, ez a kifejezett bőröndeffektus: csomagolni, vinni, amit lehet, és aztán majd történik, ami történik. Ezért nem támogatjuk. Államtitkár úr nem hívta fel a figyelmet arra, de vannak itt sikeres lobbisták, akik úgy érzik, hogy a kisvárdai Felső-Szabolcsi Kórház kerüljön magántulajdonba. Ennek az indokoltságát nem értjük, nem is tartjuk szükségesnek, ennek megfelelően én többek között ezért sem akarom és nem is tudom ebben önöket támogatni. A következő ilyen pontnak tekintem, amit nyugodtan elhagyhatnának ebből a történetből, a rozsdaövezeti lakásépítések ügyét, mert ez sok kétséget hordoz magában. Magát a szándékot, a felvetést értem. Úgy látom, hogy el is indultak valamilyen megoldások irányába, de azok a szereplők, akik klasszikusan a nagy tömegű lakásépítésekre specializálódtak az önök körében, és számítanak az önök feltételteremtő segítségére és támogatására, önök pedig cserébe elvárják azt a politikai támogatást, amit feléjük ilyen módon megrendelnek, mondhatnám, elvárnak, ez a feltételteremtő magatartás itt ebben a formában megjelenik. Itt a korábbi és a mostani intézkedéseket is alkotmányellenesnek tartjuk, s ahogy más vonatkozásban is említettem, itt kifejezetten az Európai Unió szubszidiaritáselvét és az önkormányzatiságot is sértő lépéseket tesznek. A kormány minél kevesebb esélyt akar adni arra, hogy a városok komoly fejlesztésekbe kezdhessenek, hogy ők abba beleszólhassanak, ezért ki akarják, és ha a döntést meghozzák, akkor egy jelentős részben ki is fogják iktatni ezeket. Éppen ezért az elhangzottak alapján ezt a törvénytervezetet, amely a 2022. évi központi költségvetés megalapozásáról szól, mi alaptalannak tartjuk és nem is támogatjuk. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen. Szilágyi György képviselő úr, a Jobbik képviselője következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Akárhogy vesszük, a tegnapi naphoz is kapcsolódik ez a mai vita, hiszen a költségvetés megalapozásáról vitatkozunk. Nekem már magával a szóval is problémáim vannak, hogy mennyire megalapozott az önök elképzelése, a hozzászólásaik és minden más a költségvetéssel kapcsolatban, az tegnap is tapasztalható volt és a mai nap folyamán is. Amikor Nacsa Lőrinc megtámad egy hölgyet itt a parlamentben, hogy miért nem tett bármit is egy bizonyos időszakban a Siótourral kapcsolatosan, és arra nem veszi a fáradságot, hogy ennek utánanézzen, ez nagyon jól mutatja ugye, ez a hölgy abban az időszakban, nagyon helyesen, otthon volt gyesen, és Potocskáné Kőrösi Anita a gyermekeit nevelte , amikor nem néz utána ilyen információknak, az azt mutatja, hogy önök szakmailag mennyire megalapozottan készülnek fel, szólnak hozzá és teszik a dolgukat. [[Nacsa Lőrincnek:]] Majd hozzászólhat, Nacsa képviselő úr, nyugodtan! Mindig dörmög ott az orra alatt. Nyomjon egy gombot, mondja el a véleményét, meg fogjuk hallgatni, hogy mire alapozza majd azt, és azt várnám, hogy esetleg elnézést kér egy hölgytől, képviselőtársunktól, Potocskáné Kőrösi Anitától. A tegnapi nap folyamán volt itt egy felszólalás Selmeczi Gabriellától, aki hosszasan ecsetelte, hogy a kormány mennyire segít a nyugdíjasoknak, hogy a kormány mit tesz a nyugdíjasokért, különböző százalékokat sorolt hosszú perceken keresztül. Egyébként aznap tette mindezt Selmeczi Gabriella, amikor nyílvánosságra került, hogy önök januártól májusig átlagosan 890 forint/hóval emelték a nyugdíjakat. 890 forinttal! Ez azt jelenti, hogy napi majdnem 30 forinttal sikerült önöknek a nyugdíjasokat megtisztelni. Önök pedig itt sikerpropagandát mondanak azzal kapcsolatosan, hogy mi a nyugdíjasokhoz való hozzáállásuk. Körülbelül ennyire tisztelik a nyugdíjasokat, ezzel a napi 30 forinttal. Azt is elmondtuk, hogy a költségvetésnek mindig alkalmazkodnia kellene a jelen helyzethez, a realitásokhoz, a való élethez, és azt kellene figyelembe venni. De azt látjuk, hogy önök egyáltalán nem a való életben élnek, hanem egy elefántcsonttoronyban vannak, nem látják azt, hogy a járványhelyzet következtében milyen nehéz helyzetben vannak a magyar családok, milyen nehéz helyzetbe került több százezer család, ahol elvesztették a munkájukat, ahol napról napra élnek, sőt nagyon sok helyen már a napról napra élés is nehézségeket jelent. De önök nem ehhez alkalmazzák sem a költségvetést, sem a megalapozó törvényeket. Az önkormányzatokról itt is nagyon sok szó esett. Elmondták, hogy az önkormányzatoknak mit kellene csinálniuk, de az én véleményem szerint önök nem beszélnek az önkormányzatokkal. Önöknek fogalmuk sincs arról, hogy az önkormányzatok feladat- és hatásköreit hogy változtatják meg, milyen nehéz helyzetbe hozzák őket, s ezzel mennyire megy tönkre az ország, mennyire mennek tönkre bizonyos területek. Mi viszont beszélgetünk az önkormányzati képviselőinkkel, akik nagyon komoly munkát végeznek a különböző önkormányzatokban, meghallgatjuk a véleményüket, meghallgatjuk a javaslataikat, sőt be is nyújtjuk azokat a javaslatokat, amiket nekünk javasolnak. Csak hogy egy-két példát említsek: nem tudom, mennyire tudják, hogy a IX. kerületben milyen problémák vannak. Tudják, a IX. kerület Ferencváros. Önöknek nemcsak azzal kellene foglalkozniuk, amikor a Ferencváros nevet hallják, hogy a valóban világhírű labdarúgócsapatot hogyan tudják bekebelezni és hogyan lehet Kubatov Gábor az ő elnöke és fürödhet a nagy népszerűségben, hanem, tudják, van egy Ferencváros nevezetű kerület is, amely igaz, hogy ellenzéki vezetésű, igaz, hogy önök ott elvesztették az önkormányzati választásokat, de azért jó lenne, ha Ferencvárosban például a városrehabilitációs program folytatására szánnának pénzt. [[16.00]] Hiszen Budapest belső területének egyik kiemelkedő értéke az egyedi városszerkezeti karakter és építési arculat [[Dr. Rétvári Bence közbeszól.]] , Belső- és Közép-Ferencváros része a világ egyik legjelentősebb historikus és szecessziós stílusú épületállományával rendelkező Budapestnek. Államtitkár úr, figyeljen, hátha esetleg tanul ön is valamit ebből [[Dr. Rétvári Bence: Figyelek!]] , hátha esetleg megihletik ezek a sorok, és esetleg még meg is szavazza azt a módosító javaslatot, amit a Jobbik benyújtott Ferencváros érdekében, amit önök természetesen figyelembe vehetnének, és segíthetnének, hogy ez a városkarakter-megőrzés megtörténjen. A leghatékonyabb megoldás lenne egy komplex városrehabilitáció alkalmazása, melynek során a gazdasági, társadalmi, környezetvédelmi, infrastrukturális és városépítészeti szempontokat átfogóan és összehangoltan kezelik. A rehabilitációs program folytatásaként kulcsszerepet kap az eredeti városi szövet megőrzése, a tömbök építészeti és társadalmi revitalizációja. Ezt az egyensúlyteremtő városrehabilitációs modellt egyidejűleg irányítják az önkormányzati, a befektetési és a lakástulajdonosi piaci elképzelések és szempontok. Államtitkár úr, szerintem ez abszolút támogatható lenne, hiszen Ferencváros önöknek is fontos lehet, attól függetlenül, hogy mint említettem, elvesztették az önkormányzati választásokat. De hadd mondjak még másik példát, lehet, hogy ez még jobban meglepi önt esetleg. Terézvárosban dr. Beleznay Zsuzsanna jobbikos alpolgármester asszony, aki egyébként úgy dolgozik, ahogy önök eddig még soha nem dolgoztak, kint van folyamatosan az emberek között, az emberekért próbál tenni, és folyamatosan kapcsolatot tart velük, nagy-nagy megelégedésére egyébként a terézvárosi polgároknak, hiszen tudják, egy-egy kerületben, egy-egy városban a mindennapokban nincsenek fideszesek meg MSZP-sek meg jobbikosok, minden egyes döntés, amit önök meghoznak, minden egyes probléma ugyanúgy érinti a fideszes szavazót, mint a jobbikos szavazót is. Éppen ezért Beleznay Zsuzsannát a fideszes szavazók is elismerik, hiszen őértük is dolgozik. Ő kért meg arra, hogy felhívjam az önök figyelmét arra, hogy Terézvárosban milyen problémákat okoztak az önök rendelkezései, és mi lenne, amiben segíthetnének. Például, nem tudom, mennyire tudják, hogy szeretnék, ha az egyik legfontosabb világörökségi helyszínünk, az Andrássy út végre XXI. századivá válhatna. [[Dr. Rétvári Bence: Maradjon XIX. századi! Nacsa Lőrinc: Jobb a XIX. századi!]] Az ország sugárútja jelenleg… Államtitkár úr, menjen ki, nézze meg [[Dr. Rétvári Bence: Az sem tetszik?]] hogy ez a sugárút jelenleg egy koszos autópályára hasonlít önöknek köszönhetően. Nem mint Budapest ékköve jelenik meg, hiszen sem a fővárosi, sem a terézvárosi önkormányzat nem képes ezt a kérdést önerőből rendezni. [[Nacsa Lőrinc: Mert jobbikos az alpolgármester!]] Önöknek köszönhetően nem képes, önök vonták el azokat a bevételeket az önkormányzatoktól. És turisztikai, levegőminőségi és kereskedelmi szempontból is itt az ideje az állami beavatkozásnak, hogy az Andrássy út a szmogból és a kátrányból fellélegezve a budapesti turizmus ütőere lehessen. Csak lehet, hogy önöknek ez nem fontos. Mint ahogy lehet, hogy önöknek az sem fontos egyébként, és ezt is ajánlom Nacsa Lőrinc figyelmébe is, hogy a Nyugati pályaudvar mögött a rozsdaövezet rekultiválása vajon várate még magára. [[Nacsa Lőrinc: Nem szavaztad meg! Dr. Rétvári Bence: Ti támadjátok!]] Nem lennee jobb, ha önök megszavaznák egy ökoparkolóház építését? Most lehetőségük van rá, hiszen benyújtottam módosító javaslatban [[Dr. Rétvári Bence: Ti támadjátok!]] hogy támogassák, hogy Budapest belvárosi kerületei számára a legnagyobb kihívást a parkolóhelyek hiánya és a koszos levegő jelenti. Ezt az ingyenes parkolás rendszere tovább rontotta, hála a Fidesznek. Ugye, ezt is önök hozták, bár próbálják, ahogy látom, most sem elismerni a hibájukat. Célunk olyan, Nyugat-Európában már ismert parkolóház felépítése, amely több mint ezer parkolóhelyet tudna biztosítani [[Dr. Rétvári Bence: Behozza a belvárosba az autókat?]] , egyben több szinten, több ezer négyzetméternyi zöldfelületet és parkot adhat Magyarország legsűrűbben beépített területének. Változtathatnak ezen, csak támogatni kell ezeket a javaslatokat! De mondok, államtitkár úr, mást, ami lehet, hogy önt esetleg érdekli. Tudja, Budapest belvárosa sok tekintetben kis értékű vagyonellenes bűncselekmények fellegvára is. Pintér Sándor azt mondta, hogy két hét alatt rendet tesz, sajnos ez a rend továbbra sem áll fenn. Tehát én úgy gondolom, hogy a belvárosi rendőrkapitányságok fejlesztésére is adhatnának pénzt. Ezt is dr. Beleznay Zsuzsanna kérte, be is nyújtottuk ezt a módosító javaslatot. Tehát tehetnek azért is, hogy a rendőrök jobb körülmények között végezhessék a munkájukat nap mint nap. Aztán mondok még mást, jó, önöknek, ami hátha meglepi önöket. Tudják, Budapest belső kerületeiben a legtöbb társasház a lakófunkció mellett fontos műemlék is. Tehát ha majd nem az autóból nézik, egyszer sétáljanak el, mondjuk, a VI. kerületbe, nézzék meg, egyébként gyönyörű műemlék épületek is vannak. A probléma csak az, hogy ezeknek az állapota sok tekintetben gyakorlatilag életveszélyes, tehát akár még önökre is életveszélyt jelenthet, nemcsak az ott lakók, hanem a járdán közlekedők is veszélyben vannak a lezuhanó vakolatdarabok miatt. Úgy gondoljuk, és úgy gondolja a VI. kerületi önkormányzat is, hogy ne várjunk addig, amíg tragédia történik. Igen, tudjuk, hogy ezek többségében magántulajdonú ingatlanok, ám a lakóközösségeknek, bár önök azt állítják, hogy itt óriási megtakarításai vannak a családoknak, nincs megtakarításuk, nincs forrásuk önerőből rendezni az épületek állagát. Mind műemlékvédelmi, mind városképi, mind turisztikai, mind biztonsági szempontból elengedhetetlen lenne az állami beavatkozás és segítség. Ezt is megtehetik majd most, amikor gombot fognak nyomni, hiszen szavazhatnak erre a módosító javaslatra is, ami pénzt adna az állami költségvetésből, hogy olyan fejlesztéseket valósíthassunk meg, amelyek valóban az emberek életét jobbá teszik. Mondok még valamit. Ha már folyamatosan egy járványhelyzet közepén vagyunk, és önök az egészségügy helyzetéről beszélnek, és nem ismerik el azt, hogy önöknek is köszönhetően milyen nehéz helyzetben van az egészségügy, milyen leromlott állapotban van az egészségügy, itt van, rögtön mutathatják, hogy önök hajlandók segíteni, például a Péterfy Kórház-Rendelőintézet és Országos Traumatológiai Intézet rekonstrukciója. Ezt az 1930-ban épült és azóta gyakorlatilag fel nem újított kórházat látni kell ahhoz, hogy elhiggyük, milyen. [[Nacsa Lőrinc: Ez nem költségvetés!]] Tehát el kellene menniük, meg kellene nézni, hogy milyen, és elképzelhető, hogy akkor másképp állnának hozzá ehhez a helyzethez. A festék mállik, a vezetékek lógnak a falakról, a folyosók piszkosak és tele vannak kiselejtezett bútorokkal. A beteg emberek az 50 éves rozsdás vaságyakon fekszenek; a betegeknek maguknak kell behozniuk a saját vécépapírjukat, törölközőiket, tisztálkodószereiket, törlőruháikat, valamint az evőeszközeiket is. Én úgy gondolom, hogy sokkal jobb helyen lenne az erre nyújtott költségvetési forrás, ha önök ezt megszavaznák, mint bárhol máshol, ahol, mondjuk, Mészáros Lőrinc vagy Tiborcz István megjelenik. És ha már egészségről beszélünk, képviselőtársaim: nem tudom, mennyire tudják azt a súlyos egészségromboló helyzetet, ami jelen pillanatban Budapest belvárosa vízvezetékeinek köszönhetően fennáll. Ha rátekintünk arra a térképre, amely összegzi Budapest ivóvizének ólomtartalmát, láthatjuk, hogy a teljes belváros a vörös zónában van, azaz az ivóvíz túl sok ólmot tartalmaz, amelynek fő oka a rossz és elhasználódott csővezetékekben keresendő. Ez olyan hatalmas beruházást jelent, amelyet csak állami segítséggel oldhatnak meg a kerületek és az önkormányzatok. Én úgy gondolom, nem nézhetjük tétlenül, hogy az egyik alapszükségletünk, az ivóvíz, mérgezze budapestiek tízezreit. Önök ez ellen is tehetnének, hiszen soha nem foglalkoztak ezzel, soha nem foglalkoznak azzal, hogyan tehetnék a budapestiek életét jobbá. Én úgy gondolom, hogy most tehetnek ezzel kapcsolatosan, hiszen ha el tud indulni ez a beruházás, önöknek nem kell mást csinálniuk, mint a költségvetésből megfelelő forrást biztosítani arra, hogy ne ólommal mérgezett vizet kelljen inni a belvárosi lakosságnak. Lehet, hogy azt mondják, hogy hú, ezek nagyon nagy kiadások, mert biztos ezt mondják, hiszen önök megalapozottan gondolkoznak folyamatosan, és arra, amire kellene, arra soha nem jut pénz, ellenben minden másra igen. Igazuk is van, mert ezek nem kis beruházások lennének, nem kis összeget emésztene fel, de attól függ, hogy milyen szempontból nézzük, hiszen ha egy magyar család keresete szempontjából nézzük, akkor nagyon nagy pénz. [[16.10]] Viszont ha más szemszögből nézzük, mondjuk, abból a szemszögből próbáljuk meg megnézni, hogy egy kis falu labdarúgócsapata… ha már a Ferencvárostól kezdtük, akkor végezzük egy másik labdarúgócsapattal: a felcsúti fociakadémiára önök mennyi pénzt, mennyi közpénzt herdáltak el az elmúlt években, akkor ezek a felújítások és ezek a kérések, amiket itt most éppen felsoroltam önöknek, ezek elenyészőek ahhoz képest, hogy csak a tavalyi évben 7,5 milliárd forint közpénzt költöttek a felcsúti fociakadémiára, vagyis napi 21 millió forint közpénzt juttattak a felcsúti fociakadémiára. Eddig, mióta önök vannak kormányon, 80 milliárd vándorolt focira Felcsútra 80 milliárd! , tehát ez bőven kijönne, amit az előbb felsoroltam, ebből az összegből, és ennek a felcsúti focicsapatnak a saját tőkéje jelenleg 33 milliárd forint. Uraim, döntsék el, hogy mi a fontos önöknek: a felcsúti foci vagy az, hogy ne legyen ólommal mérgezett a víz, hogy az Andrássy út ismét régi pompájában mindenki megelégedésére szolgáljon, vagy pedig az, hogy ne essen az emberek fejére a vakolat és a műemlék épületeket megvédjük. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ezt önöknek kell eldönteni, a szavazásukkal el is fogják majd dönteni. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen. Nacsa képviselő úr, két percben, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Asszony! Elég lenne, ha most kimondaná, hogy a Gyurcsányék széthordták a Balatont. Most is elég ez, csak nem meri megtenni, mert Szilágyi György úgy kapálózik a Gyurcsány-lista valamelyik első tíz helyére, hogy nem meri kimondani, hogy igenis Gyurcsányék szétlopták a Balatont. [[Dr. Rétvári Bence: Nem mer Gyurcsány ellen beszélni.]] Ha ismeri a történetet, akkor nyugodtan el is mondhatná. [[Dr. Rétvári Bence közbeszól.]] Szilágyi képviselő úr nagy hanggal a rozsdaövezetek fejlesztéséről beszél, miközben nem szavazta meg azt a törvényt, ami a rozsdaövezetek hasznosítását célozta meg, és ami a rozsdaövezetek fejlesztését irányozta elő. Ön azt mondta akkor, annak a törvényjavaslatnak a vitájában, hogy nem kívánja fejleszteni a rozsdaövezeteket, mert nemet mondott a pártjával együtt. Ha már közbiztonság és bűncselekmények, tisztelt képviselő úr, ön nagy tudója ennek a területnek: a Gyurcsány-éra idején 420 ezer fölött volt a regisztrált bűncselekmények száma egy évben. A legutóbbi statisztikák szerint most 190 ezer környékén van valahol egy évben. Kevesebb mint feleakkorára csökkent Magyarországon a bűncselekmények száma azért, mert köszönjük a rendőröknek, a katonáknak, a rendvédelmi szervezeteknek, a nyomozóknak a munkáját. Nekik köszönhetően sokkal-sokkal kevesebb ma a regisztrált bűncselekmények száma Magyarországon. És hogy ki mit szavaz meg? Mert ön is most elmondta egy baloldali kerület baloldali városvezetőjének, egy baloldali alpolgármesternek a módosító javaslatait, idehozta az Országgyűlés elé, és elkezdte fölsorolni. De, képviselő úr, akkor ön mit szavaz meg a költségvetésben? Ön akkor nemet mond a fiatalok szja-mentességére? [[Potocskáné Kőrösi Anita: Már megszavaztuk!]] Ön akkor nemet Magyarország történetének legbőkezűbb családtámogatási rendszerére? Ön akkor nemet mond a honvédség fejlesztésére? [[Balczó Zoltán: A Fidesz mikor mondott igent ellenzékben? Közbeszólások a Jobbik soraiban.]] Mert ezekről fog szavazni, tisztelt képviselő úr, ezekről fog szavazni a költségvetés elfogadásakor. Ön lekéste a költségvetési vitát, ezért most hozza ide, a költségvetés megalapozásáról szóló törvénynél a költségvetési módosítóit, amiket ön benyújtott. A költségvetési vita véget ért, de a szavazásnál ki fog derülni, tisztelt képviselő úr, hogy ön a magyar családok vagy a vállalkozások mellett álle, mert ha nem szavazza meg a költségvetést, akkor nem ott áll. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Na kérem, tisztelt képviselők, tudom, hogy ezen a héten sok időt töltöttek el együtt, és ez nem könnyű önöknek; elhihetik, nekem sem. Annyi előnyöm van, hogy én látom, hogy ki mindenki jelentkezik, önök meg még nem, ezért a helyzetem nehezebb. De most megosztom önökkel, azzal együtt, hogy tisztelettel kérem, hogy a központi költségvetés megalapozásáról szóló törvényjavaslathoz tessenek hozzászólni. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] Egymás tevékenységének minősítését mindannyian bízzuk a választókra! Így aztán Szilágyi György képviselő úr következhet. Két percben kért lehetőséget. Parancsoljon! Én pedig átadom az elnöklést Brenner alelnök úrnak. (Az elnöki széket dr. Brenner Koloman, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.)
