[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 22. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Móring József Attila és Szávay István jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm mindazokat, akik figyelemmel kísérik munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend előtti felszólalásokkal kezdjük munkánkat, ezt követően 11 óra 50 perctől 13 óra 20 percig a kérdésekre, majd körülbelül 13 óra 20 perctől 14 óra 20 percig az azonnali kérdések és válaszok órájára kerül sor, végül napirend utáni felszólalásokkal fejezzük be az Országgyűlés mai ülését. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselő asszonya: „Szent Márton nap után” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! November 12-én, pénteken volt a szociális akció nemzetközi napja, minden év október elején ünnepeljük az idős embereket, októberben van a szegénység elleni küzdelem világnapja, az élelmezési világnap, és november 20-án lesz a gyermekek jogának világnapja. Több alkalommal is felszólaltunk a parlamentben, hogy felhívjuk a kormány figyelmét ezekre a világnapokra, mert legtöbb esetben kényesen kerüli ezeket a témákat a kormány. A múlt hét pénteken a nap híre lehetett volna, hogy egész Európából érkezett 6 ezer rászorulóval találkozott Ferenc pápa a Vatikánban, köztük több mint 80 magyar zarándokkal, köztük hajléktalanokkal. „Bocsánatot kérek az evangéliumot nem olvasó keresztényekért, bocsánatot kérek tőletek minden egyes alkalomért, amikor egy keresztény egy szegénnyel szemben elfordul.” - fogalmazott Ferenc pápa. Hozzátette: „A szegények nem rabszolgák és nem méltóság nélküli emberek, a szegények az egyház szívében vannak.” - mondta Ferenc pápa. Az egyházfő úgy fogalmazott: „A szegények egyben példaképek is, mivel amikor nagy gazdagságot birtokolsz, megfeledkezel a szegényekről, amikor szegény vagy, kezet tudsz nyújtani a megszenvedőknek.” Tisztelt kormánypárti Képviselők! Önök nem a szegénység felszámolásáért küzdenek, hanem a szegények ellen. Hat év fideszes kormányzás eredménye ma: fideszes urizáló elit országa lettünk. Magyarországon az anyagi deprivációban élők aránya Románia és Bulgária mögött a harmadik legmagasabb az Európai Unióban. 2015-ben a népesség 44 százalékát érintette ez a probléma, míg az uniós átlag 19,5 százalék volt. Az elszegényedésnél az egyik legnagyobb kockázati tényező, ha gyermeket vállal egy pár, vagy ha valaki egyedül neveli a gyermekét, gyermekeit. Az egyszülős családok 47-48 százaléka szegénységben vagy mélyszegénységben él Magyarországon, de tudjuk, hogy a hét év alatti gyermekek 42,2 százaléka nő fel szegénységben. A 16 éves tankötelezettség bevezetésének következményeként 43 500 gyermek semmilyen ellátórendszerben nincs benne. Évente 6-7 ezer gyermeket szakítanak ki a családjából szegénységi okok miatt, amit a gyermekvédelmi törvény kifejezetten tilt. 220 ezer gyermek veszélyeztetett Magyarországon, és önök azok, akik legalizálták a gyermekmunkát. Ma 73 ezer főnek a nyugdíja az 50 ezer forintot sem éri el, a nyugdíjasok 65 százaléka nem kapja meg az átlagnyugdíjat, és egyre nagyobb a dolgozói szegénység, már az is nyomorog, aki dolgozik. Orbán Viktor pénteken, egy konferencián az alábbiakat mondta: „Szent Márton a szociális piacgazdaság védőszentje.” A miniszterelnök szerint az irgalmasság parancsa sohasem lehet egyenlő önmagunk tönkretételével. Egy ország is csak addig nyújtózkodhat, ameddig a takarója ér, különben csak idő kérdése, és összeomlik a gazdaság. Igen, igaza van Orbán Viktornak. Mindenki tudja a régi mondást: csak addig nyújtózkodj, ameddig a takaród ér; csak önök, képviselőtársaim, már a takarót is ellopták. Tisztelt Képviselőtársak! Fideszes bulibárók országa lettünk, ahol 2010 után egy új, perverz újraelosztás, az ország szétrablása zajlik. Fideszes urizáló elit országa lettünk. A fiatalok védelmében lenyúlták a trafikokat, a magyar föld védelmében lenyúltak több százezer hektár állami földet, a játékszenvedélyben függők érdekében lenyúlták a kaszinókat, Matolcsy György ámokfutásának következtében több száz milliárd forint közpénz alakult át, és teljes hatáskör alá vonták majd’ az egész magyar médiát. Andy Vajnák, Voldemortok, Garancsi Istvánok, Mészáros Lőrincek, Habony Árpádok rabolják szét az országot a fideszes haveroknak és családjaiknak. Fideszes politikusok gátlástalan gazdagodásáról és urizáló életmódjáról szólnak nap mint nap a hírek. Fideszes urizáló elit országa lettünk - de kinek a védelmében, kinek az érdekében, államtitkár úr? 2016-ra Magyarország egy rohamtempóban szegényedő, lecsúszó ország lett. 2014-re 1 millió 454 ezer magyar emberre kevesebb összes nettó jövedelem jutott havonta, mint 55 ezer forint. A rendszerváltás után soha nem látott méretű korrupció csak fokozza a problémát. A Fidesz elvette az országunkat, és szétosztotta a haverok és családtagjaik között. Mindezek miatt a MSZP az idén is jótékonysági gyűjtésbe kezd, ahol gyerekeknek, idős embereknek és családoknak akar segítséget nyújtani az ünnepek közeledtével. Tisztelt kormánypárti Képviselők! Bátran csatlakozzanak az akciónkhoz! Várjuk magukat, és vegyenek részt [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] abban az akcióban, ahol a családokat tudjuk segíteni. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, képviselő asszony. A kormány nevében az elhangzottakra Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Nagyon üdvös dolog, hogy a Magyar Szocialista Párt hasonló akciókat szervez, és azt is jól tudjuk, hogy hosszú éveken keresztül ki köszönhette a pártkarrierjét annak a Magyar Szocialista Párton belül, hogy az ottani jótékonysági szervezetnek vagy jótékonysági akcióknak volt a vezetője és koordinálta ezeket: Hagyó Miklós. Hagyó Miklós volt az, aki éveken keresztül a párt karitatív arca volt, aki azt mutatta, az volt a feladata az MSZP-n belül, hogy bemutassa az embereknek, hogy mennyire jótékony az MSZP. Sok-sok segélycsomagot indított útnak, hogy azok segítsék a rászoruló embereket, és közben tudjuk, hogy Hagyó Miklósnak a hétköznapjai miről szóltak, hiszen ezekről nemcsak a politikai újságokból, de bizony a büntetőbírósági jegyzőkönyvekből is ki-ki tájékozódhat. Ennyire volt hiteles a múltban a Magyar Szocialista Párt jótékonykodási tevékenysége, és azt hiszem, a jövőben sem várhatunk mást. Az rendkívül örömteli, hogy legalább a hírekből és közvetett módon, de a Magyar Szocialista Párthoz is eljut az evangélium üzenete Ferenc pápa tolmácsolásában. A pápa által használt új nyelv talán új missziós területeket is megnyit, hiszen olyanok is befogadók lesznek ennek következtében az evangélium üzenetére, akik korábban ezt nem hallották meg. Ugyanakkor hadd hívjam föl, pontosan a szociális terület kapcsán a figyelmüket egy másik evangéliumi szakaszra, amelyik a halról és a hálóról szól, amely azt mondja, hogy az a leghelyesebb cselekedet, ha valakinek nemcsak halat adunk, hanem megtanítjuk halászni, megtanítjuk, hogy hogyan kell a hálót kezelni. Ezért gondolom azt, hogy az elmúlt időszakban pontosan az az egyik legnagyobb erénye a Fidesz-KDNP-kormányzat időszakának, hogy egyre több ember tudja már a hálót kezelni, egyre több embernek van munkája, és maga tudja azt a jövedelmet megtermelni, amire neki és a családjának szüksége van. [[11.10]] 600 ezerrel többen dolgoznak most, több mint negyedmillióval csökkent mindemellett a munkanélküliség is; 600 ezerrel több ember most már nem segélyből tengődik, hanem saját munkabéréből. Ez egy nagyon nagy szám, nagyobb, mint teljes Szabolcs-Szatmár-Bereg megye lakossága. Több emberrel dolgozik most több, mint egy teljes megyényi, Szabolcs-Szatmár-Bereg megyényi lakosság. [[Gúr Nándor: Külföldön, Bence!]] És hogyha egy más számot nézünk, mondjuk, háromdebrecennyi lakosság, háromdebrecennyi embernek van munkája, akik az önök kormányzása idején még munkanélküliek voltak. Ezek olyan gazdaságpolitikának és szociálpolitikának az eredményei, amelyek révén az emberek számára tudunk hálót adni és kedvezőbb helyet biztosítani a társadalomban. De emlékezhetünk, hogy önök mit tettek a nyugdíjasok érdekében. Elvettek tőlük egyhavi nyugdíjat, míg a Fidesz-KDNP-időszakban több mint 8,5 százalékkal, 8,6 százalékkal emeltük a nyugdíjak vásárlóértékét. [[Dr. Varga László: Ha ennyire jól dolgozol, még propaganda-államtitkár lehetsz. Köz­beszólás az MSZP soraiból.]] Hogy nyugdíjas… [[Közbeszólások az MSZP soraiból.]] Nagyon fáj, látom, nagyon fáj a szocialistáknak. Emlékeznek? Amikor önök fölálltak egyenként itt a parlamentben, név szerinti szavazásnál, és mindnyájan, egytől egyig igent mondtak a 13. havi nyugdíj elvételére? Akkor kellett volna így hőbörögni a frakcióülésen, és akkor nem kellett volna megszavazni, de mivel Brüsszelből jött az utasítás, hogy így kell cselekedni, ezért önök nem ellenkeztek, hanem itt, akik itt voltak 2008-ban, egytől egyig igennel megszavazták a 13. havi nyugdíj elvételét. Mind a mai napig fáj ez láthatólag a Szocialista Pártnak, de még jobban fáj azoknak a nyugdíjasoknak, akiknek a Fidesz-KDNP-kormányig kellett várni ahhoz, hogy azt az értéket visszapótoljuk a nyugdíjukban, és az a 8,6 százalékos nyugdíjemelés pótolja azt az egyhavi nyugdíjat, amit a szocialisták elvettek. De arra is a Fidesz-KDNP-re kellett várniuk akár a nyugdíjasoknak, akár másoknak, akiknek nagyon fontos a létfenntartással kapcsolatos kiadásoknak a mértéke, hogy a rezsik végre ne nőjenek, hanem csökkenjenek. Mert önök természetesen, amíg ezek a rezsicégek elsősorban külföldi multinacionális tulajdonban voltak, az ő kérésüknek megfelelően először Horn Gyula idején törvénybe iktatták az évi 8 százalékos profitrátát, majd pedig 2002 után folyamatosan évről évre emelték a rezsi díját, kétszeresére és háromszorosára emelve a villany és a gáz árát. Ehhez képest a Fidesz-KDNP-nek sikerült ezeket csökkenteni, többször is; önök nem hittek ebben itt a parlamentben, mindig a cégek érdekére hívták fel a figyelmünket, és arra, hogy ez fenntarthatatlan. Azóta is ez jól működik, és ennek az eredménye, hogy a rezsihátralékok is a felére csökkentek. [[Dr. Varga László: Írjál ki szabadságot, mert valami komoly probléma lesz!]] De beszélhetnénk arról, hogy önök devizahiteles csapdát kínáltak az embereknek, mi családi otthonteremtési kedvezményt kínálunk. Beszélhetünk arról, hogy lehet, hogy az önök idején valóban a gyermekvállalás sokszor a szegénység vállalását is jelentette; csak most már ingyenesen jár a tankönyv, most már két és félszer annyit költünk gyermekétkeztetésre, ami mind-mind-mind a családok költségeit csökkenti. [[Dr. Varga László: Orvost!]] Azt a költséget, amely a gyermekvállalással kapcsolatban merül fel a családi adókedvezmény révén, amelyet önök 2002-2004 között lebontottak. Mi nemcsak hogy újraépítettük, hanem kibővítettük, hogy a háromgyerekes átlagkeresetű család se adót, se járulékot ne kelljen hogy fizessen, hanem a gyermekre, a gyermeknevelésre fordíthatja ezeket az összegeket. És mindemellé még odatehetjük a minimálbér háromszoros vagy kétszeres emelését az önök időszakához képest, ez pedig a következőkben is, úgy látom, hogy folytatódni fog. Mert radikális minimálbér-emelést az MSZP nem tudott megtenni, de a Fidesz-KDNP erre készül. Köszönöm szépen. [[Dr. Varga László: Ha így folytatod, az emberminisztériumból áthelyeznek a propagandaminisztériumba. Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja részéről Rétvári Bence államtitkár úr, képviselő úr: „Nemzeti érdek” címmel. Öné a szó, államtitkár úr. [[Zaj, közbeszólások az ellenzéki oldalon.]]
[[Elfoglalja képviselői helyét.]] Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt, még mindig zúgolódó MSZP-s Hölgyek és Urak! Látom, a saját időszakukkal való szembesítés minden esetben nagyon fájdalmas sebeket tép fel; a probléma az, hogy a választókban is, amikor visszagondolnak arra az időszakra. [[Dr. Varga László: De csak keményen a kormánnyal, mondd meg nekik! Tukacs István, állva: A tárgyra, a tárgyra! Az elnök csenget.]]
Foglaljon helyet, ne idegeskedjen, képviselő úr!
Köszönöm, hogy állva hallgatja felszólalásomat, képviselő úr…
Menjen ki inkább, képviselő úr! Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen. [[Az elnök csenget.]] Amikor a Jobbik meghirdette a maga hídprogramját, és a különböző nagy plénum előtti felszólalásokon a híd jelképként és mindemellett szóként is megjelent, akkor sose gondoltuk volna, hogy ezt a híd szerepet a Magyar Szocialista Párt, a Demokratikus Koalíció és az MSZP között kívánja betölteni. Akkor, amikor szépen belesimul abba a tengelybe, amelyet korábban még Molnár Gyula és Gyurcsány Ferenc fémjelzett, és most már Vona Gábor is szépen ott ül ebben a társaságban. [[Dr. Staudt Gábor: Micsoda?!]] Ahogy itt a parlamentben is talán érdekes módon pont a Jobbik frakciója köti össze ülésrendben is a szocialistákat és a DK-t [[Dúró Dóra: Azta’!]] , úgy látszik, hogy ezt most már ebben a ciklusban a félidőn is túlhaladva láthatjuk a parlamentben is és láthatjuk a parlamenten kívül is. Ha csak azt nézzük meg a statisztikákban, hogy a Jobbik frakciója hányszor támogatja a kormánypártok javaslatát, és hányszor szavaz együtt a szocialistákkal, azt láthatjuk, hogy ötször annyiszor szavaznak együtt a szocialistákkal, mint a kormánypárttal [[Mirkóczki Ádám: Gondolom, belevetted az interpellációkat is!]] egy kormánypárti együtt szavazásra öt szocialista együtt szavazás jut a Jobbik-frakcióban. S ennek bizony nagyon sok jele megnyilvánult már a közbeszédben is, hiszen 2016 májusában már Gyurcsány Ferenc is arról beszélt, hogy egy bal-jobb nagy összefogás átfoghat a Fidesz-KDNP fölött, és úgy fogalmazott valahogy, hogy nincsen ínyére, de ha a kétharmad lebontása érdekében [[Szilágyi György: Kósa miről beszélt?]] ha nem is lelkesen, de a Jobbikkal való együttműködést sem kizárva kívánnának törvényeket elfogadni. [[Mir­kóczki Ádám: Utána visszajössz válaszolni magadnak? Dr. Varga László: Válaszolj te, Bence!]] Ennek egy főpróbáját láthattuk akkor, amikor Gyurcsány Ferenc külön bejött arra, hogy az ellenzéki többi párttal együtt - a Jobbikkal és az MSZP-vel együtt közösen - szavazzák le a Fidesz-KDNP azon alaptörvény-módosító javaslatát, amelyet az október 2-i népszavazás után, azt hiszem, egyértelmű, hogy indokolt volt meglépni itt a parlamentben. De hát míg az MSZP is korábban azt ígérte, a frakcióülésén is támogatta ezt, hogy a parlamentben is támogatná, a Jobbik is azt mondta, egyértelműen még a népszavazáson is színlelten azt mondta, hogy az emberek menjenek el, és szavazzanak a kötelező betelepítési kvóta ellen, itt utána mindkét párt a saját korábbi szavát megtagadva, végül nem szavazta meg ezt a javaslatot. De hát lehet, hogy már korábbi választásokon is megvolt ennek a konkrét együttműködésekben az előzménye. [[Szilágyi György: Történelmi siker!]] Ne felejtsük el, amikor Vona Gábor azt mondta, hogy Toroczkai Lászlónak még a DK-sok is kampányoltak a saját településén, és hát bizony Toroczkai Lászlóból alelnök is lett utána a Jobbikban. [[Mirkóczki Ádám: Szörnyű, hogy odament valaki rá szavazni!]] Másoknak is van ilyen javaslata, természetesen kisebb szatelitpártoknak is; Karácsony Gergely már évek óta technikai koalícióról beszélget, és hát azt is látjuk, hogy az ATV-ben is egymásnak adják a szocialista, DK-s és jobbikos politikusok a kilincset. Úgyhogy láthatóan ez a médiában, a közbeszédben és a parlamenti szavazásokban is jól működik, október 2-a előtt is ez történt az országban, és október 2-a után a szavazásokban is ez nyilvánult meg. Miért teszik ezt az ellenzéki pártok? Azért teszik ezt, mert amikor aközött kell mérlegelni, hogy mi a fontos nekik, a rövid távú, kis „p”-s politikai érdek, vagy pedig a nagybetűs nemzeti érdek, akkor úgy látszik, most már mindenkinél a kis „p”-s politikai érdek az, amelyik fontos. [[Dúró Dóra: Vagy a letelepedési kötvény!]] Úgy gondolták, hogy mivel rövid távon a Fidesz-KDNP számára, a kormánypártok számára ezzel valamiféle problémát, nehézséget okozhatnak, ami szerintük a kormánypártoknak rossz, ezért azt gondolják, hogy ami a kormánynak rossz, az nekik jó. Éppen ezért nekik ebbe bele kell menni. [[11.20]] Ez egy nagyon egyszerű logika, a politikatörténelemben évszázadok óta hasonló elméletekkel lehet találkozni, csak hát van olyan, hogy nemzeti érdek, ami túlmutat ezeken a rövid távú elképzeléseken [[Zaj az ellenzéki oldalon. Dúró Dóra: A letelepedési kötvény nemzeti érdek?]] , amikor valaki nemcsak arról gondolkozik, hogy hogy tud a pillanatnyi politikai riválisa számára problémát okozni, hanem mer és tud nemzetben gondolkozni, nemzeti érdekben gondolkozni. De lehet, hogy ez majd akkor érik össze, amikor majd Vona Gábor Balatonszárszón ad elő egy bizonyos sátorban. Az mindenesetre kiderült, hogy a Jobbik frakciójának a tagjai átmentek a lojalitáspróbán, átmentek azon a próbán, ami elé Vona Gábor állította őket [[Zaj a Jobbik soraiban.]] hogy a saját szavazóikra vagy pedig a pártelnökükre hallgatnak. Egyértelmű volt a döntés, nagy volt a fegyelem, mindenki a pártelnökre szavazott [[Szilágyi György tapsol.]] és nem vette figyelembe azt az 1 millió embert, akik szerintük a Jobbik-szavazók közül is a népszavazáson a betelepítési kvóta ellen szavaztak. Tisztelt jobbikos képviselők, bármennyire is fáj, ez az igazság. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Megkérdezem, hogy a kormány nevében… [[Zaj az ellenzéki oldalon, közbeszólások, többek között: Majd Rétvári Bence!]] Tisztelettel kérem a Jobbik képviselőit… Vona Gábor pártelnök úr is szót kért, napirend előtt fog beszélni, nyilván elmondja majd a véleményét. Kérem, hallgassák figyelemmel a kormány nevében az elhangzottakra válaszoló Dömötör Csaba államtitkár urat.
Köszönöm a szót, elnök úr. Képviselő úr felszólalásában a nemzeti érdekről beszélt. Engedje meg, hogy részben reagáljak, részben pedig, mivel nem mindennel tudok vitatkozni, ezért továbbgondoljam az elhangzottakat a nemzeti érdekek szempontjából. Valóban alapvető nemzeti érdek, hogy érvényt szerezzünk a népszavazás eredményének, és megakadályozzuk a kvótacsomag elfogadását. Azért nemzeti érdek ez, mert a kvótacsomag súlyos társadalmi, biztonsági és kulturális kockázatokkal jár, és ezt már egyre több helyen gondolják így Európában és a világban is; elég, ha az amerikai választás eredményére gondolunk az ottani bevándorlás szempontjából. Azért is ez az érdekünk, mert az Európai Bizottság felgyorsítaná a betelepítéseket. Sajnáljuk, hogy ebben a küzdelemben, a kvótacsomag elleni küzdelemben nem számíthatunk az ellenzéki pártokra, tőlük csak bojkottra, zsarolgatásra telik, esetleg pár tucat sípra. Ugyanakkor egy másik témát is szeretnék itt megemlíteni a nemzeti érdek szempontjából. Az is nemzeti érdek, hogy a nemzetközi viták közepette Magyarország, a magyar gazdaság is tovább erősödjön. A gazdaság már most is stabil lábakon áll, ugyanakkor ez önmagában nem elégséges feltétel, ha a családok nem érzik ezt a saját életükben. Az egyik legfontosabb feladat tehát a következő években, hogy felzárkóztassuk a magyarországi béreket a nyugat-európaiakhoz. A kormány célja, hogy jelentősen emelkedjenek a reálbérek. Ez a munka már megkezdődött, ezért folytatódik a rendvédelmi dolgozók és a pedagógusok életpályamodellje, ezért kapnak 207 ezer forinttal több bért a szakorvosok, ezért vihetnek majd 65 százalékkal több bért haza az ápolók, és ezért nő többek között a kormány- és járási hivatalokban dolgozók bére. A versenyszférában is kedvező folyamatot láthatunk. Több mint három és fél éve tart a reálbérek növekedése, és azt szeretnénk elérni, hogy ez a folyamat felgyorsuljon. Ennek érdekében egy nagy bérmegállapodásra van szükség a munkaadók, a munkavállalók, illetve a kormány között. Ennek egyik első lépéseként a kormány 15 százalékos minimálbér-emelést javasol, és 25 százalékkal emelné a garantált bérminimumot. Olyan megállapodásra van szükség, amely a versenyképességet is javítja. A kormány ezt egy nagy járulékcsökkentési programmal szeretné segíteni. Ennek keretében 2017-ben 4 százalékos járulékcsökkentés jöhet, amit további mérséklések is követhetnek majd. A nemzeti érdek tehát azt diktálja, hogy miközben külföldön érvényt szerzünk a népszavazás eredményének, idehaza minden lehetséges eszközzel segítsük a béremeléseket. Ebben a munkában minden parlamenti pártra számítunk, függetlenül attól, hogy az ellenzék korábban nem túl sokat tett hozzá ezekhez az ügyekhez. Itt az idő, hogy végre mindenki hozzájáruljon Magyarország erősödéséhez! Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Ikotity István, az LMP képviselője: „Az oktatás problémái nem múltak el” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Orbán Viktor egy múlt heti konferencián arról beszélt, hogy „lezárult a gazdaságfejlesztésnek azon időszaka, amikor az ország versenyképességét az olcsó bérekre lehet alapozni”. Egy kicsit később azt mondta, hogy „a versenyképesség javítása nem képzelhető el másképpen, mint a bérek határozott emelkedésével”. Mit tehet egy ellenzéki párt ebben az esetben, amikor ilyen elhangzik egy miniszterelnök szájából? Mit tehetek én, egy ellenzéki párt képviselője? Azt gondolom, hogy két út van előttem. Az egyik lehetőség az, hogy megnézem, miket mondott eddig, milyen úton haladt, és azt mondom, hogy amit 2010-től 2016-ig tett, azt most mind a kukába dobja. Azt mondom, hogy az egy kudarc, amibe az országot vitte, ezért szeretne most egy 180 fokos fordulatot végrehajtani Orbán Viktor. Hiszen ami az elmúlt hat évben történt, azt talán a legjobban a 2014. március 23-i beszéde - amit Szaúd-Arábiában, Rijádban tartott - foglalja össze a legjobban, ahol gazdag arab vállalkozók előtt azt mondta, hogy Magyarországon meglepően olcsó a munkaerő és rugalmas a munka törvénykönyve. A vállalkozóknak ez nyilván azt jelentette, hogy gyöngék a munkavállalók jogai. Tehát az olcsó munkaerővel versenyeztette Magyarországot. Most rájött, hogy ez mégsem működik, amit eddig tett, az egy zsákutca, és 180 fokos fordulatra van szükség. Azonban egy ellenzéki párt képviselőjeként ezt megközelíthetem másképpen is. Nem feltétlenül kell nekem azt mondanom, nem arra kell helyeznem a hangsúlyt, hogy ami eddig elhangzott, az kudarc, hanem mondhatom azt is, amit a minap hallottam: lehet, hogy az Orbán Viktorért indított imalánc - ami azt jelenti, hogy folyamatosan, felváltva imádkoznak érte - hatékony volt, lehet, hogy működött, és Orbán Viktornak valami jó ötlet jutott az eszébe. De az is lehet, hogy a 2014-es vagy talán még a 2010-es LMP-program valahogy a kezébe került, és elkezdi megvalósítani. Mi akár még támogatnánk is, ha elindulna egy ilyen irányba. Csakhogy ami eddig elhangzott az ő szájából, illetve a miniszterek és a szóvivők szájából, az még csak az első lépés, és az is csak sebtapasznak tűnik, egyfajta „húzd meg, ereszd meg”-nek tűnik; kevésnek tűnik ahhoz, hogy ezek ne csak szavak legyenek, hanem valóban elinduljon valami. Szeretnénk látni, hogy valóban elindulnak-e ebbe az irányba. Hallgassák csak meg a ma reggeli hírösszefoglalókat: nem nagyon volt bennük belpolitikáról szó. A múlt héten nagyon fellángolt ez a 40 százalékos béremelés, meg még néhány hasonló dolog; nagyszerű dolgok ezek, de valamiért nem merik még nagydobra verni, talán most elemezgetik, hogy ez milyen eredményre vezet. Mivel az oktatásról is szeretnék beszélni, sőt, erre tenném a hangsúlyt, azt szeretném kérni önöktől, tisztelt kormányzat, hogy az oktatásban is legyenek szívesek egy ilyen 180 fokos fordulatot végrehajtani. Legyenek szívesek és fejezzék be azt az őrült központosítást, ami a KLIK nevéhez kötődik, ami szemlátomást nem visz előre, folyamatosan kudarcot vallanak vele. Szüntessék meg azt a fajta megközelítést, ami olyannyira jellemző akár az önök kormányára, akár az önöket megelőző kormányzatokra is, ami mindig spórolt az oktatáson. Bárhogy is nézzük, a számok azt mutatják, hogy 2010 és 2016 között - bár Rétvári államtitkár úr nyilván majd újra elmondja a zsibbasztó mantrákat arról, hogy mennyit emelkedett az a forrás, amit az oktatásra fordítanak, de még egy általános iskolai alsó tagozatos is láthatja a számokból - ez reálértékben bizony 12 százalékos csökkenés. Fejezzék be a felsőoktatás szétverését, és főként azt, amit a vidéki főiskolák és egyetemek megszüntetése, kiszorítása jelent, hiszen ezek kulcsfontosságúak lennének a vidék megmaradása érdekében. Engedje meg, államtitkár úr, hogy egy konkrét kérdéssel fejezzem be a hozzászólásom. Én bajai lakos vagyok, és az a hír járja, hogy Baján az Eötvös József Főiskolát fel fogják számolni az elkövetkező időszakban. Előkészületben van erre vonatkozólag egy kormányhatározat is, ha jól tudom, ami pedig arról szól, hogy ezt a 145 éves pedagógusképzést és 54 éves vízügyi felsőfokú képzést önök megszüntetik, visszaszorítják, átadják egy más város felsőoktatási intézményének, illetve a Belügyminisztérium vetett szemet rá. Talán valamiféle határvadászképzés indul? Kérem, válaszoljon: önök tényleg megszüntetik a bajai Eötvös József Főiskolát? [[11.30]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az elhangzottakra a kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Nagyon örülök, hogy az LMP is hisz az imaláncok erejében. Ugyanakkor engedje meg, hogy felhívjam a figyelmét egy nagyon friss kimutatásra, itt is tartom a kezemben. [[Felmutatja.]] Ennél ez hosszabb is, csak a különböző országok részeit levettem, csak Magyarországét hoztam magammal, ami az Európai Unió kiadványa. Évente jelenik meg, ez az oktatási és képzési figyelő. Ez bizony az idei évben is megjelent, és igazából nem kellene mást tennem ahhoz, hogy önt cáfoljam, hogy fölolvasom ezt szóról szóra. Mert amiket ön elmondott, hogy milyen irányváltásra, pontosabban milyen irányvisszaváltásra van szükség, és hogyan kéne visszatérni a 2010 előtti állapotokhoz, azt egyértelműen cáfolja ez a kiadvány. Egyrészt a számokat is, amiket ön mond, még ha ezek zsibbasztólag hatnak is, másrészről pedig az irányváltást sem a visszafelé lépésben mutatja sem az Európai Uniónak ez a fajta kiadványa, sem mi magunk nem ebben látjuk. Azt látjuk, hogy amit a pedagógus-életpályával elindítottunk, az, amit az állami fenntartással, felelősségvállalással elindítottunk, az igenis a legnagyobb problémákra, amelyek 2010 és ’12 között még problémák voltak a magyar oktatási, köznevelési rendszerben, ezek a megoldási javaslatok gyógyírt nyújtanak. Ugyanebbe az irányba mutat az Európai Uniónak ez a kiadványa is, amely egyrészt az Eurostat-adatokból, OECD-adatokból, Eurydice-adatokból és tudományos hálózatok adataiból tájékozódik, és azt mutatja vissza, fontos visszaigazolás nekünk, hogy Magyarországon az oktatás erősödik, hiszen egyre bővülő forrásokból gazdálkodhat, és egyre hatékonyabban gazdálkodik. Ha megnézi ebben a kiadványban, tisztelt képviselő úr, az interneten fellelhető, mindenki leellenőrizheti. Azt az alapállítást, mert úgy látszik, ez a lemez önnél még mindig fenn van, maga az Európai Unió cáfolja, hogy Magyarország kevesebbet költ oktatásra, mint kellene, vagy kevesebbet költ, mint az átlag. Hiszen ön azt mondta, hogy 12 százalékkal kevesebbet költünk oktatásra, mint amennyit hat évvel ezelőtt költöttünk. Az a jó hírem van, képviselő úr, mert tudom, hogy ön ennek azért tud örülni, hogy amennyi Magyarország lemaradása volt az Európai Unió átlagához képest az oktatási kiadásokban GDP-arányosan, amennyi volt a hátrányunk 2012-ben, most annyi az előnyünk az Unió átlagához képest. Amennyivel ott kevesebbet költöttünk a nemzeti össztermék arányában oktatási kiadásokra, most pontosan annyival költünk többet. Amennyi volt a hátrány, most ugyanolyan mértékű az előny, és szerencsére az Európai Unió második feléből sikerült előrelépnünk az Európai Unió első felébe, hiszen az átlagot meghaladó mértékben költünk úgy, hogy mellette még a GDP-nk is átlagot meghaladó mértékben növekedett, tehát amihez viszonyítjuk ezeket a számokat, abszolút számokat nézünk, és még az ezen belüli arány is nagyobb mértékben emelkedett, mint az Unióban. [[Közbeszólások az MSZP soraiból.]] Úgyhogy ez ilyen szempontból dupla ok arra, hogy örüljünk, és nemcsak a kormány mondja ezt, tisztelt képviselő úr, hanem ezt mondja bizony most már az Európai Unió visszaigazolása is. Azt is nyilván üdvözlik, hogy 344 millió eurót költünk az oktatás minőségének fejlesztésére; azt is leszögezik, hogy Magyarországon a végzettség nélküli iskolaelhagyás száma szerencsére alacsonyabb, mint az Európai Unióban. Tehát nálunk többen fejezik be az iskolát azok közül, akik elkezdik. És azt is üdvözlik, hogy az iskola előtti nevelésben részt vevők száma majdnem 1,5 százalékkal emelkedett. Ebben is az uniós átlag fölött vagyunk. Ez többek között a 3 éves kortól kötelező óvodáztatás bevezetésének köszönhető. A korai fejlesztésben is valamivel jobbak vagyunk az Európai Uniónál. Ezek mind-mind elismerő szavak. Ez volt a bemenet, és van a másik része, a kimenet: hogyha elvégzi valaki Magyarországon az iskolát, akár a középiskolát, akár az egyetemet, akkor milyen gyorsan tud munkát találni? Mind a kettőben az uniós átlag fölötti a magyar teljesítmény, gyorsabban találnak a magyar emberek munkát [[Kunhalmi Ágnes: Közmunkát.]] , amelyben része van nyilvánvalóan a képzési szerkezet átalakításának. Egyébként üdvözölték azt, amit önök itt támadnak a parlamentben, hogy növekedett a szakképzési tárgyak tanítási óráinak száma a szakképzésben. Emellett a duális képzést is üdvözölték, de azt szerencsére önök is szokták jobb pillanataikban támogatni. Nos, tehát nemcsak annak köszönhető, hogy magát a képzést is jobban a munkaerőpiac igényeihez igazítottuk, hanem hogy nyilván több munkahely van, több embert keresnek állásokba. Ezért is Magyarországon jóval magasabb az uniós átlagnál a munkahelytalálás, ma Magyarországon 80,4 százalék a középiskolát frissen végzetteknél, az uniós átlag pedig 76,9 százalék. Azt is leszögezi, hogy mind a felsőfokú, mind a középfokú végzettségnél Magyarországon nagyobb volt ebben a növekedés, tehát gyorsabban gyorsult a munkahelytalálás a képzésből való kikerülés után, mint az Unióban. A felsőfokú végzettségnél is 5 százalékkal ez meghaladja az európai uniós átlagot. Azt is üdvözölték, hogy egyre többen szereznek felsőfokú végzettséget. [[Ikotity István: A kérdésemre nem válaszolsz.]] Ezek a számok, ezek az adatok, ezek az európai uniós jelentések, amelyek évről évre hasonló módszertan alapján készülnek, minden európai uniós országban minden LMP-s érvet a mai napon cáfolni tudott. