Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 20. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Földi László és Gyüre Csaba jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2022. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslat általános vitájának megkezdése. A törvényjavaslat T/16118. számon, az Állami Számvevőszék véleménye pedig T/16118/1. számon a honlapon megismerhető. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést uniós és nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy tisztelettel köszöntsem az előterjesztés tárgyalására érkezett Domokos László urat, az Állami Számvevőszék elnökét , Holman Magdolna alelnök asszonyt és Kovács Árpád urat, a Költségvetési Tanács elnökét. (Taps.) Tájékoztatom önöket, hogy a törvényjavaslat tárgyalása során a Költségvetési bizottság jár el a Törvényalkotási bizottság jogkörében. Tisztelt Országgyűlés! Emlékeztetem önöket, hogy az Országgyűlés az előterjesztés 30 órás időkeretben történő tárgyalásáról döntött. A napirendi ajánlás függeléke tartalmazza az időkeretek felosztását. Felkérem Földi László jegyző urat, ismertesse a frakciók mai napon rendelkezésre álló időkeretének felosztását, valamint a vita fontosabb szabályait. Jegyző úr!
Tisztelt Országgyűlés! A mai napi 11 órás időkeret megoszlása a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 226 perc; a KDNP képviselőcsoportjának 104 perc; a Jobbik képviselőcsoportjának 76 perc; az MSZP képviselőcsoportjának 71 perc; a DK képviselőcsoportjának 56 perc; az LMP képviselőcsoportjának 48 perc; a Párbeszéd képviselőcsoportjának 46 perc; a független képviselőknek pedig 33 perc áll rendelkezésre. A frakciók részére biztosított időkeretek magukban foglalják a 30-30 perces vezérszónoki felszólalások idejét is. Tájékoztatom önöket, hogy az egyes ülésnapokon rendelkezésre álló, fel nem használt tárgyalási időkeret más napra nem vihető át. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy amennyiben az európai parlamenti képviselő a képviselőcsoport vezetője útján jelentkezett, úgy felszólalása annak a képviselőcsoportnak a felszólalási idejébe számít bele, amely felszólalóként bejelentette. Amennyiben közvetlenül jelentkezett, úgy felszólalása nem számít bele az időkeretbe, és részére az egy független képviselőre jutó felszólalási idővel megegyező felszólalási időt kell biztosítani, egyenként 7 perces időkeretben. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága által felkért nemzetiségi képviselő vagy szószóló felszólalására, valamint a további nemzetiségi képviselői és szószólói felszólalásokra szerdán, csütörtökön és pénteken 20-20 percben, összesen 60 percben kerülhet sor, amely az időkeretbe nem számít bele.
Köszönöm, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Az általános vitában a mai napon az előterjesztői nyitóbeszédre 40 perces időkeretben; az Állami Számvevőszék elnökének felszólalására 30 perces időkeretben; a Költségvetési Tanács elnökének felszólalására 30 perces időkeretben; a képviselőcsoportok vezérszónoklataira 30-30 perces időkeretben; a Magyarországi nemzetiségek bizottsága által felkért nemzetiségi képviselő felszólalására 20 perces időkeretben; majd az elsőként jelentkezett független képviselő felszólalására; ezután a további képviselői felszólalásokra az egyes frakciók időkeretének mértékéig lesz lehetőség. A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig lesz lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga Mihály pénzügyminiszter úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének, 40 perces időkeretben. A miniszter úr beszédét a pulpitusról mondja majd el. Miniszter úr, parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Elnök Urak! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország ezt a válságot is le fogja győzni. Megvédjük az elmúlt években elért eredményeket. A magyar emberekkel és vállalkozásokkal együtt sikerülni fog. A járvány kitörésekor ezzel a meggyőződéssel hoztuk meg az azonnali intézkedéseket, tettük meg a gazdaságvédelmi akcióterv első lépéseit és indítottuk el a gazdaság-újraindítási akciótervet. Ebben a rendhagyó időben összefogott az ország, az emberek elfogadták a szigorú intézkedéseket, és nagyon sok területen erejükön felül teljesítenek az ott dolgozók. Sajnálatos tény, hogy a baloldal nem vett részt ebben a munkában, sőt a sikeres védekezés ellen dolgozott, és most is apokalipszist vizionál. Ezért már itt a bevezetőben elmondom: a tegnap közzétett adatok szerint az idei év első három hónapjában várakozáson felül teljesített a magyar gazdaság. A piaci szakértők által várt 0,3 százalékos visszaeséssel szemben 1,9 százalékkal bővült Magyarország gazdasági teljesítménye az előző negyedévhez képest. Ez az egyik legnagyobb mértékű növekedés az Európai Unióban. Éves alapon a szakértői konszenzus 3,7 százalék körüli visszaesést jósolt. A magyar gazdaság ennél jóval kedvezőbb, 1,8 százalékos mérséklődést mutatott a szezonálisan és naptárhatással kiigazított adatok szerint. Ami pedig a jövő évi kilátásokat illeti: friss előrejelzésében az Európai Bizottság 5,5 százalékos, a Nemzetközi Valutaalap pedig 5,9, tehát közel 6 százalékos növekedést valószínűsít Magyarország számára. Azon szervezetek is elismerik Magyarország teljesítményét és visszaigazolják terveink megalapozottságát, amelyek nem vádolhatók hazánk iránti elfogultsággal. Minden esélyünk megvan tehát arra, hogy a magyar gazdaság visszaálljon arra a dinamikus pályára, amely a koronavírus okozta válság előtt jellemezte. Mindez azt mutatja, hogy a gazdaságvédelmi intézkedések eredményesek voltak, a költségvetésből nyújtott támogatások, adókedvezmények valós segítséget jelentettek a vállalkozások számára. Mondjuk ki: megkezdődött a magyar gazdaság újraindítása! Tisztelt Országgyűlés! A mostani világválságból azok az országok tudnak a legkisebb veszteséggel kikerülni és mielőbb továbblépni, amelyek három fontos elemre tudják építeni az újraindításukat: egyrészt a korábbi években kiegyensúlyozottan fejlődő gazdaságot építettek; másrészt a járvány kitörését követően gyors és határozott intézkedéseket tettek az emberek és a gazdaság védelme érdekében; és végül, de nem utolsósorban, minél többet meg tudtak őrizni azokból a biztos kapaszkodókból, amelyek enyhítik a válságot, és kiindulópontjai lehetnek az újraindításnak. Magyarországon ezek közé a biztos kapaszkodók közé tartozik a kormány értékalapú politikája, amelynek alappillérei a járvány során is változatlanok maradtak: munkaalapú társadalmat építünk, tehát támogatjuk a munkahelyek megőrzését és az újak létrehozását; Magyarország jövőbeni gazdasági pozícióit a teljesítmény emelésével, a beruházások, az innováció és a területileg is kiegyensúlyozott növekedés támogatásával kívánjuk elérni; kiemelt figyelmet fordítunk a családok megerősítésére, az időskorúak megbecsülésére és a gyermeknevelés támogatására; és minden körülmények között a nemzet, az ország, a magyar emberek érdekeit tesszük az első helyre, ezért ha kell, ahogyan most is, a saját utunkat járjuk. [[8.10]] Ennek köszönhető, hogy az átoltottságban Magyarország uniós szinten is kiemelkedő teljesítményt nyújt, a nyitás és a gazdaság újraindítása terén komoly lépéselőnyre tettünk szert. Ennek tudatában is mély együttérzésünket fejezzük ki mindazok családja felé, akiket a járványban elveszítettünk. Tisztelt Ház! Érdemes egy pillanatra hátralépni, és tágabb időhorizontból értékelni a helyzetet. Az elmúlt évek gazdaságpolitikai intézkedéseinek köszönhetően a járvány erős, ellenálló és kiegyensúlyozott szerkezetű gazdaságot ért. A mostani világválság közepette még jobban látszik, hogy milyen nagy előnyt jelent, hogy nem vesztegettük el az elmúlt évtizedet. Ennek köszönhető, hogy a járvány idején támaszkodhattunk az egyensúlyi növekedés, az adósságcsökkentés és a költségvetési politika eredményeire. 2014 és 2019 között a magyar gazdaság átlagosan 4,1 százalékkal növekedett, míg az Unió átlagos növekedése, bővülése 2,1 százalék volt. Az államháztartás egyensúlyban volt, az államadósság pedig tartósan és folyamatosan csökkent, 80 százalékról 65 százalékra. 2019-ben pedig Magyarország produkálta az egyik leggyorsabb növekedést az Európai Unióban 4,6 százalékkal. Ezeknek a tényeknek köszönhető, hogy a gazdasági visszaesés idején sem kellett külső segítséget kérni vagy megszorító intézkedéseket alkalmazni. Ez utóbbiak ahogy azt a baloldali kormány idején megtapasztalhattuk a nyugdíjasoktól és az állami alkalmazásban állóktól vettek volna el jövedelmet. Nem ezt tettük, hanem a belső pénzügyi erőforrások átcsoportosításával anticiklikus gazdaságpolitikát folytattunk, a visszaesés időszakában élénkítő lépéseket tettünk, elsősorban a korábban sosem látott mértékű, a bruttó hazai termék 30 százalékát érintő gazdaságvédelmi akcióterv révén. Magyarország ezzel a koronavírus-járvány gazdasági kihívásaira sikeres választ adott. 2020-ban a magyar bruttó hazai termék bővülése nem következett be, 5 százalékkal csökkentünk, ez beleillett az Európai Unió és a világgazdaság visszaesésébe, de ez is alatta maradt az Európai Unió 6,2 százalékos visszaesésének. 2021 márciusában a foglalkoztatottak átlagos havi létszáma már 4 millió 616 ezer fő volt, ami az előző év azonos időszakát 41 ezer fővel haladja meg. A foglalkoztatás, az elhelyezkedés esélye és lehetősége megmaradt. A munkaerőpiac a magasabb hozzáadott értéket termelő, magasabb átlagbérű szakmák irányába rendeződött át. Emellett a beruházási ráta megőrizve a korábbi eredményeket továbbra is az Unió élmezőnyében, 27 százalék felett alakult. Ez a jövőre nézve ad bizakodásra okot. Az intézkedések együttes eredményeként az a kormányzati várakozás, miszerint idén 4 százalék fölötti és jövőre 5 százalék fölötti lesz a növekedés, ma már inkább óvatosnak tekinthető. Tisztelt Ház! A 2022-es költségvetés az újraindítás költségvetése. A tavaszi benyújtás pedig egyike azoknak a biztos pontoknak, amelyek hozzájárulnak az újrainduláshoz. A jelenlegi helyzetben lényeges, hogy ne adjuk fel azt az előnyt, amit a kormányzati intézkedések korai megismerése, a kiszámíthatóság jelent. Ez fontos az embereknek, a vállalkozásoknak és mindenkinek. A jövő évi költségvetés középpontjában a gazdaság-újraindítási akcióterv áll, amely a modern Magyarország történetének legnagyobb gazdasági programja. Az akcióterv végrehajtása lehetővé teszi, hogy mindenki, akit a járvány nehéz helyzetbe hozott, talpra tudjon állni. Ez azt jelenti, hogy a költségvetés eszközeit is felhasználjuk azért, hogy mindenki, aki elveszítette a munkahelyét, vissza tudja azt szerezni, vagy új munkahelyet kaphasson, és minden vállalkozó, akinek be kellett zárnia az üzletét, újra tudja azt indítani, sőt lehetőség szerint tovább tudja azt fejleszteni. A járvány elleni védekezést továbbra is fenn kell tartanunk, de ebben a rendkívüli helyzetben is megőrizzük azokat az értékeket, amelyeket eddig is képviseltünk. A költségvetésitörvény-javaslat ezért a gazdaságpolitika értékrendje és a dinamikus fejlődés elérése érdekében garantálja, garanciát ad a családok támogatásához, és a gazdaság újraindításához szükséges forrásokat is garantálni fogja. Négy meghatározó elemet hadd említsek! Egyrészt a 13. havi nyugdíj visszaépítése folytatódik. Ennek a fedezetét ez a költségvetés szintén garantálja. Másodsorban a 25 év alatti fiatalok adómentességéhez hozzá fog járulni, hiszen számol, kalkulál azzal, hogy ez 2022. január 1-jével elindul. Harmadrészt a munkáltatói adóterhek tovább fognak csökkenni. 2016 novemberében erről egy megállapodást kötöttünk a munkaadókkal és a munkavállalókkal. Ennek egy újabb pontja teljesül majd 2022 során. Végül negyedik pontként hadd említsem meg, hogy a munkahelyek teremtéséhez és a beruházások ösztönzéséhez is a szükséges fedezet rendelkezésre áll. A költségvetés képes lesz arra, hogy ezeket biztosítani tudja. Mindezen célokat szem előtt tartva Magyarország belső erőforrásait és erőteljes bővülési képességét alapul véve a törvényjavaslat 5,9 százalékos GDP-arányos hiánycéllal, mérsékelt, 3 százalékos inflációval, valamint dinamikus, 5,2 százalékos gazdasági növekedéssel számol. Továbbra is kiemelt célunk az adósságráta csökkenő pályára állítása. A tavalyi bruttóhazaitermék-arányos 80,4 százalék után idén 80 százalék alá, jövőre pedig a bruttó hazai termék 79,3 százalékára mérséklődik. Megőriztük a korábbi évek konzervatív tervezési szemléletét is. A változó körülményekből eredő kockázatok kezelésére, a nem várt kiadások finanszírozására 233 milliárd forint összegű biztonsági tartalékot képeztünk. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány nevében megköszönöm a Költségvetési Tanácsnak, hogy áttekintette a törvényjavaslatot, és megfogalmazta a véleményét. Eszerint a törvényjavaslat megfelel az Alaptörvényben előírtaknak, azzal összhangban az államadósság-mutató csökkenése tartós marad. A jövő évi költségvetési hiány mértéke ugyan magasabb, mint azt az elmúlt évtizedben megszokhattuk, de épp a 2010 utáni évek fegyelmezett gazdálkodása tette lehetővé azt, hogy a koronavírus okozta világjárvány negatív gazdasági hatásait az állam költségvetési eszközökkel is ellensúlyozni tudja. A 2022-es hiánycélt a kormány úgy határozta meg, hogy azzal biztosítható legyen a költségvetés finanszírozhatósága, a hiány mérséklése, ugyanakkor rendelkezésre álljanak a források a gazdaság újraindítására, a családok, a vállalkozások és a beruházások támogatására. Összességében a magyar hiány- és államadósságszint európai mércével mérve kedvezőbb az átlagnál. 2021-ben az uniós tagállamok átlagos hiánya a GDP 7,8 százaléka, vagyis magasabb, mint a magyar hiánycél. A tagállamok átlagos várható adósságrátája pedig a bruttó hazai termék 95,1 százaléka lehet, vagyis jóval magasabb, mint a magyar 79,9 százalékos adat. E mértékekhez képest csökken a költségvetés hiányszintje és az államadósság-ráta is 2022-ben. Az Állami Számvevőszék is elvégezte az ellenőrzést, részleteiben vizsgálta a tervezés dokumentumait és a költségvetés tervezetét. Engedjék meg, hogy e helyütt is megköszönjem a Számvevőszék munkáját. Tisztelt Országgyűlés! A 2022-es költségvetés szerkezetét tekintve a javaslat megőrzi az idei költségvetés két alappillérét. Egyrészt az Egészségbiztosítási és Járvány Elleni Védekezési Alapban mintegy 3600 milliárd forint áll rendelkezésre az egészségügyi, valamint ha még szükséges a járványügyi kiadásokra. [[8.20]] Másrészt a gazdaság-újraindítási akcióterv pedig a bruttó hazai termék 13 százalékát kitevő, összesen 7308 milliárd forintot tartalmaz. Engedjék meg, hogy ennek az akciótervnek néhány fő tételét ismertessem. Az akcióterv első és legnagyobb kerete a 3883 milliárd forintos nemzeti forrás, a három keret közül hazai forrás, európai uniós, valamint a kedvezmények és a tehercsökkenés tételei ez a legmagasabb összeg. Ezen belül a teljesség igénye nélkül néhány tételt hadd emeljek ki: több mint 610 milliárd forintot a családok támogatására, otthonteremtésre és a nyugdíjasok védelmére költünk; 430 milliárd forintot új munkahelyek létrejöttének elősegítésére, a foglalkoztatás támogatására; közel 460 milliárd forintot az egészségügyi béremelésre; több mint 400 milliárd forintot fogunk infrastrukturális fejlesztésekre költeni; beruházások előkészítésére, megvalósítására 870 milliárd forint áll rendelkezésre; jelentős erőkkel fejlesztjük a turizmust, közel 100 milliárd forinttal; az agrárium fejlesztésére plusz 77 milliárd forintot és mintegy 130 milliárd forintot pedig a sport és a kultúra támogatására fordítunk. Ezek tehát azok a fontosabb alkotóelemek, amelyek a hazai forrást állítják össze. Az akcióterv második kereteként több mint 3000 milliárd forintos európai uniós forrás szolgálja a gazdaság újraindítását, a koronavírus-járvány gazdasági hatásainak enyhítését. Végül harmadik keretként a különböző adó- és járulékcsökkentések is részei az akciótervnek, hiszen ezek a kedvezmények forrást hagynak ott a vállalkozásoknál, a cégeknél, segítik az újraindulást, az újraépülést. A meglévő, tovább élő kedvezmények révén több mint 420 milliárd forintot hagy a kormány a magyar családoknál és vállalkozásoknál, ezzel is segíteni kívánjuk a gazdaság mielőbbi talpra állását. A gazdaság újraindítását segítő adócsökkentő intézkedések közül szeretnék kiemelni néhányat: az otthonteremtéssel kapcsolatos áfa- és illetékmentességet első helyen, ami 170 milliárd forintot, a 25 év alattiak szja-mentességének bevezetését, ami 140 milliárd forintot, valamint a munkáltatói adóterhek 2 százalékpontos csökkentését, ami több mint 113 milliárd forintot hagy az érintetteknél. Nagyon jelentős tételek tehát azok, amelyek azokat a lépéseket segítik, amelyek kedvezmények széles tárházával segítik a vállalkozások és a magánszemélyek működését, az újraindítást. Az adócsökkentés politikáját így az akcióterv keretében is folytatjuk. A munkát terhelő adóterhek az OECD-országok közül Magyarországon csökkentek az egyik legnagyobb mértékben, és ez jövőre is így lehet. Tisztelt Országgyűlés! 2022-ben a polgári kormány korábbi költségvetéseihez hasonlóan szinte minden terület több forrással gazdálkodhat, mint egy évvel korábban. Ezekről is engedjenek meg néhány mondatot. Kezdjük mindjárt az egészségüggyel! Az egészségügy 2022-ben közel két és félszer annyit fordíthat fejlesztésekre, bérekre, beszerzésekre, beruházásokra, mint amennyi 2010-ben rendelkezésre állt. 2884 milliárd forint áll egészében rendelkezésre, ami 1700 milliárd forinttal több, mint a 2010-es kormányváltáskor, és mintegy 770 milliárd forinttal magasabb az idei évi forrásoknál. Az egészségügyi fejlesztésekre kiemelt figyelmet fordítunk, a cél egy modern, a XXI. század kihívásaira reagálni képes, hatékonyan működő ellátórendszer kialakítása. Az egészségbiztosítási ellátásokon belül a legjelentősebb kiadást a gyógyító-megelőző ellátások jelentik. Erre a célra 2123 milliárd forintot tervezünk fordítani, 556 milliárd forinttal többet, mint az idén. Ez a többlet biztosítja elsősorban az egészségügyi dolgozók, szakdolgozók, védőnők korábban megkezdett bérfejlesztési programját, valamint a 2021-ben megkezdett újabb egészségügyi béremelési programhoz szükséges fedezetet. Emlékezhetnek rá, képviselőtársaim, hogy a kormány és a Magyar Orvosi Kamara megállapodást kötött, és ennek részeként már idén jelentős mértékben tudtuk növelni az orvosi béreket. Ez 2022-ben is folytatódni fog, és ennek a béremelésnek a fedezete rendelkezésre áll. A 2022-es források lehetővé teszik a már megkezdett egészségügyi ellátást javító intézkedések további finanszírozását, a tervezett fejlesztéseket és bővítéseket. A gyógyszertámogatásra fordítható költségvetési forrás is jelentős mértékben növekedni fog. Az egészségbiztosítás pénzbeli ellátásaira összességében mintegy 107 milliárd forinttal tudunk majd többet fordítani. Folytatódik az „Egészséges Budapest” program is. Ennek keretében a fővárosi és Pest megyei egészségügyi ellátások fejlesztésére, az intézmények infrastrukturális megújítására hazai és európai uniós forrásokat is el tudtunk különíteni. Mindemellett a törvényjavaslat biztosítja a forrást többek között a népegészségügyi feladatok ellátására, az egészségügyi szűrővizsgálatok folytatására és az oltóanyagok beszerzésére. A patrióta gazdaságpolitika jegyében folytatódik a nemzeti oltóanyaggyár építése, és reményeink szerint a hazai egészségügyi megrendelések egyre nagyobb szegmensét hazai beszállítók tudják majd teljesíteni, köszönhetően a tavaly indított egészségipari támogatási programnak. Csak emlékeztetnék rá, hogy ez az idei évben is fut még, és ennek keretében olyan alapvető egészségügyi termékeket gyártunk, amelyek korábban országhatáron kívül kerültek előállításra. Hoztam is magammal egy ilyen orvosi maszkot. [[Felmutatja.]] Például ez a maszk 300 millió darabban készül most már Magyarországon, korábban ezt az orvosi maszkot is külföldről vásároltuk. Most már nemcsak hogy saját magunkat el tudjuk ezzel látni, hanem még exportálni is tudunk. [[Balczó Zoltán közbeszól.]] Köszönöm, hogy ennek a Jobbik is örül. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Néhány szót az oktatásról. Az oktatásra szánt források jövőre meghaladják a 2100 milliárd forintot. Ez több mint 735 milliárd forintos növekedést jelent 2010-hez képest. Az alapfokú és a középfokú oktatásra, valamint a szakiskolákra fordított kiadások az idei évhez képest több mint 100 milliárd forinttal nőnek jövőre. Engedjék meg, hogy itt kitérjek a felsőoktatás területét érintő fejlesztésekre is. Az új működési formában az intézmények hatékonyabban működhetnek, gyorsabban reagálhatnak térségük gazdasági igényeire. Ennek köszönhetően a magyar fiatalok versenyképesebb képzésben és a munkaerőpiacon is értékesebb oktatásban részesülhetnek. A modellváltó egyetemeken továbbra is biztosított lesz az állami ösztöndíjas képzés, az oktatók pedig teljesítményalapú, megemelt bérezésben részesülnek. A felsőoktatási intézmények állami támogatása tehát növekszik jövőre, a modellváltó intézmények bevételei ugyanakkor már nem jelennek meg a törvényjavaslatban, összhangban az Országgyűlés ez irányú korábbi döntésével. A családok támogatásáról. Az elmúlt években elértük, hogy az Európai Unióban a legnagyobb arányban fordít a magyar államháztartás, a magyar költségvetés a családok támogatására, ezt a helyzeti előnyünket továbbra is meg kívánjuk őrizni. A családok támogatására 2022-ben mintegy 2778 milliárd forint forrást biztosít a költségvetés. Ez az összeg közel 483 milliárd forinttal magasabb, mint amennyit az idei évi költségvetés tartalmaz, jövőre pedig már közel háromszorosára emelkedik a magyar családok támogatására fordított forrás, mint amennyi 2010-ben volt. A családvédelmi akcióterv mellett 2022-ben is számos további intézkedéssel segítjük a családok helyzetének javulását. Így például továbbra is fenntartjuk a családi adórendszert, amely Európa egyik legalacsonyabb személyijövedelemadó-kulcsát, 15 százalékot alkalmaz, valamint jelentős családi adó-, illetve járulékkedvezménnyel segíti a gyermeknevelést. [[8.30]] A 25 év alattiak szja-mentessége segíti a fiatalok munkaerőpiaci részvételét, önálló életkezdését és családalapítását. Az árvaellátás havi 24 250 forintos minimumösszegét 2022. január 1-jétől több mint duplájára, havi 50 ezer forintra emeljük. Az emelés a már folyósított és az újonnan megállapított árvaellátásokra is vonatkozik. Az otthonápolást végzők erőfeszítéseinek elismeréseként tovább növeljük az ápolási és a gyermekek otthongondozási díját. A jövő évi költségvetésben is kiemelt helyet foglal el az otthonteremtési program, ezen belül az otthonfelújítás támogatása, a családi otthonteremtési kedvezmény, emellett a jelzáloghitellel rendelkező többgyermekes családok terheinek mérséklése, valamint az adó-visszatérítés támogatása is. Mindezek mellett 2022-ben is áfa- és illetékmentességgel segítjük az új otthonba költöző családokat. Az otthonteremtési program folytatására több mint 380 milliárd forintot biztosítunk a jövő évi költségvetésben. Itt is csak emlékeztetnék arra, hogy 2010-hez képest ezáltal több mint két és félszeresére növeltük a lakástámogatásokra fordított költségvetési forrásokat. A társadalombiztosítási és jóléti szolgáltatások idetartozik például a táppénz, a munkanélküli-ellátás vagy a családi pótlék keretösszege is jelentősen, 430 milliárd forinttal bővül, így az ágazat 2022-ben már közel 7000 milliárd forinttal gazdálkodhat. Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy néhány szót szóljak a nyugdíjasok megbecsüléséről is. A kormány nyugdíjpolitikájának lényege, hogy a nyugdíjasoknak, szüleinknek, nagyszüleinknek is részesülniük kell a kedvező gazdasági folyamatokból, emellett nehezebb helyzetben kiemelt védelem illeti őket. A nyugellátásokra fordítható költségvetési források ezért jövőre 255 milliárd forinttal, mintegy 4163 milliárd forintra emelkednek az idei évhez képest. A 2022-es költségvetés 3 százalékos inflációval számol, így 2022. január 1-jétől ennyivel növekednek a nyugdíjak és nyugdíjszerű ellátások. A jövő évi költségvetés több mint 68 milliárd forintot különít el a 2022-ben is folyósítandó nyugdíjprémium teljesítésére. Emlékeztetnék arra, hogy egy korábbi szabály szerint, ha 3,5 százalék fölött növekszik a gazdaság teljesítménye, akkor nyugdíjprémiumot kell fizetnie az államnak. Ez a Fidesz-kormányok alatt megvalósult, és ennek lesz 2022-ben is az 5 százalékos növekedés miatt egy kifizetése, ennek a fedezete rendelkezésre áll. Mindezek mellett 160 milliárd forintot biztosítunk a 13. havi nyugdíj második ütemének kifizetésére. A 13. havi nyugdíj négy év alatt történő visszaépítése tehát a következő fokozatba lép. Első lépésben 2021-ben a nyugdíjasok a januári nyugdíjon felül egyheti nyugdíjra voltak jogosultak, 2022-ben ilyen jogcímen kettő-, 2023-ban háromheti nyugdíj összegét kapják kézhez, majd 2024-től kezdődően pedig a nyugdíjukon felül minden évben egyhavi nyugdíjjal azonos összegű 13. havi nyugdíjban részesülnek. A 13. havi ellátásra a nyugdíjasok mellett a nyugdíjszerű ellátásban részesülők is jogosultak. Mindemellett továbbra is biztosítjuk a nők családon belüli szerepét elismerő kedvezményes nyugellátást, tehát folytatódik a „Nők 40” program, ettől sem kívánunk visszalépni. A kormány 2010-ben azt az ígéretet tette, hogy évről évre megvédi a nyugdíjak reálértékét. Ennek köszönhetően 2011 és 2022 között a nyugdíjak összességében 48,1 százalékkal nőnek átlagosan, a vásárlóerejük pedig több mint 10 százalékkal javult. Végezetül: azokat az idős embereket is támogatja a kormány, akik elérték a nyugdíjjogosultságukat, de továbbra is aktív szereplői kívánnak maradni a munkaerőpiacnak. Részükre 2022-ben is fenntartjuk a nyugdíjas munkavállalók jövedelmének szociálishozzájárulásiadó- és -járulékmentességét, ez a kedvezmény járni fog a számukra. Tisztelt Országgyűlés! Engedjenek meg néhány mondatot a honvédelem kérdéséről, hiszen a költségvetésben továbbra is kiemelt hangsúlyt kap a költségvetésben a honvédelem és a közbiztonság. Magyarország biztonságát a továbbra is erős migrációs nyomás mellett is garantálni kívánjuk. A honvédelemre fordítható források egy év alatt közel 30 százalékkal, több mint 912 milliárd forintra emelkednek. Ez azt jelenti, hogy a honvédelmi kiadások 2010-hez viszonyítva több mint négyszeresére nőnek a következő évi költségvetésben. A rendvédelmi kiadások meghaladják a 991 milliárd forintot, ami 2010-hez képest mintegy 542 milliárd forintos, több mint kétszeres növekedést jelent. A béremelésekről szeretnék néhány szót szólni, hiszen a 2022-es költségvetési javaslat egyik fontos eleme, hogy jövőre is növekednek a bérek, a gazdaság növekedésével párhuzamosan erőteljes bérnövekedés is várható. A közszolgálatban dolgozók anyagi és erkölcsi megbecsülése továbbra is a kormány kiemelten fontos céljai között szerepel, ami évről évre megjelenik az ilyenkor beterjesztett törvényjavaslatban. 2010-ben 2612 milliárd forintot fordított az állam a közszférában dolgozók béreire. Jövőre ez az összeg meghaladja a 4800 milliárd forintot, ami az idei évhez képest is mintegy 325 milliárd forintos emelkedést jelent. A bérek tekintetében 2010-hez képest a legnagyobb arányú növekedés az egészségügyben valósult meg. Az egészségügyben dolgozók bérére fordított források összege jövőre közel négyszerese lesz a 2010-es kiadásoknak. 2022-ben összesen több mint ezermilliárd forint áll rendelkezésre az egészségügyben dolgozók fizetésére, mintegy 745 milliárd forinttal több, mint 2010-ben. Ahogy már említettem korábban, 2021-ben megkezdődött az orvosibér-emelési program. Ennek alapján 2023-ra egy kezdő rezidens korábbi 255 ezer forintos alapbére 687 ezer forintra emelkedik, egy 40 év szakmai tapasztalattal rendelkező szakorvos 525 ezer forintos alapbére pedig 2 millió 380 ezer forintra nő. Az oktatásban óvodában, általános és középiskolában, felsőoktatásban dolgozók bére is emelkedik. Erre a célra jövőre mintegy 1045 milliárd forint áll rendelkezésre. A rendvédelem és a honvédelem területén dolgozók bérére pedig több mint 1041 milliárd forintot fordít a kormány 2022-ben. Természetesen ez is jóval magasabb összeg, mint 2010-ben volt. Tisztelt Ház! Az uniós források felhasználása során a 2014-2020-as és a 2021-2027-es uniós költségvetési ciklusok tekintetében is az a cél, hogy ezeket célzottan és hatékonyan használjuk fel. A programok végrehajtása ennek megfelelően zajlik, a források lehívásában Magyarország az uniós átlag felett teljesít. Ezt a gyakorlatot folytatni kívánjuk. A 2021-2027-es uniós keretköltségvetésből elérhető támogatások esetén már idén számos pályázatot hirdetünk meg, jövőre pedig a hagyományos kohéziós támogatások kifizetésére 1100 milliárd forintot, a Helyreállítási és Ellenállóképességi Eszköz programjaira 450 milliárd forintot terveztünk. Ez utóbbi programnál egyelőre csak az uniós támogatásokkal számolunk, a hitel igénybevételével nem. Hangsúlyoznom kell képviselőtársaim számára, hogy ezek a tárgyalások még nem zárultak le, nem értek véget, tehát mind az RRF-nek rövidített uniós támogatási program, mind pedig a hétéves fejlesztési ciklus tárgyalásai zajlanak. A magyar költségvetés ezeket a támogatásokat, amire azért joggal számíthatunk, meghitelezi, előfinanszírozza, de reményeink szerint a tárgyalások lezárása után ezek a források elérhetőek lesznek. Hitelt pedig nem kívánunk felvenni. A magyar kormány, átértékelve és végiggondolva a fejlesztési lehetőségeket, úgy döntött, hogy azokat elsősorban hazai forrásokból, másrészt pedig, ha szükség van rá, saját egyéni szuverén kötvénykibocsátásból kívánja ellátni. Külön említenem kell az uniós forrásokon belül a vidékfejlesztés i programot, amelynek társfinanszírozását 80 százalékra emeljük. Ezzel Magyarország egyedülálló módon az adható legmagasabb támogatási szintet biztosítja a vidéki gazdaságok fejlesztéséhez, a magyar vidék zöldátállásához és a klímacélok eléréséhez. [[8.40]] A két uniós ciklus, tehát a korábbi fejlesztési időszak és a most induló, a 2021-ben induló időszak programjait tekintve összességében 3000 milliárd forint kifizetésével tervez és több mint 2300 milliárd forint uniós bevétel érkezésével számol a kormány 2022-ben. Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy néhány szót ejtsek az önkormányzatok finanszírozásáról is. A helyi önkormányzatok feladat- és finanszírozási rendszere az elmúlt években bizonyította hatékonyságát: megszabadítottuk az önkormányzatokat az adósságuktól, és megelőztük az újbóli eladósodásukat. A helyhatóságok feladatellátásához igazodó központi költségvetési források jövőre is maradéktalanul rendelkezésre állnak. Az önkormányzatok működésének támogatására a jövő évi költségvetésitörvény-javaslatban mintegy 873 milliárd forint szerepel. Ez az összeg több, mint a 2021. évi eredeti előirányzat. Mivel a minimálbér és a garantált bérminimum 2021. évi emelése az önkormányzatokat is érinti, a kormány a növelt bérek kifizetéséhez költségvetési támogatást nyújt. A gazdaság-újraindítási akcióterv keretében számos beruházás és munkahelyteremtő fejlesztés indul 2021-ben is. A gazdaság növekedésével az önkormányzatok iparűzésiadó-bevétele is emelkedni fog, ez a települések mozgásterét jelentősen növeli. Támogatjuk, hogy az önkormányzati beruházások támogatására a kormány külön programokat indít jövőre és külön programokat folytat jövőre; ezeknek a fedezetét szintén biztosítjuk. Emlékeztetnék rá, hogy a „Modern városok” program tovább fog futni, a „Magyar falu” program fedezete is rendelkezésre áll, de komoly források jutnak majd a településekhez a megnyíló uniós programokból is. Ezek összértéke megközelíti a 600 milliárd forintot. A benyújtott törvényjavaslat szerint az önkormányzati szolidaritási hozzájárulás mértéke 2021-hez képest változatlan marad. Ezt a tényt, valamint a gazdasági növekedés várható mértékét figyelembe véve az önkormányzatok mintegy 130 milliárd forint szolidaritási hozzájárulást teljesíthetnek 2022-ben. Ez az összeg a tavalyi gazdasági adatok alapján 25 milliárd forinttal alacsonyabb, mint a 2021-es, ami tovább növeli az önkormányzatok mozgásterét. Mindent egybevetve az önkormányzatok a következő évben 3220 milliárd forinttal gazdálkodhatnak. Tisztelt Ház! Összegezve: a 2022-es költségvetés méltán nevezhető az újraindítás költségvetésének. A családok és a vállalkozások támogatása, a munkahelyteremtő beruházások megvalósítása, valamint az egészségügy és a felsőoktatás fejlesztése mind-mind hozzájárulnak ahhoz, hogy lendületet adjunk a gazdaságnak. A cél az, hogy 2030-ra Magyarország az Európai Unió legsikeresebb országai közé tartozzon. A válságot továbbra sem megszorításokkal, hanem a támogatások növelésével és adócsökkentésekkel kezeljük, a költségvetési hiányt és az államadósságot pedig ismét csökkenő pályára állítjuk. Mindezekre tekintettel kérem önöket, hogy a Magyarország 2022. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslatot megtárgyalni és elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm miniszter úr felszólalását. Tisztelt Országgyűlés! Az Állami Számvevőszék véleményét elnök úr és alelnök asszony megosztva ismerteti majd, összesen 30 perces időkeretben. Megadom a szót Holman Magdolna asszonynak, az Állami Számvevőszék alelnökének. Alelnök asszony, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter és Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Az Alaptörvény szerint az Országgyűlés mint Magyarország legfőbb népképviseleti szerve, elfogadja a központi költségvetést, és jóváhagyja annak végrehajtását. Az Állami Számvevőszék pedig mint az Országgyűlés legfőbb pénzügyi és gazdasági ellenőrző szerve, a törvényhozás számára véleményt ad a központi költségvetésről szóló törvényjavaslatról. E törvényi kötelezettségünknek tettünk eleget az Országgyűlésnek múlt pénteken átadott véleményünkkel, amely önök előtt is megtalálható, illetve az internetes felületen is elérhető. Fontos hangsúlyozni, hogy véleményében a Számvevőszék a költségvetési tervezés egy adott állapotáról nyilatkozik, amihez értékelte a törvényjavaslat összeállításának szabályszerűségét, a tervezés megalapozottságát, az előirányzatok megalapozottságát és alátámasztottságát, a bevételi előirányzatok teljesíthetőségét, illetve a kiadási előirányzatok elegendőségét, valamint az államadósság-szabály érvényesülését. A véleményadás célja, hogy az Állami Számvevőszék hozzájáruljon ahhoz, hogy az Országgyűlés a jogszabályok által előírt követelményeket teljesítő költségvetési törvényt fogadhasson el néhány hét múlva. Fontos azt is leszögeznem, hogy az Állami Számvevőszék a bevételi és kiadási előirányzatok megalapozottságát az alapján értékelte, hogy azok összhangban vannake a makrogazdasági prognózisban foglaltakkal. Az ÁSZ a törvényjavaslat részét képező makrogazdasági prognózis megbízhatóságát nem minősítette. A törvényjavaslatot megalapozó makrogazdasági prognózist elfogadva, abból kiindulva készítettük el a 2022. évi költségvetésről szóló véleményünket. Következésképpen a bevételi előirányzatok teljesülését azon feltételezés mellett értékeltük, hogy a gazdasági folyamatok tényleges alakulása a prognózisban előre jelzettől nem tér el jelentősen. Tisztelt Országgyűlés! A Magyarország 2022. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslat az államháztartás központi alrendszerének kiadási főösszegét 28 505,2 milliárd forintban, bevételi főösszegét 25 352,5 milliárd forintban, hiányát 3152,7 milliárd forintban állapítja meg, amely a hazai felhalmozási költségvetés 2514,8 milliárd forintos hiányából és az európai uniós fejlesztési költségvetés 637,9 milliárd forintos hiányából tevődik össze. A működési költségvetés egyenlege a korábbi évekhez hasonlóan a 2022. évi költségvetésben is nulla. A törvényjavaslat indoklása számszerűen bemutatja, hogy a kormányzati szektor Európai Unió módszertana szerint számított hiánya 3325,3 milliárd forint, amely a 2022. évre tervezett nominális GDP 5,9 százaléka. A kormányzati szektor európai uniós módszertan szerint számított, a GDP 3 százalékát meghaladó hiányát az európai uniós szabályok előreláthatóan a 2022. évre vonatkozóan is lehetővé teszik. A központi költségvetésről szóló törvényjavaslatban szereplő előirányzatok esetében a véleményadás a bevételi főösszeg 91,2 százalékára, illetve a kiadási főösszeg 87,9 százalékára terjedt ki. A véleményadás során az Állami Számvevőszék figyelembe vette az Európai Bizottság részére a kormány által benyújtott, Magyarország 2021-2025. évekre szóló konvergenciaprogramját. Véleményünkben a 2021. május 10. napjáig benyújtott törvényjavaslatokat és módosításokat, egyéb adatokat vettük figyelembe. Tisztelt Országgyűlés! Értékelésünk során megállapítottuk, hogy a 2022. évi központi költségvetésről szóló törvényjavaslat elkészítése során a Pénzügyminisztérium és a tervezést végző szervezetek a jogszabályi előírásokat betartották, a törvényjavaslat szerkezete összhangban van a jogszabályi előírásokkal, ezáltal teljesül az átlátható költségvetési tervezés Alaptörvényben előírt követelménye. Az Állami Számvevőszék megállapította, hogy a Magyarország 2022. évi költségvetéséről szóló törvényjavaslat megalapozott. A tervezett bevételi előirányzatok teljesíthetők, a kiadási előirányzatok pedig elegendők a közfeladatok ellátására. [[8.50]] A Magyarország 2022. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslat meghatározó bevételi előirányzatainak 98,3 százaléka megalapozott; 1,7 százaléka részben megalapozott. A meghatározó bevételi előirányzatok 0,4 százalékának teljesülése kockázatos. Az ellenőrzés során a részben megalapozottnak minősített bevételi előirányzatok összege 401,3 milliárd forint, a kockázat összege 98 milliárd forint, amely a társasági adóhoz kapcsolható. A közvetlen bevételi előirányzatok megalapozottak és teljesíthetők, a társasági adó, a tárgyévet megelőző években teljesített kiadások uniós bevétele és az egyéb programok 2021-2027 előirányzata kivételével, amely előirányzatok részben megalapozottak. A meghatározó kiadási előirányzatok 98,9 százaléka megalapozott, 1,1 százaléka részben megalapozott, a közfeladat ellátása tekintetében azonban kockázatot nem hordoznak. A részben megalapozott kiadási előirányzatok összege 279,5 milliárd forint, amelyben nincs kockázatos előirányzat. A kiadások tekintetében kockázatot hordoz, hogy a 2022. évi kiadási előirányzatok főösszegéhez viszonyítva 45,5 százalékos az aránya azon előirányzatoknak, amelyek teljesülése módosulás nélkül eltérhet az előirányzattól. Ebből a részben megalapozott előirányzatok összege 113,8 milliárd forint, amely a kiadási főösszeg 0,4 százalékát teszi ki. A 2022. évi központi költségvetésről szóló törvényjavaslatban összhangban a jogszabályi előírásokkal meghatározták a költségvetési év utolsó napjára a GDP arányában tervezett államadósság-mutató nagyságát, amely megegyezik az Európai Unió által meghatározott módszertan szerinti államadósság-mutatóval. Az államadósság-mutató 2021. év végéhez viszonyított 0,6 százalékpontos csökkenése megfelel az Alaptörvényben meghatározott államadósság-szabálynak és a Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló törvényben foglalt előírásoknak. Tisztelt Országgyűlés! A költségvetés hosszú távú fenntarthatóságát támogatja a beruházások magas szintje, hiszen ezáltal biztosítható a tőkeállomány megújulása, a gazdaság fejlődése. Ennek támogatása céljából az Állami Számvevőszék értékelte a Gazdaság-újraindítási Alapból finanszírozni tervezett egyes állami beruházások kisebb területére fókuszálva, hogy a beruházások tényleges lefutása alapján, illetve a folyamatok kulcspontjainak kockázataira tekintettel a beruházások egyedi mérlegelést követően átütemezhetőek-e. Egyes beruházások a készültségi fokuktól függően, a vállalt kötelezettségekre tekintettel halaszthatók, így a kiadások csökkenthetők, kedvező hatást gyakorolva ezzel a költségvetési hiány alakulására. A Gazdaság-újraindítási Alap kiadási előirányzatainak tervezése kettő előirányzat kivételével megalapozott. Rátérve a központi tartalékokra elmondható, hogy a törvényjavaslatban a központitartalék-előirányzatok összege 233 milliárd forint, amely az előző évi előirányzathoz képest 10 százalékot meghaladó mértékben növekedett. További tartalékként kötött célú felhasználásra került megtervezésre a Pénzügyminisztérium fejezeten belül a céltartalékok előirányzata, valamint a Gazdaság-újraindítási Alap és a Külgazdasági és Külügyminisztérium fejezeten belül további 559 milliárd forint összegben jelentenek tartalékot a Beruházási Előkészítési Alap és a Beruházási Alap, valamint a brexit-alkalmazkodási tartalék-előirányzatok. Az Egészségbiztosítási és Járvány Elleni Védekezési Alap egy alapban tartalmazza a járvány elleni védekezéshez, illetve az egészségügyi ellátórendszer működtetéséhez szükséges forrásokat és kiadásokat. A Nyugdíjbiztosítási Alap kiadásai tartalmazzák többek között a 2021-től kezdődően fokozatosan visszavezetésre kerülő 13. havi nyugdíjat félhavi összegben. Mindkét alap bevételi és kiadási előirányzatai megalapozottak. Tisztelt Országgyűlés! Most pedig engedjék meg, hogy átadjam a szót Domokos László elnök úrnak, aki összefoglalja a 2022. évi központi költségvetésről szóló törvényjavaslat véleményezése során megfogalmazott következtetéseinket, illetve gazdasági összefüggéseket. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, alelnök asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Domokos László úrnak, az Állami Számvevőszék elnökének. Elnök úr, parancsoljon!