Köszönöm, elnök úr. Ígérem, rövid leszek, csak nem tudom, egyáltalán mit szabad kimondani, mert a Házban a „ficsúr tízmillió” után már elég furcsának tűnik, bár tudom, hogy önöknek mást szabad mondani, mint egyébként az ellenzéknek, tehát önök nyugodtan használhatnak olyan szavakat ebben a Házban, amiért nem jár büntetés, nekünk meg mindenért. Tehát félve szólalok meg, de muszáj azt mondanom, hogy Nacsa Lőrinc egyszerűen az előző felszólalásában is töményen hazudott. Tehát ön, képviselő úr, hazudik! Elmondom, mivel. Például azt mondja, hogy az szja-mentességet nem szavaztuk meg. Megszavaztuk, képviselő úr! Nézze meg, sőt, mondok önnek még valamit a fiatalokkal kapcsolatban: a mi ötletünk volt. Mi nyújtottuk be legelőször, hogy kapjanak a fiatalok szja-mentességet, meg is szavaztuk. Tehát mit mondott az előbb? Hogy nem szavaztuk meg? Mit csinált ön? Hazudott. Azt mondja, hogy lekéste Szilágyi képviselő úr a költségvetési vitát. Mit csinált ön jelen pillanatban ezzel a mondattal? Hazudott, hiszen tegnap a költségvetési vitában, ajánlom önnek, nézze vissza a 17 perces felszólalásomat, hátha tanul belőle egyébként. A tegnapi költségvetési vitában tehát mit csinált ön? Nem mondott igazat! Hazudott! Akkor egy dologban még egyszer, ha a rendőrökről már beszélt… [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Így van, Nacsa képviselő úr, ha meg akarják köszönni a rendőröknek ezt a munkát, akkor nincs más dolga, mint megszavazni azt a módosító javaslatot, amit benyújtottunk, hogy a rendőrök megfelelő körülmények között végezhessék a munkájukat a belvárosban is, ítéljék oda nekik azt az összeget, hogy fel lehessen újítani a rendőrkapitányságokat. Itt a módosító javaslat, hogyha akarja, még csatlakozhat is hozzá. Én örömmel várom, egy dolgot kérek csak öntől, képviselő úr: ne hazudjon a Parlament falai között! Köszönöm szépen.
Köszönjük. A következő hozzászólónk Balczó Zoltán képviselő úr, a Jobbik képviselője. Parancsoljon!
Elnök úr, köszönöm a szót. Hiller elnök úrnak valóban indokolt volt a felvetése, csak sokszor úgy van az ember, hogy ha… nem is minősítem ezt a felfogást, ne haragudjon, Nacsa képviselő úr, amit most már ön is alkalmaz. Eddig ezt nem tapasztaltam. Gondolja végig, hogy ez mennyire fair, a következő. Mondok egy példát. Egy adott költségvetési tétel ügyében az ellenzék, a Jobbik úgy gondolja, hogy ez nagyon fontos és erre még több forrást szeretne fordítani. Bead erre egy módosító indítványt. Mi ezzel azt fejezzük ki, hogy egyetértünk vele. Önök a módosító indítványt elutasítják, majd arra való tekintettel, hogy a végszavazásnál nemet mondunk, önök tételesen visszamennek mindenre, és azt mondják: mert maguk ezt nem támogatják, maguk ezzel szemben állnak. Megkérdezem: amikor ön vagy az ön pártja ellenzékben volt, akkor volte a baloldali kormányoknak a nagyon sok negatív javaslat mellett sok olyan, ami pozitívnak volt tekinthető, amire azt lehetett volna mondani, hogy igen, ez azért támogatható? [[Dr. Rétvári Bence: Önök megszavazták a mi pozitívumainkat?]] Volt-e? És ha volt, önök emiatt akkor végszavazáskor hogy szavaztak a költségvetésről? [[Dr. Rétvári Bence: A „Nők 40”-et sem szavazta meg a Jobbik.]] Tehát azt hiszem, érti ennek az igazságtalanságát, hogy egy ügyben, amiben az ellenzék vagy a Jobbik még erőteljesebb forrásokat akar, ezzel kifejezi ennek a támogatását, majd alapvető, strukturális okok miatt, ahogy önök is ellenzékben mindig nemet mondtak, és akkor tételesen mindent visszagöngyölnek, és azt mondják, hogy mert maguk ezzel szemben álltak. Ez annyira unfair! Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
A következő hozzászólónk Szilágyi György, a Jobbik képviselője. Parancsoljon, képviselő úr! [[Dr. Rétvári Bence: Egykörös ilyenkor a kétperces.]]
Elnézést, elnök úr, nem szeretném tovább rabolni az időt. Benyomva maradt a gombom, visszavonom a felszólalási szándékomat. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Ilyet nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne reagálni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Először is köszönöm Domokos László elnök úrnak a javaslatait, aki a tisztelt Országgyűlés előtt is elmondta, hogy számos, az Állami Számvevőszék által kezdeményezett javaslat szerepel az önök előtt lévő indítványban. Az Állami Számvevőszék is megerősítette, hogy ezek a javaslatok számos tekintetben közpénzek felhasználását egyszerűbbé teszik, úgy, hogy mellette az ellenőrzési rendszert is fenntartják. Engedjék meg, hogy ezt követően röviden szóljak azokról a fölvetésekről, amelyek a benyújtott törvényjavaslat egyes pontjait érintik! Paulik Antal szószóló úr azt mondta, hogy a normatív támogatásokhoz képest számos nemzeti támogatás lebonyolítása nehézkesebb, bonyolultabb, ezért egyszerűsítést kér. [[16.20]] Megértem a felvetését, ugyanakkor ez maga rámutat arra, hogy most is a közpénzek felhasználásának van egy ellenőrzési rendszere, ami igen, szükségessé teszi azt, hogy a támogatási szerződés szerinti összegekkel el kell számolni. Szükségessé teszi azt, hogy pluszadminisztrációt fenn kell tartani, de azt gondolom, hogy pont az a cél, amiben talán egyetértés volt itt, hogy a közpénzek felhasználásának szabályosságát minden körülmények között biztosítani kell, bizony szükségessé tesz egyfajta adminisztrációt. Ebben van egy szakmai vita, hogy meddig lehet egyszerűsíteni úgy, hogy ezt a szabályosságot fenn lehet tartani. Én azt gondolom, hogy fontos, hogy az önök előtt lévő törvényjavaslatban a közpénzeket utalványozó, ellenjegyző szerveknél az adott személyeknek a felelősségét polgári jogi és büntetőjogi oldalról is megerősítjük. Ami szószóló úr azon fölvetését illeti, hogy a nemzetiségi támogatásokat ne kelljen az adott évben felhasználni, hanem a következő év végéig legyen erre lehetőség, megértem a fölvetést, itt azt célszerű önnek is és az Országgyűlésnek mérlegelni, hogy meglátásunk szerint az éves költségvetési törvény kiszámíthatóságát, végrehajthatóságát erősíti az, ha a költségvetésbe betervezett, adott évi kiadásokat az adott évben használjuk fel. Én azt tudom, hogy számos program több évre szól, éppen ezért előny szerintem a tavaszi költségvetési tárgyalás és a költségvetési törvény elfogadása, hiszen a 2022-es költségvetésben szereplő előirányzatokra már a törvény elfogadását követően, adott esetben június végén szerződést lehet kötni, pályázatokat meg lehet hirdetni, szerződést lehet kötni egy évre előre. Tehát ez a tervezhetőséget segíti. Az viszont fontos, hogy az adott évi kiadások az adott évben teljesüljenek, mint ahogy az is fontos, hogy az adott évi bevételeket el tudjuk számolni, hiszen a kormány és az Országgyűlés által meghatározott hiánycélt és adósságcsökkentést csak akkor tudjuk végrehajtani, ha tervszerű a költségvetés végrehajtása. Mindezekkel együtt köszönöm, hogy szószóló úr a nemzetiségek részéről a törvényjavaslat támogatását biztosította. Varju László képviselő úr költségvetési felügyelőkre kérdezett rá. Pontosítani szeretném, hogy az indítvány arról szól, hogy az állami többségi tulajdonú cégek tulajdonában lévő cégekhez legyen lehetőség költségvetési felügyelő kirendelésére. A költségvetési felügyelő kirendelése nem jár együtt az adott cég vezetőinek az eltávolításával, hatáskörének a szűkítésével. Arról van szó, hogy Európa számos országában alkalmazott joggyakorlathoz hasonlóan adott időtartamra vagy adott projektek végrehajtására egy plusz pénzügyi kontrollt lehet beépíteni. Ismétlem, ez nem unikum sem a magyar szabályozásban, hiszen él ez a jogintézményrendszer, sem Európában; például Franciaországban kiterjedt intézménye van annak, hogy egy-egy intézménynél meghatározott időre, meghatározott programok végrehajtására költségvetési felügyelő kerül kirendelésre. Én azt gondolom, hogy az a javaslat, amit a kormányzat tett, tovább bővíti ezt a rendszert, és erősíti azt, hogy a közpénzek felhasználása, illetve a köztulajdonban lévő cégeknek a forrásfelhasználása minden szempontból a leghatékonyabb legyen, legalábbis a hatékonyságot mindenképpen erősíti. Képviselő úr rákérdezett a maradványhasznosító zrt. tevékenységére, és abbéli aggályát fejezte ki, hogy vajon ez az állami vagyon csökkenését eredményezi vagy sem. Meg szeretném nyugtatni a tisztelt Országgyűlést, hogy az állami vagyon köréről, az állami vagyon hasznosításának módjáról két vagyontörvény is rendelkezik. Van egy nemzeti vagyonról szóló törvény és egy állami vagyonról szóló törvény. Stratégiai vagyont országgyűlési döntés hiányában nem lehet eladni, nem lehet értékesíteni. Vannak ugyanakkor olyan vagyonelemek, amelyek az állam működéséhez nem szükségesek, sőt nem is célszerű, hogy állami tulajdonban maradjanak. Hadd mondjak egy egyszerű példát: egy magánszemély teljes ingatlan és ingó vagyonát az államra hagyja, akkor ez az ingó vagyon az adott lakásának a bútorait, ruháit, bármit tartalmazhat. Nyilván ezeket nem célszerű állami tulajdonban hagyni. E tekintetben az önök előtt lévő javaslat semmi újdonságot nem tartalmaz, semmilyen bővítést nem tartalmaz a tekintetben, hogy milyen vagyonelemeket nem célszerű állami tulajdonban hagyni. Mindössze arról szól, hogy érdemes elkülöníteni az MNV Zrt.-t, a Magyar Nemzeti Vagyonkezelőt attól a szervezettől, amelyik ezt a tevékenységet végzi. Ez a tevékenység egyébként most is ellátott az MNV Zrt. keretein belül, tehát egy szervezeti elkülönítést javasol a kormányzat. A kisvárdai kórháznál képviselő úr a magánosítást említette. Szeretném egyértelművé tenni, hogy semmilyen magánosítási törekvést nem tartalmaz az indítvány. Arról van szó, hogy vannak olyan kórházak, amelyek jelenleg is egyházi fenntartásban vannak. Gondoljunk csak a Bethesda Kórházra, amely a református egyház fenntartásában van. Az indítvány arról szól, hogy a képviselő úr által említett kisvárdai kórház a Görögkatolikus Metropólia fenntartásában legyen. Tudjuk, hogy Szabolcsban, a Hajdúságban nagyon komoly társadalmi beágyazottsága van a görögkatolikus egyháznak. Az egyházzal folytatott egyeztetés alapján látjuk annak esélyét, hogy ez a fenntartóváltás megvalósuljon. Végül engedjék meg, hogy nagyon röviden szóljak azokról az észrevételekről, amelyek nem az önök előtt lévő javaslatban szerepeltek, mégis a költségvetés végrehajtása kapcsán kerültek szóba. Az egyik a vagyonhasznosítás és az állami vagyonnak a bővülése vagy csökkenése. Itt a maradványhasznosító zrt.-n túl olyan állítások hangzottak el, mintha nagyfokú állami vagyonértékesítés történne. Azt szeretném rögzíteni, hogy 2010 után az állami vagyon értéke és az állami vagyon köre szélesedett. Gondolhatunk közműcégekre, legyen szó akár gázszolgáltató cégről, akár hulladékgazdálkodási cégről, de legyen szó olyan, stratégiainak tekinthető cégekben történő részesedésnövelésről, mint amilyen a magyar olajipari cég, a MOL Zrt. Nyilván azt hozták szóba, hogy az állami vagyonnak egy része, az Országgyűlés nem olyan régi döntése értelmében közhasznú vagyonkezelő alapítványokhoz kerül. Én ezt nem hívnám privatizációnak, arról van szó, hogy közfeladatot ellátó cégek a feladataikhoz kaptak állami vagyont, amelyet kizárólag a közfeladatokra használhatnak föl. Nem tartom célszerűnek és nem is akarom terhelni a 2022-es költségvetést megalapozó törvényjavaslat vitáján ezzel a kérdéssel a tisztelt Országgyűlést, csak azt szeretném rögzíteni, hogy az a folyamat, amit az Országgyűlés jóváhagyott, az nem privatizáció, hanem közfeladatokat ellátó szervezeteknek a tevékenységéről szóló indítvány és országgyűlési döntés volt. A másik kérdés, ami többször előkerült, az önkormányzatoknak a helyzete, az önkormányzati gazdálkodás. Ismétlem azt, hogy a koronavírus-járvány miatti világban, az Európai Unióban és Magyarországon is látott gazdasági visszaesés mindenkit érintett, legyen szó vállalkozásokról, legyen szó önkormányzatokról, legyen szó kormányzatról. Ennek a hatásait nem lehetett elkerülni. Ismétlem: az egész Európai Unió gazdasága visszaesett, tudjuk, hogy a magyar gazdaság kisebb mértékben, mint az uniós átlag. A védekezésből mindenkinek ki kellett venni a részét. A központi költségvetési szervek működését az egészségügyi intézmények kivételével a kormányzat csökkentette. Minden központi költségvetési szerv működését csökkentette. Szóba került megint a gépjárműadónak az átcsoportosítása, 34,4 milliárd forintról van szó, amit a tavalyi évben a járvány elleni védekezésre használtunk föl. A Járvány Elleni Védekezési Alapnak az összkiadása ismétlem a korábban elhangzottakat ezermilliárd forint fölött volt. Na most, ezt a védekezésben való részvételt úgy aposztrofálni, hogy az önkormányzatok kivéreztetéséről van szó, engedjék meg, hogy vitassam, és hadd idézzem fel ismét azt az adatot, hogy az önkormányzatok saját beszámolója alapján 2021 első negyedévének végén az állampapíron és kereskedelmi bankon lévő pénzeszközállomány együttes értéke meghaladta az 1100 milliárd forintot. Ez az önkormányzatok számláján, illetőleg állampapír-befektetésében lévő teljes összeg. Ez az összeg 2019 végén kisebb volt. Tehát ebből a nézőpontból tekintve a számokat, én vitatom a megállapításokat, és igen, az önök előtt lévő törvényjavaslat összhangban van a 2022-es költségvetéssel. [[16.30]] A 2022-es költségvetésben 5 százalék feletti gazdasági növekedéssel kalkulálunk. Ha ez a növekedés megvalósul, akkor a helyi önkormányzatok iparűzésiadó-bevétele érdemben növekedni fog, azon túl, hogy a 2022-es központi költségvetéssel leírható közvetlen pénzügyi mozgástér is növekszik a szolidaritási hozzájárulás mértékének, összegének csökkenése, illetőleg a költségvetési támogatások növekedése okán. Mindezek jegyében javaslom a későbbiekben a tisztelt Országgyűlés részére a gazdaság újraindításáról szóló 2022-es költségvetésitörvény-javaslat elfogadását és az azzal összhangban készített, önök előtt lévő, 2022-es költségvetést megalapozó törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig volt lehetőség. Tisztelt Képviselőtársaim! Soron következik a Magyarország Kormánya és az Oroszországi Föderáció Kormánya között a Magyarország Kormányának a magyarországi atomerőmű építésének finanszírozásához nyújtandó állami hitel folyósításáról szóló megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/16209. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Gion Gábor úrnak, a Pénzügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! A most benyújtott törvényjavaslat lényege, hogy a kormány sikeres tárgyalásait követően Magyarország számára kedvezően módosult a paksi bővítés finanszírozási szerződése. A Paks II.-projekt jelentősen hozzájárul Magyarország biztonságos, megfizethető árú és klímabarát villamosenergia-ellátásának fenntartásához. A beruházás finanszírozását 80 százalékban az Országgyűlés által már jóváhagyott orosz-magyar nemzetközi hitelszerződés biztosítja. Ez a szerződés rendkívül előnyös, mivel kiemelkedően hosszú a futamidő, emellett hazánknak jogában áll bármikor névértéken további díjak nélkül előtörleszteni a már felvett összeget. Így a projekt mindenkor az adott évben hozzáférhető legkedvezőbb finanszírozással valósul meg. Az új megállapodás a kamatszintet nem érinti, ugyanakkor a hitel tőketörlesztését 2031-ben, a két új erőművi blokk üzembe helyezését követően kell megkezdeni. Így a hitel törlesztését már az erőmű termelheti ki. A 10 milliárd eurós hitelkeretből mindig csak annyit hívunk le, amennyi az adott időszakban felmerült költségeket fedezi. A hitelszerződés módosítására elsősorban az Európai Unió elhúzódó, végül Magyarország számára kedvező eredménnyel záruló vizsgálatai miatt volt szükség. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy Magyarország eddig minden számlát előtörlesztett, a legutóbbi előtörlesztésre április 30-án került sor 72 millió euró összegben. Ennek köszönhetően a hitelszerződés módosítása az Országgyűlés jóváhagyása után úgy léphet hatályba, hogy Paks II.