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Répássy Róbert, a Fidesz képviselője: „A Jobbik Alaptörvény módosítása” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! November 8-án, nem egészen egy héttel ezelőtt az Országgyűlésben szavaztunk az Alaptörvény hetedik módosításáról. Az Alaptörvény hetedik módosítását a beterjesztő kormány azért nyújtotta be az Országgyűlésnek, mert álláspontja szerint mindenben megfelel az október 2-ai népszavazáson véleményt nyilvánító választópolgárok akaratának. Hiszen október 2-án a véleményt nyilvánító választópolgárok 98 százaléka úgy döntött, hogy nem ért egyet az Európai Unió migrációs politikájával, nem ért egyet azzal, hogy az Országgyűlés akarata nélkül kényszeríthessenek ránk idegen migránsokat, betelepíthessen az Európai Unió idegen személyeket. November 8-án az Országgyűlés baloldali pártjai, vagy nevezzük nevén őket, a Magyar Szocialista Párt és a Gyurcsány Ferenc által fémjelzett néhány független képviselő elutasította ezt az alaptörvény-módosítást. Ezzel nem okoztak meglepetést. Az azonban meglepetésnek számít, hogy a magát nemzetinek valló Jobbik Magyarországért politikai mozgalom is elutasította az Alaptörvény módosítását. Ezzel a Jobbik bizonyította, hogy nem képesek felülemelkedni pártpolitikai érdekeiken. Megszegték ígéretüket. Mind azt az ígéretet, amit a választóknak tettek, mind pedig a kormány által vagy kormánypártok által szervezett egyeztetéseken, az Alaptörvény módosításának előkészítése során megtett ígéretüket is megszegték: nem szavazták meg az Alaptörvény módosítását. Ezzel cserben hagyták választóikat, hiszen a Jobbik arra biztatta saját választóit, hogy vegyenek részt az október 2-ai népszavazáson, és ne azt nézzék, hogy a kormány kezdeményezte a népszavazást, ne azt nézzék, hogy a kormány javasolt egy megoldást a kialakult helyzetre, hanem vegyenek részt az ő választóik is, és szavazzanak nemmel, ahogyan a kormánypárti voksolók is nemmel szavaztak. November 8-án a Jobbik képviselői ezzel egy táborba kerültek azzal a Gyurcsány Ferenccel, aki még vízágyúkat vetett be ellenük néhány évvel ezelőtt. Akik itt voltak a teremben, vagy akik nézhették a felvételeket, azok láthatták, hogy Gyurcsány Ferenc a Jobbik háta mögött széles vigyorral örült annak, hogy a Jobbik Magyarországért megakadályozta, hogy egy nemzeti ügyben Alaptörvényt módosíthasson az Országgyűlés. Gyurcsány Ferenc és a Jobbik így egy dologban következetesek lettek most már: mindketten elutasítják, hogy a nemzeti ügyekben együttműködjenek a kormánnyal. A kormány alaptörvény-módosítása egyébként mindenben megfelelt a népszavazáson véleményt nyilvánító választópolgárok akaratának, hiszen szinte szó szerint tartalmazta azokat a kérdéseket, azokat a válaszokat, amelyek a népszavazási kérdésből adódtak. Ezt egyébként a Jobbik is elismerte, hogy ez az alaptörvény-módosítás megfelel a választók akaratának. A zavaros ideológiai hátterű szélsőjobboldali párt ezek után mégis úgy döntött, hogy a nemzeti ügyekben nem hajlandó együttműködni a kormánnyal, nemzeti ügyekben nem hajlandó a választói véleményét képviselni, és pártpolitikai érdekből a saját politikai pecsenyéjét sütögeti itt az Országgyűlésben. Ezek miatt utasította el az Alaptörvény módosítását. Ezzel bizonyára eleget tett megbízója kérésének a Jobbik. De hogy ez a megbízó nem a választópolgárok közössége volt, az biztos. Tisztelt Ház! Úgy gondolom, hogy ezek után az, amit a Jobbik tesz [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hogy megpróbálja menteni a menthetetlent, megpróbál egy színjátékot ráerőltetni az Országgyűlésre, megpróbálja még utoljára azt a látszatot kelteni, hogy nemzeti ügyekben képes az élére állni bármilyen kezdeményezésnek, ezek után mindenki láthatja, hogy a Jobbik számára ez csak egy játékszer azért, hogy a politikai pecsenyéjét sütögethesse. [[Zaj a Jobbik padsoraiban.]] [[11.40]] A kormány mindent meg fog tenni annak érdekében, hogy a népszavazáson véleményt nyilvánító választópolgárok akaratát képviselje itt az Országgyűlésben, de látszik, hogy ezek a választók most már - Magyarország választói - csak a kormánypártokra számíthatnak, az ellenzéki pártokra nem számíthatnak nemzeti ügyekben. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Répássy képviselő úr. A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol az elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Valóban majdnem egy hete annak, hogy Alaptörvény módosításáról szavazhatott az Országgyűlés. A módosításnak az volt a célja, hogy jogszabályi formába öntse a népszavazás eredményét, a magyarok akarata ugyanis egyértelmű volt, 98 százalékban nemet mondtak a brüsszeli betelepítési tervekre. Sajnos, az ellenzéki pártok valóban beleragadtak a pártpolitikai megfontolásokba. Nem tudták félretenni azt a gondolkodást, miszerint nekik az a jó, ami rossz a kormánynak, függetlenül attól, hogy a magyarok mit akarnak. Mással nem is lehet magyarázni, hogy miért nem támogatták a módosítást, ez egyébként azt is jelenti, hogy az ellenzék már nem a magyar emberek érdekét nézi, hanem Brüsszel szempontjait képviseli a magyar politikában. A múlt heti szavazás itt az Országgyűlésben abból a szempontból nem meglepő, hogy az ellenzék valójában ott folytatta, ahol abbahagyta, a népszavazást is minden létező eszközzel fúrták, jogi beadványokkal, bojkottal, érvénytelen szavazatra való felhívással vagy például, mint a Jobbik esetében, elmulasztott kampányolással, majd később zsarolgatással. Egyértelmű, hogy a magyarok nem kérnek a brüsszeli betelepítési tervekből, és a kormány a maga részéről mindent meg is tett annak érdekében, hogy felhívja a figyelmet a betelepítés gazdasági, kulturális és biztonsági kockázataira. Ezért szerveztünk konzultációt, ezért indítottunk tájékoztató kampányokat, ezért kezdeményeztünk népszavazást, és ezért kezdeményeztük az Alaptörvény módosítását is. Az ellenzék magatartását nézve jól látszik, hogy a népszavazás valójában nem egy történet vége, hanem valaminek a kezdete, egy folyamat kezdete, és a küzdelem egyik fontos, következő színtere az európai uniós csúcs lesz decemberben, ahol az egyik fő napirendi pont lehet a bevándorlás. A fő különbség a korábbi időszakhoz képest az, hogy a kormány mögött most már 3,3 millió magyar ember szavazata áll, ez pedig jó alapot nyújthat a jövőbeni kvótaellenes küzdelmekhez. A kormány a maga részéről minden lehetséges eszközzel fellép majd a betelepítési program végrehajtása ellen, akkor is, ha az ellenzéki pártok, amint azt jól láthattuk, gáncsolják ezt a törekvést. Ez nemzeti ügy, amely nem bír el párpolitikai ravaszkodásokat, sem Gyurcsány Ferencét, sem pedig a Jobbikét. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Vona Gábor képviselő úr, frakcióvezető úr, a Jobbik frakcióvezetője: „Eljött a pillanat: a kormánypártok megmutathatják, mennyire fontos nekik az ország megvédése.” címmel. Öné a szó, frakcióvezető úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Múlt hét kedd óta és itt a mai napon is folyamatos értelmezési vitába keveredtünk mi és önök. A kérdés lényege az, hogy ki a hazaáruló. Önök azt mondják, hogy mi, mi meg azt mondjuk, hogy önök. Pedig a kérdés nagyon egyszerűen letisztázható. Az-e a hazaáruló, aki pénzért árulja a hazát kötvények formájában, vagy az a hazaáruló, aki ezt meg szeretné szüntetni? Szerintem ez egy viszonylag egyszerű kérdés, a magyar emberek majd ezt el fogják dönteni.Önök múlt hét kedd után kivonultak, mint valami sértett óvodások az Országgyűlésből, és azt üzenték az embereknek, hogy ha nem lehet úgy, ahogy azt önök szerették volna, akkor pusztuljon minden, akkor duli-fuli lesz, innentől kezdve már az Alaptörvényt sem akarják önök módosítani, nem lesz semmiképpen, és egyébként a Jobbik meg menjen el innen az Országgyűlésből, mert milyen ellenszenves párt, amely nem támogatja a Fidesz akaratát. Sőt, a Jobbik-ellenes küzdelmüket lényegében a bulvármédiájukra is rábízták, és azért volt érdekes, mert a múlt héten ugyanitt, egy héttel ezelőtt arra kértem önöket, hogy nyugodtan folytassák a mocskolódást, az már akkor is javában folyt az önök részéről. Folytassák csak, mert egyrészről ezt azt bizonyítja, hogy nincs igazából önöknek érvük. Ha mi mondunk valamit, ami egy szakmai, szakpolitikai, politikai felvetés, arra önöknek a válaszuk folyamatosan a mocskolódás. [[Egy hang a Jobbik padsoraiból: Terry Black!]] Másrészt azt is bizonyítja, hogy önöknek a szíve mélyén igenis ott van már a gondolat, ott van már a félsz, tudják azt, hogy a Jobbikot kell támadni, mert a Jobbik az a politikai erő, amely önöket 2018-ban le fogja váltani. Harmadrészt pedig, higgyék el, előbb-utóbb eljön az igazság pillanata, ezért is nyugodtan folytassák csak a kommunikációs hadjáratukat! Előbb-utóbb önöknek majd felelni kell azért a korrupciós világért, amit itt Magyarországon teremtettek. Önöket egyébként nem kellett biztatni a folytatásra, folytatta ezt a médiumuk, sőt, nemcsak hogy folytatta, hanem az önök médiájának kommunikációs atomháborújában elővették a külön erre a célra kifejlesztett két csodafegyverüket is, a kommunikációs mélységi felderítés két ászát: Terry Blacket és Zuschlag Jánost. Hoppá! - mondhatnám. A polgári Magyarország megmutatta valódi arcát, gratulálok önöknek! Hadd szóljak most a kereszténydemokrata képviselőtársaimhoz is ebben az ünnepi pillanatban! A kereszténydemokrácia magyarországi képviselői pedig megmutatták, hogy hogyan kell Isten országát építeni itt, Magyarországon - alleluja! Azért álljon már meg a menet! A kereszténydemokrata képviselők szóltak a Fidesz médiájával kapcsolatban egyáltalán, hogy azért ez nekünk nem tetszik? Látom, feszeng képviselő úr, látom, nagyon feszeng. Nos, amíg önök Terry Blackkel voltak elfoglalva a múlt héten, mi addig az ország problémájával voltunk elfoglalva, és értékeltük a helyzetet. A helyzet a következő. Önök nem akarják kivezetni a letelepedésikötvény-bizniszt, rossz nyelvek szerint azért, mert pontosan ennek a bevételéből működtetik azt az aljas médiarendszert, amely bennünket folyamatosan mocskol. Nem hisszük el önöknek, hogy ki akarják vezetni, mert Varga Mihály egészen mást mondott, Kínában soha nem dübörgött még ennyire a kötvénybiznisz, ráadásul - ez tényleg elképesztően abszurd - önök Irakban néhány hete nyitottak egy új irodát. Arra az álláspontra jutottunk, hogyan lehetne ebben a jelenlegi helyzetben megoldani ezt a problémát, hogy alaptörvényi szinten valóban megvédjük Magyarországot a kvótáktól - hiszen a Jobbik szeretné ezt az alaptörvény-módosítást -, de közben kizárjuk a kötvényüzlet lehetőségét is. Ezért találtuk azt a megoldást, amit benyújtunk ma, ez pedig alaptörvényi szinten ugyanaz szóról szóra, amit Orbán Viktor beterjesztett, egy mondattal kiegészítve: ami pedig megszüntetné a letelepedési kötvények lehetőségét. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Répássy Róbert képviselőtársam! Eljött az igazság pillanata. Ön egy szót nem mondott arról, hogy miért nem akarják majd támogatni ezt a beadványunkat. Ha önök annyira szeretnék az alaptörvény-módosítást, akkor itt a lehetőség, támogassák. Ne fogják vissza magukat!El fog dőlni ebben a pillanatban, ebben a helyzetben, hogy önöknek valóban fontos-e az ország megvédése, vagy az lényegében nem más az önök számára, mint valami politikai kampányeszköz. Gulyás Gergely azt mondta, hogy az Országgyűlés komoly intézmény. Én is azt mondom, az Országgyűlés komoly intézmény. De akkor ne sértődjenek meg, mert nem úgy alakult, ahogy önök akarták, hanem jöjjenek szépen ide az Országgyűlésbe, és a bizottságban is és a plenárison is támogassák azt az alaptörvény-módosítást, amit az önök pártelnöke, Orbán Viktor nyújtott be. És ha már Orbán Viktor szóba került, én nem tudom, még nekem a héten mit kell majd kiállnom és mi leszek, Mohácsért vagy Trianonért leszek-e a felelős a médiájukban, de egy dolgot szeretnék tisztázni: ez bennünket csak megerősít, a mi egységünket csak erősíti. És ha már Orbán Viktor szóba került: Orbán Viktort, az önök pártelnökét is nagyon sokszor támadták nemtelen eszközökkel. Emlékezzenek vissza, amikor azzal vádolták a pártelnöküket, hogy veri a feleségét, vagy azzal, hogy Grazba jár pszichiátriai gyógykezelésre. Aljas eszközök voltak, és a Jobbik soha nem nyúlna ilyen aljas eszközökhöz. És ami ebből tanulság a számunkra és az Országgyűlés számára, hogy sajnos a miniszterelnök, Orbán Viktor azt a következtetést vonta le ebből, hogy ha engem így támadnak, nekem is így kell támadnom a politikai ellenfeleimet. Nos, ez is egy óriási különbség önök között és közöttünk. Mi abból, hogy bennünket önök így támadnak, nem ezt a következtetést vonjuk le, hanem pont az ellenkezőjét: így nem lehet politizálni. Így nem lehet politikai vitákat letudni. Mi egy olyan Magyarországot szeretnénk, ahol nem mocskolódással dőlnek el a politikai viták, nem is fognak, mert 2018-ban a Jobbik leváltja önöket, és egy tisztességesebb, demokratikusabb és szabadabb országot fog teremteni. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, Vona Gábor frakcióvezető-helyettes és pártelnök úr. Megadom a szót Dömötör Csaba államtitkár úrnak, aki a kormány nevében kíván válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. A Jobbik és a KDNP párbeszédébe nem szeretnék beleszólni, de annak azért örülök, hogy Vona Gábor pártelnök úr eljutott a keresztény értékekig. Messziről jött, onnan jött, amikor azt mondta, hogy az iszlám az emberiség utolsó reménye. [[Dr. Apáti István közbeszól.]] Az elmúlt napokban is világosan kiderült, hogy ha Magyarország érdekeiről van szó, akkor az ellenzékre nem lehet számítani; az is egyértelmű most már, hogy a Jobbikra sem lehet. A Jobbik nem támogatta az Alaptörvény módosítását [[Mirkóczki Ádám közbeszól.]] ezzel cserben hagyta az országot, és most próbálja menteni a menthetetlent, és üres jogászkodásba menekül. [[Derültség a Jobbik padsoraiban.]] Ön utalt a hazaárulás vádjára. Önök annak ellenére nem támogatták az Alaptörvény módosítását, hogy ön volt az, aki azt mondta itt az Országgyűlésben, hogy ha valaki ezt nem szavazza meg, az hazaárulással felérő tett. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Szavazzátok meg!]] Annak ellenére tettek így, hogy az alkotmánymódosítás 3,3 millió ember egyértelmű akaratát tükrözi. Annak ellenére nem támogatták a módosítást, hogy az Európai Bizottság továbbra sem vonta vissza a betelepítési javaslatot, sőt, felgyorsítanák azt. [[Szilágyi György közbeszól.]] [[11.50]] Ha a Jobbiknak valóban fontos az alkotmányos védelem, akkor miért nem szavazta meg a módosítást a múlt héten? [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Ha nektek fontos, miért nem szavazzátok meg? Visszadobjuk a labdát.]] Főleg úgy, hogy amint az egyeztetéseken az kiderült, a szöveget jónak találta - miért nem szavazták meg? A Jobbik a mostani politikájával valójában az MSZP-vel és Gyurcsány Ferenccel került egy platformra [[Mirkóczki Ádám: Valami újat!]] a baloldalról azonban már a kezdetektől fogva tudtuk, hogy a bevándorlás pártján állnak, de egy elvileg nemzeti alapon álló pártról csak most derült ki igazán, ez nagyon furcsa. [[Z. Kárpát Dániel: És most egy saját gondolatot!]] Elnök úr, mondja meg őszintén: milyen érzés Gyurcsány Ferenccel egy akolban lenni, milyen érzés az MSZP-vel, a baloldallal [[Dúró Dóra: Tiltsuk ki a közéletből a kommunista vezetőket, miért nem tiltjátok ki?!]] egy vályúból enni? Milyen érzés? Milyen érzés?! Az alkotmány-módosításról szóló szavazáskor egyértelműen kiderült tehát, hogy a betelepítési kvóták elleni küzdelemben a magyarok kizárólag a kormánypártokra számíthatnak. A Jobbik persze nemcsak az országnak, hanem saját magának is kárt okozott. Önök egyébként nálam is jobban tudják, hogy milyen nagy zúgolódás van a Jobbik sorai között [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] ,mennyire sok tagjuk emelt szót amiatt, hogy fontosabbnak tartják a pártpolitikai meggyőződéseket, a pártpolitikai ravaszkodásokat Magyarország érdekeinél. Egy volt képviselőjük például azt mondta, idézem: így lehet elveszíteni egy egész országot. Csak gratulálni tudok az ellenzéknek, hogy ilyen mélységekbe szálltak. Aztán van egy másik értelmiségi, akit egyébként a Jobbik pártelnöke korábban a példaképének nevezett, ő azt mondta: azért szerencsétlen a Jobbik viselkedése, mert nem elegáns nemzeti ügyekben feltételeket szabni. [[Vona Gábor közbeszól.]] Márpedig önök ezt tették. Az elmúlt hónapokban folytatott politikájuk jól bizonyítja, hogy a Jobbik egy nagyon-nagyon zavaros párt, amelyik a pénzért és a hatalomért mindenre képes [[Szilágyi György: Éljen a letelepedési biznisz!]] és egyébként mindennek az ellenkezőjére is. Ezért szervezik ki a konzultációjukat egy nevenincs alapítványba, ezzel megtévesztve saját szavazóikat is. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból. Az elnök csenget. Szilágyi György közbeszól.]] Képviselő úr, ezért tartanak fenn kapcsolatot szélsőséges militarista szervezetekkel. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Éljen a helikopter!]] Ezért tűrik el, hogy kémek is legyenek a soraik között, vagy akár őket delegálják Brüsszelbe, vagy akár áfacsalók is. Ezért van az, hogy sokszor a baloldali pártokat majmolják, nemcsak a felszólalásokban, nemcsak a tartalomban, hanem mindenféle molinókkal is itt az Országgyűlésben. Én a magam részéről nem lepődnék meg azon, ha tényleg megvalósulna az a javaslat, ami a Jobbik és a baloldali pártok technikai koalíciójáról, technikai együttműködéséről szól, és amit még Schiffer András is perverz technikai koalíciónak nevezett. A Jobbik, az a helyzet, bazi nagy léptekkel halad [[Dr. Staudt Gábor: A kormányváltás felé!]] , masírozik, azt is mondhatnám, a perverz technikai koalíció irányába. Ha van igazán veszélyes letelepedés, akkor az a Jobbik letelepedése a baloldalon. Szép kis teljesítmény ez egy egykori nemzeti párttól; köszönetet azért ne várjanak érte. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Ezt meddig gyakoroltad?]] Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Móring József Attila jegyző urat, ismertesse a napirend utáni felszólalók névsorát.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bodó Sándor, Fidesz; Szávay István, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Dúró Dóra, Jobbik; Magyar Zoltán, Jobbik.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Most, 11 óra 54 perckor elkezdjük a kérdések és azonnali kérdések tárgyalását. Tisztelt Országgyűlés! Korózs Lajos, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Ön mit gondol a hajléktalan emberek elleni gyűlöletkeltésről?” címmel. Korózs Lajos képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A napokban az egyik kereskedelmi csatorna - de nevezhetnénk a kereskedelmi csatornák köztévéjének is a TV2-t -, azt gondolom, olyan mélységekbe zuhant, ami nem nagyon találunk szavakat. A tudósítást felkonferáló Marsi Anikó, azt gondolom, többről beszélt, mint gyűlöletről és gyűlöletkampányról, annál is inkább, mert a felkonfban a következőket mondta: „A szegény, munkába igyekvő tisztes állampolgároknak, tanulóknak saját mocskukban, rongyaikban fekvő embereken kell átlépkedniük.” Az érzékeny beszámoló szerint e szánalmas látvány miatt aki csak teheti, elkerüli a környéket is. Kedves Képviselőtársaim! Én különösebben nem akarok itt időzni a TV2 mellett, annál is inkább, mert kíváncsi lennék az államtitkár úr véleményére, de engedjék meg, hogy egy mondatot azért még idézzek. Ferenc pápa mintha a TV2-nek üzent volna, a következőket mondta a múlt héten, amikor hajléktalanokat fogadott a Vatikánban: aggódni kell, amikor a lelkiismeret érzéketlenné válik, és nem veszi észre a mellette szenvedő testvért vagy a világ súlyos gondjait, amelyek ismétlődő refrénné válnak a tévéhíradókban. Kedves Képviselőtársaim! Azt hiszem, nem kell magyarázni, hogy milyen problémával állunk szemben. Maga a hajléktalanság egy tragédia. Függetlenül attól, hogy milyen kormány van éppen hatalmon Magyarországon, minden kormánynak kutya kötelessége ezzel a problémával foglalkozni. Magára a hajléktalanságra sokféle választ lehet adni. Lehet preventív választ, ahol igyekeznek megelőzni a hajléktalanná válást, és a kormányzati döntéseket és a költségvetési forrásokat abba az irányba terelik, hogy minél kevesebb ember veszítse el a hajlékot a feje fölül. Aztán vannak olyan politikák, amelyek igyekeznek ezeket a problémákat másképp kezelni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] példának okáért Ócsát építenek vagy eszközkezelőt hoznak létre. Várom a válaszát, államtitkár úr. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Korózs képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Hasonló szociális érzékenységet akkor is vártunk volna, akár öntől, akár államtitkártársaitól, minisztertársaitól, amikor Kóka János olyan örökbecsű mondatokat mondott, hogy sohasem kérdezik meg a békákat akkor, amikor le akarják csapolni a mocsarat, hogy szeretnék-e, hogy lecsapolják vagy sem. Akkor valahogy ez a fajta szociális buzgóság nem volt jellemző a Szocialista Pártra, nem mondták azt, hogy Kóka Jánossal nem értenek egyet, vagy nem volt semmifajta következménye kormányzaton belül, hogy ő ilyen mondatokat mondott. Azt is el kell mondanunk, hogy ha a Szocialista Párt folytatta volna a tevékenységét 2010 után, és azok a folyamatok folytatódtak volna például a devizahitelesek kapcsán, akkor sokkal több embernek a problémáját kellene most megoldani, hiszen akkor emberek és családok ezres, tízezres vagy százezres nagyságrendben veszítették volna el a fejük fölül a fedelet, és egy részük bizonyára hajléktalanként került volna az utcára. A Fidesz-KDNP-re volt szükség, és az árfolyamot megfékező árfolyamgátra, végtörlesztésre, ócsai lakóparkra, Nemzeti Eszközkezelőre, amely meg tudta ezt a problémát előzni, és ezáltal nem növekedett nagymértékben a hajléktalanok száma a devizahitelből károsultként kikerülő emberekkel, családokkal együtt. Igyekszünk a lehető leginkább emberi körülményeket biztosítani mindenkinek, aki mégis az utcán él. Ha a tavalyi időszakot nézzük, sohasem volt olyan időpont, amikor többen szerettek volna bekerülni a hajléktalanszállásokra, mint amennyi ágy ott volt. Sohasem kellett senkit visszafordítani a bejáratnál, hogy nincs elegendő ágy, hogy telítve lenne a hajléktalanotthon. Úgy építettük fel ezt a rendszert, nem véletlenül, hogy az év közbeni 9500 hely mellett krízisidőszakban további 1500 férőhellyel tudjuk bővíteni a kapacitásokat, pontosan azért, hogy senkinek ne kelljen az utcán élni azért, mert nincs elegendő számú ágy, hanem a továbbiakban is mindenkinek ezt biztosítjuk. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ez 9 milliárd forintos költségvetési tételt jelent, de ebből tudjuk az emberek számára a hajlékot vagy a fejlehajtásnak alehetőségét biztosítani a téli hidegben is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Kepli Lajos, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Mi lesz az Erzsébet-programban résztvevő állami ingatlanok sorsa?” címmel. Kepli Lajos képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Úgy tűnik, hogy a szocialista kormányok alatt megkezdett, a balatoni ingatlan vagyon szétrablását érintő intézkedések tovább folytatódnak 2010 óta is folyamatosan. A múlt héten jelent meg a sajtóban, hogy a kormány felmondott több, Erzsébet-programban részt vevő szálloda alkalmazottainak, dolgozóinak, így a balatonőszödi, a siófoki és a balatonvilágosi Erzsébet-szállodák, -ingatlanok is az eladás sorsára juthatnak sajtóértesülések szerint. [[12.00]] Ez ügyben kérdezném államtitkár urat, hogy mi a szándék ezekkel az ingatlanokkal, egyáltalán az Erzsébet-programban részt vevő ingatlanokkal, táborokkal, szállodákkal, hiszen nagyon jól futó és pörgő szállodák voltak ezek, mind a három, amelyet most értékesíteni kívánnak. Természetesen ingatlanként is nagyon értékesek. Talán innen fúj a szél, azt gondolom. Viszont ezeknek a településeknek óriási érvágást jelent, hiszen míg Balatonőszöd kurtaxabevételének 90 százalékát adta ez az Erzsébet-szálloda, addig Balatonvilágoson a kormányzat különböző intézkedéseivel, az idegenforgalmi adó után járó adókedvezmény csökkentésével, ennek az Erzsébet-szállodának a megszüntetésével és más egyéb forráselvonásokkal mintegy 30 millió forintos veszteséget okoznak a következő évben úgy, hogy Balatonvilágos fejlesztési forrása összesen 40 millió forint egy évre, tehát ennek a háromnegyede elveszik. Gyakorlatilag vegetálásra kényszerítik ezt a települést. Balatonőszöd esetében sem sokkal jobb a helyzet. Nem tudjuk, hogy a többi hasonló szállodával, létesítménnyel a jövőben mi lesz. Ha egyszer önök vérszemet kapnak, akkor nem állnak meg egy, kettő vagy három ingatlannál, hanem folytatják a sort egészen addig, amíg eladható vagy szétrabolható vagyon marad a Balaton partján vagy akárhol máshol az országban. Kérdezem, államtitkár úr, mi a szándékuk ezekkel az ingatlanokkal, és mi lesz a folytatása így az Erzsébet-programnak, hogyan fogják folytatni, ha az ingatlanokat eladják alóluk. Köszönöm. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. tájékoztatása szerint valóban tervezi az Erzsébet-programban szereplő állami tulajdonú ingatlanok értékesítését, miután a jelenlegi vagyonkezelőtől, az Erzsébet Vagyonkezelő Kft.-től átvette, illetve birtokba veszi azokat. Amennyiben az ingatlanok értékesítésének jogszabályi feltételei fennállnak, azok értékesítésére fő szabályként versenyeztetés keretében kerülhet sor. Az MNV Zrt. az átláthatóságot és a nyilvánosságot teljeskörűen biztosító elektronikus aukciós rendszert vezette be, ahol a magyar állam tulajdonában álló, az állami feladat ellátásához nem szükséges vagyontárgyakra lehet licitálni. Az MNV Zrt. az eljárás keretében a legjobb ajánlatot köteles elfogadni. Fő szabályként az ingatlanok önkormányzatok részére történő ingyenes tulajdonba adása jelenleg vagyongazdálkodási szempontok alapján nem támogatott. A közfeladatok ellátására tekintettel elvi lehetőségként felmerülhet az ingatlanok önkormányzat részére történő vagyonkezelésbe adásának vagy értékesítésének lehetősége, amelynek feltételei megvizsgálása érdekében javasoljuk, akit ez érint vagy érdekel, felvenni a kapcsolatot az MNV Zrt.-vel. Tekintettel arra, hogy az érintett önkormányzatok nem jelentettek be a kérdésben jelzett parti sávok kapcsán ingyenes tulajdonba vételi igényt, az ingatlanok, ingatlanrészek ingyenes önkormányzati tulajdonba adása jelenleg nincs napirenden. Köszönöm szépen a lehetőséget és a figyelmet. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Ikotity István, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Miért a haverokat támogatja a kormány a magyar családok, a munkahelyteremtés és a zöldgazdaság-fejlesztés helyett?” címmel. Ikotity István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! A kormány részéről a hivatalos mondás energiaügyben még mindig az az L. Simon-i, hozzá nem értésről tanúskodó mondás, hogy nem süt a nap, nem fúj a szél, ezért a családi otthonok energiaellátását nem lehet a zöldenergiára bízni. Eközben viszont olyan állami intézményeknek, mint amilyen például a Terrorelhárítási Központ, uniós támogatásokból fizették ki a megújulóenergia-hatékonysági fejlesztéseit. Ráadásul az egész Fidesz-közeli gazdasági holdudvar ott sürög-forog a zöldenergiás és megújuló támogatások körül. Ők pontosan tudják, mekkora üzlet van az energiapazarlás csökkentésében, csak a magyar embereket szeretnék távol tartani a tartós és fenntartható rezsiköltség-csökkentést eredményező lehetőségtől. A magyar tapasztalatok szerint egy alapos energiahatékonysági korszerűsítés akár 50 százalékkal is csökkenthetné egy családi otthon energiaszámláját. Az Európai Unió 90 milliárd forintot adna a lakások energetikahatékonysági korszerűsítéseire, de az Orbán-kormány mindenféle állítással igyekszik eltéríteni ezt a hatalmas támogatást. Először azt füllentették, hogy az EU nem ad pénzt vissza nem térítendő támogatásokra, majd azt, hogy egy ilyen lakossági pályázatot nem lehetne lebonyolítani. Pedig a valóságban arról van szó, hogy önök ezt a pénzt már előre odaígérték a haveroknak, és az uniós támogatásokat sokkal könnyebb ellopni néhány nagy közületi projektben, mint ha családok pályáznának a támogatásra. 90 milliárd forintról van szó, amelyből akár évi 10 ezer lakás korszerűsítése is megoldható lenne, munkahelyek ezreit létrehozva a zöldgazdaság területén. Nagyobb megtakarítást eredményez-e a közpénz, ha a családi otthonok korszerűsítése helyett az állami szférában költik el, és vállalják-e az ország nyilvánossága előtt is, hogy az uniós támogatás jobb helyen van a kormány dúsgazdag barátainál, mint a magyar családoknál?