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter úr! Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Alelnök asszonynak köszönöm, hogy ismertette a véleményadásunk legfontosabb megállapításait. Célunk volt, hogy ezeket elválasszuk a véleményadásunkból fakadó gazdasági értékelésünktől, ezért választottuk azt, hogy a költségvetési expozét megosztva állunk az Országgyűlés elé. Az elmúlt időszak gazdaságpolitikai szempontból is komoly változásokat hozott a koronavírus-járvány megjelenésével. A 2019. év értékelésénél a fogyasztást és a termelést illetően még pozitív folyamatokról tudtunk beszámolni a gazdasági változásokat tekintve, azonban a 2020. év és a vírus megjelenése olyan makrogazdasági sokkot okozott, amelyek következtében a gazdasági növekedés üteme visszaesett. Látni kell ugyanakkor azt is, hogy 2021-re ismét pozitív folyamatok indultak el számos területen, ezt támasztják alá a Központi Statisztikai Hivatal által közölt adatok is. 2020-ban és 2021-ben a háztartások összessé-gében jelentős mértékben növelték a megtakarításaikat, azaz kellő nagyságú vásárlóerővel rendelkeznek ahhoz, hogy az elhalasztott fogyasztásukat bepótolják. Természetesen kérdéses, hogy a háztartások fogyasztása ugrásszerűen növekszike meg, vagy egy óvatos felfutás lesz tapasztalható. A folytatódó reálbér-növekedés és egyes állami jóléti intézkedések nagyobb fogyasztásra ösztönözhetik a lakosságot érhetően. A 2020. év áttörést jelentett a táv- és otthoni munkavégzés hazai elterjedésében, mivel a munkavégzés e formája a Covid-19-járvány elleni küzdelem egyik szükségszerű eszközévé vált a személyi kontaktok számának csökkentése érdekében. Mind a munkáltatók, mind a munkavállalók tömegei tapasztalhatták meg ennek előnyeit és hátrányait. Erre az időszakra ezért úgy is tekinthetünk, mint a táv- és otthoni munkavégzés főpróbája, melyhez kétségkívül kellett a Covid-19-világjárvány miatti kényszer. Kiemelendő az a trend is, hogy az alacsonyabb jövedelmű felől a magasabb jövedelmet biztosító ágazatok felé történik a munkaerő áramlása; folytatódhat az állami szférából az üzleti szféra felé történő munkaerő-áramlás, illetve folytatódik az a trend is, hogy külföldről többen térnek haza a hazai munkaerőpiacra, mint ahányan elhagyják az országot. Az különösen fontos, hogy a foglalkoztatás súlyponti része lesz majd a ’21-22. évek további folyamatainak is, hiszen ez volt az a gazdasági tényező, amely Magyarországon fordulatot tudott meghozni a makrogazdasági folyamatokban. Engedjék meg, hogy itt Jonathan Schattke amerikai számítástechnikust idézzem: „Igaz, hogy a kényszer az újítás anyja, de a kreativitás az apja, és a tudás a bábaasszonya.” Azaz, ahhoz, hogy egy újítás jelen esetben a táv- és otthoni munka sikere a világra jöjjön, a kényszer szülte helyzet mellett szükség van kreativitásra és tudásra, annak tudatosítására egyaránt. Az otthoni munkavégzés térnyerésével ugyanis a digitális tudás felértékelődik; továbbá a járvánnyal pedig újabb lendületet kap a közszolgáltatások és a hivatali ügyek intézésének digitalizációja, amely nemcsak egyszerűsíti az ügyintézést, de a korrupció megelőzésének és a gazdaságfehérítésnek fontos eszköze is egyben. Mindezek alapján jól látható, hogy a munkakultúra számos átalakuláson megy keresztül. Idesorolható, azt gondolom, az a ’22-es kormányzati döntés, illetve az Országgyűlés megerősítése, hogy a 25 éven aluliak szja-mentessége, az egészséget károsító terméket terhelő díjak vagy akár „a szennyező fizet” elv megjelenése az állami elvonórendszerben elősegíti a társadalom jóllétének biztosítását, amellett, hogy ezek az intézkedések a társadalmi és környezeti fenntarthatósághoz is hozzájárulnak. Fontosnak tartom hangsúlyozni, hogy a beruházásoknak kiemelt szerepük van a gazdasági növekedés dinamikájában, és azt is ki kell emelni, hogy a beruházások további erősödése várható. [[9.00]] Ugyanakkor a magánszektor beruházásainak élénkülése esetén a kormányzati beruházások felfutása a beruházási piac túlfűtöttségét eredményezheti. Számolni kell azzal, hogy a hazai kínálat csak fokozatosan képes felfutni, így a kereslet hirtelen emelkedése áremelkedéshez vezethet, valamint az import iránti igény is növekedhet. Ugyanakkor ez elősegítheti új innovatív vállalkozások tömegeinek a megjelenését. A digitalizáció és a fenntarthatóság meghatározó tényezőkké vált az életünkben. Egyrészt a digitális térben végzett munka, a digitális oktatás, a digitális közszolgáltatások vagy éppen a szolgáltatások széles köre megkerülhetetlen tényezővé válnak a mindennapjainkban, a társadalom egyre jobban alkalmazkodik az online tér körülményeihez. Másrészt a fenntarthatóság kiterjedt értelmet kapott, nemcsak a környezeti, hanem a társadalmi és a gazdasági fenntarthatóságra is figyelemmel kell lennünk. Az imént említett két tényezővel egyidejűleg kijelenthető, hogy a makrogazdasági bizonytalanságok okán a költségvetés rezilienciája, azaz rugalmassága is elengedhetetlen szempontként jelent és jelenik meg nemcsak az idei, hanem már a múlt évben is. A rugalmas költségvetés célja egyrészt az, hogy az állam képes legyen biztosítani az állampolgárainak a jólétét, biztonságát, másrészt a reziliencia és a fenntarthatóság segíti az ország versenyképességének további erősítését, úgy, hogy az előre nem látható helyzetekre való felkészülést is biztosítani kell. Tisztelt Országgyűlés! Amint azt alelnök asszony már ismertette, az Állami Számvevőszék az Alaptörvénynek megfelelően a Covid-19-világjárvány miatt alapjaiban megváltozott körülmények között is ellátta a jogszabályokban előírt feladatait, és elkészítette véleményét a 2022. évi központiköltségvetésitörvény-tervezetről, amely jól láthatóan a gazdaság újraindítására helyezi a hangsúlyt. Nem a válságkezelést, hanem az újraindítást tartja szem előtt, azaz egyfajta modernizáció van a költségvetés számai mögött. Mint az önök előtt is ismert, 2013-tól, azaz a sikeres konszolidációt követően a magyar gazdaság ráállt egy kiegyensúlyozott növekedési pályára. Mondhatom úgy is: helyreállt az ország gazdasági függetlensége, így egyre bővült szuverenitásának mozgástere. Több tényezőnek köszönhetően a gazdasági növekedés többnyire még a kormányzati előrejelzéseknél is gyorsabbnak bizonyult évről évre. A koronavírus-járvány következtében azonban ez a növekedési trend megtört, és jelenleg az a releváns kérdés, hogy a magyar gazdaság mikor tud visszatérni a növekedést jelentő pályára. A 2022. évi költségvetési tervezés szempontjából meghatározó körülmény a koronavírus-járvány, amelynek következményei befolyással lehetnek a globális és a magyar gazdaság jövő évi kilátásaira. Azonban ahogy azt a tavalyi expozémban is hangsúlyoztam Magyarország egészséges gazdasággal és államháztartással rendelkezett a járvány kirobbanásakor, így a hazai makrogazdasági környezet ismét kedvezőbbé válhat gyorsan, ugyanakkor maradnak olyan területek, amelyeken a járvány kezelése érdekében a korlátozó intézkedéseket tartósan fenn kell tartani. Számolni kell azzal, hogy a koronavírus-járvány esetleges további hullámai hatással lehetnek hazánk 2022. évi központi költségvetésének végrehajthatóságára, amelyre egyébként a költségvetési számokban is félretesz, pénzügyileg is ehhez mozgásteret és pénzügyi lehetőségeket biztosít. Jó esetben ezt tartalékként, kevésbé rossz esetben pedig biztonságot jelentő tényezőként értékelhetjük. Ennek következtében, a járvány elleni védekezés költségeinek biztosítása mellett, a gazdaság élénkítését, újraindítását is biztosító intézkedésekre is szükség van, amelyek hatást gyakorolnak a költségvetési egyensúly fenntarthatóságára is. Az államadósság-szabály teljesülése, valamint a költségvetési egyensúly javulása ugyanakkor már rövid távon is jelentős versenyelőnyt jelent Magyarország számára. Gondoljunk csak vissza, hogy már a 2008-ban kirobbant globális pénzügyi válság ráirányította a figyelmet arra, hogy számos ország nem kellően készült fel a gazdasági sokkok kezelésére, és emiatt a hirtelen fellépő gazdasági visszaesés költségvetésük egyensúlyának megbomlásához és államadósságuk drasztikus emelkedéséhez, valamint a lakosság elszegényedéséhez vezetett. Mindez előtérbe állította és állítja jelenleg is a költségvetés reagálóképességének erősítését, másképpen a költségvetés rezilienciájának fokozását. A költségvetési reziliencia értelmezési lehetőségeinek alapja Magyarország Alaptörvénye 37. cikkének (1) bekezdése, amely kimondja, hogy a kormány a központi költségvetést törvényesen és célszerűen, a közpénzek eredményes kezelésével és az átláthatóság biztosításával köteles végrehajtani. Az Alaptörvény ezen előírására figyelemmel a rugalmas reagálási képesség mellett a költségvetési folyamatok átláthatóságát is biztosítani szükséges. Ez azt jelenti, hogy a reziliencia érdekében lehetővé kell tenni egyrészt azt, hogy a költségvetés végrehajtásáért felelős szervek indokolt és a törvények által engedélyezett mértékben eltérjenek a költségvetési törvényben meghatározott tervszámoktól, előirányzatoktól. Másrészt viszont ezeket az eltéréseket és azok indokait átláthatóvá kell tenniük nemcsak az Országgyűlés, hanem az adófizetők számára is. Ennek az elmúlt időszakban történt eseményeit az ÁSZ elemzi, és hamarosan majd nyilvánosságra is fogja hozni, hogy hogyan valósult meg a múltban ez; úgy gondolom, a jövőre vonatkozóan hasonlóan fontos ezeknek a követelményeknek a teljesülése. A költségvetés végrehajtásának szempontjából a rugalmasságot alapvetően két tényező teszi szükségessé. Egyrészt a költségvetési év során az előirányzatnál kisebb vagy több bevétel teljesülhet. Másrészt a költségvetés végrehajtása közben módosulhat a kiadási előirányzatok teljesülése az eredeti előirányzathoz képest; például lassabban halad előre egy beruházás, vagy több személy válik jogosulttá egy támogatásra. A bevételi, illetve a kiadási előirányzatok teljesülése többféle ok miatt is eltérhet az eredeti előirányzattól. Ezek alapján az eltérés év közben, illetve a költségvetési év végén túl- vagy alulteljesülés is lehet. Az eltérés indokai közé tartozik többek között a közfeladat tartalmának, kiterjedésének módosulása, az igénybevevői kör változása, új közfeladat megjelenése, a gazdasági körülmények módosulása, például a vártnál nagyobb gazdasági növekedésből adódó, tervezettnél magasabb adóbevételek realizálása, vagy valamilyen egyéb, nem várt esemény bekövetkezése. Tisztelt Országgyűlés! Tehát mindezeket összefoglalva, vajon miért is fontos a költségvetés rezilienciája? Úgy gondolom, kizárólag költségvetési szempontból nézve, a rezilienciának két jelentős következménye van. Az egyik az, hogy a környezeti változások ellenére a költségvetés fő céljai teljesülnek. A másik, hogy a költségvetési szervek egy némileg megváltozott környezetben is végre tudják hajtani a közfeladatokat, és az ezt szolgáló előirányzataik évközi elvonására vagy zárolására csak végső esetben kerül sor, és az adórendszer stabilitását fenn tudja tartani, így a gazdaság szereplői számára egy kiszámítható gazdaságpolitikai környezetben a kormányzat hozzá tud járulni a stabilitás fennmaradásához. Ugyanakkor a költségvetés rezilienciája növeli a kiszámíthatóságot, így tágabb értelemben a gazdaság többi szereplője számára is nagyobb biztonságot ad. Az államadósság-szabály betartása is stabilitást növelő tényező a vállalkozások, az üzleti szféra számára, mivel így az állam nem támaszt pótlólagos pénzkeresletet, azaz nem szorítja ki a vállalkozásokat és a lakosságot a pénzpiacokról. Következésképpen a költségvetés rezilienciája nem egy fiskális jellegű, technikai kérdés, hanem komoly gazdaságpolitikai jelentősége van. Mindezek alapján azt mondjuk, hogy a 2022-es költségvetés rugalmasságot biztosít Magyarország, annak lakói és vállalkozói számára. A költségvetésitörvény-javaslat ugyanis épít az elmúlt év gazdaságvédelmi intézkedéseire, és a gazdaság újraindítása keretében olyan területek kerülnek előtérbe, amelyek hosszú távon is támogatják a gazdaság fejlődését, a válságból való tartós kilábalást. Továbbra is cél a járvány elleni védekezés fenntartása, a munkahelyek védelme és újak létrehozása, a gyermekes családok és a magyar gazdaság szempontjából kiemelt ágazatok támogatása, de talán mondhatjuk, hogy minden társadalmi réteg számára egy bővülő pénzügyi lehetőséget kínál a ’22-es költségvetés. [[9.10]] Tisztelt Országgyűlés! Hölgyeim és Uraim! Költségvetési expozémat azzal zárom, hogy kihangsúlyozzam, hogy a járvány miatti gazdasági visszaesés időszakában különösen fontos, hogy a gazdaság, illetve a költségvetés reziliens legyen, azaz a makrogazdasági feltételek alakulásához rugalmasan alkalmazkodjon. Ezért kiemelt szempont, hogy a 2022. évi költségvetés végrehajtását folyamatos monitoring, azaz irányított menedzsment kísérje. Az erős és aktív kormányzásra most minden korábbinál nagyobb szükség van a folyamatos bizonytalanságok sikeres kezelése érdekében. És engedjék meg, hogy itt köszönjem meg a tervezés-előkészítésben részt vevő több ezer kolléga munkáját, hiszen minden intézmény, minden önkormányzat, minden központi szervezet gazdasági tervezői, szakmai vezetői részt vettek ebben a munkában, és emellett engedjék meg, hogy a Számvevőszéken dolgozó kollégák részére is a köszönetemet innen is tolmácsoljam. A következő napokra pedig tartalmas szakmai vitát kívánunk önöknek, és reméljük, hogy ehhez az Állami Számvevőszék véleménye is hozzájárul. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok, valamint a DK padsoraiból.]]
Megköszönöm elnök úr felszólalását. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Kovács Árpád úrnak, a Költségvetési Tanács elnökének, 30 perces időkeretben. Elnök úr, parancsoljon!
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Köszönöm a lehetőséget, hogy immár tíz éve szóban is összefoglalhatom és indokolhatom a Költségvetési Tanács véleményét, most a 2022. évi költségvetésitörvény-javaslat tervezetéről. A tanács a törvényjavaslat tervezetére vonatkozó, a kormány részére szóló véleményét a 2021. április 27-ei ülésén alakította ki és hozta nyilvánosságra. A kormány erre érdemi választ adott, amelyre a későbbiekben térek ki. A testület az Alaptörvényben kapott felhatalmazása alapján a költségvetés tervezetének megalapozottságát ezúttal is a feladatköre által meghatározott nézőpontból, egységében vizsgálta; makrogazdasági hátterét, bevételeit és kiadásait a rövid és hosszabb távú egyensúlyi követelmények fenntarthatósága, valamint az államadósság-szabály teljesülése szempontjából elemezte. Tisztelt Országgyűlés! Immár második éve, hogy a tanácsnak a költségvetésitörvény-javaslat véleményezése során tekintettel kellett lennie a koronavírus-járvány által okozott rendkívüli körülményekre és a veszélyhelyzet adta kockázatokra. A tanács a jövő évi költségvetés értékeléséhez áttekintette annak hátterét, bázisát jelentő 2020. évi tényleges és 2021. évi várható makrogazdasági és államháztartási folyamatokat. Kérem, engedjék meg, mert nem kerülhetem el, hogy az ezekkel kapcsolatos megállapításainkra is mint a 2022. évi költségvetés előzményeire igen röviden emlékeztessek. Közismert tény, hogy a világméretű koronavírus-járvány letérítette a magyar gazdaságot a kiegyensúlyozott és erőteljes növekedési pályáról, ami sajnos súlyosan érintette az államháztartást is. 2020-ban a társadalmi össztermék, a GDP az előrejelzői várakozásoknál ugyan kedvezőbben, de az előző, kiváló évhez viszonyítva 5 százalékkal csökkent. A gazdaság teljesítménye különösen 2020 második negyedévében esett vissza. A 10 százalékot meghaladó visszaesést sikerült jórészt tompítani a gazdaság erős fundamentumai, ellenálló képessége és nem kevésbé a kormány gazdaságvédelmi intézkedései, valamint a Magyar Nemzeti Bank piacstabilizáló és gazdasági növekedést támogató programjai révén. A múlt évi kiadások nagymértékű növekménye egyértelműen a koronavírus-járvány kezelése miatti egészség- és gazdaságvédelmi ráfordítások következménye. Ezeket nem lehetett finanszírozni teljes mértékben pótlólagos bevételekkel vagy belső átcsoportosításokkal, így a 2020-as magyar hiányadat, bár régiós és nemzetközi összehasonlításban átlagosnak tekinthető, 8 százalékot meghaladó lett. A hiány a negyedik negyedévben volt kiugró, azonban azt is hozzá kell tenni, hogy az év végi kiadások egy része ugyanakkor előrehozatalt is jelentett, amely a következő évek finanszírozását tehermentesítheti. A maastrichti hiánykritérium túllépését a járványra tekintettel átmenetileg mind az európai uniós, mind a hazai költségvetési keretrendszerben életbe lépő mentesítési záradékok lehetővé tették, továbbá a bruttó hazai termék 2020. évi csökkenése következtében az Alaptörvény mentesítési szabálya sem zárta ki az államadósság-mutató emelkedését. Tisztelt Ház! A tanács mint a 2022. évi költségvetés közvetlen bázisát, elemezte a 2021. évi várható makrogazdasági és államháztartási folyamatokat, abban a koronavírus hatását is. A mértékadó nemzetközi szervezetek a magyar gazdaság 4 százalék körüli, a kormány prognózisával lényegében megegyező bővülését valószínűsítik, de van esély arra, hogy idén, a gazdaság sikeres újraindításának köszönhetően, ennél jobb társadalmi összteljesítménnyel fogunk találkozni. Magyarország tőkevonzó képessége változatlanul erős, a feltételek kedvezőek, amelyek a termelőkapacitások megújítását, bővülését segítik. A versenyszféra beruházásbővítése továbbra is lendületes, több nagy nemzetközi, külföldi finanszírozású ipari projekt folytatódik, számos kapacitásfejlesztés fokozatos felfutása várható. A kis- és középvállalkozások beruházási aktivitását a kormány gazdaságfejlesztést támogató intézkedései, az uniós források felhasználása, a Magyar Nemzeti Bank ösztönző programjai továbbra is támogatják. Az idei költségvetési törvény módosításával az úgynevezett ESA-módszertan szerint számolt hiánycélt a GDP 2,9 százalékáról 7,5 százalékára emelik. A tanács a hiánycél emelésével egyetértett, mivel a koronavírus-járvány harmadik hulláma szükségessé teszi a korábban tervezettnél nagyobb mértékű költségvetési támogatást az egészségügy és a gazdaság számára. A tanács tudomásul vette, hogy a törvényjavaslat nagyobb mozgásteret teremt a kormányzat egészségvédelmi és gazdaság-újraindítási intézkedései számára, ugyanakkor szükségesnek tartotta, hogy ha a makrogazdasági feltételek alakulása megengedi, akkor a tervezettnél markánsabb hiánycsökkentés valósuljon meg, kedvezőbb feltételeket teremtve a költségvetési egyensúly 2022. évi lényeges javulásához, az államadósság-mutató fenntartható mérsékléséhez. Az idei és hozzáteszem, a jövő évi költségvetés feltételrendszeréhez tartozik, hogy az Európai Unió aktiválta a stabilitási és növekedési paktum általános mentesítési rendelkezését, amely a rendkívüli helyzetre való tekintettel lehetővé teszi a maastrichti kritériumot meghaladó hiányt. A kormány rendeletben teremtette meg e rugalmasságot, továbbá kezdeményezte, hogy a stabilitási törvényben is történjen meg a szükséges módosítás. A magyar gazdaság várható növekedésével összhangban, az Alaptörvényben előírtaknak megfelelően az államadósság GDP-arányos mértéke 2021-ben újra mérséklődhet az 2020. évi 80,4 százalékról 79,9 százalékra. [[9.20]] Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A 2022. évi költségvetésre részletesen rátérve, elöljáróban szeretném hangsúlyozni, hogy a tanács által látott tervezet és a benyújtott törvényjavaslat között nincs lényegi különbség, nem változott sem a pénzforgalmi, sem az eredményszemléletű hiány, s így változatlan maradt a prognosztizált államadósság nominális összege és GDP-arányos mértéke is. Ezáltal a tanács véleménye érvényes az Országgyűlésnek benyújtott törvényjavaslatra is. A Költségvetési Tanács a 2022. évi költségvetés megalapozottságának értékelésekor vizsgálta a makrogazdasági pálya elemeit. Ennek során az Állami Számvevőszék és a Magyar Nemzeti Bank értékelésén túlmenően figyelembe vette az Európai Bizottság, az OECD és az IMF által készített prognózisokat, valamint a tanács titkársága hatáskörében gondozott szakértői elemzéseket. A 2022. évi költségvetésitörvény-javaslat tervezetének fókuszában, mint ez ma többször elhangzott, a gazdaság újraindítása, a jövő szempontjából kiemelt ágazatainak fejlesztése, a munkahelyek, a családok, a nyugdíjasok védelme, az otthonteremtés támogatásának erősítése, az emberek életminőségének javítása áll. Cél a gyorsan alkalmazkodó és fenntartható gazdasági struktúra létrehozása, amely hosszabb távon támogatja a fejlődést. A tanács megállapította, hogy a költségvetés magas, 5,2 százalékos gazdasági növekedésre épít. A gazdaság bővülését segíti a háztartások fogyasztási volumenének 4,8 százalékos és a bruttó állóeszköz-felhalmozás 7,2 százalékos emelkedése. A már megkezdett és folytatódó, uniós és hazai forrásokból történő fejlesztések nyomán az elmúlt években, így 2020-ban, 2021-ben is kiemelkedően magas a beruházási ráta, 2022-ben 28,5 százalékra emelkedhet. A foglalkoztatást segítő, kormányzati és uniós forrásokra is támaszkodó intézkedések eredményeként 1,1 százalékkal nőhet a foglalkoztatottak száma, ezen belül a versenyszférában 1,3 százalékkal, míg a közszféra létszáma változatlan marad. A 2022-re felvázolt makrogazdasági pálya szerint folytatódhat a dinamikus bérnövekedés, a bruttó és nettó átlagkereset egyaránt 7,7 százalékkal emelkedhet. A munkatermelékenység javulása 2021 után is lendületben maradhat, tervezett mértéke 4,1 százalékos. Mértékadó pénzügyi szervezetek a világkereskedelem erős bővülésére számítanak prognózisaikban, amely lendületet adhat a magyar kivitelnek is. A meglévő bizonytalanságok mellett is remélhetőleg a korábbi időszakban indított exportfejlesztési célú beruházások beérnek, ezáltal az export ezúttal is valamelyest jobban teljesíthet, mint az import, az előző 10,5 százalékkal, míg az utóbbi 10 százalékkal. Feltételezve, hogy a világban a feszültségek enyhülnek, a tanács a várt gazdasági bővülést megvalósíthatónak ítélte. Ugyanakkor fontosnak tartotta jelezni, hogy bár a tömeges oltások megteremthetik a nyitás alapjait, de a válságból történő kilábalást továbbra is övezik bizonytalanságok. Ma még beláthatatlan, hogy mikorra lesz teljes a visszatérés a korábbi, megszokott gazdasági és életritmushoz. Így az újraindítást gazdaságösztönző költségvetési intézkedésekkel 2022-ben is támogatni kell. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A tanács szerint a 2022-es költségvetés bevételi és kiadási előirányzatai összhangban vannak a 2021-re várható és a 2022-re tervezett makrogazdasági és államháztartási folyamatokkal. Engedjék meg, hogy itt megálljak egy pillanatra! A 2022-es bevételi és a kiadási előirányzatok megalapozottsága megítélésénél a tanács szakértői szinten hiányolta, hogy a költségvetés tervezete a 2021-es bázisév várható teljesítését nem tartalmazta. Megjegyzem, hogy ezeket az adatokat a Költségvetési Tanács rendelkezésére bocsátották, és javaslatunkra ezen információkat a főbb tételekre vonatkozólag már az önök előtt lévő törvényjavaslatban is bemutatják, javítva ezzel az átláthatóságot. A bevételekkel folytatva, a legnagyobb súlyt jelentő csoportok közül a gazdálkodó szervezetek befizetéseinek: így a társasági adónak, a kisadózók tételes adójának, a kisvállalati adónak; a fogyasztást terhelő adóknak: köztük az általános forgalmi adónak, a jövedéki adónak, a pénzügyi tranzakciós illetéknek, valamint a lakosság befizetései közül a személyi jövedelemadónak, az illetékeknek, továbbá a tb-alapokat megillető szociális hozzájárulási adónak és járulékoknak az előirányzata rendre nagyobb a 2021. évi, a válság hatását magán viselő, várható teljesítésnél. Ugyanakkor a tanács szükségesnek tartotta jelezni: ha a makrogazdasági várakozások nem vagy részben teljesülnek, akkor ennek hatásai megjelennek majd a bevételek teljesítésében. Tisztelt Hölgyek és Urak! A Költségvetési Tanács annak ismételt hangsúlyozása mellett, hogy továbbra sem minősíti a költségvetésben megjelenő elosztáspolitikát, a kiadásoknál a következőket érzékelte. 2022-ben a költségvetésben változatlanul fókuszáltan szerepel a járvány elleni védekezés, amelyhez a szükséges forrásokat az egészségügyi ellátórendszer működtetésével együtt az Egészségbiztosítási és Járvány Elleni Védekezési Alap biztosítja. A kiadásokban ugyancsak kiemelten jelennek meg a családvédelmi és otthonteremtési, -felújítási, valamint a nyugdíjasok jövedelmi helyzetének javítását szolgáló célok is. Az elsők között is az első számú prioritás azonban a gazdaság újraindítása. A célt megvalósítani hivatott új gazdaság-újraindítási akcióterv az adókönnyítések mellett aktivizálta egyfelől a hazai költségvetési forrásokat, az azokat tömörítő Gazdaság-újraindítási Alapot, benne a Gazdaság-újraindítási Foglalkoztatási Alapot, másfelől a rendelkezésre álló uniós támogatásokat. Az újraindítás intézkedései több területen szerkezeti változást irányoznak elő olyan fejlesztésekkel, amelyek hosszú távon támogatják a gazdaság bővülését. A tanács ezen eszközök méltánylása mellett úgy látta, hogy a háztartások fogyasztásának és a magánszféra beruházási aktivitásának dinamikus növekedése esetén az ösztönző intézkedések a gazdaság túlfűtöttségét eredményezhetik, növelve az inflációs nyomást és veszélyeztetve a külgazdasági egyensúlyt. A tanács megítélése szerint a járvány miatti gazdasági visszaesés időszakában a kormányzati kiadások bővülése egyértelműen javította a gazdaság ütésálló képességét. 2022-ben viszont, mint hallottuk, a költségvetési politika rezilienciája már a makrogazdasági feltételek alakulásához való rugalmas alkalmazkodást igényli, ami egyaránt jelentheti a költségvetési kiadások növelését vagy visszafogását. Megszűnik a prociklikus költségvetési politika kényszere, azaz a GDP kedvezőtlen alakulása esetén nem kell a kiadásokat csökkenteni, hanem növelni lehet azokat, míg a magángazdaság gyors felfutása esetén a költségvetési kiadások visszafogásával, következésképpen az egyenleg javulásával lehet a túlfűtöttséget mérsékelni. Ennek alapján a tanács célszerűnek látná egyes kiadási előirányzatok felhasználását feltételhez kötni, és csak akkor elkölteni, ha a gazdaság dinamizálásához azokra feltétlenül szükség van. [[9.30]] Ily módon kedvező gazdasági feltételek esetén a tervbe vett kiadások egy részét meg lehetne takarítani vagy el lehetne halasztani, nagyobb lépést téve a költségvetési egyensúly helyreállítása irányába, csökkentve az államadósságot, vagy fedezetet teremtve az előre nem látott kiadásokra a hiány növelése nélkül. A tanács támogatta, hogy a 2021. évi 7,5 százalékos tervhez képest a növekvő hiány 2022-re csökkenjen a GDP-arányában, azonban az előzőekkel, valamint a 2021. évi költségvetési törvény módosításánál javasoltakkal összhangban nem tartotta elégségesnek a mind eredményszemléletben, mind pénzforgalmi szempontból annak csupán 5,9 százalékra történő mérséklését, elismerve a mozgástér szűkösségét. A tanács megállapította, hogy az Alaptörvény előírásainak megfelelően az államadósság-mutató csökkenő trendje a 2020-as átmeneti növekedést követően tartós marad, és mértéke a 2021. évi 79,9 százalékról 2022-re 79,3 százalékra mérséklődik. Bár a tanács rögzítette, hogy a 0,6 százalékpontos csökkenés megfelel az államadósság-szabálynak, valamint a stabilitási törvény rendelkezésének, azonban annak mértékét a hiánynál jelzettekkel összhangban a lehetőségekhez képest kevésnek tartotta. A 2021-ben már megkezdődő és reményeink szerint megvalósuló gazdasági helyreállítás ugyanis az adósságmutató ennél nagyobb mértékű csökkenését is lehetővé teszi. Ez azért is szükséges, mert az alaptörvényi előírások szerinti mérséklés egy kedvezőtlenebb forgatókönyv esetleges bekövetkezése esetén is teljesülhet. A tanács ugyanakkor egyetértett azzal, hogy az államadósság-kezelés 2022-ben is meg kívánja őrizni az elmúlt években elért kedvező szerkezetet, a devizaadósság részarányának alacsony szinten tartását, a lakosság részvételének növelését az államadósság finanszírozásában, valamint az államadósság futamidejének növelését. A tanács érzékelte, hogy az államháztartás központi alrendszere továbbra is három nagy csoportra bontott kiadásainak döntő része, csaknem 80 százaléka 2022-ben is folyó működési célokat szolgál, míg hazai forrásból felhalmozási feladatokra, valamint uniós finanszírozású fejlesztésekre egyaránt kevéssel 10 százalék feletti mértékben terveznek fordítani. Továbbra is értéknek tartotta, hogy a folyó működési rész egyenlege immár az ötödik évben nulla, és pénzforgalmi deficit csak a felhalmozási és az uniós költségvetésben keletkezhet. A tanács ugyanakkor kockázatosnak tartotta, hogy a költségvetési gazdálkodás biztonságát szolgáló tartalékok mértéke mindössze a GDP 0,4 százaléka, ami elmarad a 2021-re tervezett alacsony szinttől, a GDP 0,5 százalékától is. Tisztelt Országgyűlés! A kormánynak a tanács véleményére adott válaszát a törvényjavaslat csatolmánya tartalmazza, ezért arra csak igen röviden térek ki. A tanácsnak a GDP-arányos hiány, valamint az államadósság-mutató értékének nagyobb mértékű csökkentésére vonatkozó javaslatára reagálva a kormány válaszában kifejtette, hogy még 2022-ben is a költségvetés-politikai eszközökkel mindent meg kívánnak tenni a gazdaság újraindítása érdekében. Álláspontja szerint az optimista, de reális növekedési pálya teljesülésének feltétele az általa tervezett fiskális politikának a megvalósítása. Emellett a családok támogatásához is biztosítani kívánják a szükséges forrásokat. Ugyanakkor a kormány kiemelten fontos értéknek tartja a költségvetési stabilitást, és szerinte középtávon a gazdaság sikeres újraindítását követően kell újra és egyre markánsabban érvényesíteni az alacsony, 3 százalék alatti csökkenő hiányt, valamint az államadósság-mutató gyorsabb mérséklését. A tanácsnak a biztonsági tartalékok alacsony mértékére szóló felhívására is reagált a kormány. A tervezett, 300 milliárd fölötti tartalékokat elégségesnek tartja, tekintettel arra is, hogy azok összegének növelése vagy a tervezett hiány emelkedésével, vagy más területek kiadásainak csökkenésével kellene hogy együtt járjon. Szerinte a tartalékok 2022-re tervezett összege a várttól akár 1 százalékponttal elmaradó növekedés esetére is kellő biztosítékul szolgál az adósságráta csökkentésére. A tanács, mint tapasztalhatták, véleményében mindenkor a pénzügyi stabilitás fenntartásának, a finanszírozás kockázatminimalizálásának érdekeit elsődlegesnek tekintve alakította ki és alakítja ki véleményét. Így tette azon társadalom- és gazdaságpolitika irányításával összefüggő, sokoldalú, más síkú, vélhetően indokolható lépések esetében is, amelyek a központi költségvetés GDP-arányos hiány és államadósság menedzseléséhez, a tartalékképzéshez, a beruházásra fordított források arányához kapcsolódnak. A Költségvetési Tanács ebből kiindulva tudomásul veszi, hogy a kormány a 2022-es költségvetés céljainak és előirányzatainak tervezése során fontos, a jövőt szolgáló társadalompolitikai és gazdaságösztönző szándékokat kíván megvalósítani, ezek vezérlik. Ezzel együtt a tanács az egyensúly gyorsabb helyreállítása, a gazdaság túlfűtöttségének elkerülése érdekében a hiány- és adósságmérték markánsabb csökkentését célzó ajánlásait továbbra is indokoltnak tartja, és az Országgyűlésnek megfontolásra ajánlja. Tisztelt Országgyűlés! Hozzászólásom végén szeretném megköszönni a pénzügyminiszter úrnak és munkatársainak, hogy a tanács munkáját messzemenően segítették. Köszönöm az Állami Számvevőszék, a Magyar Nemzeti Bank, a tanács titkársága munkatársainak, a felkért elemző intézeteknek, valamint egyes gazdasági intézmények szakértőinek, hogy független, alternatív makrogazdasági, államháztartási modellszámításokkal, érzékenységi vizsgálatokkal támogatták a tanács véleményének sokoldalú szakmai megalapozását. Tisztelt Országgyűlés! Megköszönve megtisztelő figyelmüket, kívánok önöknek jó munkát a 2022-es költségvetési törvény javaslatának és a kapcsolódó módosító indítványoknak a megvitatásához. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm elnök úr felszólalását. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt folytatnánk munkánkat, ülésvezetési kérdésben kell döntenie az Országgyűlésnek. A Magyarország 2022. évi központi költségvetéséről szóló törvényjavaslat tárgyalása során várhatóan az Országgyűlés alelnökei is részt vesznek a vitában. Alelnök urak képviselői felszólalásuk esetén az önálló indítvány további tárgyalása során csak akkor vezethetik az ülést, ha ehhez az Országgyűlés hozzájárul. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, hozzájárule ahhoz, hogy Latorcai János, Lezsák Sándor, Hiller István, Brenner Koloman alelnök urak, valamint jómagam az előterjesztés további tárgyalása során vezethessük az ülést. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége javaslatomat elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor, 30-30 perces időkeretben. A Fidesz képviselőcsoportja jelezte, hogy két felszólaló ismerteti a frakció álláspontját. Elsőként megadom a szót Bánki Erik képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr! [[9.40]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! „Egy pesszimista minden lehetőségben látja a nehézséget; egy optimista minden nehézségben meglátja a lehetőséget.” akár ez a Churchill-idézet is lehetne a mottója a tisztelt Ház asztalán fekvő, a kormány által benyújtott 2022. évi költségvetésnek, amely Magyarország újraindításának költségvetése. A koronavírus-járvány gazdasági kihívásaira hazánk sikeres választ adott, amikor elindítottuk minden idők egyik legszélesebb körű gazdaságvédelmi programját, amelynek legfontosabb célja a munkahelyek megvédése volt. A koronavírus-járvány okozta kihívások esélyt adnak arra, hogy Magyarország a járvány utáni új világgazdasági korszak nyertes országai közé tartozzon, azaz ahogy a miniszterelnök úr is fogalmazott kanyarban kell előznünk. Ennek jegyében indítjuk el a gazdaság-újraindítási akciótervet, a modern kori Magyarország történetének legnagyobb gazdaságfejlesztési programját, amely a gazdaság újraindításán túl az élet újraindításáról is szól. Nem titkoltan azt szeretnénk elérni, hogy minden magyar honfitársunk nyertese legyen Magyarország fejlődé-sének. A gazdaság-újraindítási akcióterv lehetővé teszi, hogy mindenki, akit a járvány nehéz helyzetbe hozott, talpra tudjon állni. Azt szeretnénk, hogy mindenki, aki elvesztette a munkahelyét, vissza tudja azt szerezni vagy új munkahelyet kaphasson. Célunk az, hogy minden vállalkozó, akinek be kellett zárnia az üzletét, újra tudja azt indítani, sőt lehetőség szerint tovább tudja azt fejleszteni. A gazdaság-újraindítási akcióterv keretében 2022-ben ahogy azt Varga Mihály pénzügyminiszter úr is elmondta összesen 7308 milliárd forint kerül elköltésre, amely a jövő évi GDP, azaz a bruttó hazai össztermék 13 százaléka. Ekkora összeget, tisztelt hölgyeim és uraim, az Európai Unióban rajtunk kívül csak Csehország és Németország fordít a gazdaság újraindítására a következő évben. Az akcióterv nemcsak munkahelyeket teremt majd a magyar emberek számára, hanem segítségével Magyarország újra európai összehasonlításban is kiemelkedő növekedési pályára állhat. Magyarország a 2021-től kezdődő európai uniós pénzügyi ciklusban minden korábbinál magasabb összegű, 51,3 milliárd eurónyi forrással számolhat majd. Az európai uniós forrásokból így 2022-ben összesen több mint 3000 milliárd forint áll majd rendelkezésre kifejezetten fejlesztési célokra. Ebből jelentős tételt tesz ki az uniós helyreállítási alap, amelyből jövőre 450 milliárd forint érkezik hazánkba. Tisztelt Ház! Egy nemzet jövőjét a családok és a gyermekek jelentik, ezért az eddigi családvédelmi intézkedéseken túlmenően tovább bővítjük a gyermekes és gyermeket vállaló családok támogatását. Az otthonteremtési program keretében új elemek is jönnek, tehát ugyanúgy a régiek mellett új elemekkel fogjuk azt kibővíteni. A kormány 2010 óta két és félszeresére emelte a családok támogatását, amely arányaiban egész Európában a legmagasabb, a bruttó hazai össztermék közel 5 százalékát teszi ki. Azt hiszem, erre mindannyian büszkék lehetünk. A költségvetésben jövőre 2780 milliárd forint áll rendelkezésre a magyar családok támogatására. Ennek keretében a 25 év alatti fiatalok 2022. január 1-jét követően mentesülnek a személyi jövedelemadó megfizetése alól. Ezzel ők lesznek a második társadalmi réteg Magyarországon, amely adómentesen kapja majd a fizetését emlékezhetnek még tisztelt képviselőtársaim, elsőként ettől az évtől a négy vagy több gyermeket nevelő édesanyák részesültek ebben a kedvezményben, ami, azt gondolom, szintén egyedülálló egész Európában. A vállalkozások és a dolgozó emberek 2022-ben is számíthatnak a polgári kormány támogatására. A baloldali kormányok idején bevett gyakorlatnak számító adóemelések és megszorítások helyett a munkát terhelő adók csökkentése és a beruházási programok folytatása valósul majd meg Magyarországon. 2022. július 1-jétől a munkaadókkal és a munkavállalókkal kötött 2016-os megállapodás értelmében újabb 2 százalékponttal csökkentjük a béreket terhelő adók és járulékok szintjét, ennek köszönhetően több mint 250 milliárd forint marad ott a magyar családoknál és a vállalkozásoknál, segítve ezzel a válságból való kijutás lehetőségeit. A koronavírus-válságot megelőző időszak adatai alapján a magyar az egyik legdinamikusabban fejlődő gazdaság volt egész Európában. A kormányzati intézkedéseknek és a koronavírus-járvány utáni gazdasági visszarendeződésnek köszönhetően a magyar gazdaság teljesítménye 2021-ben 4,3 százalékkal, 2022-ben pedig 5,2 százalékkal bővülhet, és nagyon fontos leszögezni, tisztelt hölgyeim és uraim, hogy ahogy azt a miniszter úr is elmondta ezek ma már nem optimista, hanem inkább konzervatív számítások, arra számíthatunk a következő időszakban, hogy a magyar gazdaság növekedése ezeket a várakozásokat is meghaladja majd a jövőben. A járványügyi korlátozó intézkedések enyhítésével, a megfelelő átoltottság elérésével, a szolgáltató szektorok újranyitásával a munkaerőpiac és a fogyasztás is gyors élénkülésnek indulhat. 2022-ben 1,1 százalékkal bővülhet a foglalkoztatás, a nettó jövedelmek pedig várhatóan 7,7 százalékkal emelkednek majd. Ne felejtsék el, tisztelt képviselőtársaim, hogy az elmúlt öt évben a béremelésekben is kiemelkedően teljesített Magyarország, még a válság idején, az elmúlt egy év során is közel 10 százalékkal nőttek a bérek Magyarországon. Ez tehát azt jelenti, hogy a magyar lakosságnál, hála istennek, évről évre egyre több forrás csapódik le, egyre jobb körülmények között tudnak élni ennek köszönhetően. Összességében, ahogy a számok is mutatják, a várakozások szerint így a háztartások fogyasztása is tovább bővül, 4,8 százalékos növekedést várunk ebben, ami tovább segíti a gazdasági növekedést. A kormány 2010 óta mindent megtesz annak érdekében, hogy az idősek iránti megbecsülését ne csak a jogszabályok szintjén, ne csak szavakban, hanem az érdekükben hozott konkrét intézkedésekkel is kifejezze. A baloldali kormányok által elvett 13. havi nyugdíj visszaállításának 2022-es második ütemére, illetve ahogy a miniszter úr is említette a gazdaság teljesítményének köszönhetően a nyugdíjprémium kifizetésére is sor kerülhet 2022-ben, ez 230 milliárd forintnyi kiadást fog jelenteni, amit a nyugdíjasok kapnak majd. Az ellenzék nyugdíjasok iránt tanúsított folyamatos aggodalma felettébb meglepő annak ismeretében, hogy a baloldali kormányzás több olyan intézkedésről is döntött, amely nagy csapást jelentett az időskorú emberek számára. Ne felejtsük el, tisztelt képviselőtársaim, 2009-ben 2,2 millió nyugdíjastól elvették a 13. havi nyugdíjat, ráadásul jelentősen csökkentették a nyugdíjak reálértékét is: a Gyurcsány-kormány idején 8 százalékkal, Bajnai Gordon alatt pedig 6,4 százalékkal csökkent a nyugdíjak reálértéke. Tisztelt Országgyűlés! Az ágazati forrásokat tekintve a 2022-es költségvetésben az egészségügy működésére 2884 milliárd forint áll majd rendelkezésre. Ez 1700 milliárd forinttal magasabb, mint a baloldali kormányok által benyújtott utolsó, 2010-es költségvetésben volt, illetve ami kiemelkedő 770 milliárd forinttal több lesz, mint amit az idei évben az egészségügyre fordított a költségvetés. A 2010-es szinthez képest tehát több mint két és félszer annyi forrást áldoz a kormány az egészségügyre, mint azt a baloldali kormányok tették korábban. Itt meg kell említenem, hogy a baloldali képviselők, akik az egészségügyet szintén féltik, kormányzásuk alatt ezt az ágazatot teljesen kivéreztették, 130 milliárd forintnyi adóssággal gyakorlatilag csődbe juttatták a magyar kórházakat. A járvány elleni védekezésben pedig ahelyett, hogy segítettek volna, kamuvideókat készítettek, oltásellenesként a vakcinák ellen kampányoltak, és folyamatos álhírgyártással akadályozták a védekezést. A baloldali kormányok, tisztelt képviselőtársaim, 650 milliárd forintot vettek el az egészségügytől, minden nyolcadik aktív ágyat felszámolták és 6 ezer hatezer! egészségügyi dolgozót bocsátottak el. Ez egyszerűen botrányos, tisztelt képviselőtársaim! Ahogy azt a pénzügyminiszter úr is kiemelte, a béreket tekintve a magyar költségvetés jövőre kiemelkedően fog teljesíteni. 2010-ben 2612 milliárd forintot fordított a közszférában dolgozók béreire az akkori baloldali költségvetés, ehhez képest jövőre több mint 4800 milliárd forintot tartalmaz az önök előtt fekvő törvényjavaslat. Ez, tisztelt hölgyeim és uraim, 85 százalékos nominális növekedést jelent 2010-hez képest, az idei évhez képest pedig jövőre mintegy 325 milliárd forinttal több fizetésre számíthatnak majd a közszférában dolgozók. [[9.50]] A bérek tekintetében a legnagyobb arányú növekedés talán nem véletlen az egészségügyben valósult meg. 2010-hez képest az egészségügyi bérekre fordított kiadások összege közel négyszeresére nőtt. Jövőre, tisztelt képviselőtársaim, 745 milliárd forinttal több forrás, azaz több mint ezermilliárd forint jut az egészségügyben dolgozók fizetésére, mint 2010-ben volt. A 2021-ben megkezdődött orvosibér-emelés programja alapján 2023-ra, ahogy ezt miniszter úr kiemelte, egy rezidens 255 ezer forint helyett 687 ezer forintot fog keresni, egy 40 éves szakmai tapasztalattal rendelkező szakorvos pedig 525 ezer forint helyett 2 millió 380 ezer forintot keres majd. Azt gondolom, tisztelt hölgyeim és uraim, megérdemli a szektor a kiemelt támogatást. Innen is szeretnék köszönetet mondani valamennyi egészségügyi dolgozónak azért a hihetetlen teljesítményért, amit az elmúlt időszakban honfitársaink életének megmentéséért tettek a kórházakban. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A koronavírus-járványt követő legfontosabb feladatunk, hogy újraindítsuk a magyar gazdaságot. A magyar családok és vállalkozások támogatása, a munkahelyteremtő beruházások megvalósítása, az egészségügyi és felsőoktatási infrastruktúra széles körű fejlesztése mind-mind hozzájárulnak ahhoz, hogy olyan lendületet adjunk a magyar gazdaságnak, amivel 2030-ra Magyarország az Európai Unió öt legjobb országa közé emelkedhet. Igen tisztelt képviselőtársaim, a kormány ismét ambiciózus célokat tűzött maga elé, amit mi, a Fidesz képviselői, a legmesszebbmenőkig támogatunk. Emlékezzenek vissza arra, amikor Orbán Viktor miniszterelnök úr erről a pulpitusról 2010-ben azt mondta, hogy Magyarország egymillió munkahelyet fog teremteni, a magyar kormány egymillió munkahelyet fog teremteni Magyarországon. Akkor a baloldali képviselőtársaink jót nevettek ezen. Tisztelt Képviselőtársaim! Az idő bennünket igazolt. Azokat a célokat, amelyeket kitűztünk magunk elé, hogy a magyar gazdaság évről évre az európai uniós átlag duplájával tudjon növekedni, és azt a célunkat, hogy minden magyar ember, aki munkát akar szerezni és dolgozni szeretne, az dolgozhasson, a tavalyi évre teljesítettük, és a pandémia sem tudott ebben visszavetni bennünket, mert a gazdaság-újraindítási program, ahogy azt miniszterelnök úr is mondta, el fogja érni azt, hogy ahány munkahelyet elvett a járvány okozta válság, annyi munkahelyet fogunk teremteni Magyarországon, és mindenkinek lehetősége lesz arra újra, hogy dolgozhasson. Az általam elmondott számok, tisztelt képviselőtársaim, bizonyítják azt, hogy a baloldal hiába próbált megakadályozni bennünket abban, hogy a válságot eredményesen kezeljük, a magyar kormány az európai uniós tagországok közül is a legjobban teljesített a válságkezelésben. Ahogy láthatják önök is, nemcsak az átoltottságban vezetünk Európában, hanem mi vagyunk az elsők, akik az újranyitás terén a lehető legjobb intézkedéseket tudjuk megtenni annak érdekében, hogy ne csak a magyar gazdaság tudjon minél jobban és minél gyorsabban újraindulni, hanem honfitársaink, a magyar polgárok élete, életminősége is jelentősen javulhasson. Azt látom, tisztelt képviselőtársaim, hogy a jövő évi költségvetés minden területnek pluszt fog adni, ugyanúgy, ahogy az elmúlt évek költségvetései is tették, és teljesítményéhez mérten továbbra is a kiemelt területek támogatása a legfontosabb, azaz a magyar családok, a magyar nyugdíjasok és a magyar vállalkozások erősítése. Összefoglalóként azt is mondhatom önöknek, amit az elmúlt évek is bizonyítanak: a sikernek ára van, nem titka. Nagyon bízom abban, hogy a kormány ambiciózus tervei a jövő évben is sikeresek lesznek, mert ez mindannyiunk érdeke. A Fidesz természetesen támogatni fogja az Országgyűlés elé benyújtott költségvetést. Köszönjük szépen, miniszter úr, a költségvetési tervezetet, és köszönjük a munkatársainak az áldozatos munkát, amit ezen a téren végeztek. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szűcs Lajos képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja másik vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
[[A mikrofonja nem működik.]] Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Miniszter Úr! Államtitkár Urak! Kedves képviselőtársak!