-vel összefüggésben Magyarországnak nincs fennálló tartozása Oroszország felé. Tisztelt Országgyűlés! A nemzetgazdaság szempontjából nagy horderejű paksi beruházás mind az energiaellátás és -biztonság, mind a hazai gazdaság versenyképessége, mind a klíma- és karbonsemlegesség megcélzása, mind pedig a vállalati szféra és az államháztartás számára jelentős pozitív hatásokkal jár. Ezért kérem, hogy a törvényjavaslatot megvitatni és elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm. A következő felszólalónk Csenger-Zalán Zsolt, a Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Kedves Képviselőtársaim! Kis nosztalgiával készültem erre a mai vezérszónoki felszólalásra, hiszen 2014 júniusában is jómagam voltam a hitelfolyósításról szóló eredeti törvényjavaslat kormánypárti vezérszónoka. Ezt követően pedig ugyanezen év őszén a paksi atomerőmű-fejlesztés kapcsán az ellenzék által kezdeményezett parlamenti vitanapon is aktívan vettem részt, szóltam hozzá. Hét év elteltével az államközi hitelfelvételről szóló törvény módosítása fekszik most előttünk. A hitel lehívására csak az Európai Bizottság által megindított hosszadalmas eljárások, valamint a beruházás részben ezen eljárások okozta csúszása miatt jelentős késedelemmel 2017-ben kerülhetett sor. E késedelem következtében szükségessé vált a megállapodás módosítása annak érdekében, hogy az annak alapján az Oroszországi Föderáció által biztosított hitelkeret a Paks II.-beruházás jelenlegi tervezett, 2030 őszi megvalósulásáig rendelkezésre álljon. Államtitkár úr részletesen bemutatta jelen hitelszerződés előnyeit és annak feltételeit. Az új egyeztetések még 2018-ban megkezdődtek, azonban az orosz partner kezdeti inaktivitása miatt csak 2019-ben, 2020-ban sikerült érdemi szakaszba lépni. A tárgyalások végül 2021 februárjában zárultak le, ennek eredményét olvashatjuk most az előttünk fekvő törvényjavaslatban. Kiemelendő, hogy a díjmentes előtörlesztés lehetősége továbbra is fennmarad. Ezáltal a megállapodás a projekt tényleges haladása szerint rugalmasan biztosítja a forrást, ugyanakkor az államadósság-finanszírozás kedvező piaci feltételei esetén a már lehívott hitelrészletek az orosz fél részére fizetendő külön költségek nélkül akár kiválthatók kedvezőbb pénzügyi feltételt biztosító forrásokkal, azaz díjmentesen előtörleszthetők. Az atomenergia kérdéskörét a már említett 2014-es vitában jobbról, balról bőven kimerítően körbejártuk. Azóta új fejlemény, hogy a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség 2020 októberében megállapította, idézem: „A párizsi klímaegyezményben rögzített 2 Celsius-fokos küszöb elérése atomenergia nélkül szinte lehetetlen, ha nem egyenesen megvalósíthatatlan.” Sőt, most áprilisban az Európai Bizottság tudományos testülete a korábbi szakértői állásfoglalással szemben megállapította, hogy mégis fenntartható technológiának minősül a nukleáris energia, így a zöldenergiamixben az atomenergiának is fontos szerepe van, kell hogy legyen. Az egyre növekvő energiaszükséglet kielégítésének ténye viszont mit sem változott. A Paksi Atomerőműnek az ismertetett finanszírozási feltételekkel történő üzemidő-hosszabbítása növeli az ellátásbiztonságot, csökkenti a gázfüggőséget, teszem hozzá, csökkenti az orosz gázfüggőséget, és lehetővé teszi az energiaárak kordában tartását, mindezzel növelve Magyarország versenyképességét. Fontos leszögezni azt is, hogy egyrészt az atomerőmű tartósan állami tulajdonban marad, másrészt ez a rendszerváltozás óta eltelt időszak legnagyobb infrastrukturális beruházása, aminek köszönhetően munkahelyek ezrei jönnek létre. Az építkezést nagy részben magyar vállalatok végzik majd, a finanszírozás nem vállalati, hanem a szóban forgó államközi hitellel történik. A lakosság számára fontos információ, hogy a hitel költsége nem épül be az áram árába. Az új megállapodás a kamatszintet nem érinti, ugyanakkor a hitel tőketörlesztését csak 2031-ben, a két új erőművi blokk üzembe helyezését követően kell megkezdeni, vagyis ennek fedezetét már az erőmű termelheti ki. Erre a hitelre a magyar kormány biztonsági védőhálóként tekint, hiszen a 10 milliárd eurós hitelkeretből mindig csak annyit hívunk le, amennyi az adott időszakban felmerült költségek fedezetére szükséges. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A 2014-ben a paksi fejlesztés köré szerveződő ellenzéki vitanap címe akkor az volt: „Mitől fosztja meg Magyarországot a paksi megállapodás?” Akkor is elmondtam, most is meggyőződésem, hogy hiányt Magyarország lakossága akkor szenvedne, ha a kormány tétlenül szemlélné a növekvő energiaigényt. A magyar gazdaság hosszú távú versenyképességéhez elengedhetetlen, hogy a magyar állampolgárok és vállalkozások olcsó villamos energiához juthassanak kiszámítható, tiszta, hazai, immár az EU által is fenntarthatónak minősülő forrásból. [[16.40]] Ezért is tűzte ki célul Magyarország, hogy a hosszú távú energiamix egyik fontos pillérének tekinti az atomenergiát, hiszen ez az elhatározás segíti a klímacélok elérését is. Az új Paksi Atomerőmű-blokkok megfelelnek a magyar és az európai uniós szabványoknak és szabályozásoknak. A megvalósítás finanszírozásához szükséges államközi hitelfelvételről szóló törvénymódosító javaslatot a Fidesz országgyűlési képviselőcsoportja támogatja. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük. Következő vezérszónokunk Balczó Zoltán, aki a Jobbik képviselőcsoportjának véleményét ismerteti. Parancsoljon!
Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Államtitkár úrral szemben én azt, hogy most e törvényjavaslat tárgyalására sor kerül, nem egy pozitív eseménynek tekintem, hanem sajnálatosnak, hiszen erre azért került sor, mert nagyon komoly késésbe került a Paks II. projekt. 2014 januárjában, amikor a kormány bejelentette az orosz állami hitellel felépülő Paks II. erőművet, akkor az volt a terv, hogy 2023-ra az első blokk már áramot termel, és az volt a megegyezés, hogy a törlesztést 2026-ban kell elkezdeni, ami feltehetőleg már mindkét blokk üzembe lépését jelentette volna. Ehhez képest alakult ki egy súlyos késés, amiben persze az is szerepet játszott, hogy az Európai Bizottság nagyon sok elemében és részletesen vizsgálta a paksi bővítést, pontosabban a „bővítés” szó helyett azt kell mondanom, hogy kapacitáskiváltást, és ez persze előnyös, mert nagyon sok tekintetben olyan alapos vizsgálatokat végzett, ami sokakat meg kellett hogy győzzön arról, hogy ez egy hasznos, eredményes projekt lesz, különös tekintettel arra, hogy 7,5 százalékos, teljes életciklusra vonatkozó nyereséget állapított meg, tehát veszteséges projektet nem is engedélyezett volna. Ugyanakkor miből származott a további késés? Itt a Roszatomra, a kivitelezőre kellett várni, mert ő ugyan rendelkezett már ilyen típusú erőművi blokkok építési tapasztalatával, de Oroszországban és Fehéroroszországban nem az EU-s szabványoknak megfelelően. Ugyanakkor zárójelben megjegyzem, hogy a hasonló erőművekhez a terveket Finnországba időben le tudta szállítani. Tehát az a tény, hogy át kell alakítani ezt a hitelszerződést, a finanszírozást, és 21 évről 16 éves futamidőre, ez ebből a késésből származik. A 2031. március 15-ei végső határidő a törlesztés elkezdésére, ha teljesül, annyiban még elfogadható, mert a Paks I. blokkok leállása 2032-2037 között következik be, tehát a ’31-es határidő azt jelenti, hogy helyére tud lépni az élettartamukon túljutó blokkoknak. Ugyanakkor az általam kapott szakértői anyagokban azért nem a kamattörlesztés változatlansága szerepel, önmagában a 21 évről 16 év azt jelenti, hogy adott éveket jobban terhel, másrészt volt az évek között egy átalakítás is, ami azt jelenti, hogy ez számunkra azért nem vált kedvezővé. Egyébként hadd tegyem hozzá, azért a 4,5 százalék vagy afeletti kamat meglehetősen magasnak minősül, amikor volt államkötvény-kibocsátás 30 évre 1,66 százalékkal is. Ebben valóban az jelenthet valami reményt, hogy ha sikerül az előtörlesztés, adott esetben a piacról kedvezőbb feltételekkel, mint ez a túlzottan magas kamat. Annyit hadd mondjak még el, hogy a Jobbik 2014 februárjában igennel szavazott erre a paksi projektre, az ellenzék pártjai közül az MSZP azt választotta, hogy a képviselői kétharmada nem vett részt a szavazáson. Meg kell mondjam, 2009 decemberében európai parlamenti képviselőként, amikor még az MSZP volt kormányon, volt alkalmam találkozni Strasbourgban a parlamenti delegációval, amelyet a Gazdasági bizottság MSZP-s elnöke vezetett, és Süli János műszaki igazgató volt jelen. Egy érdemi, fontos megbeszélés volt magyar képviselőkkel, ahol nagyon pozitív módon járult hozzá ehhez a projekthez Herczog Edit, aki a nukleáris erőművi beruházások lobbistája volt. Ezért éreztem egy kicsit váratlan fordulatnak már, hogy ezt követően más pozícióból úgy érzik, hogy erre nincs szükség, miközben alapvető változások abban a tekintetben, hogy miért van szükség a paksi beruházásra, nem voltak. Ugyanakkor hozzá kell tennem, hogy 2015 júniusában, amikor a finanszírozásról volt egy külön törvényjavaslat, azzal kapcsolatban a Jobbiknak megvoltak, megvannak a fenntartásai, és ott tartózkodtunk. Feltehetőleg ebben az esetben most is tartózkodó szavazatot ad majd le a frakció. Annyit még hadd mondjak el, ha a vita a finanszírozás jelenlegi benyújtott javaslatán túl kiterjed annak a részletes tárgyalására, amivel persze van összefüggés, hogy a Paks II. beruházás fenntartható legyen, illetve megszüntessük, akkor én is részt veszek a vitában. Most ezt elkerülendő, csak a lényeget szeretném elmondani ezzel kapcsolatban, a Jobbik energetikapolitikai álláspontját. Elkötelezettek vagyunk a klímavédelem és a megújuló energiafajták alkalmazása iránt. Ugyanakkor azzal is tisztában vagyunk, hogy a villamosenergia-ellátás biztonsága nemzetstratégiai kérdés, a fogyasztói ár alacsonyan tartása pedig lakossági, gazdasági érdek. Ezeket a szempontokat csak úgy tudjuk érvényesíteni, ha az élettartamának végére érő Paks I. erőmű nukleáris kapacitását a Paks II. megépítésével fenntartjuk. Tegyük hozzá azt a nagyon fontos tényt, hogy a szén-dioxid-kibocsátás, a klímavédelem szempontjából a nukleáris energia tiszta energiának minősül, és nem látok más lehetőséget arra, hogy 2050-re a nulla kibocsátási szaldót teljesítsük. Tehát a Jobbik a nukleáris kapacitás fenntartását változatlanul fontosnak tartja, a finanszírozással vannak bizonyos fenntartásai. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük. A következő vezérszónokunk Nacsa Lőrinc, aki a KDNP vezérszónoka. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Országgyűlés! Végignéztem a vezérszónokok körét, azt gondoltam, hogy alapvetően nem lesz itt egy nagy vita, hiszen az a két párt, aki a leginkább ellenzi ezt a beruházást, az LMP és a Párbeszéd, ők nem is állítottak vezérszónokot ebben a vitában, nem gondolták fontosnak, hogy kifejtsék a véleményt. A többiektől, DK-től, MSZP-től, Jobbiktól találhatunk a paksi beruházást bőven támogató, illetve az atomenergiát is támogató nyilatkozatokat is és szavazatokat is, ahogy ezt Balczó képviselő úr elmondta. Egy lakossági fórumon pár évvel ezelőtt Gyurcsány Ferenc fogalmazott úgy, hogy szerinte az atomenergia a legjobb választás. Úgyhogy nem is várok óriási vitát a mostani témában. Ahogy államtitkár úr elmondta, itt azért alapvetően mind az előtörlesztés lehetősége, amikor folyamatosan a Pénzügyminisztérium, illetve az erre hivatott szervek monitorozzák a nemzetközi bankrendszert, a hitellehetőségeket, a finanszírozási lehetőségeket, úgy minden évben meg tudják találni a legjobb lehetőséget, hiszen díjmentes előtörlesztési lehetőség áll rendelkezésre itt a hitelnél. [[16.50]] Tehát azt látjuk, hogy ez a Pénzügyminisztériumnak lesz a feladata, hogy minden évben megtalálja az abban az évben legjobb finanszírozási lehetőséget is, illetve kedvezőbb is olyan módon a hitelkonstrukció, hogy a tőketörlesztésre eső kamatteher 400 millió euróval kevesebb lesz itt az új megállapodás alapján. És szerintem, ami a legfontosabb változás, hogy a tőketörlesztést már maga az erőmű tudja kitermelni, mert azt gondolom, az egy helyes dolog, ha egy már működő, a magyar gazdaságot, a magyar lakosságot szolgáló energiatermelő egység tudja majd kitermelni azt a törlesztést, ami egyébként szükséges a hitelkonstrukcióban. Azt tudjuk, hogy a Paks II. projekt jelentősen hozzájárul Magyarország biztonságos, megfizethető árú és klímabarát villamosenergia-ellátásának fenntartásához. Az atomenergia felhasználása a lehető legnagyobb biztonsági előírások betartása mellett szükséges és előnyös. Sokszor energetikai kérdések szóba kerülnek bizottsági szinten is, a Külügyi bizottságban is sokszor tárgyalunk erről, Magyarország energiafüggetlensége vagy -függősége, a források diverzifikálása tekintetében, de egyik sem olyan jó megoldás, beszélhetünk itt mindenféle áramlatról, LNG-terminálokról, bármiről, de egyik sem olyan biztonságos, mint ha mi magunk tudjuk megtermelni a szükséges energiát a vállalkozásokhoz, a magyar ipar számára és persze a magyar háztartások számára is. Ezért is támogatjuk a Paks II. projektet. Az atomerőműben megfelelő üzembiztonság esetén nem keletkezik szén-dioxid, mentes a káros kibocsátástól, így nem szennyezi a környezetet, nem játszik szerepet a klímaváltozásban. Az atomenergia tiszta, és már kis mennyiségű nukleáris üzemanyag segítségével is rengeteg villamos energia termelhető, így Magyarországon jelenleg az atomerőműben termelhető legolcsóbban villamos energia. A Paksi Atomerőmű a hazai villamosenergia-termelés 40-50 százalékát adja, így hazánk energiagazdálkodásának meghatározó szereplője. Ugyanakkor a világ villamosenergia-ellátásának 15-17 százalékát is atomerőművek adják, Franciaországban pedig a villamos energia 75 százaléka származik atomerőműből. A Paksi Atomerőmű fennállása óta több mint 400 millió tonna szén-dioxid-kibocsátást takarított meg, jelentősen hozzájárulva ezáltal klímavédelmi közös céljainkhoz. Ugyanakkor az atomenergia mellett fontos számunkra a megújuló energiaforrások használata is. Hazánk az elmúlt húsz évben úgy volt képes gazdasági növekedésre, hogy közben szén-dioxid-kibocsátását csökkentette. Erre a teljesítményre Magyarország mellett mindössze húsz ország volt képes a világon, tehát van mire büszkének lennünk, de további fontos és jelentős lépésekre van szükség. Programunk, hogy elérjük, hogy 2030-ra a Magyarországon előállított energia 90 százalékban szén-dioxid-mentes legyen, valamint hogy Magyarország 2050-re klímasemleges országgá váljon. Magyarország egyértelmű érdeke, nemzetstratégiai és nemzetbiztonsági érdeke, hogy csökkentse energiaimport-szükségletét, s ezzel egyidejűleg biztosítsa mind szélesebb körű kapcsolódását a régiós áram- és földgázhálózatokhoz, ami az ellátásbiztonság és a hatékony importverseny garanciája is egyben. Célunk, hogy a magyar villamosenergia-termelés legnagyobb része két forrásból származzon: atomenergiából és megújuló energiából, elsősorban naperőművekből. Ezek nem egymást kiváltó vagy kizáró technológiák, hanem egymást támogató megoldások, és mindkettő tiszta energiaforrásnak is tekinthető. Ahogy elmondtam, több mint 400 millió tonna szén-dioxid kibocsátását takarította meg Magyarország a Paksi Atomerőmű fennállása óta, a magyarországi naperőművek pedig már a nyári időszakokban a teljes energiatermelés körülbelül egynegyedét képesek biztosítani egy erősebb nyári napon. Magyarország célja, hogy az energiafelhasználás során tovább csökkentse a szén-dioxid-kibocsátást, és tovább növelje a megújuló energiaforrások használatát. Ennek érdekében épül Magyarországon két új, egyenként 1200 megawattos atomerőművi blokk Pakson. A késedelemről is beszélt Balczó képviselőtársam, itt egyet tudok érteni. Azért a késés legnagyobb indoka az Európai Bizottság által lefolytatott különböző eljárások és azoknak a hosszúsága, mert szerintem az eljárásokkal nincsen semmiféle gond. Most, hogy rajta van az Európai Bizottság pecsétje, és az Európai Unió is fenntartható forrásnak jelöli meg az atomenergiát és az Európai Unió is támogatja az atomenergiát, így elérkeztünk a célunkhoz. Azt mondom egyedül, hogy az Európai Bizottság különböző vizsgálatai és folyamatai túl hosszú időt vettek igénybe. Nem az a baj, hogy történt ilyen vizsgálat, nem az a baj, hogy fontos megbeszélések zajlottak és a technológiát illetően is megtörténtek a szükséges vizsgálatok, a probléma az volt, hogy elképesztően hosszú ideig húzódott. Én azt szeretném csak mondani, hogy a mostani törvényjavaslattal Magyarország számára kedvezőbb, az orosz féllel kötött hitelmegállapodás módosításait szeretnénk átültetni a hazai jogrendbe a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény alapján. A KDNP-frakció támogatni fogja a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