Köszönöm, miniszter úr - nem miniszter úr, hanem képviselő úr. Viszont megadom a szót Lázár János miniszter úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! Köszönöm szépen a kormány nevében a kérdését, és szeretném arról tájékoztatni, hogy a kormány kész arra, hogy a parlament ülésnapján negyedévről negyedévre, a felajánlott vitanapok keretében és a kormány által kezdeményezett vitanapok keretében beszéljük azt meg, hogy az európai uniós forrásokat mire használjuk. Teljesen egyetértek azzal a céllal, amit ön megfogalmazott, hogy Magyarországon jó néhány olyan ingatlan van, amelynek a korszerűsítése elengedhetetlenül szükséges részben a rezsicsökkentés eddigi eredményeinek megtartása, részben pedig az életminőség jelentős javítása okán. 1,2 millió olyan lakóingatlan van Magyarországon, ami ipari technológiával épült, és ezenkívül van 800 ezer olyan ingatlan, ami a hatvanas-nyolcvanas években valósult meg, úgynevezett Kádár-kockák, ezek a 100 négyzetméteres házak, elsősorban vidéken vagy az agglomerációban. Ez 2 millió ingatlan; 2 millió ingatlan teljes felújítására volna szükség. Ehhez képest az ön által említett 90 milliárd forint 10 ezer ingatlan felújítását fedi be. Sokkal nagyobb volumenű és sokkal jelentősebb nemzeti program indítását kell megcéloznunk, figyelembe véve azt is, hogy Magyarországon 300 ezer üres ingatlan van, lakócélú ingatlan, amelyekből legalább 150 ezer, meggyőződésünk, lakható állapotban. Mi ezért azt javasoltuk a kormánynak, hogy ezeket a forrásokat fordítsa azoknak az iskoláknak, óvodáknak, egészségügyi intézményeknek, kormányhivataloknak a korszerűsítésére, ahol a magyar állam dologi jellegű korszerűsítéseket, illetve dologi jellegű megtakarításokat tud elérni. Ez volt a cél, ez volt a motiváció. Semmiféle más, ön által vélelmezett célja a programnak nem volt. Örömmel jelenthetem, hogy jó néhány állami intézményben ez a korszerűsítés zajlik. A magyar állam intézményei egyébként ezek után a korszerűsítések után kiáltanak, tekintettel arra, hogy rossz dologi állapotban lévő és rossz fizikai állapotban lévő iskolákban, óvodákban, állami hivatalokban biztosítjuk az adófizetők számára a szolgáltatásokat. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Lázár miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Nyitrai Zsolt, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „Milyen eszközökkel segíti a kormány az elektromos autók elterjedését?” címmel. Nyitrai Zsolt képviselő urat illeti a szó.
Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A közelmúltban közlekedéstörténeti pillanatot élhettünk meg választókerületemben, Egerben, amikor is átadtuk a város első elektromosautó-töltő pontját. Tettük mindezt azért, mert hiszünk abban, hogy a zöld rendszámos autóké a jövő, közösen kell dolgoznunk azon, hogy a közlekedő autók minél kevesebb káros anyagot bocsássanak ki. Eger városa ezt a lépést saját erőből, városi forrásból valósította meg. De mi is az országos kép, tisztelt Országgyűlés? Jelenleg mintegy 1300 elektromos autó fut Magyarország útjain. Ambiciózus tervek szerint 2020-ra 3 ezer töltőpont kialakítását reméljük Magyarországon, és mintegy 30 ezer zöld rendszámos autóval számolunk 2020-ra. El kell érni véleményem szerint, hogy hosszú utazási távon is lehessen elektromosautózni hazánkban. Ezen cél elérése érdekében rendkívül fontosnak tartom személy szerint az ösztönzést, nevezetesen például az ingyenes parkolást a zöld rendszámos autóknak. Tisztelt Államtitkár Úr! A kérdésem az lenne, hogy milyen eszközökkel segíti Magyarország Kormánya az elektromos, a zöld rendszámos autók elterjedését azért, hogy egy tisztább és csendesebb környezetben élhessünk hosszabban. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Lepsényi István államtitkár úrnak. [[12.10]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Jedlik Ányos-tervben megfogalmazottak szerint a kormányzat célkitűzése a piac ösztönzése, a megfelelő infrastruktúra biztosítása és a jogszabályok kialakítása. Az elektromos gépjárművek elterjesztéséhez nem olyan régen hirdettünk meg egy pályázatot, amelynek keretében megvásárolt új elektromos kocsinként másfél millió forint támogatást biztosítunk. Az ez évben és jövő évben rendelkezésre álló keretösszegből számításaink szerint több mint 3 ezer elektromos autó vásárolható meg, tehát érezhetően nőni fog az elektromos járművek parkja. Az is nagyon fontos, hogy az elektromosgépjármű-flották további fejlesztését, az állami tulajdonban lévő flották fejlesztését határoztuk el, és évente mintegy 50, tisztán elektromos autó beszerzésére, illetve cseréjére kerül sor. Nagyon fontosnak tartjuk a közösségi közlekedés fejlesztését. A tárca támogatása révén Budapesten 20 darab magyar gyártású elektromos autóbusz üzemel a BKV járműállományában, és a nemzeti autóbuszgyártási stratégia hangsúlyos elemeként szerepeltetjük az elektromos buszok gyártását és azok felhasználását a városi közösségi közlekedési fejlesztésben, remélhetőleg Egerben is. Az elektromos töltőhálózat fejlesztése érdekében szintén pályázatot írtunk ki a 15 ezernél nagyobb lakosságszámú települések részére. A pályázatban jelen pillanatban 1 milliárd 250 ezer forint áll rendelkezésre, és ebből 500 töltőt lehet telepíteni. Ez ezer töltési pontot jelent, és jelenleg már 44 önkormányzat benyújtotta a pályázatát. A már elfogadott jogszabályi kedvezményeken túl jelenleg folyik egy olyan átfogó jogszabályi javaslatcsomag kidolgozása, amely többek között az elektromos töltők telepítésének segítését és engedélyezésének a gyorsítását biztosítja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Gúr Nándor, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „A kormány a családok iránti elkötelezettségét mikor kívánják tovább erősíteni azzal, hogy a gyermekneveléssel töltött teljes időt szolgálati időnek ismeri el a nők kedvezményes nyugdíjba vonulása esetén?” címmel. Gúr Nándor képviselő urat illeti a szó.
Elnök úr, köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! 2010-ben a hölgyek kedvezményes nyugdíjba vonulásával kapcsolatosan önök azt mondták, hogy 40 év szolgálati idő után - szolgálati idő után! - nyugdíjba mehetnek a hölgyek. Hazudtak, hazudott a Fidesz a hölgyeknek, merthogy nem szolgálati idő után, hanem jogosultsági idő után mehetnek el a hölgyek. A jogosultsági idő messze nem egyezik meg a szolgálati idővel. Adott esetben nem számít bele a jogosultsági időbe a képzésben töltött idő, nem számít bele a gyermeknevelés tekintetében minden esztendő, maximum 8 év az, amit figyelembe lehet venni, nem számít bele a táppénz, nem számít bele a munkanélküli-ellátás, az álláskeresési ellátás időszaka, de még olyan időszakok sem, mint például a rokkantnyugdíjak járulékkal megfizetett időszaka, amikor átmeneti helyzet, hónapok vannak a rokkantnyugdíjból a munka világába. Mese nincs, önök szembe hazudtak! Szembe hazudtak, több százezer hölgyet hátrányos helyzetbe hoztak a korábbi ígéreteikkel szemben, és közben még a nyugdíjjárulék mértékét is megemelték fél százalékkal, amiről persze előtte egy árva szót nem szóltak.Igazából azt szeretném csak kérdezni, hogy mikor akarnak helytállni a korábbi kinyilatkoztatásaikért, tudják, azért, hogy 40 év szolgálati idő megléte kapcsán mehessenek a hölgyek nyugdíjba. Mikor lesz az a helyzet, amikor, mondjuk a gyermekvállalás tekintetében nemcsak 8, hanem ha 10 évet töltött valaki a gyermekek nevelésével, akkor ezt a 10 évet elismerjék a 40 év jogosultsági idő keretei között, de mondom, a szolgálati idő ígéretének a figyelembevételével. Miért hazudtak? Miért nem vállalják mindazt, amit ígéretek formájában megtettek az emberek felé? Mindaz, amit csinálnak, gyalázatos e tekintetben, mert több tízezer, adott esetben százezer hölgy ellehetetlenítésével párosul. Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr, jegyző úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Amikor a parlamenti képviselők a Nők 40-ről beszélnek, akkor mindig megnézem a szavazási jegyzékben, hogy amikor nem beszélni, hanem dönteni kellett, akkor ki-ki hogyan is döntött, amikor konkrét szavazatban megnyilvánult az elkötelezettség azok iránt a hölgyek, asszonyok iránt, akik 40 évig dolgoztak, vagy 40 évig dolgoztak és gyermeket neveltek. Megnéztem ezt a szavazási listát, hátha Gúr képviselő úr esetleg akkor éppen náthás volt - decemberi nap volt, tehát ez könnyen előfordulhatott volna -, és ezért nem jött be a parlamentbe szavazni. [[Gúr Nándor: A jogosultságot vettétek el! Akkor is hazudtatok! Gőgös Zoltán: Így volt!]] De hát, bizony jó egészségnek örvendett, és a pártfegyelmet is kiválóan tartotta, éppen ezért 2010. december 20-án egy késő esti órában, 19 óra 36 perckor, bizony ám, ön sem támogatta azt [[Gúr Nándor: A jogosultságot vettétek el!]] hogy a nők számára bevezessük a 40 év utáni, 40 év munkaviszony utáni [[Gúr Nándor: Nem a szolgálati időt, hanem a jogosultsági időt vettétek el! Szégyelld magad, Bence!]] nyugdíjba vonulás lehetőségét. [[Gúr Nándor: Szégyelld magad, Bence!]] Fájó dolog, hangosan kiabál képviselő úr, de bármilyen hangosan kiabál [[Gúr Nándor: A szolgálati időről volt szó! Nézd meg, hány tízezer hölgyről van szó!]] sajnos a parlamenti informatikai rendszerből [[Zaj. Az elnök csenget.]] nem fogja tudni kitörölni [[Gőgös Zoltán: A kérdésre válaszolj!]] a leghangosabb kiabálásával sem azt, hogy amikor ennek a kedvezménynek a bevezetéséről lehetett dönteni [[Gúr Nándor: Tudod, mi a különbség a szolgálati idő és a jogosultság között?]] , akkor bizony sem ön, sem a képviselőtársai erre igennel szavazni nem tudtak. Mondom, képviselő úr, hiába kiabál - lehet, hogy ez az MSZP elnökségi ülésein megy, hogy aki hangosabb, annak igaza van -, de itt van egy szavazási jegyzőkönyv, ami bizony egyértelmű. Volt a Fidesz-KDNP, amely biztosította ezt az embereknek. [[Gúr Nándor: Ti elvettétek! Szégyelld magad!]] [[Gúr Nándor: Ti elvettétek! Szégyelld magad!]] Tudja, mennyi embernek biztosítottuk azóta ezt? 181 111 főnek, ha október végéig nézi meg az adatokat. És tudja, hány embertől vették volna el önök, vagy ha önökön múlik, mennyi ember nem kapja meg ezt a kedvezményt? (Gúr Nándor: Ti elvettétek! Szégyelld magad!) 181 111 embernek. De beszélhetnénk arról is, hogy olyan nyugdíjba tudtak vonulni, amely megőrzi most már az értékét, hiszen nem vesznek el belőle 8 százalékot, mint ahogy [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] önök tették, hanem bizony több mint 8,5 százalékkal emeltük ezeknek a nyugdíjaknak az értékét. [[Gúr Nándor: Szégyelld magad, Bence!]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Vágó Sebestyén, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Katasztrofális ágazati bérhelyzet: tesznek végre érdemleges lépést is a megoldás érdekében?” címmel. Vágó Sebestyén képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! November 12-én ünnepeltük a segítő szakmában dolgozókat a szociális munka napján. Sajnos, elmondhatjuk azt, hogy idén is, mint az elmúlt években mindig, nem tudtak a szféra dolgozói felhőtlenül ünnepelni. Önök évek óta hitegetik az ágazati dolgozókat az életpályamodell bevezetésével, választásoktól, kampányoktól függően hol intenzívebben, hol gyengébben. Persze, ismerem a gépies választ a pótlékokról, kiegészítésekről, de ön is tudja, hogy ezzel nem lehet elkerülni a tényleges bérfejlesztést. Mi a baj a pótlékolással? Nem elegendő ahhoz, hogy élhetővé tegye a dolgozók fizetését, egy értelmezhetetlen táblázat alapján igazságtalanul osztja el a fennálló keretet, ráadásul bármikor egy tollvonással megszüntethető. Látjuk, hogy milyen helyzetben van az ágazat. Mára ott tartunk, hogy a szociális ágazat a legrosszabbul fizetett az országban. Náluk már csak a közmunkások keresnek rosszabbul. Nem veszik észre, hogy ez az állapot szakmai katasztrófahelyzetet fog okozni? Nagy a pályaelhagyás, sokan akár diplomával inkább segédmunkát vállalnak Nyugaton, mert a saját létfenntartásukat nem akarják veszélyeztetni. Mára elmondható, hogy a területen nem maradnak mások, mint azok, akikben olyan magas a hivatástudat, hogy ezeket a kockázatokat és veszélyeket is vállalják, illetve maradnak még azok, akik vagy ugródeszkaként tekintenek erre a szakmára és kis szakmai tapasztalattal esetleg más pályára vagy Nyugatra mennek, vagy akár kényszerpályaként választották ezt a munkát. Ha ez a helyzet nem változik, vagyis nem lesz egy normális mértékű béremelés, illetve életpályamodell, ami hosszú távú kiszámíthatóságot biztosíthatna, a rendszer összeomlik, a végeken nem lesz, aki fenntartsa és működtesse. Előszele ennek az, hogy december 5-ére a szociális dolgozók meghirdették sztrájkjukat, háromórás munkabeszüntetéseket. Vegyék észre ezeket a jeleket! Tisztelt Államtitkár Úr! Mikorra várható a szociális ágazat bérrendezése, a szociális életpályamodell bevezetése? Lesz-e egyáltalán valamikor, vagy már végleg lemondtak róla? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Fontosnak tartottuk, hogy a magyar gazdaság erősödését lássák a fizetési papírjukon, ha csak részben és első lépésekben, de azok is, akik a szociális szférában dolgoznak, hiszen annak a 95 ezer embernek a munkája pótolhatatlan a magyar társadalmi, jóléti ellátórendszerben. [[12.20]] Éppen ezért, ha az elmúlt két évet nézem, az is több mint 60 milliárd forintnyi többletbér-fedezetet mutat a költségvetési számokban. 2014 januárjában vezettük be az ön által is említett ágazati bérpótlékot, erre 12,8 milliárdot fordítottunk, ez 6 ezer és 17 ezer forint közötti többletjuttatást jelentett az ágazatban dolgozóknak. Ezt követte 2015-ben a kiegészítő juttatás, amely 7,6 milliárd forint értékű volt 2015-ben, idén pedig 15,5 milliárd forint értékű. Ez átlagosan 16 ezer forintot jelentett az ágazatban dolgozóknak. Míg az első pótlékot mindenki megkapta és valamelyest egységes elvek szerint, a másodiknál a magasabb végzettségű, nagyobb tapasztalattal rendelkezőknek magasabb összeget kívántunk biztosítani, pontosan azért, hogy a pályán tudjuk tartani azokat, akiknek a tapasztalata, a kitartása nagyobb volt az elmúlt esztendőkben. Így ez 40-50 ezer forintos, vagy egyes esetekben akár 70 ezer forintos béremelést is jelenthetett, de általában 40-50 ezer forint volt az, amit sokan haza tudtak vinni. Ha megnézem egypár konkrét példával: egy szakirányú végzettségű gyermekfelügyelő, aki már hosszabb ideje a pályán van, 37 éve, 36 ezer forinttal kap most többet, mint három évvel ezelőtt. Egy főiskolai végzettségű, tehát egy magasabban kvalifikált pályakezdőnek az induló bére, tehát aki most indul a pályán családgondozóként, most 43 700 forinttal magasabb, mint ezelőtt három-négy évvel. Aki pedig szociális tanácsadóként most pályakezdő, ő is 52 ezer forinttal keres többet, mint aki a pályát kezdte ezelőtt három-négy évvel. Ez az első két lépés, amit megtettünk. Ezeket [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] kívánjuk a jövőben folytatni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ikotity István, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Szándékában áll-e a kormánynak a tanodák normatív finanszírozása?” címmel. Ikotity István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt hetekben több alkalommal feltettem önnek a kérdést, hogy szándékukban áll-e a tanodák normatív finanszírozása, hosszú távú biztonságos működési alapjának a megteremtése. Most nem is cifrázom, egyszerűen ennyi a kérdésem: szándékukban áll-e a tanodák normatív támogatása, hosszú távú biztonságos működésüknek a megteremtése? Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A következő időszakban szeretnénk minél több tanoda számára működési lehetőséget biztosítani, mint ahogy eddig is tettük. Ön is tudja, hogy amikor átvettük a kormányzás lehetőségét, akkor 60 tanoda működött Magyarországon, amelyek száma 2015-re majdnem 180-ra, tehát majdnem háromszorosára nőtt. [[Ikotity István közbeszól.]] Szeretnénk szélesíteni, hogy a következő évben melyek azok a tanodák, amelyek biztosan tudnak arra számítani, hogy ezekből a forrásokból, amelyekből most is gazdálkodunk, tudjanak működni. Éppen ezért a korábbi 5,3 milliárd forintos keretet további 2 milliárd forinttal növeljük, azért, hogy azoknak, akik a korábbi tanodapályázaton nem nyertek, de régóta működnek, számukra biztos további működést tudjunk biztosítani egy kiszámítható finanszírozási feltételekkel rendelkező rendszerben. [[Ikotity István az elnök felé: Nem a kérdésre válaszol!]] Így összességében 7,35 milliárd forintot fogunk erre fordítani, szemben az előző, hasonló időszak 5,3 milliárd forintjával. [[Ikotity István: A kérdésre válaszoljál már!]] Tehát jóval több pénz áll rendelkezésre a tanodák támogatására. Bízom benne, hogy ezt ön is támogatni tudja. Most a következő feladatunk, amit a tanodák kapcsán meg kell tenni, tisztelt képviselő úr, az, hogy ezt a 2 milliárd forintot többletként biztosítsuk, és ebből [[Ikotity István: Normatív finanszírozás!]] további tanodák tudjanak működni. Ezzel pedig 280-ra is emelkedhet a tanodák száma. Éppen ezért az ő számukra a működés a következő években is, ami már messze több, mint az eredeti 60, éveken át biztosított lesz ebből a forrásból. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból. Ikotity István: Nem válaszolt!]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Csizi Péter, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszterhez: „Hogyan tudjuk megtartani Kocsis Zoltán örökségét?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Balog Zoltán miniszter úr kérésére Hoppál Péter államtitkár úr fog majd válaszolni. Csizi Péter képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Mélyen tisztelt Államtitkár Úr! Pécs a kultúra városa, hiszen történelmi öröksége és mai kulturális intézményrendszere ezer szállal kötődik a magaskultúra ápolásához. A magyar és a pécsi kulturális élet szomorú aktualitása Kocsis Zoltán kétszeres Kossuth- és Liszt Ferenc-díjas karmester, zeneszerző és zongoraművész géniusz egy héttel ezelőtti halála. Kocsis Zoltán az elmúlt évtizedekben, akár karmesterként, akár a Nemzeti Filharmonikus Zenekar főigazgatójaként, ha Pécsett járt, mindig telt házas koncertet adott. Mi úgy tudjuk, nemcsak a pécsi közönség rajongott érte, hanem ez a szeretet kölcsönös volt. Kocsis Zoltán gyakran laudálta a pécsi kulturális infrastruktúrát, kiemelten az Európa kulturális fővárosa programban létrehozott világszínvonalú Kodály Központot is, amit az ország egyik legjobb, ha nem a legjobb akusztikájú koncerttermeként említett. Mélyen megrendítő és ma már történelmi tény, hogy Kocsis Zoltán utolsó fellépése, mielőtt betegsége visszavonulásra kényszerítette volna, a Művészetek Palotájában épp A csodálatos mandarin és A kékszakállú herceg vára előadása volt, amit a Pécsi Balett közreműködésével mutattak be. Tisztelt Államtitkár Úr! Kocsis Zoltán halála nemcsak a szakma, a közönség, hanem a döntéshozók számára is kérdéseket vet föl. A kormánynak számot kell vetnie azzal, hogy mi, akik kortársai lehettünk egy nemzetközi szinten ünnepelt zenei fenoménnak, mit tehetünk Kocsis Zoltán zenei öröksége helyes ápolásáért. Éppen ezért kérdezem az államtitkár úrtól, hogyan kívánja a kormány segíteni, hogy Kocsis Zoltán iránymutatása a magyar kulturális életben a minőségi kultúrát segítse. Mint Pécs egyik országgyűlési képviselőjét kérdezem, hogy ebből Pécs városa, a kultúra fővárosa miként tudja kivenni a részét. Várom nagy tiszteletű válaszát. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Hoppál Péter államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársam! Illő és méltó, hogy az Országgyűlés falai között is megemlékezhetünk egy kérdés erejéig Kocsis Zoltán zenei kulturális örökségéről, hiszen valóban, ahogy ön is említette, egy nem pótolható művész távozott az élők sorából. Szívből egyetértek képviselőtársam azon felvetésével, amely szerint Kocsis Zoltán gazdag kulturális örökségének ápolása az elmúlt héttől valóban nemcsak a magyar kulturális intézményrendszer, nemcsak szűkebb értelemben a kulturális közoktatás és felsőoktatás feladata, hanem Magyarország Kormányának is számba kell vennie, hogy hogyan fog igazodni ehhez az örökséghez. Egyúttal örömmel adhatok számot arról, hogy a kulturális kormányzat számos kérdésben éppen a Kocsis-féle iránymutatásnak és örökségnek megfelelően vagy ahhoz illeszkedve számos programot kezel és útjára indított már az elmúlt hónapokban. Ilyen a szintén pécsi aktualitással bíró, az egyes részleteiben 1945-ben a baranyai megyei székhelyen meghirdetett Kodály-módszer iskolai kereteinek újragondolása vagy a mindennapos iskolai énekléssel kapcsolatos, Kodály Zoltánné bevonásával útjára indított programalkotási munka. De ilyen a kulturális kormányzat immár kétesztendős, a kulturális decentralizáció segítését célzó kulturális alapellátási programja is, amelynek keretében szeretnénk értékes kultúrához juttatni minden magyar állampolgárt, már a gyermekkortól kezdve, a fővárosban és vidéken is. Ebben a programban is kiemelt szerepet szán a kormány a nagy zenei hagyományokkal rendelkező Pécs városának, amelyet a „Modern városok” program keretében a Kodály Központ és a Zsolnay Kulturális Negyed, valamint a Pannon Filharmonikusok támogatására működési támogatásként 1 milliárd 700 millió forinttal segít évente, az idei esztendőtől kezdődően. És végül hadd említsem meg, hogy a kulturális szférában dolgozó mintegy 20 ezer munkavállaló számára 15 százalékos bérfejlesztési programot indít útjára a kormány. Igyekszünk Kodály és Kocsis örökségének megfelelni. Köszönöm, képviselő úr. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Teleki László, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Hová tűnnek a foglalkoztatási szövetkezetekre szánt milliárdok, amit az Országos Roma Önkormányzat korábbi elnöke tüntetett el?” címmel. Teleki László képviselő urat illeti a szó. [[12.30]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A kormányzat miért nem akarja behajtani a hátrányos helyzetű cigányok munkába segítésére szánt pénzeket, amelyeket Farkas Flóriánék tüntettek el az Országos Roma Önkormányzatban? Miként lehetséges az, hogy a kormányzat orra elől az Országos Roma Önkormányzat az ingatlan vagyonát ki tudja menekíteni egy foglalkoztatási szövetkezetbe, miközben 1,6 milliárd forinttal tartozik? Mi lesz azzal az ingatlan vagyonnal, ami a foglalkoztatási szövetkezetek birtokába került, azt követően, ha megszűnésre kerül az ilyen típusú szövetkezet? Ezt a három kérdést azért kívánom feltenni, tisztelt államtitkár úr - nagyon sokszor elbeszélgetünk egymás mellett -, mert a magyarországi romák érzékelik annak az 1,6 milliárd forintnak a hiányát, amit az országos cigány önkormányzatból eltüntettek. Azért érzékelik, mert nagyon sokszor nemcsak a „Híd a munka világába” foglalkoztatási programokból hiányzik ez a pénz, hanem a teljes családi büdzséből, költségvetésből hiányzik, és nagyon sok esetben mélyszegénységben vannak ezek a romák azért, mert nem tudtak bekerülni egy olyan programba, amelyet az Európai Unió is támogatott, illetve a magyar kormány is adott hozzá különböző forrásokat. Ezért én azt gondolom, nagyon aktuális, hogy akarnak-e segíteni azokon a roma családokon, cigány családokon, amelyek abban a helyzetbe kerültek, hogy a program miatt nem tudtak bekerülni egy olyan foglalkoztatási rendszerbe, ahol a saját családjuk megélhetését tudták volna biztosítani. Nem is csak a megélhetés, ami, azt gondolom, nagyon fontos, hanem a továbbtanulási lehetőségtől is megfosztják ebben az esetben azokat a gyerekeket, akik ebbe a helyzetbe kerültek a családjukon keresztül. Tehát igazán mind a három, illetve, amit még pluszban feltettem, azzal együtt mind a négy kérdés nagyon fontos lehet, hogy a magyarországi romák integrációjához akarnak-e segítséget nyújtani. Tudom, hogy az a válasza, hogy az oktatásban annyi mindent segítenek, de kérdés az, hogy számonkérik-e az Országos Roma Önkormányzatot, hogy a pénzherdálást hogyan és miképpen akarják befejezni. Azt látom, hogy önök ezt a kérdést nem akarják elvarrni, ezért a társadalomban továbbra is felvetődnek olyan kérdések, hogy kívánnak-e ezzel a kérdéssel komolyan és mélyrehatóan foglalkozni. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt hiszem, hogy a nehéz helyzetben lévő embereken való segítés, a nehéz helyzetben levő roma embereken való segítés minden jóérzésű politikusnak ugyanúgy feladata és felelőssége, nekünk is a következő támogatási időszakban. S ön is tudja, hogy nagyon nagy összegekkel bíró konstrukciók fognak ebben segíteni, van, amelyik felzárkózási együttműködések támogatására biztosít sok-sok milliárd forintot, van, amelyik szegregált élethelyzetek felszámolására biztosít több tíz milliárdos komplex programot, van, amelyik egymást erősítő, elmaradottságot konzerváló területi folyamatok megtörésére irányul; és még tudnám folytatni a sort, és sok-sok tíz milliárd forintot fölsorolni, sőt, összességében százmilliárdos nagyságrendre is lehetne jutni, ha megnéznék, hogy ezekre a célokra, amelyeket ön felsorolt, és mi is fontos céloknak tartunk, mennyi összeget fordítunk a következő időszakban. Aki tehát ilyen programban szeretne részt venni, annak a következő években is lesz lehetősége arra, hogy olyan képzettséget szerezzen vagy olyan társadalmi tudást sajátítson el, amivel ebből a nagyon nehéz élethelyzetből ki tud törni; akár cigány emberekről, akár nem cigány emberekről van szó, mindenki számára igyekszünk ezeket biztosítani, nyilván, akik többszörösen nehéz helyzetben vannak, azoknak többszörös segítséget adni az ebből való kijutáshoz. Az Országos Roma Önkormányzatnak a korábban érvényes, de most már az elállás miatt megszűnt szerződése kapcsán részletekben kell visszafizetni ezt az összeget, ezek a részletek eddig időben megérkeztek a kormányzat részére, tehát folyamatos a visszafizetés. Nem fogjuk engedni, hogy az államot kár érje, nem fogjuk engedni, hogy egyetlenegy fillérnyi forrás is, amit erre a területre kell fordítani, kárba vesszen, ezt a következőkben is meg fogjuk tenni, pontosan azért álltunk el a szerződéstől, hiszen úgy láttuk, hogy azoknak a funkcióknak a fenntartása, annak a szolgáltatásnak a fenntartása, amit a pályázatban vállaltak, nem biztosított. Éppen ezért a továbbiakban is akár a hátrányos helyzetűek foglalkoztathatóságáról van szó, vagy társadalmi-gazdasági integrációra van szükség, a kormányra számíthatnak. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Magyar Zoltán, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszterhez: „Úgy tűnik, Ön támogatja, hogy a vidéktől elvonjanak 270 milliárdot, és évek óta képtelen elérni az alapvető élelmiszerek áfaterhének csökkentését is. Mégis miért van földművelésügyi miniszterünk?” címmel. Magyar Zoltán képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! A felét sem érte a sertés tőkehús áfacsökkentésével kapcsolatos költségvetésibevétel-kiesés, legalábbis, amit önök kalkuláltak. Tarpataki Tamás, az FM főosztályvezetője nyilatkozta, hogy mintegy 20-22 milliárd forint kár érte így a költségvetést. Ez felvet néhány kérdést. Az áfacsökkentés nemcsak a sertés esetében merült fel, hanem egy átfogó, általános, az alapvető élelmiszerek mindegyikét érintő csökkentésről beszélgetünk itt már évek óta, a Jobbik 2010 óta, amióta itt vagyunk az Országgyűlésben, ezt követeli, hiszen a rendkívül magas áfa egyrészt a csalásra csábítja a kereskedelem szereplőit. Vannak olyan területek - zöldség-gyümölcs, hús -, ahol több mint 50 százalékra feltételezzük azt, hogy bizony áfacsalással kerül be az adott termék a polcokra. A feketekereskedelmet tehát ez tovább erősíti. Ráadásul a tisztességes szereplőknek komoly versenyhátrányt okoz, erről is beszélgettünk már sokszor, és a termelőkre és a fogyasztókra gyakorolt hatásáról is. Gyalázatos eredménnyel zárult a termőföld-privatizáció is, 270 milliárd forint folyt be ebből ugyan az államnak, de a hírek szerint ezt nem a vidék felzárkóztatására fogják fordítani. Ez a két ügy azért, államtitkár úr, mindenképpen felvet néhány kérdést. Ismer-e még egy olyan országot, ahol a vidéktől elvesznek 270 milliárdot, képtelen elérni a szaktárca az áfacsökkentést - amit állítólag akar, és saját beismerése szerint nem is volt ez olyan komoly veszteség a költségvetésnek -, s mégsem képes elérni? Ha van is ilyen ország, biztos vagyok benne, hogy ott másnap lemond a szaktárca vezetése, ha képtelen ezeket a célokat elérni. Itt két út van. Vagy teljes mértékben hazudnak, nem mondanak igazat, és nem szeretnék az áfacsökkentést elérni, vagy képtelenek erre. Bármelyik megoldás is az igaz, azt kell mondanom, hogy az FM vezetése alkalmatlan a feladata ellátására. Ezek után pedig nem értem, hogy miért ülnek önök ott a bársonyszékben. Azt követeljük, hogy vagy töltsék fel tartalommal az FM-et, vagy oszlassák fel az egészet. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Czerván György államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kérdését idézve: a vidéktől elvont 270 milliárd forinttal kapcsolatban tájékoztatom, hogy nem dr. Fazekas Sándor miniszter úr, hanem az Országgyűlés döntött a „Földet a gazdáknak!” programból várható bevételek felhasználásáról. A Nemzeti Földalapról szóló törvény módosítása révén - idézem - „a Nemzeti Földalapba tartozó földrészletek hasznosításából származó bevételeket földvásárlásra, a 15. §-ban foglaltak megvalósítására vagy az államadósság csökkentésre kell fordítani”. Látható, hogy képviselő úr ismételten elferdíti a tényeket, hiszen a törvénymódosítás szövege önmagáért beszél. Az élelmiszerek áfacsökkentése évek óta kiemelt prioritás az FM munkájában, amit miniszter úr is számtalanszor hangoztatott már. Egyszerre azonban nem hajtható végre minden élelmiszer áfájának csökkentése, mert a költségvetés nem bírná el. A csökkentés miatti költségvetésibevétel-kiesés pedig akkor is számottevő hiány, ha végül az kevesebb, mint amennyi legfeljebb lehetett volna. A felelőtlenség éppen az lenne, ha egy bevételkiesés alultervezett lenne. Ha a képviselő úr nem kósza sajtóhírekre alapozná kérdéseit, akkor tudná, hogy egy termék áfacsökkentésének maximális költségvetési hatása előre könnyen kiszámítható, ugyanakkor a bekövetkező fehéredésre nincsenek KSH-adatok, főleg nem előre. 2014-től az élő és félsertés áfája csökkent, 2015-től az élő és vágott szarvasmarha, juh és kecske áfája. 2016-tól a sertés tőkehúsok 5 százalékos áfakörbe vonásával pedig már a végfogyasztókhoz is elérő áfacsökkentés valósult meg. A monitoringadatok alapján kijelenthető, hogy a meghatározó kiskereskedelmi láncok tartósan átadták az áfacsökkentés előnyeit a fogyasztóknak. 2017 elejétől a baromfihús, a tojás és a friss tej kerül 5 százalékos áfakörbe. Az FM továbbra is támogatja az élelmiszerek ütemezett áfacsökkentését a költségvetés mindenkori állapotát figyelembe véve. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet és Ikotity István, az LMP képviselői, kérdést kívánnak feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „Az MNB jobban teljesít?” címmel. Ikotity István képviselő urat illeti a szó. [[12.40]]