Kérem szépen, a hang tekintetében intézkedjenek! Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Mélyen tisztelt Elnök Úr! Miniszter Úr! Kedves Képviselőtársak! Ha a 2022-es költségvetésről három szóban szeretnénk beszélni, az újraindítás költségvetéséről, akkor az a három szó jutna eszünkbe, hogy tervezhető, következetes és betartható. Ugyanis az előttünk fekvő költségvetési javaslatot a kormány immáron hetedik éves hagyományának megfelelően idén is tavasszal nyújtotta be, amit úgy vélek, hogy a kiszámíthatóság jegyében tett meg, ezért is fontos, hogy a koronavírus okozta nehezebb időszakban is felértékeli ezt a benyújtást, hiszen azok a szereplők, akik várják a költségvetést, mindenképpen érzik azt, hogy kiszámíthatóan segítheti az ő munkájukat. Az is kiszámíthatóan segítheti az ő munkájukat, hogy a tegnapi napon a parlament megvitatta az adócsomagot, ma pedig folytatjuk a munkát a költségvetési törvénnyel, és ezzel mindannyiunk számára a jövő évi munkánk tervezhetőbbé válik. Magyarország koronavírus-járványt megelőzően elért gazdasági és fiskális eredményei biztos alapot teremtenek a járvány okozta negatív hatások enyhítésére, a hátrányos következmények azonban így is számottevők. 2020 márciusától a koronavírus-világjárvány következtében kibontakozó recesszió világszerte a munkanélküliség növekedését hozta magával. Ahogy mindig is hangsúlyoztuk, ha munka van, minden van. Éppen ezért a járvány kezdetétől hangsúlyoztuk, hogy nem segélyeket kívánunk adni, hanem a munkahelyeket kívánjuk megőrizni, és a támogatási politikát is ennek rendeljük alá. Meggyőződésem szerint a gazdaság-újraindítási akcióterv elemei hozzájárulnak ahhoz, hogy a magyar gazdaság sikeresen birkózzon meg a kihívásokkal, és minél rövidebb idő alatt visszatérjen a dinamikus növekedési pályára. A magas foglalkoztatási szint fenntartásában és a munkaerőpiac stabilizálásában komoly szerepet játszottak a járvány hatásainak kezelésére bevezetett munkahelymegőrző intézkedések. A kilábalást követően azonban újból a foglalkoztatás bővítése, a gazdaság munkaerőigényének kielégítése válik hangsúlyossá. Jóllehet most a 2022-es év költségvetését tárgyaljuk, de nem mehetünk el szó nélkül a KSH által közzétett tegnapi, friss nemzetiössztermék-adat mellett, ami bizakodásra ad okot a kilátásainkat illetően, ugyanis ez az adat messzemenően felülmúlta minden szakértő várakozását. Az tény, hogy 2021 első negyedévében a magyar gazdaság teljesítménye szezonálisan és naptárhatással igazítva 1,9 százalékkal haladta meg az előző negyedévit. A legoptimistább egyedi előrejelzés is csupán 1 százalékos növekedésről szólt, az 1,9 százalékos emelkedés ehhez képest is kifejezetten jónak számít. Reményeink szerint az igazi élénkülés pedig még csak ezután fog következni. Ugyanakkor visszatérve a jövő évi költségvetéshez szeretném kiemelni, hogy a kormány elkötelezett a gazdaság újraindítása iránt, ezért a megkezdett adó- és járulékintézkedések tovább folytatódnak. Hisszük, hogy a munkát nem büntetni, hanem ösztönözni kell. Jól ismerjük ezt az adórendszert, ami ennek jól megfelel, de ismerjük ennek az ellentettjét is, amikor az adóelkerülésre ösztönzött, és a feketemunkára sarkallta a vállalkozókat, hiszen túlélésük záloga az ügyeskedés volt, amikor az volt a bevett üzleti modell, hogy a cégeknek Szlovákiában kellett papíron székhelyet létesítenie az adóoptimalizálás érdekében. Ugyan nem tudok olyan teátrális lenni, de remélem, emlékeznek arra a mondatra, amikor az akkori miniszterelnök egyik elhíresült mondata így hangzott: „El lehet innen menni.” Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Szerencsére a magyar emberek ebből nem kértek, ezért a polgári kormány mindig is a munkát terhelő adók és járulékok csökkentésében hitt, és ennek jegyében nyújtotta be a jövő évi költségvetés tervezetét is. [[10.00]] Néhány részletét szeretném megemlíteni önöknek, azok közül is azokat, amelyek ezt a célt szolgálják. A béreket terhelő munkáltatói adóterhek 2022. július 1-jétől 2 százalékponttal tovább csökkennek, aminek következtében az adminisztrációs terhek mérséklődése érdekében a szakképzési hozzájárulás kivezetésre kerül, a szociális hozzájárulási adó esetében pedig 0,5 százalékos kulcscsökkenés fog történni. A munkaerőpiacra visszatérők kedvezménye automatikus segítséget nyújt a koronavírus-járvány következtében állásukat elveszítő munkavállalóknak. A munkavállaló a minimálbérig mentesül a szociális hozzájárulási adó és a szakképzési hozzájárulás fizetése alól a foglalkoztatás első kettő évében, a harmadik évben pedig a szociális hozzájárulási adóból 50 százalékos kedvezményt vehet igénybe a minimálbér erejéig. A beruházások ösztönzése érdekében az elmúlt időszakban egy többlépcsős folyamat során eltörlésre kerültek a társasági adóban a fejlesztési tartalék összegére vonatkozó korlátok. 2020-ban megszüntetésre került a fejlesztési tartalék nyereségarányos 50 százalékos korlátja is, ezáltal lehetővé vált a fejlesztési tartalékoknak az adózás előtti nyereség teljes összegéig történő igénybevétele, figyelemmel a 10 milliárd forintos felső határra. A kisebb vállalkozások beruházásainak ösztönzése érdekében 2020-tól kezdődően a fejlesztési adókedvezmény felső értékhatára 500 millió forintról három lépésben, fokozatosan csökken, így 2022. január 1-jével valósul meg a harmadik lépcső. Ezen időpontot követően a kisvállalkozások esetében már jelenértéken legalább 50 millió forintos beruházás, a középvállalkozásoknál pedig jelenértéken legalább 100 millió forintos beruházás esetében is igénybe vehetik a fejlesztési adókedvezményt. Utoljára hagytam, de talán a legfontosabb, hogy 2022. január 1-jétől a 25 év alatti fiatalok munkába állásuk esetén személyijövedelemadó-mentességben részesülnek. Meggyőződésünk, hogy ez is komolyan ösztönözni fogja a munkavállalást, valamint segíteni fogja a fiatalok önálló életkezdési lehetőségeit. Tisztelt Képviselőtársaim! A 2022. évi költségvetés kapcsán szeretném kiemelni már többször elhangzott, de nem lehet elégszer ismételni , hogy a nyugdíjasok immár meg fogják kapni az elvett 13. havi nyugdíj kétheti részét, vagyis annak a felét, amit válságkezelés címén 2009-ben a Bajnai-Gyurcsány-kormány elvett tőlük. Folytatódni fog a közszolgálatban dolgozók anyagi megbecsülése is, vagyis az elkezdett életpályaprogramok fedezete rendelkezésre áll, így a 2021-ben elindult többlépcsős orvosibér-fejlesztési program sem fog megállni. Mélyen tisztelt Képviselőtársaim! A 2022. évi költségvetés, már többször elhangzott, ismét nullszaldós tervezésre került, ami azt jelenti, hogy a bevételi és a kiadási összegei arányban állnak egymással, és csak a fejlesztések vonatkozásában és az európai uniós pénzekre való tekintettel lehet hiányról beszélnünk. Azt gondolom, ez mindenki számára komoly biztonságot jelenthet, hiszen ebből látszik, aki már egy családi költségvetést elkészített, az pontosan tudja, ha a bevételek és a kiadások nem állnak arányban, akkor teljesen mindegy, hogy milyen hitelt vesznek fel, a hitelt csak fejlesztésre érdemes felvenni. Összességében megállapíthatjuk, hogy az előttünk fekvő javaslat minden tekintetben segíteni fogja a magyar gazdaság egészét és a családok anyagi helyzetét, valamint Magyarország mihamarabbi újraindítását. Külön köszönöm én is a Pénzügyminisztériumnak, hiszen nemcsak a 2022-es költségvetést készítették el, hanem a pandémia okozta válsághelyzetben komoly helytállást kellett az elmúlt egy évben megtenniük, az elmúlt napon pedig elfogadtuk a 2021-es költségvetés módosítását. Itt is szeretném megjegyezni, hogy ez egy olyan módosítás volt, amely igazából csak pluszt jelentett a magyar gazdaságnak és az embereknek, hiszen azokat az intézkedéseket emelte bele a 2021-es törvénybe, amelyeket a veszélyhelyzet alatt a kormány saját hatáskörben hozott, tehát ezzel a törvényi módosítással ezeket be lehetett emelni a költségvetésbe. Külön köszönöm a Költségvetési Tanácsnak azon véleményét, amellyel egy régóta bonyolódó ellenzéki mantrát sikerült lebontania, vagyis hogy rendelkezike a 2022-es költségvetés olyan tényadatokkal, amelyeket össze lehet hasonlítani. Köszönöm Kovács Árpádnak, hogy ezt megemlítette, és azt is, hogy a Pénzügyminisztérium a benyújtott anyagban ezeket az adatokat is rendelkezésre bocsátotta. Azt gondolom ennek következtében, hogy a következő napokban a képviselőknek lesz lehetősége a benyújtott költségvetési törvényről komoly vitát folytatni. Ennek a vitának a végén pedig azt kérem képviselőtársaimtól, hogy bocsássuk majd útjára a 2022. évi költségvetést, és annak elfogadását javasoljuk a Fidesz-KDNP nevében. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik képviselőcsoportja szintén jelezte, hogy két felszólaló ismerteti a frakció álláspontját. Elsőként megadom a szót Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonynak. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Urak! Tavaly tavasszal ugyanitt álltam, és az idei költségvetés tárgyalásakor azt mondtam a 2021-es költségvetésre, hogy ez a bosszú költségvetése. Ez visszaigazolódni látszik az elmúlt öt hónap kormányzati intézkedései alapján, hiszen mi másnak is nevezhetnénk ezt a költségvetést, amikor sorra jelentik be azokat az intézkedéseket, amelyekkel a demokrácia utolsó bástyáit, az önkormányzatokat ellehetetlenítik; csak azért, mert a magyarok többsége úgy döntött, hogy ellenzéki településvezetést választ magának. Önök rettegnek attól, hogy az elmúlt 11 évben kiépített rendszerük jövőre megbukik, ezért foglalták törvénybe és intézményesítették a lopást, és ezért mentik ki a nemzet több ezer milliárd forintos vagyonát. Ma pedig, látva a 2022-es költségvetés számait, ez nem más, mint egy választásikampány-költségvetés. Már tavaly is felhívtam a figyelmet arra, hogy a koronavírus-járvány okozta gazdasági válság hatásai le fognak gyűrűzni a magyar emberekig, és ez meg is történt: az elszabadult ingatlanárak, az elszabadult élelmiszerárak, az infláció és a munkahelyek megszűnése több százezer magyar családot sodort kilátástalan helyzetbe. És bár önök a kormánypropagandán keresztül kiépített alternatív valóságukban az országról azt a képet festik, hogy minden a legnagyobb rendben van, de higgyék el nekem, a magyar emberek a saját bőrükön érzik a magyar valóságot. Természetesen nem azokról a családokról beszélek, akik a kormányközeli kapcsolataik miatt közpénzmilliárdos támogatást kaptak a vállalkozásaik megmentéséhez, hanem azokról, akiknek lakat került az üzletére. Beszélhetnek jövőre 5,2 százalékos gazdasági növekedésről vagy 5,9 százalékos költségvetési hiányról, vagy akár egy méltányolható 3 százalékos inflációról, tudjuk, hogy a papír mindent elbír. Aztán majd lehet módosítani, mint ahogy azt az idei költségvetéssel is meg kellett tenni, hiszen úgy elszálltak a makroszámok, hogy a költségvetési sorok közötti átcsoportosítással azt már nem lehetett áthidalni. [[10.10]] Mindezek ellenére idén is úgy terjesztették be a költségvetést, hogy a 2020-as zárszámadási adatok még nem állnak rendelkezésre, így nincs is lehetőségünk megfelelően összehasonlítani ezeket az előirányzatokat. Tehát a 2022-es költségvetésben is csak a sötétben tapogatózunk, és ismerve a kormányzat gazdaságpolitikáját és költségvetési morálját, már előre tudjuk, hogy a központi büdzsé ezúttal csak a kirakatnak készült. Nevezhetik önök Gazdaság-újraindítási Alapnak is azt az 550 milliárd forintot, amiből valóban lehetne segíteni a kis- és középvállalkozásokat, de sajnos látjuk, hogy ez önöknél csak és kizárólag a szavak szintjén létezik. A közbeszerzési törvény és a pályázati rendszer nyertesei azok a kormányközeli gazdasági szereplők, akik az elmúlt tizenegy évben közpénzszázmilliárdokat vettek a közösből, pedig minden vállalkozásnak meg kellene adni a lehetőséget, hogy egyenlő feltételek mellett lábaljanak ki a koronavírus-járvány okozta gazdasági válságból, és ezzel magyarok százezreinek biztosíthassanak megélhetést a vidék Magyarországán. Természetesen nem a multinacionális vállalatokról beszélek, amelyekkel a stratégiai együttműködési megállapodásokat már réges-régen felül kellett volna vizsgálni. De mit is várhatunk attól a kormányzattól, amely az elmúlt években, az elmúlt egy évtizedben az összeszerelő üzemek országává tette hazánkat? A 2022-es költségvetést Varga Mihály miniszter úr a miniszteri expozéban az újraindítás költségvetésének nevezte. Ezzel önök is beismerik, hogy a már tavaly év vége óta zajló „újraindítjuk a gazdaságot” szlogent igen hosszúra nyújtja a kormánypropaganda, még több mint két évről is beszélhetünk. A 2022-es kampányköltségvetésből jól látszik, hogy a propagandát még tovább fokozva a magyar emberek megtévesztésére egyrészt kék óriásplakátokra és ál-nemzetikonzultációkra jövőre 18 milliárd forintot terveznek. Nem beszélve arról, hogy több mint százmilliárd forintot szánnak a közmédia működtetésére, amely már évek óta csak a saját alternatív valóságuk megerősítését szolgálja. Az önkormányzatok kivéreztetését is tovább folytatják. Közel 130 milliárd forintot szednek be tőlük szolidaritási hozzájárulás címén, 90 milliárd forintot tesz ki az a saját bevétel, amit korábban gépjárműadóként beszedhettek, és úgy látjuk, hogy az iparűzési adóról sem tudjuk még, hogy jövőre mi lesz a sorsa, visszakapjáke az önkormányzatok. Világosan láthatóak a kormány céljai: további függőségi viszonyt kívánnak kialakítani a polgármesterek és a fideszes országgyűlési képviselők között. Önök büntetik az ellenzéki vezetésű településeket, és továbbra is kiállnak az évek óta tartó politikai megkülönböztetés mellett. Az ellenzéki vezetésű településeken minden eszközzel akadályokat gördítenek a beruházások és fejlesztések elé, de sajnos több helyen már az alapvető működés is veszélybe került. Az új európai uniós költségvetési ciklus forráselosztása, a „Modern városok” program, a „Magyar falu” program keretrendszere alkalmas az önkormányzatok közötti politikai alapú megkülönböztetésre. Egyértelműen hiányzik a fék a rendszerben. A 2022-es központi költségvetés nélkülözi a szakmaiságot, a megalapozottságot, és teljes mértékben kiszolgálja a Fidesz pártpolitikai céljait. Most már látjuk, hogy a 2022-es választási évben önök még jobban elengedik majd a költségvetést, mint ahogy azt tették múlt év végén, amikor is az elmúlt évtized legmagasabb államadósságával és legnagyobb költségvetési hiányával találtuk szembe magunkat. A Pénzügyminisztérium beterjeszthet az Országgyűlésnek bármilyen költségvetést, ha annak betartatását már nem tudja kontrollálni. A Pénzügyminisztériumhoz tartozó feladatok szétdarabolásával és a jogkörök más tárcákhoz való átcsoportosításával elindultak egy olyan kormányzati úton, amely a jövőben tarthatatlan lesz. Az elmúlt évek fideszes gazdaságpolitikájának nagy vesztesei a magyar emberek. A kormányzat a koronavírus-járvány miatti gazdasági válság előtti konjunktúra időszakában nem képzett megfelelő mértékű tartalékot, a rendelkezésre álló forrásokat saját érdekei szerint költötte el. Mint ahogy látható, a kormányzat a gazdaságpolitikáján az elkövetkezendő időszakban sem kíván változtatni, kitartanak a kormányhoz köthető gazdasági szereplők közpénzmilliárdokkal történő támogatásához. A féktelen költekezések, a luxus- és látszatberuházások helyett észszerű, megfontolt és a jövő nemzedékeiért felelős gazdasági intézkedéseket kell hozni. Stadionok építése helyett a kórházakat és az iskolákat kell felújítani. Adópolitikai eszközökkel a közös teherviselés elve mentén kell támogatni a gazdasági szervezeteket. A multinacionális vállalatok helyett a kkv-szektort kell előtérbe helyezni. A nemzeti vagyon pedig, legyen az állami vagy önkormányzati, minden magyaré, és azt minden eszközzel védeni kell. A 2022-es kampányköltségvetés elfogadhatatlan. Úgy, ahogy az elmúlt években, a Jobbik képviselőcsoportja idén is több száz módosító indítványt nyújt be ehhez a költségvetéshez. Olyan módosító indítványokat teszünk le az asztalra, amelyeket valóban a magyar emberek javasolnak az Országgyűlésnek, a magyar emberek érdekeit szolgálják. A 2022-es választások után megalakuló új nemzeti egységkormány egyik első feladata lesz a költségvetés módosítása, melynek keretében az oligarchák helyett a magyar családok, a magyar munkavállalók és a magyar gazdasági szereplők kerülnek majd középpontba. Jólétet és szabadságot minden magyarnak! Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja másik vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Sajnos, évek óta a különálló véleménybuborékok csatája a költségvetési vita. Ahogy a kormányzat álláspontom szerint egy termelési jelentést igyekszik a saját 2-2,5 milliós véleménybuborékához eljuttatni, addig az ellenzékiek nyilván az általuk ismert valóságot igyekeznek demonstrálni. Ennek szellemében mondom azt, hogy Európa legkegyetlenebb költségvetésével van dolgunk, hiszen az a patriótának, nemzetinek tűnő máz vagy szirup, amivel le próbálják önteni ezt az egészet, egyébként jól hangzik, sokszor az én szívemet is melengető kiszólásokat hallunk ebben a körben. Viszont ha megvizsgáljuk a rögvalóságot, és az alma héjánál egy kicsit mélyebbre jutunk, akkor azt látjuk, hogy egyik állítás sem olyan szép, mint amilyennek látszik, vagy egyik állítás sem igaz ezek közül abban a formában, ahogy leírták. Eleve egy rossz hagyományú költségvetési tervezés tekintetében ülünk most itt, hiszen a költségvetés a kormány pénzügyi terve, mégis egyfajta perverz logika szerint tényadatok, zárszámadás híján egy nagyon-nagyon korai időszakban igyekszik tervezni Magyarország jövőjét. Maga a kormány, szegény államtitkár úr, aki egy szakmailag jól felkészült ember, került olyan helyzetbe, hogy néhány héttel ezelőtt védeniük kellett volna a védhetetlent, hiszen az előző költségvetést a túl korai és hibás tervezés okán úgy kellett módosítgatniuk, mintha újra kellene írni az alapszámokat. Sőt, még egy több mint ezermilliárdos biankó csekket is akartak kérni az ellenzéktől a módosítás során, amiről majd önök eldöntik, hogy mire költik és milyen formában. Európában, úgy gondolom, példátlan eljárás volt ez, nem nagyon ismerünk másik európai országot, ahol ilyen költségvetési hozzáállás és ilyen kormányzati hozzáállás lenne tapasztalható. Az évek óta emlegetett és egyébként Nyikos tanár úrtól általam sokszor idézett n-2 szabály hiányát megemlítem, mert kötelező megemlítenem, de sajnos egyre kevesebbeket hoz tűzbe az, hogy a tervezés során csak az egyetlen 2022-es év lóg a levegőben, viszont a korábbi és a későbbi terveket illető összehasonlítás egyre kevésbé jelenik meg a kormányzat cselekvési tervében, ahogy a szakmaiság is egyre kevésbé érhető tetten. Nézzük, hogy az államtitkár úr és a kormány mire kér minket, mit hagyjunk jóvá, és nyilván ebből talán kiderül, hogy nem is tervezzük jóváhagyni azt, ami előttünk fekszik. Nonprofit társadalmi civil szervezetek, köztestületek támogatása jogcímen 17 milliárdot szeretne elkölteni a Miniszterelnökség. Kiknek? Milyen célokra? Minek a megvalósítására? Nem írják le, nem részletezik. Kulturális fejlesztési, örökségvédelmi és egyéb feladatok ellátásának támogatása, 12 milliárd forint. Ki lesz a kedvezményezett? Kinek akarják ezt odaadni? Mire akarják költeni? Nem szerepel az önök költségvetési tervében. Ideszórják a tízmilliárdokat normális alátámasztás nélkül. Még azt sem zárjuk ki, hogy a HM-fejezet 111 milliárdos egyéb működési kiadás kiemelt előirányzata vagy a Magyar Honvédség 169 milliárdos egyéb működési kiadása értelmes célokat szolgál. Lehet, hogy értelmes célokat szolgál, ne vitassuk el! Csakhogy az önök költségvetési terve alkalmatlan arra, hogy abból ezt egy országgyűlési képviselő megállapítsa. [[10.20]] Tehát az önök szakmaisága nem mérhető ezen a téren, hiszen, még egyszer mondom, biankó csekkeket kívánnak tömegesen aláíratni. Kormányzati infokommunikációs szolgáltatások jövőre 70 milliárd forintot kérnek az adófizetőktől erre. Kinek? Mire? Ki lesz a kedvezményezettje? Kit szeretnének helyzetbe hozni ezen összegek által? Pénzügyminisztérium, 93 milliárdos céltartalék-előirányzat. Mire? Közlekedési ágazati programok 144 milliárd forintot kér a kormány a parlamenttől. Minek a kivitelezésére? A nem állami felsőoktatási intézmények támogatását kezdjük érteni. 172 milliárd szerepel itt, és nyilván a kiszervezett intézmények egy részének a kiemelt támogatására kerül sor. Az összevetés érdekében jegyzem meg, hogy Pécs önkormányzatának tavalyi összkiadása például ennek a felét sem érte el, 78 milliárd forintot tett ki. Tehát látható, hogy hogyan priorizál a kormány, de nem látjuk sokszor számunkra nagyon kedves intézmények támogatását. A vidékfejlesztési program 115 milliárddal számol, tulajdonképpen mindenféle leírás és alátámasztás nélkül, anélkül, hogy beavatná a parlamentet abba, hogy mely vidékiek mennyi pénzre számíthatnak, és miért pont ők. A Miniszterelnöki Kabinetiroda 18 milliárd forintért kiemelt társadalmi kapcsolatokat szeretne építeni. Kivel? Milyen célból? Milyen projektek mentén? És kik lesznek ennek a haszonélvezői? Lássuk be, államtitkár úr, reggelig sorolhatnám a hasonló példákat. Ez nem költségvetési tervezés, és szakemberekhez méltatlan az, ami előttünk fekszik. Jegyezzünk meg például egy olyan tételt, hogy a Magyar Nemzeti Bank a tavalyi nyeresége után, tudtunkkal, 250 milliárdos nagyságrendű osztalékot fizetett Magyarország számára. Hol található mindez az önök költségvetési tervezésében, és hol található a felhasználása, az a terv, amelyre ez kiadás gyanánt elköltésre kerülhet? És azt is látjuk, hogy a túl korai tervezés szakmai hibák tömegét rejti magában. Nézzük csak az inflációs adatot: a 2020. évben Magyarország azzal a nem túl kitüntető helyzettel találkozott, hogy az egész EU-n belül bizonyos szegmensben a második legnagyobb inflációt tudtuk tetten érni hazánkban. Úgy látszik, hogy a kanyarban előzést önök rendhagyó módon értelmezik, hiszen ezen adat tekintetében idén lehet, hogy tényleg sikerül előznünk, és egész Európában itt drágulnak a legjobban a termékek. Ugye, erről egy olyan közbeszédben folyó vita tapasztalható, ahol azért az óvatosabb becslések is, mondjuk, egy 4 százalékkal kezdődő inflációról beszélnek, a bátrabbak, vagy mondjuk úgy, hogy talán borúlátóbbak akár 5 százalék fölöttiről. A nyugdíjak emelése mégis csak 3 százalékos ebben a tervezetben is. Tehát megint csak nem találkozik a valósággal a kormány terve. Azt látjuk, hogy bár igyekeznek az életszínvonal egyik legfontosabb mutatója, a nettó átlagkereset tekintetében 7-8 százalékos növekedést prognosztizálni, ezt önök is nagyon jól tudják, hogy az önök statisztikájából mintegy másfél millió magyar munkavállaló hiányzik, rendre a legrosszabbul keresők, rendre hiányoznak az öt fő alatt foglalkoztató cégek munkavállalói, az önfoglalkoztatók, egyéni vállalkozók jó része, és azok a rendre alacsonyabb szinten kereső, sajnálatos módon kevesebbet kereső honfitársaink, akik ezt a statisztikát a valósághoz tudnák közelebb húzni. De még így is azt állítják, hogy önök szerint 7-8 százalékkal fog nőni a nettó átlagkereset. Ugye, azt is látjuk, hogy a KSH szerint 400 ezer forintos átlagfizetés van Magyarországon, ami közröhej, tehát Szabolcs-Szatmár-Beregben ezt nem lehetne egy lakossági fórumon elmondani. A háztartások fogyasztása tekintetében viszont már óvatosabb a kormány, a realitásokhoz közelebb jár, hiszen csak 4 százalék fölötti értéket tervez. Tehát valószínűleg ő is tudja, hogy nem lesz akkora bérnövekedés a magyar gazdaságban, mint amekkorát a torzított statisztika előrevetít. És azt kell hogy mondjam, amikor Európa legkegyetlenebb költségvetésének nevezem az előttünk fekvő csomagot, akkor arra gondolok, hogy teljes társadalmi csoportok maradnak ki a tervezésből. Amellett, hogy ez a kormány asszisztált 18 ezer honfitársunk kilakoltatásához, és most óriási ellenzéki nyomásra átmenetileg szerencsére meghirdette a kilakoltatási moratóriumot, egy szociális katasztrófahelyzetet idéz elő a kormány, amellyel szemben a Jobbik mint egy keresztényszociálisan érzékeny, jobboldali gondolkodású néppárt egy hármas pajzs koncepcióját nyújtja be módosító javaslatok formájában. [[Dr. Rétvári Bence: Repednek a falak!]] Ennek az első eleme szerencsére megvalósult, államtitkár úr, önök hallgattak a józan észre, és 18 ezer kilakoltatás után végre meghirdették azt az átmeneti csomagot, amely, hangsúlyozom, átmeneti mentességet biztosít. Mi ugyanakkor azt szeretnénk, ha a hitelmoratórium tekintetében is hallgatnának a józan szavakra. A válsághelyzet harmadik napján állt elő a Jobbik a hitelmoratórium elképzelésével, utána önök hetekig gondolkodtak azon, hogy hogyan kellene ezt csinálni. Valamit megvalósítottak belőle, és ez jó, viszont a mi tervünkben nem szerepeltek olyan apró betűs részek, rejtett aknák és bombák, mint amilyenek bekerültek a végső csomagba. A Jobbik tervében nem szerepelt az, hogy ha valaki 11 hónapra veszi igénybe a moratóriumot, akkor adott esetben 24 hónappal is meghosszabbodhasson az ő hitele, és mondjuk, 1,4 millió forinttal dráguljon. Azt látjuk tehát, hogy bár nincs kamatos kamat, önmagában a kamatokkal és a futamidővel való játszadozással, illetve az adósok rosszabb besorolásával a bankok keresnek a hitelmoratóriumon. A Jobbik nem azért nyújtotta be a hitelmoratórium ötletét, hogy keressenek a bankok, hanem hogy mentesítsük az embereket. Arra szólítom fel tehát önöket, hogy ne szolgálják ki a továbbiakban feltétel nélkül a bankrendszert, egy védőcsomagon ne keressen senki, hanem az magyar emberek biztonságát szolgálja. Vegyük ki tehát az apró betűs részeket a hitelmoratóriumból, és hosszabbítsuk meg addig, ameddig a járványügyi veszélyhelyzet tart. Harmadsorban: államtitkár úr, az önök költségvetési tervezése beszél családokról nagyon sokat, és egyébként helyesen teszi, mert jó lenne az irány, de a családok másik zsebéből százmilliárdokat enged kiemelni olyan jogcímeken, amelyeket kezelhetne ez a költségvetés. Mondok egy példát: a végrehajtási eljárás tekintetében nem nyújtotta be a kormány azt a törvényt, amely megtiltaná, hogy a legkisebb nyugdíjak és a legalacsonyabb fizetések tekintetében 33, illetve 50 százalékos végrehajtói letiltások érvényesüljenek. Az egész járványügyi helyzet közepén, amikor magyar emberek tömegei veszítették el a bevételüket vagy annak egy részét, önök engedték, hogy a legnehezebb sorban élők a végrehajtók letiltásaival szembesüljenek. Még egyszer mondom, a legkisebb nyugdíjakból is adott esetben az 50 százalékot elvihetik ezek a csapatok, kétes vagy valós követelések alapján, ez nagyon sokszor vita tárgyát képezi. A hármas pajzsunk harmadik pontjaként tehát a minimálnyugdíj és legalább a minimálbér, de inkább a garantált bérminimum szintjéig nem szeretnénk látni végrehajtói letiltásokat, az alapvető szükségletek kielégítésének szintjéig a mi világunkban mindez elfogadhatatlan. Államtitkár úr, a családi adókedvezmények rendszerének én egyébként nagy támogatója vagyok, csak nem tudok asszisztálni és nem is fogok ahhoz, hogy az egyik oldalon néhány tízezer forinttal kedvezményezzük a családokat, adott esetben egy, két vagy három gyermek után realizálható néhány tízezer forintnyi plusz, a másik zsebből pedig ennek az összegnek adott esetben a másfél-kétszeresét engedi elszivárogni Magyarország Kormánya. Nézzük meg, hogy milyen tételeken keresztül; és most ne kimondottan a szociális szférára gondoljunk, hanem minden magyar állampolgárt érintő módon. 27 százalékos áfa, képviselőtársaim, az alapvető élelmiszerek döntő többségén és a gyermeknevelési cikkek összességén! Tehát azt mondják, hogy családi adókedvezményt adnak az egyik zsebbe, de a másik oldalon egész Európában itt adózik a legjobban a pelenka, a bébiétel és azok a cikkek, amelyek a gyermekneveléshez elengedhetetlenek. Azt látjuk tehát, hogy ezzel önmagában egy mérhető összeget kivesznek a családok zsebéből, indokolatlanul, és 11 éve teszik mindezt. Ne nevezze magát családbarátnak az a kormány, amely egész Európában a legbrutálisabb büntetőadóval sújtja a gyermeknevelési cikkeket! És nem a 2010 előtti kormányok vezették be ezekre a 27 százalékos áfát, hanem önök, miután azt hazudták, hogy a 25 százalékos áfát csökkenteni fogják, és felemelték 27 százalékra. Szégyen és gyalázat, nem tudom, hogy tudnak tükörbe nézni ezek után! Szeretném elmondani azt is, hogy fájó módon hiányzik egy egyszülős program és az egy gyermeket nehéz körülmények között nevelő honfitársaink kedvezményezése. Valamit kezd érzékelni ebből a kormány, hiszen tegnap volt három-négy év késéssel annak a vitája, hogy az elmaradt tartásdíjakat egy kicsit könnyebben lehessen eljuttatni a családok számára. De itt is egy kilúgozott megoldást tudott csak a kormány alkalmazni. A Jobbik javaslata az, hogy elmaradt tartásdíjak esetén a teljes, egész összeget Magyarország adja oda az érintett gyermeket nevelő családnak, aztán majd hajtsa be azon, aki elmulasztott fizetni. De önök még itt sem tudtak egy logikus, egyszerű és átlátható megoldást produkálni. Azt is látjuk, hogy a forint tudatos gyengítése, amely 2010 óta fennáll, nyilván nem kimondottan és szigorúan egy költségvetési tervezés tárgya, de azért a kormány asszisztálása elvitathatatlan ezen a területen. És azt látjuk, hogy ennek az árát a magyar családok fizetik meg nagyon nagy részt, hiszen minden egyes importterméket drágít a forint brutális mértékű gyengülése. Az önök kormányzása alatt ez 100 forintos nagyságrendű gyengülést jelent. És ha még hazai előállítású árut vásárolunk, aminek én nagy híve vagyok, akkor is elmondható az, hogy mondjuk, egy hazai alma esetében vagy mezőgazdasági termék esetében a külföldi és a műveléshez szükséges gép, a Magyarországon nem rendelkezésre álló bizonyos fajta permetezőszerek és más kötelezően beszerzendő importtermékek tekintetében drágul a hazai termék is a gyenge forintból kifolyólag. [[10.30]] Értem én, hogy önök multi cégeknek kívánnak kedvezni, és ezért megtűrik ezt a gyenge forintot, de ez nem egy patrióta kormány látszatát kelti, hanem bizony a jövő felélésének az egyik módszertana. És azt is látjuk, hogy miközben megahitelekbe taszítják Magyarországot ezermilliárdos orosz hátterű hitelbe, a kínai egyetem kapcsán egy 450 milliárdosba, a Budapest-Belgrád őrületes beruházásról nem is beszélve , addig a multi cégek irányába sokkal-sokkal megengedőbbek, miközben a hazai kkv-knak rendre csak a kedvezményes hitel jut akkor, ha a közvetítő bank úgy dönt. Adnak például most is támogatási szerződéssel milliárdos nagyságrendű összeget annak az Audinak, aki ennek az összegnek az ezerszeresét kivitte osztalék formájában Magyarországról. Vélhetően nem szorul rá minderre. Azt is látjuk ugyanakkor, hogy a magyar mikro-, kis- és középvállalkozói szegmens felé nem nyitnak. A magyar családok zsebéből sokkal nagyobb összeget engednek kivenni, mint amennyit a családtámogatási kedvezményekkel odatesznek. A szociális védőháló foszladozásához nemcsak hozzájárultak, de egyenesen gyorsították azt. Teljes társadalmi csoportok maradnak ki a költségvetési tervezésből, és azt a mesterséges árokásó politikát, amit 11 éve csinálnak miszerint árkokat ásnak budapestiek-vidékiek, fiatalok-idősek, magyar és magyar között , tovább folytatják csak azért, hogy a véleménybuborék két-két és fél millió emberét ki tudják szolgálni. Mindez tehát a jövő felzabálásának a költségvetése a jelen különböző kedvezményei érdekében, de azt is látjuk, hogy mindennek meglesz a böjtje, és vélhetően egy év múlva a választók is véleményt fognak mondani arról, ami előttünk fekszik. Multik helyett magyar kkv-kat szeretnénk kedvezményezni. Az önök kizárólagos, adott esetben kegyencei számára nyújtott kedvezmények lásd bérlakást illető javaslatok – helyett minden magyar családot szeretnénk kedvezményezni, és végre egy egységes nemzetet hozni létre. Magyarország jövőre efelé mutat, csak efelé mutathat. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Hargitai János képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Elnök Urak! Államtitkár Úr! Kormánypárti vezérszónokként megvan az a lehetőségem, hogy végighallgathattam már jó néhány megszólalást. Varga Mihály miniszter úrtól azt kaptam, amit hosszú évek óta megszoktam tőle: közgazdász politikusként higgadtan értékelt, mondta a számokat költségvetésről nehéz beszélni számok nélkül , de világosan kifejtette a kormány számok mögött lévő társadalompolitikai vízióit, aminek alárendeli a ’22-es költségvetést. Utána volt alkalmam meghallgatni az Állami Számvevőszék elnökét és a Költségvetési Tanács elnökét. Ilyenkor vagyunk leginkább helyzetbe hozva: nincs másik olyan törvény a parlament előtt soha, ahol a mi belső vitáinkon túl… belső vitáink alatt értjük, hogy a kormány, a kormányoldal, ellenzéki képviselők vitája szüli meg az adott törvényt. Egy kivétel van: a költségvetéshez kapcsolódó törvény, amikor nem kormányzati emberek, két intézmény képviselői elmondják a maguk álláspontját a költségvetés kapcsán, és ezzel helyzetbe hoznak minket. Szeretnék is reagálni két állításra. Kovács Árpád elnök úr kellően kritikus is volt, de én mégis hálás vagyok azokért a mondatokért, amiket mondott: az egyensúly esetleges gyorsabb visszaállítása érdekében a gazdaság túlfűtéséről beszélt, hogy ilyen helyzet egyszer előállhatott Magyarországon. Egy költségvetés tárgyalása kapcsán arról hallunk, hogy ha egyszerre túl sok pénz van a gazdaságban, az is rejt veszélyeket és én ezt osztom, és erre szeretnék majd kitérni , de akkor is zene füleimnek, hogy megélhetek ilyen pillanatokat, tudván azt, hogy a szocialista időszakban, mondjuk, milyen költségvetéseket tudtunk tárgyalni. És persze megvan az a lehetőségem is, hogy reagáljak ellenzéki képviselőkre. A Jobbik vezérszónokai elmondták az álláspontjukat. Nem fogok érdemben reagálni arra, mert jól láthatólag két költségvetési szlogennek állították be a mondanivalójuk lényegét. Először azt hallottuk, hogy ez a bosszú költségvetése, utána, hogy ez Európa legkegyetlenebb költségvetése, mondta a második szónok. Ezek olyan állítások, melyeknek semmiféle valóságalapja nincs. Ezekkel vitatkozni nem is érdemes, hagyjuk nyugodtan a levegőben ezeket az állításokat. Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak viszont azokra a mondataira most már másodszor kívánok pozitívan reagálni, amikor a végrehajtási eljárásokat kritizálja. Ezt tette a ’21-es költségvetés módosítása kapcsán. Ott is alapvetően egyetértettem az álláspontjával, és most is részben osztom ezeket a kritikákat, amiket megfogalmaz. A végrehajtási eljárások tényleg produkálnak olyan élethelyzeteket, melyeknek egy átmartabb szabályozással elejét vehetnénk. Én sokat remélek attól a hivataltól, amit fel fogunk állítani, aminek hatásköre lesz végrehajtási eljárásokra is. Azért, hogy el ne felejtsem a reagálás lehetőségét, Domokos elnök úrnak abba a mondatába szeretnék kapaszkodni, hogy egy erős és aktív kormányzásra van szükség válsághelyzetben; monitoringozni kell folyamatosan a költségvetés 2022-es folyamatait, és ha erős a kormányzás, akkor nyilvánvalóan erre képes is reagálni. Válsághelyzetben ez különösen így van. Ha erre nem képes válsághelyzetben egy kormány, akkor nagyon nagy baj van. De én azt is mondom, hogy erős és aktív kormányzásra mindig szükség van. 2010 óta ilyen kormányzást élünk, és ezért ez a válság, ez a soha nem látott válság, ez az egészségügyi válság, amely a gazdaságot is bedönti világszerte, mivel előtte erős kormányzással volt dolgunk, egészen más helyzetben érinti a magyar gazdaságot, egészen más reakciókat vált ki a kormányzatból és a magyar gazdaságból, mint a 2008-as pénzügyi válság. Ma már tudjuk, hogy az egy egyszerűbben kezelhető válság volt, mint a jelenlegi, és ott mégis egy erős és aktív kormányzás hiányában mert csak egy sodródó szocialista kormányzás volt előtte csak a kényszerek működtek a válságkezelés kapcsán is. Akkor olyan időszakot éltünk, amire az volt jellemző, hogy úgy ért minket a világgazdasági válság, hogy a magyar költségvetés és a magyar gazdaság a lehető legrosszabb állapotban volt, ezért ez a válság elsodort minket. Görögországot jól látható módon elsodorta, minket meg a teljes elsodrástól az mentett meg, hogy kaptunk 20 milliárdot az IMF-től, Világbanktól, európai uniós segítséggel. Az utolsó pillanatban az államcsődtől megmentették az országot, de ennek feltételei is voltak, mert attól kezdve a magyar költségvetést valójában nemzetközi intézmények diktálták, és az ő álláspontjuk akkor az volt, hogy megszorításokkal kell kezelni ezt a válságot. Mennyire más ez a helyzet most, amikor egy erős és aktív költségvetés után ér minket egy egészségügyi válság, egy járványhelyzet, ami bedönti a gazdaságot is, és mégsem kényszerülünk olyan mozgásokra, mint amit a gyenge szocialista kormányzás megélni volt kénytelen abban a válságszituációban. Itt a dolog lényege abban van, és itt Varga Mihály egy mondatára utalok: tett egy összevetést. Azt mondta, hogy 2014-19 között a magyar gazdaság 4,1 százalékkal növekedett átlagban, addig, ameddig az Európai Unió csak 2,1 százalékkal növekedett. Ez azt mondja nekünk, hogy ez egy felzárkózási időszak. Ha ezt tudjuk tartóssá tenni, akkor Magyarország Európa fejlettebb világához képest felzárkózni lesz képes. Valljuk be önkritikusan, hogy a rendszerváltás óta kevés ilyen időszakot tudott produkálni az ország, sőt egyáltalán nem tudott produkálni, de a 2010 óta megélt költségvetési és gazdasági időszak ilyen, és nyilvánvalóan mi, aki ezt megéltük, egyszer végre elértük, hogy dinamikusan növekszik Magyarország, mint az Európai Unió átlaga. Ezt őrizni is szeretnénk. Az igazi kérdés számunkra az, amikor a gazdaság számait összeállítjuk, és a költségvetést egyben megtervezzük, hogy ezt a boldog állapotot, amit kínkeservesen elértünk, hogy tudjuk minél előbb újraélni. Erről szól 2020 óta minden. 2020-ra azért kell visszanyúlnom, mert 2020 tavaszán ért minket el a járvány, hihetetlen visszaesést jelentett, fogalmunk sem volt róla addig, hogy ez mennyire lesz tartós. Gondoljunk a 2020-as gondolatainkra! Abban gondolkodtunk még, hogy ez egy egyszeri sokk, ami ér minket, és gyorsan túl leszünk az egészen. Ma már tudjuk, hogy ez nem így van. Ma sem hordjuk a bölcsek kövét járvány kapcsán a zsebünkben. Félünk már egy negyedik hullámtól. Mindennek megvan a lehetősége, minden beoltottság ellenére is, ezért igaza van a Számvevőszék elnökének, amikor azt mondja, hogy monitorozni kell a folyamatokat is és gyorsan reagálni a történésekre. [[10.40]] Ezt 2020-ban meg tudtuk tenni, mert 2020-ban az első negyedévi, nagyon nagy visszaesés után a harmadik negyedévben már gyakorlatilag visszakorrigált a költségvetés. Ez mérhető volt akkor a munkanélküliek számában, év végére már körülbelül ugyanannyi embert tudtunk foglalkoztatni, mint amennyit év elején foglalkoztattunk. Az egész válságkezelésnek akkor is a központi kérdése az volt: munkahelyeket megőrizni és újakat teremteni minden válságszituáció ellenére is. 2021-ben ma azt látjuk, hogy 4,3 százalék bővülés várható. Nyilvánvalóan sok függ attól, hogy Magyarország talán Európában először az oltottsági jó számok miatt viszonylag időben tudja újraindítani a gazdaságot, több héttel előbb, mint azt esetleg megteszik más európai országokban. Ennek a sikeressége nyilvánvalóan a növekedés realizálásában kulcskérdés. Ezekre a növekedési számokra építve a 2022-es költségvetés pedig 5,2 százalék növekedéssel kalkulál. Idehozok még 2021 kapcsán egy másik számot, ez a beruházási ráta. Soha ilyen számokat magyar költségvetés kapcsán elmondani nem lehetett, ami már 2021-ben előkerült: 27,9 százalékos beruházási ráta. Ha ezeket a magas számokat tartani tudjuk márpedig tartani akarjuk, ezért ösztönözzük minden módon a beruházásokat , ez azt vetíti előre, hogy a jövőben ezek a beruházások, amikor működni fognak, tartósan stabilizálják a magyar gazdaságot egy viszonylag nagy gazdasági növekedés állapotában. Azért, hogy felsoroljam a fő keretszámokat, amire ez a költségvetés épít, ugye, azt már említettem, hogy 5,2 százalékos GDP-növekedéssel kalkulálunk ebben a ’22-es költségvetésben. Az inflációt 3 százalékra várjuk; a hiány 5,9 százalékra van tervezve, ’21-ben ez még, ugye, 7,5 százalék. Itt nyúlhatok vissza Kovács Árpád Költségvetési Tanács-elnök úr mondataira, a Költségvetési Tanács azt mondja, hogy talán a megtervezett hiányt jobban lehetne csökkenteni. Nyilvánvalóan majd az ellenzéki képviselők elmondják, hogy ezt azért nem tesszük, mert választási év van, és ha ezt mondják, akkor részben igazat adok nekik. Tehát egyrészt azt gondolom, hogy racionális most több pénzt nyomni a gazdaságba, ezt teszi egész Európa. Ezért függesztették fel azt a soha meg nem kérdőjelezhető állapotot, korábbi állapotokra gondolok, hogy 3 százalékkal nagyobb hiánnyal tervezni egy költségvetést, ugye, ez szentségtörés most az Európai Unió adott erre biztatást. Az persze mérlegelés kérdése, hogy milyen gyorsan térünk vissza a 3 százalékhoz, mert nyilvánvalóan vissza akarunk térni. Nem akarunk sokáig sem 7,5 százalékkal, sem 5,9 százalék hiánnyal kalkulálni, mert ez nyilvánvalóan hosszú távú eladósodást jelentene. De azt gondolom, hogy most szükség van ezekre a többletpénzekre, ezekre az állami megnyilvánulásokra a költségvetés kapcsán, és én kormánypárti képviselőként azt mondom, ha ebben önök fellelni vélnek egy olyan szempontot, hogy választások előtt állunk, akkor én azt mondom, hogy igen, választások előtt állunk. Ez az én gondolkodásomat motiválja; majd a megszólalásaim végén a saját választókörzetem kapcsán mondok néhány örvendetes számot. Ha a kormány nem így gondolkodna, akkor talán nem tudnám elmondani a csak a választókörzetemet érintő számokat. A gazdaság újraindítása költségvetésének mondjuk mi a 2022-es költségvetést, ellentétben a „bosszú költségvetésével” és „Európa legkegyetlenebb költségvetésével”. Számokkal alátámasztva, hihetetlen szépen hangzó nagy szám: 7300,962 milliárd, tehát több mint 7000 milliárd, 7300 milliárd forint csak a gazdaság újraindítására. És ha ezen belül is nézem a számokat, akkor azt tudom megállapítani, hogy ebből 423 milliárd úgy realizálódik a magyar gazdaságban, hogy ezt a kormány nem szedi be, mert terheket csökkent. Otthonteremtés kapcsán, itt az áfa- és illetékmentességre utalhatok, ami 170 milliárd megtakarítást jelent a gazdasági szereplőknek; a 25 év alattiak szja-mentessége 140 milliárdot hagy a családoknál és az érintetteknél; és a munkát terhelő adók csökkentésére is lehetőség van a válság ellenére is: 2022-ben ez 113 milliárd megtakarítását jelenti, amit a költségvetés nem vesz el a gazdasági szereplőktől. Ha azt nézem, hogy a gazdaság-újraindítási akcióterven belül mennyi hazai forrást és mennyi uniós forrást mozgósítunk, akkor azt az örömteli számot látom, hogy nemzeti forrást többet használunk fel, mint uniós forrást. Én még emlékszem azokra a költségvetésekre, amikor fejlesztésre csak az uniós források jutottak az önök időszakában, mert a hazai gazdaság olyan állapotban volt, hogy szinte semmit nem tudott kitermelni fejlesztésekre, mindig csak az uniós forrásokra voltunk utalva. Most a hazai forrás, a nemzeti forrás nagyobb, mint az uniós forrás; ez 3833 milliárd, hogy csak a nagyságrendeket érzékeltessem. Néhány tétel ezen belül: beruházási alap 550 milliárd, foglalkoztatási támogatások, képzések 434 milliárd, 13. havi nyugdíj második üteme és nyugdíjprémium 228 milliárd. A nyugdíjprémiumnál álljunk meg egy pillanatra, bár mind a kettőről érdemes beszélni. A szocialista válságkezelés kapcsán, akkor, amikor a nemzetközi intézmények diktáltak a magyar kormánynak mert nem volt soha addig erős és kiszámítható kormányzás , többek között a korábban megítélt 13. havi nyugdíjat is a szocialista kormány kénytelen volt elvenni a magyaroktól. Most ezt a kormány visszaépíti: 2022-ben már kétheti pluszforrással kalkulálhatnak a nyugdíjasok. És a nyugdíjprémium sem magától értetődő, a magyar jogszabályok ismerték a nyugdíjprémium intézményét, korábban is meg volt fogalmazva az, hogy ha 3,5 százaléknál nagyobb a növekedés, akkor a nyugdíjasoknak nyugdíjprémium jár. Csak azok, akikre ők bízták az országot akkor, előttünk a szocialista kormányok soha nem teljesítettek olyan számokat, hogy ezt a nyugdíjprémiumot fizetniük kellett volna. A mi kormányunk most pedig évek óta már nyugdíjprémiumot fizet azért, mert ez a jogszabályi eljárás, mert ez így helyes, de alapvetően azért, mert a magyar gazdaság évek óta 3,5 százaléknál nagyobb számokat produkált növekedés tekintetében. Ezzel kalkulálunk 2022-ben újra, és ezért nyugdíjprémiumot is fogunk fizetni a nyugdíjasoknak. A „Modern városok” program, a magyar falvakat érintő program természetesen tovább folytatódik. Infrastrukturális fejlesztésekre nagy a lemaradás az országban minden tekintetben ilyen szempontból, az utóbbi évek látványos fejlesztései ellenére is 462 milliárdot fogunk fordítani, és még sorolhatnám: sportra, kultúrára, agráriumra, és így tovább, és így tovább. És persze van 3000 milliárd európai uniós forrásokra. Az eddigi rendnek megfelelően különböző minisztériumok által indított programokon keresztül, pályázati rendszerben kerülnek nyilvánvalóan ezek a források majd felhasználásra. Látványosan több pénz fog jutni vidékfejlesztésre. Z. Kárpát képviselő úr azt mondja, hogy Szabolcs-Szatmárban talán ki sem lehetne mondani, hogy a magyar átlagkereset 400 millió. Ki lehet mondani, Szabolcs-Szatmárban ebben kételkednek, Baranyában is kételkednek, ha egy ilyen számot kimondok, de ez nekem képviselőnek azt mondatja, hogy úgy jön ki ez a 400 millió, hogy ebből Szabolcs-Szatmárban meg Baranyában nagyon keveset vagy sokkal kevesebbet érzékelnek a pénztárcában, viszont vannak az országnak dinamikusabb részei, mondjuk, Budapest, ahol ennél azért jóval nagyobb számok vannak, mert így jön ki az átlag. Ezért lesz nekünk törekvésünk az elkövetkezendő időszakban, hogy még több forrást biztosítsunk az agráriumra és úgy általában a vidékre, hogy Szabolcs-Szatmárban meg Baranyában is inkább… [[Hende Csaba: 400 ezer!]] 400 ezer, igen, képviselőtársam súgta, 400 ezerről beszélek az átlagfizetések kapcsán , tehát hogy a magyar vidéken is megérezzék ezeket a viszonylag szépen hangzó átlagfizetéseket, és a pénztárcájukban ezeket realizálni is tudják. Ha egyes területekre kitérek, hogy ennek a költségvetésnek mik a fő és hangsúlyos területei, akkor nyilvánvalóan, ahogy eddig is képviseltük a munkahelyteremtést, itt egy pillanatra megint megállok. [[10.50]] Jól érzékelhető most a válságkezelés kapcsán, tehát azt mondhatnám, hogy 2020 óta, mióta a világjárvány ránk köszöntött, hogy mennyire másképp gondolkodik a kormányoldal válságkezelés kapcsán, és mennyire másként a baloldaliak. A baloldaliaknál, ami nekem megmaradt lehet, hogy az én hibám, hogy más nem maradt meg alapvetően az a gondolkodás, hogy a válságot úgy kell kezelni, hogy ilyenkor szétterítünk sokaknak forrásokat. A szétterítésnek a klasszikus példája az lett volna, amit valamelyik ellenzéki párt erőteljesen tolt az utóbbi időkig most egy kicsit már változtak benne , ez a minimumjövedelem, tehát ha kell, munka nélkül, de valamilyen jövedelmet mindenkinek biztosítsunk. Aztán ilyen megszólalások azok, hogy úgy adjunk jövedelmet kvázi mindenkinek, hogy 100 ezer forintot adunk nekik azért, mert beoltatják magukat. Azt gondolom, hogy ezek eredményt nem hoznának. Ezzel szemben a mi válságkezelésünk lényege az, hogy a válságot úgy akarjuk kezelni, hogy sokaknak, célzott csoportoknak adunk, de mindennek a fókuszában, még ezek mögött is ott van, hogy munkahelyeket létrehozni, mert csak ez ígér tartós növekedést. Amikor a családtámogatásról beszélhetünk, mint a költségvetésnek egy nagyon priorizált területéről, akkor nyilvánvalóan meg lehet említeni, és meg is kell említeni ezt évek óta visszük Európában, talán a legkedvezőbbek egyikeként a személyijövedelemadó-számot, a 15 százalékot, és hozzátesszük azt, hogy emellett még a gyermekeket nevelő családokat az adórendszeren keresztül külön ösztönözzük. Kevés helyen tudják elmondani azt, hogy a négy gyermeket nevelő édesanya személyijövedelemadó-mentes. Amit most hozunk, a legújabb intézkedésünk pedig az, hogy a 25 év alatti fiatalok is személyijövedelemadó-mentesek a 25 éves életkorukig. Árvaellátás, betegellátás, beteg gyermekeket ellátók támogatásának növekedése ezek mind szép számok. Itt megemlítek egy olyan tételt, én képviselőként érzem magamon a nyomást számtalan helyről, hogy az elkövetkezendő időszakban valószínűleg emelni kell azoknak az ellátását is, akik nem beteg gyermeket nevelnek, hanem egy beteg hozzátartozót ápolnak. Tudom, hogy nehezebb fogni ezt a kérdést, de a nyomás hihetetlen nagy rajtunk egyéni képviselőként. Én ezért azt gondolom, hogy ez is újragondolandó az elkövetkező időszakban. De a családtámogatások rendszerébe soroljuk mi természetesen az otthonteremtés körüli ügyeket, amivel helyzetbe hozzuk a családot, és amikor azt mondom, hogy családtámogatás és otthonteremtés, akkor már tetten érhető az, hogy mi úgy akarunk támogatást adni számunkra fontos, privilegizált csoportoknak ilyenek a magyar családok , hogy egyben munkahelyeket is akarunk létrehozni, mert amikor azt mondjuk a magyar családoknak, hogy 3 millió forint hitelt kaphatsz ahhoz, hogy felújítsd a lakóházadat, akkor valójában arról is beszélhetünk, hogy ezzel, hogy te belevágsz egy ilyen kalandba, munkahelyeket hozol létre, vagy munkahelyeket tartasz életben, és ez van a gondolkodásunk fókuszában. Államtitkár úr, ez egyébként az egyik legsikeresebb intézkedés. Az én választókörzetem minden településén azonnal tetten érhető, hogy tetőt javítanak, hogy energetikai beruházásokat valósítanak meg családok a falvakban, egy utcában egyszerre több építés is zajlik, és ez mindennek az intézkedésnek az eredménye. És még sorolhatnám azokat az intézkedéseket, amik az otthonteremtési körbe beletartoznak, de ezt úgyis minden képviselő tökéletesen érti. Kiemelt ágazatok támogatása a 2022-es költségvetésben; nem fogom megismételni azokat a számokat, amiket Varga miniszter úr elmondott az egészségügy kapcsán, és külön az oktatás kapcsán is. Mindenféle összevetésben a korábbiakhoz képest látványosan növekednek ezek az összegek, és persze mindig tehetünk egy olyan összevetést is, hogy három évvel ezelőtt, vagy ne adj’ isten, 2010-ben mennyit fordított az akkori kormány ezekre a tételekre. Lehet, hogy azt mondják az ellenzéki képviselők, hogy az ilyen összevetéseknek nincs is realitása vagy létjogosultsága. [[Dr. Tóth Bertalan: Van…]] Én azt mondom, hogy van, nem fogom megismételni, csak arra utalok, hogy látványosan több forrást biztosítunk ezekre a területekre. És akkor, amikor egy költségvetést az ember ér-tékel, az egyéni képviselő is nyilvánvalóan dolgozik benne, és itt jönnek elő azok a kérdések megint, amit a Költségvetési Tanács elnöke mondott: ha egyszerre túl sok pénz jelenik meg a magyar gazdaságban, ezzel túlfűtjük a gazdaságot, akkor ennek is vannak kockázatai, és mondja ő, hogy lehetne a hiányt gyorsabban mérsékelni. Én meg azt mondom, hogy most olyan éveket élünk, amikor helye van ennek a pénznek a gazdaságban, de hogy mennyire nem gondolkodik azért a kormány sem nagyon másként, mint amit Kovács Árpád elnök úr megfogalmazott, azt leginkább az mutatja nekem, hogy hogyan nyúlunk, vagy nem nyúlunk az európai uniós hitelfelvételi lehetőséghez. Mi is érezzük, hogy most vannak források a magyar gazdaságra. Az ellenzék elvárná tőlünk azonnal, hogy azokat a hiteleket is azonnal, nyakló nélkül vegyük fel. [[Folyamatos közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] Mi pedig hosszú távon gondolkodunk, és nem akarunk mindenáron eladósodni, ráadásul, ha most nem nyúlunk azokhoz a hitelekhez, akkor nem mondtunk le egy életre róla, mert egyes tételek kapcsán erre a későbbiekben is lehetőségünk lesz. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) És Varga Mihálynak volt még egy gondolata, amire én szeretnék ráerősíteni. Akkor, amikor a ’21-es költségvetés korrekciója kapcsán időzavarban lévén nem tudván, hogy mennyit beszélhetek ide akartam kilyukadni, amit most Varga Mihály pénzügyminiszter úr előhozott, csak már nem tudtam elmondani, nem tartom szentségtörésnek azt, hogy amikor a hitelfelvétel kérdését mérlegeljük, akkor az egyik alternatíva az, hogy az Európai Unió által mindannyiunknak közösen biztosított hitelfelvételi lehetőséggel éljünk, vagy ne éljünk. De van egy másik alternatíva is, és ez megint összefügg azzal, hogy eddig normálisan kormányoztunk, és ezért a pénzpiacok elismerik a magyar teljesítményt. Hát, mi ma az Európai Unió nélkül is kedvezőbb feltételekkel hitelekhez tudunk jutni, és én ilyen esetben, a kormány esetében azt is mérlegelem, ha felveszem az európai uniós hitelt, hogy mennyire diktál ebben az Európai Unió. Engem meglepett, hogy mennyire diktál. Egy olyan jogintézményt vezetett be az Európai Unió, amely példátlan, eddig semmi ilyen gyakorlat nem volt. Most meg már azt látom, hogy a brüsszeli központból szabják meg az országok gazdaságpolitikáját. Itt nemcsak egy közös hitelfelvételről van szó, hanem Brüsszel dönti el, hogy mit csinálhatunk ezekkel az összegekkel. És én ezért azt mondom, hogy egy normális alternatíva annak mérlegelése, hogy a pénzpiacokról hasonlóan jó feltételekkel felvenni hiteleket, és a magyar kormány mérlegelésében tartani azt a kérdést, hogy minek van értelme, és minek nincs értelme. Bár a brüsszeli, nem létező gazdasági központ eddigi teljesítménye azt mondatná velem, hogy Brüsszelt ilyen szempontból mindig követni érdemes, mert mindig a jó utat mutatja, Brüsszel válságkezelési teljesítménye nem ezt igazolja nekem. Ezért azt mondom, hogy egy nemzeti kormány kompetenciájában eldönteni ezeket a kérdéseket, az egy teljesen lehetséges alternatíva, nem feladva azt a lehetőséget, hogy a későbbiek során ezzel a hitelfelvételi lehetőséggel éljünk. Hát, mit mondana Kovács Árpád elnök úr, hogyha ezeket a hiteleket is, csak úgy, nyakló nélkül most realizálnánk, és ráöntenénk a magyar költségvetésre és a magyar gazdaságra? Annyi pénzről van itt már szó, amit rövid távon nem is lehet racionálisan jól felhasználni elkölteni lehetne , tehát ezért azt az óvatosságot, amit a kormány képvisel, én helyeslem. És akkor utolsó gondolatkörben: a választókörzetemet hogyan érinti az, ha van egy pénzbőség, és történhetnek dolgok egy olyan választókörzetben is, hogy jelesül Baranyában, Kelet-Baranyában, a mo-hácsi választókörzetben zajlik egy autópálya-építés, 90 milliárd forintból. Ez az utóbbi évtized legnagyobb, Baranyát érintő fejlesztése. Elindul a mohácsi kikötő fejlesztése, 8 milliárd forintból. Napokkal ezelőtt járt nálam a választókörzetemben az agrárminiszter úr, és csak Kelet-Baranyában 30 milliárdnyi támogatást osztott ki gazdák között egy pályázati rendszerben, ami állattenyésztő telepek felújítását jelenti. 