A következő vezérszónokunk Mesterházy Attila, aki az MSZP képviselőcsoportjának véleményét ismerteti. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Én azzal szeretném kezdeni, hogy alapvetően én magam sem vagyok atomenergia-ellenes, hiszen 2009-ben, amikor arról volt szó, hogy hosszabbítani kellene az üzemidőt a paksi atomenergia-termelés kapcsán, akkor mi annak a támogatása mellett döntöttünk, és akkor kormányról is helyesnek tartottuk, hogy ez az üzemidő-hosszabbítás megtörténjen, nemzetgazdasági, energiaellátás-biztonsági, nemzetbiztonsági és sok minden más szempontból, ebben, azt gondolom, hogy egyetérthetünk. És alapvetően sem gondolom azt, hogy ördögtől való lenne, ha a nukleáris energiát ilyen célokra használnánk, de tény és való, hogy amikor arról volt szó, hogy a Paksi Atomerőmű bővítésével kapcsolatban kialakult egy vita, akkor mi magunk is azt az álláspontot képviseltük, hogy egy picit át kéne gondolni azt, hogy a jövő szempontjából Magyarország milyen utat választ, és valóban nem automatikusan vágtuk rá az igent erre a projektre. Sőt, egyébként az akkori álláspontunk azóta sem változott, nevezetesen, mi azt gondoltuk, hogy egy ilyen nagyságrendű beruházás esetében komoly társadalmi párbeszédre van szükség, és adott esetben egy népszavazással is érdemes megerősíteni egy ekkora projektnek a magyarországi véghezvitelét, hiszen ez egy nagyon hosszú távú és nagyon jelentős elköteleződést jelent Magyarország szempontjából mind az anyagi kötelezettségvállalás tekintetében, mind pedig az energiamix kialakítása szempontjából. Mi akkor azt mondtuk, volt az a vitanap, amelyről a fideszes vezérszónok már beszélt ennek az volt a címe, hogy mitől fosztja meg a paksi beruházás adott esetben Magyarországot , valóban, mi azt gondoltuk akkor, hogy az energiamix kialakítása szempontjából, ha belevág Magyarország egy ilyen nagyságrendű projektbe, akkor más alternatívákat automatikusan kizár, hiszen nem lesz rá pénzügyi forrás, hogy alternatív útvonalakat, alternatív megoldásokat keressen akár a megújuló, akár bármely más energiatermelési lehetőség szempontjából. Ezért mi akkor is azt mondtuk, és azóta is azt a véleményt tartjuk, hogy bizony a nagyobb átgondoltság, a több tárgyalás, a jobb előkészítés adott esetben Magyarország számára eredményezhetett volna egy jobb energiamixet. Többen elmondták, hogy ez a legolcsóbb, a legtisztább, fenntartható energiatermelési mód. Én azt gondolom, hogy ez mind-mind igaz, egészen addig, amíg nem kezdünk el azzal foglalkozni, hogy hova helyezik el az atomhulladékot, hiszen nemcsak Magyarországon, hanem a világban sehol nincsen megoldás ezeknek a hulladékoknak a biztonságos, hosszú távú elhelyezésére. Ha jól emlékszem, akkor talán Finnországban van ebben egy nagyon jelentős kutatás, és talán Franciaországban és Svédországban van két olyan helyszín, ahol dezignált módon kijelölték azt a helyszínt, ahol majd ezeket az atomhulladékokat tárolni akarják, de alapvetően, globálisan nincsen megoldás ezeknek a hulladékoknak az elhelyezésére. Éppen ezért, amikor arról beszélünk, hogy ez a legolcsóbb energiaforrás, akkor ez egy hamis állítás, hiszen az energiatermeléshez hozzátartozik az abban a folyamatban felhasznált eszközök, hulladékok elhelyezésének a költsége is, és ha ezt figyelembe vesszük, akkor rögtön valószínűleg Magyarországon sem ez lesz a legolcsóbb energiatermelési módszer. Ráadásul ott, ahol most a kormányzat ilyen típusú kutatási projekttel foglalkozik, ez Pécs környéke, ott bizony nem valószínű, hogy a pécsiek mind egyetértenének azzal, hogy a város határától nem messze legyen egy ilyen tároló, még akkor sem, ha ennek a lehetőségeit nagymértékben meghatározza az a kőzet meg az a közeg, ahova ezeket a fűtőelemeket el lehet tárolni. [[17.00]] Tehát én ezért óvatosabban bánnék azzal az állítással, ami leegyszerűsítő módon azt mondja, hogy ez a legtisztább, legolcsóbb és milyen jól fenntartható módszer. A másik, amin kicsit, hogy mondjam, szintén meglepődtem mint állításon, hogy ez csökkenteni fogja Magyarország függését Oroszországtól. Attól függ, hogy milyen szempontból nézzük. Lehet, hogy a gázfüggőséget bizonyos szempontból csökkenti, de sok minden más szempontból csak megerősíti Magyarország függését Oroszországtól pénzügyi szempontból egészen biztosan. Igazából itt rá is térnék erre a kérdéskörre, hiszen az államtitkár úr is és többen úgy fogalmaztak, hogy mennyivel jobb ez a mostani módosítás, mint ami korábban volt. Én is osztom azt a nézetet, amiről Balczó képviselő úr már beszélt, az én információm alapján is ez a mostani kamat, amit fizetnünk kell, magasabb, mint az IMF-kamat volt, amit önök itt nagyon kritizáltak korábban az előző kormányok részéről. Ráadásul a futamidő, tehát a visszafizetési futamidő csökkenését én nem nagyon tudnám értelmezni pozitívumként. Tehát változik a futamidő, de ez a változás úgy igaz, hogy öt évvel rövidül a visszafizetésnek a futamideje, ami egészen biztosan nem magyar nemzeti érdeket szolgál, hiszen adott esetben ez nagyobb megterhelést jelenthet. Azt sem értem, hogy hogy lehet kijelenteni, hogy a hitel költsége nem épül be az energia árába. Lehet, hogy direktben az energia árába nem, de költségvetésből kell finanszírozni ennek a hitelnek a visszafizetését. Tehát most például, amire az államtitkár úr büszkén jelentette, hogy nincsen tartozásunk, mert visszafizettük az adott részletet, hát, ezt sem az atomerőmű működéséből fizettük vissza, hanem a magyar költségvetésből, oda pedig az adófizetők termelnek be pénzt. Tehát ilyen értelemben igenis ennek a rendkívül nagy horderejű hitelszerződésnek a visszafizetése bizony még az unokáinkra is egészen biztosan fog terhet róni. Tehát ezért én azt gondolom, hogy ilyen szempontból nagyobb megfontoltság helyesebb lett volna. Talán lehetett volna Magyarország számára egy új fejezetet nyitni az energiapolitika területén, ha ezt jobban átgondoljuk, átgondolják azok, akik erről a kérdésről dönthettek korábban, amiről itt már volt szó. Az tény és való, hogy azzal, hogy Magyarország belevágott ebbe a projektbe, és bizonyos elköteleződéseket vállalt, ezzel úgymond rátette egy sínre Magyarországot egészen biztosan az energiabiztonság szempontjából, és minél jobban haladunk előre, annál kevésbé lehet majd ezen változtatni. Ettől függetlenül mi úgy gondoljuk, hogy ez az orosz hitel drága, ez az orosz hitel rendkívül nagy terhet ró a magyar költségvetésre. Én azt gondolom, az, hogy az Európai Unió megvizsgálta ezt a beruházást, szerintem nem hátrány, hanem előny, és az sem baj, hogy nem úgy valósul meg egyébként ez a projekt, amennyiben majd megvalósul, mint ahogy ezt előzetesen tervezték, hiszen kizárólag orosz együttműködésben gondolták megvalósítani ezt a projektet. Manapság ez kibővült európai uniós szereplőkkel is, ami szerintem egyáltalán nem hátránya ennek a projektnek. Én a magam részéről akkor, amikor erről a beruházásról szó volt 2014 előtt, még a tervek szintjén, akkor én magam is azt szorgalmaztam, hogy érdemes lenne európai uniós partnerekkel együttműködni a projekt kapcsán. Akkor egyébként azt még elutasította a fideszes többség, aztán mostanra, úgy tűnik, hogy ez mégis egy valósággá váló javaslat volt. Ettől függetlenül a mi álláspontunk nem változott. Nem vagyunk ab start, eleve elrendelten atomenergiafelhasználás-ellenesek. Értjük ennek a jelentőségét, a magyar nemzetgazdaságra gyakorolt hatását az ellátásbiztonság és sok minden más szempontjából, de mégis azt gondoljuk, hogy jobb lett volna többet gondolkodni ezen. Ez az egyik része. A másik, csak hogy összegezzem, az, hogy bizony ennek a pénzügyi megterhelése egy rendkívül nagy gond, és azt gondoljuk, hogy maga az is egyfajta szuverenitásbeli problémát vet föl, hogy ilyen szinten köteleződünk el az orosz finanszírozás irányába, és azt gondoljuk, hogy ez a nemzeti szuverenitásunkat jelentős mértékben csökkenti vagy behatárolja. Nem véletlen, hogy Putyin elnök is többször járt Magyarországon, folyamatosan arról szóltak a hírek, hogy az ideérkezésének, ideutazásának talán az egyik legfontosabb tárgyalási pontja mindig a paksi atomerőművel kapcsolatos kérdések voltak, bár erről a magyar partnerek, a magyar miniszterelnök mindig diszkréten hallgatott. De amióta úgymond sínre került ez a projekt, azóta kevesebbszer látogat ide Putyin elnök. Tehát ebből is látszik, hogy az orosz fél részéről van geopolitikai súlya is ennek az ügyletnek, nem pusztán egy gazdasági-kereskedelmi együttműködésről van szó. Éppen ezért mi ebben a formában nagy valószínűséggel nem fogjuk támogatni ezt a mostani szabályozást, hiszen mindazzal, amit az imént elmondtam, azzal ellentétes folyamatok zajlanak. Az a fajta kitettsége a magyar gazdaságnak, a magyar költségvetésnek, ami egyik oldalról az orosz hitelfelvétel, a másik oldalról pedig a Kínai Kommunista Párt hitelének a felvétele, az bizony Magyarország nemzeti szuverenitását jelentős mértékben sérti. Szűkíti a magyar külpolitika mozgásterét, szűkíti a magyar miniszterelnök döntési képességét és kompetenciáját, ebből kifolyólag károsnak tartjuk, még akkor is, hogyha a kezdeményezők oldaláról, tehát mind Oroszország, mind Kína oldaláról abszolút logikus egy ilyen törekvés és egy ilyenfajta befolyásiövezet-bővítés vagy befolyásolásilehetőség-bővítés. De ettől függetlenül, magyar nemzeti érdek szempontjából azt gondoljuk, hogy ez növeli a kiszolgáltatottságunkat és sérti a nemzeti szuverenitásunkat. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönjük. A következő vezérszónokunk Varju László, aki a DK képviselőcsoportjának véleményét ismerteti. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. Talán azzal érdemes kezdeni vagy azzal kezdem, hogy elöljáróban rögzítem az álláspontunkat, és utána kitérek néhány olyan kérdésre vagy tapasztalatra, ami az elmúlt időszakban ebből felmerült. A Demokratikus Koalíció frakciója ellenzi a Paks II.-beruházást, mivel teljesen értelmetlen, drága, és komoly veszélyeket rejt magában mind politikai vonatkozásaiban, mind pedig a nukleáris biztonság szempontjából. Tehát mindennek alapján [[Nacsa Lőrinc: Ti kezdtétek!]] azt gondolom, illetve egyértelmű az álláspontunk, hogy mi ezt nem fogjuk támogatni. Miért is van ez? Két irányból is nekifuthatunk a történetnek. Az előterjesztés okot adhatna arra, hogy a paksi beruházás tartalmi részéről, azaz egyáltalán szükségességéről beszéljünk és vitassuk ezt a részét. Az ebbe az irányba való elindulást, hogy ezt újra elővegyük és erről beszéljünk, ezt alátámasztja az elmúlt öt-hat év, ami alatt az önök minden erőfeszítése, ami abba az irányba indult el, hogy ez megvalósuljon, az állampárt részéről ilyen irányba való törekvés, úgy látom, hogy nem megy kellő ütemezettséggel, elsősorban az önök szándékainak megfelelően. Ezt alátámasztja az, hogy itt egy jelentős csúszásról van szó, többéves csúszásról van szó, önök ezt próbálják meg most itt legalizálni. Ezt támasztja alá az is, hogy vezetők sora mondott le az elmúlt időszakban, akik ezzel a feladattal foglalkoztak, és hagyta önöket faképnél; legutóbb éppen az Országos Atomenergia Hivatal kezemben lévő közmeghallgatása után távozott vezetők, amikor önmagában már az is kérdésessé válik, hogy arra a kérdésre nem tudnak egyértelműen válaszolni, hogy ha ma kellene atomerőművet építeni Paks környezetében, akkor az nem épülhetne meg a mai szabályok szerint. Ebből kifolyólag az, amit önök most elénk tártak, ahogy mondtam, ez a történet most nem erről szól, hanem az, amit szeretnének csinálni, annak a finanszírozásáról. Az elmúlt évek alatt ebben önök nem voltak eredményesek, tehát ez is abba az irányba visz bennünket, hogy sem a tartalmi megvalósítás, sem az, ahogyan akarják csinálni, az sem támogatható. [[17.10]] Ugye, állampárti képviselőtársam megnyugtatott bennünket, hogy az atomerőmű tartósan állami tulajdonban marad. Köszönjük szépen, hálásak vagyunk érte, és ilyen módon inkább kételyemet fejezem ki akkor, amikor önök ilyen egyértelmű kijelentést tesznek [[Csenger-Zalán Zsolt közbeszól.]] , hiszen ismerjük az önök mondását: nem azt kell nézni, hogy mit mondanak, hanem hogy mit csinálnak. És mit csinálnak ebben az időszakban? Hát, először is, ugye, akkor emlékezzünk egy kicsit, és nézzük ezt a szerződés oldaláról! 2014-ben Orbán Viktor megállapodott Vlagyimir Putyin orosz elnökkel egy ilyen zsebszerződés keretében, 2014 márciusában kirohant, aláírta, és ebből a szempontból már jónak is tekintették, és Magyarországot ilyen szempontból kényszerhelyzetbe hozták, és ennek megfelelően mennek tovább ezen az úton. Valamiért mindenképpen fontos volt önöknek Magyarország eladósítása abba az irányba. Én egyetértek azzal a vélekedéssel, miszerint itt sokkal többről van szó, mint önmagában atomerőmű-építésről és önmagában hitelfinanszírozásról, itt egy jelentős, olyan geopolitikai kérdés irányába mozdultak el, amikor Oroszországot Európa helyett stratégiai partnerként jelölik meg, és ennek tanúbizonyságát adva bizonyítani kellett, hogy ezt a szerződést alá merik, alá tudják írni. Na most, ez a szerződés láthatóan nagyon nehezen akar megvalósulni, önmagában a szerződésben is benne van ennek a kérdése, és ezért kitolják 2030-ra. Én azt gondolom, hogy ezt kitolják úgy, hogy majd a választópolgárok fogják ezt megítélni, mert ahogy az elején említettem mi ennek a beruházásnak a megvalósulását ellenezzük, teljesen értelmetlennek tartjuk; drága és komoly veszélyeket hordoz magában. Az állampárti képviselők támogatását pedig ilyen szempontból olyan kutya kötelességnek tartom, amit, ahogy önöknél ezt szokás működtetni, ezt csinálják is. Most azokról az észérvekről, racionális érvekről beszélni, hogy egyébként ez jóval drágább, mint bármely más hitel, ezt is megtehetnénk, de önök erre eddig is fittyet hánytak, meg ezután is ezt fogják tenni, így aztán inkább azon múlik a kérdés, hogy vannak olyan szereplőik, akik igazából ezzel a kérdéssel nem akarnak foglalkozni, de felelősséget vállalva aláírják azt a megállapodást, amelyben egyébként egy, a pénzpiaci kamatszint többszörösére rúgó megállapodásban kötelezik el Magyarországot. Az a hitegetés és azok a mondatok, miszerint ezt az Európai Unió jóváhagyta, hogy ezt majd az atomerőmű a működése folyamatában majd egyébként az árát megfizeti, egyik oldalról soha nem tudták bizonyítani, hogy egyébként valaha megtérülő beruházásról beszélünk; kettő: olyan piacon akarnak értékesíteni, ahol amúgy is telítettség van, és azt gondolják, hogy persze 2031-től majd azoknak a felelőssége lesz, akik akkor kormányoznak, illetve annak a vállalatnak, a Paksi Atomerőmű vállalatvezetésének lesz ez majd a feladata. Összefoglalva: ezt a tervezetet, amelyet önök most itt kihirdetnek, a Demokratikus Koalíció frakciója nem támogatja. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket.