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház!Tisztelt Államtitkár Úr! Lassan nem telik el úgy hét, hogy ne derülne ki egy-egy botrányos ügy a Magyar Nemzeti Bank háza tájáról. Az MNB-féle alternatív valóságban tényleg úgy tűnhet, hogy a magyar reformok működnek, a bérek korábban nem látott ütemben nőnek. A szeptemberi jegybanki átlagkeresetek 23, a nem vezető beosztásúakkal együtt több mint 25 százalékkal haladták meg a 2013 végi fizetéseket. Az MNB személyi jellegű ráfordításai szeptemberben elérték az 1,2 milliárd forintot, szemben a 2013-as szeptemberi 445 millióval. Korábban arra való hivatkozással emelték két és félszeresére a jegybankelnök és más jegybanki vezetők fizetését, hogy ez szükséges a szakemberek megtartásához, ahhoz, hogy ne csábítsák el őket sem a versenyszféra magasabb bérei, sem a külföldön elérhető keresetek. A bérek felzárkóztatásában azonban, úgy tűnik, hogy kissé túllőttek a célon. Az MNB által szeptember végén foglalkoztatottak közel 800 ezer forintos havi bruttó átlagbére 66 százalékkal volt magasabb annál az összegnél, amit a KSH szerint a pénzügyi-biztosítási tevékenységet végzők a legutóbbi adatok szerint hazavittek. Az utóbbiak átlagbére 478 ezer forint volt, ami már így is nemzetgazdasági csúcstartó, 77 százalékkal magasabb, mint az országos átlag, és több mint négyszerese a legrosszabbul kereső szociális ágazaténak. A jegybanki átlagfizetés háromszor több, mint amit az átlagbérért dolgozók keresnek meg. Az LMP szerint felháborító, hogy miközben több mint félmillió forint a jegybanki dolgozók nettó átlagbére, a kormány hallani sem akar a minimálbér létminimum fölé emeléséről, nyolcadik éve vannak befagyasztva a közalkalmazotti bérek. Mikor fejezi be az urizálást az MNB, és mikor közelíti a kormány végre a magyar dolgozók fizetését is a külföldi bérekhez? Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Cseresnyés Péter államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Sajnálom, hogy a hétvégi sajtót nem tanulmányozta - itt az utolsó mondatával kapcsolatos gondolatra utalnék. Ugyanis ha tanulmányozta volna, megtudhatta volna azt, hogy pontosan pénteken történt egy olyan jellegű tanácskozás [[Ikotity István: Csökkentették az MNB-ben a fizetéseket?]] amelynek eredményeképpen eljuthatunk oda, hogy egy több évre megfogalmazott program keretében jelentős mértékben fognak növekedni a bérek. [[Gőgös Zoltán: Bruttó!]] Nettó bérek és a reálbér tekintetében is. Javaslom, hogy nézze a sajtót, és a továbbiakban is kövesse a sajtó híreit, mert ezek a tárgyalások folytatódnak, és nemsokára e tekintetben komoly döntések fognak megszületni. Szeretném arra is felhívni a figyelmét - ha tanulmányozza a Nemzeti Bankról szóló törvényt, ezt tudhatja -, hogy a Nemzeti Bank a tevékenységét a kormánytól függetlenül végzi. [[Gőgös Zoltán: De a plafont megállapíthatja a parlament!]] Továbbá Magyarország Alaptörvényének és az Országgyűlés házszabályának rendelkezései szerint a Magyar Nemzeti Bank elnökéhez ugyanúgy be tud nyújtani egy kérdést, mint ahogy a kormány tagjaihoz. [[Gőgös Zoltán: Csak nem válaszol, az a baj!]] És a Nemzeti Bank béremelésével kapcsolatos kérdést talán ők jobban meg tudják válaszolni, mint a kormány bármelyik tagja. Ön azt mondta, hogy aránytalanul magas béremelkedés következett be arányaiban a Nemzeti Banknál, ezért szeretném felhívni a figyelmét arra, amit ebben a Házban már többször elmondtunk, hogy az elmúlt időszakban, 2010 és ’16 között a reálbérek 15 százalékkal emelkedtek 2015 végéig, és ebben az évben 7,5 százalékkal növekedett a reálbér. Ha összességében nézzük, akkor ez azt jelenti, hogy jóval 20 százalék fölötti emelkedésről beszélhetünk 2010-2016 távlatában. Úgyhogy az ön által elmondottakat figyelembe véve azt javaslom, hogy az MNB-hez forduljon [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] az MNB fizetésemelései kapcsán, a tényeket pedig ne elhallgassa, hanem azokat tanulmányozza, és ebben az esetben…
Köszönöm…
…nem kell feleslegesen kérdéseket feltenni. Elnézést, elnök úr! Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Kunhalmi Ágnes, az MSZP képviselő asszonya, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Hova tűnik a Havanna lakótelepen és másutt élő lakótelepekre szánt pénz?” címmel. Kunhalmi Ágnes képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Egy évvel ezelőtt Lázár János miniszter úr szó szerint azt állította, hogy az Európai Unió nem ad forrást magánszemélyeknek lakásaik energiahatékonysági korszerűsítésére. Azóta kiderült, hogy ez nem volt igaz. Hiszen Magyarország igenis kapott forrást ilyen célból, és ebből 50 ezer lakás korszerűsítését kell elvégezni. Olyannyira, hogy ez a cél része a környezeti és energiahatékonysági operatív programnak, amelyet az önök kormánya állított össze és küldött meg az Európai Bizottságnak. Az európai szervek tájékoztatása szerint a rendelkezésre álló 37,7 millió euróból lakásonként mintegy 225 ezer forint vissza nem térítendő támogatást lehetne adni. Választókerületemben, a XVIII. kerületben csak a Havanna-lakótelepen 140 önálló házszám alatt mintegy 6 ezer lakás található. Ennek nagyjából a negyede esett át energiahatékonysági felújításon, lényegében csak 2010 előtt. Ezekben az ingatlanokban a rezsiköltség átlagosan 30 százalékkal kisebb, az ingatlanok értéke pedig 35-40 százalékkal magasabb, mint a felújítatlan lakásoké. Ehhez képest a Fidesz-kormány leállította a panelfelújítási programot, ezen a területen is magára hagyta a panellakásokban élő, mintegy kétmillió embert, beleértve a Havannán és más budapesti telepeken élőket is. Na, nem csodálkozom azokon és nem vártam mást tőlük, akik pár éve még lepanelprolizták a lakótelepen élőket, de tisztelettel kérdezem: mikor írnak ki magánszemélyeknek szóló panelpályázatokat, amelyeket többek között a Havannán élők is igénybe tudnának venni? Valamint jelenleg mégis mire fordítják a célzottan magánszemélyeknek szóló, lakások energiahatékonysági felújítására fordítandó összegeket? Köszönöm megtisztelő válaszát.
Köszönöm, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Az Európai Unió irányelve és vonatkozó szabályai valóban nem teszik lehetővé a 2014-2020 programozási időszak forrásainak közvetlen magáncélú felhasználását. Mindkét szónak jelentősége van. A leromlott állagú, szovjet ipari technológiával készült panellakások felújításának támogatását még a Fidesz-kormány indította el 2001-ben. A panel II. konstrukció keretében 37 milliárd forint támogatás kifizetése történt meg a 2010 és ’14 közötti kormányzati ciklusban, a program országszerte sikeresen lezárult. Ennek alapján elindultak és folytak a kivitelezések. A kormány az ökoprogramok keretében további, közel 5 milliárd forint kifizetésével támogatta a távhővel fűtött, jellemzően lakótelepi panelépületek fűtési rendszerének korszerűsítését. Mindezen túl a 2010-14-es kormányzati ciklusban további 7,4 milliárd forint keretösszeggel jelentettünk meg új energiahatékonysági pályázatot. A kormány 2010 és ’14 között a lakóépületek energiahatékonyságának fejlesztésére, valamint műszaki biztonságának javítására 50 milliárd forint összegű támogatást fizetett ki, ennek keretében 235 ezer család lakásában, otthonában valósult meg energiahatékonysági beruházás. A lakossági energiahatékonysági beruházásokra az erre irányuló operatív program keretében visszatérítendő támogatásként százmilliárd forintot meghaladó értékű forrás felhasználására lesz lehetőség. Ennek igénybevételéhez a lakásszövetkezeteknek nullaszázalékos, tehát kamatmentes visszatérítendő támogatást biztosít a kormány. Továbbra is elkötelezettek vagyunk ezen lakások rezsicsökkentésének, így a Havanna-lakótelepiek olcsóbb lakhatásának biztosítása érdekében. Köszönöm szépen a türelmét, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Dúró Dóra, a Jobbik képviselő asszonya, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mit tesz a kormány az informatikatanárok pályán tartása érdekében?” címmel. Dúró Dóra képviselő asszonyt illeti a szó. [[12.50]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A kormányzat előző ciklusban hozott intézkedései révén, amikor az iskolák állami fenntartásba kerültek, az intézményekben tartott informatikaórák száma radikálisan csökkent. Az intézkedés következtében nagyjából ezer szaktanár hagyta el a pályát és helyezkedett el máshol. A nyáron újabb fordulat következett be, szakgimnáziummá alakultak a szakközépiskolák, az intézményekben pedig emelkedett az informatika-óraszám. Az új helyzetben azonban már lasszóval kell fogni az informatikustanárokat. Könnyen belátható, hogy azok az informatikusok, akik valóban magas képesítéssel rendelkeznek, vagy eleve nem választják a tanári pályát, vagy pedig a diploma kézhezvételétől számított egy-két éven belül elhagyják azt. Ma már száz olyan iskoláról tudunk, ahol, bár már javában tart a tanév, az iskolaigazgatók még mindig számítástechnika-tanárt keresnek. Sok helyen már nem is szaktanárok tartják az órákat, illetve olyan esettel is lehetett találkozni a sajtóban, hogy gimnáziumi diák ment át másik iskolába órát tartani. Természettudományos, idegennyelv- és matematikatanárokból már egy ideje hiány van, de mostanra már az informatikai ismeretek oktatói is ebbe az egyre drasztikusabban fogyatkozó táborba kerültek. Beszélnünk kell továbbá arról is, hogy ma Magyarországon 22 ezer informatikus hiányzik a munkaerőpiacról. Ha az egyetemi hallgatók nem mennek a tanári pályára, a gyerekek nem tanulják meg megfelelő színvonalon az informatikai ismereteket, egyre kevesebben választják majd a főiskolákon, egyetemeken az informatika szakot, akkor a munkaerőpiaci hiány évről évre nagyobb lesz. Ha Magyarország nem akar ezen a területen is sereghajtóvá válni, akkor mindenekelőtt a hiányszakmává vált informatikus tanári pályán dolgozók helyzetét kell rendezni, újra vonzóvá kell tenni magát a hivatást. Mindezek alapján kérdezem államtitkár urat, milyen konkrét intézkedéseket tesz a kormány annak érdekében, hogy az informatikatanárokat a pályán tartsa. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Szerencsére az elmúlt időszak lépéseinek, ösztönzőinek következtében 19 százalékkal, tehát majdnem egyötödével nőtt az informatika szakos hallgatók száma. Ez azt jelenti, hogy ha az informatikatanárok utánpótlásáról beszélünk, akkor ott, ahol korábban öt hallgató ült, most már hat hallgató ül, ahol korábban ötven hallgató végzett, most már hatvan hallgató fog végezni. Ezzel is biztosítani tudjuk az utánpótlást az informatikatanárok tekintetében. Mert bár nem beszélhetünk arról, hogy országosan mindenhol hiány lenne informatikatanárokból, vannak olyan települések, ahol nehéz informatikapedagógust találni. Ez azért is fontos, mert például a szakképzésben növeltük az informatikaórák számát, és a többinél is megtartottuk legalább a korábbi szinten, így tehát igény is van bőven informatikatanárokra. A Klebelsberg képzési ösztöndíjban az informatikatanárok egy külön kiemelt kategóriában szerepelnek. Aki informatikatanári szakon veszi ezt igénybe, az a legmagasabb ösztöndíjra is pályázhat, ami 375 ezer forint szemeszterenként, tehát félévente. A pályázati pontozásnál is előnyt élveznek az informatika szakra jelentkezők vagy informatika szakon tanulók, tehát a pontozásban is előre kerülhetnek. Így sikerült már informatikatanárokat bőven Klebelsberg-ösztöndíjjal is támogatni. Ha pedig a képviselő asszony által említett természettudományos szakpárokat is összeveszem, a matematikával együtt a nyolcszázat is meghaladja azoknak az egyetemistáknak - vagy korábban főiskolásoknak - a száma, akiket Klebelsberg képzési ösztöndíjjal próbáltunk, pontosan a pedagógiai szakmán belüli hiányszakmára ösztönözni. A 280 pontos minimum ponthatárt nyilván mindenkinek el kell érni, ez egy olyan feltétel, amit mindenkinek teljesítenie kell, de ezen túlmenően számtalan ösztönző van arra, hogy a jövőben minél több informatikatanár, és ahogy ön is mondta, minél több informatikus legyen Magyarországon, mert ez mind az oktatás színvonalához, mind a gazdaság növekedéséhez elengedhetetlen. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett és Ikotity István, az LMP képviselői, kérdést kívánnak feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „A kormánynak szüksége van a 16 éves fiatalok munkaerejére a közmunkaprogramban?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Pintér Sándor belügyminiszter úr kérésére Pogácsás Tibor államtitkár úr fog válaszolni. Öné a szó, Ikotity képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A foglalkoztatási salátatörvény társadalmi vitára bocsátott változatában még volt egy olyan pont, amely 18 évre emelte volna a közmunka alsó korhatárát. Mire azonban ez a módosítás a parlament elé került, eltűnt belőle ez a rész. A kormány vajon meggondolta magát? Az eredeti módosítást azzal indokolta a tárca: „A hatályos szabályozás a fiatalt arra ösztönzi, hogy hagyja abba a tanulmányait, és a közfoglalkoztatásban dolgozzon. Tekintettel arra, hogy az elsődleges cél az, hogy a fiatalok alkalmassá váljanak a nyílt munkaerőpiacon történő elhelyezkedésre, amit a képzés biztosít, indokolt a törvény által tartalmazott alsó korhatár felemelése.” Azt, hogy ez kikerült a javaslatból, csak úgy lehet értelmezni, hogy a kormány mégis helyesnek tartja és továbbra is egyetért azzal, ha a szabályozás arra ösztönzi a fiatalt, hogy megszakítsa a tanulmányait, és közmunkában dolgozzon, és nem tekinti célnak azt, hogy a fiatalok képzés révén alkalmassá váljanak a nyílt munkaerőpiacon történő elhelyezkedésre. A kormány pontosan tudja: a végzettség hiánya biztos út a szegénységbe és a munkanélküliségbe. Önök azzal, hogy 16 évre levitték a tankötelezettségi korhatárt, és megnyitották az utat a közmunkába, tálcán kínálták a fiataloknak a lehetőséget, hogy oktatás helyett a gyerekkori munkát válasszák, ezzel tartós nyomorba taszítva az iskolapadból kieső vagy a szegénység miatt az iskola elhagyására kényszerülő gyerekeket. 2015 első hónapjaiban 2576 gyerek dolgozott a közmunkában. Az LMP szerint súlyos felelősség és bűn a kormány részéről hagyni, hogy végzettség nélküli fiatalok lépjenek a munkaerőpiacra. Ehelyett fel kéne emelni a tankötelezettségi korhatárt, be kéne tiltani a gyermekközmunkát, és a korai iskolaelhagyás elleni, az évek óta fiókban porosodó stratégiát végre kellene hajtani végre. Várom válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Pogácsás Tibor államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! Egyfelől azt gondolom, érdemes tisztázni, hogy a tankötelezettség elérése nem jelenti a tanulói jogviszony megszüntetését, tehát aki tanulni akar, az a tankötelezettségi kor elérése után is tanulni tud. Az egy más kérdés, hogy vajon aki 16 éves koráig nem fejezi be az általános iskolát, és továbbra is az iskolapadba kényszerítjük, akkor az ő képzése, az ő ottani tevékenysége mennyiben befolyásolja a 14 éves korosztály tanulási lehetőségeit, és mennyiben befolyásolja azoknak a jövőbeli lehetőségeit akár a munkaerőpiacon, akár a további tanulás elérésében. Én tehát azt gondolom, hogy ez egy jóval komplexebb kérdés. A számok azért nem feltétlenül úgy állnak meg, ahogy azt a képviselő úr mondta, hiszen a 2015-ös időszakban a 18 éven aluliak közül átlagosan 1072 fő dolgozott a közfoglalkoztatásban, az idei évben pedig átlagosan 495-re csökkent ez a szám. Egyértelműen azt tartjuk fontosnak, hogy a fiatalok ne a közfoglalkoztatásban találják meg a jövőjüket és ne abban lássák a lehetőségüket. A 25 éven aluli álláskeresők esetében egyébként a törvény is kimondja, hogy nem tekinthető megfelelő munkahelynek a közfoglalkoztatás. Az a célunk, hogy azok a 25 éven aluli fiatalok, akik nem találnak megfelelő munkát, lehetőség szerint az „ifjúsági garancia” rendszerbe történő bevonással találhassanak maguknak kilátást, illetve jobb foglalkoztatást. Azt azért hozzá kell tenni, hogy azoknak a 18 éven aluli fiataloknak, akik közfoglalkoztatásban dolgoznak, mintegy 50 százaléka családfenntartó, tehát az életkörülményeik olyanok, amelynek során szükségük van arra, hogy bevételt szerezzenek a családjuknak. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Horváth Imre, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a honvédelmi miniszterhez: „Meddig dolgoztatják méltatlan körülmények között a határon szolgáló katonákat és rendőröket?” címmel. Horváth Imre képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Felszerelés, pihenőidő, ruházat, szállás, zapás, azaz magyarul tartalék. Csak néhány tétel, ami hiányzik a határon szolgálatot teljesítő katonák és rendőrök mindennapi életéből. Az év elején felháborodást keltett, amikor kiderült, hogy milyen körülmények uralkodnak a határon szolgálatot teljesítő katonák mindennapi életében. Azóta semmilyen érdemi lépés nem történt, viszont beköszöntött a tél, egyre nehezebb elviselni a 12-16 órás napi szolgálatot és a meleg ruha hiányát. [[13.00]] Szakértők szerint a megoldás egy olyan konténertábor felépítése lenne, amilyent például az ENSZ-missziók telepítése alkalmával is használnak. Ez azonban csak akkor szükséges, ha hosszabb távra tervezik a határ folyamatos katonák és rendvédelmi dolgozók általi felügyeletét. A kormány nyilatkozatai azt sugallják, hogy egy hosszabb migrációs nyomásra készülnek, azonban a tetteik ellentmondanak ezeknek. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A fentiekre tekintettel kérdezem államtitkár urat, mikor akarják végre megoldani a határon szolgálatot teljesítő állomány megfelelő ellátását. Terveznek-e egy állandó tábort felépíteni, ahol végre megfelelő szállást lehet biztosítani az állománynak? Tesznek-e valamit annak érdekében, hogy megszűnjön az embertelen, napokon vagy heteken át tartó, 14-16 órás napi szolgálatellátás? Tisztelettel várom válaszát. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Köszöntöm képviselőtársaimat.Tisztelt Országgyűlés! A képviselői kérdésre Vargha Tamás államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Mindenekelőtt szeretném a kérdésében használt „méltatlan” jelzőt visszautasítani. Az a helyzet ugyanis, tisztelt képviselőtársam, hogy a mi kormányunk, az önök kormányával ellentétben, mindent megtesz a haza védelme érdekében. Szeretném elmondani azt is, hogy a határon szolgálatot teljesítők rendelkeznek a vonatkozó HM-rendeletben előírt ruházati felszereléssel, ami téli időjárási körülmények között is biztosítja a feladat végrehajtását. Ezen a felszerelésen felül a járőrszolgálatot ellátó állomány megkapta a hideg elleni védelem növelése érdekében a felszerelést, a polárpulóvert és az esővédő öltözetet is. A személyi állomány élelmezési ellátási színvonalának emelése érdekében 450 forint értékben pótnormát vezettünk be, és fokozott figyelmet fordítunk a megfelelő kalóriabevitelre, a változatos étkeztetésre és a védőitallal történő ellátásra. Tisztelt Képviselő Úr! Valóban folyik egy előzetes gondolkodás, előzetes elgondolás a határ menti feladatokat végrehajtó állomány elhelyezésének további javítása érdekében egy úgynevezett határvédelmi bázis létrehozásáról. Ez biztosítaná a szállás-, munka-, szolgálatellátási, raktározási, szociális, valamint kulturális funkciókat is. Jelenleg a feladatot ellátó állomány elhelyezési feltételei megfelelőek, a Magyar Honvédség közegészségügyi és járványügyi szolgálata ezt rendszeresen ellenőrzi. A tapasztalatok alapján az elhelyezési körletek biztosítják a személyi állomány megfelelő pihentetését és a szabadidő eltöltésének kulturált feltételeit. Szeretném azt is elmondani, hogy a végrehajtó állománynak a napi szolgálatteljesítés során és azt követően is biztosított a pihenése, és az elrendelt túlszolgálat maradéktalanul ellentételezésre kerül, a járandóságok folyósítása pedig folyamatos. Az elmondottakból is világosan látszik, hogy a Honvédelmi Minisztérium mindent megtesz a határon szolgálatot teljesítők körülményeinek biztosítása érdekében. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Farkas Gergely, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszterhez: „Mikor zárják be végre a kiskunhalasi nyílt menekülttábort?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A nyár elején vezető kormánypárti politikusok a magyarországi menekülttáborok rövid időn belüli bezárásáról beszéltek. Ennek ellenére Kiskunhalason nemhogy bezárták volna a meglévő zárt tábort, hanem júliusban egy nyílt menekülttábort is létrehoztak. Természetesen a halasi lakosságot felháborította a megkérdezésük nélküli intézkedés, és nemcsak a Jobbik, hanem a település kormánypárti polgármestere, kormánypárti képviselő-testülete és kormánypárti országgyűlési képviselője is a tábor ellenében foglalt állást. A tábor megnyitása után egy helyi civil egyesület aláírásgyűjtésbe kezdett az intézmény bezárása érdekében. A korlátozott gyűjtési lehetőségek ellenére több ezer aláírást sikerült összegyűjteni, ezeket szeptemberben átadták Bányai Gábornak, a térség fideszes országgyűlési képviselőjének, aki a változatosság kedvéért megint nincs itt. [[Dr. Rétvári Bence: Vona Gábor sincs itt. Hol van Vona Gábor?]] Tették ezt abban a hitben, hogy egy kormánypárti képviselő hatékonyabban tud lobbizni a saját kormányánál a cél érdekében. Egy korábbi lakossági fórumon a képviselő úr ígéretet tett, hogy az aláírásokat átadja a kormánynak, azonban erről, illetve ennek fogadtatásáról azóta sem hallottunk semmit. Sajnos, azt már megszokhattuk, hogy az ellenzéki képviselők javaslatait semmibe veszik, azonban itt most egy olyan kérésről van szó, amit nemcsak a jobbikosok követelnek, hanem a város lakossága, a város kormánypárti vezetése és országgyűlési képviselője is. Támogatják, mert ők is belátják, hogy igaz ugyan, hogy a tábor munkahelyeket hozott létre, de ezek a munkahelyek más módon is létrehozhatóak lennének, például a Kiskunhalason már sokat emlegetett börtön létrehozásával vagy turisztikai fejlesztésekkel. Ennek tükrében kérdezem tehát tisztelt államtitkár urat, hogy eljutott-e önökhöz Bányai Gábortól a kiskunhalasi nyitott tábor bezárását követelő több ezer aláírás. Ha igen, akkor miért titkolták ennek átadását? Hiszen a kiskunhalasi emberek kíváncsiak, hogy mi lett az aláírásaikkal. Látva a kiskunhalasiak akaratát, mikor tervezik, hogy a komoly helyi összefogást tapasztalva eleget tesznek a lakosság kérésének, és felszámolják az intézményt? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Kontrát Károly államtitkár úr válaszol. Államtitkár úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az Országgyűlés nyilvánossága előtt is szeretném megköszönni a halasiaknak, a halasi önkormányzatnak, Halas polgármesterének, egyéni országgyűlési képviselőjének azt az együttműködést, megértést és segítséget, amit a migrációs válság kezelése kapcsán az elmúlt időszakban tanúsítottak. A halasiakkal állandó kapcsolatban vagyunk, országgyűlési képviselő úrral, polgármester úrral. Magam is jártam ez év szeptember 21-én Halason, a népszavazási kampány során, és ott érdemi párbeszédet folytattunk a halasiakkal. Ma is fölhívtam délelőtt polgármester urat, és megkérdeztem, hogy mi a helyzet Halason, mi a helyzet a biztonság területén, mi a helyzet a nyílt táborral. Ő azt mondta, idézem: „az első ijedségen túl érdemi problémát nem okoz a nyílt tábor Halason”, amelyben egyébként jelenleg 80 fő tartózkodik. Megerősített rendőri jelenlét van Kiskunhalason, a rendőrség, a Bevándorlási Hivatal együttműködik az önkormányzattal, rendszeresen értékelik a biztonsági helyzetet. Azt mondhatjuk, hogy Kiskunhalason is, mint ahogy Magyarország valamennyi településén, rend és biztonság van. Szeretném azt is elmondani, hogy Kiskunhalas az elmúlt évben a közbiztonság javítása érdekében 43,9 millió forintot nyert a Belügyminisztériumtól, ezt jórészt közterületi kamerák kiépítésére fordítottuk. Ebben az évben 66 millió forintos pályázatuk van, amelynek elbírálása meg fog történni még ebben az évben, szintén a kamerarendszert szeretnék bővíteni. [[Farkas Gergely: Mi lesz az aláírásokkal?]] Ha megengedi, képviselő úr, folytatom. Az aláírásokat a Belügyminisztérium képviselője átvette. Magyarország Kormánya mindent megtesz a halasiak és Magyarország valamennyi településén élők biztonsága érdekében. Mi ezért szorgalmaztuk és támogattuk a népszavazást. Önök nem támogatták. A hírek szerint Halason sem támogatták, sumákoltak. És önök nem szavazták meg az Alaptörvény módosítását sem [[Farkas Gergely: Mikor zárjátok be a tábort?]] úgyhogy, képviselő úr, önök a migránsok oldalán állnak, önök a magyar emberek ellen foglaltak állást. Úgyhogy önnek nincs erkölcsi alapja ilyen kérdést föltenni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett és Ikotity István, az LMP képviselői, kérdést kívánnak feltenni a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Ki és miből fogja kipótolni a Központi Nukleáris Alapot?” címmel. Ikotity István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Az atomenergiáról szóló törvény rendelkezik arról, hogy Központi Nukleáris Pénzügyi Alapot kell létrehozni a radioaktív hulladék végleges elhelyezése érdekében, a kiégett üzemanyag átmeneti tárolása és a nukleáris üzemanyagciklus lezárása, a nukleáris létesítmény leszerelésével összefüggő feladatok finanszírozása érdekében. A törvény szerint hazánkban jelenleg az MVM Paksi Atomerőmű Zrt. köteles e költséget az alap számlájára az egyes évekre megállapított összeg mértékében befizetni úgy, hogy az a feladatok végrehajtásának költségeit teljes mértékben fedezze.A Központi Nukleáris Pénzügyi Alap pénzeszközeit kizárólag ezen célokra lehet felhasználni. Az alap beszámolójából azonban az derül ki, hogy tavaly is kevéssé tudta növelni vagyonát a Központi Nukleáris Pénzügyi Alap, vagyona a sokéves befizetések ellenére is csak mintegy 255,1 milliárd forintra emelkedett. Ez az összeg azonban még időarányosan sem elég a négy blokk 1650 milliárd forintos felszámolási költségének fedezésére. A jelenlegi befizetések mellett a hiányzó pénzt a paksi erőmű 50 év alatt tudná előteremteni, miközben a reaktorok 20 év múlva leállnak. A pénzügyi vagyon növelése így messze elmarad a szükséges mértéktől. [[13.10]] Tisztelt Államtitkár Úr! Mire elég a pénz, a Nukleáris Pénzügyi Alapban összegyűjtött forrás? Ki fizeti majd a különbözetet? Hiszen még arról sincs döntés, hogy az üzemanyagciklus hogyan záródik majd: lesz-e reprocesszálás, vagy átmeneti tárolás, a végleges lerakás következik-e? Ezek költsége nagyban különbözik - mi alapján történik az alap feltöltése?Amennyiben itthoni tárolásról, végleges lerakásról lesz szó, a Paks I. és II. működésének befejezése után, amikor már befizetés nem történik és újabb alap nem képződik, ki fizeti meg sok tíz, talán száz évig a lerakók felügyeletét és őrzését? Várom válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, a Központi Nukleáris Pénzügyi Alap azon alapelvre tekintettel jött létre, amelynek értelmében a radioaktív hulladékok kezelése nem jelentett elháríthatatlan és elfogadhatatlan terhet a következő generációkra, azaz a költségeit azoknak kell megfizetni, akik a nukleárisenergia-termelés és az izotópalkalmazás aktuális hasznait élvezik. Az atomtörvény alapján a nukleáris létesítmény üzemeltetője köteles a radioaktívhulladék-kezelés és -leszerelés költségét viselni az alapba történő befizetés útján. Azaz a hulladékkezelés költségeit az atomenergia azon alkalmazói viselik, akiknél a hulladék keletkezik. Az alapba történő jövőbeli befizetések úgy vannak ütemezve, hogy azok az addig felhalmozott pénzállománnyal együtt biztosítsák a jelentkező költségek fedezetét. A kormány által elfogadott nemzeti program szerint a 2080-as évekig folyamatosan jelentkező mintegy 1650 milliárd forint jelenértéke 672 milliárd forint körül mozog. Az eddig az alapba felhalmozott mintegy 246 milliárd forintot úgy kell tehát kiegészíteni a kötelező évenkénti befizetéssel, hogy az alap kezelési elveinek megfelelően rendelkezésre álljon ezen jelenértékű összeg fedezete az atomtörvényben nevesített és ön által felsorolt finanszírozandó tevékenységekre. A szükséges összeg rendelkezésre állásának biztosítékaként az alap bevétele és év végi maradványa nem vonható el, az alapba befizetett pénzösszegeket a Magyar Államkincstár elkülönített számlán vezeti. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tukacs István, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Csökkenthető-e a fiatalok sportorvosi vizsgálatának költsége?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Bizonyára, akinek gyereke van és sportol, tudja, hogy ez mekkora öröm forrása. Öröm forrása, mert öröm látni azt a gyereket, aki hisz a sikerben, aki sportszerűséget tanul, aki megtanul megdolgozni minden egyes eredményért, jelentsen az érmet, egy kupát vagy csak egy edzői simogatást. Tisztelt Képviselőtársaim! De az is tudható, hogy az öröm mellett minden családban, ha a gyerek sportol, megjelenik némi teher is, hiszen semmi sem olcsó; semmi sem olcsó most már, sem a versenyeztetés, sem a felszerelés, a sportszer, az utazás és sok minden más. Tisztelt Képviselőtársaim! Bizonyára azt is tudják, hogy a szülők szívesen vállalnak terhet azért, hogy lássák az arcokon a sikert, a gyerek arcán, aki úgy gondolja, hogy számára a sport fontos. Ennek ellenére azonban mégiscsak jó lenne, ha ezek a családok kapnának néha gesztusértékű segítséget ahhoz, hogy megerősítsük őket abban a hitben, hogy bizony jó úton járnak, hogyha segítik a gyerekük sportolását. Ezért tehát akkor, amikor a szükséges sportorvosi vizsgálatokat vesszük górcső alá, az látszik, hogy a térítéses sportorvosi vizsgálatok sok esetben egyébként több ilyen vizsgálatot jelentenek egy évben, hiszen vannak olyan sporttevékenységek, amelyeknél ezt indokolt elvégezni minden egyes verseny előtt vagy időszakonként. Úgy gondolom, tisztelt államtitkár úr, segítséget jelentene és nagy gesztust jelentene ezeknek a családoknak, ha ezeket a díjakat mérsékelni tudnánk, valamint meggondolnák azt a változatot, hogy egy évben csak egyszer legyen fizetős. Úgy gondolom, hogy a költségvetésnek nem jelentene ez kezelhetetlen és viselhetetlen terhet, a családoknak pedig örömet jelentene, és azt, hogy figyel rájuk a kormányzat. Köszönöm szépen a szót, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Hosszú idő után végre erre a kérdésre itt rátérhetünk, a parlamentben napirendre került ez a kérdés. Két jó hírem is van képviselő úrnak. Az egyik, hogy a sportorvosi vizsgálatok az érvényes tajszámmal rendelkező amatőr sportolók számára a jogszabályok szerint térítésmentesek. [[Tukacs István: Nem az!]] Nyilván a sporttörvény már az 1. §-ában rögzíti, hogy hivatásos sportoló az a versenyző, aki jövedelemszerzési céllal, foglalkozásszerűn folytat sporttevékenységet, és minden más sportoló amatőrnek minősül. Másrészről pedig azok, akik a legfiatalabbak vagy a legidősebbek, tehát 18 éven aluliak vagy 65 év felettiek és versenyszerűen sportolnak, az ő esetükben évente két alkalommal kell sportorvosi vizsgálaton részt venni, az őket érintő díjakat az OSEI, az Országos Sportegészségügyi Intézet a felére mérsékelte, tehát megfelezte azokat a díjat, amiket nekik kell fizetni. A hivatásos sportolók esetében a sportorvosi vizsgálatnak van egy alapdíja, ez 9700 forint. A kiegészítő vizsgálatok térítési díjaként pedig az adott ellátásnak az Egészségbiztosítási Alap szerinti finanszírozási díját kell megfizetni. A sportorvosi vizsgálat része a kitöltött sportorvosi kérdőív egyeztetése, az anamnézis felvétele, a fizikális vizsgálat. A sportorvosi vizsgálatokról szóló szakmai útmutatóban azonban meghatározásra kerül, hogy mely sportágak esetében milyen kiegészítő szakvizsgálatokra van még további szükség. Ezek a kiegészítő szakvizsgálatok sportorvosi beutalás alapján szintén térítésmentesen igénybe vehetők az Egészségbiztosítási Alapból finanszírozott szakrendeléseken. Minden sportágban egységesen szükséges az, hogy valamennyi sportorvosi vizsgálat kiegészítéseként különböző vizsgálatok, így például vizeletvizsgálat, EKG-vizsgálat történjen. Ezek a vizsgálatok szintén térítésmentesen vehetők igénybe az Egészségbiztosítási Alap által finanszírozott szakrendeléseken. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Egyed Zsolt, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrhoz: „Fokozódó brutalitás?” címmel. A kérdésre miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Balog Zoltán miniszter úr, az emberi erőforrások minisztere képviseletében Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Nem haladunk ötről a hatra sem az állatvédelem, sem a közbiztonság tekintetében. Futószalagon jönnek sorra a különböző állatkínzásokról készült videók, amelyeket a társadalmi normákból kiilleszkedett, exhibicionista egyének követnek el - ők általában tizen-, huszonéves fiatalok -, ezzel párhuzamosan ugyanezen réteg jeles képviselői fosztogatják, rongálják a magántulajdont és a közvagyont. Természetesen tisztában vagyok vele, hogy jelenleg sokkal fontosabb dolgaik vannak önöknek, mint például egy kismacska kínzása, de távolabbról nézve ez komplexebb problémának tűnik. Úgy nőnek fel a gyerekek, hogy a szülőket nem látják becsületes, a társadalom számára építő jellegű munkát, tevékenységet végezni. Éppen ellenkezőleg: becstelenséget, ingyenélést, bűnözést látnak. A hatóságok erre érdemben ritkán reagálnak, így kialakul az, hogy ezek az emberek torz személyiségként kezdik el a nagybetűs életet. A pedagógusok ma már nem nevelnek, hanem azzal foglalkoznak, hogy véletlenül se mondjanak olyat, ami miatt egy kiilleszkedett szülő életveszélyesen megfenyegeti őket. A rendőrök hasonló cipőben járnak, ők sem szeretnének meghurcoltatásban részesülni a mai joggyakorlat szerint jogtalan, egy normális országban jogos intézkedés miatt. A helyzetet súlyosbítja, hogy az olcsó drogok skálája folyamatosan bővül. A Jobbik évek óta hangoztatja, sőt, programjának fontos eleme a bentlakásos iskola. Ez az egyetlen megoldás a gyermekek személyiségfejlődésének javítására: a társadalmi normákat megtanító kollégium. Tisztelt Államtitkár Úr! Miért nem tett hat év alatt lépéseket a kormány a problémás fiatalok biztonságba helyezésével kapcsolatban? Nem gondolja, hogy túl van liberalizálva a rendszer, ami a bűnöző életmódot tolerálja, a normális embert vegzálja? Nem gondolja, hogy aki állatot kínoz, előbb-utóbb embert is fog? Várom megtisztelő érdemi válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr! [[13.20]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt hiszem, abban megegyezhetünk, hogy két perc arra, hogy az állatvédelem és a közbiztonság minden kérdését érintsük, igencsak kevés, ugyanakkor fontos volt már az előző négy év alatt is, hogy egy olyan szigorú büntető törvénykönyvet fogadjunk el, amely mindenkit elrettent a bűncselekmények elkövetésétől, és a bíróságoknak lehetőséget nyújt arra, hogy mindenkit, aki veszélyes más emberekre, vagy az egész társadalomra veszélyes cselekedeteket végez, vagy azoknak valamilyen előképe már látható nála, azt a speciális prevenció érdekében kivonja a társadalomból. Éppen ezért volt fontos, hogy ennek az eredménye megmutatkozott, hiszen akár a fiatalkorú elkövetők esetében is olyan mértékű volt a lehetőség a szigorú büntetések kiszabására, hogy ezek a számok most már csökkennek, ez egy tendenciaszerű csökkenés. Bízunk benne, hogy az elrettentő erő és az, hogy az ismétlődő bűnelkövetőket még inkább sikerül rács mögött tudni, mindenki számára biztonságosabb helyzetet jelent; emellett a Nemzeti Bűnmegelőzési Tanács is nyilván a maga tevékenységét folytatja tudományos, bűnmegelőzési, összehangoló és más tekintetben. Ennek prioritása a gyermek- és ifjúságvédelem, amiben a családnak van elsődleges szerepe. A D.A.D.A.-program, az EllenSzer-program mind olyan, ami igyekszik megelőzni a fiatalok, a diákok tekintetében azt, hogy bűncselekményeknek akár áldozataivá váljanak, de még inkább azt, hogy bűncselekmények elkövetőivé váljanak. Előadásokkal, iskolai programokkal, „Az iskola rendőre” programmal, bűnmegelőzési tanácsadással, a körzeti megbízott jelenlétével igyekszünk segíteni; reméljük, ezáltal kevesebb fiatal lesz elkövető, és kevesebb fiatal válik áldozattá is. Itt ennek okaira is felhívjuk a figyelmet, illetőleg jelzésadási technikákat is elsajátíthatnak az odafigyelő fiatalok. Azt is fontos ezeken az előadásokon rögzíteni, hogy az erőszak, az erőszakosság nem elfogadható, semmiféleképpen nem természetes, éppen ezért attól mindenkinek tartózkodnia kell. Igyekszünk az áldozattá válást is megelőzni, pontosan a gyermekvédelmi észlelő- és jelzőrendszer megerősítésével, ami most már minden járásban jelen van. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Burány Sándor, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Mikor kezdődik végre a Kőbánya-Kispest vasútállomás rekonstrukciója?” címmel. Burány Sándor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Mint ismeretes, Kőbánya-Kispest a főváros egyik legforgalmasabb közlekedési csomópontja: itt van a 3-as metró felújított déli végállomása, számos vasútvonal közbenső állomása, illetve végállomása, számos BKV- és Volán-buszjárat végállomása és közbülső megállója, itt található a közvetlenül a Liszt Ferenc repülőtérről érkező busz végállomása is, ezért sok, külföldről érkező turista is áthalad a csomóponton. Ehhez képest a vasútállomáson a fővároshoz méltatlan és áldatlan állapotok uralkodnak: már egy kisebb eső után is megáll a víz a perontetőkön, hogy később az utazók nyakába zúduljon, sőt, az állomás közepén sokszor kikerülhetetlen, bokáig érő tócsákat okoz az esőzés; a mozgólépcsők nem működnek, miközben a lépcsők is már jó ideje elfogadhatatlan állapotban vannak. A Kőbánya-Kispest vasútállomás régóta teljes rekonstrukcióra szorul, teljes egészében fel kell újítani az utasforgalmi épületeket, a gyalogos-felüljárót, halaszthatatlan az új lépcsők és mozgólépcsők építése, az akadálymentesítést biztosító liftek beépítése, a peronmagasítás, a peronok burkolatának felújítása. Ismereteim szerint a rekonstrukcióra már kiírták a pályázatot, ezért a kérdéseim arra irányulnak, hogy megkötötték-e már a szerződést a kivitelezőkkel. Mikor számíthatnak a kőbányaiak, a kispestiek, a fővárosiak és a külföldiek arra, hogy a KÖKI-n végre normális állapotok uralkodjanak? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Tasó László államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Képviselő Úr! Elnézést, hogy háttal mondom el a válaszomat.A MÁV Zrt. a Kőbánya-Kispest vasútállomáson fennálló problémás helyzeteket két lépésben fogja megoldani: első lépésben a sürgős beavatkozásokat teszi meg, amelyek szükségesek és azonnali intézkedéseket igényelnek; a második lépésben pedig végrehajtja azt a beruházási programot, amely a KÖZOP-os, IKOP-os források segítségével valósulhat meg. Ennek keretében az utasforgalmi épületeket felújítjuk, a gyalogos-felüljárót teljesen felújítjuk, új lépcsőket és mozgólépcsőket építünk ki, és megépülnek az akadálymentesítést biztosító liftek is. Ezenkívül még a 200-as vonalnál a 35 centiméteres magasságú peront 55 centiméter magasra építjük meg, ezzel teljes egészében komfortossá tesszük a közlekedés ezen részét is. A programra vonatkozó közbeszerzési eljárás folyamatban van, november végén várható a szerződéskötés, és ekkor a MÁV be tudja ütemezni a programot úgy, hogy 2018 nyarán tudjon hozzákezdeni a beruházáshoz, és 2019 végére tudja ezt befejezni. Ellenben, ahogy mondtam is, azokat a lépéseket, amelyek azonnali szükségességgel bírnak, megkezdték már: november elején a MÁV elkezdte javítani a felüljárót, az acél tartószerkezeteket, és azokat a lépcsőkorlátokat is kijavítja, amelyek balesetveszélyesek. Ami még nagyon fontos: 1980-ban adták át a KÖKI-t, március 1-jén, és azóta nincsen tisztázva néhány vagyonjogi helyzet, ennek a befejezése szükséges ahhoz, hogy a biztonságos működés feltételrendszere teljes egészében meglegyen. Tehát két lépésben lépünk: az első az azonnali beavatkozás az életveszély elhárítása miatt, és ami igényli az azonnali felújításokat, a második pedig a program végrehajtása, ami 2019 őszére, végére várható. Ami fontos, most is elmondom, mint ahogy már korábban is: amit elrontottak, azt rendbe rakjuk, és korszerű körülményekkel tudjuk majd fogadni az utazóközönséget. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! 13 óra 26 perc van, az azonnali kérdések tárgyalására térünk át. Tisztelt Országgyűlés! Bárándy Gergely, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Nemzeti Bank elnökéhez: „Rokonok, haverok és mások…” címmel. Az elnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt a válaszadásra Nagy Márton alelnök urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy az elnök úrtól személyesen kéri a választ.
Köszönöm a szót, elnök úr. Megvárnám Matolcsy urat. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Varga László, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnökhöz: „Helikopterről nem látszik a magyar valóság” címmel. Varga László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Több mint 4 millió ember él létminimum alatt ma Magyarországon, az önök hatékony válasza erre megvolt: a KSH ma már nem publikálja a létminimumadatokat. Minden harmadik gyermek kénytelen nagyon komoly nélkülözések között felnőni ebben az országban, és Magyarországon a kisvállalkozók nagyon nagy része gondolja úgy, hogy az ő boldogulásuk kapcsán egyetlen szempont számít: az, hogy milyen típusú fideszes kapcsolataik vannak.Az egészségügyben mára sajnos egyértelmű a helyzet: ahol az önök által üldözött Európai Unió forrásaiból nem sikerült még valamilyen felújítást elvégezni, ott nagyjából XIX. századi állapotok várják a magyar embereket, a várólisták nőnek, az orvosi és szakdolgozói hiány katasztrofális méreteket ölt.Az oktatás problémáit ismerheti az egész ország, januártól nagyon komoly megmozdulások voltak, Miskolcon az utóbbi évek legnagyobb vidéki demonstrációja, és több tízezer ember a Kossuth téren. A megoldás egyértelmű volt az önök részéről: kifárasztás, látszattárgyalások, látszatintézkedések. Nem csoda, hogy több mint 500 ezer ember, majd’ 600 ezer ember elhagyta már Magyarországot az elmúlt évek politikájából is következően.Mindeközben mit látunk? A társadalmat egyre jobban irritálja több, urizáló életet folytató miniszter és államtitkár, egyre több ilyen politikus veri ki a biztosítékot a magyar embereknél. Azt gondolom, ennek a mintapéldánya Rogán Antal miniszter, aki nem csoda, hogy nem látja a helikopterről a magyar valóságot, hiszen sokszor a saját nappalija méretét sem sikerül eltalálnia. Két kérdés adódik ebből, miniszterelnök úr. Egyrészt mikor kíván rendet tenni a kormányában? Másrészt mikor kívánnak végre a magyar embereket érintő, valós problémákkal foglalkozni? Várom válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Miniszterelnök úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. A kérdés címe úgy hangzott, hogy ki látja jól a magyar valóságot, és nekem rögtön eszembe is jutott. Elég idős vagyok ahhoz, hogy emlékezhessem arra, hogy önök nem is olyan régen még éhségmenetet szerveztek [[Dr. Harangozó Tamás: Aktuális lenne megint!]] , aztán később kiderült, hogy az éhségmenet vezetője tulajdonképpen egy dúsgazdag eurómilliomos. Ez például a magyar valóság, hogy önök, szocialisták miután tönkretették és eladósították az országot, fizetett aktivistákkal feltöltött kamu éhségmeneteket szerveznek. Önök nyolc évig kormányoztak, és tönkretették az országot. Ezzel szemben a helyzet ma úgy áll, hogy a minimálbért hat év alatt 51 százalékkal emeltük, ez a fejlett országok közül a legnagyobb emelkedés volt. 2010 és 2015 között az országban a reálbérek átlagosan 15,5 százalékkal emelkedtek, a családi adókedvezmények bővültek, az idén pedig, egyetlen év alatt 7,5 százalékos reálbér-növekedés volt, ráadásul az önök által itt hagyott 12 százalékos munkanélküliséget 5 százalék alá csökkentettük. Ennyit a magyar valóságról. Köszönöm a figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[13.30]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Viszonválaszra képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Nem zavartam össze azzal, amit mondtam, látom, mert nyilvánvalóan egy másfajta választ adott, egy politikai választ, amelyet előre nagyjából elkészített, az én kérdéseim azonban a valós élet alapján és a valódi tapasztalataim alapján jöttek. Azt kell mondjam, hogy például a minimálbér-emelésre tett javaslataik is talán elérhetik azt a szintet 2018-ra reálértéken, ami kapcsán 2010-ben volt a minimálbér, hiszen önök azonnal azzal kezdték, hogy megadóztatták a minimálbért, ezzel sikerült a kormányzását kezdenie. Én a múlt héten Lyukóban fórumoztam - ez Miskolcnak egy nehéz sorsú része -, ahonnan, azt tudom mondani önnek, hogy gyakorlatilag az állam levonult, és most már nemcsak ilyen részeket érint ez a probléma, hanem egyre nagyobb részeket és nemcsak Északkelet-Magyarországon. Önök lemondtak az ország egy részéről, és ez számomra elfogadhatatlan, pedig az a meggyőződésem, hogy Magyarország jövője azon áll vagy bukik, hogy a magyar emberek többsége úgy tud-e felkelni minden reggel, hogy van értelme annak [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hogy tegye a dolgát, van értelme, hogy ezért az országért dolgozzon. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Öné a szó, miniszterelnök úr.
Bár mi kormánypártok vagyunk, önök pedig ellenzékben vannak, én keresem azokat a pontokat, amelyekben egyet tudunk érteni. Az utolsó mondatával például egyetértek, én is azt gondolom, hogy az ország jövője azon áll vagy bukik, hogy az emberek úgy érzik-e, hogy van értelme reggel fölkelniük, összeszedniük magukat és elmenni dolgozni, mert van munkahelyük, és ahol kapnak elegendő pénzt, bért, fizetést ahhoz, hogy fönn tudják tartani magukat és a családjukat. Szerintem is ezen áll vagy bukik az ország jövője, ezért van az, hogy az önök által itt hagyott 12 százalékos munkanélküliséget 5 százalék alá szorítottuk, mert ha munka van, akkor minden van.Minimálbérügyben ön téved, de ez egy egész egyszerű matematikai kérdés, a minimálbér 2010 után reálértéken is nőtt Magyarországon. Ez nem új csata a szocialisták és énközöttem, mert jól emlékszem, 1998-2002 között is így volt ez, önök itt hagytak egy minimálbért, amit aztán mi 150, azaz százötven százalékkal emeltünk meg. Régi történet ez, önök az alacsony minimálbér, mi pedig a magas minimálbér oldalán állunk. Köszönöm a figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Volner János, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Miért ellenzi a magyar emberek munkabérének emelését a Kormány?” címmel. Volner János képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Miniszterelnök Úr! Én a dolgozó magyar emberek munkabérének emelését szeretném elérni, és ezzel kapcsolatban kívánok önhöz szólni. Fontos azt látni, hogy amikor miniszterelnök úr arra hivatkozik, hogy a minimálbért nagyarányban megemelte az Orbán-kormány 2010-hez képest, akkor gondolhatunk nyugodtan arra, hogy ennek a minimálbérnek csak a bruttó összege emelkedett meg ilyen nagy arányban, azonban az adóterhelése még nagyobb arányban emelkedett, mint ahogy a bruttó összege. Fontos azt is látni, miniszterelnök úr, hogy az összes OECD-tagország közül Magyarországon a legmagasabb a minimálbér adóterhelése, ebben vagyunk vezetők, még egyszer mondom, az összes OECD-tagország között. Miniszterelnök úr, én örömmel láttam azt a sajtóban, amikor nyilatkozott különböző fórumokon arról, hogy a kormány el szeretné érni a minimálbér emelését. Természetesen én magam is egyetértek vele, azonban nagyon fontosnak tartom azt elmondani, hogy nem elég ezt az egyébként is agyonadóztatott minimálbért emelni, mert ezzel konzerváljuk azt az állapotot, hogy kimagasló lesz a legalacsonyabb keresetű emberek adóterhelése, hanem a minimálbérnél egy nagyarányú adó- és járulékcsökkentésre van szükség annak érdekében, hogy pont a legalacsonyabb keresetű embereken tudjunk segíteni, hogy ne szakadjanak le a társadalomtól, hogy ne vándoroljanak el százezer szám külföldre. Jelenleg ugyanis Magyarországon nem kis részben éppen ezeknek a dolgozói munkabéreket sújtó kimagasló adóknak a következtében ismert a dolgozói szegénység fogalma, ismert az, hogy az emberek hónapról hónapra úgy élnek, hogy a sárga csekkjeikkel küszködnek, nem tudják ezeket befizetni, és hiába dolgozik sokszor egy ember másodállásban, nem elég a munkabére arra, hogy megéljen ebből a fizetésből. Tehát én azt kérem, miniszterelnök úr, öntől, hogy mind a minimálbér adóterhelését legyen kedves csökkenteni, mind pedig gondoskodjon akár nemzetközi fellépéssel a multik felé nyitott párbeszéddel arról, hogy elinduljon a magyar emberek bérfelzárkózása Nyugat-Európa felé. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Megismétlem, mi ugyan kormányon vagyunk, önök meg ellenzékben, de örülünk, ha találunk közös pontokat. A kormány három dolgot tud tenni a béremelések ügyében: az első, hogy emeli a minimálbért. Erről már beszéltem, hogy 1998-2002 között 150 százalékkal emeltük. Tehát van Magyarországon olyan ajtó, amin ön jó helyen kopogtat, ha minimálbér-emelésről van szó, akkor az pontosan az én dolgozószobám ajtaja.A másik dolog, amit tehetünk, az az, hogy csökkentjük az adókat. 2010 óta jelentős adócsökkentéseket hajtottunk végre, és ezt a politikát folytatni fogjuk. A harmadik dolog, amit tehet a kormány, hogy az általa alkalmazott emberek bérét pedig emeli. Röviden: az egészségügyi dolgozók bérrendezésére 300 milliárd forintot fordítottunk; a szakorvosok, kórházi szakgyógyszerészek bére két ütemben 207 ezer forinttal nő; az alapellátásban dolgozók 2010 óta 41 százalékos többletet kaptak, idén ez folytatódik; az ápolók bére mostantól 2019-ig átlagosan 65 százalékkal emelkedik; a pedagógusok esetében a béremelés öt év alatt 50 százalékos lesz, s ezt megkapják a felsőfokú végzettséggel rendelkező bölcsődei nevelők is; a felsőoktatásban dolgozók 2018-ig 27 százalékos béremelésben részesülnek; 2014-ben bevezettük a szociális és gyermekvédelmi dolgozók számára - ez 93 ezer család - a bérpótlékot és bérkiegészítést, ez 35 milliárd forint, idén is ki fogjuk fizetni; a rendőrök és a katonák bére pedig 2019-ig 50 százalékkal nő. Mindhárom területen, a minimálbér-emelés területén, az adócsökkentés területén és az állam által alkalmazott emberek fizetésének emelése tekintetében is ezek a számok elfogadhatóak; nem elégségesek, elfogadhatóak. Küzdeni kell a további béremelésekért és adócsökkentésekért, és én erre készen is állok, és számítok, ha jól értettem az ön véleményét, számíthatok az ön támogatására is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Viszonválaszra megadom a szót Volner János képviselő úrnak. Parancsoljon!