30 milliárd forint egy körzetben nagyon látható összegről van szó. „Magyar falu”: 103 településen működik a „Magyar falu” program az én körzetemben. [[11.00]] Nincs olyan település, amelyik ne tudott volna megvalósítani legalább egy programot, a legtöbb jóval többet valósított meg. A bosszú költségvetésére utalva: a mi hazánkos polgármester úr Homorúdon… [[Közbeszólásra:]] nagyon közel van a megszólalók gondolkodásához [[Potocskáné Kőrösi Anitára mutatva, aki távozik az ülésről.]] ; Kőrösi Anita éppen most hagyja el az üléstermet , tehát mi hazánkos a polgármester Homorúdon, öt projektet tudott megvalósítani. Na, ennyire vannak büntetve az ellenzéki vezetésű önkormányzatok. TOP-források felhasználásáról is beszélhetnék a saját választókörzetemet illetően, de már előkészítés alatt van a bólyi sportcsarnok és uszoda megvalósítása, Villány rákötése az autópályára, előkészítés alatt van a mohácsi Duna-híd-beruházás, az még az autópálya-beruházásnál is egy nagyságrendekkel nagyobb beruházás lesz, és előkészítés alatt van mindaz, amit „Mohács 500”-nak hívunk. Na, ez a forrásbőség, ami most és az elkövetkezendő időszakban rendelkezésünkre áll, minden településen érezteti a hatását, és a nagy infrastruktúrák megteremtése terén pedig soha nem látott lehetőséget jelent Kelet-Baranyának, és egy nagyszerű emlékezetpolitikai eseményre, ami milliárdok elköltésére, racionális turisztikai célú elköltésére ad lehetőséget, amit „Mohács 500”-nak hívunk, annak tervezése is folyamatban van. Köszönöm, elnök úr, hogy volt türelme önnek is és másoknak is végighallgatni. Köszönöm a figyelmüket. A KDNP természetesen támogatja a költségvetés elfogadását. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Hargitai János képviselő úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP képviselőcsoportja jelezte, hogy két felszólaló ismerteti a frakció álláspontját a 30 perces időkeretben. Elsőként megadom a szót Tóth Bertalan képviselő úrnak, aki a pulpitusra fárad föl. [[Megtörténik.]] Öné a szó, Tóth Bertalan képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Áttanulmányozva az előttünk fekvő költségvetést, azt lehet mondani, hogy van egy jó hírem, és van egy rossz hírem. Kezdem a jóval: van pénz. Hallhattuk Hargitai képviselőtársunktól, hogy ebben a költségvetésben van pénz, lenne fedezet arra, hogy a magyar emberek végre jobban éljenek. Meglenne a fedezete annak, hogy adómentes legyen a minimálbér, ne csak a 25 év alattiak részesüljenek adómentességben, de mindenkinek, aki a mediánbér alatt, 321 ezer forint alatt keres, mindenkinek nőjön a jövedelme, a minimálbéresek pedig adómentessé váljanak. Ez közel 2 millió 300 ezer ember életét javítaná. A minimálbéreseknek havonta 25 ezer forinttal több jutna. Ennek a költségvetése nagyjából 250-300 milliárd forint, ha megnézzük a költségvetés kiadási oldalát, ez annak az 1-1,5 százaléka. Ekkora összeg biztosítása nem lehetne probléma egy 25 000 milliárdos költségvetésnél. Ugyancsak meg lehetne oldani, hogy a munkanélküliek legalább havonta nettó 100 ezer forintos ellátást kapjanak, méghozzá kilenc hónapig. És van pénz arra, hogy a közmunkások is megkapják a minimálbért. De megvan a pénz arra is, hogy felzárkóztassuk az alacsony nyugdíjakat, mert nekünk, szocialistáknak, szociáldemokratáknak meggyőződésünk: a biztos megélhetés az idős embereknek is jár. Aki ledolgozott egy életet, idős korában nem nélkülözhet. Azt akarjuk, hogy megszűnjön az időskori szegénység, és felzárkózzanak az alacsony nyugdíjak. Szerintünk az nem normális, hogy mintegy félmillió idős ember nyomorog a létminimum alatt, de a nyugdíjasok kétharmada kevesebb pénzt kap, mint az átlagnyugdíj, ez sem elfogadható. Ahogy az sem elfogadható, hogy a Fidesz-KDNP-kormány 2010 után szegénységi pályára állította a nyugdíjasokat. Az idősek számára rendkívül hátrányosan és igazságtalanul alakították át a nyugdíjrendszert. Megszüntették a vegyes indexálást, mondván, mostantól csak az infláció számít, a fizetések növekedését nem veszik figyelembe, pedig a nyugdíjasok ugyanazokat az árakat fizetik a boltban, mint a fizetésből élők, csak közben nem részesülnek a gazdasági növekedés eredményeiből. Ezzel szemben mi azt akarjuk, hogy a nyugdíjemelés meghatározásánál az infláció mellett a keresetek emelkedését is vegyék figyelembe, és a nyugdíjemelés bérnövekedés alapján kiszámolt részét minden nyugdíjas azonos összegben kapja meg. Azt akarjuk, hogy a 13. havi juttatást is minden nyugdíjas azonos összegben kapja meg, mert így lenne igazságos. Emelni kell a minimálnyugdíjat, mert 28 500 forintból még Zsiga Marcell szerint sem lehet megélni. Erre is ott van a pénz a költségvetésben. De megvan a pénz a családok megélhetésének biztosítására is, a nők hátrányos helyzetének megszüntetésére is. Mert nekünk, szocialistáknak, szociáldemokratáknak meggyőződésünk, hogy a stabil társadalom alapja a családok biztos megélhetése, amihez növelni kell a családtámogatásokat, és biztosítani kell ezek értékállóságát. Ezért akarjuk azt, hogy a tizenhárom éve változatlan családi pótlék összege emelkedjen a duplájára. Azt akarjuk, hogy az alacsony jövedelmű, adókedvezményre jogosult családok kapjanak kiegészítő családi pótlékot is. Azt akarjuk, hogy a gyes és a gyet összege radikálisan emelkedjen, és az összes családtámogatási juttatás értékállósága törvényben legyen biztosítva. Azt akarjuk, hogy az állam ösztönözze a gyes kötelező apahónapjainak kiadását, hogy ezzel is segítsük a szülés után a nők munkába való visszatérését. Azt akarjuk, hogy a gyermekek utáni adókedvezmény, a négy- vagy többgyermekes anyák kedvezménye, a 25 évnél fiatalabbak és az első házasok kedvezménye megmaradjon. Mivel igazságos országot szeretnénk, azt akarjuk, hogy ugyanazért a munkáért minden nő ugyanannyi fizetést kapjon, mint a férfiak. Azt akarjuk, hogy a nők negyven év munkaviszony után továbbra is nyugdíjba mehessenek, és ők is jogosultak legyenek az özvegyi nyugdíjra. Erre is van pénz, megvan a fedezet, tisztelt képviselőtársaim. De arra is megvan a pénz, hogy a Fidesz által lerombolt egészségügyi ellátórendszert a feje tetejéről a talpára állítsuk. Ott van a pénz a költségvetésben, amiből ki lehetne fizetni a kórházak adósságát, meg lehet oldani, hogy minden körzetben legyen háziorvos, emelkedjen az ápolók, egészségügyi szakdolgozók fizetése, és el tudjon kezdődni a kilométer hosszú várólisták csökkentése, legyen szó szűrésről vagy éppen orvosi beavatkozásról. Megvan a pénz arra is, hogy a Fidesz által szétvert oktatási rendszert el lehessen kezdeni újjáépíteni, hogy jelentősen emelni tudjuk a pedagógusok fizetését, hogy újra 18 éves korig legyen a tankötelezettség, és visszaadjuk a pedagógusok oktatási szabadságát. És van lehetőség arra is, hogy a települések önkormányzatai önállóan dönthessenek a saját bevételeik felhasználásáról az ott élő emberek javára. Mert mondjuk ki: elég volt az önkormányzatok kizsigereléséből! Tisztelt Képviselőtársaim! Ez lenne a jó hír: a költségvetésben lenne elég pénz, amit amúgy mi mindannyian befizetünk. A rossz hír viszont az, hogy ezt a költségvetésben szereplő hatalmas összeget a Fidesz nem ezekre a célokra akarja felhasználni. A Fidesznek nem fontos, hogy csökkenjenek a társadalmon belüli hatalmas egyenlőtlenségek, nem fontos, hogy megszűnjenek az igazságtalanságok. Neki nem fontos, hogy az állam esélyt teremtsen mindenki számára az élethez, pedig egy költségvetés éppen ezt a célt kellene hogy szolgálja. A Fidesz azt mondja, hogy ez a gazdaság beindításának a költségvetése, de ahogy a pénzek konkrét szétosztását nézem, úgy tűnik, egy betűt kifelejtettek. Ez ugyanis nem a gazdaság beindításának, hanem a fideszes gazdagság beindításának a költségvetése. De ha jobban áttanulmányozzuk, talán az a legpontosabb, ha azt mondom, ez a költségvetés a bosszúállás költségvetése vagy a céltalan eladósodás költségvetése. A mi adóforintjainkat ugyanis a Fidesz nem arra költi, amire kellene. Miközben az egész ország a járvány okozta válsággal küzd, önök úgy vesznek fel 15 000 milliárd forint hitelt, hogy abból szinte semmi nem jut az embereknek, csak az adósság törlesztése. Orosz és kínai adósrabszolgaságba taszítják a magyar népet, a felvett pénzt pedig vagy ellopják, vagy hóbortjaikra költik. Ez a legrosszindulatúbb büdzsé, amit valaha láttam. De nézzük tételesen, hogyan is néz ki a fideszes bosszúállás költségvetése. Kezdjük ott, hogy önök spórolni akarnak az oktatáson, pedig önök is ismerik Szent-Györgyi Albert figyelmeztetését: olyan lesz a jövő, mint amilyen a ma iskolája. Ezek alapján önök meglehetősen siralmas jövőt szánnak ennek az országnak. [[11.10]] Hiszen a jövőt jelentő oktatásra a Fidesz arányaiban sokkal kevesebbet akar költeni 2022-ben, mint az előző években. Egyértelműen kimondhatjuk, hogy a jövő év költségvetésének nagy vesztese az oktatás lesz. Az oktatás költségei az összkiadás százalékában ugyanis csökkennek. Az oktatás elsorvasztása az ország jövőjének felégetése. A közalkalmazottaknak 11 év kormányzás után is még most is csak ígérgetik a béremelést. Eközben a Fidesz vezetői a saját gazdagodásukat szolgáló Paks II.-be vagy Budapest-Belgrád vasútvonalba számolatlanul öntik a százmilliárdokat. Sokszor az az érzésem, hogy csak azért teszik ezt, hogy a pénzt ne az emberekre kelljen költeniük. Önök nem építik, hanem büntetik ezt az országot; mint ahogy büntetik az önkormányzatokat is, mert nem tudják megbocsátani, hogy önök elvesztették az önkormányzati választásokat. A jövő évi fideszes bosszúállás költségvetése szerint jövőre 130 milliárd forint úgynevezett szolidaritási adót akarnak beszedni a településektől. Ez 2020-ban még csak 43 milliárd forint volt. A több mint százmilliárdos járványvédelmi alapot is nyugodtan átnevezhetnénk az ellenzéki települések büntetőkasszájának. Az ugyanis elég hiteltelen magyarázat, hogy a járvány elleni védekezéshez mindenkinek hozzá kell járulnia, mivel ennek az alapnak nincs más bevétele, mint az önkormányzatoktól elvett gépjárműadó és a kiskereskedelmi különadó. Az iparűzési adó felére csökkentése is az önkormányzatok elleni fideszes bosszúhadjárat bizonyítéka. Ezzel nagyjából 150 milliárd forint kárt okoznak az önkormányzatoknak és rajtuk keresztül az embereknek. És ezek még csak az elvonások, de a költségvetésben látható támogatásokból is kiolvasható a bukásra készülő Fidesz bosszúja. Az önkormányzatok támogatásánál ugyanis jelentős részben ugyanakkora vagy még kisebb összegek szerepelnek, mint tavaly. Mivel önök jövőre 3 százalékos inflációval számolnak, és a forint is brutálisan gyengül, még a változatlan összegű támogatás is valójában csökkentést jelent. Ilyen például a települési önkormányzatok gyermekétkeztetési feladatainak támogatása. A szünidei étkeztetés egy adagra jutó összege évek óta 570 forint a legrosszabb helyzetű települések esetében, miközben az élelmiszerárak brutálisan nőnek. Ez azt jelenti, hogy jövőre csökkentett összeg jut a gyerekek étkeztetésére. Tényleg a gyerekeken is bosszút akarnak állni? A „Modern városok” programra fordított összeg is csökken. 2020-ban még 135 milliárdos támogatás volt erre a célra, jövőre már csak 50 milliárd forintot akarnak adni. Eközben az Orbán család cégei, amiket Mészáros Lőrincnél hizlalnak, ennek a sokszorosát kapják. A szociális kiadásokra is kevesebb jut, mint eddig. Az összes kiadáshoz képest arányaiban kevesebbet adnak családi pótlékra és a gyermekek után járó juttatásokra, az eddigi 3,1 százalék helyett már csak 2,9 százalékot. És önök arányaiban kevesebbet akarnak nyugdíjakra is adni. Tavaly az összes kiadás 17,8 százalékát költötték erre, jövőre viszont csak 16,3 százalékot terveznek kifizetni a nyugellátásokra. Ez egyértelmű üzenet a nyugdíjasoknak, hogy jövőre mire számíthatnak a Fidesztől. Táppénzre, anyasági vagy ideiglenes rokkantsági juttatásokra szintén kevesebb jut. Sőt, csökken az anyasági támogatásra fordítható előirányzat is, vagyis önök kevesebb gyermek születésével számolnak. Tehát még önök is bevallják, hogy a kormányzásuk kudarc, és hiába írják, hogy a kormány elkötelezett a gyermekvállalás ösztönzése mellett, mert a saját számaik pontosan elárulják, hogy ez egy ordas hazugság. A Fidesz alatt nem gyarapodik, hanem fogy a magyar. A fideszes bosszúállás költségvetése nem emeli a közgyógyellátás 16 éve változatlan összegét, és a rászoruló gyermekeknek sem jut több. Az infláció miatt tovább csökken a családi pótlék, a gyes, a gyet, az anyasági támogatás, a babakötvény és a nyugdíjminimum értéke. A Fidesz nem emeli, sőt tovább adóztatja a minimálbért, ami pedig már így is az egyik legkevesebb Európában, euróban számolva pedig valóban a legkevesebb. És az egészségügyet is padlóra küldték. A Fidesz miatt vannak kilométer hosszú várólisták. A Fidesz-kormány üldözött el csaknem ötezer orvost és ápolót a tomboló járvány kellős közepén. Még az életmentő készítmények és eszközök beszerzésén is a saját hasznukat nézik, pedig az emberek egészségén nem lehet nyerészkedni és nem lehet spórolni. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez így nem mehet tovább! Magyarországot építeni kell, nem pedig kifosztani. Az embereket segíteni kell, nem pedig bosszút állni rajtuk, ahogy azt most a Fidesz teszi. Az MSZP-nek konkrét terve van arra, hogyan építsük újjá ezt az országot. Pontosan kidolgozott programunk van, hogy mire kellene többet költeni, és mire nem. Higgyék el, a magyar emberek jól és sokat dolgoznak, a bizonyíték itt van ebben a költségvetésben. Ha nem stadionokra, vadászkiállításra, űrkutatásra, fociakadémiákra és még ezernyi más haszontalanságra pazarolnák el az emberek befizetett adóját, akkor lenne pénz arra, hogy Magyarország 99 százaléka jobban éljen, és ne csak a kiváltságos 1 százalék gazdagodjon. Adómentes minimálbér, duplájára emelt családi pótlék, nagyobb fizetések és nyugdíjak, értékálló családtámogatások, jobb és kiszámíthatóbb élet mindenkinek ennek fedezete itt van előttünk, ebben a költségvetésben. Ahhoz azonban, hogy mindez megvalósuljon, egyetlenegy út van, a Fidesznek meg kell buknia, mert ez a költségvetés nem Magyarország költségvetése, ez a fideszes kifosztás költségvetése. A Fidesz orosz és kínai érdekeket képvisel, mert azt hiszik, hogy a diktátorok pénzéből meg tudják menteni a hatalmukat. És most úgy érzik, hogy közeleg a bukás, inkább felégetik a jövőt. Mi azért küzdünk, hogy Magyarország jövőjéről a magyar emberek dönthessenek. Meg kell szabadulnunk a Fidesz-kormánytól, amelynek tagjai csak a saját zsebüket tömik, és bosszúhadjáratot folytatnak az ország polgárai ellen. Tisztelt Képviselőtársaim! Az MSZP a módosító viták során mindent el fog követni, hogy legalább csökkentsük a Fidesz által okozott kárt, és megvédjük az embereket a hatalom bosszújától. Minél többen állnak mellénk, és minél többen támogatnak minket, annál biztosabbak lehetünk abban, hogy ez a költségvetés az utolsó, amit a Fidesz letett az ország asztalára. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Megadom a szót Mesterházy Attila MSZP-s képviselő úrnak, aki úgyszintén az MSZP képviselőcsoportjának álláspontját ismerteti, és ezt teszi a helyéről, ha jól látom. [[Jelzésre:]] Igen. Köszönöm szépen. Öné a szó, képviselő úr.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Frakcióvezető úr egy átfogó képet adott arról, hogy mi a gond az MSZP-frakció szerint a költségvetéssel, és arra is adott választ, hogy mit változtatnánk ezen a költségvetésen, ha ez a mi hatalmunkban állna. Éppen ezért nekem lehetőségem van egy kicsit kontextusba helyezni a véleményemet azzal kapcsolatban, ami eddig elhangzott az előterjesztők részéről. Amit nagyon sajnálok, hogy miniszter úr elhagyta a termet rögtön, miután elmondta a beszédét, túsznak itt hagyta államtitkár urat [[Derültség.]] és ahogy nézem, a többi hozzászóló is, miután elmondta a beszédét, elhagyta a termet, így valószínűleg nagy vita nem fog kerekedni a vezérszónoki hozzászólásokból. [[Dr. Rétvári Bence: Egy jobbikos sincs bent például!]] De azért mégiscsak néhány dolgot az elmondottak alapján kontextusba kellene helyezni. Az első az, hogy nagyon fontos, hogy elmondjuk, hogy önök mindig nagyon jók voltak a címkézésben, és a különböző PR-akciókban, hiszen van ehhez egy hatalmas médiagépezetük, hogy azt sulykolják, ami önök szerint a valóság vagy a politikai érdekeik szerint való. Ettől még azért szeretném jelezni, hogy az igazság nem az. Végighallgattuk itt, hogy tulajdonképpen soha nem volt ilyen jó költségvetése még Magyarországnak, sőt soha egyetlenegy kormány nem tudott olyan jó költségvetést csinálni, mint amit önök csinálnak, tulajdonképpen önök bármit csinálnak, az tökéletes. Sokkal tökéletesebb, mint amit bárki más csinál a világon. Ezért tulajdonképpen az egész világ Magyarországot fogja követni, hiszen olyan fantasztikusan jó a gazdaságpolitikájuk, a társadalompolitikájuk, a költségvetés-politikájuk, és nem is értik tulajdonképpen, hogy miért nem Magyarország már ilyen szempontból a világ vezető hatalma, hiszen a Fidesz-kormány erre is lehetőséget ad. A másik, hogy mégiscsak választási költségvetés van erről KDNP-s képviselőtársam is hosszan beszélt , hiszen mindent, amit lehet, elengednek ebben a költségvetésben, az államadósságot, a költségvetési hiányt, tehát ami ahhoz kell, hogy egy jelentősebb költekezésbe tudjanak kezdeni, az adott ebben a költségvetésben. Ezt nem feltétlenül kritikaként mondom, minden kormánynál hajlam volt arra, hogy választás előtt szabadabban kezelje ezeket a számokat, egyszerűen ténymegállapításként mondom azt, hogy ebben önök sem különböznek semmilyen formában sem a korábbi kormányoktól. [[11.20]] De amiben egészen biztosan különböznek és erre a frakcióvezető úr is utalt már sokkal részletesebben , az az, hogy valóban van egy jelentős megközelítésbeli, értékrendbeli különbség aközött, amit mi mondunk és amit önök képviselnek, vagy amit mi képviselünk és amit önök képviselnek, ez egy jelentős társadalompolitikai különbség. Én úgy mondanám, hogy az önök társadalompolitikája egy perverz társadalompolitika, attól perverz, hogy azoknak adnak, akiknek már amúgy is van, akik kevésbé szorulnak rá vagy egyáltalán nem szorulnak rá ilyen típusú állami segítségre. Mi viszont azt mondjuk, hogy alulról fölfelé kell kezdeni a támogatást, azoknak kell a legtöbbet adni, akiknek a legkevesebb van, akiknek a legkisebb az érdekérvényesítő képességük, hogy a társadalmi különbségeket csökkenthessük, hogy egyenlő módon adjunk lehetőséget mindenki számára, hogy ki tudja bontakoztatni a benne rejlő tehetséget. És talán érdemes megemlíteni, hogy az önök volt minisztere, képviselője hogyan vélekedik erről, hiszen akkor nem azt mondjuk, hogy csak mi állítjuk ezt, hanem az önök szavait idézem: Lázár János azt mondta, hogy akinek nincs semmije és aki nem vitte semmire az életben, az annyit is ér. Ez az önök társadalompolitikája. Fel sem merül az önökben, hogy valaki a saját hibáján kívül kerülhet olyan helyzetbe, hogy nem tudja kiteljesíteni a benne rejlő potenciált, hogy nem tud svájci bankszámlát biztosítani a fia számára, mert nincs olyan helyzetben, mert nem kapott olyan oktatást, mert nem olyan településre született, nem olyan szerencsés településre született, mint amilyen ezek szerint KDNP-s képviselőtársam körzetében a településeknek a többsége. Tehát bizony, igen, van egy jelentős különbség, és azt gondolom, hogy KDNP-s képviselőtársamnak, Hargitai úrnak volt egy freudi elszólása, ő az átlagbért 400 millió forintban határozta meg, ami egy szóbotlás volt, de mégiscsak kifejezi azt, hogy önök valószínűleg ilyen dimenzióban gondolkodnak. Hát, Mészáros Lőrincnek a sajtóhírek szerint éppen most emeltek be a házába egy 800 kilós páncélszekrényt, abba azért jó sok mindent bele lehet pakolni azért tipikusan az átlag magyar családoknál nincs egy 800 kilós páncélszekrény, amibe sok mindent bele lehet pakolni , és értem én, hogy ebben a dimenzióban önök összekeverik a 400 millió forintot a 400 ezer forinttal, ami azért az átlagmagyarok számára egészen biztosan egy jelentős különbséget jelent. Azt mondom tehát, hogy a költségvetés egyben mindig értékválasztás is. Sokan úgy tekintenek a költségvetésre, mint pusztán számok halmazára, amit nagyon nehéz megérteni; ehhez képest az én szemszögömből nézve én mindig úgy tekintettem a költségvetésre, mint egy világos értékválasztásra erről beszélt Tóth Bertalan frakcióvezető. A mi értékválasztásunk alapján azoknak kellene több pénzt adni, akiknek kevesebb van, a hétköznapi embereknek, a szegényeknek, az elesetteknek. Olyan közszolgáltatásokat kellene fejleszteni ezekből a forrásokból, amelyek minden ember számára megadják a minőségi és jó oktatást, ami esélyeket teremt, amelyek megadják a jó minőségű egészségügyi ellátást, hogy Magyarországon minél több ember hosszú életet élhessen egészségben, és olyan szociális hálót kellene biztosítani, ami alapján Magyarországon az emberek nem egyik napról a másikra élnek, és nem kell választaniuk sok magyar családban aközött, hogy megveszik az ételt vagy a gyógyszert, vagy adott esetben kifizetik a rezsiszámlát. Lehetne másképpen is címkézni. Nagyon sokat beszéltek a családtámogatásról. Én ezt mindig ki szoktam egészíteni ezt egy jelzős szerkezettel a beszédeimben: önök nem családbarát kormány, hanem sajátcsalád-barát kormány, mert látható módon nagyon bőkezűen bánnak az önökhöz kötődő haverokkal, barátokkal, családtagokkal, tehát ilyen szempontból látszik, hogy valóban támogatják a családokat, csak a saját családjaikat és az oligarcháikat, és biztos, hogy ez ebből a költségvetésből is meg fog valósulni. Aztán most kicsit meglepetéssel hallottam, hogy már a 13. havi juttatás is fejlesztési forrás. Hát, ilyen alapon akkor szerintem a korábbi költségvetéseket is lehetett volna úgy csoportosítani, hogy sokkal nagyobb legyen a magyar önrész a fejlesztési források tekintetében. Csak nehogy eljussunk oda, hogy már az EU-s forrásokra sincsen szükség már hogy nagyon jó lenne, ha ez így lenne, de azt gondolom, hogy ez még egy jó pár évig nem lesz valóság Magyarországon, hogy Magyarországnak ne legyen szüksége az európai uniós forrásokra , mert ahogy Hargitai képviselő urat hallgattam, akkor tulajdonképpen vissza is utalhatnánk ezeket a pénzeket, hiszen olyan bőség van a magyar források, a magyar adóbevételek kapcsán, hogy effektíve tulajdonképpen nem is értem, hogy miért nyúlunk hozzá ezekhez a forrásokhoz, hiszen Brüsszel ott is megmondja, hogy mire lehet költeni fő vonalakban ezeket a támogatási forrásokat, még akkor is, hogyha a magyar kormánynak persze kell fejlesztési tervet adni, de a fő irányokat igenis meghatározza az Európai Unió. Az valószínűleg egy félreértés volt csak, hogy a nyugdíjprémiumot mi miért nem adtuk meg a nyugdíjasoknak. Azért, mert abban az évben hoztuk, amikor tulajdonképpen utána elvesztettük a választást, tehát még ha nagyon akartuk volna se tudtuk volna adni. Ezt a hatalmas kritikát tehát talán ne a mi nyakunkba hordja, hanem erről a választópolgárok döntöttek, és önök örülhettek neki. A beruházási rátával kapcsolatban ön arról beszélt, hogy nagyon magas ez a szám, és Bánki Erik képviselőtársam a beszédében azt mondta, hogy a sikernek nem titka van, hanem ára. Hát, ezzel maximálisan egyetértek, ennek a politikának is nem titka van, hanem ára. Igen, valóban magas számadatot lehet mondani a beruházási ráta kapcsán, és valóban munkahelyek is teremtődnek ezekből a beruházásokból, csak az megint egy jelentős különbség a mi megközelítésünk és az önök megközelítése között, hogy nem teljes mértékben mindegy, hogy milyen típusú munkahely jön létre. Mi azt mondjuk, hogy igenis jó, ha munkahelyek jönnek létre, fontos a magyar gazdaság szempontjából, de emellett az is fontos, hogy a magas munkások mennyire vannak kiszolgáltatva ezeknek a multinacionális cégeknek. Egyetlenegy kormány nem adott annyi pénzt a multinacionális cégeknek, mint a Fidesz-kormány. Önök állandóan arról papolnak, hogy mennyi pénzt adtak a kis- és középvállalkozóknak. Önök hazudnak! A legtöbb pénzt a külföldi multinacionális cégeknek adták, egy munkahely ez igaz: egy munkahely megteremtésére olyan mennyiségű pénzt adtak, amilyet magyar kormány még soha nem adott egyetlenegy multinacionális cégnek sem. Éppen ezért mi azt mondjuk, hogy nem mindegy, hogy milyen munkahelyet teremtenek, nem mindegy, hogy milyen minőségű munkahelyen, milyen védelem mellett dolgozhatnak a magyar munkavállalók. Nem kiszolgáló üzemeket akarunk létrehozni, nem a futószalag mellé akarjuk kényszeríteni az embereket, hanem azt szeretnénk, hogyha tisztes fizetés mellett tisztes körülmények között dolgozhatnának a magyar családok, a magyar emberek. Önöknek ez mindegy, ezt tudomásul vesszük, és ez a jelentős különbség. Ezért kritizáltuk például a munka törvénykönyvének a megváltoztatását, mert azt gondoljuk, hogy az semmi mást nem szolgál, mint ennek a multinacionális nagytőkének a kiszolgálását, hogy minél rosszabb körülmények között, minél kiszolgáltatottabb helyzetben dolgoztassák a magyar munkavállalókat, és ezzel kizsigereljék őket. Ezért mondjuk tehát mi azt, hogy nem elégséges az a törekvés, amit önök képviselnek. A másik, hogy azért azt is említsük már meg, miközben megünneplik itt a fideszes képviselők meg a KDNP-sek, hogy Magyarország milyen jól teljesít, hogy attól függ, hogy ezt milyen kontextusba helyezzük. Mert hogyha régiós kontextusba helyezzük, akkor hamar kiderül, hogy Magyarország bizony hátul kullog, hogy bizony a régiós versenytársak jobban teljesítettek. Mindig lehet persze olyan bázisszámot választani, amelyhez képest az adott év jobbnak tűnik, de hogyha ezt egy tisztességes kontextusba helyezzük más ország esetében ugyanazokkal a peremfeltételekkel, mint amelyekkel Magyarország rendelkezett adott időpontban, akkor bizony azt lehet mondani, hogy számos ország, amely hasonló versenyképességi mutatókkal rendelkezik, megelőzte Magyarországot, és ebben a tekintetben akkor hirtelen talán reálisabban lehet látni a magyar kormányzatnak az ezzel kapcsolatos teljesítményét. A hitelekről többször beszélt Hargitai képviselő úr, és mindig csodálkozom rajta hiszen egy felkészült képviselőről van szó , hogy hogyan meri ennyire határozottan állítani azt, hogy önök nem akarnak hitelt felvenni, hogy önök annyira gondosan cselekednek itt a magyar kormány részéről, hogy nehogy valami adósságcsapdába csússzon bele a magyar kormányzat, ezért az Európai Uniótól most nem veszik fel ezeket a hiteleket, mert ez egy unikális megközelítés. Nem unikális, mert összesen hat-hét európai uniós állam veszi fel egyébként a hitelt, a többség nem él ezzel a lehetőséggel, de nem emiatt mondom, amit most mondok. Hát, kérem, mennyivel jobb a Kínai Kommunista Párttól felvett hitel? Mennyivel jobb a Putyintól felvett hitel? Az mennyivel kevésbé korlátozza a magyar szuverenitást, hogyha oda kell elszámolni ezzel? Ők vajon nem akarják megmondani, hogy mi történjen azzal a forrással? Az Európai Uniótól azért nem vesszük fel a hitelt, mert túlzottan bele akar szólni abba, hogy hogyan költjük el és milyen feltételekkel kapjuk vissza. [[11.30]] Hát, kérem, a kínai hitelnél ez még jobban meg van határozva! A kínai hitelszerződések esetében még az össze nem tartozó kínai befektetéseket is összekötik! Tehát ha valaki ki akarna mászni az egyik hitelkötelezettségéből, és vissza akarná mondani, akkor magával rántja sok ország esetében a más területeken megtörténő kínai befektetéseket. Hát, ennél jobban senki nem akar beleszólni egy ország belügyeibe! Geopolitikai célokat szolgál a kínai pénzügyitőke-kihelyezés. Az ő érdekük szempontjából teljesen rendben van. Na de Magyarország nemzeti szuverenitása szempontjából, az euroatlanti térségben való elfoglalt helyünk szempontjából, ahogy a magyar emberek döntöttek a NATO- és európai uniós tagságunk kapcsán népszavazáson, ebből a szempontból sokkal nagyobb kockázatot jelent ez a fajta keleti elköteleződés, a diktátorokkal való barátkozás és pénzügyi függés, minthogyha onnét veszünk fel hitelt legyen szó piacról, ezt elfogadom, hogy ez egy lehetőség , minthogyha abból a közösségből veszünk fel forrást, ahol nekünk is van szavazati jogunk, ahol mi is tudjuk befolyásolni a feltételeket és a folyamatokat. Még egyet ez az utolsó – zárásképpen: szeretném Hargitai képviselő úrnak jelezni, valószínűleg ezt ő nem tudja, de akkor talán mostantól erre felhívom a figyelmét, és segít nekünk lobbizni ezért, hogy bizony, képviselő úr, képzelje el, nem minden körzet, nem mindegyik olyan szerencsés, mint a magáé. Látom, hogy most Mohácson annyi pénz van már, hogy szinte nehéz is elkölteni, hiszen ömlik a mohácsi körzetbe a forrás, minden településre, ami jó hír, örülök ennek én is, hiszen én Pécsen születtem, Tóth Bertalan pedig Baranya megyei, pécsi képviselő. Ő is el tudná mondani, de most én is hozzátenném, hogy kérem, például Pécsen nem így van. Tehát ha egypár kilométerrel odébb megy, akkor azt látja, hogy a pécsi önkormányzatnál nem ez történik, azért, mert ellenzéki a polgármester. De egy tegnapi példát hadd mondjak magának, a dunaújvárosi polgármesternél sem ez történik, hanem éppen elveszik a forrásokat. Minden statisztikai adat azt mutatja, kérem, hogy ötszázszor több pénzt kapnak azok az önkormányzatok, amelyek fideszesek, mint amelyek ellenzékiek. Tehát arra kérném Hargitai képviselő urat, hogy lobbizzon Pécs városáért, és lobbizzon Dunaújvárosért is, mert bizony az ellenzéki vezetésű városok nem ezt tapasztalják meg, amiről ön beszél, hanem pont azt, hogy önök bosszúból, ahogy itt többen mondták, a bosszú költségvetését is felhasználva, elvesznek ezektől a politikusoktól, de nem őtőlük vesznek el, hogy pontosan fogalmazzak, hanem az ott élő emberektől, akik természetesen nem mind baloldaliak, nem mind ellenzékiek, hanem jó páran fideszesek is, tehát őket is megkárosítják ezzel. Köszönöm szépen, elnök úr, a türelmet.
Köszönöm szépen, Mesterházy Attila képviselő úr. Most megadom a szót Varju László képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának, aki a pulpitusról mondja el a DK-képviselőcsoport véleményét a költségvetésről. Öné a szó, képviselő úr.
Nagyon szépen köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Szeretnék néhány dologra reagálni, ami elhangzott, és szeretném hosszabban kifejteni azt, hogy a 2022. évi költségvetésitörvény-javaslatról mi a véleményünk. Kezdjük talán azzal az általános megítéléssel, hogy az irányt megszabjuk annak, hogy ez a véleményünk hogy néz ki. Mielőtt ezt megtenném, előtte egy kérdést szeretnék önöknek feltenni. Tényleg komolyan gondolják azt, amit az elmúlt hónapokban hangoztattak, és többen mondtak, hogy kanyarban akarnak előzni? Tényleg komolyan gondolják ezt? Hiszen ha jól meggondolják, akkor ezt egyébként a törvények tiltják. Az emberek, akik közlekednek, számtalan módon, nem szeretik, és kifejezetten kockázatosnak tartják azt, hogy kanyarban előzzenek. Éppen ezért csak emlékeztetem önöket, hogy amikor ilyen halálkamionok rohangálnak az úton, és éppen kanyarban előznek, akkor mondhatnám, az büntetendő, és nem pedig támogatandó. Ezért akár a Magyar Nemzeti Bank elnöke mondja, akár a pénzügyminiszter mondja, akár a Gazdasági bizottság elnöke mondja, ez akkor is nagy hülyeség, úgy, ahogy van, tisztelt képviselőtársaim. Az, hogy a kanyarban előzés, ennek a módja ebben a költségvetésben hogyan is néz ki, erről három állítást szeretnék kezdetben megfogalmazni. Az első az, amit talán kicsit összefoglalóan is lehet állítani és mondani: egyértelműen egy választási költségvetésről van szó. De hogy egy picit többet értsenek ebbe bele, szeretném ezt definiálni is a tekintetben, hogy ez az én megfogalmazásomban egy tisztán politikai, hatalmi és PR-költségvetés azzal szemben, amire szükség lenne, hogy gazdasági, társadalmi szempontokat figyelembe vevő, a tényekből kiinduló költségvetésről szólna. Ebbe nyugodtan beleérthetik azt, amit a képviselőtársaimtól hallottak, hogy ez a bosszú költségvetése, kegyetlen költségvetés, amely egyébként társadalmi csoportokat figyelmen kívül hagy, ez mind beleérthető ebbe. A második ilyen állításom, hogy önök olyan irracionális vágyakat kergetnek tulajdonképpen a korábban elkövetett gazdaságpolitikai és válságkezelési hibáik miatt, amiből úgy gondolják, hogy amit elrontottak, azt percek alatt lehet rendezni és megoldani, azaz egy költségvetésről álmodozni, de ez természetesen nem fog menni. Egyébként a számok ezt bizonyítják, hiszen ezért vagy azért, de érdemben a költségvetés hiányát önök nem tudják csökkenteni. Az egy következő része lesz a történetnek, amikor elmondom azt is, és tételesen bizonyítani fogom, hogy mivel ezt önök pontosan tudják, ezért ez egy hazug költségvetés, mert becsapják az embereket, hazudnak nekik, és olyat állítanak, ami egyébként nem létezik. Harmadsorban pedig azt állítom önöknek, és vitatkozzanak vele, hogyha tudnak, hogy ez egy olyan kapkodó költségvetés, amely kicsit az előbbi évekhez is kapcsolódik, hogy pánikhelyzetben próbálnak valamit tenni, és ez a cselekvés Magyarország számára, de elsősorban a következő időszakra, évekre vonatkozóan inkább abból következik, abból a pánikhelyzetükből, amit az elmúlt időszakban többször bizonyítottak. Így ennek alapján nyugodtan mondhatom azt, hogy a 2022. évi költségvetés fő problémája az, hogy az államháztartási hiány alig csökken, európai összehasonlításban is magas marad, az államadósság folyamatos csökkenése pedig bizonytalan. Mindez nem a válság, hanem a kormányzat választási szempontokra, valamint a lojális csoportok érdekeire koncentráló gazdaságpolitikájának következménye. A költekezés mértéke immár egyébként a Költségvetési Tanács éles kritikáját is kiváltotta, amit igyekeznek önök tompítani, de a lényegen nem változtat ez a helyzet. Lehetséges, hogy a kormány most benyújtott javaslatánál szigorúbb költségvetési politikára kényszerülnek. Egyébként önök erre képesek, csak ettől még, ahogy mondtam, azt a hazug képet fenn akarják tartani, amit az előző órákban kormánypárti politikusoktól hallottunk. A kormány közgazdaságilag irracionális módon ismét tavasszal terjesztette be a költségvetést. Tulajdonképpen a 2020-21. évi vagy korábbi gyakorlathoz kapcsolódóan ezt megtették, de a helyzet az, hogy a 2020-21. évi előirányzatok minden korábbinál anakronisztikusabb módon köszönőviszonyban sem voltak a valósággal. A 2022. évi költségvetés kissé javít egyébként érdekes módon a költségvetés átláthatóságán, de mint mondtam, jeleztem, ezt elsősorban annak köszönhetjük, hogy a Költségvetési Tanács figyelemfelhívására nem tudtak mást csinálni, és ezért lényegében az államháztartás mérlege, bevételi és kiadási táblázata bekerült a költségvetésbe, míg ez egyébként korábban nem volt így. A költségvetés indoklása rendkívül sikeresnek állítja be az eddigi jelenlegi és hosszabb távú gazdaságpolitikát, aminek azonban a tények és a régió más országaival történő összehasonlítás ellentmond. [[11.40]] Például az EU-transzferektől való függés mértéke, a tavalyi gazdasági visszaesés mértéke, az infláció, az árfolyam, az államháztartási hiány mind ellentmond annak, államtitkár úr, amit önök állítanak. A költségvetési tervezés alapjául szolgáló 2021. évi prognózis fő számai reálisak, ezt elismerem, ahhoz közel állóak, inkább így mondom. Itt a Magyar Nemzeti Bank inflációs prognózisa ugyan valószínűbb a kormányénál, a 2022. évi 5,2 százalékos növekedési előrejelzése azonban bizonytalan. Ekkor mondom, amikor önök vágyakra építenek, miközben a Költségvetési Tanács értékelése szerint is magas a kormányzat által várt növekedés; az ismert hazai és nemzetközi előrejelzések sávjának felső értékéhez kapcsolódik, tehát választásiköltségvetés-tervezést folytatnak, ahogy az előbb is mondtam. Az államháztartás adóbevételei körében összességében nem várható a mi számításaink szerint érdemi eltérés az előirányzattól, azonban elsősorban az országspecifikus ajánlásokhoz kapcsolódó strukturális reformok és beruházások finanszírozására fordítható RRF-források lehívásához az Európai Bizottságnak még el kell fogadnia Magyarország helyreállítási és ellenálló-képességi tervét, ez viszont súlyos kockázatokat hordoz magában. Ahogy államtitkár úr már korábban is említette, ahogy pénzügyminiszter úr is elmondta, készülnek mindennek ellenére az összes ilyen vágyukat megtestesítő fejlesztés előfinanszírozására, ami óriási kockázatot jelent, ha egyébként nem lesz lehetőség a lehívásra, merthogy önök rossz tervet nyújtanak be, és pillanatnyilag ezt óriási vita előzi meg. Önök egyébként, úgy látom, tudják, hogy rossz célra akarják fordítani, ezért mindenképpen nemcsak a figyelmet kell felhívni, hanem felszólítani önöket, hogy ne az előfinanszírozással éljenek ismét. A későbbiekben majd mutatom azt a példát is, hogy még mindig 1500 milliárd forinttal a 2020 előtti európai uniós források projektjeit kell finanszírozniuk. A kiadási előirányzatok 2022-ben az ideihez hasonlóan, mondhatjuk úgy nyugodtan, felfújt látványalapok a választási megfontolásnak megfelelően, az idei évre előre hozott, hangzatos nevű Gazdaságvédelmi Alap, illetve az Egészségbiztosítási és a Járvány Elleni Védekezési Alap ugyanis döntően különböző korábbi források kiadási kötelezettségeinek az egybegyúrásával jött létre, magyarul: semmi új nincsen ebben. A 2021. évi költségvetést módosító törvényjavaslatban szereplő, megnövelt keretösszegű gazdaság-újraindítási akcióterv elemeit bemutató táblázat a GDP 12 százalékát, 2022-re már a 13 százalékát tartalmazza, és ez a közgazdaságilag egyébként értelmezhetetlen, de nagynak hangzó összeg kizárólag PR-célokat szolgál. Az egész akcióterv álságos voltát illusztrálja, hogy itt a kiadások között tüntetik fel a 13. havi nyugdíjat is mint gazdaság-újraindítási akciótervet. Államtitkár úr, ugye, ön sem gondolja komolyan, hogy az egyházak vagy a sport támogatása, ami ugyanitt szerepel, az idei gazdaságvédelemhez, a jövő év újraindításához köthető? Így ennek megfelelően ez a sokadik elem, ami miatt mindez elfogadhatatlan. A 2022. évi költségvetésben valójában leginkább az tükröződik, hogy a kormány szerint minden, a járvány és az általa okozott egészségügyi-gazdasági válság kezelését, tehát ezt a kezelést is a 2022. évi választásoknak kell alárendelni. A költségvetés változatlanul politikai, hatalmi, választási PR-, nem pedig a gazdasági-társadalmi szempontoknak megfelelő alárendelést mutatja. Néhány látványos, fontos választói csoportot megszólítanak, önök úgy gondolják, hogy őket ilyen módon megnyerhetik támogatóként, legyen az a fiatalok szja-mentessége vagy a lakásfelújítás, ami a középgenerációknak szóló történet. Azt gondolom, az ellenzék bemutatta a törekvését egy törvényjavaslatban egyébként, és ha itt a gazdasági válság idején valóban akarnának érdemi forrást teremteni, és nem csak összetolni egymás mellé különböző táblázati sorokat, akkor megfontolták volna a gazdasági válság kezelése érdekében szükséges azonnali intézkedésekre vonatkozó törvényjavaslatunkat és egyébként azt a 21 elemből álló beruházási felsorolást, és annak egy jelentős részét legalább visszavonhatták volna. Ebben az időszakban, ugye, önök sem gondolhatják azt, kedves képviselőtársak, hogy ne csak államtitkár urat egzecíroztassam itt ebben a történetben, hogy anticiklikus gazdaságpolitikának tekinthető az, ha egyébként előrántják a varázsnyuszit, és Budapesttől Belgrádig vasutat építenek sok száz milliárd forintért? Talán ennél értelmesebb, racionálisabb megoldásokat is találhatnának, és akkor most csak egyet emeltem ki a 21-ből, amit itt felsoroltunk a kezdeményezésünkben. Egy dolgot el kell ismerni, és őszintén szólva én nagyon örülök annak, ha a vidékfejlesztésre önök sok forrást szánnak. Nagyon helyes, tegyék meg, azt gondolom, itt az ideje, hogy a Fidesz lelkiismereti válságán valamennyire oldjanak. Ezt két ok miatt nyugodtan mondom önöknek. Elsősorban amiatt, hogy a jobboldal a kilencvenes évek elején lényegében a kárpótlással tönkretette és elnéptelenítette a falvakat, elvette tőlük a földet akkor, amikor egyébként az a megélhetésüket biztosította, teljesen joggal van a Fidesznek lelkiismeret-furdalása. Ezt követően viszont az elmúlt tíz évben semmit nem tett a vidék érdekében, és most hirtelen úgy gondolják, hogy a jövő évben választás van, akkor most valamit tenni kell. Tisztelt Képviselőtársak! Azt gondolom, az nem miniszteri látogatás kérdése, hogy 30 milliárd forintot ide szórnak szét vagy éppen odaviszik, és ráadásul azt ilyen megkülönböztető módon teszik. Akkor, azt hiszem, ennek ez az oka, önöknek igenis felelőssége van abban, hogy a vidék tönkrement, és ezt a helyzetet viszont nem önök fogják most már kezelni, mert önök elvesztették a jogukat arra, hogy erre lehetőségük legyen, nem lesz mód ennek a kivitelezésére. A kiadási többletek által okozott magas államháztartási hiány azonban mindenekelőtt az állam gazdasági szerepvállalása kiterjesztésének a következménye. Itt akár a védelmi, akár a sport-, akár a kamatkiadásokra vonatkozóan ezek növekednek, de ezzel szemben azt látom, hogy a családi pótlék növelésére, a munkanélküliséggel kapcsolatos helyzet kezelésére viszont nem terveznek. Célszerű lett volna egyébként például a nyugdíjaknál előtérbe helyezni a kisnyugdíjasokat, de önök ezt nem tették. A módosított 2021. évi költségvetés után most a 2022. évi költségvetésitörvény-javaslat sincs összhangban a stabilitási törvénnyel. Államtitkár úr itt a minap azt ígérte, hogy majd egyszer a törvényt helyrehozzák. Azt gondolom, ezt a törvényt önöknek már régen be kellett volna terjeszteni, hiszen az 5,2 százalékos növekedés mellett 5,9 százalékos vagy jóval 3 százalék feletti deficitet tartalmaz az előterjesztésük, ezért a stabilitási törvény módosítása során ezúttal nem a politikai akaratot igazítják a törvényekhez, hanem a törvényeket a politikához önök ezt tették. [[11.50]] A kiadások magas szintje a gazdaság túlfűtöttségét okozhatja, növelve az inflációs nyomást és veszélyeztetve egyébként a külgazdasági egyensúlyt, ezért a tervbe vett kiadások egy részét törölni vagy halasztani kellene. Ahogy említettem, ezt fejezi ki az a 21 elemű javaslat, amelyre kitért. Korábban az ellenzék megtette az erre vonatkozó javaslatát, hogy egy racionális költségvetési politikáról lehessen beszélni. Kiugróan magas a magyar beruházási ráta, és ezen belül a költségvetési szerepvállalás ellenére a magyar kormány elkötelezett a beruházások növelésében. Az erőltetett fejlesztés az építőiparban, az építőanyag-iparban hiányhoz, áremelkedéshez vezet, az átadások csúsznak, romlik a hatékonyság, nem beszélve a beruházások egy részének soha meg nem térülő voltáról. Emlegessem megint a Budapest-Belgrád vasútvonalat? Emlegessem önöknek azt, hogy az anticiklikus politika egyik következménye a vadászati világkiállításra való pénzköltés? Ezt tényleg komolyan gondolják, hogy így van? A hiány csökkentésének kézenfekvő módja ezeknek a beruházásoknak, kiadásoknak a mérséklése. A GDP-arányos államadósság 2019-ben az évi 66,6 százalékról 2020-ban 80,4 százalékos csúcsra emelkedett, ehhez képest a kormány 79,9 százalékos… most a trükközésről nem beszélek újra, amit a minap itt megtettünk, hogy hogyan vitték le 80 százalék alá. Vagyis összességében véve, hogyha ’22-t nézem ebből a szempontból, államtitkár úr, akkor lényegében alig csökken. Egy újabb tény arra, hogy önök választási költségvetéssel terveznek, és nem abban gondolkodnak, ha már itt a nyár előtti időszakban 2022-ről beszélnek, úgy, hogy a 2020-szal nem számoltak el, a 2021-et éppen most módosítják, és ide, a parlament elé behoznak egy ilyen PR-költségvetést, amely 2022-ről szól. Az idei mérséklődést ugyan segíti a 2020-ban végrehajtott előfinanszírozás és a 2020 végén nagyon gyenge forint, azonban a magas deficit miatt ezek kockázatok és nagyon jelentős kockázatok. 2022-re ezek a segédeszközök nem lesznek, államtitkár úr, nem fognak tudni ezzel operálni. Feltételezhető ugyanakkor, hogy amennyiben nem sikerülne a GDP-arányos államadósság csökkentése, akkor a kormány módosítani fogja az adósságszabályt az Alaptörvényben? Vagy mire készülnek? Vagy meg akarják tenni, vagy nem. Hajlik a kormány a költségvetési kiadások némi korlátozására a várhatóan szigorodó nemzetközi elvárások esetén? Szóval, itt vannak kérdések, amelyeket újra és újra fel kell tenni. Nézzünk néhány részletesebb megállapítást! Bízom benne, hogy még marad erre egy kicsi időm. A kormány közgazdaságilag irracionális módon ismét, már tavasszal beterjeszti magát ezt a törvényt, és az előirányzatok minden korábbinál… mondhatnám, illetve ahogy mondtam is, nincsenek viszonyban a valósággal. A költségvetési folyamatok a Fidesz-kormány időszakában szinte teljesen átláthatatlanná váltak, nem tud érvényesülni az Országgyűlés ellenőrző szerepe. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Itt, ezen a helyen az Állami Számvevőszék elnökhelyettese beszélt arról, hogy a parlament a legfőbb ellenőrző szerv, és önök ehhez nem biztosítják a feltételeket. Ilyen szempontból, ezzel a nyár előtti tervezéssel önök nemhogy a kiszámíthatóságot növelnék, ennek pontosan az ellenkezője igaz, a kiszámíthatatlanság növekszik ezzel. Egyrészt a költségvetés szakmailag megalapozott kidolgozásához és elfogadásához most még hiányoznak a szükséges adatok, másrészt a prognózisidőszak kitolása, ahogy mondtam, növeli a bizonytalanságot. A 2021. évi költségvetés tavaly tavaszi tárgyalása minden korábbinál torzítottabb képet adott, hiszen a járvány lefolyása, a gazdasági válság hossza, mélysége, a 2020. évi költségvetés alakulása teljesen bizonytalan volt. És mégis mit tettek? Önök azt erőltették, hogy ez 2020 nyarán bekövetkezzen. Ugyanakkor azáltal, hogy a kormányzat parlamenti döntés nélkül, pusztán rendelettel is dönthet új kötelezettségvállalásokról valamilyen adott kiadási előirányzat terhére, a gyakorlatban a kívülről már évek óta áttekinthetetlen és ellenőrizhetetlen államháztartási folyamatoknak, kényszereknek és megfontolásoknak megfelelően gyakorlatilag bármit eldönthet saját hatáskörben. Ez az éjszakai rendeleti kormányzás. Majd egyébként, amikor az ellenzék képviselői rákérdeznek a részletekre, azokra pedig nem válaszolnak. Sorolhatom azokat a leveleket, amelyeket, nem megválaszolva, titokban tartanak, és a parlament ellenőrzési jogát tételesen csökkentik. A 2020-21. évi költségvetési folyamatok szempontjából meghatározó volt a veszélyhelyzet kihirdetése, amely lényegében ezt a rendeleti kormányzást teremtette meg. De jelzem, hogy ettől független az az ellenőrizetlenség, ahogy önök egyébként ezt a kormányzást végzik. A költségvetések tavaszi tárgyalásának értelmetlenségét jól mutatja, hogy a 2020. évi költségvetés pénzforgalmi deficitje mintegy 15-szöröse volt az előirányzottnak, és ezen belül a hiány 40 százaléka az év utolsó hónapjában, decemberben keletkezett. Tisztelt Államtitkár Úr! Milyen állami kiadási folyamatok indokolták azt, hogy decemberben több mint ezermilliárd forintot költsenek el? Erről beszélünk! Az év végi pénzszórást egyébként, korábban is volt már ilyen, leginkább azok a lojális tulajdonosi csoporttal rendelkező vállalkozók és vállalatok nyerhették el vagy ők voltak a kedvezményezettjei, amelyek ilyen rendkívüli módon pénzhez jutottak egy év végi pénzosztás eredményeként. Ha megnézzük azt, hogy az európai módszertan szerinti 2020. évi deficit és az eredetileg egyébként 2019 tavaszán előirányzott 1 százalék helyett a GDP 8,1 százaléka lett, akkor nagyon egyértelmű, hogy az önök által alkalmazott tervezési metódus totálisan értelmetlen, és azt a kiszámíthatatlanságot teremti meg, amire én utaltam, amit ilyen módon mutatnak a gazdaságnak, a társadalomnak, és éppen ezért elfogadhatatlan. Ha nem is ilyen mértékben, de az előre látható módon megugró hiány azonban nem lett átvezetve a 2020. évi hivatalos nyilvános költségvetésen. A kormány ugyan a válság miatt törvényt fogadott el 2020 nyarán a 2020. évi költségvetés módosításáról, amelynek keretében létrehozták a járvány elleni védekezési és gazdaságvédelmi alapot, és felhatalmazást adtak maguknak, illetve a kormánynak számos előirányzat túllépésére, azonban a törvény kimondta azt is, hogy a benyújtott törvénymódosítás nem érinti a számszaki mellékletet, így nem érinti a törvény főösszegeit sem, normaszövegbeli változtatásokat tartalmaz. Idéztem önnek, államtitkár úr. A kormányzati titkolózás legszélsőségesebb módon a 2021. évi eredeti költségvetés elfogadásakor éreztette a negatív hatását, mivel az előirányzott államháztartási bevételek és kiadások realitása teljesen megítélhetetlen volt. A törvényjavaslat táblázatai előzményként csak a 2020. évi előirányzatokat tartalmazták, vagyis sem a 2019. évi előzetes tényt, sem a ténylegesen várható 2020. évi bevételeket nem közölték. Az előző évi előzetes, valamint folyó évi várható adatok hiánya a költségvetések tavaszi elfogadásakor korábban is nagy gondot okozott, a járvány miatt ismeretlen módon átdolgozott 2020. évi költségvetés új előirányzatainak titokban tartása azonban teljesen nevetségessé tette a tervezett folyamatok realitásának megítélését. Az idei költségvetést ugyanígy tervezik, tisztelt államtitkár úr. Az idei költségvetés realitásának megítélését a most májusban az Országgyűlés elé került 2021. évi módosító javaslat sem segítette. Ebben ugyanis előirányzatként csak azok a tételek szerepeltek, amelyeken az Országgyűlés hivatott változtatni, a kormány által saját hatáskörben módosítható, valamint a demográfiai és egyéb folyamatok alakulása miatti változások hatása nem. [[12.00]] A helyzet a Költségvetési Tanácsnak a költségvetés átláthatósága érdekében történt, korábbiaknál határozottabb fellépése után csak annyiban változott, hogy a törvényjavaslatban elhelyeztek egy új táblázatot, mely szerint, idézem: „A 2021. évi költségvetési törvény módosításakor várható pénzforgalmi hiány 3990 milliárd forint.”, maga a törvénymódosítási javaslat azonban továbbra is csak 2280 milliárd forint hiányt rögzít. Vagyis továbbra sem szerepel a deficit több mint 40 százaléka, melyet a kormány valójában már előre lát. Ez ismét egy tételes bizonyítéka annak, hogy ez egy választási költségvetés, amelyet úgy kezelnek, hogy utánam a vízözön, és majd történik valami: mindenesetre most beállítják, és egyébként a választások után pedig történik valami. Mivel mindezt szándékosan teszik, pontosan tudják, hogy mi történik, ezért igaz az az állítás, amikor azt mondom, hogy ez egy hazug törvény, amellyel becsapják az embereket. Ez a kormánypárti képviselők felelőssége is, hogy mindehhez adjáke a nevüket, és hozzájárulnake ahhoz, hogy ez így megtörténjen. Én tisztelettel felhívom a figyelmüket arra, hogy az a vita, amely a pénzügyminiszter, illetve a Magyar Nemzeti Bank elnöke között az elmúlt hónapokban vagy akár korábbról eredeztetve, de kibontakozott, az most megjelenik egy olyan bizonytalanságban, amelyre már a NER rendszerébe tartozó és azon belül működő Állami Számvevőszék felhívja rá a figyelmet korábbi beszámolójánál. Idézni tudom az elnök úr szavait, amiben azokra a kockázatokra hívja fel a figyelmet, ami az előfinanszírozásból fakad. Másrészt pedig egyébként a Költségvetési Tanács most megjelent, illetve ehhez a költségvetéshez is fűzött véleménye egyértelműen arra szólítja fel önöket, és most nem a politikailag megpróbált semleges mondatokat kell meghallani ebből, hanem azt az üzenetet, hogy ez egy nyilvánvaló választási költségvetés, amely elfogadhatatlan, és ilyen módon a jövőt felélő megoldásokat tartalmaz, úgy, hogy önök ezt pontosan tudják, mert ez az önök által idehozott papírhalmaz költségvetésnek nem fogadható el. Éppen ezért a Demokratikus Koalíció ezt a törvénytervezetet biztosan nem fogja támogatni, hanem ehelyett sokkal racionálisabb módon, a választásokra készülve a Fideszt le kell váltani, hogy végre normális tervezéssel mehessünk előre. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, Varju László képviselő úr. Most megadom a szót itt a pulpituson Csárdi Antal képviselő úrnak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának. Öné a szó, képviselő úr.