Köszönjük. A vezérszónoki kör lezárultával az elsőként jelentkezett független képviselő szólhat. Megadom a szót tehát Szél Bernadett képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Nem ez az első alkalom, hogy Paks II.-ről beszélünk itt a magyar parlamentben csak halkan szeretném megjegyezni, hogy nagyon fontos az, hogy a Paks II.-vel kapcsolatos hitelfelvételről még egyáltalán beszélni tudunk itt a magyar parlamentben , de szeretném önöket arra emlékeztetni, hogy a Budapest-Belgrád vasútvonallal kapcsolatos hitelszerződést kiperelni sem tudtam már a bíróságokon; ennyit változott önök alatt a helyzet 2014-hez képest 2021-re. Nagyon szomorú ugyanakkor ez az alkalom, hogy erről beszélnünk kell. Egyáltalán nem vagyok boldog attól, hogy beigazolódott az, amit anno mondtunk. Ugyanis az önök mottója tényleg az lehetne, hogy utánunk a vízözön, mert ez a Paks II.-biznisz, úgy, ahogy van, ezer sebből vérzik, és az, hogy önök most arra kényszerülnek, hogy módosítsák a hitelszerződést, az egyértelműen azt mutatja, hogy önök is világosan látják azt, hogy egy olyan fába vágták a fejszéjüket, amellyel nem bírnak el. Amikor Orbán Viktor 2014-ben felült arra a repülőre, és elment Moszkvába Németh Lászlóné és Varga Mihály és egyéb aktorok segítették az ő munkáját , akkor én azt a táblát tartottam fel valahol itt a magyar Országgyűlésben, hogy „Magyarország eladósítva és kirabolva”, „Nem leszünk orosz gyarmat”. És itt vagyunk 2021-ben, és tényleg azt gondolom, hogy nagyon kicsi választ el minket attól, hogy ez ne így legyen ez a 2022-es kormányváltás. Nagyon más esélye nincsen Magyarországnak. Nézzék meg azt az ámokfutást, amit itt tettek! Az elmúlt másfél évben a vírussal küzdöttünk, pandémia, világjárvány de önök nem, önök velünk küzdöttek, önök az ellenzékkel küzdöttek, most éppen az oroszokkal próbálják ezt a horrorszerződést átütemezni, de végül alulmaradtak. Megpróbáltak mindent, tényleg megpróbálták ezt kiváltani, előtörlesztés volt, nagyon sok minden volt végül itt maradt a nyakunkon. De közben ott van a Budapest-Belgrád vasútvonal, 600 milliárd; a Fudanra, nem tudom, 450 milliárd, nagyjából 5 ezer milliárdnál tartunk, ami olyan hitel, ami Keletre visz minket, nálunk sokkal erősebb birodalmak gyarmatává tud tenni minket nagyon-nagyon egyszerűen. És ez egy olyan megbocsáthatatlan bűn, egy olyan történelmi bűn, amely a Fidesznek és a KDNP-nek a lelkén szárad. Én azon kevés képviselők közé tartozom, akik egyáltalán belenéztek azokba a titkos iratokba, amelyeket ott őriznek titokszobákban, de ennek nem ez lett volna a módja, hogy a hátunk mögött így a magyar parlamenten átviszik magát a szerződést és utána a hitelszerződést is. A hitelszerződés egyébként egy világos helyzet volt, akkor is mondtuk, most is azt mondtuk, önök azt mondták, hogy ez az évszázad biznisze, hogy az évszázad szerződése, mi mondtuk, hogy az oroszoknak. És milyen érdekes, most, hogy a Ria Novosti ügynökségtől megtudhattuk, tehát az ő híreiket kellett olvasni, az orosz híreket, hogy Magyarországon hír legyen abból, hogy önök megpróbálták módosítani a szerződést úgy, hogy Magyarországnak egy kicsit jobb legyen, orosz sikerként tálalták azt, hogy marad a horrorkamat és a 16 év futamidő, ami világosan mutatja azt, hogy sokkal nagyobb megterhelés lesz a majdani magyar adófizetőknek kitermelni azt a pénzt, amit önök most felvesznek hitelbe. Próbáltunk az elmúlt években így rendet vágni abban, hogy egyáltalán mit jelent nekünk ez az orosz hitel. Csak egy kis anekdota erről. Ugye, 2014-ben volt a szerződés, és tudomásunk szerint 2017-ben hívták le az első adagot egyébként nagyon beszédes, hogy a fordulópontok mikor vannak, az egyik pont március 15-én, a magyar nemzeti ünnepen , és emlékszem rá, hogy, igen, elkezdték lehívni, és utána pedig azt mondták, 2020-ban már Süli János mondta, hogy 23 számlát fizettünk ki, és rögtön meg is próbáltak belőle előtörleszteni. Na most, logikusan gondolkodva… Merthogy Varga Mihály hiába ült fel a repülőre, nem tudta elintézni azt, hogy kedvezőbb legyen számunkra ez a hitel. Na most, a helyzet az, hogy előtörleszteni meg átütemezni meg hitelt azért felvenni, hogy ezt a hitelt ki tudjuk fizetni, akkor szoktunk…, tehát ez egy beismerés, hogy valami rossz hitel van rajtunk, és ez akkor kiderült, tehát ezt azóta tudjuk. Na most, ez, ami most kiderült számunkra, ez egyértelműen azt mutatja, hogy a lehető legrosszabb forgatókönyv valósult meg, semmi nem sikerül. Önök gyakorlatilag beleszaladtak egy hatalmas pofonba, Vlagyimir Putyin erősebb, mint Orbán Viktor ez derült ki. Ez egyébként borzasztó szomorú, mert akkor is, amikor önök már, ha minden igaz, nem lesznek itt hatalmon, nekünk akkor is meg kell oldanunk valahogy ennek a hitelszerződésnek a lezárását, és ebből ki kell valahogy jönnünk, úgyhogy ezért mondom, hogy ne gondolják azt, hogy örülök annak, hogy egy ilyen helyzetben vagyunk itt. 3600 milliárdnyi euróhitelről beszélünk tehát forintban ennyi a piacinál sokkal magasabb kamatozással, úgy, hogy egyébként Orbán Viktor Brüsszelből meg úgy jött haza, hogy a, nem tudom, 0,5-0,6 százalékos kamatra meg azt mondta, hogy az nem kell neki, merthogy nemzeti szuverenitás; szerintem meg azért, merthogy abból nem lehet lopni. [[17.20]] Azért azt is szeretném itt egyértelművé tenni, hogy az oroszok meg a kínaiak viszonylag kevés kérdést tesznek fel azzal kapcsolatban, hogy utána hova kerül ez a pénz, hogyan hívják le, egyáltalán mire fordítják. Az Európai Unióban azért más szabályok vannak. Emlékeztetném önöket arra is, hogy például Finnországban egyértelműen megmondták, hogy azért léptek ki egy szerződésből a Roszatommal, mert azt mondták, hogy más kultúrája van a nagy orosz cégnek, mint amilyen a finneknek. Ott előbb elkezdenek cselekedni, és utána papíroznak, a finnek azt mondták, hogy ők előbb szeretik megvitatni a kérdéseket, és utána kezdenek el cselekedni. Két más kultúra találkozott, és a finnek azt mondták, hogy köszönjük, ez nekünk így nem megfelelő; Magyarországon önök ezt nem mondják. Próbáltam utánanézni, hogy egyáltalán mik jöttek most létre az elmúlt időszakban abból a pénzből, amit már belefeccöltek Paks II.-be. Azt látjuk, hogy 120 milliárdból már épült két irodaház meg egy konyha, a Paks II. Zrt. meg a PIP Kft., nem tudom, közel 28 milliárdos közbeszerzést költhet el, 250 darab konténer meg fémáruraktár, acélterméket készítő részleg, betonkeverő meg betonvizsgáló. Tehát elkezdtek ilyen infrastruktúrát Paksnál felhalmozni ebből a pénzből úgy, azért szeretném önöket arra emlékeztetni, hogy még nincs meg az Országos Atomenergia Hivataltól az engedély arra, amire önök készülnek, az új nukleáris blokkok létrehozására. Arra is szeretném az önök figyelmét felhívni, hogy számomra nagyon nyomasztó változások jöttek létre itt hirtelen az OAH környékén. Elolvastam a jelentést, írták, hogy munkaerőhiány van, több kolléga kellene ahhoz, hogy egy ilyen hatalmas kaliberű dolognak, mint a Paks II., az engedélyeztetését megfelelő ütemben tudják végezni, és nem új kollégákat kaptak, hanem egy új vezért kapott az Országos Atomenergia Hivatal; már nem is főigazgatót, hanem elnököt, és egy ilyen állam az államban dolgot működtethet ott abban a hivatalban, kvázi leválthatatlan lesz. Tehát azért önök arra készülnek itt a Paks II.-vel kapcsolatban is, hogy ha az országban kormányváltás van, akkor az önök biznisze az oroszokkal, az Országos Atomenergia Hivatalba a saját emberüket ültetve, mehessen tovább. Azért emlékeztetném én önöket még valamire: Áder Jánosnak egy dologban tényleg igaza volt, hogy egy atomerőmű nem egy biciklitároló. Innentől kezdve én nagyon komoly aggodalommal nézem az önök mozgását a nukleáris területen, mert ez egy olyan terület, ahol már nagyon megütötte a bokáját az egész emberiség. Nagyon sokat kellett volna, hogy tanuljunk az elmúlt évtizedek hibáiból, és abból, hogy bármilyen biztonságosnak is gondolják és mondják önök az atomenergiát, azt emberek csinálják, és amíg ember csinálja, addig nem lesz soha tökéletes, és itt egy nagyon-nagyon pici hiba is nagyon-nagyon komoly következményekkel járhat. Épp ezért nagyon komoly politikai, szakmai és társadalmi párbeszéd övezi manapság már új atomerőművi blokkok létesítését. Önök ezzel is adósok, tehát nemcsak a hitellel meg a pénzügyi problémákkal, hanem önök adósok egy kiadós politikai vitával. Azt a kérdést, hogy 2009-ben mi történt itt a magyar Országgyűlésben, és hogy hozták össze az elvi meghosszabbítást, nem önöknek fogom feltenni. Nem volt politikai vita 2014-ben, egyik napról a másikra történt meg az elköteleződés, az én információim szerint a miniszterelnök még a saját frakcióját is utólag értesítette, miután megjött Moszkvából. Nem volt szakmai vita, mértékadó dokumentumok ott lapulnak Magyarország zöldenergiájának jövőjéről különböző fiókokban, ezeket nem vitatták meg szakemberek, mondjuk, egy jól működő magyar köztévében, közrádióban, nyilvános fórumokon, és a társadalmi vita is elmaradt erről. Úgyhogy igazából ez tényleg az önök biznisze. Találkoztam olyan atomerőmű-építés iránt amúgy egyáltalán nem kritikus fizikussal, aki azt mondta, hogy ja, az ő számára ez teljesen egyértelmű, Paks II. nem az atomenergiáról szól, hanem a lopásról, úgyhogy azért sok mindenkit nem tudtak megtéveszteni ezzel. Amikor egy független kutatás készült Paks II. támogatottságáról, ott kétharmad volt, de a másik oldalon, azon az oldalon, ahol ellenzik ezt a beruházást. Mit kellett volna önöknek csinálni? Mondom, tényleg számomra ez egy gyásznap, hogy egy hitelkonstrukciót kell itt egy kétharmados Fidesszel szemben megtárgyalni, és még akkor is, ha az ellenzék ellene szavaz, ez a nyomasztó örökség itt fog maradni a következő kormányon. Hogy mit kellett volna önöknek csinálni, azt azért szeretném elmondani, mert én emlékszem még az önök 2010-es programjára, szerintem az volt az utolsó a Fidesz részéről. Abban például ilyeneket írtak, hogy a magyar lakásállomány évi 10 százalékának, nem tudom, a felújításával 80 ezer munkahelyet hoznak létre évente. Ilyen egészen progresszív javaslatok voltak 2010-ben, de hát, ez azért nem valósult meg. Például volt olyan, hogy az önök egyik minisztere, aki most az ország tsz-elnökének vallja éppen magát, addig mesterkedett Brüsszelben, amíg át nem ütemezték a vissza nem térítendő lakossági felhasználást a közintézményekre, holott egyébként energetikában a lakásoknál tudunk a legjobban fogni, tehát ahol napi szinten emberek élnek, ott kell legelőször szigetelni. Persze, kaphat napelemet a TEK, meg nem tudom, de azt gondolom, először az embereknek, családoknak, háztartásoknak kellett volna ezt a pénzt adni. És ott van az energiaunió is, amit önök szeretnek így a szuverenitással elmismásolni, hogy nem, mi Magyarországon magyar atomerőművet, nem tudom, végül még magyar uránt is. Ilyen ötletük is volt, hogy megint uránbányákat nyitni a Mecsekben, aztán ott az én szülővárosom mellé valahova elföldelik, ami kijön belőle, vagy ott maradnak a fűtőelemek. Nem tudom, milyen terveik vannak, de ez a szuverenitás meggyalázása. Magyarország egy kicsiny ország, Pécs maga is tele van egyébként olyan stratégiai tervekkel, amelyek kifejezetten a fenntarthatóság irányába vinnék azt a települést, és a korábbi uránbányászatnak a szennyeződését a vízbázis még mindig nyögi, tehát ott még azt is helyre kell hozni. Nagyon remélem, hogy önök nem akarnak ott uránbányát nyitni, de az ellen is komoly tiltakozás zajlik, hogy Pécs közigazgatási határától talán 8-10 kilométerre elhantolják a kiégett fűtőelemeket. Amikor egyszer ott voltam Pakson, tehát a mostani működő blokkoknál, megkérdeztem, hogy mi lesz a kiégett fűtőelemekkel, azok ugyanis ott pihennek egy kivételével, amit a háborús Ukrajnán keresztül elvittek Oroszországba titokban, még a Nemzetbiztonsági bizottság is utólag tudta meg. Tehát ne gondolja senki, hogy ez rendben van, azok ott vannak, tehát amiket a kezdetektől használ a mostani négy blokk, azok ott vannak. Megkérdeztem a kommunikációs igazgató úrtól, hogy mi lesz ezekkel. Azt hiszem, a válaszának az első része az volt, hogy ő szeretné leszögezni, hogy ők értéknek tekintik ezeket a kiégett fűtőelemeket. Mondtam, hogy ez fantasztikus, és akkor mi lesz ezekkel az értékkel, és nincs válasz. Nincs válasz! Itt az én válaszom a KDNP-nek és a Fidesznek is: a „bölcsőtől a sírig” szemléletben akkor tudunk valamit zöldnek, tisztának nevezni, ha a kezdetektől a végéig az, márpedig kevés olyan mocskos dolog van a világban, mint egy kiégett, még hosszú-hosszú időn át nagyon veszélyes fűtőelem egy atomerőműből, és ott van még az összes ruha és minden más, amit használnak, mind potenciális veszélyforrás. Arról zajlik mértékadó tudósok körében a gondolkodás, hogy az utódainknak hogyan fogjuk ezt majd jelölni, hogy egyáltalán itt sugárzó anyag van, mert itt hosszú-hosszú időkről, beláthatatlan időkről beszélünk. És akkor fel kell tennünk itt magunknak, mindannyiunknak, mind a 199 képviselőnek a kérdést, hogy milyen jövőt akarunk mi magunk után hagyni. Tényleg azt akarjuk, hogy a mi légkondink miatt és minden másunk miatt a jövő egy olyan nukleáris szeméthalmot kapjon, amivel a mi tudásunk szerint nem tudunk mit kezdeni? A világban mindenhol egyre drágább a nukleáris energia, pontosan a biztonsági követelmények miatt, mert ez egy nagyon veszélyes műfaj, és főleg úgy veszélyes, tisztelt uraim hölgyet most nem látok itt , ha ilyen átláthatatlan az egész projekt, ahogy önök csinálják. Úgyhogy történjen meg az a csoda, hogy én Áder János szavaival fejezzem be a felszólalásomat itt a magyar parlamentben: véssék önök az eszükbe, hogy egy nukleáris erőmű valóban nem egy biciklitároló. Szeretném, ha ezt a nagyon komoly társadalmi és fizikai problémát a maga súlyának megfelelően kezelnék, és nem pedig egyfajta olyan számlaműveletként, amiből majd Mészáros Lőrinc meg az önök oligarchái jól tudnak járni. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Van felelősségünk a jövő irányába, és ez a felelősség itt és most egyértelműen megmutatta a maga arcát. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Tordai Bence tapsol.]]