Miniszterelnök úr, én azt egy percig nem vitattam, hogy 1998-2002 között egy szimpatikus gazdaságpolitikai kurzus volt, legalábbis a jelenlegihez képest, én arról beszéltem, hogy 2010-hez képest mit ért el az önök kormánya. 2010-hez képest, az összes kelet-európai szomszédos országhoz képest leszakadtunk a béremelést tekintve. Itt volt Magyarországon a legszegényebb a lakosság, itt volt a legszerényebb mértékű a béremelés, és nem kis részben ennek az állapotnak köszönhető, hogy a hét magyarországi földrajzi régióból négy régió Európa legszegényebb régiója közé tartozik. Tehát nem elég a minimálbért emelni, arról is gondoskodni kell, hogy a minimálbér adóterhelése csökkenjen, mert ha önök emelik a minimálbért, azzal jól jár az államkassza, de nem járnak jól a dolgozó magyar emberek. Én tehát kérem önt, miniszterelnök úr, hogy erre is figyeljen oda, és a multikkal kezdeményezzen egy olyan párbeszédet, amelyben elvárja a magyar kormány azt, hogy induljon el egyfajta bérfelzárkózás a nyugat-európai bérek irányában. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Öné a szó, miniszterelnök úr.
Udvariatlan dolog, de mégis arra kényszerülök, hogy kiigazítsam önt. Ön a számokat illetően téved, Magyarországon nemcsak a minimálbér bruttó, hanem nettó értéke is növekedett az elmúlt években. Ahhoz egyébként, hogy Magyarországon vagy általában bármelyik gazdaságban béremelés legyen, három dologra van szükségünk: legyen munkahely, legyen, aki munkát ad és kifizeti a munkabért, és legyen, aki dolgozik. Mind a három területen dolgoznunk kell. Javítanunk kell az oktatáson keresztül a munkavállalók felkészültségét, hogy magasabb minőségi munkát végezhessenek, és több pénzt kereshessenek, és javítani kell a vállalkozások helyzetét is, hogy ők magasabb bért tudjanak adni. A kormány ezt tette 2010 után. Ön szerintem valójában nem velem áll vitában, csak rosszul nézte a naptárat. Tehát a nehéz helyzetért, ami Magyarországon 2010-től kezdődően az ön szemében a mi rovásunkra áll fönn, valójában ezért a nehéz helyzetért nem mi viseljük a felelősséget. Mégiscsak 2010-ben nem az időszámítás kezdődött, csak a mi kormányunk, előtte is volt gazdaságpolitika. Bizonyára föltűnt önnek, hogy 2010 előtt a szocialisták elvettek egyhavi nyugdíjat, talán az is föltűnt önnek, hogy a szocialisták elvettek egyhavi munkabért [[Közbeszólások az MSZP soraiból. Harangozó Gábor István: Miért nem adtátok vissza?]] talán az is föltűnt önnek, hogy a szocialisták eladósították az országot [[Az elnök csenget.]] , és fölvitték az államadósságot 85 százalék fölé. Bizonyára föltűnt önnek mindez. Vita, úgy látom, nem közöttünk van, hanem önök és a szocialisták között. Ebben a vitában mi nem kívánunk részt venni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[13.40]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet, Hadházy Ákos és Szél Bernadett, az LMP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni [[Közbeszólások: Nincsenek is itt!]] a miniszterelnökhöz:„Mikor ismeri fel a kormány, hogy rossz az irány I.?” címmel. Szél Bernadett képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Magyarországon számos szempontból rossz irányba megyünk. Rossz az irány, ha ránézünk a minisztériumi struktúrára, és azt látjuk, hogy az oktatásnak és az egészségügynek nincsen minisztériuma, de a propagandának van. Sajnos ez vállalhatatlan, mint ahogy vállalhatatlan a minisztereknek egy jelentős része is.Na, most legutóbb, mikor Rogán Antal viselt dolgairól kérdeztük itt a magyar parlamentben, ön azt válaszolta, hogy a miniszter úrnak magáért kell helytállnia. A helyzet azonban mégis az, hogy a minisztereket a miniszterelnök nevezi ki ebben az országban. Tehát Rogán Antal addig marad miniszter, amíg Orbán Viktor miniszterelnök úr, azaz ön úgy akarja. Márpedig a legutóbbi kérdés óta a miniszter úr kettőször hazudott széles közvéleménynek. A második esetben ráadásul egy olyan ügybe is keveredett, ami nemcsak korrupciós, de nagyon komoly nemzetbiztonsági kockázatokat is rejt magában. Emlékeztetném önöket arra, és tisztelt miniszterelnök úr, bizonyára ön is látta, amikor a miniszter úr bement egy tévéműsorba, a letelepedési kötvényekkel kapcsolatban háromszor hazudott egy adásban. Közölte, hogy ezért cserébe tartózkodási engedélyt kapnak, öt évre szól, lakást kell venni hozzá. Háromból három hamis, ugyanis gyakorlatilag határozatlan időre biztosít letelepedési jogot egy letelepedési kötvény az országban, lakást nem kell venni, tulajdonképpen elég egyszer Magyarországra eljönni. Háromból három tehát hazugság. Néhány nappal később az index.hu-n jelent meg egy tényfeltáró cikk, amelyben Rogán Antal úr és Kertész Balázs úr régmúltra visszatekintő gazdasági és politikai kapcsolatait elemezték ki az újságírók, Rogán Antal úr ekkor letagadta, hogy személyes ismeretségben állna Kertész Balázs úrral. Most, azt hiszem, ott tartunk, hogy már kávézgattak, de mindenesetre itt sem mondott igazat a miniszter úr. Viszont ennél is súlyosabb, hogy a cikkben Kertész Balázs irodája előtt három olyan üzletember beszélgetett, akik, azt gondolom, egy normális országban különböző állami intézményekben kellene hogy beszélgessenek; ugye, Grúzia volt miniszterelnökéről van szó, a letelepedési kötvényben érdekelt üzletemberről meg grúz bankárról, voltak ott százalékok, Eximbank, erőmű-beruházás, és hát ez egy olyan iroda, ahol többen előfordultak. Miniszterelnök úrhoz három kérdésem van: egyrészt arra várnám a válaszát, hogy van-e vagy volt-e bármilyen olyan grúziai erőműépítés a tervben, amely a magyar államot vagy a magyar állami vállalatokat érinti. Másrészt pedig szeretném tudni, hogy mikor fogy el a bizalma végre Rogán Antallal kapcsolatban. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő asszony. Miniszterelnök úr, öné a szó.
Úgy látom, hogy itt azzal a jelenséggel állunk szemben, hogy ön rendszeresen kipécéz magának egy minisztert, és most Fazekas úr kiesett a pikszisből [[Derültség a Fidesz soraiban.]] - ha jól látom -, és helyette Rogán képviselőtársamat próbálja ebbe behúzni. Én a következőt tudom önnek mondani: én a politikai blöffökkel nem foglalkozom. Politikai bulvárral nem foglalkozom, és politikai blöfftámadásokkal sem foglalkozom. [[Gyöngyösi Márton: Ezt a Rogán írta?]] A kormányon belül csak a teljesítmény számít. Minden egyes támadás, amit eddig Rogán Antal miniszter úr ellen indítottak, Rogán miniszter úr pozícióját megerősítette. Továbbá jó munkát kívánok! [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválasz illeti meg képviselő asszonyt. Parancsoljon!
Tisztelt Miniszterelnök Úr! Én egyvalamit ezektől a miniszter uraktól biztosan megtanultam. Azt, hogy ha a politikai érvek elfogynak, akkor jön a személyeskedés. Sajnos, úgy látszik, miniszterelnök úr sem kivétel, ugyanis nem kipécézésről van szó, ahogy ön említette, hanem arról van szó, hogy az ön egyik minisztere nagyon súlyos vádakkal szembesült, és háromszor hazudott a magyar választópolgároknak. Én azt gondolom, hogy aki összevissza hazudozik miniszterként, az nem méltó erre a pozícióra. Igaz, ön a miniszterelnök és nem én vagyok, de én azért önt mégis arra kérném, hogy ha háromszor hazudik egy ilyen miniszter, akkor legalább annak az ellenzéki képviselőnek a kérdésére válaszoljon, aki teljesen jogos kérdést tett fel önnek. A kérdésem továbbra is az: van-e ilyen grúz projekt vagy nincsen ilyen grúz projekt? Egyébként ma van a feltalálók napja, hát Rogán Antalról is tudjuk, hogy egy feltaláló, legalábbis a letelepedési kötvényt feltalálta, ő magáról is azt állítja, hogy feltaláló; de a jelek szerint azt is feltalálta, hogy ilyen projektekről utcán állva lehet egyeztetni mindenféle szinten. Még egyszer mondom, a propagandaminiszter háromszor hazudott: helikopterezett, ez volt az egyik hazugság; letelepedési kötvényekkel hazudott; és Kertész Balázzsal kapcsolatos viszonyáról is hazudott. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Meddig maradhat Rogán Antal pozícióban? [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Miniszterelnök úr, öné a szó.
Volt módom itt a parlamentben meghallgatni, amikor ezekre a kérdésekre a miniszter úr válaszolt, ezért semmi szükségét nem látom, hogy az ő korábbi válaszait megismételjem. Egy dolgot tudok megállapítani: Fazekas miniszter úr jól járt, hogy ma nincs itt. Köszönöm a figyelmet. [[Derültség és taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Petneházy Attila, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetpolitikáért felelős tárca nélküli miniszterhez: „Nyílt román támadás a magyarság ellen?” címmel. Petneházy Attila képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! Hölgyeim és Uraim! 1920. június 4-én olyan döntés született, amely alapjaiban rengette meg a magyar nemzetet. Hiába telt el azóta több mint 90 év, a trianoni békeszerződés következményei azóta is éreztetik hatásukat. Tökéletes példa erre az erdélyi külhoni magyarok helyzete, akik számára mindennapos küzdelem megőrzése és emberfeletti munka. Ma már bárkit és bármikor különösebb indoklás nélkül hurcolhat el a román korrupcióellenes ügyészség. Ahogy azt tette is Sepsiszentgyörgy és Csíkszereda polgármestereivel és alpolgármesterével, de a megaláztatásoknak itt még nincs vége, folytathatnánk a sort a székely szimbólumok használatáért kiszabott irreálisan nagy összegű bírságok megítélésével, a magyar nyelv használatát korlátozó törvénytervezetek elfogadásával, nem utolsósorban pedig a magyar magántulajdon államosításával. A DNA legutóbbi támadása pedig már a magyar gyerekek életének fontos színtere, a marosvásárhelyi római katolikus gimnázium ellen irányult. Eljárást indítottak az iskolaigazgató és a főtanfelügyelő ellen, akik az ügyészség véleménye szerint annak ellenére járultak hozzá a gimnázium működéséhez, hogy tudták, valójában a tanintézet nem kapta meg a működéshez szükséges engedélyeket. Mindezt annak fényében gondolják megalapozottnak, hogy az iskolák létrehozásáról döntő önkormányzat és tanfelügyelőség annak idején pozitívan bírálta el a kérést. Az ehhez hasonló intézkedések napról napra elszívják a külhoni magyarok életerejét és az élhető jövőbe vetett reményüket. Tisztelt Miniszter Úr! Meddig tűrhetjük még a külhoni magyar közösségek elleni nyílt támadásokat? Mit tehetünk védelmük érdekében? Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes miniszter úrnak. Parancsoljon!
Igen tisztelt Képviselő Úr! Ahhoz, hogy ezt a kérdést pontosan átlássuk, érdemes megnézni először általában a romániai helyzetet, majd a magyarság vezetői ellen indított koncepciós eljárásokat, majd az iskoláink visszaállamosítását. Az a helyzet, hogy ami ma Romániában van, az engem legalábbis a jakobinus rémuralomra emlékeztet, ahol a közvádló vádja önmagában bizonyítás, és bárki, valamely csoporthoz való tartozása, politikai nézete miatt támadható volt, vagy csak pusztán azért, mert éppen vitában volt valamelyik közvádlóval. Előrebocsátom, hogy a korrupció elleni harc egy derék dolog, és megjegyzem, hogy Romániában, különösen ó-Romániában a bizánci-török hagyományokból kifolyólag ennek bőséges tere is van; gondoljunk csak arra, hogy a harács vagy a baksis szavak is ebből a kultúrkörből jöttek. De a helyzet az, hogy a román testvéreknek csak azt tudom mondani, hogy emlékezzenek a jakobinus időkre, ahol a vádlók vádlottak lettek, és a közvádlók nyakát is előbb-utóbb lecsapták - Robespierre, Saint-Just, Marat, Danton. De ez a román testvérek ügye többé-kevésbé; a helyzet az viszont, hogy itt koncepciósan a magyar vezetőket támadják. Pontosan azokat az önkormányzati vezetőket, Antal Árpád, Ráduly Róberttől Horváth Annáig, Mezei János, Szőke Domokos, akikre a helyi közösség hallgat, és akik kiállnak az értékek és érdekek mellett, a magyarság értéke és érdeke mellett és ráadásnak az autonómia mellett. Ebbe a sorba tartozik az iskoláink elleni támadás, ami két szempontból is abszurd. Először is, a derék román oktatási minisztérium augusztus végén, szeptember elején részletes vizsgálatot tartott, és mindent rendben talált. A másik, hogy mi köze ehhez a korrupciós ügyészségnek, amikor a vád szerint is legfeljebb egy adminisztrációs hibáról van szó. Ehhez képest Ştefan Someşan Maros megyei főtanfelügyelőt, egy becsületes, derék román embert házi őrizetbe vágtak, Tamási Zsolt igazgatót pedig hatósági felügyelet alá helyezték. Amiről szó van, az az, hogy az iskoláink ellen indult támadás, és ezeket az iskolákat és azoknak a vezetőit meg fogjuk védeni. Hazai, nemzetközi fórumokon. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] [[13.50]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Viszonválaszra megadom a szót Petneházy Attila képviselő úrnak.
Nyilvánvaló - megköszönve miniszter úr válaszát -, hogy a korrupcióellenes tevékenység ruhájába burkolózva követik el ezt a dolgot, és a híradásokból jól látható volt, hogy az egészen apró gyermekektől meglett korúakig megszólaltak Erdély több városában, és az Erdélyben élő magyar testvéreinknek eleve a magyarság megélése napról napra komoly gondot jelent anélkül is, hogy ilyen elvtelen orvtámadások érnék őket. A Nemzeti összetartozás bizottságának tagjaként számtalanszor megtapasztalhattam, hogy mit is jelent egy-egy magyar közösség számára a saját iskolája. Azt hiszem, ezt támadni a legelvtelenebb dolog, és nagyon szomorú, hogy a költői gondolat újból és újból és mindig és mindig újból teret nyer, pedig hát már közhelyszerűen sokszor mondjuk, hogy mit is védjünk meg: a templomot és az iskolát. Köszönöm a szót. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg a miniszter urat. Öné a szó, miniszter úr.
Pontosan így van, képviselő úr: a templomot és az iskolát, különösen, ha figyelembe vesszük azt, hogy Erdélyben a magyar iskolarendszer az egyházi intézményrendszeren nyugszik. És nem lehet nem látni a kísérteties hasonlóságot a sepsiszentgyörgyi Székely Mikó Kollégium elleni támadás és most a marosvásárhelyi Római Katolikus Líceum ellen. Arról van szó, hogy a Ceauşescu-időszakban - és korábban is, de különösen a Ceauşescu-időszakban - megnyomorgatott egyházaknak és a kommunista rendszer által államosított egyházi ingatlanoknak egy töredékét vérrel-verejtékkel visszaszereztük, és most, amit nem tudtunk elhinni pár évvel ezelőtt, hogy ilyen megtörténhet, de megtörtént, most megpróbálják még ezeket is visszaállamosítani, és ezáltal ellehetetleníteni az egyházi oktatást és ezen keresztül a magyarság iskolarendszerét. Azt tudom mondani a képviselő úrnak, hogy azoknak a tüntetőknek, akik Erdély városaiban tüntettek, természetes, hogy teljes szolidaritásról biztosítjuk őket, az üldözött vezetőknek minden segítséget megadunk, és minden nemzetközi fórumon föl fogunk lépni az ellen a botrány ellen, hogy a Ceauşescu-időket állítsák vissza Romániában. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen a miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szakács László, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „Hogy is volt ez?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Tállai András államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy miniszter úrtól személyesen kéri a választ.
Köszönöm a szót, elnök úr. Megvárom, tisztelettel, a miniszter urat. [[Moraj, közbeszólások a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm. Tájékoztatom a képviselő urat, hogy a miniszter úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Harangozó Tamás, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Madarat tolláról, embert barátjáról, avagy meddig maradhat még Rogán Antal a Miniszterelnök kabinetfőnöke?” címmel. Harangozó Tamás képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszterelnök úr, akármit is mond vagy gondol ön, Rogán Antal neve mára egyet jelent az urizálással, a folyamatos botrányokkal, korrupciógyanús ügyekkel, a hazudozással. Elsőként érkezett a vagyonnyilatkozati botránya, majd a Luis Vuitton táska, aztán a belvárosi ingatlanpanama, aztán a Pasa parki lakóparki barátja, aki milliárdos megbízásokat kap a minisztériumától, majd kiderült, hogy feltalálóként is igen tehetséges ember; aztán vádolta őt Magyarország két legnagyobb alvilági figurája, nem is akármivel: Portik azzal, hogy 10 millió forintot szatyorban kellett vinni euróban, Vizoviczki jobbkeze pedig azzal, hogy 4 milliót alkalmanként. Most pedig a belvárosi triumvirátusról jelent meg egy komolyabb összefoglaló cikk - amint azt már idézték is - az Indexen grúz erőművekről, ingatlanmutyikról, amellyel kapcsolatban egy biztosan állítható, hogy már hazugságba keveredett a miniszter. De politikailag szerintem önnek is és az ön pártjának is a legkínosabb és legvállalhatatlanabb akciója a miniszternek az volt, amin már képviselőtársai és párttársai is háborogtak, ez pedig a helikopteres ügy volt. A nemzet jövőjét évtizedekre meghatározó népszavazás napján sikerült a miniszter úrnak luxusautóval és helikopterrel egy vidéki celebesküvőről jönnie-mennie az országban, miközben párttársai pedig a szent ügyért harcoltak kinn a terepen. Aztán ez az ügy is elbukott. Azt szeretném kérdezni én is miniszterelnök úrtól, hogy meddig védi még ezt a fiút. Minek kell még kiderülnie és minek kell még történnie, hogy elhatárolódjon Rogán Antaltól, és hogy leváltsa őt a miniszteri pozíciójáról? Várom válaszát.
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak válaszadásra. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Miután azt tanultam meg az elmúlt időszakban, hogy az ellenzék logikája abban merül ki, illetve abban áll, hogy megpróbálja támadni a kormányt, és ami rossz a kormánynak, annak örül, ezért amikor önök támadják a minisztert, akkor azt gondolom, hogy valóbaján az ellenkezője történik, mint amit szeretnének. Nem veszik észre - megismétlem -, hogy minden egyes támadással erősítik őt? Ha csak egy igaz szó is lett volna abból, amit elmondott, önök már régen tettek volna büntetőfeljelentéseket, de azt persze nem merik vállalni. Úgyhogy ezek politikai blöfftámadások, amelyeket eddig sem vettem komolyan, ezután sem veszek komolyan; és még egyszer mondom, minden egyes támadás, amit eddig hallottam ezekben a témákban, a miniszter úr iránti bizalmat növelte és nem csökkentette. [[Dúró Dóra: Hogy hazudott, az tény! Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, miniszterelnök úr. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Egyben tájékoztatom, hogy az Országgyűlésben képviselők tartózkodnak. Gondolom, érzékelte az előző felszólalása kapcsán. [[Dúró Dóra: Elég sok fiú van.]] Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Miniszterelnök Úr! Szerintem meg ön ül fordítva a lovon. Pontosan abból a gondolatmenetből, amit ön levezetett, szerintem ön ezt nagyon rosszul látja, és meg is fogja bánni. Az a helyzet, hogy minden nap, minden nap, amit Rogán Antal a miniszteri székében tölt, az önnek vállalhatatlan, az ön frakciójának vállalhatatlan, és szégyen ennek az országnak. És ha így nézzük, akár mondhatnánk azt is, hogy az ellenzéknek ajándék minden nap, amíg Rogán Antal botrányairól lehet beszélni. [[Közbeszólások a Fidesz padsoraiból.]] Csak tudja, az a probléma, hogy ezzel a kiállással, miniszterelnök úr, ön azt teszi világossá, hogy ön ezekkel a botrányokkal és hazugságokkal azonosul, ön ezeket támogatja, és ön ezt védi meg. És ez szintén szégyen az egész országra, mert ön a miniszterelnöke, szégyen a maga pártjára, mert ön a pártelnöke, és szégyen erre az Országgyűlésre is, mert itt ül képviselőként. Ez az ön felelőssége, és azt gondolom, miniszterelnök úr, hogy rosszul dönt, amikor ilyen választ ad. Köszönöm szépen.
Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat, parancsoljon, miniszterelnök úr!
Megismétlem: az eddig elhangzott vádakat nevetségesnek, gyermekdednek minősítem, blöffnek tekintem, és nem is veszem őket komolyan. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Szilágyi György, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnökhöz: „Meddig hazudhat egy miniszter Magyarországon következmények nélkül?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Akkor erősítsük Rogán Antalt! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Amikor nyilatkozatok, újsághírek szólnak arról, hogy a magyar kormány minisztere, Rogán Antal azért tud olyan luxuséletet élni, amire nem telhetne neki a miniszteri fizetéséből, mert más, sötét ügyekből is vannak pluszbevételei, amikor azt mondják, hogy a vagyona már elérte a 11 milliárdot, és ezt meg is ünnepelte egy bulival, akkor én, lehet, hogy túl naivan, mindig azt mondom: á, ez biztos nem igaz, hiszen ha így lenne, akkor a független ügyészség - amit Polt Péter volt Fidesz-párttag vezet - és a független NAV - amit Tállai András, a Fidesz államtitkára vezet - biztosan kivizsgálná a Fidesz miniszterének ügyeit. [[Derültség a Jobbik padsoraiban.]] De az elmúlt egy hónapban még az én jóindulatú hozzáállásommal sem tudok válaszolni arra, hogy a magyar kormány minisztere, Rogán Antal miért hazudhat folyamatosan, büntetlenül és minden következmény nélkül. Kezdődött a helikopterezéssel: amikor újságírók megkérdezték erről, akkor tagadta a helikopterezést, és perrel fenyegetett mindenkit, aki ezt állítja; majd amikor képeket mutattak neki a helikopterezésről, akkor elmenekült a nyilvánosság elől, és pár hétig nem szólalt meg.Aztán egy másik esetben, amikor az Index tényfeltáró cikkéből kiderült, hogy Rogán Antal és Kertész Balázs valószínűleg szoros üzleti kapcsolatban állnak egymással - tudja, arról a Kertész Balázsról van szó, aki a K&H Bank 28 milliárdos sikkasztási botrányának nyomozati anyagában egy feljegyzésben úgy szerepel, hogy - idézném: - ő intézi Rogán Antal csúszópénzekkel kapcsolatos ügyeit. Szóval, amikor erről kérdezik Rogánt, akkor a Miniszterelnöki Kabinetirodán keresztül mindent letagad és perrel fenyegetőzik, még azt is letagadja, hogy a barátja lenne Kertész. Azt állították, csak annyira ismeri Rogán Kertészt, mint bármelyik másik képviselőt, tehát nem találkozgat vele. Aztán amikor előkerülnek bizonyítékok, videók, képek a kapcsolatukról, akkor elkezd emlékezni, és szintén a kabinetirodán keresztül azt mondja, hogy valóban, néha fel szokott ugrani régi ismerőséhez kávézgatni. [[14.00]] Miniszterelnök Úr! Miért tűri el a hazugságot a kormányában? Árulja el, miniszterelnök úr: az ön kormányában hányszor hazudhat a választók szemébe egy miniszter mindenféle következmény nélkül? Várom a megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Huszonhat éve vagyok parlamenti képviselő, tizenegyedik éve vagyok miniszterelnök. Ha hitelt adott volna bárki, például én magam is azoknak a támadásoknak, amiket velem szemben intéztek, akkor már rég nem ülnék itt. Úgyhogy ezért nem veszem komolyan, mert saját bőrömön tapasztaltam meg, hogy amikor megindul egy kampány egy politikus ellen, akkor aztán tücsköt, bogarat, kígyót, békát - ami belefér… Én is átmentem ezen. Hány ilyen példát tudnék mondani! Nehogy azt higgye, hogy bennünket ezek a hírek megrendítenek vagy akár csak el is gondolkodtatnak - ezek blöffök! [[Harangozó Gábor István: Nem hisszük!]] Politikai blöffök - így is tekintjük őket, így is kezelem őket. Másfelől meg még annyit azért ajánlanék az ön figyelmébe, hogy politikusként politikust lehazugozni nem valami eredeti; szerintem nincs is sportértéke. Köszönöm a figyelmet. [[Derültség és taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm a miniszterelnök úr válaszát. Viszonválasz illeti meg a képviselő urat. Parancsoljon!
Miniszterelnök Úr! Amit ön blöffnek nevez, azok alátámasztott hazugságok. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Végig Rogán Antal hazudott. Bebizonyították a tények, hogy Rogán Antal nem mondott igazat. A két esett között bement még a tévébe is, és a tévében élő egyenes adásban hazudott a letelepedési kötvényekkel kapcsolatosan, amely letelepedési kötvényeknek ő az atyja. Miniszterelnök úr, itt nem az a kérdés, hogy az ügyeket ön hogy ítéli meg. Az a kérdés, hogy amikor bebizonyosodik egy miniszteréről, hogy hazudik, a magyar kormány egyik felelős miniszteréről bizonyosodik be, hogy nem mond igazat, akkor ön mit tesz. És ezek szerint ön nem tesz semmit. Ez az ön felelőssége! Itt most nem Rogán Antalról beszélünk, hanem az ön felelősségéről. Ön megengedi, hogy a magyar kormányban, amit ön vezet, egy miniszter hazudjon. Ha ön ezt megengedi, akkor ön támogatja a hazugságot, és támogatja minden valószínűség szerint azokat a korrupciós ügyeket is, amelyek ehhez a miniszterhez köthetők. Ön ezt támogatja, és most önről beszélünk, nem a miniszteréről. Miért támogatja, miért engedi meg, hogy a kormányában egy miniszter hazudjon, akár csak egyszer is, nemhogy háromszor? [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat.
Örülök, hogy kibújt a szög a zsákból, és végül is nekem elnézést kell kérnem Rogán Antal miniszter úrtól, hiszen meghallottuk most itt az előbb, hogy minek mi az oka. Itt rólam van szó. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Ki a miniszterelnök?]] Hát nem Rogán Antalt támadják - engem támadnak! Valójában a magyar kormányt támadják. Itt nem arról van szó, hogy önök valami igazságot találtak volna, ami kedvezőtlen valamelyik kormánytagra nézve, hanem arról van szó, hogy önök szisztematikusan támadják a kormányt. Hol? A fején keresztül. És minden miniszterre megpróbálnak tücsköt, békát kiabálni, hogy aztán rajtam meg számonkérhessék. Nem olyan bonyolult játszma ez, képviselő uram, ezt én is átlátom. Higgye el, nem tudom másképp tekinteni, mint úgy, ahogy ön mondta: ezek tényeknek látszó dolgokkal alátámasztott hazugságok - ahogy ön az előbb mondta. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Ezek blöffök. De ha már a hazugságról beszélünk, azért mégis ideidézek öntől egy jópofa kis mondatot. Idézem önt: „Időhúzás a népszavazás, amelyre leghamarabb ősszel kerülhet sor, inkább az Alaptörvényt kellene hasonló tartalommal módosítani.” [[Dúró Dóra: Így van.]] Ezt ön mondta - aztán nem szavazta meg az alaptörvény-módosítást. Ennyit a hazugságról. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm a miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Firtl Mátyás, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Hogyan segítjük az Ukrajnában, Kárpátalján élő rászorultakat?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Soltész Miklós államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tavaly az ukrán-orosz helyzet elmérgesedésekor számos kezdeményezés indult útjára, amelyek közös célja, hogy a kárpátaljai és ukrán humanitárius helyzeten javítson. A háború sújtotta kelet-ukrajnai területek viszontagságai hamar továbbgyűrűztek az ország nyugati részeibe is, ahol az ukrán, ruszin, orosz kisebbség mellett jelentős magyar kisebbség él. A családok mindennapi megélhetése nemcsak az általánosan alacsony bérek miatt forog veszélyben, hanem az egész országban tapasztalható infláció miatt is. A tavalyi páratlan, hazai és más, határon túli magyarlakta területekről érkező összefogás valamelyest enyhíteni tudta a lakosság nélkülözését, és a segélyszállítmányok küldése azóta is rendszeres, de azt gondolom, hogy most a tél közeledtével kiemelkedően szükség van a keleti határainkon túl élő magyar és más nemzetiségű embertársaink megsegítésére. A múlt héten 56 tonnányi, 5 kamionnyi segélyszállítmány indult útjára, melynek összeállításában a Karitatív Tanács tagjai, így a Katolikus Karitász, a Magyar Máltai Szeretetszolgálat, a Református Szeretetszolgálat, a Baptista Szeretetszolgálat vettek részt, de számos egyéb karitatív és civil szervezet, helyi közösség is közreműködött a segélyek összegyűjtésében. Tisztelt Államtitkár Úr! Mindezek alapján kérdezem: milyen összefogás valósult meg Ukrajnában a Kárpátaljára eljuttatott segélyszállítmányok sikere érdekében, és milyen egyéb segítséget nyújt a kormányzat az érintett térségben élő rászorulóknak? Várom az államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Soltész Miklós államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, az embereket nem az ellenzéki alátámasztott hazugságok érdeklik, hanem az, hogy segítünk-e a rászorultakon, az elesetteken. Valóban nem az érdekli az embereket, hogy mit mondanak a baloldali pártok, hanem hogy mit cselekszenek az emberek. Az biztos, hogy 2004. december 5-én ők megtagadták a nemzettestrészeket, ennek következtében eltaszították őket Magyarországtól. Az biztos, hogy a baloldal annak idején a karitatív szervezeteket kivéreztette, és nem adott nekik támogatást, pedig hatalmas nagy feladat, és szükség lenne rá. Mindamellett pedig a magyar kormány éppen ezért az elmúlt évek során kibővítette a Karitatív Tanácsnak adott támogatást, ennek eredményeképpen nemcsak a határ mentén, nemcsak a közel-keleti keresztényeken, hanem valóban Ukrajnában, ukrán, ruszin és természetesen magyar embereken is tudunk segíteni. Nem véletlen, hogy meg tudtuk szervezni most már másodszor azt a segélykonvojt, amelynek legutóbbi szállítmánya 56 tonnával most jutott el Ukrajnába; nem véletlen az, hogy a magyar kormány dönteni tudott olyan egészségügyi segítségnyújtásban, amely egyrészt önzetlen, másrészt szükséges a magyar nemzet számára is, amely oltóanyagnak a támogatását juttatja el; nem véletlen, hogy mindazoknak a gyermekeknek, akik ukrán gyerekek, és édesapjukat elvesztették a háborúban, vagy adott esetben megsérültek a háborúban, segítünk, és itt táboroztattunk - most már a két év alatt összességében - 1300 gyermeket. És nem véletlen az sem, hogy a karitatív szervezetek összefogásával, illetve az önkormányzatok összefogásával, ezen belül is egyébként kiemelném, hogy a megyei jogú városok összefogásával - és kiemelném azt is, hogy a szocialista Szeged egy fillért nem adott ehhez a támogatáshoz - sok száz millió forint támogatás jutott el a rászorultaknak, amelynek eredményeképpen egyébként enyhíteni tudtuk azt a nehéz gazdasági helyzetet és nyomort, ami Kárpátalján és Ukrajnában van. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm a válaszát. Köszönöm az értékelését is, amit ezzel kapcsolatban megfogalmazott a múltra vonatkozóan, mert valóban be kell mutatni azokat a tényeket is, amelyek a múltban ilyen vonatkozásban történtek. Azt is fontos megállapítanunk, hogy valóban, a kormány a karitatív szervezetekkel, a Karitatív Tanáccsal közösen megfelelő módon gondoskodik a kárpátaljai emberekről, és - ahogy az államtitkár úr is fogalmazott - nemcsak a magyar embereken, a magyar nemzetiségűeken segít, hanem valóban a rászorulókon próbál segíteni Ukrajnában, ami egyébként nemcsak Ukrajnára vonatkozik, hanem az elmúlt időszakban valóban a migránshelyzetben is a valóságképet nagyon-nagyon torzította, hogy mi nem tesszük meg a kötelességünket, pedig megtettük. És külön szeretném felhívni arra is a figyelmet, amit a választókerületemben, Sopronban a miniszterelnök indított útjára 2015. március 25-én, amikor arra hívta fel a városok, önkormányzatok, cégek figyelmét, hogy szerezzenek maguk mellé egy települést, mentorálják, patronálják őket, ennek kapcsán Sopron és a különböző települések - Fertőszentmiklós, Fertőd - és nagyvállalatok is segítik, mentorálják a kárpátaljaiakat. Köszönöm az államtitkár úr válaszát. A többieknek pedig, akik ebben részt vesznek, szintén köszönet illeti azt a tevékenységet, amit végeznek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat. Öné a szó.