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tartalmilag a 2022-re tervezett költségvetés nem az újraindítás, hanem a lebetonozás, a bebetonozás költségvetése. Értelemszerűen, ami le van betonozva, az viszonylag nehezen indul bárhova is. Az oktatás, a szociális szféra humánfejlesztése és a létalapunkat jelentő élő környezet védelme helyett megint csak a beton ömlik mindenhova, mindenhol, agyontámogatott multik gyáraiba, stadionokba, kínai egyetembe, kínai vasútba, orosz atomerőműbe, még a felsőoktatásra szánt fejlesztési források nagy részéből is úgynevezett infrastruktúrát akarnak fejleszteni, ami megint csak nem más, mint beton. Állami támogatásból betonozzák körbe a kisebb és nagyobb csókos vállalkozókat, és ők tovább betonozzák ezt a Balaton körül, a Fertő tó körül, a tatai tó körül és mindenhol, ahol vizet látnak. Még az alapvetően szükséges vízügyi fejlesztésekből is csak betonozás lesz, ahelyett, hogy a víz tájban és talajban való megtartásán dolgoznának, ami körülbelül az egyetlen lehetőségünk az aszály és a sivatagosodás elkerülésére. Az LMP szeretné, ha az ország költségvetése nem a betonról szólna, hanem az emberekről és az életről. Bár a kormány nem veszi komolyan a klímaválságot és az ökológiai válságot, ezek negatív hatása már most százmilliárdokban mérhető. Bár a kormány nem veszi komolyan, az ország fele elszegényedett vagy leszakadóban van. Ezt sajnos önöknek is be kell látni, hogy bár ez senkinek nem tetszik, de így van. Ennek a társadalmi kára ezermilliárdokban mérhető. Zöld- és szociális fordulatra van tehát szükség és egy valódi újjáépítési programra. Ezt nyilván nem várhatjuk a Fidesz-kormánytól, nincsenek már illúzióink; módosítóinkban persze benyújtjuk, ezúttal kicsit több reménnyel, mint az eddigi években. Nem azért, mintha a Fidesz bármit is elfogadna belőlük, hanem mert a jövőre felálló új kormányban tenni fogunk róla érdemben, hogy ezen költségvetés átírásakor ezek meg is valósulhassanak. A költségvetés keretszámait tekintve ugyanazokat a problémákat látjuk, mint az elmúlt években: a tervezett inflációt, GDP-t, államadósságot, költségvetési hiányt mind-mind bizonytalanság övezi. A 2022. évi inflációt is szándékosan alultervezik, mint eddig minden évben, a 3 százalékos infláció az ismert gazdasági folyamatok tükrében nagyon valószínűtlen. Ahol 5,9 százalékos költségvetési hiánnyal fűtik túl a gazdaságot, és a növekedést a magyar szinten szintén magas 5,2 százalékra tervezik, ott az infláció sem áll meg 3 százalékon, és ezt önök pontosan tudják. Az alultervezésnek jól ismerjük az okait: bővíti a kormány mozgásterét, pluszforrásokat teremt, hogy a választások előtt óriási költekezéseket hajthassanak végre. Az infláció növekedése sok társadalmi rétegnek nagy veszteséget okoz. Már idén a korábban tervezett és az EU-s szinteken szintén magas 3 százalék helyett 4 százalék köré várjuk az inflációt, és sok termékcsoportnál, többek között az alapvető élelmiszerek környékén ezt is lényegesen meghaladja az infláció mértéke. És hiába könyörgünk, követeljük, hogy tegyen ez ellen valamit a kormány, a rendelkezésére álló eszközök közül, például az alapvető élelmiszerek áfacsökkentésén keresztül semmit nem tesz ezeknek az élelmiszereknek az árcsökkenése érdekében. Akkor csökkent áfát a Fidesz-KDNP-kormány, ha valamelyik haverja erre megkéri. Az államadósság szintjét 2022 végére 79,3 százalékra tervezik. Feltűnő, hogy ez alig kisebb, mint a 2021 végére tervezett 79,9 százalék, azaz igazándiból nem csökkentik az adósságot. A kisebb számot év végi trükközéssel nyilván tudják majd hozni, az adósság magas szinten, a válság előtti szinten stabilizálódik, ami egészen elképesztő. Az adósság magas szintje miatt az adósságszolgálat költsége is durván megemelkedik, 1413 milliárd forintra. Ez 360 milliárd forinttal több annál az 1068 milliárd forintnál, amit 2021-re eredetileg terveztek. Ez elképesztő szám, lényegében tíz év csökkenése tűnik el egyetlenegy pillanat alatt. A 365 (sic!) milliárd többlet több, mint amit 2022-ben a teljes felsőoktatásra költeni akarnak. A magasan maradó államadósság oka nyilvánvalóan a magasan tartott hiány. Az 5,9 százalékos hiánynak nincs gazdaságpolitikai oka, csak politikai. 2022 már nem recessziós év lesz, a gazdaság helyreállításához nem kellene ilyen mértékű keresletnövekedés. Az, hogy a 2021. évi 7,5 százalékról alig csökken, annak egyetlen célja, hogy a 3 százalékos határhoz képest mintegy 1500 milliárd forinttal növelhesse a választásokra készülés során elköltött milliárdokat. Tehát csináltak gyakorlatilag egy választási költségvetést, ahogy már sok vezérszónoktársam előttem elmondta; és nem is gondolom azt, hogy itt bármi mást ki lehetne egyébként emelni ebből a költségvetésből, mert azt kell mindenkinek látnia, hogy most adósítják el az országot annak érdekében, hogy a választások során látványberuházásokat adjanak át, és sok-sok ember által fogott ollóval átvághassanak szalagokat. [[12.10]] A választási költségvetés céljait az is szolgálja, hogy a Fidesz-kormány folyamatosan növeli a költségvetés átláthatatlanságát, és csökkenti annak jelentőségét, ami le van benne írva. Eleve a költségvetés tavaszi benyújtása már egy állásfoglalás, hogy mennyire tartják fontosnak, hogy a benne foglaltaknak egyáltalán közük legyen a valósághoz. A költségvetés benyújtásakor nem ismert még az előző évi zárszámadás. Az előző év gazdasági és társadalmi folyamatait pedig csak hézagosan ismerjük. A költségvetési év elindulásáig még fél év van hátra, így az előre jelzett makrogazdasági folyamatokat gyakorlatilag a zaccjóslás megbízhatóságával lehet figyelembe venni. Abszurd módon mégis azt hangoztatják, hogy az ismeretlen korábbi számokra és az ismeretlen jövőbeli folyamatokra épülő költségvetés növeli a stabilitást. Legkésőbb 2020-ban be kellett volna bizonyosodnia az önök számára is, hogy ez egy teljesen hamis kép, hiszen mind a 2020-as költségvetést, mind a már járvány alatt megalkotott 2021. évi költségvetést egy az egyben ki lehetett dobni. Ki is dobták, újat sem alkottak, hanem a rendkívüli jogrend és két felülről nyitott, gigantikus alap nyújtotta lehetőségeket kihasználva költötték a pénzt, ahogy az eszükbe jutott. Emlékeztetnék rá, hogy a 2020. évi költségvetés átalakításakor egy éve egyszerűen nem mondták meg, hogy milyen tételeket tesznek a normál felosztásból az úgynevezett gazdaságfejlesztési alapba. Egész egyszerűen ki sem dolgozták. Úgy gondolták, nincs rá szükség, hiszen a kétharmad úgyis megszavazza. Aztán úgy is lett, aztán elköltöttek a két alapból úgy 5000 milliárd forinttal többet, mint amit egyáltalán beleraktak. Az átláthatatlanság növekedését, az Országgyűlés leértékelését jelzi az a folyamat is, hogy egyre kevesebb információt közölnek a költségvetésről, a sorok egyre fogynak, a sorok mögötti analitika pedig teljes mértékben ismeretlen. Egyre kevésbé részletesek ezek a fejezetek, összevont jogcímek fedeznek egészen különböző kiadásokat, óriási, ötletszerűen összegereblyézett alapok jönnek létre lehetőleg felülről nyitottak -; olyan címek jelennek meg, mint a beruházási alap 550 milliárdos kerettel, amiről elvileg a részleteket bemutató fejezeti kötetekből sem derül ki semmi, hogy végül is mire szeretnék költeni. Pontosabban az derül ki, hogy még önök sem tudják, hogy mire szeretnék ezt elkölteni. Egyben biztosak lehetünk, hogy jó sok betonnal jár majd, bármi is lesz belőle. Ez a folyamat jól jelzi, hogy a kormány mit gondol az Országgyűlés szerepéről és a hatalomgyakorlásról. Önök számára az Országgyűlés már csak egy puszta formalitás, egy kötelező kör, amelyikkel minél kevesebb dolgot közölnek, annál jobb. A Fidesz-frakció úgyis megszavazza, amire szükség van, tehát igazándiból minek erőltetnék meg magukat? A tavalyi évtől ehhez kapóra jött önöknek a járvány és a válság. A bevezetett vészhelyzetbe annyira beleszerettek, hogy el sem akarják engedni. Nagyon megtetszett önöknek az ellensúly nélküli, önkényes hatalomgyakorlás, ami például a költségvetési kérdésekben is minden korábbinál szabadabb kezet adott. Már csak ezért is elsőrendű és nemzeti érdek, hogy ’22-ben megvalósuljon a kormányváltás. A beterjesztett költségvetés alapján nemcsak az államadósság nő a korábbi szintekhez képest, az adósság más területen is halmozódik. A válság idején az út szélén hagyták a munkájukat vesztőket, a vállalkozásuk bezárását elszenvedőket, a fertőzés miatt otthonmaradásra kényszerülőket, az online oktatás miatt otthon tripla műszakba kényszerülőket, és azokat is, akiket például a válság során rúgtak ki. Az emberi életben okozott kár is adósság, tisztelt államtitkár úr. Azt hazudták, hogy mindenkinek lesz munkája három hónapon belül, ha elveszíti igaz, hogy ez nem volt igaz , az álláskeresés gyalázatos háromhavi tartamát erre való hivatkozással nem hosszabbították meg. Minden más európai országnál kevesebbet költöttek bértámogatásra, azt ígérve, hogy mindenkinek lesz munkája, csak azt felejtették el hozzátenni, hogy színészből, zenészből, évekig jól működő vállalkozóból majd pizzafutár lesz. Ez az önök társadalomképe, és sajnos a jövő évi költségvetés is erről a társadalomképről tesz tanúbizonyságot. Nálunk 50 milliárd forint, a mintaként emlegetett Ausztriában 2500 milliárd forint ment a munkavállalók ilyen formájú megsegítésére egy év alatt. 1:50 az arány! 1:50 az arány, tehát az osztrák kormánynak ötvenszer fontosabbak az Ausztriában dolgozók, mint a magyar kormánynak a magyar munkavállalók! Az út szélén hagyták a leszakadó térségeket, az online oktatásból kimaradókat és rengeteg társadalmi csoportot. Mindemellett óriási lyukat ütöttek a közszolgáltatásokon. Bár próbálják elhazudni, sajnos az egészségügyi ellátás a járvány harmadik hulláma alatt összeomlott. A normál ellátás több hónapra leállt, a járvány miatt egyértelmű kezelésekhez nem jutottak hozzá honfitársaink. És igen, ezeket az adósságokat is fel kell majd számolnia a következő kormánynak, nem csak a pénzügyi adósságot. Hogyan lehet ezeket az adósságokat törleszteni? Hogyan lehetne az évtizedek alatt okozott károkat jóvátenni? A benyújtott költségvetés állítása szerint az újjáépítést célozza a költségvetés, de mint mondtam, ez valójában sajnos lebetonozást jelent, a haverok kistafírungozását. Beton helyett fák kellenek, pénz helyett az ember kell hogy a középpontban legyen. Az adósságtörlesztés, a jóvátétel és a zöld újjáépítés az LMP szerint a következő elemeket tartalmazza, ami alapján a költségvetést majd át fogjuk alakítani. Évtizedes adósság, a forráselvonások és az egészségügyből történő tömeges elvándorlások után a kormány végre belátta, amit tíz éve mondunk, hogy jelentős pluszforrásokat kell az egészségügyre fordítani. Ennek is köszönhető, hogy most 459 milliárd forintos keret szerepel az egészségügyi béremelés támogatására. Sajnos ezt későn lépték meg. Az egészségügy a járványt kritikus mértékben megszenvedte, leálltak az ellátások, és a harmadik hullám elborította a kormány által meggyengített rendszert. A helyreállítás tehát nem állhat meg a részleges, tehát az orvosibér-emelésnél, emelni kell a szakdolgozók bérét is, és emelni kell a nem egészségügyi végzettségű dolgozók bérét is. A háziorvosok juttatásait szintén emelni kell, pluszasszisztensek felvételét támogatni, ehhez legalább 40 milliárd forint pluszforrásra volna szükség. Létre kell hozni ismét az önálló járványügyi rendszert. Erre legalább plusz 50 milliárd forintot kell szánni. És, tisztelt államtitkár úr, a járvány nem ért véget. Hatásai sokáig velünk maradnak majd, épp ezért ki kell építeni egy poszt-Covid országos szűrő- és terápiás programot. A koronavíruson átesett honfitársaink esetében egyre több súlyos szövődmény jelentkezik a betegség lefolyása után. A fertőzés mind a központi, mind a perifériás idegrendszerre károsan hathat, a gyógyultak tüdőkapacitásának szintje gyakran nem áll vissza az eredeti állapotba, a szívizom-károsodásnak, az autoimmun és gyulladásos betegségek kiváltásának gyakoriságát is emeli. A gyerekek esetében fokozottabban fordul elő a több szervet érintő gyulladásos szindróma. Ezek kezelésére is kellene, hogy a költségvetés forrást biztosítson. Az esetek több mint 40 százalékában jelentkeznek szövődményes tünetek, a vírus szinte valamennyi szervrendszert megtámadhatja, és a járványnak ezenkívül súlyos mentális, lelki utóhatásaival is számolni kell. Ezért mentális rehabilitációs központokat is létre kell hozni, nemcsak fővárosi, hanem országos szinten is. A válság miatt elszegényedett tömegekkel, a munkanélküliekkel, a csődbe ment vállalkozókkal, az ágazatokkal is törődni kell. Segítséget kell adni nekik, meg kell emelni az álláskeresési járadék folyósításának hosszát kilenc hónapra, és maximális összege is emelésre szorul. Csökkenteni kell a személyi jövedelemadót sávosan, hogy az átlag alatt keresők jövedelme tízezrekkel nőhessen. És tudom, erre államtitkár úr vagy a kormánypárti képviselőtársaim rendre azt mondják, hogy ez adóemelés. Hát persze, önnek igen! Meg nekem igen! De egy jól kidolgozott többkulcsos adó az átlagkeresetig több tízezer forinttal növeli a dolgozók bérét. Nem véletlen az, hogy a gazdaságilag talán sikertelennek nem nevezhető Németországban is többkulcsos adóval számolják a személyi jövedelemadót. Növelni kell a családi pótlékot és egyéb jövedelempótló támogatásokat is, hiszen sokan vesztették el azokat az egzisztenciális lábakat, amire az eddigi életük támaszkodott. Csökkenteni kell az alapvető élelmiszerek áfáját, mert az infláció már sokak kenyerét fenyegeti. Gondoljunk csak arra, hogy 3 százalékkal számolnak az infláció tekintetében: az alapvető élelmiszerek ára már az elmúlt években is lényegesen 10 százalékot meghaladó mértékben drágult, és ez a folyamat a jövő évben sem fog várhatóan megállni, és azt gondolom, tartozunk azzal a magyar társadalomnak, hogy elérhető szinten tartjuk az alapvető élelmiszerek árát. [[12.20]] És azt gondolom, hogy mondani kell néhány gondolatot a zöldfordulatról is. A klímaválság és az ökológiai válság miatt nem várhatnak tovább a jelentős zöldprogramok. A beruházási alap és a káros beruházások forrásait át kell csoportosítani zöldberuházásokra és -programokra. A környezetvédelmi kiadások a költségvetésen belül amúgy sem nőnek már régóta, 335 milliárd forintot terveznek 2022-re, miközben már 2019-ben is 373 milliárd forint volt előirányozva. Sürgős lenne elkezdeni egy évi 300 milliárd forintos kerettel működő energiahatékonysági épületfelújítási programot, ami a mélyfelújítást finanszírozza a magánházak és lakások esetében. Támogatni kell a napenergia hasznosítását lakossági szinten, és azt gondolom, hogy komoly fejlesztési forrásokat kellene biztosítani a barnamezős területek fejlesztésére is. A körkörös gazdaság érdekében fel kell számolni az elbukott, központosított szemétholdingot, és megszervezni és ösztönözni a rendes hulladékmentes gazdaságot. A gazdaságunk és életünk alapját jelentő vizet meg kell tartani, nem szimplán elöntözni, hanem a tájban és talajban tárolni, hogy tíz év múlva is nőjön még valami ha megérjük. Egy egészséges társadalmi, gazdasági rendszernek elengedhetetlen része a cselekvőképes, felkészült önkormányzati szféra. A jelenlegi kormány meg akarja semmisíteni az önkormányzatokat, totális pénzügyi függésbe és szolgaságba igyekszik kényszeríteni őket. Ezzel szemben az LMP visszaadná a szükséges folyó és fejlesztési forrásokat. Jelen költségvetés gyakorlatilag amellett, hogy csökkentette az önkormányzatokra szánt támogatások mértékét, nem adta vissza a gépjárműadó helyben maradó részét sem, ezzel súlyosan megkárosítva az önkormányzatokat, és súlyosan károsítva azt, hogy az önkormányzatokon keresztül az itt élők dönthessenek a saját településük fejlődéséről, fejlődéseinek irányáról. Azt gondolom, hogy nem mondok újat azzal, ha összegzően azt mondom, hogy egy ilyen, a társadalom érdekeivel szembemenő költségvetést, egy olyan költségvetést, ami mindent alárendel a közelgő választásoknak, és mindent alárendel a kormányhoz köthető gazdasági szereplők kifizetésének, az LMP nem tud, nem akar támogatni, nemcsak most, hanem a jövőben sem. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, Csárdi Antal frakcióvezető-helyettes úr. Most megadom a szót a Párbeszéd képviselőcsoportja képviselőinek, akik jelezték, hogy két felszólaló ismerteti a frakció álláspontját. Elsőként a pulpitusról Szabó Timea képviselő asszony fogja ismertetni a frakció álláspontját.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az ember azt gondolná, hogy mivel jövőre választási év van, ezért a kormány nagy osztogatásba kezd. Csakhogy az előttünk fekvő javaslat nem az osztogatás, hanem a fosztogatás költségvetése. Orbán Viktor kormánya ugyanis jövőre, ahogy a világban, így Magyarországon is pusztító világjárvány után nem az embereknek ad a közös pénzből, hanem megint és megint csak saját magának: Orbán Viktornak, Mészáros Lőrincnek, Tiborcz Istvánnak, Orbán Ráhelnek és a többi családtagnak, havernak. Megint az 1 százalék kap a 99 százalék helyett. Nem újdonság ez. Ezt látjuk 11 éve. A leggazdagabb Orbán-körök gazdagodnak a válság alatt és után, az emberek nagy része pedig szenved. Mészáros Lőrinc 3 milliárd forintért épít magának most egy luxusvillát, a vidéki vállalkozó pedig bezárhatja a megélhetését adó vendéglátóhelyet, mert egy fillér támogatást sem adott neki a kormány. A Závecz Research által márciusban végzett felmérés szerint a megkérdezettek 40 százaléka mondta azt, hogy rosszabbul él a járvány óta. A 30 és 40 év közötti korosztály 49 százaléka vallotta azt, hogy saját bőrén érzi a gazdasági visszaesést, azaz ennek a korosztálynak a fele elszegényedésről beszélt. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez azt jelenti, hogy a magyar emberek közel fele rosszabbul él a válság óta. Ehhez képest mit csinál Orbán Viktor és Varga Mihály a jövő évi költségvetéssel? Ellopják. A kormány szempontjából tökéletesen fogalmazott most egyébként a vita elején a fideszes Bánki Erik, amikor Churchillt idézte: „Egy optimista minden nehézségben meglátja a lehetőséget.” Hát, ehhez értenek, valóban: Orbán Viktor és a Fidesz-KDNP a jelen válságban, nehézségben is meglátta saját magának a lehetőséget. Két hete már több száz milliárd forintot loptak ki a mi pénzünkből, és tettek át közpénzeket a saját maguk által és saját maguknak létrehozott magánalapítványokba. Ellopták a balatoni kikötőket, méneseket, százmilliárdos MOL-részvénycsomagokat, gyerektáborokat meg más értékes ingatlanokat, és azt mondták, hogy ez mostantól nem a tiétek, emberek, hanem a miénk, fideszeseké. Ezt jelenti a magánalapítványba való átszervezés. De előtte a járvány egésze alatt is gyakorlatilag ugyanezt művelte a kormány. A járvány egésze alatt rendelkezésre álló 3500 milliárd forintból 2600 milliárd forintot saját magára költött a kormány. A 3500 milliárd forintból összesen 900 milliárd forint ment az emberekre. Ez feketén-fehéren benne áll a Magyar Közlönyben. Azaz ez azt jelenti, hogy az emberek pénzének a 75 százalékát ellopta a kormány, 25 százaléka ment gyakorlatilag a legoptimistább számítások szerint is az embereknek. Ezt hívja Orbán Viktor kormánya járványkezelésnek. Nézzük meg, csak tényleg egy-két tételt, hogy mit költöttek a járvány alatt! 323 milliárd forint ment harcászati járművek beszerzésére, [[Dr. Rétvári Bence: Az lopás? A harckocsik, az lopás?]] 192 milliárd forintot különítettek el atlétikai csarnok megépítésére, 18 milliárd forintot kapott Mészáros Lőrinc hotelje, 21 milliárdot különítettek el a dubaji világkiállításra, és így tovább, ez volt idén. A jövő évi költségvetésben pedig annyira kreatívak voltak, hogy most gyakorlatilag a lopást átnevezték építkezésnek. Az infrastrukturális fejlesztések 463 milliárdjából több mint 100 milliárd forint, a magasépítési beruházások 217 milliárdjából pedig közel 50 milliárd forint fog közvetlenül fideszes zsebekbe vándorolni. De jut persze megint évi 101 milliárd a közszolgálatinak csúfolt, hazug közmédiának, hat darab stadion megépítésére 106 milliárd forint, 80 milliárd forint Semjén vadászkiállításának, 60 milliárd forint motorversenyekre, 162 milliárd forint a titkos Budapest-Belgrád kínai vasútvonal megépítésére, és így tovább csak azt nem látjuk, hogy az emberekre mi megy. De a Fidesz-KDNP-kormánynak és Orbán Viktornak még csak nem is ezek a költések a legnagyobb bűnei. A lopás mellett kiárusítják és kiszolgáltatják az országot a legnagyobb kommunista diktatúráknak, és eladósítják nemcsak a gyerekeinket, hanem az unokáinkat is. Az életveszélyes orosz Paks II. beruházás újabb 270 milliárd forintot kap a jövő évi költségvetésből. Már így is több száz milliárd forintot költött a kormány anélkül, hogy egy kapavágás történt volna azon a helyen. Ebből a pénzből több mint két évig lehetne finanszírozni egyébként az egészségügyi dolgozóknak az 50 százalékos béremelését. De ennél rosszabb az a hazaárulás, amit a Kínai Kommunista Párt parancsára teljesít Orbán Viktor: 600 milliárd forintos kínai hitelt raknak a magyar fiatalok nyakába azért, hogy idehozzanak egy kínai titkosügynök-képző egyetemet, kínai munkásokkal megépítve, kínai alapanyagokból. Elveszik a fél belvárost [[Dr. Rétvári Bence: A belvárost?]] a magyar egyetemistáktól a Kínai Kommunista Párt egyetemének a kedvéért, ahova ha a magyar diákok netán mégis valamiért szeretnének odajárni, hát, azt majd akkor megtehetik évi, mondjuk, kétmillió forintért cserébe. Ez, tisztelt kormánypártok, hazaárulás! Önök a legsúlyosabb hazaárulást követik el, amikor lepaktáltak a Kínai Kommunista Párttal. Ezért nem lesz bocsánat! [[12.30]] És van képük itt még családbarát és győztes költségvetésről beszélni. Nem könnyű innen egy ilyen hazaárulással továbblépni, de azért nézzük tovább a költségvetési tervüket! Ha munka van, minden van, mondta szintén most itt a vitában nemrég a Költségvetési bizottság fideszes alelnöke, Szűcs Lajos, aki egyébként arról vált leginkább ismertté, hogy az általa korábban vezetett Magyar Tenisz Szövetség működése alatt például eltűnt 3,5 milliárd forint. Úgy látszik, hogy neki, ha munka van, akkor minden más is van, de nézzük, hogy vane munka. A KSH márciusi jelentése szerint 194 ezer volt a munkanélküliek száma, 25 ezerrel több, mint az előző év azonos időszakában nem kevesebb, több, mint egy évvel korábban. Ennek körülbelül a kétharmada egyáltalán semmilyen juttatást nem kap. Egy Nyíregyháza méretű város 110 ezer körülbelül semmilyen álláskeresési járadékban nem részesül. Ráadásul kiderült az, hogy amikor önök arról beszélnek, hogy visszaszerzik majd három hónapon belül a munkahelyeket, ami, látszik, hogy nem sikerült, akkor ráadásul közmunkáról beszélnek. De hogyha belenézünk a jövő évi költségvetési tervezetbe, akkor pontosan látjuk, hogy még a közmunkának az összegét sem emelték: marad a nettó 54 ezer forint jövőre azoknak, akik önhibájukon kívül, a járvány miatt, a válság miatt elveszítették a munkájukat, és nem tud az állam vagy a piac semmi mást biztosítani számukra, csak a közmunkát. Ezeknek az embereknek a kormány 54 ezer forinttal szúrja ki havonta a szemét. Hát, éljenek meg önök ennyi pénzből, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim! De menjünk tovább! Arra is nagyon büszkék, hogy mennyi családtámogatást adnak jövőre. Ehhez képest a családi pótlék 2022-ben megint nem emelkedik természetesen, egy fillérrel sem. Önök 12 éve nem hajlandók segíteni például azoknak az egyedülálló anyáknak, akik dolgoznak ugyan, de a fizetésük nem elég arra, hogy eltartsák a gyereküket. Kegyetlen, szívtelen kormány a maguké. S ez már csak azért is bűn, mert kiderült, hogy az egyedülálló anyáknak a 13 százaléka a járvány alatt elveszítette a munkáját, a járványnak köszönhetően. Ezek után önök beszélnek munkahelyteremtésről, meg hogyha munka van, minden van, meg családbarát kormányról. Több tízezer egyedülálló anya küszködik most azért, hogy a hó végén is le tudja tenni a vacsorát a gyereke elé az asztalra. Az árvaellátás emelése is egy kegyetlen tréfának tűnik egyébként az önök részéről, miközben tudjuk, hogy nyolcszáz gyerek maradt árván a járványnak köszönhetően, sajnos. Erre önök, cinikus módon, csak jövő januártól emelik majd az árvaellátás összegét, ráadásul összesen havi 50 ezer forintra. Megint csak kérdezem: mire elég havi 50 ezer forint? És miért csak jövőre? Idén, a sok lopás között, nem lett volna pénz, hogy már mostantól, már márciustól, áprilistól megemeljék ezt az árvaellátást? Miért kell várni jövő januárig? Itt néhány száz gyerek életéről, túléléséről beszélünk. Szégyelljék magukat, kormánypárti képviselők! Aztán hivatkoznak a CSOK-ra, ami megint leginkább a tehetőseknek segít. Látjuk, milyen hasznos volt például Varga Judit miniszter asszonynak is, aki, mint közismert, 10 millió forintot vett fel jogosulatlanul a balatoni nyaralójára, holott tudjuk, hogy csak az veheti fel a CSOK-ot, aki életvitelszerűen ott is lakik. De hát látjuk, hogy a NER-körök lakáshoz jutása viszonylag könnyen ment más emberekhez képest, megint nagyon jól működik a felső egy százalék támogatása. Szintén Varga Juditnak sikerült egyébként hozzájutni egy olyan 200 millió forintos lakáshoz, amiből 192 millió forintot bankhitelből biztosítottak. Hát, én nem tudom, önök hogy vannak ezzel, nem sok embert ismerek Magyarországon, aki 5 százalékos önrésszel fel tud venni egy 95 százalékos bankhitelt Magyarországon, ráadásul 200 millió forintos tételekben. Hát, így segítenek maguk az egyszerű embereknek lakáshoz jutni, és így segítenek maguk a felső egy százaléknak, Varga Juditoknak és a haveroknak lakáshoz jutni! De nézzük az inflációt! Van itt ebben egy tíz éve nem látott érdekesség azért: Varga Mihály felvázol egy képet, amivel még Orbán Viktor saját haverja, a Matolcsy György által vezetett Nemzeti Bank sem ért egyet. 3 százalékos inflációról beszélnek, miközben idén áprilisban 9 éves csúcson volt már az infláció. Az étolaj ára 23 százalékkal, a rizsé 8 százalékkal, a liszté 7,5 százalékkal, a tészta ára 7 százalékkal emelkedett. És Virág Barnabás, a jegybank alelnöke nemrég azt nyilatkozta, hogy a gazdaság újranyitásával nagy inflációra lehet számítani. Akkor kérdezem én önöket: beszéltek egymással Varga Mihály, Matolcsy György , vagy hogy lehet, hogy még önök sem értenek egyet ebben? Ehhez képest hazudják kormányban a 3 százalékos inflációt, és ezzel együtt persze tudjuk, hogy a nyugdíjakat is akkor csak 3 százalékkal fogják megemelni. Orbán Viktor és a kormánya megint azokat az időseket hagyja magára, akik az egész életüket végigdolgozták, és becsapják őket azzal, hogy évente egyheti pluszjuttatást adnak ahelyett, hogy tisztességesen megemelnék a nyugdíjakat. Aljas átverése ez, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, a legkiszolgáltatottabb idős embereknek, akik kénytelenek lesznek jövőre is szembenézni a durván elszálló élelmiszerárakkal. De nézzük az egészségügyet! Büszkék önök a többlettámogatásra, miközben ennek nagy része mindössze az orvosbéremelést fedezi, de megint magukra hagyják például a többi egészségügyi dolgozót. Itt van nálam egyébként a kormány bértáblája, ezt most már mindig viszem magammal. Ebben fehéren-feketén benne van az, hogy 2022-ben, azaz jövőre januártól egy pályakezdő, diploma nélküli ápoló havi nettó 170 ezer forintot fog hazavinni; egy diplomás pályakezdő ápoló pedig 230 ezer forintot tehet zsebre. Egy 30 éve 30 éve! a pályán dolgozó, diploma nélküli ápoló szakdolgozó 189 ezer forintot visz haza jövőre. Egy 30 éves munkaviszonyt betöltött ápoló kevesebb, mint 200 ezer forintot tud hazavinni; ugyanez a diplomásnál pedig 293 ezer forint. Ezt nevezik önök az egészségügyben megbecsülésnek, meg soha nem látott méretű béremelésnek! Szégyelljék magukat! Nem én találom ezt ki, nézzék meg, ez az önök bértáblájában szerepel. Sajnos nem lehet csodálkozni, hogy az Unióban nálunk halnak meg még mindig a legtöbben rákos megbetegedésben, infarktusban vagy éppen stroke-ban. Maguk a betonba öntik a pénzt, a saját zsebeikbe, és nem az emberekbe. Lopnak, ahelyett, hogy az Orbán által lepusztított egészségügyet segítenének talpra állítani. Tényleg azt gondolják, hogy ilyen megalázó bánásmód után majd visszajön az az 5500 orvos és ápoló, akik most februárban felmondtak? Mert az orvosok ugyan kapnak béremelést, de közben, mondjuk, Orbán Viktor úgy hálálta meg a munkájukat, hogy leinasozta a pályakezdőket, vagy most éppen azt tervezik, hogy lehallgatják őket, nehogy aztán még valamit zsebre tegyenek. Elég volt ebből, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim! A Párbeszéd a legmesszebbmenőkig visszautasítja az emberek megalázását, kizsigerelését, a 2022-es fosztogató költségvetést. Elég volt abból, hogy az egy százalék leggazdagabb NER-haver uralma legyen itt Magyarországon. Mi a 99 százalékot támogatjuk. Jövőre, a kormányváltás után igazságot fogunk tenni, jóvátesszük az Orbán-kormány gaztetteit. Ahogy Karácsony Gergely fogalmazott: a hatalom embereit az emberek hatalmára fogjuk váltani. A társadalom egészének jólétére van szükség az egy százalék uralma helyett, ezért felszámoljuk a lakhatási válságot, tisztességes béremelést fogunk adni az egészségügyben, a szociális és a gondoskodó ágazatokban. Kárpótoljuk az alkotmányellenesen szegénységbe taszított rokkantnyugdíjasokat, és az inflációt meghaladó mértékben fogjuk emelni a nyugdíjakat. Adómentessé tesszük a minimálbért. Igazságos adórendszert hozunk létre, ahol a NER oligarchái luxusadót fognak majd fizetni. Mészáros Lőrincek helyett a magyar kis- és középvállalkozásokat fogjuk támogatni. Tégláról téglára lebontjuk a kormánypártok által felépített mélyállamot, és visszaszerezzük az ellopott vagyonokat. Hiába lopnak pánikszerűen most a kormányváltás előtt önök, mert érzik a kormányváltás szelét, ezeket a pénzeket bizony vissza fogjuk szerezni. A kormány alamizsna-vidékpolitikája helyett átfogó vidékfejlesztést hajtunk végre, a kiskirályságokat az életképes családi gazdaságok váltják majd fel. Az elnyomó oktatási rendszer helyett esélyteremtő iskolarendszert hozunk létre, ahol a gyerekek és a tanárok nem alattvalók, hanem egymás segítői, ahol a pedagógus nem éhbérért dolgozik, hanem az egyik legmegbecsültebb pálya lesz az övék. [[12.40]] Paks II. helyett zöld Magyarországot hozunk létre, ahol megvédjük az embereket a klímaváltozás káros hatásaitól. Kormányváltás után egy költségvetési vita, tisztelt képviselőtársaim, nem arról fog szólni, hogy mennyit lopott az új kormány, hogyan semmizte ki már megint az embereket, hanem arról, hogy mennyit kaptak az emberek. Már szerencsére nincs sok idő addig hátra a kormányváltásig. Az 1 százalék, az Orbán-haverok elnyomása helyett nemsokára jön a 99 százalék hatalma, a tiszta közélet, megbecsülés és biztonságos jövő időszaka. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Szabó Timea képviselő asszony. 12 perc 40 másodperc maradt az időkeretből Mellár Tamás képviselő úrnak, aki a Párbeszéd-képviselőcsoport álláspontját ismerteti. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! A negyedik költségvetési tárgyaláson veszek részt, és ebből le lehet szűrni néhány általános dolgot. Az egyik legfontosabb talán az, hogy mindig túlzottan korán kerül sor erre a tárgyalásra. Mi általában ezt szóvá is szoktuk tenni, a kormányzati oldal mindig azzal védekezik, hogy azért teszik ezt ilyen koránra, hogy jobban tudják tájékoztatni a vállalkozókat, de ez nyilvánvalóan nem így van. Azért sincs így, mert mindig olyan költségvetéseket adnak elő, amely áttekinthetetlen, nem számonkérhető, és nem konkrétak azok a célok, amelyeket ott megfogalmaznak, tehát sokkal inkább lehet azt mondani, hogy azért történik ez így, hogy ne is lehessen áttekinteni, és ne is lehessen számonkérni, hiszen ugye, még nincsenek meg azok a tárgyadatok, amelyek alá tudnák ezt az egész költségvetést támasztani. Most is az látható, hogy nagy mozgásteret hagyott a kormány számára ez a költségvetés, tehát szabadon fog tudni majd lavírozni itt a különböző költségkeretek között, és természetesen most is igaz az, hogy nem veszik figyelembe az ellenzék véleményét, az ellenzéki szakértők véleményét és azokat a módosító javaslatokat, amelyeket az ellenzék fogalmaz meg. Hivatalosan úgy fut ez a költségvetés, hogy az újraindítás költségvetése. Nos, nekem már a címmel is bajom van, mert ez nagyon rossz cím, és a mögötte lévő tartalom, azt gondolom, hogy az is nagyon rossz. Hiszen valójában egy válság utáni időszakban nem arra lenne szükség, hogy a kormány ugyanott folytassa, ahol a korábbiakban abbahagyta, csak még sokkal erőteljesebben, hanem sokkal inkább az, hogy fölhasználni ezt a válság adta időszakot arra, hogy lehessen váltani, lehessen változtatni, tehát lehessen egy jelentős szerkezetátalakítást, egy szerkezetváltást végrehajtani, és végre a negyedik ipari forradalom vívmányait elkezdeni bevezetni. Nyilvánvalóan az Orbán-kormány ezt azonban nem fogja tudni megtenni, hiszen foglya annak a hatalmi rendszernek, amelyet ő épített ki, tehát neki muszáj továbbra is azokra a szektorokra koncentrálni, amelyekben az ő embereik vannak, az építőiparra, a turizmus és vendéglátásra, tehát szó sem lehet ebből az aspektusból tekintve arról, hogy itt valóban egy jelentős szerkezetváltás lenne. Természetesen persze, verbálisan biztosan van ilyen keret, de ezt a keretet, ahogy a korábbiakban is, nem arra használják, amire kellene. Aztán az is jól látható, hogy igen jelentős mértékű az eladósodás, nagy az államháztartási hiány, az adósságállomány szintén nagyon magas. Mindez megbocsátható lenne akkor, ha valóban egy radikális szerkezetátalakulás menne végbe a gazdaságban, azonban nem ez van, hanem tulajdonképpen az van, hogy a NER-vállalkozókat továbbra is helyzetbe hozzák, azokat tömik most ki többletpénzekkel, tehát mindez a nagy áldozat tulajdonképpen valójában semmiért történik. A makropályával kapcsolatosan néhány szót szeretnék mondani. A 2021-es 4,3 százalékos GDP-növekedés ennyi van benne a tervben után ’22-ben 5,2 százalékot irányoz elő ez a költségvetési tervezet, amely lehet reális is, és elképzelhető az is, hogy teljesül, de mindenképpen azt kell itt hangsúlyozni, hogy ez egy extenzív, továbbra is egy extenzív gazdasági növekedés; mert ha megnézzük a mögötte lévő számokat, akkor az látszik, hogy ez azzal számol, hogy egy jelentős, igen magas beruházási rátával valósul meg és ugyanúgy többletmunka bevonásával. Az elmúlt időszakban, az elmúlt tíz évben is ez a magas gazdasági növekedés tulajdonképpen egy extenzív gazdasági növekedés volt, amely mögött nem volt jelentős termelékenységnövekedés. Ha valaki megnézi, 2010 és ’19 között a termelékenység alig növekedett 10 százalékkal, és most ebben a tervben azt lehet olvasni, hogy a termelékenység az idei esztendőben 4,2, jövőre pedig 4,1 százalékkal növekszik. Vajon mire alapozzák ezt? Vajon mi lesz a valódi mozgatója ennek a gazdaságnak, ha továbbra is ugyanazokat a szektorokat támogatják, amely szektorok csak egy extenzív fejlődésre képesek? Az infláció tekintetében, már többen elmondták itt előttem, ez a 3 százalékos érték egy nagyon heroikus feltételezés, és nyilvánvalóan nem fog teljesülni. Ha esetleg talán a Fideszt majd kisegíti a Központi Statisztikai Hivatal, és erre most már lehet látni jeleket, hiszen menet közben, év közben a maginflációt megváltoztatták, a maginfláció-számítást. Ezt nem szokták statisztikusok év közben megváltoztatni. Nyilvánvalóan próbálnak előkészülni erre, de ez egy régi trükk a kormányzati oldalon, hogy alacsonyan tervezik az inflációt, aztán az inflációt utána fölpörgetik, és egy inflációs adót tudnak így realizálni. Nyilvánvalóan egyébként az, hogy a gazdaságban magasabb lesz az infláció, abból is következik, hogy a tervben benne van egy 5,2 százalékos gazdasági növekedés. Nem véletlen az, hogy a Költségvetési Tanács is fölhívta a figyelmet erőteljesen és többször is, hogy nagy a veszélye annak, hogy egy túlfűtött gazdaság lesz itt, már most is nagyjából kezd kialakulni, és lesz a jövő esztendőben is. Egy túlfűtött gazdaságban egyértelmű egyébként, hogy az infláció egyre magasabb és magasabb lesz, akkor is egyébként, ha valamilyen trükkökkel próbálják ezt mérsékelni, vagy próbálják ezt valamilyen módon kivédeni. Ha a jövő esztendőben valóban egy fenntartható növekedési pályára lép a magyar gazdaság, ahogy ezt a költségvetési terv ígéri, és ahogy ezt pénzügyminiszter úr is elmondta, akkor nehezen érthető az, hogy miért terveznek 5,9 százalékos hiányt. Tehát ha a gazdaság valóban egyensúlyi pályán van már, és a mostani 4,3 százalékos GDP-növekedés után 5,2 lesz, akkor mi indokolja azt, hogy nem tartjuk be akkor is, ha egyébként akár kötelező, akár nem, ezt még nem tudhatjuk pontosan a 3 százalékos maastrichti kritériumot? Nyilvánvalóan az egyik oka az, hogy további költekezéseket szeretnének csinálni, nyilván egy választási költségvetés van, amikor többletpénzeket osztanak ki, és készülnek arra a lehetőségre is, hogy ’22 után nem tudják folytatni, és ebből következően olyan helyzetet előállítani, amelyik korlátozottá és egyre nehezebbé teszi az ellenzék fellépését, illetve korlátozza annak a mozgásterét. Az adósság/GDP hányados kapcsán a terv az, hogy 79,3 százalék lesz, és azt mondja az előterjesztő, hogy ezzel minden teljesül, aminek teljesülnie kell, hiszen az adósság/GDP így egy csökkenő pályán van, hiszen a 80,4-ről 79,9-re fog az idén lecsökkenni, és jövőre pedig 79,3 százalékra. Ha valaki egy kicsit is járatos a makroszámokban, az pontosan tudja, hogy ezek az értékek bőven a hibahatáron belül vannak. [[12.50]] Tehát olyan kismértékű csökkenés van ebben az egész dologban, ami szerintem nem vehető komolyan, hogy valóban egy markánsan csökkenő adósságpályán lenne az ország, egyáltalán nincs egy ilyen pályán, és ez azért eléggé nyugtalanító. Nem véletlen, hogy a Költségvetési bizottság és a Költségvetési Tanács ezt is igen erőteljesen hangsúlyozta, és én sem tehetek mást, én is csak próbálom ezt megerősíteni. Az euró/forint árfolyam az idei 360,9 forintról a jövő esztendőre majd 361 forint lesz, legalábbis ezzel számol az előterjesztés. Ha valaki egy kicsit is járatos a magyar gazdaság ügyeiben, akkor pontosan tudja, hogy az orbáni gazdaságnak egy fontos eleme, az egyensúlyteremtés egyik eszköze az euró/forint árfolyam, tehát a forint állandó gyengítése és leértékelése, hiszen ezen a réven próbálja kipótolni a versenyképességi hiányt, és próbálja megakadályozni azt, hogy a külkereskedelmi hiány ne emelkedjen fel. Nyilvánvalóan csak azért írták be ezt a 361 forintot, mert ezzel kijött az, hogy az adósság/GDP hányados akkor nem fog növekedni, mert nyilvánvalóan a külső adósságot akkor így egy kedvezőbb árfolyamon tudják majd elszámolni. Összességében tehát azt lehet elmondani, hogy a kormányzat tovább folytatja azt az extenzív gazdasági növekedést, amit az eddigiekben megkezdett. Vagyis, hogy egy képpel éljek, az ország autója megy egy zsákutcába, hiszen ennek nincs kijárata, ez nem vezet egy valóban hosszú távon fenntartható és felzárkózó gazdaság felé, és menet közben most még gázt is adnak, és örülnek annak, hogy milyen jól megy az autó, de egyre távolabb kerülünk attól a céltól, amely célt valójában el kellene érnünk. Tehát én azt gondolom, hogy ezt a költségvetést jó szívvel semmiképpen sem lehet támogatni, és abban bízunk, hogy a következő költségvetést már nem önök fogják majd előterjeszteni, és abban majd minőségi elemek lesznek, egy valóban felzárkózó gazdaságpolitika fog majd napvilágot látni. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, Mellár Tamás képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most a magyarországi nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért felszólaló ismerteti a bizottság álláspontját, mindösszesen 20 perces időkeretben. Megadom a szót Ritter Imre nemzetiségi képviselőnek, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat; a pulpitusról beszél. Öné a szó, szószóló úr.