Köszönjük. A következő felszólalónk Tordai Bence, az Országgyűlés jegyzője, a Párbeszéd képviselője. Parancsoljon! [[17.30]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! Elméletben itt a Paks II.-t finanszírozó orosz hitelszerződés módosításával kapcsolatos törvényjavaslatot kellene hogy tárgyaljuk, de nagyon helyesen képviselőtársaim kitágították a vita tárgykörét, hiszen az a leglényege ennek a törvényjavaslatnak, hogy egyáltalán nem kéne, hogy a Ház elé kerüljön, nem kéne erről nemzetközi szerződést kötni, nem kellene az oroszokkal hitelről tárgyalni, merthogy nem kéne Paks II. beruházását megfinanszírozni semmilyen módon, nem kéne megépíteni sem. Az a Fidesz, amely mindig hatalmas társadalmi felhatalmazásra, nagy társadalmi többségre vagy legalábbis nagy parlamenti többségre hivatkozik, jó lenne, hogy ha szembenézne azzal a ténnyel, hogy a magyar emberek 19 százaléka az, amely támogatja ezt a beruházást. Ez egy olyan beruházás, amely tényleg a következő nemzedékekre határozza meg nemcsak az energiapolitikánkat, azt is, de a magyar emberek életét, hétköznapjait, biztonságát, és nem mellesleg a pénztárcájuknak a helyzetét, hiszen a Paks II. beruházás egy elképesztően elhibázott projekt gazdasági értelemben is. Most tegyük félre, hogy ki az, aki hisz az atomenergia biztonságosságában, és ki az, aki nem, azért Majak, Csernobil és Fukusima után nehéz amellett érvelni, hogy nem lehet itt semmi probléma, menetrendszerűen húszévenként bekövetkezik egy nagy atomkatasztrófa, és a magyar emberek többsége tudja ezt, és nem tekinti az atomenergiát biztonságos energiának. Nem lehet eltekinteni attól sem, hogy ez a zöld átállás szempontjából sem egy kívánatos projekt. Hiába próbálják az ezzel ellentétes álhíreket terjeszteni a fideszes képviselők tudjuk, ezért tartják őket , de az atomenergia nem egy klímasemleges energia-előállítási mód. A teljes életciklusra vetítve az atomenergia nagyjából a földgázerőművek karbonlábnyomával vetekszik. Tehát ha karbonsemleges jövőt akarunk, ha meg akarjuk állítani a klímaválságot, le akarjuk lassítani azt az elképesztő klimatikus változást, ami az emberi civilizációt alapvető létében fenyegeti, akkor bizony el kell tekintenünk nemcsak a szénerőművektől, meg az olajtól, meg a földgáztól, hanem az atomerőműtől is, és átállni tényleg a megújulókra. Itt lehet, hogy vannak még viták akár az ellenzéken belül is egyes szakmai kérdésekben, hogy lehetségese kiváltani az atomenergiát, szerencsére jó hírünk van, igen, lehet. A 2050-ig tartó kivetítéssel rendelkező „Zöld Magyarország” energiaútitervben, amely a fenntarthatoenergia.hu honlapon mindenki számára elérhető, pontosan kimutatta a párbeszédes Jávor Benedek és szakértői csapata, hogy hogyan lehet egy olyan energiamixet megvalósítani Magyarországon, amely biztonságos, klímasemleges és olcsó is egyben. És akkor térjünk rá az anyagi kérdésekre… [[Balczó Zoltán: Hogyan? Röviden!]] Röviden nem lehet. [[Csenger-Zalán Zsolt: Hosszan is nehéz!]] Kizárólag megújulók, illetve minimális gázerőmű bevetésével ezt meg lehet csinálni. Összességben egy klímasemleges gazdaságra át lehet állni úgy, hogy bezárjuk egyszerűen Magyarországon az atomerőműveket, amikor a Paks I. életciklusa lejár. Tegyük hozzá, ezt nyilván nem lehet nagyon hosszabbítgatni, hiszen már így is biztonsági kockázatok merülnek fel. Szóval, ez a projekt gazdaságilag is nagyon rossz ötletnek tűnik, hiszen a különböző számítások szerint akár évi 285 milliárd forint veszte-séget is hozhat. Úgyhogy nem teljesen értem, amikor itt azt írja a törvényjavaslat indoklása, hogy azért kell ekkor elkezdeni törleszteni, mert majd a befolyó bevételből tudjuk finanszírozni a hiteltörlesztést. Veszteséges lesz ez az erőmű már működés közben is, és akkor a beruházástól még tekintsünk el! A legdrágább energia most, amit fel lehet építeni, az atomerőműből származó energia. A megújulóenergia-forradalom elsöpörte az összes gazdasági számítást, amely korábban akár igazolhatta is egy ehhez hasonló atomenergia-beruházás létjogosultságát. Ma már olyanok a piaci árak, hogy az itt termelt áram feléért meg lehet venni a megújuló forrásból származó energiát. Ez a helyzet 2031-ig, amikorra most éppen ígérgetik a megnyitását ennek a rémálomnak, tovább fog romlani onnan nézve. Tehát amikor majd négyszeres meg ötszörös áron fogják termelni a rémálmunkban ezt az energiát, akkor nehéz lesz elmagyarázni, hogy miért is akkora jó biznisz ez. Ez egy borzasztó beruházás, egy olyan borzasztó beruházás, amely minden magyar családot 2 millió forinttal adósít el, és soha nem térül meg. Tehát lapátoljuk a pénzt a semmibe. Nem teszünk jót a klímának, és veszélyeztetjük a saját egészségünket, és nemcsak akkor, hogy ha felrobban az erőmű, tényleg ebbe belegondolni is rossz, de azért azt nézzük meg, hogy sikerült egy törésvonalra ráépíteni ezt az atomerőmű-telephelyet, tehát egy aktív, szeizmológiailag kockázatos helyre telepítenék Paks II.-t. Tegyük hozzá, hogy a Duna vízhozama nem lesz már elégséges ahhoz, hogy ezt az elképesztő mennyiségű reaktort hűtse. Tehát amikor majd egyszerre az önök tervei szerint üzemel 6 darab reaktor Pakson, és egyre aszályosabbak lesznek a nyarak, hát már most is sokszor meghaladja az elviselhető hőfokot a Duna hőmérséklete a Paksi Erőműből kijövő hűtővíz miatt! Már tavaly is vagy tavalyelőtt is el kellett csalniuk a vízhőmérséklet-mérési eredményeket. Folyamatosan jön a klímaváltozás, egyre forróbb nyarak lesznek itt, a Kárpát-medencében. Már most is több mint másfél fokkal melegebb az éves átlaghőmérséklet, és egyre szélsőségesebb az időjárás. Durva hőhullámok lesznek a következő években és évtizedekben, egyre alacsonyabb lesz a Duna nyári vízszintje, és erre akarnak ráengedni egy dupla kapacitású hűtővízmennyiséget. Én nem is tudom, hogy képzelik, hogy hogy fog ez működni a 2030-as években, amikor tényleg egyszerre önök szerint 6 reaktornak kéne ott működnie. Úgyhogy nemcsak az atomerőmű és az atomenergia általában veszélyes, hanem ez a konkrét beruházás is nagyon veszélyes. És nézzük meg a nemzetbiztonsági kockázatokat! Oroszországnak akarjuk tényleg kitenni magunkat energetikai és pénzügyi értelemben egyaránt? Szuverenitásról papolnak, amikor ellentétben minden épeszű európai országgal, amely tényleg megpróbál az energiafüggetlenség felé elmozdulni, tényleg megpróbál az orosz energiaimporttól megszabadulni, akkor önök tovább fokoznák ezt a függőséget? Orosz technológiával, orosz mérnökökkel, orosz pénzből, orosz beruházásban, orosz fűtőanyaggal, amit vagy visszaszállíthatunk Oroszországba, ha éppen kegyesek hozzánk, vagy nem így akarnak felépíteni egy atomerőművet? Hát, könyörgöm! Nem csoda, hogy az emberek ötöde sem támogatja ezt az agyrémet! Csak nem tudom, hogy akkor miért ragaszkodnak hozzá. Nemrégiben olvastam egy oroszországi orosz szakértő eszmefuttatását arról, hogy milyen fontos Putyin számára az, hogy a magyarországi választásokon továbbra is Orbán Viktor és a Fidesz maradjon hatalmon, hiszen ők azok, akikre sokkal hatásosabban tudnak nyomást gyakorolni. Azon lamentált ez a szakértő, hogy vajon mi lehet az oroszok kezében, amivel rávette Orbán Viktort arra, hogy belemenjen ebbe a Magyarország számára egyértelműen káros projektbe. Ez kizárólag az orosz érdekeket szolgálja, az orosz birodalmi törekvéseket támasztja alá és elégíti ki, de hogy Magyarországnak, a magyar embereknek, a magyar energiapolitikának, a magyar emberek biztonságának vagy éppen a klímaváltozás elleni harcnak semmilyen módon nem használ, az egészen bizonyos. És akkor tényleg vissza a finanszírozási kérdésekre, mert elvileg erről szól ez a vita, hogy azt a 4 ezer milliárdos hitelt de tegyük hozzá, mire felépülne ez az atomerőmű, egészen egyértelmű, hogy ennek az eredetileg számított költségnek a kétszeresére, háromszorosára számíthatunk, ha megnézzük, hogy most az Európában épülő atomerőművek, Szlovákiától Finnországig, mennyivel drágulnak, semelyik nem áll meg az eredetileg tervezett költségnél, két-háromszoros a drágulás egészen konkrétan, van, amelyik több mint háromszoros , tehát ezt a 4 ezer milliárdot, amely lehet, hogy akkor a nap végére tízezer milliárd forint lesz, és akkor már fejenként lesz 1 millió forintos ára ennek a csodálatos veszteséget termelő atomerőműnek, szóval, ezt a pénzt hogyan akarják finanszírozni. Az a hitel, amit most itt önök módosítgatnak, 3,95-4,95, tehát 4-5 százalékos kamattal ketyeg a különböző időtávokon, miközben azt mondják az Európai Uniónak, hogy a 0-1 százalékos hitel nem kell. [[17.40]] S akkor Orbán Viktor kifejti, hogy ő nem akarja eladósítani Magyarországot, meg hogy milyen gonoszak voltak a 2010 előtti kormányok, mert 80 százalék fölötti adóssággal adták át a kormányrudat. Jelzem, most is 80 százalék fölötti az államadósság, és jelzem, hogy az Unió gyakorlatilag ingyenhitelt adna nekünk, ami elképesztő, több száz-, de akár ezermilliárd forintos nagyságrendű segítséget is jelent ahhoz képest, hogy ha a maguk által felvett kínai meg orosz hitelekkel hasonlítjuk össze. Akkor miért is akarnak felvenni 4-5 százalékos kamatra egy ilyen hitelt? Ezt kéne megindokolni. S akkor ahhoz képest már részletkérdés, hogy most arról vitatkozunk itt, hogy öt évvel rövidebb legyen a futamidő, tehát még nagyobbak legyenek a törlesztőrészletek. S miért nagyobb a futamidő? Mert csúszik a beruházás. Az önök által nagyon megbízhatónak tartott orosz partner a kezdet kezdetén azt mondta, hogy 2023-ban itt állni fog az atomerőmű. Most itt vagyunk 2021-nek lassan a közepén, s talán már elkezdenek mindenféle gödröket ásni, de azt is csak azért, mert maguk átírták a vonatkozó szabályozást, hogy legalább gödröt ásni meg betonozni lehessen, addig is etessék valamivel Mészáros Lőrincet és a siserahadát. Tehát nemhogy 2023-ra nem lesz itt atomerőmű, de 2031-re sem, még akkor sem, ha Orbán Viktor a világ végezetéig uralkodna itt, mert az orosz kivitelezők egyszerűen nem képesek időre minőséget szállítani. Már csak ezért sem szabadna velük leszerződni. Megbuktak ugyanezzel a termékkel már Szentpéterváron, mert olyan működési zavarok vannak. És megbuktak az engedélyezési eljárásban Finnországban. Tényleg, miért teszik ki Magyarországot ennek a kockázatnak? Látom, hogy rossz a lelkiismeretük, látom, hogy nem mernek a szemembe nézni, és nem mernek a magyar emberek szemébe nézni. Azt kérném, hogy ezt az egész csomagot Paks II.-vel együtt, ahogy van, vigyék szépen vissza, ahonnan hozták, vigyék el Moszkvába, köszönjék meg szépen, Orbán Viktor meg nyelje le azt a békát, hogy esetleg előveszik azokat a kellemetlen dokumentumokat, amik vele kapcsolatban mindenféle moszkvai irattárakban rendelkezésre állnak. Ha igazán bátor, nagy politikus, nagy formátumú államférfi ez az Orbán Viktor, akkor szedje össze minden bátorságát, vállalja be a személyes kockázatot, és ne Magyarország érdekei ellen játsszon, ne Putyin kiszolgálójaként politizáljon, hanem próbálja meg végre a jövő, a magyar emberek érdekeit nézni, a 99 százalék érdekeit nézni, és ne annak a Fidesz-közeli 1 százaléknak az érdekeit, akik ebből a beruházásból anyagilag profitálnak. Jelzem, hogy az ő gyerekeik és unokáik nekik sem fogják megköszönni, még akkor sem, ha milliárdos örökséget hagynak maguk után, hogy részt vettek ebben a szégyenteljes projektben. Úgyhogy szedjék össze magukat, vonják vissza ezt a törvényt, és fújják le az egész Paks II.-es beruházást! Köszönöm szépen.
Köszönjük. A következő felszólalónk Balczó Zoltán, a Jobbik képviselője. Parancsoljon, képviselő úr!
Elnök úr, köszönöm a szót. Reagálni szeretnék, viszonylag hosszan. Remélem, hogy jegyző úr odamegy a helyére és hallgatja, amit mondok, mert a múltkor nem hallgatta meg.
Elnézést, képviselő úr, a mikrofon nem működik. [[Balczó Zoltán feltűzi a mikrofonját.]] Most már működik.