Tisztelt Képviselő Úr! Még hozzátenném azért a Jobbiknak a szerepét is, mert nem elég magyarkodni, kimenni Kárpátaljára, Erdélybe vagy bárhova, ott különböző zászlókat lobogtatni és szítani az ellentétet egyébként a többségi társadalommal [[Sneider Tamás: És mennyi segélyt vittünk!? Minden hónapban megyünk!]] hanem amikor a nemzetet meg kell menteni, akkor ki kell állni a nemzet mellett, legyen az határon belül vagy határon túl. [[Sneider Tamás: Ez nem volt szép!]] [[14.10]] Sajnos, ezt a Jobbik sem teszi meg. [[Sneider Tamás: Minden hónapban viszünk segélyt! Hazudsz!]] Miközben azokkal a segítségnyújtásokkal, amelyeket [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] Kárpátaljának tettünk az elmúlt hónapokban, két dolgot is el tudtunk érni. Az egyik dolog az, hogy a helyben maradást segítjük, hiszen érzik az ott élő magyarok, hogy a magyar kormány, a magyar karitatív szervezetek, a magyar nemzet kiáll mellettük, és ami legalább ilyen fontos, hogy a többségi társadalom is kiáll a magyar támogatás mellett, a magyarokért. Ilyen eredmény például, hogy Beregszászon, hiába kevesebb már a magyar, magyar polgármestert választottak az ott élő ukránok, ruszinok, mert érzik a magyar segítséget. És nem óbégatni kell egyébként, mint ahogy most is a jobbikos képviselők teszik [[Sneider Tamás: Az igazat mondjad! Nem kell hazudni, és akkor nem óbégat senki! Az elnök csenget.]] hanem tenni kell a dolgunkat, és nem fölhergelni az ott élőket, hanem segíteni rajtuk. Köszönöm szépen a kérdést. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett és Hadházy Ákos, az LMP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Ki képviseli a munkavállalókat?” címmel. Szél Bernadett képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Ön múlt héten az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank-konferencián azt mondta, hogy, idézem: „Itt, Magyarországon be kell látnunk, hogy lezárult egy gazdaságfejlődési korszak, amely arra épült, hogy a versenyképességünk elsősorban a munkaerő olcsóságából fakadt.”Egyrészt gratulálni szeretnék ahhoz, hogy akkor ezzel hivatalosan is elismerte, hogy ugyanazt csinálta, mint a szocialisták korábban, másrészt pedig nézzük meg egy kicsit, hogy mit jelent mindez. Egyrészt ön elismerte, miniszterelnök úr, hogy ön és a kormánya teljesen tudatosan tartotta Magyarországon alacsonyan a béreket, másrészt pedig azt is beismerték, hogy bármit is mondanak a közpénzből finanszírozott kormánypropagandán, gyakorlatilag a béremelés, ami itt volt, Magyarországon, az édeskevés volt a magyar embereknek. Ez tulajdonképpen a kormány saját csődjének a beismerése volt. Komoly fejlődésnek tekintem ezt ahhoz képest, hogy a múltkori találkozásunkkor ön még azt bizonygatta nekem, hogy csak a minimálbéren keresztül tudja a kormány befolyásolni a bérszínvonalat. Ez természetesen nincsen így, de ha a hat év mérlegét nézzük, akkor azt látjuk, hogy Magyarországon nagyon rosszak a bérek, a gazdaság versenyképessége nem nőtt, a munkaerő minősége az oktatás kivéreztetése miatt pedig nagyon rossz helyzetben van. Eközben az ön minisztere másnap bejelentett egy új csomagot, amellyel kapcsolatban feltételezem, hogy ön egyetért. Egyrészt továbbra is úgy tűnik, hogy önök ragaszkodnak az egykulcsos adóhoz, a munkáltatói járulékot fogják csökkenteni a jelek szerint, illetve a társasági adó felső kulcsát fogják csökkenteni. Ez egy olyan helyzet, szeretném leszögezni, ami alapvetően a munkáltatóknak lesz kedvező. Tisztelt Miniszterelnök Úr! A kérdésem, ami arra irányul, hogy ki képviseli ebben az országban a munkavállalókat, az azért is fontos, mert nem fogják tudni hosszan fenntartani azt a nézetet, amely szerint ez a csomag igazából a magyar emberek hasznára lenne. Mi azt látjuk, hogy gyakorlatilag, aki minimálbér felett keres, nem fog sokat látni ebből a pénzből, merthogy alapvetően a munkáltatók fogják eldönteni, hogy ezt a járulékcsökkentést odaadják-e béremelésben a dolgozóknak, vagy nem adják oda. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Ez, amit önök most kitaláltak, egy újabb csomag, egy újabb lehetőség a munkáltatóknak. Mikor foglalkoznak végre a munkavállalókkal is?
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.
Én szívesen megismétlem, ha szükséges, azt, amit már egyszer elmondtam. Három eszköze van a kormánynak a bérek tekintetében. Emelheti a minimálbért - egyetértésben a munkaadókkal és a munkavállalókkal -, adót csökkenthet, és az állami alkalmazásban állók bérét pedig növelheti. Mind a három eszközt folyamatosan használjuk. Amit ön arról mond, hogy a munkavállalók nincsenek képviselve, arra azt tudom mondani, hogy sokfajta módon lehet gazdaságpolitikát alakítani; mind 1998 után, mind 2010 után mi a megállapodással történő gazdasági kormányzásnak voltunk a hívei. Tehát mi olyan bérpolitikát folytatunk - eddig is ezt tettük, ezután is ezt fogjuk -, ami megállapodásokon nyugszik. Itt nem a kormánynak kell megállapodni a munkavállalókkal meg a munkaadókkal, hanem azt kell elérnünk, hogy a munkavállalók meg tudjanak állapodni a munkavállalókkal. Ez minden évben megtörténik, a kormány pedig ezeket a megállapodásokat jóváhagyja. Ezt tartom helyes politikának. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Szomorúan hallom, hogy csak ennyire telik a Fidesz-KDNP-től, ugyanis az országból százezrek mennek el folyamatosan, és ezeknek az embereknek a nagy többsége nem is minimálbért keres, hanem afölött keres, és ezek az emberek továbbra is azt az üzenetet fogják kapni Orbán Viktortól és a kormányától, hogy nemkívánatos vendégek idehaza, hiszen nem dolgozik a Fidesz-KDNP azon, hogy ezek az emberek olyan béreket kapjanak és olyan kilátásaik legyenek, hogy végre magukat és a családjukat el tudják tartani. Ezzel szemben a Lehet Más a Politika, bár nincs akkora apparátusa meg annyi minisztere, mint a Fidesz-KDNP-nek [[Közbeszólások a Fidesz soraiból, köztük: Nem is lesz! Meg szavazója se!]] , le tudott tenni az asztalra egy olyan gazdasági modellt, ami arról szól, hogy már egy lépésben a minimálbért a létminimum fölé lehet emelni, és mindezt úgy, hogy a munkáltatóknak nem okoz problémát. A munkavállalói járulékot kell csökkenteni, tisztelt miniszterelnök úr, mert ez az, amit az emberek rögtön nettóban a zsebükben éreznek, és ez fontos ebben az országban. Másrészt meg végre újra adómentessé kellene tenni a minimálbért, és egy olyan adórendszerre van szükség, tisztelt miniszterelnök úr, amivel nem jár mindenki rosszul, aki átlagbér alatt keres. Amit önök bevezettek, ezzel ugyanis az a helyzet. A magyar munkavállalók kétharmada, aki átlagbér alatt keres, az rosszul jár az önök rendszerével.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Öné a szó, miniszterelnök úr.
Ez a vita, ami most itt kibontakozik közöttünk, nem tűnik szakmailag árnyalt vitának, mégis meg kell ismételnem néhány alapvető kiindulópontot. Nem akarok politikaigazdaságtan-leckét adni, de mégis kénytelenek vagyunk most ezt tenni. Tehát először is, Magyarországon 2010-et követően a 12 százalékos munkanélküliség 5 százalék alá csökkent. Másodszor, a 2010 utáni hat év gazdaságpolitikájának eredményeképpen ma Magyarországon több mint 4 millió 300 ezer ember dolgozik. A rendszerváltás óta soha nem dolgoztak ennyien. Akkor van értelme bérről beszélni, ha van az embereknek munkája. Ha nincs munkája, nincs értelme beszélni a bérről. Tehát munkahelyeket kellett és kell folyamatosan teremteni. Tíz év alatt egymillió munkahelyet vállaltam, és már nem vagyunk ettől messze. Meg is fogjuk ezt valósítani. A gazdaságpolitikánk ezt a célt szolgálja. Kétségkívül eltér az önökétől, mert az önöké adóemelésre épül, a miénk meg adócsökkentésre. [[Dr. Szél Bernadett: Ez nem igaz.]] De ez eddig is így volt, ezután is így marad. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bene Ildikó, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mit tesz a Kormány a népegészségügyi szűrések terén?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat-ellátás miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az egészség az egyik legnagyobb értékünk, ezért minden segítséget meg kell adnunk ahhoz, hogy ezt megőrizzük. A kormány 2015 januárjában elfogadta az egészségpolitika legfontosabb irányait meghatározó Egészséges Magyarország 2014-2020 egészségügyi ágazati stratégiát. Ezen stratégia legfontosabb fejlesztési területei között van a népegészségügy.Hazánkban, annak ellenére, hogy biztosított a 25-65 év közötti hölgyek rendszeresen szervezett méhnyakszűrése, évente mintegy 1000-1200 új méhnyakrákos megbetegedést regisztrálnak, és több mint 400-an halnak meg a betegség következtében. Ez rendkívül szomorú adat, mert a méhnyakrák megelőzhető, sőt, korai stádiumban szűrővizsgálattal nemcsak a rák, hanem a rákot megelőző állapot is könnyen kimutatható. Epidemiológiai vizsgálatok pedig kimutatták, hogy a méhnyakrákos esetek 90 százalékában kimutatható a humán papillomavírussal való fertőzöttség. A rosszabb prognózisú méhnyakrák előfordulása azoknál a nőknél gyakori, akik ritkán vagy soha nem vesznek részt szűrővizsgálatokon, körülbelül háromszor nagyobb az esély a méhnyakrákbetegség kialakulására. Hazánkban évente vastagbél- és végbélrák következtében több mint ötezren veszítik életüket, és tízezer új esetet diagnosztizálnak. Kiemelt fontosságúak tehát a szűréseket népszerűsítő programok. Rendkívüli jelentőségű, hogy növekedjen a szűrővizsgálatokon a részvételi arány, fontos, hogy a szűréseken való részvétel egészségkultúránk részévé váljon. Tisztelt Államtitkár Úr! Évente több mint 30 ezren halnak meg valamilyen daganatos betegségben Magyarországon, és minden negyedik ember halálát rákos megbetegedés okozza. Az egészségügyi ellátórendszer megelőzés szemléletű fejlesztésén, a prevenciós szolgáltatások körének kiszélesítésén túl elengedhetetlen az egyén aktív részvétele egészségének megőrzése, a betegségek megelőzése terén, ennek fontosságára mindig érdemes és fel is kell hívni a figyelmet. Kérdezem államtitkár urat, mit tesz a kormány a népegészségügyi szűrések terén, és milyen további tervek, programok vannak a szűrési aktivitás növelése tekintetében. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr! [[14.20]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Mi abban hiszünk, hogy az egészségügy nem pusztán kórházügy, nemcsak azokkal kell foglalkoznunk, akik már valamilyen megbetegedés miatt kórházban vannak, hanem az egészségügy valóban - ahogy a szó is mondja - az egészség megőrzéséről is szól, szűrővizsgálatokról, olyan programokról, amelyek távol tartják a beteget a kórházakból, hiszen nincs olyan jól felszerelt kórház, ahol az ember szívesebben beteg, mintsem hogy otthon egészséges tudjon maradni és megőrizze az egészségét. Ezért sok minden más, táplálkozási, sportolási kezdeményezésünkön túl a szűrővizsgálatoknak is igyekszünk minél szélesebb teret engedni, a hozzáférést javítani, és ösztönözni is azokat, akik ezen részt vehetnek, hogy vegyenek is részt, hiszen ez a saját érdekük, ők is beláthatják, hogy most egy szűrés sokkal egyszerűbb, mint később egy betegségnek a kezelése. Az emlőszűrés tekintetében 40 komplex szűrőközpont van, illetőleg 7 olyan, ahol kizárólagosan csak mammográfiás szűrőállomás van. Igyekszünk ezen túlmenően még mobil szűrőállomásokkal, 3 emlőszűrő mobil egységgel is minél inkább lakosságközelbe vinni ezeket a szűréseket, és minél inkább oda vinni a szűrést, ahol az emberek élnek, dolgoznak, laknak. A méhnyakrákszűrésen egy olyasfajta reformot hajtottunk végre, hogy most már a védőnők is részt vehetnek benne. Jelenleg 1381 védőnő jogosult méhnyakrákszűrésre. Ez egy nagyon fontos, nagyon nagy mértékben kiszélesített köre a szűrést végzőknek. Ezáltal tudunk olyan hölgyek közelében is ilyen szűréseket véghez vinni, akik korábban tíz vagy még több éve nem voltak nőgyógyásznál, de a védőnői szolgálat segítségével hozzájuk is eljuthatunk. Ezen intézkedéseknek köszönhetően a védőnők 55 százaléka jogosult lesz a méhnyakrákszűrés végzésére. Szintén bővült az igénybe vehető térítésmentes oltások köre. Ahogy ön is mondta, a kötelezően felajánlandó HPV-vírussal a 12. életévüket betöltött, hetedik évfolyamos lánygyermekeknek biztosítjuk ezt térítésmentesen. 80 százalékos az oltottság ezen a téren, ami csak két másik országhoz mérhető, Portugáliához és az Egyesült Királysághoz, ott hasonlóan magas az átoltottsági szint, illetőleg Magyarországon. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Valóban azt kell mondjuk, hogy az egészség nem tett, hanem szokásaink összessége. Ezt még Arisztotelész valamikor az időszámításunk előtt foglalta össze. Úgy gondolom, hogy nagyon fontos, valóban fontos az, hogy hogyan élünk, de az is nagyon fontos, hogy az egészségkultúránk része legyen, hogy azokra a szűrővizsgálatokra, amelyek ma Magyarországon szerintem példaértékűen rendelkezésre állnak, megfelelő számban menjenek el. Ha ezekre a szűrővizsgálatokra a szűrendők 70 százaléka elmenne, akkor azt mondhatnánk, hogy Magyarországon öt-hét éven belül 1500-2000 életet tudnánk megmenteni. Nagyon fontosnak tartom azt is, hogy a vastagbélszűrés vizsgálatát a jövő évtől a kormány javaslata alapján kiterjesztik az egész populációra. Ez azt jelenti, hogy ebben az 50-70 éves korosztály - férfiak és hölgyek egyaránt - részt vehet. Az pedig, hogy a HPV-oltás 80 százalékos oltottságot jelez most már évről évre, megadja a lehetőségét annak, hogy az átoltottság olyan mértékű legyen, ami a betegség megelőzésében valóban egy nagyon komoly lépés. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó.
Köszönöm szépen. A kormány korábbi döntése nyomán indulhat el a vastagbél-szűrővizsgálatok országos kiterjesztése, ami két és fél millió célcsoportban lévő honfitársunknak jelenthet nagyon nagy segítséget a megelőzés terén. Ez az egyik legjelentősebb fejlesztés ezen a téren, és bízunk benne, hogy sokak számára az egészségben eltöltött évek számának növelésével jár együtt. Bízunk benne, hogy a 61 járásban létrejött egészségfejlesztési iroda is tudja ezt a célt szolgálni a megelőzésben, a kockázatcsökkentésben, a szűrések támogatásában. A jelenlegi egészségfejlesztési irodarendszer 2,5 millió embert érhet el. Bízunk benne, hogy ezek további fejlesztés alapján még több emberhez tudnak majd eljutni. S az is nagyon fontos, hogy a kormány célul tűzte ki az „Egészséges Magyarország” stratégiában, hogy korai felismeréssel, kezeléssel a daganatos betegségek kockázatát csökkentse, s ezzel 2020-ig a rosszindulatú daganatok miatti halálozások számát 10 százalékkal csökkentse. Bízzunk benne, hogy ezt a célunkat el is tudjuk érni. Ehhez várjuk minden magyar embernek a szűrésekben is a partnerségét. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Korózs Lajos, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „0,9 százalék” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Cseresnyés Péter államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem, elfogadja-e képviselő úr a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom.
Igen. Öné a szó.
Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! A múlt héten két olyan dolog volt, ami borzolta a kedélyeket az idősek társadalmában. Az egyik: megjelent a Magyar Közlönyben az a kormányrendelet, amely a január 1-jei nyugdíjemelést kihirdeti, amit egyébként sejtettünk, hiszen a költségvetési törvény már ezt irányozta elő: 0,9 százalékkal fog emelkedni jövő januárban a nyugdíj mértéke. Ez gyakorlatilag azt jelenti, hogy átlagosan alig éri el az ezer forintot, hiszen ma az átlagnyugdíj mintegy 120 ezer forint. Csak azt szeretném megjegyezni, államtitkár úr, hogy a nyugdíjasok társadalmának közel kétharmada nem kapja meg az átlagnyugdíjat. Ez a 0,9 százalékos emelés a szülői nyugdíj esetében, a házastársi pótlék esetében vagy az árvaellátás esetében néhány száz forintot fog eredményezni. Azt gondolom, hogy az az egész technika elhibázott, amely kizárólag az inflációkövetést veszi alapul a nyugdíjak kiszámításánál. A másik ilyen felháborító dolog volt a szolnoki polgármester elszólása vagy kiszólása azon a közgyűlési meghallgatáson, ahol idős asszonyokat, civilszervezeti vezetőket becsmérelt. Meg kell hogy jegyezzem, hogy ez - ugyan nem a nyugdíjemeléshez kapcsolódik - méltatlan a polgármesteri poszthoz, méltatlan egy közfunkcióhoz, és remélem, hogy mint az ottani Fidesz-frakció egyik oszlopos tagja felmentésre kerül a pozíciójából. Azt gondolom, hogy nem lehet becsmérelni idős embereket, nem lehet becsmérelni azokat az idős embereket, akik évtizedeken keresztül dolgoztak, járulékot és adót fizettek ebben az országban, és egy tisztességes nyugdíjemelést megszolgáltak évtizedeken keresztül. Várom megtisztelő válaszát, ami arra kéne hogy irányuljon, hogy remélhetnek-e nagyobb nyugdíjemelést januárban, és megváltoztatják-e az emelés technikáját. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Cseresnyés Péter államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ha megengedi, én a nyugdíjjal kapcsolatos felvetéseire reagálnék csak. De mielőtt néhány szóval, néhány mondattal megtenném ezt, szeretném leszögezni, hogy a kormány költségvetési politikájának kiemelt prioritása a nyugdíjak vásárlóértékének megőrzése úgy, ahogy ezt tapasztalhatja, ha objektív módon figyelte az elmúlt években a nyugdíjak alakulását. Ez a prioritás biztosítja azt, hogy a nyugdíjak nem veszíthetnek az értékükből az infláció miatt, ezért törvényi szinten biztosított, hogy a nyugdíjakat a tárgyévre tervezett fogyasztói árindexnek megfelelő mértékben emelni kell. Amennyiben az infláció a kormány előrejelzése alatt marad, akkor a nyugdíjak a reálérték felett emelkednek, ellenben ha az infláció magasabb, akkor az adott év novemberében az első nyolc hónap tényadatai alapján a várható infláció figyelembevételével kompenzációra kerül sor. Az ily módon szabályozott emelés tehát a nyugdíjasokat egyik esetben sem érintheti hátrányosan, hisz reálértéken számítva vagy emelkedik a nyugdíjuk, vagy az év végi kompenzációnak köszönhetően megőrzi az értékét. Arra, hogy eddig emelkedett ez a bizonyos reálérték, szeretnék néhány számot mondani. A kormány költségvetési és gazdaságpolitikájának köszönhetően a 2011-2015 közötti időszakban összesen 21,1 százalékkal, a nyugdíjas-infláció figyelembevételével pedig reálértéken 8,8 százalékkal nőttek a nyugellátások. Tehát a Fidesz-KDNP-kormány összességében kompenzálta az MSZP által megszüntetett 13. havi nyugdíjat. Az MSZP kormányzása alatt ugyanis 2009-2010-ben a nyugdíjak reálértéke 9,3 százalékkal csökkent, döntően a 13. havi nyugdíj részleges, majd teljes megszüntetése miatt. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak.