Köszönöm. Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten unseren Standpunkt bezüglich des Gesetzentwurfs Nr. T/16118. über den ungarischen Haushalt im Zusammenhang mit dem Nationalitätenbedarf übergreifende Teilen erörtere. Wie es schon gewöhnt ist, wenn es gesagt werden kann, fange ich meinen Diskussionsbeitrag mit einem Zitat von Johann Wolfgang von Goethe an. Er hat gesagt: „Toleranz sollte eigentlich nur eine vorübergehende Gesinnung sein: sie muss zur Anerkennung führen. Dulden heißt beleidigen.” Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében kifejtsem álláspontunkat a 2022. évi központi költségvetésről szóló T/16118. számú törvényjavaslat nemzetiségi igényeket érintő részeivel kapcsolatban. Hozzászólásomat a költségvetésitörvény-javaslathoz ha lehet azt mondani, most már hagyományosan Johann Wolfgang von Goethe idézetével kezdtem, amely magyarul így szól: „A tolerancia csak egy átmeneti állapotot jelölhet, mely elismeréshez kell vezessen. Az elfogadás önmagában sértés.” Az elfogadás tehát nem elég; csak az elfogadás önmagában sértés. Többet szeretnénk, többet várunk: elismerést. Az elismerésre őseink élete elégséges alapot adott, mi még dolgozunk érte. Az elismerés feltétele, alapja pedig a megismerés. Éppen ezért engedjék meg, hogy a 2022. évi központi költségvetésitörvény-javaslattal kapcsolatos hozzászólásomat egy rövid visszatekintéssel kezdjem: az elmúlt ciklus elején, a 2014. évben milyen helyzetben voltak a Magyarországon élő nemzetiségek; az előző hét évben miben és hogyan tudtunk előrelépni; hol tartunk ma, milyen céljaink vannak, ezek eléréséhez milyen megoldandó feladatok állnak előttünk? Mindezek kellő mértékű áttekintése és ismerete nélkül sem az elmúlt éveket, sem a 2022. évi központi költségvetéssel kapcsolatos nemzetiségi igényeket nem lehet reálisan értékelni, a helyükön kezelni, a megfelelő kormányzati és parlamenti döntéseket meghozni. Közel hét évvel ezelőtt, a 2013. évi központi költségvetés zárszámadásánál azzal kezdtem a hozzászólásomat, hogy ennek az első nemzetiségi parlamenti hozzászólásnak már több mint 20 évvel korábban kellett volna megtörténnie itt, a magyar parlamentben, így több évtized mulasztását kell minden szempontból minél hamarabb felszámoljuk. Majd ezt követően perceken keresztül lehetett és kellett sorolni, hogy a Magyarországon élő nemzetiségek évtizedekig milyen méltatlan állapotok között voltak kénytelenek élni és működni. Csak példaként és emlékeztetésül, először: a nemzetiségi civil szervezetek működési támogatására, a nemzetiségi kulturális programok támogatására rendelkezésre álló úgynevezett NEMZ-keretek 2002-től 2014-ig tehát 12 éven keresztül nem változtak, és a beérkező igények töredékére, 10-15 százalékára nyújtottak csak fedezetet. Másodszor: az anyanyelvi diáktáborokra akkor rendelkezésre álló évi 30 millió forint keretösszeg az igényekhez képest olyan alacsony volt, hogy gyakorlatilag nem volt értelme pályázni. Egy nemzetiségi gyerekre vetítve az akkori keret napi két gombóc fagylaltra volt elegendő. Harmadszor: a települési nemzetiségi önkormányzatok éves szintű működési támogatása átlagosan bruttó 222 ezer forint volt, mely havi nettó 14 500 forintnak felelt meg. Negyedszer: az országos nemzetiségi önkormányzatoknál az államháztartási jogszabályok változásával, a különböző törvényi előírásokkal folyamatosan emelkedtek a gazdasági, pénzügyi, adminisztrációs költségek, a támogatások emelése nélkül. Összefoglalóan azt kell mondani, hogy 2013-ig a Magyarországon élő nemzetiségek támogatása siralmas állapotban volt, és ez még igen finom megfogalmazása az akkori tényleges helyzetnek. Ugyanakkor a 2013. évtől már voltak reménykeltő, nagyon pozitív változások. Egyrészt a 2013-as év nemzetiségi szempontból kétségkívül legnagyobb jelentőségű és pozitív változása volt, hogy a nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott nemzetiségi köznevelési intézmények esetében jelentősen emelkedett és normatívvá vált a támogatás. Másrészt a helyi nemzetiségi önkormányzatok intézményátvételi és -alapítási lehetősé-gének biztosításával megnyíltak a jogszabályi lehetőségek a nemzetiségi kulturális és oktatási autonómia kiépítéséhez. A 2014. évi parlamenti választással a 13 magyarországi nemzetiség részére biztosítva lett a parlamenti képviselet, ami új lehetőségeket, új időszakot nyitott meg számunkra. A parlamenti képviselet első komoly eredménye lett, hogy a 2015. évi központi költségvetési törvénynél áttörést tudtunk elérni azzal, hogy a korábban kevesebb mint 4 milliárd forint és már hosszú évek óta változatlan támogatási keret 2 milliárd forinttal, több mint 50 százalékkal nőtt. [[13.00]] Az elmúlt hat év a 2021. évben nem került sor támogatásemelésre együttes hatásaként a következő területeken tudtunk lényeges, érdemi javulást elérni. 1. A nemzetiségi civil szervezetek működési és kulturális támogatási pályázati keretét az egyaránt 110-110 millió forintról 500, illetve 700 millió forintra, azaz mintegy öt és félszeresére emeltük. 2. A nemzetiségi anyanyelvi diáktáborokra meglévő 2014-es 30 milliós keretet 400 millió forintra, azaz a 13-szorosára tudtuk emelni. Hozzáteszem, hogy a nemzetiségi anyanyelvi diáktáborokat mindig, mindenhol és minden helyzetben első számú prioritásként kezeltük, és még ez a 13-szorosára emelt keret is az objektív, reális igényeknek csak egy részére még mindig csak mintegy 30-40 százalékára ad fedezetet. 3. A helyi nemzetiségi önkormányzatok általános működési támogatását a négyszeresére, az úgynevezett feladatalapú, differenciált támogatási keretét a kétszeresére emeltük. 4. Az országos nemzetiségi önkormányzatok és a nemzetiségi média, valamint az országos nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott intézmények támogatását 2015-ben, 2017-ben és 2019-ben tudtuk érdemben megemelni; ezzel a működés legégetőbb finanszírozási problémái kezelhetők lettek. 5. Több egyedi döntésű, nemzetiségi kiegészítő támogatási keretet tudtunk biztosítani olyan fontos területeken, mint például a nemzetiségi színházak támogatása, a nemzetiségi intézmények fenntartását átvevő helyi nemzetiségi önkormányzatok és az átvett nemzetiségi köznevelési intézmények kiegészítő támogatása, valamint az országos nemzetiségi önkormányzatok és egyesületek fenntartásában működő nemzetiségi köznevelési és kulturális intézmények beruházási, felújítási, valamint pályázatiönrész-keretének a megnyitása. (Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Végül, de amit a nemzetiségi jövőnk szempontjából kiemelten fontosnak tartok: a nemzetiségipedagógus-program eredményei. Örömmel számolhatok be róla, hogy a 2016 őszén kidolgozott nemzetiségipedagógus-program első pontjaként a nemzetiségi pedagógusok jobb megbecsülése érdekében a nemzetiségipedagógus-pótlékot 2018. január 1-jével 10-ről 15 százalékra, 2019. január 1-jével 15-ről 30 százalékra, végül 2020. január 1-jével 30-ról 40 százalékra növeltük. Így két év alatt a négyszeresére emeltük azon nemzetiségi pedagógusok nemzetiségi pótlékát, akik a lekötött idejük legalább 50 százalékában nemzetiségi nyelven oktatnak, nevelnek. Egyidejűleg 2020. január 1-jével bevezettünk két alacsonyabb mértékű most már, a négyszeri emelés után alacsonyabb mértékű , 25 százalékos, illetve 10 százalékos pótlékkategóriát azok részére, akik korábban nem részesültek nemzetiségi pótlékban, így ma már minden nemzetiségi pedagógus részesül nemzetiségi pótlékban, ráadásul differenciáltan, a nemzetiségi nyelven történő oktatással-neveléssel töltött munkájával arányosan. Fontosnak tartom kiemelni, hogy a nemzetiségi pótlékot fenntartótól függetlenül minden nemzetiség minden nemzetiségi pedagógusa megkapja, és a fenntartóknak a nemzetiségipótlék-emelés bérfedezetét nem más keret terhére kellett úgymond kigazdálkodni, hanem minden évben megkapták költségvetési többletként, és meg fogják kapni a jövőben is. A nemzetiségipótlék-emelés így mintegy négyezer nemzetiségi pedagógus részére 2021-ben már közel 3,5 milliárd forint többletjövedelmet biztosít és fog biztosítani a továbbiakban is minden évben. A nemzetiségipedagógus-program második nagyon fontos pontjaként beindítottuk a nemzetiségipedagógus-hallgatói ösztöndíjat. 2018. szeptember 1-jétől a nemzetiségióvodapedagógus-hallgatók első évfolyama részéről 87 fővel kötöttünk szerződést, majd 2019. szeptember 1-jétől már a nemzetiségióvodapedagógus-hallgatók mindhárom évfolyamáról és a nemzetiségitanító-, -tanár-, -szaktanár-hallgatók első évfolyamáról 317 fiatallal kötöttünk szerződést. 2020. szeptember 1-jétől az ösztöndíjat már ki tudtuk terjeszteni a nemzetiségitanító-, -tanár-, -szaktanár-hallgatók mind a hat évfolyamára, így 417 fiatal nemzetiségipedagógus-hallgatóval kötöttünk ösztöndíjszerződést. Ráadásul a hét érintett nemzetiség részére az ösztöndíjak teljes lebonyolítását, elszámolását a Magyarországi Német Pedagógiai és Módszertani Központ végzi, így ezzel nem terheljük az állami apparátust. Mindezzel párhuzamosan komoly erőfeszítéseket tettünk, teszünk a képző egyetemek és főiskolák felé annak érdekében, hogy ne csak a nemzetiségi hallgatók számát tudjuk növelni, hanem a nemzetiségipedagógus-képzés minőségét, elsősorban a nemzetiségi nyelvi kompetenciák jelentős fejlesztését is. Ennek a munkának a java azonban még előttünk van, erről majd pénteken kívánok még egy kicsit részletesebben beszélni. Már a 2017. évi központi költségvetési törvény általános vitája során is és azóta minden évben ezen a ponton a hozzászólásomat azzal folytattam, hogy mindezen rendkívül örömteli, régóta várt pozitív változások után azt gondoljuk, hogy ez egy olyan pillanat, amikor minden, kétségtelenül továbbra is meglévő gondot, feladatot, feszültséget félretéve fenntartás nélkül köszönetet kell mondjunk és ezt teszem most is. A Magyarországon élő 13 őshonos nemzetiség nevében ismételten megköszönöm elsősorban természetesen a kormánynak, de az egész magyar parlamentnek, minden egyes korábbi és mai parlamenti képviselőnek az elmúlt hét évben nyújtott nemzetiségi támogatást. Külön is köszönöm, hogy a magyarországi őshonos nemzetiségek ügyeit egyfajta íratlan szabályként kivették a napi politikai csatározásokból, és az elmúlt hét évben minden nemzetiségi előterjesztést lényegében egyhangúlag fogadott el a parlament. Hálásan köszönjük, Isten tartsa meg ezt a jó szokásukat a jövőben is! Ugyanakkor ezen eredményeket, támogatásemeléseket a konkrét számokon túl a magyarországi nemzetiségek helyzetének teljes körű áttekintésével a helyükön kell kezelni és értékelni. Egyrészt, aki az elmúlt évek nagyon pozitív nemzetiségi változásait, pusztán a számokat és a százalékokat nézi, és csak ezeket ismeri, látja, az teljes joggal vetheti fel, hogy a Magyarországon élő nemzetiségek az elmúlt években kiemelt támogatásemelést kaptak a költségvetés általános növekedéséhez képest, és ebből a szempontból vitathatatlanul igazuk is van. Másrészt viszont, aki átfogóan látja, történelmi mélységében ismeri a Magyarországon élő őshonos nemzetiségek helyzetét; a teljes folyamatot; a számok mögött lévő tartalmat; hogy milyen mélyről indultunk; hogy anyanyelvünk, identitásunk, hagyományaink megőrzése, gyerekeink részére történő át- vagy ma már sokkal inkább visszaadása terén milyen nagyságrendű feladataink vannak; mennyire az utolsó órában vagyunk; milyen durva asszimiláció zajlott hat-hét évtizeden át, az azt is tudja, hogy az elmúlt hét év még csak arra volt elég, hogy megkapaszkodjunk, újra hitet kapjunk, és új lendülettel elinduljunk azon az úton, elindítsuk azokat a hosszú távú programokat, amelyek reményeink szerint a Magyarországon élő őshonos nemzetiségek túlélését, nemzetiségi létünk fennmaradását biztosíthatják. Ennek a két nézőpontnak, véleménynek az egyeztetése, megismerése, a megfelelő konszenzus kialakítása volt a jellemzője már a 2019-es, a 2020-as és a mostani, 2022-es központi költségvetésitörvény-javaslatokkal kapcsolatos nemzetiségi igények egyeztetési folyamatának is. [[13.10]] A nemzetiségi támogatások értelmezése, időbeni összehasonlíthatósága érdekében fontos megemlítenem, hogy a 2020. évi központi költségvetési törvényben a roma támogatások átkerültek a XIV. Belügyminisztérium fejezetbe, a többi 12 nemzetiség pedig azóta a XI. Miniszterelnökség fejezetben szerepel, ezért bár természetesen továbbra is mind a 13 nemzetiség a Magyarországi nemzetiségek bizottságához tartozik, de mégis külön kell beszélni róluk, és máshol találjuk a költségvetésben az adataikat. Ez vonatkozott már a T/10710. számú, Magyarország 2021. évi központi költségvetésére vonatkozó törvényjavaslatra is, amely a roma nemzetiségi támogatások vonatkozásában a 2020. évhez képest 802,5 millió forint többletet tartalmazott. Ezt akkor megfelelőnek tartottuk, így további emelést, módosító szándékot nem fogalmaztunk meg. A további 12 magyarországi nemzetiség esetében azonban a T/10710. számú, 2021. évi költségvetésitörvény-javaslat 422 millió forint tényleges támogatáscsökkenést tartalmazott. A magyarországi nemzetiségek 2021. évi tehát elmúlt évi költségvetési igényeit rendkívül részletes és alapos felmérések, elemzések alapján állítottuk össze, de az összesen 1,1 milliárd forint támogatásemelési igény sajnos a 2021. évi költségvetési törvénybe nem került bele. A 12 nemzetiség 2021. évi költségvetési módosítási igénye meghatározóan egy súlyponti területen merült fel, ez pedig az országos nemzetiségi önkormányzatok működése és a média, valamint az országos nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott intézmények támogatása volt, mely igény így átcsúszott a 2022. évre. Végezetül meg kell jegyeznem, hogy utoljára három évvel ezelőtt, a 2019-es központi költségvetési törvényben volt az országos nemzetiségi önkormányzatoknál támogatásemelés, ugyanakkor azóta egy sor olyan törvényi és gazdasági változás történt, amely a támogatásemelést objektíven indokolja; ezekről azonban majd a holnapi felszólalásomban fogok részletesebben beszélni. Addig is köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Banai Péter Benő államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy a korábbi évek gyakorlatához híven ismét a legkomolyabb, legsúlyosabb vezérszónoki hozzászólásokra reagáljak. Ha megengedik, azzal kezdem, hogy voltak olyan megállapítások, mind a kormánypárti, mind az ellenzéki padsorokból, amelyekkel maximálisan egyet tudok érteni. Ilyen volt az a megállapítás, mely szerint a mindenkori költségvetés értékrendet is tükröz, és ilyen az a megállapítás, mely szerint a költségvetési javaslat egyes tételeit érdemes kontextusba helyezni. Engedjék meg, hogy ezt említve először az értékválasztásról és ehhez kapcsolódóan a baloldali képviselők által többször említett kontextusról szóljak. Sokszor mondtuk el, hogy a gazdaságpolitika központjában a munka megbecsülése és a családok támogatása áll. Éppen ezért volt furcsa, hogy baloldalról olyan észrevételek hangzottak el, melyek szerint a kisemmizés költségvetése az, amit az Országgyűlés tárgyal, mely nem biztosítja a bérek fölzárkózását. Elhangzott javaslatként, hogy a minimálbér adózásán kéne változtatni. Éppen ezért furcsa számomra, hogy ha megnézzük a tényszámokat, akkor azt látjuk, hogy a 2013-as növekedési fordulat óta folyamatosan növekedtek a reálbérek. A tavalyi évben, igen, a válság miatt többen elvesztették az állásukat, de azt gondolom, óriási fegyvertény, hogy a foglalkoztatottak szintjét 800 ezer fővel nagyobb mértékben tudtuk megőrizni, mint az volt 2010-ben. S óriási fegyvertény, hogy akik meg tudták őrizni a bérüket, azoknak jellemzően növekedett is a bérszintje, 9 százalék felett. A minimálbérek tekintetében is volt az idei évben egy emelkedés. S az számomra eléggé furcsa, hogy a baloldal tekintetében a minimálbérnél elhangzott változtatások mellett azt nem veszik figyelembe, hogy 2002 és 2010 között azok a minimálbéren foglalkoztatottak, akiknek nem volt gyermekük, kicsit több mint 5 százalékkal tudták növelni a reáljövedelmüket. 2010 és 2021 között ez több mint 40 százalék volt. S azoknak pedig, akik gyermeket neveltek, és három gyermekkel kellett hogy foglalkozzanak, az ő megélhetésükhöz a forrást biztosítsák, a reáljövedelmük egyenesen csökkent 2002 és 2010 között, míg a háromgyermekes, minimálbéren foglalkoztatottak reáljövedelme tehát ami figyelembe veszi az adókat és az inflációt mostanra több mint megduplázódott. Ezért tartom fontosnak, hogy helyezzük kontextusba azt a gazdaságpolitikát, ami a felzárkózásra is és a munka megbecsülésére is szól, és vessük egybe azokkal az intézkedésekkel, amelyeket egy teljesen más értékrend szerinti gazdaságpolitikában láthattunk 2010 előtt. Ami a családok támogatását illeti, ez is egy hosszú vita közöttünk. A baloldal részéről megint az hangzott el, hogy a családi pótlék összegét kellene növelni. Ehelyett arra hívom fel a figyelmet, hogy 2010 előtt a családi támogatások teljes összegét nézve csökkenést láthattunk emlékszünk az előző, 2008-9-es gazdasági válság intézkedéseire, a családi támogatások csökkentésére , most meg azt látjuk, hogy a válság ellenére is nőnek a családtámogatások. Az más dolog természetesen, hogy a családtámogatásoknál is az értékrendbeli választás szerint az adókedvezményeket helyezzük előtérbe, hiszen akik dolgoznak és gyermekeket nevelnek, azok tudják érvényesíteni a kedvezményt, illetőleg a gazdasági növekedést helyezzük előtérbe. Épp ezért az otthonfelújításon gondolkozó, otthonfelújításba vágó családok beruházási költségeit jelentősen támogatja a kormányzat, legyen szó akár új ingatlan vásárlásáról, akár meglévő ingatlan felújításáról. Ami a jövő évi költségvetés hiányszintjét illeti, megint kicsit furcsának tartom azt, hogy a baloldalról „választási költségvetés” kifejezéseket hallok, hiszen az általuk is kért kontextusba helyezés azért azt mutatja, hogy 2010 előtt a választási években Magyarországon Európa-rekorder hiányszint volt. Volt hat egymást követő év, amikor a magyar államháztartás hiánya az Európai Unió tagállamai közül a legnagyobb vagy a második legnagyobb volt. Ebből a kontextusból kell értelmezzük a 2022-es költségvetésitörvény-javaslat hiányszintjét. Azt látjuk, hogy európai összevetésben nem kiugró a magyar hiányszint, azt látjuk, hogy ez a hiányszint az adósságráta csökkenését eredményezheti mind az idei évben, mind a jövő évben, szemben azzal, hogy az Európai Unió átlagos adósságrátája az idei évben várhatóan növekedni fog. A hiány és a növekedés kapcsolata sokszor előkerült, erre Kovács Árpád elnök úr is utalt, és még mások is, így Mellár Tamás képviselő úr és Varju László képviselő úr, a Költségvetési bizottság elnöke is. Azon túl, hogy véleményünk szerint ez a hiányszint egyszerre biztosítja a költségvetés finanszírozhatóságát és a reálgazdasági növekedést, érdemben hozzájárul a növekedés szintjéhez. Azt is mondhatom, hogy ennek a hiányszintnek is köszönhető, hogy jövőre 5 százalék feletti növekedéssel kalkulálunk. Azzal természetesen egyetértek, hogy ha ennél is, az 5,2 százaléknál is nagyobb növekedést érünk el, akkor érdemes elgondolkozni, hogy csökkentsüke az államadósság mértékét a most látotthoz képest vagy sem. De ismétlem, nemcsak a növekedés hat vissza a hiányra és az államadósságra, hanem a hiányszint is a növekedésre. Mi úgy látjuk, hogy a magyar gazdaság potenciális kibocsátása 2022-ben még a tényleges kibocsátás alatt lehet, hiszen a válság hullámait érezzük. Ekkor kell az anticiklikus gazdaságpolitikát folytatni, amire Varju László elnök úr is és Mellár Tamás képviselő úr is utalt. Ez van a közgazdasági szakkönyvekben, ebben van nagyjából konszenzus, hogy amikor a potenciális kibocsátás még nagyobb, mint a tényleges kibocsátás, akkor a kormányzatnak segítenie kell. [[13.20]] Ezért céloztuk meg az említett 5,9 százalékos hiányszintet, ugyanakkor a gazdasági növekedés beindulásával ez a hiányszint a következő években mérséklődhet, 2024-ben 3 százalékra, 2025-ben 2 százalékra, amint az Országgyűlés részére benyújtott részletes dokumentumok tartalmazzák. Tehát ebből a kontextusból nézve én azt gondolom, nem beszélhetünk választási költségvetésről, szemben például a 2002-es vagy a 2006-os költségvetésekkel. Varju elnök úr az adósságnál a trükközés szót használta. Engedjék meg, hogy azt mondjam, ez a kormány nem trükközik; ha kicsit pikírt szeretnék lenni, akkor azt mondanám, hogy nem ez a kormány trükközik a számokkal. Abban, hogy az adósságráta csökkenhet, a sokat emlegetett növekedésnek érdemi szerepe van. Többen elmondták, hogy talán túl optimisták vagyunk az 5,2 százalékos növekedési számmal. Felidézném azt, amit Varga Mihály miniszter úr az expozéban mondott. Ha az Európai Bizottság 5,5 százalékos növekedését nézzük meg, vagy ha az IMF nyilvános, 5,9 százalékos növekedését nézzük meg, akkor jó esélyünk van arra, hogy a mostani kormányzati növekedési számot pesszimistának tekintsük, és jó esélyünk van arra, hogy az 5,2 százaléknál nagyobb növekedés elérése esetén még könnyebb lesz az adósságráta csökkenése. Az adósság finanszírozásának a költségeiről nem beszélek. Sokszor elhangzott, hogy igen, ezt a 2020-ban megugró államadósságot ma jóval olcsóbban finanszírozzuk, mint az előző válság idején, de a finanszírozási csatornáknál azt is el kell mondjam, hogy a devizaadósság legyen szó euróban, jüanban vagy bármilyen más devizában denominált államadósságról , tehát a devizaadósság arányát is csökkentjük 50 százalékról 20 százalék alá; ebbe a 20 százalékba kell beleérteni mindenféle külföldi finanszírozást. Vissza kell utasítsam azt az állítást, amit Szabó Timea képviselő asszony fogalmazott meg, mely szerint a kínai finanszírozás hazaárulásnak tekinthető. Két dologra hívnám fel képviselő asszony figyelmét. Egyrészről az Egyesült Államok adósságának a második legnagyobb finanszírozója Kína. Japán az első, Kína a második legnagyobb. S még egy dolgot hadd mondjak: ha a képviselő asszony megnézi, mondjuk, a francia államadósság-kezelő honlapját, akkor kínai nyelven is elérhető. Tehát amikor hazaárulást említ, akkor javasolnám, hogy Joe Biden elnök úr adminisztrációját vagy Emmanuel Macron elnök úr adminisztrációját is keresse meg; és arra is tisztelettel kérem, hogy azt vegye figyelembe, hogy az államadósság diverzifikálása a stabilitást erősíti. Amikor olcsó finanszírozási lehetőséget látunk, akkor ezzel érdemes élni, természetesen figyelembe véve az ár mellett a futamidőt, és azt is, hogy kinek fizetjük ki a kamatokat. Épp ezért, mondjuk, a lakossági finanszírozás aránya messze sokszorosa bármilyen keleti finanszírozásnak, és a nagyobb kamatokat, igen, a magyar állampolgároknak fizetjük ki. A gazdasági növekedésről már említettem szót, de hadd szóljak még arról, hogy a Mellár Tamás képviselő úr által említett termelékenység meglátásunk szerint pont az említett növekedéshez járul hozzá. Kérdezi, hogy miért lesz nagyobb termelékenység, miért növekszik a termelékenység: hát, döntően épp a magas beruházási rátának köszönhetően. Igen, vannak olyan infrastrukturális beruházások, amelyek betonozást igényelnek. De kérem, azért lássuk azt is, hogy a magánszféra mennyi beruházást hajt végre! Mellár Tamás képviselő úr mégiscsak a számok embere kell hogy legyen a Statisztikai Hivatal volt elnökeként, arra hívom fel a figyelmet, hogy az állami beruházások európai szinten a legmagasabbak, a GDP arányában tavaly 6,4 százalékot tett ki, és arra hívom fel a figyelmet, hogy ezen túl a beruházási ráta messze 27 százalék fölött volt, tehát a beruházások döntő részét a magánszféra hajtja végre. A magánszféra beruházásai jellemzően termelékenységet segítő beruházások, amelyhez természetesen a kormányzat is támogatást ad. Lehet támadni a beruházások magas szintjét, lehet azt támadni, hogy erre helyezzük a hangsúlyt mi egyébként ezt tekintjük a kanyarban előzés politikájának , de mégis a statisztikák, a múlt tapasztalatai azt mutatják, hogy csak az az ország lehet tartósan sikeres a felzárkózást tekintve, ahol magasan tartják a beruházási rátát. Az eddigi tényszámok azt mutatják, hogy ez a magas beruházási ráta jellemezte Magyarországot, ez párosult egy érdemi felzárkózással, és ezért gondoljuk azt, hogy ezt a politikát folytatni kell. Épp ezért a tavalyi évben nem egyszerűen munkahelymegőrző támogatásokat biztosítottunk, ezt is, hanem beruházásokat finanszíroztunk. Ami a felzárkózást illeti, ugyancsak a képviselő úr úgy fogalmazott, hogy szerinte nincs tartós felzárkózás. Hadd említsek tényszámokat! 2010 óta az Európai Unió kumulált növekedése 10,3 százalék, Magyarországé 30,3 százalék. Ez egy kumulált adat. Tehát lehet azt mondani, hogy egy-egy évben szerencsénk volt, de azért ezt a tartós tendenciát látva, és hozzátéve a 2012-19 között tartósan 3 százalék alatti hiányszintet és a csökkenő adósságrátát, mégiscsak azt mondhatjuk, hogy igen, érdemi gazdasági felzárkózás történt az Európai Unió magországaihoz, és igen, ez fenntartható módon valósult meg pénzügyi szempontból, hiszen párhuzamosan már az adósságrátát is tudtuk csökkenteni. Ez az a gazdaságpolitika, amelyet folytatni kívánunk 2022-ben is. Ami az inflációt illeti, az infláció a jegybank által figyelt mutató, és a jegybank feladata az infláció kordában tartása. Természetesen a költségvetés-politika érdemi hatással van az inflációra, és természetesen igen, stratégiai együttműködés van a jegybankkal, ahol azt látjuk, hogy az említett gazdasági eredmények a jegybank intézkedéseinek is köszönhetők. Az inflációra visszatérve az idei évben valóban 3 százalékot meghaladó inflációval számolunk. Ez 3,5-4 százalék között lehet. Ha megnézzük a jövő évi inflációs számot, akkor ott a jegybank is 3 százalék körüli inflációval kalkulál. Természetesen, ahogy Virág Barnabás alelnök úr említette, elképzelhető, hogy az infláció kordában tartása érdekében intézkedéseket is kell hozni, de ismétlem, konszenzus van a jegybankkal a tekintetben, hogy a jövő évi 3 százalékos inflációs szám reális lehet. Csárdi Antal képviselő úr azt mondta, hogy a magas infláció miatt az alapvető élelmiszerek áfáját kellene csökkenteni. Itt két dolgot jegyeznék meg. Ha jól emlékszem, a kormány által beterjesztett és a Fidesz-KDNP által támogatott, alapvető élelmiszerekre vonatkozó áfacsökkentést az LMP nem szavazta meg, legyen szó tejről, tojásról, különböző hústermékek áfájának a csökkentéséről. A másik megjegyzésem pedig az, hogy a képviselő úr is rámutatott arra, hogy hosszabb távon ezeknek a termékeknek az árát a kereslet-kínálat határozza meg. Igen, egy áfacsökkentésnek lehet egy egyszeri hatása, hogyha az eladók ezt az árakban azonnal érvényesítik. De azt is tudjuk, hogy ezt nem mindig érvényesítik, és hosszú távon a kereslet-kínálat határozza meg a folyamatokat. Épp ezért mi arra koncentrálunk, hogy a családok jövedelme növekedjen, és a nagyobb jövedelemből tudják megvenni a termékeket. Azt látjuk, hogy ez sikeres volt. Összességében a jövedelmek is növekedtek, a megtakarítások is növekedtek, a fogyasztás is növekedett, és a beruházások is növekedtek. Ezt követően engedjék meg, hogy rátérjek néhány költségvetési kiadási tételt illető kritikára. Önkormányzatok. Többször súlyos kijelentések hangzottak el: kisemmizés, önkormányzatok kivéreztetése, politikai alapú megkülönböztetés. Engedjék meg, hogy a tényekről számoljak be önöknek. Valóban, a tavalyi évben a járvány elleni védekezés és a munkahelyek védelme mindenkitől áldozatokat igényelt. A gépjárműadó összegét az önkormányzatok helyett a központi költségvetésben a védekezésre fordítottuk. Ez 34,4 milliárd forintot tett ki. Hadd említsem meg azt, hogy csak járvány elleni védekezésre több mint ezermilliárd forintot költöttünk a tavalyi évben, tehát ennek a kontextusában értelmezendő az átirányított 34,4 milliárd forint. Mit eredményezett ez a gazdasági visszaesés, az elkerülhetetlen gazdasági visszaesés, ami Magyarországon kisebb volt, mint az uniós átlag, és a többi, gazdaság védelmét célzó intézkedés az önkormányzatok számára? 2019. év végén az önkormányzatok összesített állampapír- és kereskedelmi banki pénzeszközállománya 1080,5 milliárd forint volt, 2020 végén 1048,1 milliárd forint. Ez kevesebb, mint 3 százalékos csökkenés. [[13.30]] Ismétlem: 2020 végén 1048,1 milliárd forint. Ezt hívjuk kivéreztetésnek? Tehát én elfogadom, hogy sok önkormányzatnak komoly feladat volt a járvány elleni védekezés részbeni finanszírozása, hiszen számos önkormányzat részt vett ebben, komoly feladat volt a feladatok finanszírozása, de összességében azért nem beszélhetünk pénzügyi összeomlásról vagy kivéreztetésről. Ami a 2022-es költségvetést illeti, az állításokkal szemben a költségvetési javaslat elfogadása esetén a központi költségvetés általi pénzügyi mozgástér bővül, két tényezőnek köszönhetően: egyrészről az említett önkormányzati szolidaritási hozzájárulás 25,2 milliárd forinttal csökken, másrészt az önkormányzatok támogatása 8,6 milliárd forinttal növekszik. Ez közel 34 milliárd forintot jelent, és ennél, azt gondolom, jelentősebb az, hogy az 5 százalék fölötti gazdasági növekedésből az önkormányzatok ismét növekvő iparűzésiadó-bevételekkel számolhatnak. Felidézném azt, hogy 2014 és 2019 között az önkormányzatok legfőbb bevételét jelentő iparűzésiadó-bevétel 50 százalékkal növekedett, ezért az önkormányzatoknak is célja, hogy a gazdasági növekedés tekintetében sikeresek legyünk. Ami a politikai megkülönböztetést illeti, kérem képviselő urakat, hogy a 2021-es központi költségvetéshez kapcsolódó szaldójuk, a szolidaritási hozzájárulás és a támogatások tekintetében konzultáljanak, mondjuk, Pécs, Szeged vagy Hódmezővásárhely vezetőivel, és azt fogják mondani, hogy a pénzügyi pozíciójuk 2020-ról 2021-re, ami a direkt költségvetési kapcsolatokat illeti, javult, mert számos esetben a költségvetési támogatások nagyobb mértékben növekedtek, mint az említett szolidaritási hozzájárulás. Oktatás, egészségügy slágertémák. Megint hadd idézzem fel a számokat, kontextusba helyezve a korábbi adatokkal. Egészségügy: az OECD-adatok alapján 2010 előtt, többéves időszakot tekintve, az egy főre jutó egészségügyi kiadások Magyarországon csökkentek, azóta növekszenek; abszolút értékben a 2010-es költségvetésben az egészségügyre szánt összes forrás 1197,7 milliárd forint, 2022-ben 2883 milliárd, a növekmény 1686 milliárd forint. Oktatás… [[Varju László: GDP-arányosan?]] Képviselő úr, hallom a hozzászólását. Hál’ istennek, hogy a GDP az említett 30 százalékos mértékben növekedett. Képviselő Úr! Mi történt volna, ha Magyarország, mondjuk, a görög útra lép, és az oktatási vagy az egészségügyi kiadásokat csak szinten tartjuk? Olyan mélyrepülést látott volna, amit nem kellett volna hogy megtapasztaljunk. Tehát az az állításom, hogy az egészségügyi és oktatási kiadások nominálisan is és inflációval korrigálva reálértelemben is növekedtek. Abban a képviselő úrnak igaza van, hogy voltak olyan évek, amikor hál’ istennek, a magyar gazdaság bővülése ezt a növekedést is meghaladta, de azért a tényszámoktól ne térjünk el. Oktatás, ha már említettem a területet, akkor a számok nyelvén: 2010-ben 1445 milliárd forint, 2022-ben 2180,7 milliárd forint, a növekedés 735,7 milliárd forint. A nyugdíjakkal kapcsolatban a baloldal részéről megint komoly állítások hangzottak el. Az MSZP részéről Tóth Bertalan frakcióvezető úr valahogy úgy fogalmazott, hogy baloldali pártként fontosnak tartják, hogy az időskori szegénység Magyarországon megszűnjön. Azon túl, hogy azért emlékezhetünk olyan gazdaságiválság-időszakra, amikor egyhavi nyugdíjról le kellett mondani az érintetteknek, azért most a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat mégiscsak azt tartalmazza, hogy a 13. havi nyugdíj visszaépítésének részeként kétheti nyugdíjjal számolhatnak az érintettek; azt tartalmazza, hogy a gazdasági növekedésnek köszönhetően reményeink szerint lehetőség nyílik a nyugdíjprémium kifizetésére; és azt tartalmazza, hogy a nyugdíjak reálértékét is megőrizzük. 2010 óta mintegy 10 százalékkal emelkedett, és jövőre is 3 százalékos infláció szerinti mértékkel kerül növelésre azzal, hogy természetesen, amennyiben az infláció magasabb lenne, akkor a kiegészítő emelést a kormányzat végre fogja hajtani. Végül engedjék meg, hogy a törvényjavaslat benyújtásának időpontjára, illetve a részletezettségére reagáljak. Az időpont kapcsán az a vád hangzik el már sok év tapasztalata alapján ismét, az idei költségvetési javaslatnál is, hogy túl korán nyújtotta be a kormány a törvényjavaslatot, nem ismertek a múltbeli számok, nem ismert még az idei folyamatok eredménye. Itt arra hívom fel a figyelmet, hogy a tavalyi tényszámok nemcsak a kormányzati szervek honlapján, nemcsak a törvényjavaslat különböző dokumentumaiban, hanem például az Eurostat honlapján is elérhetőek. Tehát ha valaki hiteltelennek tartaná a kormányzati számokat, akkor kérem, nézze meg a nemzetközi szervezetek honlapját. Minden ténybeli adat a magyar gazdaság teljesítményéről, az államháztartás állapotáról elérhető, és azt gondolom, ha a 2016 és 2019 közötti költségvetéseket nézzük meg, ahol mindig tavasszal került sor a költségvetés elfogadására, akkor azt látjuk, hogy igen, ezek a tavasszal benyújtott költségvetések megálltak a lábukon. Azt az adósságcsökkentést, azt a hiányszintet, amit az Országgyűlés meghatározott, a kormány teljesítette, ami pedig a gazdasági növekedést illeti, azt számos esetben túlteljesítette. Kétségtelen tény, hogy a 2020-21. éveket a koronavírus-járvány Magyarországon is átírta, a költségvetési dokumentumokat meg kellett változtatni, ebben semmi különleges nincs más európai országokhoz képest. Mi bízunk az átoltottság gyors növekedésében, abban bízunk, hogy talán konszenzussal el tudjuk érni, hogy minél többen vegyék fel az oltást. Ha ez megtörténik, akkor a gazdaság helyreállítása, talpra állása is gyorsabb lehet, bizakodhatunk abban, hogy még egyszer nem jön vissza ez a járvány, és a költségvetési számok, amelyeket most tárgyalunk, reálisak lesznek majd 2022 végén is. Ami pedig a részletezettséget illeti, Z. Kárpát Dániel képviselő úr és több képviselő hozzászólása kapcsán tisztelettel azt kérem az Országgyűlés tagjaitól, hogy ne csak azt a bő 300 oldalas dokumentumot tekintsék át, amelyet költségvetésitörvény-javaslatként május 4-én a kormányzat benyújtott az Országgyűlés részére, hanem a tíz nappal később az államháztartási törvény alapján benyújtott részletes dokumentumokat is. [[Felmutatja.]] 1260 oldalon fejtjük ki a költségvetés részleteit, abban számos tételre választ kaphatnak, amire most az időt is nézve én részletesen nem térek ki. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr részletes válaszait. Tisztelt Országgyűlés! Most az elsőként jelentkezett független képviselő szólhat. Megadom a szót Bencsik János képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Magyarország a 2008-as világválság óta nem látott társadalmi krízis kapujában áll a koronavírus-járvány következményei miatt. Több mint tízezer áldozatot ragadott már el ez a járvány, és egyelőre megbecsülni sem tudjuk a hosszú távú következményeit a magyar emberek tartós egészségkárosodásában, a becsődölt vállalkozásokban, a családon belüli erőszakban, az elveszett munkahelyekben és gyermekeink pszichés zavaraiban. A költségvetési törvény mindig több mint puszta számoknak és adatoknak a rendezett halmaza, emberi sorsok, emberi életek állnak e számok mögött. Amikor egy kormány eldönti, hogy a következő évben milyen adókat szed be, milyen béreket fizet ki, mennyi hitelt vesz fel és honnan, és általában hogyan alakulnak az adófizető állampolgárok életlehetőségei, életkilátásai, ideértve a vállalkozókat, a közalkalmazottakat, az egyetemistákat, nyugdíjasokat, akkor bizony mindig egy bizonyítványt állít ki, és mindig írásba adja, hogy mennyire becsülik meg a saját állampolgáraikat, felállítják a kereteket, hogy hogyan lehet és hogyan érdemes ebben az országban boldogulni. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt kell hogy mondjam, nagyon régen volt költségvetés, amelyet ennyire nagy várakozás övezett volna a társadalomban. Az egészségügyben dolgozók azt várták, hogy a járvány nyomán a döntéshozók végre őszintén szembenéznek az egészségügyi intézményeket sújtó katasztrofális állapotokkal. A pedagógusok azt remélték, hogy az online oktatás kényszere rávilágít majd ezen intézmények elmaradott infrastruktúrájára, arra, hogy egész országrészek vannak, ahol nem jutnak hozzá az alapvető digitális tartalmakhoz a tanulók, arról nem is beszélve, hogy ahol meg hozzájutottak például, ott sem részesültek rendes digitális oktatásban, mert az nem rendes digitális oktatás, hogy a tanár e-mailben elküldi a házi feladatot. [[13.40]] A bevételüket vesztett, súlyos jövedelemcsökkenést elszenvedett százezrek pedig arra számítottak, hogy a korlátozások miatt kiesett bevételeikért cserébe, azért az adóért, amit hosszú éveken és évtizedeken keresztül befizettek az államkasszába, majd a magyar kormány érdemi segítséget nyújtva meghallgatja a panaszaikat és segítő kezet nyújt nekik. Mindannyiuknak csalódniuk kellett: az adónkból fizetett propaganda nemcsak a kritikus hangokat nyomta el, de vakká és süketté vált azon panaszokra is, amelyek a magyar valóság legkülönbözőbb területeiről érkeztek. A helyzet az, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, hogy ebben a költségvetésben nyoma sincsen annak, hogy önök bármilyen tanulságot levontak volna ebből az elképesztően szörnyű egy évből, amit magunk mögött tudtunk. De nézzük a konkrétumokat! Mit látunk az egészségügyben? A minisztérium két munkanapos határidővel küld körkérdést az egészségügyi szakmai kollégiumoknak, hogy felmérje, hány különböző kórházi ágy és intézmény van az országban. Az EMMI cáfolata ellenére, az elmúlt évtizedek keserű tapasztalatai alapján ez azt vetíti előre, hogy önök kórházbezárásokra készülnek. Tisztelt kormánypárti Képviselőtársaim! Önöknek tényleg ezt a tanulságot sikerült levonniuk az elmúlt egy évből? Látva a járvány tetőzésének idején az összeomlás szélén táncoló egészségügyi intézményrendszert, látva a teljesítőképességük határán robotoló orvosokat, egészségügyi alkalmazottakat, ápolókat, látva az iszonyatos halálszámokat, önök ebből azt a következtetést vonták le, hogy kevesebb kórházra van szükség ebben az országban? Lázár János nemrég diadalittasan jelentette be, hogy most a vidék jön. Erre gondoltak, tisztelt fideszes képviselőtársaim? Ez jelentené azt, hogy most a vidék jön? Hiszen tudjuk a kórházbezárásokról, hogy eddig is mindig elsősorban a vidéki közepes és nagyvárosokat érintették. De mi a helyzet a közoktatásban? Fejlettebb országokban a pedagógus az egyik legjobban kereső szakmák közé tartozik. Tudjuk azt, hogy Magyarországon ez ma illúzió, és még ennek a követelése is demagógia volna, de azt viszont igenis elvárjuk, hogy azok a tanáraink és tanítóink, bölcsődétől kezdve az általános iskolán át egészen a szakközépiskoláig és a gimnáziumokig, ideértve a sajátos nevelési igénnyel küzdő gyermekeknek az ellátását is, legalább a magyar átlagbért keressék meg. Igen, kedves kormánypárti képviselők, jól hallották, azt a magyar átlagbért, amelyre önök előszeretettel hivatkoznak, amely a KSH legfrissebb adatai szerint jelenleg bruttó 411 ezer forint. Ez természetesen nem tükrözi a tényleges magyarországi jövedelemviszonyokat, hiszen hogyha azt nézzük, ha a leggazdagabb 1 százaléknak a torzító hatását nem számítjuk, és megnézzük, hogy a magyar lakosságnak az átlaga valójában mennyi pénzt visz haza, akkor ez a mediánérték valahol most 292 ezer forintnál jár. De hogyha önök mindig erre a 400 ezer forintra hivatkoznak, akkor miért nem kötjük ehhez a pedagógusoknak a bérét? Ráadásul példa is lenne rá: az országgyűlési képviselőknek a bére például nem a mediánértékhez, hanem az átlagbérhez van kötve. Én ugyan még nem voltam a magyar Országgyűlésnek a tagja, amikor önök a képviselői fizetésemelésekről szavaztak, de hogyha már így tettek, akkor elvárható lenne, hogy mindazoknak, akik legalább olyan fontos munkát végeznek, mint a törvényhozásnak a tagjai, legyenek bátrak, és fokozatosan emeljék meg, zárkóztassák fel az ő fizetésüket, bérüket is, akik felelősségteljes munkát végeznek. Olyan emberekről beszélek most, akik arra tették fel az életüket, hogy a gyermekeinkből értelmes, szorgalmas és becsületes polgárokat neveljenek. De nemcsak a közoktatásban van szükség radikális béremelésre, hanem a felsőoktatásban is. Szégyen és gyalázat, kedves képviselőtársaim, hogy ma Magyarországon egy kezdő egyetemi tanársegéd bruttó 200-220 ezer forintot keres. Ennél még a McDonald’sban is többet lehet összeszedni diákmunkásként, órabérben. Döbbenetes! Döbbenetes, hogy hova süllyedtünk, hogy mennyire nem becsüli meg az ország a saját kiművelt emberfőit, a saját kutatóit, és hogy hogyan nézi ez a kormány ölbe tett kézzel, ahogy a legjobbjaink elhagyják ezt az országot! Ennek fényében különösen bicskanyitogató a kínai magánegyetem ügye, amelyre százmilliárd forint költségvetési forrást biztosítanak, ahelyett, hogy ezt beletennék a magyar felsőoktatásba, az ösztöndíjakba, a kutatóknak, a tanároknak a bérébe, nemcsak a vasba és a betonba, hanem a humán tőkébe. Nem is beszélve arról a tetemes mennyiségű hitelről, amit ennek fejében vesznek fel és adósítják el az országot. És bár nem a parlament központi költségvetésének a része, de nem lehet elmenni a mellett az 1500 milliárd forint mellett sem, amelyet maga Orbán Viktor ígért be a magyar egyetemvezetőknek és egyetemistáknak cserébe, hogyha lemondanak a saját autonómiájukról, és a fejlesztési pénzekért cserébe eltűrik azt, hogy a magyar felsőoktatás fideszes politikusoknak és fideszes cégvezetőknek az ölébe hullik. Merthogy erről volt szó, az volt a sugallat vagy a kényszer, hogy szépen engedjék a magyar felsőoktatást kiszervezni alapítványi formába, cserébe rengeteg pénz áll majd a házhoz. A valóság az, tisztelt képviselőtársaim, hogy se híre, se hamva ennek a pénznek. Abban a dokumentumban, amit az Európai Uniónak nyújtottak be, amely a pénzügyi háttere lett volna ennek a rengeteg pluszpénznek a felsőoktatásban, erről az uniós kedvezményes hitelről a magyar kormány lemondott. Nincs semmilyen fedezete, ennek a töredéke van bent a mostani költségvetésben és a mostani uniós támogatásban. Ilyen arcátlan csőbe húzása és beetetése az egyetemi szférának még fideszes mércével mérve is, azt gondolom, hogy megrendítő. Miközben önök százmilliárdokért fognak építeni kínai magánegyetemeket, aközben van olyan felsőoktatási intézmény ebben az országban, nem is egy, ahol az órán a diákoknak meg a hallgatóknak kell megosztani a wifit a tanárokkal, mert velük ellentétben közülük még vannak olyanok, akik megengedhetik maguknak, hogy korlátlan internet-előfizetésük legyen a mobiltelefonjukon, mert különben nem tudnák megtartani az órákat meg a prezentációkat. Idáig jutottunk, tisztelt képviselőtársaim! Lehet visszamutogatni, van is miért visszamutogatni 2010 előttre. No de az, ami az elmúlt 11 évben történik az országban, a közoktatásban, a felsőoktatásban, ott már nem tudnak hova bújni meg kire mutogatni. Ez az önök sara, és önöknek kell elszámolni a saját lelkiismeretükkel, hogyha egyáltalán megszólal még néha. Végezetül szeretnék rámutatni néhány további anomáliára, amely most ebből a költségvetésből kitűnik. Nincs most bent Domokos László állami számvevőszéki vezető képviselőtársunk itt a teremben, de bent volt a vita során. Nem látom sehol azt az egy számjegyű szja-t, amit még a miniszterelnök helyezett kilátásba 2013-ban. Domokos László számvevőszéki elnök még tavaly szeptemberben újfent javasolta az egykulcsos szja-nak a bevezetését, de bárhogy lapozgatom ezt a költségvetést, nem látom ennek a nyomát, pedig ez igazán bátor lépés lett volna. Ez lett volna az igazán bátor lépés. Miért nem tették ezt meg? Miért vágtak hátraarcot, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim? Nem látom ebben a költségvetésben a kisadózóknak, a katás vállalkozóknak a panaszait sem, akiket a legújabb korlátozások kódolnak és kényszerítenek arra a trükközésre, amitől meg akartuk szabadítani, meg szeretnénk szabadítani a vállalkozó szférát. Nem látom egy méltányosabb és kiszámíthatóbb nyugdíjrendszernek a körvonalait sem. Amit látok, hogy a magyar kormány a 13. havi nyugdíj ígéretével szavazatokat vásárol, és olyan függőségi viszonyba kényszeríti a nyugdíjellátásban részesülőket, amely iszonyatos társadalmi feszültségeket szül, és hosszú távon fenntarthatatlan. Nem véletlenül nem szavaztam meg ezt egyedüli képviselőként itt, e Ház falai között. Nem látom azt sem, miközben minden tiszteletem az idős honfitársainké, hogy a kormány gondolna azokra is, akik nemcsak a múltban építették ezt az országot, hanem most építik vagy legalábbis építenék, hogyha önök hagynák, akik most viszik a hátukon ezt az országot. Az adófizető állampolgárokról beszélek, tisztelt képviselőtársaim, akik mindig a sor végén vannak, akikre senki sem gondol. Nem látom azt sem, hogy önök megbecsülnék ezeket a polgárokat, azokat az adófizetőket, akiknek egyébként a munkájából fizetjük a nyugdíjakat, meg fizetjük az összes többi állami kiadást. Nem látom az önkormányzatoktól elvett bevételi források visszatérítését, sőt ennek pontosan az ellenkezőjét látom. A magyar állam oda vonul be, ahol semmi keresnivalója nem lenne, lásd a helyhatóságokat, és legalább akkora baj, hogy onnan vonul ki, ahol viszont kötelessége volna helytállni, például a közoktatás, például a felsőoktatás, például a kiszélesített munkavállalói jogok. [[13.50]] Mert jelenleg semmilyen garancia arra, hogy 2022 Magyarországa ne a német autóipar emlőin életben tartott összeszerelő üzem legyen, ahol alig érvényesülnek a munkavállalói jogok, és ahol saját kútfőből egyébként nem épül semmi, csak soha meg nem térülő gigaberuházások. Tisztelt kormánypárti Képviselőtársaim! Nem látom a polgári Magyarország körvonalait ebben a költségvetésben, amit önök egyszer egyébként korábban fennhangon képviseltek, mielőtt ezt megtagadták, és mielőtt politikai termékké silányították volna a polgári Magyarország eszményét. Nem látom azt a vízióit, amely egy forrásszegény, kiszolgáltatott és alapvető versenyhátránnyal küszködő, korrupcióval küzdő, posztkommunista országból Közép-Európa vezető országává tenné ezt az országot. A XX. század a vasról és a betonról szólt, a XXI. század viszont a tudásról és a képességközpontú világról, ahol nem a legerősebb, hanem a legokosabb visz mindent; ahol nem az államnak kiszolgáltatott alattvalók, hanem független, öntudatos és önellátó polgárok alakítják a jövőt. Ez az a vízió, amelyre most már 30 éve nincs életképes, őszinte és értelmes válasza ennek a politikai elitnek; ez az a Magyarország, amit mozgalmunk, a Polgári Válasz képvisel, ebben hiszünk, ezért dolgozunk, és ezért lesz miénk a jövő. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most kettőperces felszólalások következnek. Megadom a szót Balczó Zoltán képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Elnök úr, köszönöm a szót. Azért jöttem be reggel nyolc órára, hogy meghallgassam a három expozét. Varga Mihály pénzügyminisztertől talán igazából nem is várhattuk mást, úgy gondolta, hogy a kritikát majd mondja az ellenzék, ezért előadásából úgy tűnt, hogy a válság idején mindent tökéletesen oldott meg a kormányzat. Egy tényt hadd idézzek: a gazdaság állapotát a végelszámolások elég jól tükrözik, 2020 első félévében 40 százalékkal nőtt a végelszámolások száma az előző évhez képest. Tehát rekordszámú vállalkozó döntött önszántából a vállalkozása megszüntetése mellett. Ez azért egy elég negatív adat. De azt sem idézte miniszter úr a Költségvetési Tanács elemzéséből, hogy sokallja az 5,9 százalékos hiányt, pedig Kovács elnök úr azt is mondta, hogy figyelmébe ajánlja ezt az Országgyűlésnek. Személyes véleményem az, hogy a jövő évben még szükség van az anticiklikus gazdaságpolitika folytatására, amire Banai államtitkár úr ki is tért. Tehát ha az egészségügyi helyzet helyreáll, attól még a gazdaság igényli az állami többletet. De egy nagyon fontos feltételt hozzá kell tennem a tanulságok alapján, és nagyon finoman fogalmazok, mert Banai államtitkár úr se politikai csatákat folytat: ha változatlanul nagyobb részben egy speciális, saját vállalkozói körnek olyan mértékű gyarapodását szolgálják ezek az összegek, amelyek nem állnak összhangban a nemzeti célokkal, akkor ennek az anticiklikus politikának semmi haszna nem lesz. Arra pedig, hogy a kínai hitelt bezzeg az Egyesült Államok is hogy felvesz, és Joe Bident is kritizáljuk: az Egyesült Államok fölvesz a kommunista szellemiség által irányított Fudan Egyetem létesítésére komoly összegeket? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Az Egyesült Államok a Los Angeles-i kikötőből Mexikóba épít vasutat hitelből? Nem. Úgyhogy ez egy kicsit más. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varju László képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Szeretnék oda visszatérni, bár azt, hogy államtitkár úr vitát kezdeményezett vagy beszállt ebbe, mindenképpen örvendetesnek tartom, még ha két perc keretében is. De azt hangsúlyozni szeretném, hogy kanyarban előzni jelen helyzetben, és önök ezt hirdetik, a Nemzeti Bank elnöke, a pénzügyminiszter és egyébként kormánypárti képviselők, és közben még gázt is adnak, ezzel a költségvetéssel, ugye, azt mondják, hogy ezt teszik, akkor az lényegében azt jelenti, hogy beláthatatlan és kiszámíthatatlan. Csak mindenki gondoljon bele, amikor a kanyarban külső íven elkezd előzni, beláthatatlan és kiszámíthatatlan, hogy mi fog történni. És önök ebbe viszik bele Magyarországot, ilyen módon csinálják. (A jegyzői székben dr. Gyüre Csabát Arató Gergely váltja fel.) Ha ezt azzal vetem össze, hogy az 5,2 százalékos növekedés, amelyre utalt itt államtitkár úr, hogy a hiányszint és önmagában annak a mértéke a növekedéssel összevetve, igen, ez viszonyban van egymással, de ha ezt a beruházást… az előbb, ahogy képviselőtársam említette, olyanokra költik el az állam pénzét jelen időszakban, amikor a vadászati kiállítás elhíresült agancsos belépő kapuját mutatja, akkor, azt gondolom, sok embernek el kell majd magyarázni, hogy erre miért volt szükség, azon kívül, hogy egyébként itt majd a számokban megjelenik. De, tisztelettel jelzem, sem a kisnyugdíjasoknak, sem a családoknak, sem pedig azoknak a vállalkozásoknak, akik munka nélkül, szerződés nélkül maradtak ebben az időszakban, számukra semmilyen segítséget nem nyújtottak, és éppen ezért ez a költségvetés így, ahogy van, elfogadhatatlan. És nem javaslom továbbra sem önöknek a kanyarban való előzést és gázadást. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kétperces felszólalások végére értünk. Most további képviselői felszólalások következnek. Mivel a költségvetés vitája európai uniós napirendi pontként is szerepel, megadom a szót Deutsch Tamás képviselő úrnak, Európai Parlament, Fidesz-KDNP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót. Mélyen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Hölgyeim és Uraim! Ha megengedik, akkor a Magyarország 2022. évi költségvetéséről szóló törvényjavaslat mai általános vitájában három kérdést szeretnék röviden érinteni. Az egyik azzal az izgalmas, újsütetű baloldali jelenséggel köthető össze, amit hiperpasszív tudásként definiálhatunk. Másodikként arról szeretnék röviden szólni, hogy mennyire számíthatnak a tisztességes, becsületes, jóakaratú magyar emberek a magyar baloldalra nehéz időkben. És végül, de nem utolsósorban, engedjék meg, hogy arról szóljak, hogy a 2022-es költségvetés kapcsán [[Közbeszólások az ellenzék soraiból. Dr. Harangozó Tamás: A költségvetésről legyen szó! Az elnök csenget.]] milyen európai uniós fejlesztési források állnak rendelkezésre, és minek is köszönhető, hogy ezek a források jelen lehetnek a jövő évi költségvetésben. Elsőként: én mélyen egyetértek azzal, mondja bár baloldali képviselő itt a magyar Országgyűlésben vagy a kormánypártokhoz tartozó kereszténydemokrata, fideszes, nemzeti elkötelezettségű képviselő [[Bangóné Borbély Ildikó: Na!]] , egy költségvetésitörvény-javaslat, az mindig több mint számokat tartalmazó jogszabálytervezet, ez értékválasztást jelent, ez azokat a világos és egyértelmű célokat határozza meg, amit a magyar nemzeti közösség az előttünk álló esztendőben követni akar. Sajnos, már elég öreg vagyok ahhoz, hogy én jól emlékezzem arra, a magunk mögött hagyott években, évtizedekben a magyar baloldal folyamatosan, nem csökkenő hangerővel arról beszélt, az lehetetlen, hogy Magyarországon legyen olyan kormányzati gazdaságpolitika, legyen olyan költségvetés, amely egyszerre tudja elérni azt a célt, hogy Magyarországon csökkenjenek az adók, a természetes személyek által befizetendő adók és járulékok, illetve a magyar vállalkozásokat, mikro-, kis-, közép-, családi vállalkozásokat, de még a magyarországi nagyvállalatokat érintő adók, lehetetlen, hogy csökkenjen egyidejűleg a munkanélküliség, hogy csökkenjen a költségvetés hiánya, hogy csökkenjen az infláció, és ezzel egyidejűleg nőjön az ország gazdasági teljesítménye, nőjenek a családtámogatásra fordított összegek, nőjön a foglalkoztatottság, több ember tudjon dolgozni, nagyobb legyen a magyar gazdaság teljesítménye, hogy nőjenek a jövedelmek, legyen szó minimálbérről vagy éppenséggel átlagjövedelemről. [[14.00]] Szóval, hogy ez lehetetlenség! Nem lehet egyszerre inflációt csökkenteni, hiányt csökkenteni, adót csökkenteni, a munkanélküliséget csökkenteni, és egyszerre azt elérni, hogy Magyarországnak jobb legyen a gazdasági teljesítménye, hogyha csak lépésről lépésre is, de minden család jobban tudjon élni; és persze mindig a személyes céljaink a lehetőségeink előtt járnak, az élet az már csak ilyen. Ez lehetetlenség! És önök ezt a teljesen defetista álláspontot, amikor arra módjuk és lehetőségük volt, kormányzati pozícióban teljesítették is. Nem is vállalkoztak lehetetlenre, meg is lett ennek a kára! Nézzük meg azokat a tényeket, azokat a számokat! Nehogy már elüldözzük egy költségvetésitörvény-javaslatról szóló parlamenti vitából azért a számokat, amelyek azokat a borzalmas adatokat mutatják, amelyek Magyarországot 2002-2010 között jellemezték. Nos, kedves baloldali képviselők, az a jó hírem van nem rossz , hogy amit önök lehetetlennek tartanak, az lehetséges. Magyarország lassan egy évtizede azon az úton jár, hogy csökkennek az adók, csökken a munkanélküliség, csökken az infláció, a válság beköszöntéig nyilvánvalóan tragédia, de azt gondolom, hogy talán ezért nem feltétlenül lehet mármint az új koronavírus-járványért Orbán Viktort felelőssé tenni, bár nyilvánvalóan az önök fantáziája e tekintetben határtalan; de csökkent az adósság, és nőtt az új munkahelyek száma, nőtt a foglalkoztatottság, nőttek a jövedelmek, radikálisan nőtt a családtámogatások összege, és nőtt a magyar gazdaság teljesítménye. Az a jó hírem van, hogy bár önök mindenben a nemzetköziség, az internacionalizmus hívei, de van célravezető magyar gazdasági modell, ami nem a kormány számára kedvező, hanem a magyar emberek számára kedvező. És ennek a sikeres vagy eredményekre vezető magyar gazdasági modellnek is köszönhető, hogy önök mindenféle hiperpasszív tudástól vezettetve izgalmas, fantáziadús szövegeket mondanak el 2010-14 között a parlamentben, de aztán jön egy megmérettetés, ott veszítenek. ’14-18 között is ezt teszik: jön egy megmérettetés a politikában, ott veszítenek. ’18-22 között is ezt tették, és jön majd egy megmérettetés, és megint veszíteni fognak, mert bizony a hiperpasszív tudás önöket jellemzi, de a magyar polgárokat nem. Másodikként a hiperpasszív tudás másik eleme, hogy habár fontos értékválasztásokat tartalmaz egy költségvetés, de nem árt, ha a tényekről, a számokról is beszélünk, úgyhogy a hiperpasszív matematikatudásuk ellenére [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokban. Az elnök csenget.]] engedjék meg, hogy felhívjam a figyelmüket, hogy 2022-ben legkevesebb 5 százalékot meghaladó, a költségvetésitörvény-javaslat szándéka szerint 5,2 százalékos gazdasági növekedés, 3 százalékos pénzromlás, infláció, mintegy 5,9 százalékos GDP-arányos hiánycél ez jelentős hiánycsökkenést jelent , és a GDP 79,3 százaléka alá csökkenő államadósság az, ami a számok, a tízes számrendszer számai alapján a költségvetési törvényben szerepel. Igen, azt eltalálták, hogy az új koronavírus-járvány súlyos személyes, családi, közösségi megpróbáltatásain, tragédiáin, nehézségein túl ez bizony gazdasági károkhoz, az egész világot letaroló gazdasági válsághoz vezet. Azért az is tanulságos, hogy alig tíz évvel ezelőtt ugyancsak egy gazdasági válság körülményei között voltunk, léteztünk, és önök olyan költségvetési javaslatot nyújtottak be, amely költségvetési javaslat adóemelésről szólt, amely költségvetési javaslat 13. havi nyugdíj elvételéről szólt; olyan költségvetési javaslatot nyújtottak be, ami egyébként a bérből és fizetésből élők 13. havi illetménye fizetésének megszüntetéséről szólt, ami a családtámogatás jelentős megkurtításáról szólt. Ne gondolják már, hogy azzal a sajátos agymosással, amin személyesen átmentek, kitörölték már az agyukból ezeket a tényeket, hogy ezt tízmilliónyi magyar elfelejtette! Egy frászt! hogy klasszikust idézzek, hiszen nem argót fogalmaztam meg, hanem az önök vezérének a kifejezését használtam. Egy frászt! Önök jól emlékeznek, hiszen a személyes életükben átélt megpróbáltatás. Ehhez képest most egy súlyosabb válság körülményei között 13. havi nyugdíj visszaépítése, családtámogatások növekedése, adók további csökkentése, ez az az út, amin járunk, mert ez az önök felfogásában lehetetlen; csak hát az a helyzet, hogy ami az önök felfogásában lehetetlen, az valójában az önök tehetetlenségét mutatja. Másodikként a válságról hadd szóljak egy szót! Az tény, hogy válság van, a válságban nehéz helyzetben hogy ne mondjam, elcsépelt hasonlat , egy háborús helyzetben az egy nemzethez tartozók részéről összefogásra lenne szükség. Most az a helyzet, hogy önöknek nem az fáj, hogy a parlament kétharmados többséget adó kormánypárti többsége nem számíthatott [[Bangóné Borbély Ildikó közbeszól.]] , a magyar emberek milliói nem számíthattak. Önök a legkicsinyesebb módon, nap nap után a szerény felkészültséggel bíró politikai tanácsadóik véleményét meghallgatva egyetlenegy céltól vezettetve szólaltak meg itt a parlamentben és azon kívül, hogyan tudnak politikai előnyt kovácsolni ebből a nehéz helyzetből, semmiben nem kevés dologban , az égadta világon semmiben nem segítették a magyar embereket. Semmiben! Teljes képtelenség, hogy miután önök minden energiájukkal a válság rossz hatásainak a növekedése érdekében tettek, mert a „minél rosszabb annál jobb” hihetetlen fantáziadús stratégiáját követték, mert akkor majd a rosszhoz képest önök majd valami jó ígéretét tudják megfogalmazni, és választók tíz- és százezreinek az érdeklődése fog önök felé fordulni. Hát, egy frászt hogy megint az önök vezérét idézzem. Ez nem így van! Ellenben van egy közös, sokmilliónyi polgár személyes életét meghatározó, mélyen az emberek agyába, lelkébe vésődő tapasztalat. Minél nagyobb a baj, önökre annál kevésbé, sőt, amikor igazán nagy baj van, akkor egyáltalán nem lehet önökre számítani. Végül, de nem utolsósorban a 2022-es költségvetés európai uniós forrásairól hadd szóljak! A 2022-es költségvetésben összességében 3000 milliárd forintot is meghaladó, 3001 milliárd forintnyi európai uniós fejlesztési forrás szerepel; segíti a magyar polgárok életének gyarapodását az egyébként történelmi összevetésben is példátlanul nagy léptékű, 7308 milliárd forintos gazdaság-újraindítási akcióterv részeként. Nos, az az igazság, hogy ha önökön múlt volna, akkor ez a 3001 milliárd forint olyan 100-150 milliárd forint lett volna. [[Bangóné Borbély Ildikó: Te ezt honnan tudod? Őszintén! Az elnök csenget.]] A közlési kényszerével nehezen bíró baloldali képviselő asszony kérdése nélkül is ott folytattam volna, hogy onnan tudja ezt mindenki, hogy az önök európai parlamenti képviselői mind a négy DK-s, az egy szem, hogy pontosan fogalmazzak, az utolsó MSZP-s európai parlamenti képviselő, a kettő darab parlamenten kívüli baloldali, momentumos képviselő, meg az egy szem utolsó jobbikos európai parlamenti képviselő hosszú esztendőkön keresztül mindent megtett annak érdekében az Európai Parlamentben, hogy Magyarország, a magyar polgárok minél kevesebb európai uniós forráshoz jussanak. Először kitalálták, és módosító javaslatok tucatjában megfogalmazták azt, hogy változzon meg az a nemrégi, 20-30-40 éves európai uniós fejlesztéspolitikai gyakorlat, jogi rendszer, ami alapján az európai fejlesztési források úgynevezett nemzeti borítékba kerülnek, és ezek a pénzek legyenek közvetlen brüsszeli források. Hú, de szép kifejezés: a közvetetthez képest a közvetlen tágasabb, tért ölelőbb! A következőt jelentette ez a javaslat. Ha a magyar nemzeti borítékból ezek a pénzek közvetlen brüsszeli forrássá váltak volna, akkor nem automatikusan járnak a magyar embereknek, a magyar vállalkozásoknak, a magyar oktatási rendszernek, a magyar infrastruktúra-fejlesztésnek, hanem bekerültek volna egy olyan pénzügyi kalapba, amire pályáznia kell mindenkinek, mondjuk, például Budapest Főváros Önkormányzatának meg a hódmezővásárhelyinek, meg a pécsinek, meg a miskolcinak, Barcelonával, Glasgow-val és az összes nyugat-európai településsel, régióval és kormánnyal együtt. [[14.10]] És jó esetben ennek a pénznek a lélekszámarányos részét tudja egy ország elnyerni. Magyarország lélekszáma az Európai Unió polgárainak mintegy 2,1-2,2 százalékát jelenti. Azt jelentette volna, hogy ha ez a pénz bekerül közvetlenül brüsszeli forrásként a pályázható pénzek közé, akkor mintegy 97,5-98 százalékát ennek a pénznek elvesztettük volna. Önök ezt tudatosan akarták, és ennek a jegyében szólaltak fel itt a magyar Országgyűlésben politikai vitanapon, és fogalmaztak meg módosító javaslatokat és álláspontokat: el akarták venni, csórni, lopni a magyar polgároktól az európai uniós fejlesztési források közel 98 százalékát, több mint 97 százalékát. Aztán megfogalmaztak egy olyan zseniális, az önök politikai pártatlanságát mélyen alátámasztó javaslatot, hogy legyenek megcímkézve a Magyarországnak járó források úgy, hogy azoknak a jelentős része az ellenzéki önkormányzatokhoz kerüljön; politikai alapon legyenek megcímkézve a pénzek. Önök azt mondták, hogy politikai alapon nem lehet pénzeket megcímkézni. Ehhez képest ilyen javaslatot nyújtottak be. Most pedig, miután dupla vereséget szenvedtek jogállamiságinak hazudott pénzelvételi furkósbotról nem beszélek, mert az nem csak az önök agyszüleménye , naponta feljelentő leveleket írogatnak mindenkinek. Magyarországon egyébként az európai uniós források felhasználását érintő konzultációval ilyen-olyan baj van, tehát ezek a pénzek ne jöjjenek. Ami a csövön kifért, kedves baloldal! Ami a csövön kifért, ne jusson ez a pénz el a magyar polgárokhoz! Tehát azt kell mondanom, hogy elismerésem a magyar kormány higgadtságának, nyugodtságának és következetességének, aminek köszönhetően legkevesebb 40 milliárd eurónyi európai uniós fejlesztési forrás jut Magyarországnak. [[Az elnök csenget.]] [[Az elnök csenget.]] Ezt a pénzt meg kellett védeni, sőt sikerült még az eredeti európai bizottsági javaslathoz képest nagyobb támogatást elérni úgy, hogy önök ezeknek a pénzeknek a döntő részét majdnem az utolsó eurócentig el akarták venni Magyarországtól, mert a filozófiájuk: minél rosszabb, annál jobb. (Az elnök csenget.) Szerencsére sikerült ezt az áskálódást elhárítani, így lehet 3001 milliárdnyi európai uniós fejlesztési forrás a 2022-es költségvetésben öröm és elégedettség minden jóérzésű magyar polgár részéről. Nagyon szépen köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nunkovics Tibor képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Itt a vezérszónoki felszólalásokban azért már nagy vonalakban hallhattunk arról, hogy nyilván mik a kormánypárti elképzelések, miért tartják jónak ezt a költségvetést, az ellenzék pedig, hogy milyen kritikával él ezzel kapcsolatosan. Én néhány dologba azonban szeretnék egy kicsit részletesebben belemenni. Az egyik ilyen a zöldpolitika. Sajnos, ebben a költségvetésben is tetten érhető az, hogy a zöldpolitikára kevesebb ugyan nem, de sajnos több sem jutott az elmúlt években, és ezáltal nem tudom, hogy fogjuk elérni azt az előrelépést, amit egyébként maga a kormány is meghirdetett, ugye, a klímavédelmi akcióterv kapcsán, amibe, ez tény, fektettek le olyan szempontokat, olyan célokat, amelyeket valóban el kell érnünk. Nyilván ezt már elmondtam számtalanszor itt, a Parlament falai között, hogy jó lett volna, ha ezt már a korábbi években ellenzéki indítványok formájában is elfogadták volna, akkor talán előrébb tartanánk. De mindegy, a lényeg az, hogy egyszer önök is belátták, hogy lépni kell ezen a területen. Viszont ez az anyagiakban, az állami források és az uniós források elosztását illetően, azt gondolom, hogy nem annyira látványos. (Földi Lászlót a jegyzői székben dr. Vinnai Győző váltja fel.) De hogy miért fontosak ezek a területek? Talán sajnos a Covid-járvány volt az, ami leginkább bebizonyította, hogy milyen érzékeny a magyar gazdaság, egy-egy ilyen külső hatásnak mennyire ki vagyunk téve. Talán ezért is volt fontos az a kijelentés egyébként, amit Varga Mihály is tett korábban, hogy nem az autóiparra kellene kihegyezni a magyar gazdaságot, a magyar nemzetgazdaságot, nem ez kellene hogy az alappillére legyen, nem az erre épülő, egyébként összeszerelő üzemek kellene hogy meghatározzák a magyar gazdaságot, a magyar munkaerőt, a magyar munkapiaci viszonyokat, hanem egy teljesen más struktúrát kellene kialakítani. Erre most itt lenne a lehetőség, én azt gondolom, azzal, hogy a zöldpolitikát előtérbe helyezzük, és előtérbe helyezünk olyan zöldberuházásokat, amelyek egyébként erős és biztonságos munkahelyeket tudnának teremteni hosszú távon a magyar lakosság részére; annak a magyar lakosságnak a részére, akik közül sajnos több százezren elvesztették a munkahelyüket. Itt ma többször elhangzott az, hogy a kormány erre megoldást tudott nyújtani, de ugyanott tartunk a munkahelyek számában, ahol előtte, csak elfelejtik azt hozzátenni, hogy ezeknek a munkavállalóknak, akik elvesztették az állásukat, a nagy része az elmúlt, mondjuk, egy évben önmagától talált új munkahelyet, mert olyan piaci körülmények keletkeztek, hogy mondjuk, bizonyos szektorokban szükség volt a pluszmunkaerőre, lásd a házhoz szállítást. És ezekben a szektorokban ezek az emberek, akik a munkájukat elvesztették, el tudtak helyezkedni. Tehát ez azért nem egy kormányzati siker, én azt gondolom, egyszerűen a piac így diktálta ezt, de még a mai napig sokan vannak egyébként, akik új munkalehetőségre várnak. Az ilyen jellegű zöldberuházások igenis munkalehetőséget tudnának nekik biztosítani, hiszen oktatási programokat lehetne ráépíteni, olyan intézményeket, tanintézményeket lehetne megbízni ezekkel az oktatási programokkal, ahol ezeket a munkanélkülivé vált embereket be tudjuk integrálni ebbe a szektorba, később pedig el tudnának helyezkedni. Arról nem is beszélve tartom egyébként nem jó iránynak azt, hogy erre az ágazatra nem jut több forrás az előző évekhez képest, hogy egyébként a valódi rezsicsökkentést is így lehetne elérni az országban, hiszen minél több embert, minél több háztartást, minél több társasházat tudunk arra rávenni és tudunk ösztönözni arra, hogy belépjen a megújuló energiaforrások rendszerébe, és kiépítsenek ilyeneket a házaikon, a társasházaikon, annál több embert tudunk egyébként leszakítani a központi rendszerről. Annál több önfenntartó háztartást tudunk létrehozni, és annál kevesebb lesz egyébként Magyarországon az energiaigény, ami az elmúlt években elég komolyan megnövekedett. Hát, látjuk, hogy az ipari igény is növekszik, és a lakossági igény is növekszik: egyre több a kütyü az embereknél. Ezt a szemléletet pedig el kell kezdenünk formálni. Egyrészről egy olyan szemléletformálásra van szükség, hogy a felesleges tárgyakat nyilván ne használjuk, vagy minél kevesebbet töltsük ezeket, de nyilván vannak igények, a XXI. században élünk, ezért lenne fontos az, hogy a háztartások minél önállóbbak legyenek az energia-előállítás területén, és ez igenis egy valódi rezsicsökkentés lenne a számukra. Én azért részben örülök neki, hogy a kormány részéről elkezdődött a napelemeknek az ösztönzése, a használata, látjuk, hogy jelentek meg napelemparkok az országban elég sok helyen, viszont azt is látjuk emellett és ebben nemrég volt egy törvényjavaslat, amiben vitáztunk , hogy igenis ezen a területen zöldmezős beruházások is történtek, amelyek nem feltétlenül előnyösek. Itt ül például Font Sándor, majd biztos ő is el fogja ezt mondani, vagy meg tud ebben erősíteni, hogy egyébként a mezőgazdaságtól ezeket a területeket nem kellene elvenni. Ezért vannak a barnamezős beruházások, vagy ezért van lehetőség barnamezős beruházásokra, hogy ezek ott valósuljanak meg. És, ha már megújuló energia, akkor nyilván meg kell említenem a szélenergia hasznosítását is, amelyet, tudom, hogy a kormánypárti részről nagy elutasítottság övez, de mégiscsak el kéne már tényleg gondolkodnunk rajta, hogy az új technológiák megjelenésével igenis vannak olyan területek, nem sok, de vannak olyan területek az országban, ahol ezt gazdaságilag hasznosítani lehetne. Azt gondolom, hogy ha erre a területre és ezekre a területekre a költségvetés nem fordít megfelelő mértékű forrásokat, akkor egyébként a kormány klímavédelmi stratégiája sem valósítható meg. Egy másik terület a munkahely és bérek, amelyeket már valamilyen szinten azért érintettem, és ma többször is elhangzott, hogy ugye, a KSH szerint a magyar átlagjövedelem bruttó 414 400 forint egészen pontosan, viszont, ha a mediánt nézzük, ami azért már egy fokkal közelebb áll a valósághoz, akkor már egy 100 ezer forinttal kevesebb bruttó összeget kapunk meg. [[14.20]] És azt tudjuk nagyon jól, hogy az emberek egyébként nem a bruttó jövedelmükből élnek, hanem a nettóból. Tehát ebből könnyen kiszámolható az, hogy mennyiért dolgoznak nap mint nap a magyar emberek, és egyébként mennyit kell beosztaniuk nekik egy hónapra úgy, hogy közben az infláció elég magasan áll jelen pillanatban, és rekordáfával kell megvásárolniuk a termékeket a boltban. A forint vásárlóereje ezeknek betudhatóan folyamatosan gyengül, és az üzemanyagárak is emelkednek. Ezek mind-mind olyan dolgok, amelyek az emberek hétköznapjait negatívan befolyásolják, és nagyon komolyan meghatározzák. Ezért is mondom azt, hogy ez a költségvetés nem az embereket szolgálja, hanem arra kényszeríti őket, az embereket is és egyébként a vállalkozásokat is, hogy hiteleket vállaljanak. Én azt gondolom, az egy jó költségvetés, amikor minél kevesebb hitelt kell az emberekre és a vállalkozásokra rátestálni vagy önkéntes alapon belevinni őket egy ilyen helyzetbe. Az a jó költségvetés, amely egyébként biztosítja azt, hogy a magyar munkavállalók megfelelő bérekhez jussanak, és ehhez például ma Magyarországon erősen járulékokat kellene csökkenteni. Itt említem meg talán pozitívumként, hogy a 25 év alattiak szja-mentességével amúgy egyetértünk, hiszen nyilván ez egy jobbikos javaslat volt egy évvel ezelőtt. Üdvözöljük, hogy ezt bevezették. Egyébként ki lehetne ezt még terjeszteni a minimálbéren keresőkre is. Volt több javaslatom az elmúlt fél évben, amely pótszabadságokat biztosított volna a magyar adófizetőknek, a magyar munkavállalóknak, hiszen, gondolom, önök is tapasztalták azt, hogy sajnos itt a járványnak köszönhetően pont az a szektor, amit említettem, az összeszerelő üzemek voltak azok, amelyek kénytelenek voltak megállni kapacitáshiány miatt, és az ezekben az üzemekben dolgozó embereknek igenis ki kellett venniük 5, 10 vagy akár 15 munkanapot is, az előző évben is, és ez a tendencia sajnos a jelenlegi, mostani, 2021. évben is folytatódott. Épp ezért lett volna jó, ha azt a javaslatunkat elfogadják, amellyel plusz 5 nap állami szabadságot kapott volna minden 14 éven aluli gyermeket nevelő szülő. Természetesen erről a törekvésünkről még most sem mondtunk le. És hogy egyébként mi a valóság. Én tíz évig dolgoztam egy multi cégnél, ha úgy tetszik, egy ilyen összeszerelő üzemben, bár nem pont ez volt a feladatköröm, de fizikai munkát végeztem, és ez alatt a tíz év alatt nekem azért sikerült megtapasztalnom azt, hogy mi a magyar valóság, és mi a különbség egyébként e között meg a KSH 414 400 forintos jövedelme között, és higgyék el nekem, hogy ég és föld a kettő. Tehát ha szeretnének egy kicsit jobban megismerkedni a magyar valósággal, akkor azt kérem önöktől, hogy beszélgessenek el egy olyan dolgozóval, teljesen mindegy, hogy ő most Békéscsabán, Nyíregyházán, Zalaegerszegen vagy éppen Esztergomban él, aki egy gyárban dolgozik, hogy mik a tapasztalatai, és hogy tud kijönni egyébként a fizetéséből. Mert sajnos, az emberek többsége nem tud kijönni a fizetéséből, és egyébként a nyugdíjasokra ugyanez vonatkozik. Harmadik körben pedig a választókerületemről szeretnék néhány gondolatot megosztani önökkel, ez Komárom-Esztergom megye 2. számú választókerülete. Komárom-Esztergom megye egyébként a második legnagyobb mellékúthálózattal rendelkezik az országban, viszont, sajnos ezzel ellentétesen, hosszú évek óta a második legkevesebb forrást kapja ezeknek az útvonalaknak a felújítására. És többek között ma már olyan útjaink is vannak, mint például Süttő és Tardos között, amely abszolút járhatatlan, tehát hogy konkrétan életveszélyes azon az úton közlekedni. Ilyen például a Dorog-Csolnok útvonal is, ilyen Piliscsév vagy éppen Kesztölc főútvonala, de az Esztergomhoz tartozó Esztergom-kertvárosban vannak olyan utcák, amelyek a mai napig nem rendelkeznek szilárd útburkolattal. És ha egyszer arra járnak, és ne adj’ isten, még az eső is esik, akkor menjenek el ezekbe az utcákba nyugodtan, a Sátorkőibe vagy a Temesváriba vagy a Határ utcába, és látni fogják majd saját szemükkel, hogy még gyalog is nehézkes a közlekedés. Az M10-es autóútról már régóta folyik a vita egyébként, és már nagyon régóta tervezi a kormány, hogy valamit majd esetleg lép ebben az ügyben. Most megtudtuk, hogy kettőezer-ötvenvalahányban tervezik ennek a megvalósítását. Most az M100-asra koncentrálnak, amit egyébként jómagam is támogatok, hiszen van a választókerületemben nem egy olyan település, amelyet pozitívan érinthet ennek az útnak a megépítése, viszont azt mindig elfelejtik, hogy a 10-es számú főút olyan szinten leterhelt, hogy az M2-es autóútnak a forgalmát most már übereli, tehát azon bőven túltesz, és a civilek, a szakemberek mind arra figyelmeztetnek, hogy ennek a térségnek szüksége van egy elkerülő útra, ezt egyszerűen nem lehet megúszni. És higgyék el nekem… vagy ha nem hiszik el, akkor ide is látogassanak el, bármelyik hétköznap reggel 8-tól délután 5-ig tartó időszakban, és akkor majd meglátják a saját szemükkel, hogy Pilisvörösváron, Piliscsabán, de még egyébként Dorogon is milyen hatása van ennek a forgalomnak, hogy egyszerűen nem lehet átmenni az úton, az emberek nem tudnak kijönni a kocsibeállóról, a mellékutcákból kihajtani szinte lehetetlen, és arról nem is beszélve, hogy milyen egészségügyi kockázata van ennek a megnövekedett forgalomnak. Tehát még egyszer azt mondom, hogy remélem, az ezzel kapcsolatos módosító indítványom majd esetleg elnyeri a tetszésüket, és legalább párbeszéd indul majd ennek az M10-es autóútnak a megépítéséről. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, bizottsági elnök úrnak, KDNP-képviselőcsoport. Elnök úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány által benyújtott 2022. évi költségvetés hazánk újraindításának a költségvetése. A koronavírus-járvány okozta kihívások esélyt adnak arra, hogy Magyarország a járvány utáni világgazdasági korszak nyertes országai közé tartozzon. Ennek jegyében támogatja a költségvetés a gazdaság-újraindítási akciótervet, a modern Magyarország történetének legnagyobb gazdaságpolitikai programját, amely a gazdaság újraindításán túl az élet újraindításáról is szól. A 2022-es költségvetés alkalmas arra, hogy Magyarország európai összehasonlításban is kiemelkedő növekedési pályára álljon, így erősebben kerülhetünk ki a válságból, mint amilyen állapotban belekerültünk. Ne feledjék: egy nemzet jövőjét a családok és a gyermekek jelentik, ezért az eddigi családvédelmi intézkedéseken túlmenőn a jövő évi költségvetés tervezete tovább bővíti a gyermekes és a gyermeket váró családok támogatását úgy, hogy közben a nyugdíjasokat is megbecsüli, hiszen a jövő évi költségvetés tervezetében olyan kiadásokra is kalkuláció van, mint a 13. havi nyugdíj lépcsőzetes visszaépítése, továbbá a nyugdíjprémium fizetése. Ne feledjék azt sem, hogy a munkát vállaló 25 év alattiak pedig jövőre adómentesek lesznek. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Mindezek alapján már tényszerűen is megállapíthatjuk, hogy a jövő évi költségvetés az ország újraindításának a költségvetése, melynek célja, hogy dinamikus gazdasági növekedést tudjunk biztosítani hazánknak. A 2022. évi büdzsében a kormány 5,2 százalékos gazdasági növekedéssel számol, 5,9 százalékos hiánycél és 79,3 százalékos államadósság mellett. A 2021. év arról szól, hogy az év végére elérjük azt a szintet, ahol a gazdaság a koronavírus-járvány kitörésekor volt. A 2022. év pedig már arról szól, hogy miképpen folytatódjon ez a növekedés, melyhez 7300 milliárd forintos újraindítási alap áll rendelkezésre. Tény az is, tisztelt hölgyeim és uraim, hogy Magyarország takarékos, a jövőt felélni nem kívánó gazdaságpolitikája bevált. [[14.30]] Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Várhatóan a visszatérés a normalitáshoz a járvány elmúltával a gazdaság területén is gyorsan megtörténik, és folytatódhat az a sikeres időszak, amely a magyar gazdaságot jellemezte az elmúlt tíz évben a járvány előtt. Az egészségügyben is sikerült új korszakot nyitnunk, megszüntettük a hálapénzt, és ezzel egyidejűleg jelentős orvosibér-emeléseket is végrehajtottunk. Jövőre 769 milliárd forinttal több jut majd az egészségügyre, mint a 2021. évben. Így azt mondhatjuk, hogy tizenegy év alatt több mint megdupláztuk az egészségügyre fordított kiadásokat. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Mindezek mellett a munkahelyvédelmi intézkedések is sikeresek voltak. Ezt mutatja az a tény, hogy hazánkban a foglalkoztatottak száma ismét meghaladja a 4,6 millió főt. Ez pedig azt jelenti, hogy 2021 márciusában már többen dolgoztak, mint a pandémia előtti 2019. év azonos időszakában. Ehhez természetesen kellett az orvosok és ápolók gyógyító munkája is, hiszen mindenkit, aki emberi számítás szerint meggyógyítható volt, ők meggyógyítottak. Ezúton is hálás köszönet az orvosoknak és az ápolóknak, továbbá mindenkinek, aki részt vett a vírus elleni küzdelemben. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ne feledjék, soha nem fordított még kormány akkora összeget családtámogatásokra, mint amennyi a 2022-es büdzsé tervezetében szerepel. Így a jövő évi költségvetésben kiemelt helyet kap a családok támogatása és védelme. Jövőre az ideinél is 483 milliárd forinttal több jut majd a családoknak. Ez konkrétan azt jelenti, hogy összesen 2778 milliárd forint áll majd a családok vé-delme érdekében rendelkezésre. Ez csaknem háromszor akkora összeg, mint az utolsó, 2010-es baloldali költségvetésben volt. Ne feledjék, hogy amikor a baloldal volt hatalmon, akkor ők elvették a családoktól az első Orbán-kormány által bevezetett otthonteremtési támogatásokat, a családi adókedvezményt, és csökkentették a gyes és a gyed időtartamát. Mindezt megfejelve, a baloldal meg akarta adóztatni a családi pótlékot és az anyasági támogatást is, miközben egekbe emelte a rezsit. Ne feledjék azt sem, hogy amikor a baloldal ellenzékben volt, akkor ők nem szavazták meg a gyermekeseknek szóló támogatásokat, hanem mind-mind ellene voksoltak. A Fidesz-KDNP-re azonban mindig számíthatnak. A Fidesz-KDNP ugyanis más utat választott a koronavírus-járvány okozta válságból való kilábalásra. Ez az út pedig az, hogy továbbra is a családok mellett kiállunk és támogatjuk őket, egyben segítjük a munkahelyteremtést és segítjük a gazdaság növekedését is. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Mint az Igazságügyi bizottság elnöke, végül a jövő évi költségvetés tervezetének a X. fejezetéről szeretnék beszélni, mely a kormány igazságügyi politikájának érvényesítését érinti, ezáltal magát az Igazságügyi Minisztériumot. Az Igazságügyi Minisztériumnak a 2022. évre is fontos célkitűzése marad a jogi versenyképesség növelése. A minisztérium megfelelő jogi háttér megteremtésével, egyszerűsítésével és átláthatóbbá tételével, valamint az adminisztrációs terhek csökkentésével tud hozzájárulni Magyarország gazdasági teljesítményének a növeléséhez. Az IM által koordinált jogharmonizáció egy állandó, szakmailag szerteágazó koordinációs és monitoring tevékenység, amely magában foglalja a hazai jogszabály tervezetének uniós jogi ellenőrzését, valamint a változó uniós jogi rendelkezésekhez való hozzáigazítást, továbbá összehangolja a szaktárcák jogalkotási tevékenységét. Ennek keretében a deregulációs munka is tovább folyik. A magyar alkotmányos önazonosság védelme és a nemzetközi elfogadottság erősítése szintén egyik kiemelt feladata az IM-nek. Az IM irányítása alatt álló Mádl Ferenc Összehasonlító Jogi Intézet pedig a hazai jogalkotási tevékenységet nemzetközi összehasonlító jogi kutatások és elemzések készítésével támogatja, nagyban hozzájárulva a jogalkotás színvonalának az emeléséhez. A fenti célok megvalósításához az IM részére rendelkezésre álló erőforrások 2022-ben: intézmények részére 15,7 milliárd forint, fejezeti kezelésű előirányzatok részére 4 milliárd forint. A fenti kiadási összegeket most nézzük meg részletesen. Először az intézményekkel történő feladatellátás okán nézzük az egyes intézményeket. Igazságügyi Minisztérium. Az IM igazgatási alaptevékenysége részeként ellátja a működéséhez szükséges jogi, gazdasági, humánpolitikai, informatikai, funkcionális és szakmai feladatokat. Gondoskodik továbbá a cégnyilvántartással és a céginformációs szolgáltatással összefüggő központosított bevételek nyilvántartásáról. Az Igazságügyi Szolgálatok Jogakadémiájával kapcsolatos feladatkörében a hatékony igazságszolgáltatás érdekében működteti az intézményt, amely szakmai ellenőrzéseivel, módszertani állásfoglalásaival, képzések és továbbképzések szervezésével segíti a területi igazságügyi szolgálatok, valamint az igazságszolgáltatáshoz közvetlenül kapcsolódó egyéb jogi szolgáltatások úgymint végrehajtó, igazságügyi szakértő, mediátorok, felszámolók, családi csődgondnokok egységes jogalkalmazását. A Központi Családi Csődvédelmi Szolgálat feladatkörében ellátja a csődvédelmi feladatait. Az IM az áldozatvédelmi terület szabályozásáért és szakmai irányításáért is felelős szervezetként gondoskodik az áldozatsegítő központok országos hálózatának kiépítéséről és működtetéséről. Ellátja továbbá az integrált jogalkotási rendszer működését, fenntartását, fejlesztését, valamint a Nemzeti Jogszabálytár és az ehhez kapcsolódó törvényességi felügyelet működtetését. Ellátja továbbá a Mádl Ferenc Összehasonlító Jogi Intézet gazdasági szervezetének a feladatait, illetve ezen feladata keretében végzi az intézet működését támogató személyügyi és jogi szolgáltatási feladatokat is. Mindezen feladatok megvalósítása érdekében az IM igazgatási költségvetési javaslata 8,9 milliárd forint kiadási előirányzatot tartalmaz, melyet 380 millió forint bevétel és 8,6 milliárd forint támogatás finanszíroz. Az átlagos statisztikai állományi létszám 576 fő. 2. Mádl Ferenc Összehasonlító Jogi Intézet. A 2019. június 1-jével alapított intézet alapfeladata a hazai jogalkotás színvonalának javítása, nemzetközi megalapozottságának és elismertségének növelése érdekében a hazai jogalkotási tevékenységet támogató nemzetközi összehasonlító jogi kutatások és elemzések készítése, a jogszabályok hatályosulásának tudományos igényű vizsgálata, valamint a nemzetközi összehasonlító jogtudományi kapcsolatok és együttműködés elősegítése. A Mádl Ferenc Összehasonlító Jogi Intézet irányában a költségvetési javaslat 691 millió forint kiadási előirányzatot tartalmaz, melyet 691 millió forint támogatás finanszíroz. Átlagos statisztikai állományi létszám: 41 fő. Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletének igazgatása. A külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény 38. § (2) bekezdésében foglaltak alapján Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviselete az európai uniós ügyek koordinációjáért felelős miniszter által vezetett minisztérium jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egységeként működik. Az EU ÁK részt vesz az Európai Unió döntéshozatali tevékenységében, ellátja a jóváhagyott tárgyalási álláspontok képviseletét, valamint közreműködik a tárgyalási álláspontok kialakításában és érvényesítésében. [[14.40]] E feladatköre ellátása érdekében az EU ÁK folyamatos és állandó szakmai kapcsolatot tart a kormányzati szervekkel. Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviseletének igazgatási költségvetési javaslata 6 milliárd forint kiadási előirányzatot tartalmaz, melyet 6 milliárd forint támogatás finanszíroz, átlagos statisztikai állományi létszám 119 fő. Röviden szólni kell a fejezeti kezelésű előirányzatokkal történő feladatellátásról. E vonatkozásban az IM szakmai programok és egyéb kötelezettségek támogatása vonatkozásában 580 millió forint kiadási előirányzatot tartalmaz a költségvetési javaslat, melyet 588 millió forint támogatás finanszíroz. Az igazságügy-miniszter feladatkörébe tartozó szabályok alapján teljesítendő fizetési kötelezettségek tekintetében az előirányzat a magyar állam ellen indított kártalanítási perben a felperes részére jogerős bírósági határozatban megállapított kártalanítás kifizetésére, jogi segítők díjának állam általi térítésére vagy megelőlegezésére a polgári és büntetőperes eljárásokban, a fél helyett az állam által kifizetendő vagy előlegezendő pártfogó ügyvéd díjának megfizetésére vagy megelőlegezésére, bűncselekmények áldozatai anyagi sérelmei enyhítésére, az Emberi Jogok Európai Bírósága által hozott ítéletek, illetve határozatok alapján az államot terhelő fizetési kötelezettségek megtérítésével kapcsolatos kifizetésekre a 2022. évi költségvetési előirányzat 3,4 milliárd forint kiadási előirányzatot tartalmaz, amelyet 3,4 milliárd forint támogatás finanszíroz. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A kereszténydemokraták támogatják a költségvetésitörvény-javaslat elfogadását. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Harangozó Tamás képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Ismét úgy jártunk, mint tavaly nyáron a másik parlamenti vitán, amibe becsatlakozott Deutsch Tamás képviselőtársunk, hogy erőteljesen feldobta a bulit a produkciójával. Megint egy Ford Fairlane-idézet jutott eszembe az ő hozzászólásáról, csak most egy másik, az valahogy így szól, hogy enyhén szórakoztató, de inkább fájdalmas. A többit nézzék meg majd a filmben. A stílusáról, a mondandójáról, a tartalomról meg igazából szintén csak annyi jutott eszembe itt, hogy azért kíváncsi lennék, hogy képviselőtársunk vagy EP-képviselő kolléga vajon mit fogyaszthatott itt a felszólalás előtt ebédre, vagy nem tudom, mire, mert én biztos, hogy igényt tartanék rá, valami nagyon komoly cucc lehetett. [[Cseresnyés Péter: Bolond.]]
Képviselő úr, adjuk meg a tiszteletet egymásnak! Bocsásson meg!
Én nagyon nagy tisztelettel mondom. Nem, tudom, én… [[Közbeszólások.]]
Köszönöm.