Köszönöm, elnök úr. Nacsa Lőrincnek azt tudom mondani, hogy amikor a késésről beszél, akkor azt kizárólag az Európai Unióra fogja, mert a Fidesznél most az a divat, hogy ő a bűnös, Oroszország meg mindent jól csinál. Elmondtam, igen, hogy a késés egy jelentős része abból származott, hogy az EU hosszan vizsgálta, aminek megvolt az előnye, mert ezt alaposan megtette. Utána viszont 2016 novemberétől 2020. júliusig a Roszatom késett a tervekkel. Tehát osztozzanak nyugodtan azon, hogy erre a késésre miért kerül sor. Varju László azt mondja, hitelt érdemlően be kéne bizonyítani, hogy nyereséges. Az Európai Unió olyan szigorúan vizsgálta az akkor már nem kedvenc tagállamát, az Orbán Viktor által a paksi ügyben képviselt Magyarországot, hogy csak azért fogadta el, mert a teljes élettartamra nézve kimutatható a 7,5 százalék nyereség. Tehát azt, hogy hitelt érdemlően nyereséges, nem a beruházó állítja. Egyébként meg arról beszél, hogy a telített piacon hogy tudunk majd értékesíteni. Hát, Paksnak az a feladata, hogy a jelenlegi magyar, hazai előállítás 50 százalékát, Paks II. esetében a várható teljes energiafogyasztásunk 40 százalékát szolgáltassa. Tehát nem külföldi piacon kell értékesíteni, de ha megteszik, azt is tudni kell, hogy ma egyre inkább hiány van, tehát nem mondhatjuk azt, hogy a 30 százalékos importunkat, ami valóban már nemzetstratégiai, biztonsági kérdés, 50-re növeljük, mert nem áll rendelkezésre, sokkal inkább importálni akarnak ma, mint termelni. Szél Bernadett esetében azt mondom, ha ő úgy jelenne meg, mint egy aktivista, aki azt mondja, hogy ő szemben áll a nukleáris energiával, és csak arról beszél, hogy mik a veszélyei, példákat mond arra, akkor tiszteletre méltó aktivista lenne. De ő adott esetben részletes szakmai kérdéseket is állít, amik nem felelnek meg a valóságnak. Egyébként én megkérdeztem tőle, hogy ha az amerikai Westinghouse cég építené ezt a nukleáris kapacitást, akkor egyetértenee vele. Nem, ugyanígy elutasítaná. Tehát a kivitelezőtől függetlenül van egy alapelutasítottság a részéről. És ha Tordai Bence is, aki egy rendkívül szuggesztív politikus, úgy jelenne meg, mint egy aktivista, aki szemben áll a nukleáris energiával, és nem mondana félrevezető tényeket, amiket újból ki kell igazítanom, akkor lehet, hogy nem itt tartana az atomenergia támogatottsága. Magyarországon például a futballhoz mindenki ért, 10 millió szövetségi kapitány van itt, így születünk, de az energiarendszerhez, az energiamixhez, a nukleáris energiához nem értenek az emberek, és szívesen hallgatják. Én is azt szeretném, ha meg lehetne oldani ennek az országnak az energiaszükségletét az áldott napfényből és a szélből. Ezt sehol nem sikerült megoldani, ott sem, ahol ragyogók az adottságok, de nálunk korlátozottak. Természetesen szélenergiából is több férne még el a rendszerben. Örülünk, hogy a kormány a napenergia-hasznosítást a zászlajára tűzte, volt olyan nap, hogy 26,5 százalékot sikerült teljesíteni, de arra még senki nem adott nekem választ, hogy ha megszűnik a jelenlegi paksi nukleáris kapacitás, akkor mi lép a helyére. És ne megawattról, teljesítményről beszéljünk, mert lehet építeni hatalmas mennyiségű megújuló teljesítményt, hanem arról, amit képes leadni, termelni megfelelő időben. Azaz ezt a 40 százalékot hogyan lenne képes pótolni. Erre a következő válaszokat kaptam eddig. LMP-s képviselő 2010-15 között azt mondta, hogy legyen inkább szén, amiért persze Szél Bernadett leteremtette, hogy erről szó sem lehet. MSZP-s képviselőtársunk a múltkor azt mondta, hogy Paks I.-nek hosszabbítsuk meg az élettartamát még tovább. Ez abszurd dolog, mert tudjuk, hogy a meghosszabbított élettartalommal mikor jár le. Schmuck Erzsébet képviselő asszony adta talán a legjobb választ, azt mondta, hogy 2035-re a tudomány már úgy fog fejlődni, hogy megoldja azt a kérdést, hogy mi legyen a nukleáris energia helyett. Erre azt tudom mondani, hogy bízzunk benne. Bízzunk benne, hogy a villamos energia megfelelő módon tárolható lesz. Bízzunk benne, hogy a fúziós erőművek fejlesztése elindul. De reálisan nem várható, és egy ország az energiabiztonságát nem bízhatja arra, hogy bízik a tudomány fejlődésében. S még olyat is hallottam, hogy itt van, ebben a tanulmányban. [[Felmutatja.]] De amikor megkérdeztem, hogy mi van benne, nem kaptam választ. Mindenki azt szeretné, ha csak ezekből az áldott természeti erőforrásokból lenne, de ezt nem tudjuk megoldani. Nem tudom, vane értelme újból megcáfolnom azt, amit Tordai Bence állít, nevezetesen, nem igaz az, hogy a nukleáris energia tiszta energiának minősül szén-dioxid-kibocsátás szempontjából. [[17.50]] Én ugyanígy felolvastam most nem minden adatot, csak a leglényegesebbeket , hogy mennyi a konkrét kibocsátás és mennyi a teljes élettartamra a kibocsátás, ezt tonna szén-dioxid/gigawattóra megtermelt energiára. Napenergia 40 és 100 közötti, tehát teljes élettartamra 100, nukleáris energia 10 és 40, szélenergia 7 és 20. Tehát a nukleáris energia a szél- és a napenergia között van, miközben a szén esetében 800 és 1100, lignit 1060, földgáz 400, tehát nagyságrenddel kisebb. Amikor én elmondtam, hogy ez a World Energy Counciltól származó adat, azt mondta, hogy ez egy lobbiszervezet, és megmondta nekem, hogy az IPCC-t nézzem meg, amelyik az éghajlatváltozási kormányközi testület. Képviselő úrnak átküldtem ezt a linket, még együtt meg is néztük és diagramban, nem számadatokban , szóról szóra ugyanaz van benne. Tehát, képviselő úr, ha ön azt állítja, a maga meggyőző politikusi képességeivel kiáll, és azt mondja, az egész hazugság, ugyanúgy szennyez, mint a földgáz, akkor természetesen az embereket félre lehet vezetni. És ez a baj, nem az, hogy ön elutasítja a nukleáris energiát, hanem, hogy tényekben nem mond igazakat. Egyébként csak annyit hadd tegyek hozzá: az Európai Unióban a nukleáris energia az energiafogyasztás 25,8 százalékát szolgáltatja, Franciaországban 48 százalék, Csehország bővíti; olyan környezettudatos országok is, mint Svédország és Finnország építenek az atomenergiára. Az pedig, hogy mibe fog kerülni, háromszorosba vagy nem tudom, milyen adatokat mondott képviselő úr a végére: egy esetben sajnos valóban nőni fog, ha a forintárfolyam változik, mert itt a megállapodás fix, ha jól tudom, de talán államtitkár úr majd kiegészít, 12,5 milliárd euró nyilván, csak euróban lehet megkötni, nem forintban , ez nem változhat; a kulcsrakészig ennyi. Tehát valóban lehet, hogy növekszik, akkor, ha a magyar gazdaságnak olyan lesz a teljesítménye, hogy a forint árfolyama változni fog. Egyébként, amint mondtam, a hitelezésnek ezzel a formájával és a 4,5 százalékkal nem értettünk egyet, tartózkodtunk annak idején is, és most is úgy érezzük, hogy ez így nagyon magas lenne, csak azért szerencse bizonyos szempontból ez a 4,5 százalék, hogy ehhez képest a piacon ezt kiváltó hitelt alacsonyan, könnyen lehet találni, és ebből még, bármennyire is már történtek beruházások, kifizetések, előtörlesztés révén semmit nem kellett még lehívni. Elismerem, hogy sokkal jobb lett volna egy ennél kisebb kamatot elérni még biztonsági hálónak is. Tehát számunkra ez az alapkérdés, hogy mivel tudjuk helyettesíteni. És még egyszer megismétlem, igen, voltam részese Romániában, Bulgáriában annak, ami egy fiktív fogalom, hogy energiabiztonság, amikor nincs megfelelő villamos energia. És amikor ez az állapot bekövetkezik, akkor aztán lehet arról beszélni, hogy mindent sikerült megoldani zöldenergiával, de ilyen ország egyetlenegy sincs, tehát minde-nütt a megújuló energia együttműködik más alapenergia-fajtákkal. És megmondom, van egy ország, ahol egy népszavazás képes volt elérni, hogy egy elkészült atomerőművet bezárjanak, el se induljon. Csak emögött a következő lehetőség volt: Ausztriáról van szó; egy olyan ország, amelyiknek olyan vízenergiakincse van egyébként Bécs alatt is épült vízierőmű, a bős-nagymarosi turbinákat vitték oda , hogy az energiaszükségletének a 60 százalékát vízenergia biztosítja. Tehát ha ilyen helyzetben lenne Magyarország, mennék tüntetni a nukleáris energia ellen, csak azt kell látni, hogy jelenleg létezik egy magyar energiamix, egy magyar energiaellátás; nem arról van szó, hogy akarunke az egyébként jól működő energiarendszerünkbe még nukleárisat is beépíteni, arról van szó, hogy hogyan akarjuk ezt a rendszert a továbbiakban működtetni. És erre vonatkozóan valódi, a feltételeknek megfelelő, a megfelelő biztonságot, a megfelelő árat és a megfelelő klímaszempontokat is teljesítő választ még nem hallottam. Ez az az ok, amiért azt nem látom, hogy ha jön egy új kormány 2022-ben, és azt mondja, leállítjuk Paksot most felejtsük el, hogy ennek vannake nemzetközi szerződésbeli, egyéb kötelezettségei , mit fog mondani 2035-re. És el fogom olvasni az ön által említett Jávor Benedek-tanulmányt, csak ha ez egy világos választ adna, azt egy mondatban el lehet mondani, hogy mi lép ennek a helyére. Ez egy kényszerhelyzet, hogy Magyarország energiaszükségletét az adottságaink révén olyan szempontból, hogy biztonságosan, megfelelő áron és teljesítve reményeink szerint 2050-re a nulla kibocsátást, kielégítsük, ezért fenn kell tartanunk a meglévő kapacitást. Ezt sajnos tudomásul kell vennünk. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
A következő felszólalónk Csenger-Zalán Zsolt, a Fidesz képviselője. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Balczó Zoltán képviselőtársam olyan dolgokat mondott el, hogy nekem már alig maradt valamire reagálnivalóm. Annak nagyon örülök, hogy akkor, amikor szakmai kérdésekről van szó, akkor igenis lehet valahogy egy nyelvet beszélni még akár ellenzéki képviselőkkel is. Én is talán Tordai Bencére reagálnék, nem is azokra, amiket itt Balczó képviselőtársam már említett, de például ilyen elhangzott, hogy a Fidesz hozta ezt a döntést, és az egész paksi bővítést a Fidesz találta ki. Szóval, azért tájékoztatnám képviselő urat, hogy 2009-ben az önök szövetségesei döntöttek arról, hogy meg kell ezt vizsgálni, és el kell ezt indítani. Egyébként jogosan tették ezt, hiszen ez egy nagyon hosszú átfutású beruházás, és ehhez nagyon-nagyon sok cikluson átívelő döntések sorozatára van szükség. Karbonsemlegességről itt senki nem beszélt, hogy karbonsemleges lenne az atomenergia, hiszen ahogy Balczó képviselőtársunk idecitálta az adatokat, még a napenergia sem az, mert mindennek van elő- és utóélete. De ami nagyon fontos, hogy közvetlen a szélenergia után az atomenergia a legkevésbé karbonpozitív, ha ezt a furcsa fogalmat lehet használni. Ön, képviselőtársam, nem a Fidesszel vitatkozik ebben a karbonsemlegesség-kérdésben, hanem a Nemzetközi Atomenergia Ügynökséggel, amely akkor talán nem volt itt, amikor én ezt ideidéztem 2020 októberében megállapította az, hogy a párizsi klímaegyezményben rögzített 2 Celsius-fokos küszöb elérése atomenergia nélkül szinte lehetetlen, ha nem egyenesen megvalósíthatatlan. Én készséggel elfogadom, hogy Jávor Benedek és a körülötte csoportosuló szakértők titkos jelentésében valami világraszóló, Nobel-díjat érdemlő megállapítás van, hogy hogy is lehet ezt atomenergia nélkül megvalósítani. [[18.00]] Jávor Benedeket ismerve, én nem feltétlenül bíznám rá a jövő energiaellátását nemcsak Magyarországon, hanem Európában és a világban. Különösen azért nem, mert ahogy hallottam, ön azt mondta, hogy csak hosszan tudná elmondani, röviden nehéz, de hát amit csak úgy mondott, az a gázerőművekről szólt, és ugyanúgy ön mondta, hogy az atomenergiához a fűtőelemekkel orosz függőség lesz. Hadd kérdezzem meg, hogy ugyan, honnan kapja Magyarország a gázt. Az oroszoktól. És éppen ebben lenne fontos az, hogy a Paksi Atomerőmű új blokkja a jövőben nemcsak orosz fűtőelemekkel fog tudni működni, hanem ha kell, akkor amerikaival vagy akármilyennel. Tehát a függőség mindenképpen csökken. És itt jelezném Mesterházy képviselőtársamnak, aki azt mondta, hogy a gázfüggőség helyett egy pénzügyi függőségbe kerülünk Oroszországgal. Ez akkor lenne igaz, ha nem lenne ott az a lehetőség, hogy ingyenesen előtörleszthetjük a hitelt bármikor, bármelyik pillanatban. Máshonnan fölvett hitellel kiváltható ez a hitel, ha úgy tetszik, előtörleszthető. Többször fölmerült itt, hogy miért nem a nullaszázalékos EU-hitelt használja erre a kormány. Azért, mert azt nem lehet; mert ott elő van írva, hogy milyen célokra lehet felhasználni ezt a bizonyos újjáépítési hitelt. Ilyen célra nem lehet. A szabad piacon egyébként ma 0,5-1 százalék körül lehet találni hiteleket, és ezzel él is a kormányzat, és ez pontosan egy ilyen lehetőség, ami nagyon fontos része ennek a hitelszerződésnek, és szerintem ez a legfontosabb pontja ennek az Orosz Föderációval kötött magyar hitelszerződésnek, hogy bármikor díjmentesen előtörleszthető. Varju képviselőtársam kicsit élcelődött azon, hogy tartós állami tulajdonban kívánjuk tartani a Paksi Atomerőművet. Hadd emlékeztessek arra, hogy a 2010 előtti kormányok amelyeknek Varju képviselőtársunk is képviselője volt, akkor még az MSZP színeiben , gyakorlatilag ami nem volt leszögelve, azt elkótyavetyélték. Úgy kellett visszavásárolnunk. Úgy kellett visszavásárolnunk például az oroszokról a MOL-részvényeket magyar tulajdonba, amely részvények most az egyetemeknek, az egyetemi oktatásnak az egyik finanszírozási alapját képezik. Szél Bernadettről elég sommás véleménye volt Balczó képviselőtársamnak azzal, hogy azt mondta, hogy úgy viselkedik, mint egy aktivista, és nem úgy, mint egy döntéshozó. Azt gondolom, hogy itt a parlamentben vagyunk, tehát azért némi döntéshozói attitűd semmiképpen nem ártana. Az meg egy külön történet, hogy szerintem olyan zöldaktivistát még nem hordott a Föld a hátán, aki mondjuk, egy negyvenéves szeméttelep rekultivációját próbálja kampányízű módon megakadályozni. Ez a rekultiváció egyébként Zsámbékon van, ahol én élek. Egyébként valahogy ez minden egyes kampányban előkerül. Olyan elképesztő csúsztatások, hazugságok, hazug fényképek, hazug videók jelennek meg erről a rekultivációról, arról a rekultivációról, ami példaértékűen működik, a kormányhivataltól kezdve az összes hatóság rendszeresen vizsgálja a vízmintákat, ahogy ezt kell, és hibátlanul megy az egész. Az összes zsámbéki ott élő végre azt látja, hogy történik valami Szél Bernadett álzöldként ezzel szembemegy. Talán egy dologra még felhívnám a figyelmet, hiszen inkább valóban ilyen aktivista megközelítésű dolgokat hallhattunk Szél Bernadett-től, de érdekes volt, amit mondott, hogy a Fidesz 2010-es programjában volt egy számára nagyon szimpatikus dolog: az, hogy a lakásállomány 10 százalékát megújítjuk. És valahogy ő úgy érzi, hogy ez nem történt meg. Én meg hadd mondjam vagy tájékoztassam önt arról, hogy a lakásfelújítási támogatások dandárjai zajlanak. A lakásépítések, a házépítések, a CSOK, a fűtésfelújítások, a legkülönbözőbb támogatási rendszerek. Egészen biztos vagyok benne, a számot nem tudom: messze a lakásállomány 10 százalékát meghaladták ezek a felújítások. Nos, még egyszer köszönöm Balczó képviselőtársamnak, hogy szakmailag ennyire korrekten nyilatkozott és vett részt ebben a vitában. Remélem, hogy ez a dicséret nem fog megártani a pártbeli karrierjének. Köszönöm a megtisztelő figyelmet.
Kettőperces hozzászólásra Mesterházy Attila képviselő urat illeti a szó, MSZP. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Csak hogy ne szerepeljen rosszul a jegyzőkönyvben: 2009-ben egy elvi hozzájárulást adott az akkori Országgyűlés ahhoz, hogy a 2008-20 közötti magyar energiapolitikai stratégiai célkitűzéseket figyelembe véve megkezdődjön az előkészítése egy lehetséges atomerőműblokk-bővítésnek. De magában ebben a határozatban hivatkozás volt erre a 2008-as energetikapolitikai határozatra, amiben a 4. pont, ami kiemelten kerül megemlítésre, arról szól, hogy a megújuló energiaforrások használatának figyelembevételével. Még mielőtt azt mondanánk, hogy az MSZP-kormány döntött Paks II.-ről is, egy picit hadd árnyaljam finoman fogalmazva ezt a képet, tehát nem kell rögtön a szövetséges partnereinkkel összevesznünk ezen a szakmapolitikai kérdésen. Tehát egyszerűen egy elvi felhatalmazás volt arra, hogy jól vizsgálják meg ennek a lehetőségét, és ne zárjuk ki ezt az esélyt sem. Erről szólt a 2009-es országgyűlési határozat. Kettő: egyet nem értek. Értem, amiről Csenger-Zalán Zsolt beszél, hogy azért jó ez a hitelszerződés, mert bármikor kiválthatjuk egy olcsóbb hitellel. Akkor hadd kérdezzem meg, ma miért nem arról tárgyalunk, hogy kiváltottuk egy olcsóbb hitellel, és nem az oroszoktól vesszük fel ezt a hitelt 4-5 százalékon, hanem fél százalékon a piacról vesszük ezt föl, és akkor lehet, hogy nem is vitatkoznánk sok mindenen a szakmapolitikai kérdéseket most félretéve, csak ragaszkodnék a törvénytervezet mostani témájához. Tehát államtitkár úr, akkor miért nem tesz a kormány lépéseket arra vonatkozóan, hogy ne kelljen se az első részletet, se a másodikat lehívni, visszafizetni, se 70 millió eurót, semmit se, hanem ezt a piacról váltsuk ki félszázalékos hitellel. És egyébként nem arról szólt a kritika [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , hogy azt az EU-s forrást nem lehet felhasználni másra, hanem arról, hogy általában önök úgy beszélnek az EU-s hitelről, mint hogyha az az adósrabszolgaság lenne, miközben más hitelfelvételről pedig nem ebben a szellemben beszélnek. Köszönöm a türelmet, elnök úr.
Köszönöm. Szintén kettő percre megadom a szót Csenger-Zalán Zsolt képviselő úrnak, Fidesz. Parancsoljon!
Köszönöm, csak nagyon röviden szólnék arról, amit Mesterházy képviselőtársam a hitellel kapcsolatban mondott. Azért nem lehetett ilyen hosszú időre tízmilliárd eurós hitelt jobb kondíciókkal fölvenni, mert a piacon ilyen nincs. Magyarország számára nem volt. Magyarország számára ez volt a lehetőség, de mindig benne van az, és arra igenis van lehetősége Magyarországnak, hogy az adott törlesztőrészleteknek megfelelő vagy éppen részletekben felvett hitelt olcsóbb forrással ki tudja váltani, de kellett egy olyan biztosíték, egy olyan hosszú távú tízmilliárdos, úgynevezett védőháló, ami még akkor is működik, ha a világpiac pénzbősége hogy az egyik pártvezérnek a korábbi szólásával éljek adott. Nem biztos, hogy ez mindig adott lesz, viszont egy ilyen beruházás hosszú távra készül, nem lehet félbehagyni, ha elkezdjük, meg kell csinálni, szüksége van rá az országnak, szükségük van rá a magyar embereknek, a magyar vállalkozásoknak. Köszönöm szépen. [[18.10]]
Köszönjük. Szintén két percre szót adok Balczó Zoltán képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Csak közben keresem vissza pontosan a határozati javaslatot, amiről beszélünk, 2009-ben, és erre azt kell mondanom, idézem, pontosítok, nem arról volt szó ebben, hogy kezdjünk el gondolkodni annak a lehetőségéről, hogy esetleg atomerőmű-építésre sor kerüljön. Ez azt mondja: az Országgyűlés előzetes elvi hozzájárulást ad az atomenergiáról szóló, ilyen-ilyen bekezdés alapján a 2008-2020 közötti időszakra és utal a képviselő úr által említett másik határozatra új blokk létesítését előkészítő tevékenység megkezdéséhez. Tehát azt indította el, nemhogy gondolkodjunk rajta, hanem úgy döntött, hogy ezt az előkészítő tevékenységet megkezdi. Ezt a határozati javaslatot a kormány nyújtotta be, nem hatpárti volt, a támogatottsága nagyon nagy volt, kilencvenvalahány százalék, ahhoz, hogy megkezdődjön az előkészítő munka; tehát nem csak gondolkodásra serkentett. Köszönöm.