Azért illenék különbséget tenni aközött, hogy milyen politikai szándék vezérel egy kormányt, amikor intézkedéseket hoz. A külső gazdasági hatások következtében került felfüggesztésre a 13. havi nyugdíj kifizetése, hangsúlyozom: a világgazdasági válság következtében. Hat éven keresztül teljes, az utolsó évben pedig félhavi 13. havi nyugdíjat fizettünk. Képviselőtársaim, figyelmeztetném önöket arra, hogy a nyugdíjas fogyasztói kosárban szereplő termékcsoportok nemcsak azért érdekesek és térnek el a fogyasztást illetően a társadalom egészének a fogyasztási szokásaitól, mert abból vagy bizonyos termékcsoportból többet fogyasztanak - például a nyugdíjasoknál ilyen a gyógyszer -, hanem azért is, mert a saját fogyasztásán belül bizonyos tételek nagyobb súlyt képviselnek. [[14.30]] Ebből adódóan, ha kizárólag inflációkövető a nyugdíjemelés mértéke, minden olyan nyugdíjas, aki az átlagnyugdíj alatti nyugdíjjal rendelkezik, mindig rá fog fázni mindaddig, amíg ez az árképzés, illetve jövedelemképzés fog dominálni az országban. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Szeretném az egyik mondatát korrigálni annyiban, hogy nemcsak a külső gazdasági körülmények miatt vették önök el a 13. havi nyugdíjat a nyugdíjasoktól 2009-ben, hanem azért, mert egy meggondolatlan gazdaságpolitikát folytattak, ami azt eredményezte, hogy nagyon nagy költségvetési hiány keletkezett. És ezt a gazdaságpolitikát nyögi még most is Magyarország, mert teljesen más alapokról máshová lehetett volna eljutni, mint ahová most egyébként sikerült eljutni úgy, hogy a költségvetési hiányunk folyamatosan 3 százalék alatt van, a GDP-hez arányosított adósságállományunk folyamatosan csökken, a bérek reálértéke növekszik. És így, ahogy mondtam, bár lehet, hogy ön nem akarja elismerni a tényeket, a nyugdíjak reálértéke is folyamatosan növekszik. Természetesen azzal, hogy nemcsak a nyugdíjakat emeltük, hanem közben, emlékezzünk rá, a rezsicsökkentéssel a nyugdíjasokat terhelő költségek is jelentős mértékben csökkentek, ez így együtt adja azt a reálnyugdíj-növekedést, amit én említek, és amit ön elhallgat. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bodó Sándor képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „25 éves a szervezett madárgyógyítás Magyarországon!” címmel. Megadom a szót, ötperces időkeretben. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Napjainkban a magyar kormány munkájának is köszönhetően természeti értékeink védelme kiemelt szerepet kap. Mindannyiunk számára igen fontos az, hogy olyan környezetben éljünk, tevékenykedjünk, alkossunk, amely egészséges és védelmet nyújt számunkra. Egy ország tudatos irányításához, a jövőbe tekintő gondolkodáshoz, a jelen megéléséhez szükséges, hogy vigyázzuk, óvjuk a minket körülvevő természetet, és megteremtsük a feltételeket ahhoz, hogy épségben megőrizhessük azt a következő generációk számára is.Hajdú-Bihar megye 5. számú választókerületéhez tartozik a Hortobágyi Nemzeti Park, amelyet 1973-ban hozott létre az Országos Természetvédelmi Hivatal, ezzel kialakítva hazánk első nemzeti parkját. Területe óriási, mintegy 82 ezer hektár, és fontos elmondanunk azt is, hogy 1999-ben felkerült a világ kulturális és természeti örökségeinek listájára is. Páratlan élővilág található itt, amely hozzátartozik országunk kincseihez.Fontos kiemelnünk, hogy az itt található halastavak és mocsarak gazdag madárvilágot tartanak el, ami azt jelenti, hogy a természeti adottságoknak köszönhetően mintegy 330 madárfaj él a Hortobágyi Nemzeti Park területén. Óriási szám ez. Évszakváltások idején, tavasszal és ősszel a költöző madarak tízezrei pihennek meg itt, a Hortobágyon, ritka ragadozó madarak kíséretében. Vagyis elmondhatjuk azt, hogy ez az ország legnagyobb madárszállója.Éppen ezért bír kiemelt jelentőséggel az, hogy itt van az ország egyetlen madárkórháza, amelyet a Madárkórház Alapítvány működtet. A 2016-os év azért is bír nagy jelentőséggel, mert idén ősszel ünnepeltük a szervezett madárgyógyítás 25. évfordulóját, illetve a Hortobágyi Madárpark is az idén lett 10 éves. A következő nemzedékek neveléséhez feltétlenül szükséges az, hogy megismerhessék környezetüket, hazánk élővilágát. A kórház amellett, hogy sérült, beteg állatok gyógyítását végzi nap mint nap, nagy hangsúlyt fektet arra is, hogy megismertesse az emberekkel a gyógyítás módját, a madarak életkörülményeit és szükségleteit.A kórház nyitott, a látványkórházban lehetőség van arra is, hogy betekintést kaphassunk egy-egy madár életének megmentésébe. Fontos, nevelő jelleggel bír mindez. A gyógyult madarakat gondos ellátás után visszaengedik a természetbe, hogy környezetünk részeként a fejlődést fenntartsák. Ahogy az alapítvány fogalmaz: „Célunk ezen tevékenységekkel kapcsolatos tudományos kutatás végzése, a tevékenység bemutatása és oktatása, a feladatok ellátására intézmény, elsősorban madárkórház létrehozása és üzemeltetése.” Tudom, hogy mindehhez óriási elhivatottságra és csapatmunkára van szükség. Engedjék meg, hogy köszönetet mondjak az itt dolgozó szakembereknek és a számos önkéntesnek, akik segítik ezt a nagyon fontos munkát. Éppen ezért a madárgyógyítás 25. évfordulóján kívánok az egész csapatnak még sok hasznos évet, és bízom benne, hogy a madárpark további fejlesztésére alkalom nyílik a jövőben is. Köszönöm a figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Szávay István képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „A billion lives” címmel. Megadom a szót, ötperces időkeretben.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A hétvégén volt az Uránia filmszínházban az „A Billion Lives”, Egymilliárd élet című dokumentumfilm magyarországi díszbemutatója. Az eseményre a szervező Villanypára Egyesület, illetve az ecigitesztek.hu ismeretterjesztő oldal jóvoltából magam is meghívást kaptam. Az alkotás címe arra az egymilliárd emberre utal, akik élete az Egészségügyi Világszervezet számításai szerint a XXI. században idő előtt érhet véget a dohányzás következményei miatt. Három kontinens prominens orvosait, kutatóit és szakértőit szólaltatják meg a dohányzás visszaszorítása és az ártalomcsökkentés témájában, miközben arra keresik a választ, hogy miért próbálják világszerte a különböző állami, gyógyszeripari és a dohányzás visszaszorításáért küzdő szervezetek elfojtani az elektromos cigaretta terjedését, amikor az nagyban csökkentené a dohányzással összefüggő elhalálozások számát.A film szerint bebizonyosodott, hogy a dohányzás során keletkező füst és a kátrány az, ami igazán káros az egészségre. Az elektromos cigaretta nem tartalmaz kátrányt, és esetében nem beszélhetünk füstről sem. A film eloszlatja a nikotin körüli tévhiteket is, ugyanis sokan az e-cigit ellenzők közül úgy gondolják, hogy a nikotin káros és rendkívül rákkeltő hatású. Ez azonban sosem nyert bizonyítást, és ha valóban így lenne, akkor jogosan merül föl a kérdés, miért lehet szinte minden boltban kapni nikotintartalmú termékeket, tapaszokat, rágókat s a többi. Fontos tudatosítanunk tehát, hogy a nikotin az, ami függőséget okoz, viszont a kátrány és a füst okozza a megbetegedéseket.Szó van többek között a dohányipari óriások és gyógyszergyártók lobbijáról, a különféle egészségügyi szervezetek befolyásolásáról és a kormányok érdekeltségéről is. A dohányiparból a jövedéki adókon keresztül az egyes kormányok jelentős összegekre tesznek szert, az elektromos cigaretta terjedése viszont visszaveti ezt a bevételi forrást. Ez lehet az oka annak, hogy több országban betiltották már e terméket, és ezzel az idő előtti halál felé lökdösnek egymilliárd embert.A vetítést követően volt lehetőségem találkozni a film rendezőjével, Aaron Bieberttel és David Goerlitz főszereplővel. A ’80-as években ő volt a Winston cigaretta amerikai reklámarca, de miután a dohányzás következtében meghalt a bátyja, leszokott a cigarettáról. Ezért az Egészségügyi Világszervezet is kitüntette őt, azonban Goerlitz úr nemrégiben visszaadta a díját, jelezve, hogy nem tud közösséget vállalni egy olyan szervezettel, amely aggasztó módon, minden tudományos bizonyíték ellenére támadja az elektromos cigarettát, így valójában az ártalom csökkentése ellen harcol. Az este folyamán megemlítettem Aaron Biebertnek, hogy parlamenti felszólalással készülök, így engedjék meg, hogy személyes üzenetét is tolmácsoljam most önöknek. „Tisztelt Magyar Országgyűlés! Tisztelt magyar Képviselők! Minél több praktikus, vonzó megoldás közül választhatnak a dohányzásról leszokni akarók, annál nagyobb esélyük van rá, hogy megszabaduljanak ebből a rabságból, egy olyan káros szenvedélytől, amely minden második használójának életét elveszi. A tudomány egyértelmű a kérdésben, a dohány elégetése az igazi ellenség. Biztos vagyok benne, hogy a magyar vezetők eléggé bölcsek, hogy meggyőződjenek a kutatások eredményeiről, és csatlakozzanak az ártalomcsökkentés mellett voksoló európai szomszédaikhoz, így mentve meg minél több emberi életet. Tiszteletteljes üdvözletemet küldöm önöknek: Aaron Biebert.” Tisztelt Országgyűlés! Örömteli számomra, hogy végre Magyarországon is pozitív változást láthatunk, és a kormány az elektromos cigarettát kiveszi a dohánytermékek kategóriájából, így végre elismerik, hogy az nem dohánytermék. Három év távlatából ma már megállapítható, hogy maga a trafikrendszer, és most nem említve a koncessziók kiosztásának ügyét, alkalmas arra, hogy a káros dohánytermékek kevésbé legyenek jelen a mindennapjainkban, és ez is egy jó eszköz a dohányzás visszaszorításában. Ugyanez igaz a dohányellátó rendszerre is.Örömmel vesszük, hogy a kormány belátta, az e-cigaretta is egy eszköz ebben a küzdelemben, méghozzá a leszokást segítő eszköz. A javaslat elfogadásával lehetőség nyílhat a forgalmazási korlátozások enyhítésére, így újra nyithatnak az e-cigarettát árusító szaküzletek. Őszintén bízom benne, hogy ezek a folyamatok nem fognak később hamvába holni, hogy nemcsak egy hirtelen fellángolásról van szó, hanem hosszú távon létrejöhet egy szemléletváltás a kormányzaton belül, amely hozzájárulhat ahhoz, hogy minél többeknek lehetőséget adjunk a dohányzásról való leszokásra és arra, hogy ehhez a dohányzásról való leszokást segítő eszközhöz minél könnyebben hozzájuthassanak. [[14.40]] A film alkotóinak köszönöm kiváló munkájukat. Gratulálok az eddig elnyert nemzetközi díjakhoz, és sok sikert kívánok nekik az Oscar-díj-jelöléshez is. A szervezőknek pedig ezúton is köszönöm a meghívást, a küzdelmükhöz további jó munkát kívánok, ránk ezentúl is számíthatnak. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében és képviseletében Szabó László államtitkár úr kíván válaszolni. Öné a szó, államtitkár úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Abban biztosan egyetértünk, hogy aggódnunk kell a dohányzók egészsége érdekében, és valóban minden eszközzel segíteni kell azt, hogy a leszokásukat létre lehessen hozni, segíteni lehessen. A film, az ön által említett film többek között az elektronikus cigaretták használatáról és a dohányzás egészségkárosító hatásairól szól. Az abban szereplő állítások szerint egymilliárd ember biztosan meg fog halni a dohányzással kapcsolatos szokások, szabályozások és gazdasági lobbiérdekek következtében. Magyarországon az elektronikus cigaretták és dohányzást imitáló elektronikus eszközök kiskereskedelme a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a dohánytermékek kiskereskedelméről szóló törvény szabályainak betartatásával folytatható. Ez a törvény kizárólag a nemzeti dohányboltokban engedélyezi ezeknek a termékeknek az árusítását, csak olyan terméket lehet forgalomba hozni, amelyeket előzetesen az egészségügyi hatóságok laboratóriumban bevizsgáltak és engedélyeztek. Magyarország esetében ez döntően a 2014. április 3-i Európai parlamenti és tanácsi irányelv és az ehhez kapcsolódó szabályozás alapján történik. Hazánkat mint az EU tagállamát az EU-jogszabályok harmonizálására kötelezték, így az elektromos cigarettákra vonatkozó szabályozás átültetése is természetesen fontos és kötelező számunkra. A kormány kiemelt célkitűzése, hogy minél kevesebb fiatalkorú dohányozzon. Ennek része a dohánytermékek - beleértve a szabályozás szempontjából az elektronikus cigarettákat és a dohányzást imitáló elektronikus eszközöket is - széles körű kiskereskedelmi beszerezhetőségének, illetve a dohánytermékek megjelenésének korlátok közé szorítása. Ez azt jelenti, hogy a dohánytermékek értékesítése fiatalkorúak elől elzárt módon történik, így a dohánytermékek fiatalkorúak számára nem vagy csak nagyon nehezen hozzáférhetők. Az elektronikus cigaretta, az utántöltő flakon és a dohányzást imitáló elektronikus eszköz forgalomba hozatalának és az ezzel kapcsolatos változások bejelentésére vonatkozó igazgatási és szolgáltatási díjakról a 30/2016. EMMI-rendelet tartalmaz részletszabályokat. A nemdohányzók védelméről és a dohánytermékek fogyasztásának, forgalmazásának egyes szabályairól szóló, ’99-ben született törvény szintén rendelkezik az említett új dohányzási célú eszközökről. E törvény hatálya kiterjed egyebek mellett az elektronikus cigaretták, az utántöltő flakonok és a dohányzást imitáló elektronikus eszközök használatára is. A törvény célja a méltányolható fogyasztási szokások elismerése mellett a magyar lakosság kedvezőtlen népegészségügyi mutatóinak javítása. Ennek része a nyilvános helyeken történő dohányzással szembeni védelem a nemdohányzók, valamint az életkoruk vagy egészségi állapotuk miatt egyébként fokozott védelmet igénylő személyek részére. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel, a Jobbik-képviselőcsoportból, szintén napirend után kíván felszólalni: „Meddig még?” címmel. Megadom a szót, képviselő úr, ötperces időkeretben.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Mielőtt a kormányzathoz feltételezhető módon közel álló cég Irakban nyitott volna olyan irodát, ahol a letelepedési kötvényeit árusítja, nyilván a haza megvédése jegyében, azelőtt az African Business nevű lap hasábjain hirdették ugyanezen kötvénykonstrukciót, Rogán Antalék édesgyermekét, ahol az erről szóló cikkben szerepelt az, hogy az érdeklődőnek nem kell nálunk ingatlant vásárolnia, az ügylet gyors lefolyású, tehát adott esetben egy hónapon belül megkapják az engedélyeket, és a családtagok is ingyenes tartózkodási engedélyt kapnak, ingyenes ki-bejárkálás mellett a schengeni övezet tekintetében. Vizsgáljuk is meg, hogy miről van szó! Az alfahir.hu oldalon és más portálokon is megtalálható az a nagyon egyszerű levezetés, ahol egy egyszeri letelepedési kötvény példáját végigkísérve megállapíthatjuk, hogy 93 millió forint leszurkolása mellett, ideértve 16 millió forintnyi közvetítői díjat is, egyfajta közvetítői extrabevétel merül fel, 9 millió forint, amely a közvetítő, mondjuk, Irakban székelő cégnél marad. Ezt követően az állam bevétele papíron 84 millió forint. Öt év elteltével ugyanakkor az állam ezt kamatostul kell hogy megtérítse a vásárlónak. A helyzet az, hogy 2014 végén változott a hozamkörnyezet olyan irányba, hogy már a piacról olcsóbb lett volna finanszírozni az országot, önök mégis kitartottak a piszkos pénz megszerzésének zavaros útjai mellett, és maradt a letelepedésikötvény-üzletág. Azt is látnunk kell, hogy miközben a Jobbik javaslatai minden jogcímet ki kívánnak zárni az idegenek betelepítése tekintetében, Brüsszel kötelező kvóta mentén 1300 idegen betelepítésével fenyegetőzik - helytelen módon -, ezt meg kell akadályozni. Ebben nem lehet vita közöttünk. Csakhogy Rogán Antal és csapata már több mint kétszer ennyi idegent telepített be a gazdagabb migránsok közül Magyarországra, és nyilvánvaló módon az említett családegyesítési folyamatok tekintetében több ezer ember beköltözésére és adott esetben a magyar piacon, a magyar térben való megrekedésére is számíthatunk, hiszen nem feltétlenül mindenki a nyugat-európai zónát veszi célba. Azt is látnunk kell ugyanakkor, hogy most a Jobbik által benyújtott alaptörvény-módosító javaslat tekintetében a kormányzat kap egy lehetőséget arra, hogy minden jogcímen segítsen nekünk elutasítani a betelepítés formáit. Semmi más dolguk nem lesz, mint nagyon gyorsan napirendre venni ezt a javaslatot. Hozzáteszem, majdnem ugyanaz, mint az önöké, csak kiegészül egy olyan jogcímmel, hogy a letelepedési üzletáguk megszüntetésével ilyen úton-módon is kizárjuk a hívatlan idegenek betelepítését. Hogy miért lenne ez nagyon fontos? Nyilvánvaló módon akkor lenne leginkább értelme az idegenek beáramlásának megakadályozásának, ha Magyarország a saját fogyását meg tudná állítani, a saját reprodukcióját tudná biztosítani. Amikor feltesszük az ezzel kapcsolatos kérdéseket, hogy miért olyan nehéz egy magyar fiatal helyzete ma Magyarországon, miért van az, hogy egy vidékről a fővárosba egyetemi tanulmányokat folytatni érkező fiatal helyzetét adott esetben 150 ezer forintos albérletárak nehezítik, akkor a mindenkori kormánypárti államtitkár feláll és hozsannázni kezd a különböző vélt vagy valós gazdasági adatokról és arról, hogy Magyarországon mennyire dübörög a gazdaság. Nézzük meg a számokat ezzel szemben! Mi nem vagyunk ellendrukkerek, azt szeretnénk, ha a magyar reprodukció végre adott lenne. De 2016 első nyolc hónapjában azáltal, hogy 60 418 gyermek született Magyarországon, sajnálatos módon 0,2 százalékkal kevesebben születtek, mint az előző év ugyanilyen időszakában, tehát nemhogy népesedési boomot nem tudott elérni ezt a kormányzat, annak köszönhető a viszonylag mérsékeltebb népességfogyás, hogy nagy szerencsénkre 8,9 százalékkal kevesebben haláloztak el a vizsgált időszakban, a születésszámok ugyanakkor nemhogy nem emelkedtek, hanem nagyon kis mértékben, de sajnos csökkentek is. Az önök családpolitikája tehát totális csődöt mondott, hiszen családi adókedvezményekkel nem elvitatható módon segítettek a szerencsésebb társadalmi osztályok, a gazdagabbak helyzetén. De a másik oldalon a szegények adójával, a 27 százalékos áfával, az otthonteremtési program tökéletes hiányával és azzal, hogy a magyar nettó minimálbért is megadóztatták - pontosabban: megadóztatták a minimálbért, és így a nettó összege alacsonyabb még a szocialista érában mérhetőnél is 2011 és 2012 tekintetében, a növekmény pedig azóta is elhanyagolható -, egy olyan helyzetet értek el, hogy a magyar családok élete nem lett könnyebb a mindennapi szintet vizsgálva és figyelembe véve. Látható tehát, hogy átfogó munkabéremelésre lenne szükség, az ehhez szükséges járulékcsökkentésre és végre egy olyan otthonteremtési programra, amelynek értelmében minden magyar fiatal, minden magyar dolgozó és minden magyar idős ember is megtalálja a számítását nemcsak CSOK-kal, NOK-kal, állami pilótajátékkal, hanem adott esetben egy állami hátterű bérlakásépítési programmal, minden magyar fiatal számára lehetőséget teremtve ebben az országban, hogy ne kelljen „kalandorként” külföldre kényszerülniük, önök pedig ne kényszerüljenek izzadságszagú magyarázatokra. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Dúró Dóra képviselő asszony, Jobbik-képviselőcsoport: „Nem szerethetjük eléggé - a Magyar Nyelv Napjára” címmel. Megadom a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tegnap, november 13-án volt a magyar nyelv napja. Úgy gondolom, ebből az alkalomból kötelességünk az Országgyűlésben is szót ejteni annak a magyar nyelvközösségnek a jövőjéről, jelenéről, amelynek mindannyian tagjai vagyunk mi, képviselők is. Ahhoz, hogy a magyar nyelvnek jövője legyen, elsősorban szükséges egy tudatos nemzetstratégia, a tudatos nemzetstratégián belül egy kulturális stratégia és ennek a keretein belül egy nyelvstratégiai tervezés, akár nyelvtörvény is.A nyelvről, a magyar nyelvről nemcsak azért érdemes beszélni, mert önmagában véve nagyon nagy kulturális jelentősége, értéke van, hanem a nemzeti identitásunkat is alapvetően meghatározó tényezőről van szó. [[14.50]] A nyelv ma három nagy kihívás előtt áll, ezekkel kell szembenéznie: az egyik a technológiai kihívás, a másik az identitásunkat érintő kihívás, a harmadik pedig sajnos a demográfiai kihívás. A technológiáról talán nem kell beszélni, hogy az milyen kihívások elé állítja a nyelvet, milyen gyors változások zajlanak ezen a területen Magyarországon és az egész világban is, s ennek a tekintetében is nagyon fontos, hogy a nyelvünk egy rendkívül jó jelzőrendszer ennek követésére, illetve a változások kimutatására. Az identitásunk tekintetében a nyelv azért is fontos, mert ha a nemzeti identitást egy természetszerű értéknek tekintjük - márpedig mi, jobbikosok annak tekintjük -, akkor annak elengedhetetlen összetevője a nyelvünk, és ezt védenünk kell, a nemzeti identitásunkat a multikulturalizmussal szemben.A Magyar Tudományos Akadémia létrehozása is azért történt anno, mert a magyar nyelvet és a hagyományt akarták mívelni ebben az intézményben is, és tudnunk kell, tisztában kell lennünk azzal, hogy a jó nyelvhasználat az egyéni és közösségi sikernek is alapja lehet. Ilyen tekintetben fontos eszközei lehetnek a jó nyelvstratégiának a presztízstervezés, hiszen bár a világban van körülbelül hatezer nyelv, csak néhány tucatnyi az, amelyen mindent ki lehet fejezni. A magyar egy olyan nyelv, amelyen mindent ki lehet fejezni, ez a nyelvek között egy óriási presztízsértéket jelent, és a nemzeti identitásunknak és kulturális értékeinknek is meghatározó összetevője ez a tényező, hogy a magyar egy ilyen nyelv.Számos gazdasági példa is lehetne arra, illetve ösztönözhetnénk a cégeket, hogy akár határon túlra kiterjedt hálózatokban, mint amilyen például a MOL-nak, az OTP-nek van, előnyben részesítsék a magyarnyelv-használatot. A határon túli magyarok esetében a magyar nyelvűek lélekszáma körülbelül 2060-ra akár meg is szűnhet, mert körükben az asszimiláció, illetve a vegyes házasságok miatt még gyorsabb a fogyás, mint a csonkaországi területeken, kiemelten kellene figyelni arra, hogy a kétnyelvű családok számára akár kétnyelvűen, de gyerekkönyveket elérhetővé tegyünk magyar nyelven is. Nincsen erre állami stratégia, nincsen erre vonatkozó tervezés. A Nemzeti Tehetségügyi Koordinációs Fórum tagja vagyok, amely a nemzeti tehetségprogramot és az abban megvalósuló projekteket állítja össze, és ennek keretében sikerült elérnem azt, hogy kifejezetten anyanyelvhasználattal, anyanyelvműveléssel kapcsolatos programokra is különítettünk el egy összeget, de magában a kormányzati előterjesztésben ez sem szerepelt. Különösen fontos beszélni a média nyelvhasználatáról és arról a szakmai színvonaltalanságról, ami a közmédiát az utóbbi években hatalmába kerítette. Sajnos, egyre több beszédhibás, egyre több magyartalanul fogalmazó műsorvezetővel, bemondóval találkozhatunk a közmédia esetében is. Éppen ennek az állapotnak az orvoslása érdekében kerestem meg a Montágh-bizottság elnökét, akivel sikerült is egy találkozót lefolytatnom; ő maga is egyébként elégedetlen volt a helyzettel, és azt mondta, hogy csak néhány hónapja indult el újra az a munka, amely lehetővé teszi ezen a területen is a színvonal növekedését. A demográfia pedig mindennek az alfája és ómegája, hiszen ha nem születik elég magyar gyermek, akkor hiába beszélünk magyar kultúráról, magyar nemzetstratégiáról, magyar nyelvről, ha nincsenek magyar gyerekek, ha nincsen, akinek továbbadjuk akár a nyelvünket, akkor nem érdemes semmilyen kulturális missziót támogatni, illetve elkezdeni. A felszólalásomat pedig Kosztolányi Dezső egy idézetével szeretném zárni, amely legjobban fejezi ki meglátásom szerint a magyar nyelv értékét: „Az a tény, hogy anyanyelvem magyar, és magyarul beszélek, gondolkozom, írok, életem legnagyobb eseménye, melyhez nincs fogható.” Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Szabó László államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Nagyon örülök az ön felszólalásának, valóban egy égető problémáról beszélt, és azt kell mondjam, hogy az ön által felsorolt ötletek, célok is valóban nemesek. A szellemi kulturális örökségünknek tényleg az alapját képezi az anyanyelvünk, és ennek megőrzése borzasztóan fontos. A nyelv magyarságunk összetartó ereje, éppen ezért fontos, hogy figyelemmel legyünk a nyelvünk állapotára, és figyeljük annak változásait. Az Emberi Erőforrások Minisztériuma támogatásával az Anyanyelvápolók Szövetsége a magyar nyelv napjának méltó megünneplése céljából minden évben éppen ezért közösségi és nyelvápoló programokat valósít meg [[Dúró Dóra: Társadalmi munkával, állami támogatás nélkül.]] és ezt már hosszú évek óta nagyon komolyan támogatja, s máris sorolom, hogy mennyi állami támogatást kapott ez a szervezet: 2013-ban 7 millió forintot, ’14-ben 3 millió forintot [[Dúró Dóra: Azt a mindenit!]] majd ’15-ben 2 millió forintot, ’16-ban közel 2 millió forintot. [[Dúró Dóra és dr. Lukács László György közbeszól.]] Ha végighallgat képviselő asszony, akkor szerintem örülni fog ennek a hírnek, mert úgy érzem, hogy közösek a céljaink. A feladat jelentőségére tekintettel a kormány az 1483/2016-os kormányhatározatában döntött úgy, hogy az Anyanyelvápolók Szövetsége nevesített támogatására a forrás hosszú távú biztosítása is nagyon fontos. Ez alapján az Anyanyelvápolók Szövetsége éves működési, valamint az általa ellátott szakmai feladatok, különösen a szépkiejtési, nyelvművelő, retorikai és helyesírási nevelés-oktatási programok támogatására 2016-tól kezdődően évi 100 millió forint került megállapításra. A támogatás az elkövetkező években a központi költségvetésben címzetten a szövetség részére áll rendelkezésre. Nemesek a célok, képviselő asszony, és úgy érzem, hogy egyrészt az ön áldozatos munkája, civil erőkkel és a kormányzat együttműködésével, én úgy érzem, hogy tudunk előrelépni, és köszönöm az ön áldozatos munkáját. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon az utolsó napirend utáni felszólalásra kerül sor. Megadom a szót Magyar Zoltán képviselő úrnak, aki „A Győr-Moson-Sopron megyei úthálózat katasztrofális helyzetéről.” címmel kíván felszólalni. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Az országos közutakon ’79 óta végeznek rendszeres, jogszabályban rögzített módon állapotvizsgálatot. A ’91-től végzett gépi állapotfelmérés a teljes országos közúthálózatra kiterjed, és három fő szempont, a felületépség, a teherbírás és az egyenetlenség szempontjai szerint minősíti az utakat. Itt az 1-es a legjobb, az 5-ös pedig a legrosszabb minőséget jelenti. A felületépség felmérése minden év tavaszán a téli leromlások után következik be. Azért kértem napirend után szót ebben az ügyben, mivel itt képviselőtársaim, főleg, akik az ország más részéről érkeztek, hajlamosak Győr-Moson-Sopron megyére mint valami paradicsomra gondolni vagy utalni, és szeretném ez ügyben felhívni a figyelmet, hogy sok tekintetben ugyan igazuk van, de sajnos az úthálózat nem idetartozik, és Heves megye után az ország legrosszabb úthálózatával rendelkezik településem. Heves megyében 68 százalék az előbb említett paraméterek alapján, ami kifejezetten rossz minőségű útnak számít, Győr-Moson-Sopron megyében is 60 százalék feletti ez az arány. Itt a felületépség és az egyenetlenség szempontjait, ha kiemelem, akkor pedig a legrosszabb minősítést kapta. Itt el kell mondanom, hogy természetesen az autópályákat levonva készítettem ezt a statisztikát, hiszen az autópályák a megyém szempontjából ebben a tekintetben nem igazán számítanak, mindjárt el is mondom, hogy miért. Rábaköz egyébként - ami Győr-Moson-Sopron megye mostohagyermeke -, még rosszabb adatokkal rendelkezik, ha azt külön kiemelem. Miért is kértem ezért szót? Miért is gondoltam úgy, hogy erről itt, a Parlament falai között is hallani kell önöknek? Sajnos, a jövő évi költségvetést már elfogadták az én módosító indítványon nélkül, sajnos a kormánypárti többség ezt leszavazta, ilyen formában Győr-Moson-Sopron megye útjaira többletforrás a jövő évben, úgy tűnik, hogy nem áll majd a rendelkezésünkre, de igyekszem már most felhívni a figyelmet a problémára, hogy jövőre nagyobb körültekintéssel nézzenek körül a módosító indítványok között, és könyörgöm, legalább a Győr-Moson-Sopron megyei kormánypárti képviselők szavazhatnának a saját választókerületük érdekében ezen módosítások mellett.Miért is katasztrofális ez a helyzet? A kisvállalkozások és multik összehasonlításában el kell mondani, hogy ugyan megyémben a multinacionális tőke jelenléte számos pozitív hatással bír, azért a komoly áruforgalom jelentősen növeli, gyorsítja az utak állapotának amortizációját, és ez legkevésbé ezen multinacionális vállalatokat zavarja, hiszen ők leginkább az autópályán, gyorsforgalmi úton keresztül megkapják azt, ami számunkra szükséges a fuvarozással kapcsolatban, illetve a vasutat is használják. A kisvállalkozások tekintetében viszont pont ellenkező a helyzet: akik a legnagyobb szerepet tudnák vállalni abban, hogy a falvaink, településeink ne néptelenedjenek el, számukra ez az úthálózat komoly terheket jelent. [[15.00]] Meg kell említenem az egészségügyi és szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférés lehetőségét, minőségét - ezt is nagyban rontja az úthálózat -, a gépkocsik fenntartásának költségét is. Amelyikünk autóval rendelkezik, jól tudja, hogy a fenntartási költség egy jelentős része pont az olyan hibákból, műszaki meghibásodásokból fakad, amelynek az oka a rossz minőségű úthálózat. A balesetveszélyről is szót kell ejteni, hiszen egy ilyen rossz minőségű útfelületen sokkal kisebb az esélye annak, hogy az ember megfelelő féktávolságon belül meg tudjon állni. A tömegközlekedés siralmas állapota is összefügg ezzel. A gyorsabb útfelület-amortizációhoz is hozzájárul, ha a hibák nincsenek időben kezelve. De említhetném a turizmus és a mezőgazdaság problémáit, ezek is mind-mind összefüggnek ezzel a problémakörrel. A Jobbik egyébként egy figyelemfelhívó kampányba kezd ezzel a felszólalással Győr-Moson-Sopron megyében, amelyben igyekszünk erre a problémára felhívni a figyelmet. Nyilván ez a legfontosabb első körben. Ahogy már említettem, a jövő évi költségvetés kapcsán is szeretnénk már érzékelhető módon bezsarolni a kormányt ebbe a helyzetbe, hiszen ha megfelelő módon kellő impulzusokat kap, akár kormánypárti képviselőtársam segítségével is, akkor minden bizonnyal nagyobb számban fognak majd ezen módosítók mellett szavazni. Egyébként megyei képviselőtársaim Lipovits Máté frakcióvezető vezetésével már elindították ezt a kampányt. Remélem, hogy minél több Győr-Moson-Sopron megyei polgár is mellé áll, mert tényleg csak a nyomásgyakorlás lehet az egyetlen eszköz, ami arra bírhatja talán a döntéshozókat, hogy ezt az állapotot orvosolják némi többlet költségvetési forrás átcsoportosításával. Nagyon szeretnénk, ha egy vidéken született, ott élő és ott boldogulni kívánó állampolgár nem lenne hátrányos helyzetben azért, mert az úthálózat a városiakhoz képest ennyivel rosszabb állapotban van. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Szabó László államtitkár úr kíván válaszolni. Parancsoljon, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! A kormány nagyon komolyan veszi az ilyen jellegű problémákat, és valóban igaza van: egyrészt életminőség szempontjából, másrészt az ország versenyképességének szempontjából igenis nagyon fontos, hogy az úthálózatunk megfelelő minőségű legyen.Az M86-os gyorsforgalmi út 2016. október 27-ei ünnepélyes átadásával Szombathelyet is bekötöttük az országos gyorsforgalmi úthálózatba, és letereltük a tranzit nehézgépjármű-forgalmat a 86-os számú főút mellett elhelyezkedő településekről, jelentősen javítva az ott élők életkörülményeit. Győr-Moson-Sopron megyét érintően további jelentős fejlesztés a jelenleg kétszer egysávos M15-ös autóút kétszer kétsávosra történő átépítése az M1 autópályától az országhatárig, ami a rajkai határátkelőhely közúti akadálymentesítésével együtt jelenleg előkészítés alatt áll. A beruházás a tervek szerint 2019-re készül el. Az M85-ös autóút Csorna-Sopron-országhatár megépítésével a közeljövőben Sopron bekötése is megvalósul. A Csorna elkerülő második üteme jelenleg kivitelezés alatt áll, a tervezett átadás 2019. első negyedévében várható. A további szakaszok előkészítés alatt állnak, megvalósulásuk 2021-22 körül várható. A 83-as számú főút Győr-Pápa főút fejlesztése első ütemében a tervek között szerepel Győr M1-es csomópont átépítése, bővítése. Jelenleg az előkészítési munkálatok vannak folyamatban. A 813-as számú főút Győr keleti elkerülő első üteme 2015-ben már meg is valósult, a második ütem befejezése idén év végén várható, a harmadik ütem pedig 2018 első félévében készül el. A fertődi kastély előtti összekötő út új nyomvonalra történő elhelyezése jelenleg engedélyeztetés alatt áll.Az országos közúthálózat felújítása részben európai uniós, részben pedig költségvetési forrásokból valósul meg. A terület- és településfejlesztési operatív program a települések távlati fejlesztési céljait támogató források megteremtésével kívánja a helyi igényeket kielégíteni. Győr-Moson-Sopron megyében hét projektet adtak be, amelyek előkészítése folyamatban van, kivitelezésük 2017-ben várható. A felújításra tervezett útszakaszok hossza jelenleg 12 kilométer. A kormány döntése szerint 2016-ban költségvetési forrásból valósul meg a komplex útfelújítási program. A program az elmúlt évek közlekedésbiztonságot javító útfelújítások, útfejlesztések megvalósítására irányuló, nagyrészt főutakat, ugyanakkor mellékutakat is magában foglaló programjának a folytatása. Az idei évben megvalósuló, a legrosszabb állapotú útszakaszokat érintő program kivitelezése nagyrészt már be is fejeződött. A program keretében a megye főútjain kilenc szakaszon, összesen 23 kilométer út újult meg. Ezen túlmenően az 1401-es jelű mellékúton 2,1 kilométer útszakasz felújítása tervezett. 2017-ben a komplex útfelújítási program folytatásaként további, közlekedésbiztonságot javító útfelújítások és útfejlesztések megvalósítása várható költségvetési forrásból. A kormány már döntött a program szükségességéről, az előkészületek folyamatban vannak, összesen legfeljebb 100 milliárd forint összegű útfelújításokat tervezünk, az alsórendű utaktól az autópályáig minden országos közúton. A közútkezelő a projektek megvalósításáig üzemeltetési és karbantartási tevékenysége során öt évre mintegy 400 milliárd forint értékben megkötött országos szerződése terhére folyamatosan gondoskodik a balesetveszélyes helyek felszámolásáról, a forgalom biztonságos lebonyolítása érdekében. Képviselő úr, úgy érzem, hogy mindezek a folyamatok természetesen az önök segítségével is, azzal, hogy felhívják a figyelmet a legveszélyesebb, legelavultabb útszakaszokra, egyrészt az emberek életminőségét, másrészt Magyarország versenyképességét is tovább fogják javítani. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy az őszi ülésszak következő ülésére várhatóan 2016. november 21-én kerül sor. Megköszönöm munkájukat, az ülést bezárom. [[Az ülés 15 óra 06 perckor ért véget.]]