Mesterházy Attilát illeti a szó ismételten. MSZP. Parancsoljon, képviselő úr!
Vitatkozhatunk ezen még egy ideig, és akkor én is elkezdek emlékezni néhány olyan kérdésre, hogy az Oroszországhoz fűződő viszonya a Jobbiknak milyen volt, és milyen szakmai megfontolások alapján döntöttek önök amellett, hogy bármi, ami Oroszországból jön, az csak jó lehet. Még egyszer mondom: valóban ez a történet arról szólt, hogy elkezdhetik az előkészítő munkát ebben a tekintetben; nem az építkezést, az előkészítő munkát. Az előkészítő munka arról szól, hogy nincsen hitelszerződés, vissza lehet belőle lépni, jön egy következő Jobbik-kormány, amelyik ezt megszünteti, a PM-mel közösen meg az LMP-vel, tehát bármit lehet csinálni, de még nem építettek oda se betont, semmit sem 2009-ben. Hozzátenném: 2009-ben nagyon nagy kétség afelől nem volt egyébként, hogy az akkori szocialista kormány elveszíti a választásokat, tehát egészen biztos volt, hogy ez egy következő kormánynak lesz a feladata. Még egyszer mondanám: arról szólt a javaslat, hogy egy elvi hozzájárulást adott ahhoz, hogy a szakmai előkészítés történjen adott esetben egy ilyen dologra. De amire hivatkozott képviselő úr, hogy oda volt írva, hogy ez és ez és ez, na, az az a rész, amire hivatkoztam, hogy a megújuló energiaforrások figyelembevételével, aminek ez a 2008-as országgyűlési határozat egyébként kiemelt hangsúlyt adott, ennek az imént idézett pontja, hogy ezeknek a megújuló energiaforrásoknak a bővítéséhez bizony Magyarországnak az energiamixben egyre inkább és egyre nagyobb tekintetben, vagy egyre nagyobb figyelmet kell szentelni, hogy ez a magyar energiamixben egyre nagyobb hangsúlyt kaphasson. Tehát magyarul, nem az MSZP-kormány döntötte le, hogy legyen Paks II., ezt a Fidesz-kormány döntötte el, nem az MSZP-kormány döntötte el, hogy vegyünk föl 3200 milliárd forint hitelt… [[Tordai Bence Balczó Zoltánnal beszélget.]] Megvárom képviselő urat, amíg tud figyelni, hogy ne kelljen még egyszer hozzászóljak, mert péntek délután van. Csak mert hogy a képviselő úrhoz beszélek, azért gondoltam, hogy esetleg érdekelheti a mondatom. Tehát magyarul, mi azt mondjuk, hogy ebben a tekintetben nagyobb odafigyeléssel kellene eljárni ebben a kérdéskörben. És mégiscsak azt tudnám mondani másik, és ez már nem Balczó képviselő úrnak szólt, tehát nyugodtan folytathatja a beszélgetést , hogy amikor arról beszélt Csenger-Zalán Zsolt, hogy nem állt Magyarországnak rendelkezésére ekkora léptékű hitel ilyen hosszú időre, én erre a válaszra vártam, hogy ezt végre mondják már el, ugyanis akkor ebben a tekintetben rögtön nem igaz az az állítás, hogy Magyarország bármikor ki tudja váltani ezt a hitelt. Tehát pont arról szól az egész, hogy ezt a nagyságrendű hitelt tudom, hogy sok helyütt tárgyalt az akkori kormány hogyan lehet más alternatívával is megtámogatni, de igazából nem állt rendelkezésre egy ekkora hitel ilyen hosszú távra. Tehát az az állítás, hogy ez bármikor kiváltható a teljes futamidőre, ez egészen biztosan nem igaz. Éppen ezért, ha Oroszország mégis úgy döntött valamiért, hogy állami garanciával ad egy ilyen hosszú távú hitelt, akkor emögött valamilyen politikai megfontolás állt, és nem pusztán gazdasági-pénzügyi racionalitás. Tehát én erre utaltam, hogyha valamilyen kormány arról dönt, hogy egy pénzügyileg nem racionális döntést meghoz, akkor azok mögött más döntések kell hogy meghúzódjanak, és erre utaltunk szerintem többen a hozzászólás kapcsán, hogy bizony, Oroszországnak vannak más geopolitikai céljai is egy ilyen típusú hitelkihelyezéssel és beruházással, projekttel, ami még egyszer mondom az ő szempontjukból nézve teljesen racionális és logikus, a magyar nemzeti érdek szempontjából talán már kevésbé. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönjük. Tisztelt Képviselőtársaim! Kétperces technikai szünetet rendelek el, talán Mesterházy és Balczó képviselő kollégák ez alatt az idő alatt meg is tudják beszélni bizonyos dolgaikat. Köszönöm szépen. [[Balczó Zoltán: Nem vagyok bejelentkezve, elnök úr! Nem vagyok bejelentkezve.]] (Szünet: 18.15-18.22 Elnök: dr. Brenner Koloman Jegyzők: Móring József Attila és Tordai Bence)
Tisztelt Képviselőtársaim! Folytatjuk a munkát. Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelzés.]] További felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Köszönöm szépen Csenger-Zalán és Nacsa Lőrinc képviselő urak támogató hozzászólását. Köszönöm szépen Mesterházy Attilának a szakmai felvetéseket, és kifejezetten köszönöm Balczó Zoltánnak a szakmai felvetéseit és azt is, hogy ahogyan ő fogalmazott az aktivistaszerű nonszenszeket energetikai szakmai szempontból helyretette. Megspórolta az én feladatomat, tökéletesen egyetértek egyébként a helyzetértékelésével. Ami a finanszírozás kérdését illeti, amiről itt beszélünk, ez egy úgynevezett projektfinanszírozás, aminek az a jellemzője, hogy ahogyan a projektköltségek felmerülnek, úgy kerül lehívásra a hitel és úgy van rendelkezésre tartás. Tehát, amikor arról beszélünk, hogy adott időszakban szükség van iksz összegű pénzre, akkor ez rendelkezésre áll és ez lehívható. Amikor a lehívás pillanatában a kamatszintek a piacon alacsonyabbak, és a refinanszírozás nem kerül pénzbe, tehát nincsen büntetőkamat vagy büntetődíj azért, mert előtörlesztjük azt a részletet, és a piacról kedvezőbb kamaton felvehetünk hitelt, akkor ezt kiváltjuk. Ezt tettük eddig. Amikor arról beszélünk, hogy ez bármikor kiváltható olcsóbbra, akkor nem azt mondjuk, hogy az egész 10 milliárdot, hiszen egyszerre 10 milliárd eurót nem lehet a piacról fölvenni, de azokat a szakaszokat, amiket lehívunk, azt fel tudjuk venni a piacon, tehát itt erről szól a dolog. A másik dolog: a projektfinanszírozás lényege, hogy a hiteltörlesztést akkor kell megkezdeni, amikor az adott projekt, amit finanszíroz, elkezd bevételt termelni. Itt ez volt az egyik lényeges elem a hitelszerződés módosításában, hogy a hiteltörlesztést abban a pillanatban kezdjük meg, amikor ez a projekt elkezd bevételt termelni, és ebből törleszteni tudja, tehát ne a költségvetésnek kelljen kifizetni, hanem maga a Paks II. tudja kifizetni. A kamatszintek tekintetében: magas a kamat, egyetértek, a jelen kamatkörnyezetben. És ezt a magas kamatból adódó esetleges hátrányt kiküszöböljük azzal, hogy a piacon felveszünk minden egyes alkalommal olcsóbb hitelt, és azonnal, szinte másnap visszafizetjük a lehívott részt, tehát gyakorlatilag ez a magas kamat szinte alig lép be és alig kell fizetni, hiszen azonnal refinanszírozódik. Nagyon fontos azt mondani, hogy ez a jelen kamatkörnyezetben van, mert ez egy 25 éves hitel, és egyáltalán semmi garancia nincs arra, hogy tíz év múlva is ilyen alacsony kamatkörnyezet lesz. Lehet, hogy belemegyünk egy kamatemelési ciklusba a világon, és lehet, hogy olyan magasra fölmennek a kamatok, nem tudjuk, amikor ez már egyáltalán nem lesz egy drága hitel. Ezt érdemes figyelembe venni, ez gyakorlatilag egy finanszírozási stratégia, az egészen világos; tehát amíg a kamatok alacsonyabbak, mint ennek a hitelnek a kamata, addig azonnal refinanszírozzuk az éppen lehívott részt, majd ha esetleg a piacon a kamatok magasabbak lesznek, akkor természetesen ezt megtartjuk. Még egy dologra nem tértem ki, és ez szintén egy változás az eredeti hitelszerződéshez képest. Az eredeti hitelszerződésben mindig rendelkezésre tartási díjat kellett fizetnünk az orosz félnek. Ez az új hitelszerződésben módosult, és csak arra az esetleges hitelrészre kell fizetnünk rendelkezésre tartási díjat, amit nem jeleztünk fél évvel előre, hogy le kell hívnunk. Ez egy jelentős változtatás a hitelszerződésben, erre nem tértem ki az eredeti expozéban. Mesterházy Attila képviselő úr mondta, hogy a hulladékelhelyezési költségek nincsenek figyelembe véve a megtérülésszámításban. De, figyelembe vannak véve a jelen ismert technológiák alapján. Amikor megtérülést számolunk, akkor ezek a költségek figyelembe vannak véve, tehát előre figyelembe vesszük. Varju László képviselő úr említette, telített piacról beszélt, amit egyébként nem értettem, mert jelenleg is 30 százalékát a villamos energiának importáljuk. Márpedig a villamosenergia-fogyasztás fel fog menni. Gondoljunk csak arra, hogy egyrészt az ipar fejlődik, másrészt, ha például a gépjárműipar tényleg elmegy abba az irányba, hogy elektromos gépjárművek fogják felváltani a jelenlegi belsőégésű gépjárműállományt, akkor azért ott egészen komoly villamosenergia-termelésre van szükség, ami aztán megint kérdéseket vet föl, hogy akkor tulajdonképpen menynyire zöld is a zöld. Végezetül de remélem, sikerült megnyugtató választ adni magára a finanszírozás kérdésére a lényeg az, hogy itt hozzáigazodunk, tehát azt küszöböljük ki, hogy nehogy a költségvetésből kelljen törleszteni, hanem majd a projekt termelje ki. A magas kamatot egyébként kezeljük azzal, hogy mindig az aktuálisan lehívott hitelrészletet refinanszírozzuk a piacról egészen addig, amíg a piacon alacsonyabb kamatok vannak. Ami a mindenféle zöldvíziókat és -terveket és megújulóenergia-terveket illet és megtérülésszámításokat, én egy példát szeretnék mondani, és ez jelenlegi állapot. Jelenleg Magyarországon, ahol változatos az energiamix, körülbelül 38 forint kilowattóránként az áram. Ahol az atomerőműveket zárják be sorozatban, és zöldenergiát preferálnak és szubvencionálnak is, ez Németország, ott 120 forint. Tehát, amikor arról beszélünk, hogy legyen társadalmi vita, akkor legyen társadalmi vita! De azt is vessük föl a társadalomnak és azt is mutassuk be, hogy ha technológiában váltunk és valami divatos technológiákat próbálunk behozni, akkor azt is kérdezzük meg, hogy hajlandóake kifizetni, mert a vége ez. Tehát nekem egy picit ez hiányzik, amikor arról beszélünk, hogy de jó is a napelem meg a szélenergia. [[18.30]] Az más kérdés, hogy mi van, ha nem süt a nap, meg nem fúj a szél. Áramot nem lehet tárolni, ez közismert. Úgyhogy, én megint csak köszönöm szépen az igazán hasznos, tartalmas és túlnyomó részében szakmai beszélgetést, és még így késő péntek délután is élvezetes volt számomra. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig volt lehetőség. A mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalás következik. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Potocskáné Kőrösi Anita, a Jobbik képviselője. Megadom a szót öt percben: „A vidék hangja! 11.” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! „Együtt a Balatonért!” ezzel a címmel kezdeményeztem egy aláírásgyűjtési akciót nem is olyan régen, egy másfél hónappal ezelőtt. Előzetesen több civil szervezettel, önkormányzattal beszéltem, és úgy értékeltük közösen, együtt, hogy a Balatonért tenni kell, mert az elmúlt időszakban megszaporodtak azok a beruházások, azok az építkezések, amelyek nemcsak a kisajátítást, de a Balaton ökológiáját is veszélyeztetik. Én nagyon örülök neki, hogy ez a kezdeményezés cselekvésre sarkallta a kormányzatot, és kineveztek egy, a Balaton élővilágáért felelős miniszteri biztost, Szári Zsolt úr személyében. Ez is egy visszaigazolása annak, hogy igenis van tennivaló a Balatonnál. Most ezzel kapcsolatosan egy olyan dologra szeretnék rávilágítani, amely, azt gondolom, hogy a kormányzatnak mindenképpen egy fontos és priorizált feladata kellene hogy legyen, ez pedig a Balaton körüli települések szennyvízcsatorna-hálózattal való ellátása. Ugyanis még mindig vannak olyan településrészek, vannak olyan települések közvetlenül a Balaton mentén nagyon szeretném mondani, hogy ez közvetlenül a Balaton partján lévő települések esetében van , ahol nincsen kiépített szennyvízcsatorna-hálózat. Mit is jelent ez? Az ott élőknek nyilvánvalóan a szennyvizet el kell valahova vezetni, és ez a régi rendszerek szerint emésztőgödrökbe történik, amelyet utána szennyvízszippantással szállítanak el a helyszínről. De ezek már elavult rendszerek, és a talajvízen keresztül a Balatonba is közvetlenül beáramolhat a szennyvíz, amely természetesen a Balaton élővilágát rendkívül veszélyezteti. Nemcsak ez az, ami lényeges a Balaton körüli szennyvízcsatorna-hálózat tekintetében, hanem az is, ami ellen többször felemeltük a hangunkat, hogy ne legyen ennyi apartmanház, ne legyen ennyi szálloda, mert ha ezek megépülnek, több ezer új ingatlan keletkezik közvetlenül a víz partján, és ezeken a településeken a több mint negyven Balaton körüli településen ezek a szennyvízcsatorna-hálózatok már nagyon régen épültek, 30-40 éves csövekről beszélünk, tehát ha egy ilyen pluszterhelést kap ez a szennyvízcsatorna-hálózat, akkor eljuthatunk odáig, hogy közvetlenül a vízpart mellett történnek olyan problémák a szennyvízcsatorna-rendszerrel, amelyek közvetlenül a Balaton vizét szennyezik. Ami a Balaton vizét szennyezi, az veszélyes az élővilágra is, és veszélyes magára az egész ökoszisztémára, ami a Balaton körül kialakult. Erre sajnos olyan bizonyítékok is vannak, hogy ciklikusan vagy szezonálisan akár algásodás is tapasztalható, de nagyon szörnyű tapasztalatot hallottam éppen Zamárdiból, hogy van ott egy olyan partszakasz, ahol olyan szinten eliszaposodott az egész közvetlenül a vízparton, ahol a fürdőzők belépnek a Balatonba, hogy szinte térdig el lehet süllyedni az iszapban. Ez már annak a következménye, hogy nem figyeltünk eléggé a Balaton vízminőségére, és nem figyeltünk eléggé arra, hogy a Balaton ökológiáját megőrizzük. Tehát „Együtt a Balatonért!”, és nagyon szeretném kihangsúlyozni, hogy ez pártok fölött álló ügy. Itt nincsenek kormánypárti fürdőzők, itt nincsenek ellenzéki fürdőzők, itt magyar fürdőzők vannak, és azok a külföldiek, akik majd, bízunk benne, hogy a koronavírus-járvány lecsengése után hazánkba érkeznek, és a Balatont választják úti céljukul, hogy ők is a Balatont közösen élvezzék, és ezért közösen is kell tennünk. Tehát nagyon bízom benne, hogy a most kinevezett miniszteri biztos valóban egy olyan feladatot fog ellátni, és nem pártpolitikai érdekeket és célokat fog kiszolgálni, hanem a Balaton élővilágát tekinti elsődlegesnek és a legfontosabbnak. Azért is bízom egyébként ebben, mert Szári Zsolt a Balatoni Halgazdálkodási Nonprofit Zrt.-nek is a vezérigazgatója, tehát nagyon közelről ismeri a halakat és a Balaton élővilágát. Tehát ez a szakmai tapasztalat, amit az elmúlt években ott szerzett, nagyon bízom benne, hogy miniszteri biztosként is segíteni fogja a közös munkát. Nem tudom elégszer hangsúlyozni, hogy csak együtt tudjuk a Balaton élővilágát megmenteni, csak együtt tudunk érte tenni. Ezért is indítottam ezt a kezdeményezést, amihez bárki csatlakozhat, minden magyar, hiszen a Balaton mindenkié. Ez a kezdeményezés elérhető a www.egyuttabalatonert.hu internetes felületen. [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ne felejtsék: együtt a Balatonért, mert a Balaton mindenkié! Köszönöm szépen, elnök úr. [[Balczó Zoltán tapsol.]]
Köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalás végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy a tavaszi ülésszak következő ülésére 2021. május 25-én kerül sor. Megköszönöm munkájukat, az ülést bezárom. Jó pihenést kívánok mindenkinek!