Oké. Hát, ha visszajön, majd megkérdezem tőle. Köszönöm, elnök úr. [[Cseresnyés Péter: Szemtelen vagy!]] Tisztelt Képviselőtársaim! Amit viszont mondott tartalmilag, abban már viszont semmi vicces nincs. Hiszen a képviselő úr igaz, hogy a jövő évi költségvetésről lesz szó, én majd fogok az idei módosításáról is beszélni a felszólalásában, előre jelezve is az ellenzék, egyébként szerintem 99 százalékban igaztalan szapulásával foglalkozott, de néhány olyan állítást is tett, amit szerintem azért érdemes helyre tenni. Például azt, hogy a koronavírus-járvány idején az ellenzékre semmiben nem lehetett számítani, és gyakorlatilag csak akadályozta a védekezést. Most amellett menjünk el szó nélkül, ha tényleg nem annyira követte képviselő úr az itteni eseményeket, hogy hány és hány javaslatot tett az ellenzék, amiből egyet-kettőt egyébként kénytelen-kelletlen a kormány még, ha nem is beismerten, de elfogadott. De amellett már nehezen tudunk elmenni szó nélkül, tisztelt képviselőtársaim, hogy bizony volt egy pont, ami után már nemcsak kritizáltuk, hanem támadtuk is, és nem a védekezést, hanem a kormányt, annak döntéseit vagy éppen nem döntéseit, aminek a végeredményeként, bár látom, hogy szeretnének ettől a ténytől minden egyes alkalommal szabadulni, de Magyarországon világviszonylatban lakosságarányosan a legtöbb honfitársunkat vesztettük el a járványban. Valóban, ha számokról van szó, ez egy objektív, elviselhetetlen és egyébként elfogadhatatlan szám. És igen, azért tettünk alternatív javaslatot, kritizáltunk, vagy kifejezetten már támadtuk akár a kormányfőnek is egy-egy őrült megjegyzését vagy döntését, mert azt szerettük volna, ha ezt elkerüljük, például a tömeges teszteléssel, például a kontaktkutatással, amire a mai napig egyébként a magyar állam egyikre sincsen felkészülve. És hogy mi a különbség, képviselőtársaim? Tessék megnézni a laboratóriumot! Tessék megnézni Ausztria számait! Tessék megnézni, hogy ugyanonnan indulva tavaly őszről idén tavaszra ők hány honfitársuk életét tudták megmenteni ezekkel az eszközökkel és ehhez az oltásnak, önök is tudják, semmi köze nem volt, a harmadik hullám berobbanásához. Időben kellett volna épkézláb döntéseket hozni, és ezeket az intézkedéseket be kellett volna vezetni. És igen, támadtuk és kritizáltuk a kormányt, mert egyébként megítélésünk szerint gazdasági szempontból is teljes kudarc, és arcpirító, amit csináltak. Bértámogatást nemhogy a világon vagy Nyugat-Európában, hanem a közép-kelet-európai országok közül is a legkevesebb támogatást adta ez a kormány a saját népének, a bajba jutott embereknek, bértámogatásban is. Vissza nem térítendő pénzügyi támogatásra, nem fogják elhinni, Mészáros Lőrinc szállodafelújítási projektjein kívül itt senki nem számíthatott. Ő mondjuk, mindjárt 17 milliárdra, így, hogy Lőrinc bácsi, itt van, nyugodtan építsetek szép új szállodát, a járvány alatt ez a legfontosabb. De az, hogy a melósoknak, mondjuk, itt Budapesten meg a kiemelt turisztikai részein az országnak, ahol tömegeket kellett utcára tenni, hogy ott érdemi segítséget adtak volna, hogy ne legyenek munkanélküliek az emberek, vagy ne csökkentsék a bérüket, ebben a tekintetben gyakorlatilag a térséghez képest nulla, amit tettek vagy adtak. De közben ezermilliárdos nagyságrendben ment a pénz a Budapest-Belgrád kínai vasútra. Ment a vadászati kiállításra, 70 milliárdnál tartunk most. És most hagyjuk ennek az egésznek a politikai aberrációját, hogy egy válság közepén hogyan lehet vadászati kiállításra meg annak kommunikációjára egy fillért is költeni, nézzük már meg még egyszer az összeget: 70 milliárd. Tudják, mivel azonos ez az összeg? A múlt héten Gulyás Gergely által a kormányinfón bejelentett összbértámogatással, amit önök a válság alatt a magyar munkavállalóknak összesen adtak. Annyit, mint amennyit erre a nyamvadt világkiállításra már elköltöttek, pedig hála istennek, még meg sem valósult. Nagyon szívesen megkérdeztem volna Deutsch Tamást, ha már ilyen jó kedvében volt, hogy EP-képviselőként miért nem volt ahhoz egy szava sem, hogy a magyar kormány az Európai Unió által biztosított, a 80 százalékos bértámogatáshoz igénybe vehető egyébként ingyenpénzt nem kérte. Nem kérte. Volt, elhozhatta volna, be kellett volna adnia egy pályázatot, egy papírt, hogy kérem, segítsetek, adjátok oda ezt a pénzt, hogy odaadhassam dedikáltan a magyar munkavállalónak. Azt mondta a magyar kormány, hogy neki ez a pénz nem kell. Igen, neki nem jutott volna belőle, ha a kormány tagjait és szűk környezetét vesszük, de a magyar munkavállalók százezreinek juthatott volna belőle. Ezt a pénzt egyszerűen nem is kérték. Összegzésként, amit ezen túlmenően itt a járvány kezeléséről, illetve a költségvetés viszonyáról még szerettem volna önöknek mondani, az a végeredmény. Nemcsak gazdasági, anyagi értelemben is. És az erre való reakciót ennek a költségvetésnek valahol tartalmaznia kéne, de hogy őszinték legyünk, nem látjuk benne, és majd azt is kifejtem, hogy milyen eszközökre kéne jobban koncentrálni. Egyértelmű felmérés látott napvilágot, hogy az emberek negyede érezhetően rosszabbul él, kevesebb jövedelemmel rendelkezik, mint a válság előtt: 2,5 millió honfitársunk. Ez nyilván jelentheti azt, hogy elvesztette a munkáját, jelentheti azt, hogy csökkent a jövedelme, vagy egyszerűen jelentheti azt, hogy valamilyen módon, akár családi tragédia folytán is anyagi hátrány érte. De ha már költségvetés, ha már a tények, a veszélyhelyzetet önök most meghosszabbították szeptemberig. Tényleg úgy lehetett érezni Deutsch képviselőtársunk felszólalásából, hogy itt minden rendben van, minden szuper volt, csak az ellenzék az, ami, ha nem lenne, akkor egész jó lenne ez az ország. [[14.50]] De, ugye, önök tisztában vannak vele, hogy például a rendvédelem területén a rendőrök nem csodálnám, hogyha ez a veszélyhelyzet-meghosszabbítás félig-meddig miattuk is lenne tömegei azt várják, hogy mikor zárul le a veszélyhelyzet, mert most törvényi tiltása van, hogy leszereljenek, és tömegesen fognak kilépni a testületből, mert elviselhetetlen a munkakörülmény, amit egyébként ez a kormány biztosít számukra, Coviddal együtt, de Covid nélkül is, mármint a pluszfeladatok nélkül is; hogy orvosokat és ápolókat zsarolással kényszerítettek be egy Covid-vírus-járvány alatt egy új jogviszonyba, ahol el kell dönteniük, hogy vagy a szakmájuknak és ilyen szempontból a szerelmüknek élnek, vagy befejezik ezt a pályafutást, és így is ötezer szakembert vesztettünk el a járvány közepén orvosból, ápolóból; hogy nyilván ez utóbbitól sem függetlenül sajnos akármilyen heroikus küzdelmet folytattak az ott lévő orvosok és ápolók a kórházakban, egyszerűen gyakorlatilag a harmadik hullám idejére 80-90 százalékos arányban veszítettünk el mindenkit, aki lélegeztetőgépre került, és én jól emlékszem, hogy a tavaszi hullám alatt ez még csak 40-50 százalék volt, legalábbis a hivatalos statisztikák szerint, ami nyilvánvalóan nem tudja azt jelenteni, hogy az ott dolgozó ápolók vagy orvosok egyébként valamit elfelejtettek volna fél év alatt, egyszerűen ilyen feltételek között máshogy nem lehetett ezt megtenni. És cégek ezrei mentek csődbe, itt el is hangzott még az önfelszámolás száma is, és százezreknek csökkent, sőt összesen két és félmillió embernek csökkent a jövedelme, közben meg ahogy mondtam , a habzsi-dőzsi ment tovább, és már nem is tudom, hogy csak tavaly óta hány stadiont jelentettek be már megint, meg építenek jobbra-balra, meg sportra, meg kínai egyetemre 500 milliárd, meg Belgrád-vasútvonalra, és a többi. Úgyhogy… Végezetül szintén csak reagálva Deutsch Tamás képviselőtársamra, és én tényleg nem szeretem úgy, hogyha nincs itt, mert jó lett volna, hogyha reagál rá, de úgy látom, hogy végleg elhagyta a termet. Szóval, sok minden kritikát jó szívvel fogad az ember, tőle meg pláne, hiszen ő valamit nagyon jól tud, már vagy harminc éve képviselő, de annyit azért engedjenek meg, hogy erkölcsi kioktatást nem a jelenlegi Fidesz-EP-frakció bármely tagjától fogok vagy fogunk elfogadni. Ami pedig Banai államtitkár urat, illetve az egyik reakcióját illeti, én erre szintén szeretnék még reagálni a költségvetés tekintetében. Az államtitkár úr azt mondta, hogy az adósság ahhoz képest merthogy nem voltunk az ülésteremben, de azért a közvetítésen keresztül tudjuk figyelni a vitát, tehát ahhoz képest , 2010-hez képest az adósság nem olyan nagy probléma, tehát ha visszatekintünk, a 2010-es válság utáni számokhoz képest. Hát, ahhoz képest nem, államtitkár úr. De ahhoz képest, hogy ez a kormány a politikáját, a credóját alapította arra, hogy nemzethalál volt 2010-ben, hogy összeomlik a gazdaság és minden… Ugyanilyen nagyságrendű államadósság volt nézzenek, nyugodtan nézzenek rám! , 80 százalék fölött van az államadósság, hát, értsék már meg, hogy nem lehet ugyanazzal a szájjal ezt is meg azt is fújni! Most akkor vagy nem volt akkor világvége, vagy most is az van, döntsék már el, ön meg pláne, mert mind a két alkalommal az előterjesztők között volt! [[Font Sándor közbeszól.]] [[Font Sándor közbeszól.]] Értem, hogy kellemetlen, de ezek a tények, ha már számokról beszélünk, ezek a tények. (Font Sándor közbeszól.) Maguk meg egy év alatt, most teljesen mindegy, ugyanott tart, szám szerint ugyanott tart az államadósság [[Bangóné Borbély Ildikó közbeszól. Az elnök csenget.]] sőt nominálisan már megnőtt, nem nominálisan, sőt arányosan is már tavaly év végére túlszárnyalta a 2010-est, úgyhogy döntsék már el, hogy mit kritizálnak! [[Dr. Hargitai János közbeszól. Bangóné Borbély Ildikó közbeszól. Az elnök csenget.]] Ja, hogy ez a különbség, hogy az minket akkor elsodort, most meg magukat meg sem érinti hát, gratulálok! De ez a nemzet, ez az ország érdeke, ez a tisztességes, egyenes politika. De abszolút, megértem. [[Dr. Hargitai János közbeszól.]] Arról szintén nem beszélt az államtitkár úr, illetve választási költségvetésről beszélt, hogy ez nem is igazán választási költségvetés, de arról nem beszélt, államtitkár úr, hogy az idei évi költségvetés módosításában, amit, ha jól emlékszem, talán tegnap szavazott meg a parlament, egy olyan nem bántó 1700 milliárdos kis spórolt pénzt csak félrerakott magának a kormány, amit nem köt a parlament orrára, még azt sem, hogy mire akarja elkölteni. Hát, olyan nagyságrendű összeg ez, amit az ember ép ésszel föl sem fog, amit még az idei évben valamire majd elkölt; gondolom, valamelyik délutáni kormányülésen szétszórva, és majd a Közlönyben megjelentetve meglátjuk, hogy megint kiknek meg kinek fog eljutni. Hát, ha ez nem választási költségvetés, akkor nem tudom, mi, tisztelt képviselőtársam. És még egy utolsó a minimálbérre. Azt mondta, ha jól emlékszem, hogy 5 százalékos pozíciójavulás volt csak a minimálbéreseknél. Hát, az egy egész komoly pozíciójavulás ahhoz képest, hogy 2010-ben önöknek az első dolguk volt, hogy azonnal 16 százalékkal csökkentették a nettóját másfél millió minimálbéresnek. Hát, az első dolguk az volt, hogy megadóztatták a minimálbért! Maguk beszélnek itt az adócsökkentés kormányáról? [[Banai Péter Benőnek:]] Ne csóválja a fejét, államtitkár úr! Nem volt a minimálbéren adó, aztán jöttek, és lett, és azonnal több mint egymillió embernek elvettek a béréből 15-16, akkor 16 százalékot. És mi azt javasoljuk, és azt is fogjuk csinálni jövőre, ha kormányra vagy parlamenti többségbe kerülünk az emberek jóvoltából, hogy ezt az adójóváírást vissza fogjuk adni az embereknek, és ez a minimálbérnél 25 ezer forint azonnali nettónövekedést, azaz a jelenlegi bérük majdnem negyedével való növekedését fogja jelenteni, és mediánbérig mindenkinek több pénzt fog jelenteni Magyarországon ez az egy lépés, amire egyébként ebben a költségvetésben van pénz, csak másra költik, mindenféle másra. És ugyanilyen nagyon fontos cél a nyugdíjak tekintetében a svájci indexálás és az igazságos nyugdíjemelésnek a bevezetése, amire szintén van pénz és fedezet ebben a költségvetésben, csak más dolgokra költik, van, amiket évek óta, mint mondjuk, a közmédiának a finanszírozása, és van, amit majd csak a jövő évben. Tisztelt Képviselőtársaim! Összességében annyit tudok önöknek mondani, hogy ezt a jövő évi költségvetést jelenleg még nem tudták vagy nem akarták kétharmados törvénybe betonozni az mondjuk, több mint vicces lenne , ez az előnye, ez az egyetlen előnye ennek a törvényjavaslatnak, mert egy esetleges és remélhetőleg bekövetkező kormányváltás után ezt a jövő évi költségvetést az újonnan felálló parlament, azt hiszem, az elsők között kell hogy úgy módosítsa, mint a huzat, és azoknak a fontos társadalompolitikai céloknak többek közt amit én is elmondtam, meg amit ellenzéki képviselőtársaim is az alapján a habzsi-dőzsit megszüntessük, és valami kicsit végre vissza tudjunk adni a magyar embereknek, legalábbis azoknak, akik nem az egy százalék kiváltságosok közé tartoznak. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a DK és az LMP soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Hörcsik Richárd képviselő úrnak, elnök úrnak. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony, Államtitkár Urak! Hölgyeim és Uraim! Történelmi pillanatot élünk, hiszen a jelenlegi Országgyűlés ebben a ciklusban immáron utolsó, negyedik alkalommal dönt költségvetési hatáskörben. Önmagában véve ez a politikai tény is politikai oldaltól és ízléstől függően sarkall felszólalásra és vitára képviselőket a patkó mindkét oldalán, és a száraz adatokon túl ilyenkor annak van igazán jelentősége, hogy milyen szemlélet dominál a számok és a paragrafusok dzsungelében, mert a büdzsé tervezete ahogy Deutsch Tamás képviselőtársam említette igenis egyfajta értékválasztást tükröz, s nem egy tabula rasa. Számomra pedig, tisztelt képviselőtársaim, ez a huszonnyolcadik büdzsétervezet, amelyet lehetőségem nyílik a tisztelt Házban képviselőtársaimmal együtt megvitatni. Tisztelt Képviselőtársaim! A rendszerváltoztatás óta Magyarország sok nehézségen és sok problémán ment át, és sok sikert is megélt, ezeket pedig mindenkor a parlamenti képviselők által elfogadott költségvetés keretezte. Mint azonban tudjuk, ember tervez, Isten végez homo proponit, Deus disponit, ahogy a latin mondja , de egyik év sem volt hasonló a mostanihoz egy igen fontos okból, amit már sok képviselőtársam elmondott: a humánjárvány miatt egyszerre volt veszélyben Magyarországon minden ember élete és a polgárok együttélésének gazdasági alapjai is kettős szorításban éltünk és élünk. Hál’ istennek, a kormány döntéseinek, válságkezelésének következtében Magyarországon lassan mindenki védetté válhat a koronavírussal szemben, így tehát a jelenlegi tudomásunk szerint belátható időn belül vissza tudunk kerülni a normálisnak nevezhető életviszonyok közé. [[15.00]] Nos, tisztelt képviselőtársaim, ennek a pénzügyi keretrendszere lesz a kilábalás, illetve ahogy a miniszter úr is fogalmazott az expozéjában, az újraindítás költségvetése. Az előttünk fekvő 2022. évi büdzsével tehát a kormánynak, mint többször hallottuk, legfőbb célja a koronavírus-járvány gazdasági kihívásainak célzott és hatékony kezelése. Tisztelt Ház! A tisztelt Ház asztalán fekvő költségvetési tervezet európai uniós összefüggései vonatkozásában szeretnék hozzászólni. Elsőként arra szeretnék rávilágítani, hogy a 2021-es év nemcsak új hétéves uniós költségvetési időszak kezdetét jelenti, tehát valaminek, egy hétéves ciklusnak az első évét jelöli, hanem a járványkezelés uniós fő eszközének, a Helyreállítási és Ellenállóképességi Eszköznek a beléptetését vagy az aktivitását. Az új hétéves uniós keretköltségvetés főösszege, ahogy hallottuk, 1100 milliárd euró, a Next Generation EU-keretösszeg pedig 750 milliárd euró, tehát együttesen azt látjuk, hogy egy korábban nem látott óriási léptékű forrás felhasználása válik lehetővé az uniós tagországok számára, mind a 27 tagország számára. Magyarország a 2021-27-es időszakban egyfelől tehát vegyük sorra 22,5 milliárd eurós kohéziós, valamint 11,9 milliárd eurós agrárpolitikai forrásokra számíthat, másfelől a Next Generation EU-keretösszegből, jól tudjuk, 7,2 milliárd euró vissza nem térítendő forrásra is jogosultak leszünk. Ez a több mint, ha jól számolom, 40 milliárd eurós összeg az elkövetkezendő években évente átlagosan a GDP mintegy 3,4 százalékát éri el. Hatalmas összeg! (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) A nemzeti fejlesztési prioritások finanszírozása többféle forrásból is áll a kormány rendelkezésére. Tehát mind a nemrég benyújtott konvergenciaprogram, mind a benyújtott helyreállítási és ellenálló-képességi terv alapján egyértelmű, hogy a kormány önerőből a központi költségvetésből, aztán a hétéves uniós költségvetésekből, valamint a Helyreállítási Eszközből is jogosult a fejlesztési forrásokra. Tisztelt Képviselőtársaim! Sorra véve az előbb elmondottakat, elsőként a hétéves költségvetést érdemes röviden megvizsgálni, amelyben a kohéziós és agrárpolitikai támogatások jelentik, jól tudjuk, a legnagyobb tételt. A 2022. év sajátossága, hogy a most záruló 2014-20-as ciklusból és az előttünk lévő 2021-27-es ciklusból is jogosult lesz hazánk a támogatásokra, és ez összesen mintegy 2363 milliárd forintot jelent. Az ezekben a költségvetésekben megjelenő forrásokhoz kapcsolhatók az úgynevezett költségvetésen kívüli agrártámogatások, a közvetlen termelői támogatások mintegy 489 milliárd forint értékben. A 2020 utáni operatív programok tervezése, jól tudjuk, még folyamatban van, de szeretném már most kiemelni, hogy a kormány szándékai szerint és a 2014-20-as ciklussal összevetve a terület- és településfejlesztési operatív program részaránya jelentősen megnövekszik, ami szerintem az önkormányzati szempontok erősítését is jelenti. Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy vélem, hogy ez egy fontos eszköze a közeljövőben a magyar költségvetésnek is. Szólni kell még a magyar helyreállítási és ellenálló-képességi tervről is, amelyet egyébként az Európai ügyek bizottságának elmúlt hétfői ülésén egy rendkívül élénk vita kísért. Itt is szeretném megköszönni Ágostházy Szabolcs államtitkár úrnak a kiváló előadását. Nos, ennek az uniós eszköznek a forrásait tehát 2026. augusztus 31-éig kell felhasználni, reményeink szerint kilenc programterületen, és ez 2512 milliárd forint vissza nem térítendő támogatást jelent. Magyarország tehát mint kedvezményezett a terv költségvetésének harmadát, ahogy hallottuk az expozéból is, az egészségügy és közel egyharmadát a fenntartható zöldközlekedés fejlesztésére célozva használja majd úgy, hogy a többi tagállam többségéhez hasonlóan egyelőre nem igényli a Helyreállítási és Ellenállóképességi Eszköz hitelrészét. Tudniillik látnunk kell, hogy az eddig benyújtott tagállami tervek sem éltek minden esetben a hitelkeret teljes vagy részleges felhasználásával, akik viszont ezt tették, azok jellemzően országuk nehéz finanszírozási helyzete miatt teszik és tették ezt, mint például Olaszország, Spanyolország, Portugália vagy Görögország. Megjegyzem, hogy a hitelrész felvételéről a jövőben is születhet döntés, tehát ez még nem lezárt dolog. A hitelrész felvételéről tehát a szerződést akár 2023-ig is megköthetik a tagállamok. Hazánk gazdasági erejéből következően azonban nem szabad hallgatnunk azon szirénhangokra, amelyek hitelfelvételt követelnek, hiszen a magyar emberek tudják, hogy milyen terhet jelent az, ha a gazdaságot egy jelentős mértékű külső adósság nyomja megtanultuk ezt. A baloldal így vitte csődbe az országot 2009-10-ben. Higgyünk a magyar emberek munkájában, és tegyük érdekeltté őket a fenntartható fejlődésben, ugyanis a legfontosabb a szemléletváltás ebben az esetben is. Ahogy Thomas Jefferson mondta: soha ne költsd el azt a pénzt, ami még nem a tiéd. Tisztelt Képviselőtársaim! Ennek az előttünk lévő tervnek a célja elsősorban tehát a koronavírus-járvány gazdasági és társadalmi hatásainak az ellensúlyozása, illetve a gazdaság ellenálló képességének vagy fenntarthatóságának és a zöld- és a digitális átmenettel kapcsolatos kihívásokra és lehetőségekre való felkészülésének a növelése. S mindezzel a kormány egyértelműen azt célozza meg, hogy 2030-ra Magyarország az öt legélhetőbb uniós tagállam egyike legyen. Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy vélem, hogy erre a magyar terv minden esélyt megad, hiszen nemcsak az Európai Bizottsággal tárgyalt, jól tudjuk, a kormány hónapokon át, de a társadalmi egyeztetési folyamat során mintegy ötszáz szervezettel, köztük önkormányzati szövetségekkel, településekkel, gazdasági, szociális és társadalmi érdekképviseletekkel is. Tisztelt Ház! Az uniós költségvetésnek van egy sajátossága, tudniillik hogy hiányt nem tartalmazhat. Ebből kifolyólag a tagállamoknak évente kell teljesíteni a befizetéseiket, ezért a törvényjavaslat mintegy 565 milliárd forintnyi magyar befizetéssel számol az uniós büdzsében. De fontos rögzíteni, hogy ennek az összegnek részben az uniós helyreállítási csomag finanszírozása is az oka. Szerencsére, tisztelt képviselőtársaim, az uniós járványkezelésnek vannak úgynevezett rugalmas elemei is. A hatályos szabályok átmeneti lazítása az állami támogatások és a fiskális fegyelem vonatkozásában is kiemelt jelentőséggel bír. Ezzel együtt a kormány a 2020. évihez képest csökkenő államháztartási hiánnyal és államadóssággal számol, hogy néhány év alatt visszatérhessünk a 3 százalék alatti államháztartási hiányhoz, amit a maastrichti kritériumoknak nevezünk. Ennek elérésében szükségünk is lesz arra, hogy a törvényjavaslat 5,2 százalékos gazdasági növekedéssel számol. A nemzetközi előrejelzések szerint ez megalapozott szám, és így tényleg, tisztelt képviselőtársaim, az újraindítás költségvetése fekszik előttünk. Tisztelt Ház! Egyes politológusok szerint mit sem ér a szakpolitikákról folytatott vita a tisztelt Ház falai között, ha azt mi, képviselők nem tudjuk a választópolgárok számára könnyen érthetővé tenni. Hát, a választókerületi munka a nap 24 órájában pontosan erről szól. [[15.10]] És bizony otthon gyakran felteszik a kérdést számomra is: könnyebb lesze, jobbá válike Zemplén és Abaúj polgárainak élete az újraindítás költségvetése által, vagy miként jelenhet meg az uniós költségvetésből származó támogatás, vagy a helyreállítási alap forrásai Hegyaljától Bodrogközön és Hegyközön át a Hernád mentéig? Meggyőződésem, tisztelt képviselőtársaim, hogy ezek a kérdések könnyen megválaszolhatók. A fenntarthatóság érdekében végzett zöldközlekedés-fejlesztés előfutára volt a sátoraljaújhelyi vasútvonal villamosítása IKOP-os forrásból, és a vidék lakosságának megerősítése zajlott infrastrukturális fejlesztések mellett turisztikai és örökségvédelmi célú beruházásokkal. Ezt kell, úgy hiszem, folytatni az ország több pontján is, ahogy Abaújban és Zemplénben történt és történik, ahogy a kormány szándékai is ebbe az irányba mutatnak. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő tervezet tehát számos kihívásra keres választ, de egyvalamiben biztosak lehetünk: világos értékválasztást mutat azáltal, hogy megteremti az előrelépés lehetőségét, miközben figyelemmel van a kockázatokra, amelyeket a hétköznapjainkban is jelenleg átélünk. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a DK képviselőcsoportjából Bősz Anett képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony! Köszöntöm képviselőtársaimat.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Mindenekelőtt vissza kell utasítanom a miniszter úr expozéjában elhangzottakat, miszerint az ellenzék nem vett részt a járványkezelésben. Tisztelettel hívom fel az önök figyelmét újfent arra, hogy 2019. október 13-a óta közel hárommillió honfitársunk él olyan településen, amelyet ellenzéki polgármester vezet, és ők is kiválóan helytálltak a járványkezelésben, kivették a részüket abból, amit a kormány közös teherviselésnek nevez, meghúzták a nadrágszíjat, bármilyen elvonások sújtották is őket. Erre még szeretnék majd kitérni a felszólalásom további részében. Varga Mihály miniszter úr elmondta, hogy hazánk nem vesztegette el az elmúlt évtizedet. Engedjék meg, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, hogy liberálisként idézzem az eszmetörténeti és gazdaságelméleti értelemben hozzám közel álló Surányi Györgyöt, volt jegybankelnököt, aki a válság előtt elmondta, hogy a kiváló nemzetközi gazdasági környezet ennél magasabb gazdasági növekedést és szélesebb lehetőségeket is tárt volna hazánk elé, hogyha azokat megfelelően használjuk, így ilyen értelemben tehát, idézet következik: „Ha Németországhoz vagy Ausztriához viszonyítunk, már semmiféle felzárkózást nem lehet kimutatni ebben az évtizedben.” Abban nincs köztünk vita, tisztelt államtitkár úr, hogy az anticiklikus gazdaságpolitika folytatása üdvözlendő. Az elmúlt évek költségvetési vitáiban pedig én mindig elmondtam önöknek, hogy elsősorban elosztási vitában vagyok a Pénzügyminisztériummal, túl azon, hogy a kétharmad rendkívül jól érzi magát sérült jogállam és sérült demokratikus intézményrendszer között, amit demokrataként szintúgy elítélek, és abban bízom, hogy a jövő évi választások egy fordulatot hoznak, amelynek során ezt is helyre tudjuk majd állítani. A miniszter úr expozéjában elmondta, hogy a 2022-es költségvetés szemléletét tekintve nem tér el az eddigiektől, amelyeket a kormánytöbbség 2010 óta elfogadott. Nem pusztán az intézményrendszeri, valamint a jogegyenlőségi sérüléseket, de azt is társadalomrombolásnak tartom, amilyen szemléletben a kormány elosztja az adófizetők és ily módon hazánk összes polgárának közös pénzét. Varga Mihály méltatta ezenfelül a törvény ismételt tavaszi elfogadását, de mi sem mutatja jobban azt, hogy a kormány nem tanult a hibájából, mint hogy még nincsen 2020. évi zárszámadási törvényünk, és akkor került benyújtásra a 2022. évi költségvetési törvény, amikor mi magunk ott ültünk a Költségvetési bizottságban, és tárgyaltuk a 2021-es költségvetési törvény módosítását. Tévedés ne essék, államtitkár úr, újfent el kell hogy mondjam, hogy a világ számos kormánya szorult korrekcióra, azonban arra felhívta a figyelmet az ellenzék már tavaly tavasszal, hogy amennyiben nem várjuk meg az őszi ülésszakot a költségvetés tervezésével, úgy a külső externális sokkok meg fognak bennünket lepni, és olyan újratervezésre kényszerülünk, ami egyébként páratlan mértékű is, amiről az elmúlt hetekben itt vitáztunk önnel. Ennek részleteire most nem térek ki. Azt gondolom tehát, hogy elbaltázott lépés ismételten májusban megkezdeni a 2022-es költségvetés tervezését, illetve ennek a törvénynek a vitáját, hiszen semmi garancia nincsen arra, hogy a világjárvány következtében nem szorulunk majd újbóli korrekcióra, és nem állunk majd itt a tavaszi ülésszakban ugyanolyan helyzetben, mint amilyen helyzetben álltunk most néhány héttel ezelőtt a 2021-es költségvetéssel. Akkor sem kívántak velünk sem szakmai, sem politikai értelemben érdemben szóba állni a kétharmad képviselői, sem a Költségvetési bizottság ülésein, sem pedig itt, a plenáris ülésteremben, pedig ha valamikor jó lett volna a kormánynak és ellenzéknek együttműködnie a járványkezelésben, akkor az ezekben az időkben volt. A szabad világ számos ellenzéke és kormánya megtette ezt. Én magam rendkívüli módon sajnálom, hogy önök, tisztelt kormánypárti képviselőtársaink, nem akarták megosztani velünk a felelősségét ennek a gazdasági-társadalmi válságnak. Az ellenzék kérte önöket egy évvel ezelőtt, hogy ne kövessék el ezeket a hibákat. Én azt gondolom, hogy újra elkövetni őket most páratlan felelőtlenség. Jó lett volna, ha a valós makroszámokhoz tudjuk igazítani a 2021-es költségvetést. Ugyanígy vagyok ezzel a 2022-es költségvetés tervezésekor is. Azt gondolom, hogy ha legalább abban meg tudtunk volna állapodni, hogy a munkanélküliek számának megállapításához milyen módszertant használunk, illetve hogy tényleg valós adatokra támaszkodjunk, akkor meglehet, hogy nem lepte volna meg önöket ez a tavasz, és nem kellett volna ilyen mértékű korrekcióra kényszerülnünk. Jó lett volna ebben tehát, ha a közjó vitákban való eldőlését mintegy alapelvként önök is elfogadják. Nagyon sajnálom, hogy erre Szűcs Lajos alelnök úr vezetésével a Költségvetési bizottság kormánypárti tagjai nem voltak készek. Én azt tudom elmondani a 2022-es költségvetés tervezetéről, hogy a társadalmi szakadékok törvényjavaslata ez, a szerencséseké és az elfeledetteké. Az a törvényjavaslat, amely előttünk fekszik, azokkal számol elsősorban, és azokat kívánja támogatni, akiknek a támogatására önök, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, nagyban támaszkodni kívánnak. Nem csak a szavazatokról beszélek, a gazdasági növekedésről, a munkapiaci fejlődésről, a népesedési folyamatokról. És igen, van itt ebben a szavazatokat tekintve egy rendkívül csúnya történet is, hogy nemcsak a szerencsésekre tudnak támaszkodni, hanem az elfeledettekre is, rájuk egészen más formában, nem úgy, hogy ők a költségvetés szerencsés oldalán találnák magukat, kifejezetten kárvallottak: közmunkások, olyan közfoglalkoztatottak vagy akár segélyen élők, akik azt a keveset is féltik, és akikkel közli az éppen aktuális fideszes polgármester, hogy ha nem a Fideszre húzzák be az x-et, akkor jövő héten már nem kell jönni dolgozni. Ezek tehát azok az emberek sajnos, a szerencsések és a kárvallottak, akik együtt élnek a közös hazánkban. Jó lett volna a kettejük közti társadalmi szakadékokat nemcsak elméleti, de gyakorlati síkon is igyekezni összehúzni. Én azt gondolom, ez az elmúlt 11 évben látható volt, a középosztályt és a felső középosztályt támogató családpolitika, számos módon kirekesztő munkapiac folytonos hangoztatása. Államtitkár úr, abban én önnel egészen biztosan nem vagyok vitában, hogy a válságból való kilábalásban elsősorban a munkapiacra és a helyreállított munkahelyek számára kell majd támaszkodni. Az már azonban kétségbeejtő, hogy ha már itt többször említették kormánypárti és ellenzéki képviselőtársaink is az oktatásügyet, illetve az oktatási rendszer finanszírozását, hogy a mi oktatási rendszerünk egyre kevésbé nyújt használható tudást, nem beszélve arról, hogy a nyugat-európai társainkhoz képest milyen mértékben vagyunk lemaradva, de egyébként a régiós társainkhoz képest is most már jelentős elmaradást mutatunk, nem csak a tudásunkat, a munkapiacunk szerkezetét és a nemzetgazdaságunk szerkezetét tekintve is. Szép lassan lemaradtunk a V4-ekkel szemben, és most egy olyan országban találjuk magunkat, ahol hárommillió ember él a létminimum alatt, akik a gyermekeikre is átörökítik a nyomort. Miniszter úr beszélt arról, hogy az oktatási rendszer finanszírozási kerete bővül, azonban GDP-arányosan ez szűkülést jelent. Ezt rendkívül jól meg tudja válaszolni államtitkár úr azzal, hogy volt olyan, hogy ezeknek a számoknak a bővülésénél jobban bővült az GDP, és ennek örülni kell. [[15.20]] De azt el kell mondjam önöknek, hogy azért is nevezem a szakadékok költségvetésének ezt a költségvetést, merthogy strukturális és szemléletbeli átalakulás híján mindig ott fogjuk találni magunkat, hogy az a hárommillió ember újratermeli a nyomort, a szerencsés hárommillió pedig mindig jóval kevesebb munkabefektetéssel találja majd magát a piacgazdaság és az oktatási rendszer szerencsés oldalán. Elég, ha csak arra gondolunk, hogy a jómódú középosztály hogyan mentette ki az állami oktatási rendszerből az egyébként sokkal jobban finanszírozott egyházi oktatási rendszerbe és egyházi iskolákba a saját gyermekeit. Olyan helyzetet találunk most már, hogy voltaképpen szinte szegregációról bizonyos leszakadó térségekben azért nem tudunk beszélni, mert a nem roma gyerekek már nem is tennének ki egy osztályt ezekben a leszakadó térségekben az állami oktatási intézményekben. Ez is azt erősíti, hogy a szakadékok társadalmává váltunk. Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy talán a költségvetési vitáktól egy kicsit eltérő módon beszéljek önöknek arról, hogy eszmetörténeti értelemben követhettek volna egy egészen másik utat. A rendszerváltást követő első magyar kormány, amelyik elméletileg az önök politikai közösségéből került ki, igenis célként tűzte ki a szociális piacgazdaságot. Miért beszélek erről? Azért beszélek erről, mert egyébként a soziale Marktwirtschaftban mást jelent a sozial németül, mint a social vagy a szociális magyarul. Azt jelenti, hogy társadalmasították a gazdaságot, a gazdaságot igazították az emberhez, nem pedig fordítva, a gazdaságelméleti alapokat erkölcsi alapokra helyezték, azt nézték meg, hogyan építhetnek egy emberséges társadalmat, és tisztában voltak azzal, hogy nem szociálpolitikára, hanem társadalompolitikára van szükség. És hogy mi a kettő közti különbség? Az, tisztelt képviselőtársaim, hogy a szociálpolitika a leszakadókat kívánja segíteni. A mindenkori kormányok sikeres társadalompolitikáját viszont abban lehet megfogni, hogy nem engedünk leszakadni senkit. Ebből a költségvetésből, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, azonban az világlik ki, hogy önök nemcsak hogy hagytak leszakadni milliókat, hanem egyébként el is engedték a válságban a kezüket. Mire gondolok? Államtitkár úr, abban sem vitázom önnel, hogy egyébként a gazdasági növekedéshez és annak fenntartásához egy magas beruházási ráta kell, azonban azt el kell mondjam, hogy a kormánypárti képviselőtársak által a nemzeti nagytőkés rétegnek nevezett réteg részesült több száz milliárdos tételben a gazdaságvédelmi akciótervből akkor, amikor egyébként a kkv-szektor hiába várt tavaly ilyenkor az állam segítségére. Olyan kisvállalatokat találunk, amelyek csak néhányakat foglalkoztattak, és ha már a saját vállalkozás fenntartására sem maradt keret, akkor el lehet képzelni, hogy mi történt az ő munkavállalóikkal. Államtitkár Úr! Ezek a nagyvállalatok kibírtak volna, mondjuk, egy nyarat úgy, hogy adott esetben elengedik az egész bevételüket vagy annak egy jelentős részét, a kkv-szektorral ez egészen máshogy történik. Azt gondolom, teljesen másik filmet néz kormány és ellenzék akkor, amikor a költségvetés vitája elkezdődik, ugyanis önök a szerencsések felé tekintenek, mi meg szeretnénk megmutatni az egész képet, és azt mondani, hogy bizony milliók várnak arra, hogy végre kijöjjenek a szegénység ördögi köréből, amiben egyébként az oktatási rendszer, az egészségügyi rendszer, a munkapiac kirekesztő mivolta, a jogegyenlőtlenségek, mind-mind újratermelik ezeknek a honfitársainknak a nyomorát. Meg kell hogy mondjam, azzal, hogy a győzelmi jelentések keretében hallgatjuk akár az adóelengedéseket, akár a 13. havi nyugdíjat, tisztelt államtitkár úr, azt gondolom, ez a költségvetés most csillámport szórt a nyugdíjasok, illetve a fiatal munkavállalók szemébe, de alapvetően az, hogy önök 13. havi nyugdíjnak nevezik például azokat a hetente visszaépített elemeket, nem azt jelenti, hogy az idei áprilisi infláció nem ette meg egészében az idei nyugdíjnövekményt. Attól tartok, hogy azok a félelmek, amelyekről itt már ellenzéki képviselőtársaim az inflációt illetően beszéltek, sajnos beigazolódhatnak, és ebben az esetben újra kell majd tervezni ezt a költségvetést; nem tudom, hogy akkor mit mondanak majd a nyugdíjasoknak. Érveltem már amellett, hogy jó lett volna a szociális piacgazdaságot megteremteni, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim. Azt kell mondjam, hogy önök az általam említettek alapján az antiszociális piacgazdaságot teremtették meg, éppen ugyanolyan antiszociális piacgazdaságot, mint amilyen antiszociális a kormány maga. Amikor azokra a komplett leszakadó régiókra tekintek vagy azokra, akik egyébként számos joghátrányt szenvednek, sérül a méltóságuk nap mint nap, akkor ezekről a szakadékokról beszélek. Amikor arról beszélek, hogy kormánypárti és ellenzéki önkormányzat között különbséget tesznek, akkor nagyon is valós helyzetet írok le. Amikor az automatikus hipa-kompenzáció megvalósult a 25 ezer fő alatti településeken, a fideszes vezetésű megyei jogú városoknál megvolt ez az 1,4 milliárd forintos kiegészítés, aztán hogy, hogy nem az ellenzékiek ebből rendre kimaradtak. Ezért mondom azt, hogy ez a költségvetés a kiváltságosaké és a hátrányosaké. Éppen ezért nyújtottam be egy olyan költségvetési módosító javaslatot, amely egyébként elfér a nyíregyházi stadion költségvetésében, és négy Pest megyei települést érint. Egyrészt Érdtől páratlan forrásokat vontak el: a 2019-ig rendre folyósított, évente folyósított 700 millió forint elmaradt, ilyen módon mínusz 1,4 milliárd forinttal fordult rá Érd megyei jogú városa az idei évre, és erre jött még rá a gépjárműadó elvétele, a hipa megfelezése. Higgyék el, tisztelt képviselőtársaim, 2,5 milliárd forintból csodát lehetne tenni Érden, ennyire van szükség. A diósdiak fele a mai napig földutakon jár. 2021-et írunk! Olyan városháza fogadja az embert 15 kilométerre a fővárostól, ahol egyébként a számítógépek rendre lekapcsolják az elektromos hálózatot, mert az jó évtizedekkel ezelőtt teljesen elavult már. Mindössze 1,8 milliárd forintra lenne szüksége ahhoz Diósdnak, hogy ne legyenek a városháza dolgozói életveszélyben, illetve hogy ne porban, köhögve közlekedjenek a polgárok a földutakon. Beszélhetnénk még a tárnokiakról, akik olyan földúton közlekednek Érd és Tárnok között, amely esetében mindössze 800 millió forintból olyan teljes infrastrukturális beruházás valósulhatna meg, ahol csatorna, egyéb infrastruktúra, illetve szilárd útburkolat kerülhetne oda. Hogy miért fontos ez? Azért, mert a nehéz járművek rendre átlépik a 60 kilométer per órás sebességkorlátozást, és emiatt egyébként kifejezetten életveszélyben járnak a tárnokiak nemcsak a Szőlőhegyi úton egyébként, hanem a Sóskúti út és Szőlőhegyi út kereszteződésétől felfelé mindenki, aki gyalog indul el járda és bicikliút nélkül hazafelé. Beszélhetnénk még a törökbálintiak zajvédő faláról, amely évek óta nem tud elkészülni. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezek, amiket most csak felvillantottam itt önök előtt, egy-egy példa arra, hogy néhány száz millió forintnak is örülnének bizonyos nagyobb települések, mialatt egyébként önök sorolják a kormánypárti képviselőtársak egészen apró településeikre juttatott milliárdjaikat. Nagyon jó lenne, ha végre megszűnne ez a szakadék magyar és magyar között, és az is, ha a kicsi kompországunk kiköthetne Nyugaton. Ezért dolgozunk az egész ellenzékkel. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A Fidesz képviselőcsoportjából Witzmann Mihály képviselő úr következik felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy újabb esztendő telt el, és egy, a korábbi években már jól bevált vitának lehetünk itt a részesei mindannyian, nevezetesen a költségvetési vitának. Az Országgyűlésben már a tavaszi ülésszak során van módunk és lehetőségünk arra, hogy a következő évi lehetőségekről, a következő évi költségvetési támogatásokról, azoknak a kereteiről vitatkozzunk, beszélgessünk, egyeztessünk. Ez a tény pedig véleményem szerint mindenképpen növeli a kiszámíthatóságot és a tervezhetőséget a családok, a vállalkozások, az önkormányzatok és az állami hivatalok számára egyaránt. [[15.30]] Ennek fényében a költségvetés június közepi elfogadásától számítottan több mint fél éve lesz a magyar embereknek, a gazdaság szereplőinek, az önkormányzatoknak, valamint az államigazgatásnak, hogy felkészüljenek a gazdaság újraindítását támogató, illetve célzó intézkedésekre. Ahogy az elmúlt esztendőkben, úgy most is egy felelősségteljes, megalapozott költségvetést nyújtott be a kormány, amely a források jelentős hányadát a gazdaság újraindításának a szolgálatába kívánja állítani. Kétségtelen, hogy a koronavírus-világjárvány rendkívül komoly kihívásokat és nehézségeket okozott a világ minden országa, így Magyarország számára is. Azonban az elmúlt évek következetes gazdaságpolitikájának köszönhetően a koronavírus-járvány egy ellenálló és kiegyensúlyozott szerkezetű gazdaságot talált nálunk tavaly tavasszal, márciusban, vagyis Magyarország erős fundamentumokkal és stabil államháztartással szállt szembe a kihívásokkal. Éppen ezért bízhatunke abban, hogy az új kialakult helyzet egyben új esélyt is teremt arra, hogy Magyarország a járvány utáni új világgazdasági korszak nyertes országai közé tartozhasson? Ennek jegyében indítjuk el a gazdaság-újraindítási akciótervet, a modern Magyarország történetének legnagyobb gazdasági programját, amely a gazdaság újraindításán túl az élet újraindításáról is szól. A gazdaság-újraindítási akcióterv keretében 2022-ben összesen mintegy 7308 milliárd forint fog rendelkezésre állni, amely egyébként a jövő évi GDP-nek mintegy 13 százalékát teszi ki. Az akcióterv nemcsak munkahelyeket teremt a magyar emberek számára, hanem a segítségével Magyarország újra európai összehasonlításban is kiemelkedő növekedési pályára állhat. Az előttünk fekvő előterjesztésből az is kiolvasható, hogy a baloldali kormányok idején megszokott megszorítások és adóemelések helyett jövőre újabb adócsökkentésekre lehet számítani. 2022. július 1-jétől további 2 százalékponttal csökken a munkát terhelő adók mértéke, a 25 év alatti fiatalok pedig január 1-jétől mentesülnek a személyi jövedelemadó megfizetése alól. E két intézkedésnek köszönhetően több mint 250 milliárd forinttal marad több a családoknál és a vállalkozóknál, ezzel is segítve a gazdaság mielőbbi talpra állását. Az eddigi családvédelmi intézkedéseken túlmenően tovább bővül a gyermekes és gyermeket vállaló családok támogatása is. Az otthonteremtési program keretében 2022-ben is áfa- és illetékmentességgel segítjük az új otthonba költöző családokat, amely jövőre mintegy 170 milliárd forint megtakarítást jelent számukra. A 13. havi nyugdíj visszaépítése 2022-ben tovább folytatódik, ahogy már több felszólaló is említette mindezt, és minden idős honfitársunk számolhat a nyugdíjprémium lehetőségével is. A megkezdett, történelmi léptékű egészségügyi béremelésnek köszönhetően az orvosi fizetések két év alatt átlagosan két és félszeresére nőnek, az egészségügyi szakdolgozók megbecsülését pedig jelzi, hogy 2022-re egy ápoló átlagosan a két és félszeresét fogja keresni annak, mint amennyit 2016 előtt keresett. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Egy ország gazdálkodásának, illetve költségvetésének sikerességét vagy éppen sikertelenségét sokféleképpen lehet mérni. A költségvetésről szóló parlamenti vitákban elsősorban makrogazdasági mutatókkal, a családok, gyermekek, nyugdíjasok helyzetével, béremelésekkel, adócsökkentésekkel vagy éppen az országban megvalósult különféle fejlesztésekkel szoktuk ezt leginkább reprezentálni. Ha megengedik, a felszólalásomban én kimondottan egy térség, az általam képviselt Somogy 4. választókörzet, illetve a szívemhez oly közel álló balatoni régió gazdasági, turisztikai, illetve infrastrukturális fejlesztéseiről szeretnék néhány gondolatot kiemelni, és egyúttal köszönetet mondani az államtitkár asszonyon és az államtitkár urakon keresztül Magyarország Kormányának az utóbbi években a Balatonnak juttatott, nyugodtan mondhatom, hogy rekordmértékű támogatásokért. Fontos erről beszélnünk, ugyanis az világosan látszik, hogy a baloldal a Balatonnal kapcsolatos minden elképzelést, mindenféle döntést igyekszik megfúrni, megakadályozni vagy éppen napi szinten rossz színben feltüntetni. Persze, értem én, hogy a baloldalnak nem tetszenek a fejlesztések, hiszen a kormányzásuk alatti időszakból elsősorban a balatoni turisztikai cégek, ingatlanok, strandok és idegenforgalmi érdekeltségek eladására és a be nem teljesült fejlesztési ígéretekre futotta csupán plusz egy államcsődközeli állapotra, ezt azért tegyük hozzá, a kormányváltás ezt hagyta ránk örökül a baloldali kormányok után, 2010-ben. A 2010-es kormányváltás után azonban megerősödött a gazdaság, és a balatoni térség egyre több támogatást kapott a központi költségvetésből. Megnőtt a beruházási kedv, több lett a vendég, és újra növekedésnek indult a turizmus is. Az elmúlt néhány évben olyan gazdasági, turisztikai és infrastrukturális fejlesztések valósultak meg a Balatonon, illetve térségében, amelyekről korábban, nyugodtan mondhatom, hogy még csak álmodni sem mertünk. Felsorolni persze nehéz lenne, de a teljesség igénye nélkül mégis néhány példát szeretnék önöknek mondani. Elkészült az új dél-balatoni vasútvonal, a somogyi megyeszékhelyet és a Balatont összekötő R67-es gyorsút, megépült a Balatont keleti irányból elkerülő 710-es számú főút, a Balaton nyugati oldalán az M76-os autóút építése egyébként jelenleg is folyamatban van, sőt az első szakasz már el is készült, továbbá nagy ütemben zajlik a balatoni bringakör szakaszainak kivitelezése is. Ezzel párhuzamosan soha nem látott korszerűsítésekre került sor a balatoni települések strandjain is, és ha már itt tartunk, a strandokra szánt költségvetési, többségében, szinte száz százalékban hazai forrásokból finanszírozott fejlesztéseknél, akkor érdemes egy picit megállni és a balatoni szabadstrandok elvételéről szóló baloldali hazugságokra reagálni, mert ezekkel szemben az igazság a következő. Jelenleg 110 strand található a Balaton körül 40 kilométer hosszan. A szabadstrandok hossza 25 kilométer, szemben a fizetős strandok 15 kilométerével. Az általam képviselt Somogy 4. választókörzet nyolc balatoni településén még jobb ez a helyzet: 22 szabadstrand van mintegy 9,5 kilométer hosszan, a fizetős strandok pedig csupán 2,5 kilométert tesznek ki. Ennyit a szabadstrandok elvételéről, amit a baloldalról rendszeresen meghallunk. De talán még inkább árnyalja a képet, hogy pontosan a polgári kormány döntéseinek köszönhetően több Balaton-parti település is állami vízparti területekhez juthatott az elmúlt években, ráadásul ingyenesen. Csak az általam képviselt választókörzetben erre a legutóbbi példa Siófok városa is, ahol a balatonszéplaki városrész évtizedek óta lezárt partszakasza került át állami kezelésből az egyébként nem kormánypárti vezetésű siófoki önkormányzat használatába. Ennyit arról, hogy kormánypárti és nem kormánypárti vezetésű önkormányzatok között vane különbség az ilyen támogatások megítélése tekintetében. Szintén a költségvetést érintő, rendkívül lényeges fejlesztési kérdés számunkra, a Balatonnál élők számára a Balatoni Hajózási Zrt. flottájának a megújítása is, amelynek keretein belül szintén hazai támogatásból, költségvetési forrásokból a jövő évben négy új hajó megvásárlására kerülhet sor. Ez régi igénye volt, azt gondolom, nemcsak a balatoniaknak, hanem az odalátogató vendégeinknek, turistáknak egyaránt. Talán országosan sokan nem is tudnak róla, hogy jelenleg is folyamatban van a Sió-csatorna zsiliprendszerének teljes átépítése és a csatornaszakasz rehabilitációja is. A régi zsiliprendszer fizikai állapotának ismeretében egészen nyugodtan kijelenthető, hogy az utolsó utáni pillanatokban ugyan, de a jelenlegi kormány támogatásának köszönhetően végre ez a beruházás is megvalósulhat. Itt szeretném kiemelni azt is, hogy a turizmus erősítése érdekében a balatoni önkormányzatok és vállalkozások által elnyert, vissza nem térítendő támogatások révén számos idegenforgalmi attrakció kialakítására, szállás- és vendéglátóhely fejlesztésére, felújítására nyílt lehetőség a Balatonnál az utóbbi években. Tisztelt Képviselőtársaim! Felszólalásommal a teljesség igényét nélkülözve igyekeztem rávilágítani, hogy ha az ország gazdasági eredményeit és a költségvetési teljesítőképességét a balatoni fejlesztések tükrében próbáljuk meg összehasonlítani a 2010 előtti időszakkal, akkor egyértelműen és világosan megállapítható, hogy a Balaton a mindenki számára elérhető szolgáltatásokat és fejlesztéseket tekintve az utóbbi években sokkal nagyobb léptékben tudott gyarapodni, mint ahogy azt a baloldali kormányok idejében tapasztalhattuk mi, ott élők. Fogalmazhatnék úgy is, hogy a Balaton fejlesztésére kormány még nem szánt annyi forrást, mint a jelenlegi. Ezért is szeretném, hogy az elmúlt években tapasztalt, fegyelmezett költségvetési politika és a gazdaság erősödése továbbra is folytatódhasson, és Magyarország a járvány utáni új világgazdasági korszak nyertes országai között lehessen. Úgy gondolom, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat, költségvetési törvény erre mindenféleképpen alkalmas, megfelelő válaszokat ad, hogy ezeket a célokat megfelelő módon és hatékonyan szolgálja. Ezért tisztelettel kérem, hogy a képviselőtársaim ezt a törvényjavaslatot a vita lefolytatását követően majd szavazataikkal támogassák. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az LMP képviselőcsoportjából Hohn Krisztina képviselő asszony következik felszólalásra. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Nem is olyan könnyű megszólalni itt a költségvetés vitájában, mint ahogy azt gondolnánk, hiszen az ellenzék idén is rengeteg módosító javaslatot készített elő, amit be is fog nyújtani, és az LMP képviselőcsoportja is elég tetemes mennyiségű módosító javaslatot fog benyújtani. [[15.40]] Tesszük ezt azért, mert mi azért vagyunk ebben a házban, és azért teljesítjük ezt a szolgálatot, hogy kifejtsük a véleményünket, és akár kritizáljuk is a költségvetést, amelyet tudom, hogy kormánypárti képviselőtársaim azért nem annyira szeretnek, de ez már csak így megy, hogy ez a mi dolgunk ebben a demokratikus országban. Először is, muszáj, hogy kicsit reagáljak Deutsch Tamás képviselőtársunkra, aki, ugye, uniós képviselő nincs itt , és először fordult az elő, hogy egy légtérben tartózkodtam vele, és hallhattam az ő felszólalását. Néha nem igazán tudtam, hogy most milyen adást látok, de azért nagy nehezen sikerült kihámoznom a lényeget, amiről pedig egy magyar közmondás jutott eszembe gyakran szoktam idézgetni közmondásokat a Parlament falai között , hogy más szemében a szálkát is, a sajátjában pedig a gerendát sem, illetve az, hogy ki mint él, úgy ítél. Ugye, itt különböző jelzőkkel illette az ellenzéket, és mindenféle olyan dolgokat állított és feltételezett, amelyek nagy részét vissza kell utasítani. De mindjárt térjünk is rá az egyik legfontosabb területre, szívemnek nagyon kedves területre, ez az önkormányzatiság, amiről néhány szót kell ejtenem. Mint ahogy minden évben, idén is megpróbálok újra és újra gondolatébresztő javaslatokkal élni. Tavaly is felhívtam a figyelmét tisztelt képviselőtársaimnak, hogy nagyon régóta nincs köztisztviselői béremelés az önkormányzati szférában. Ezt azért hangsúlyozzuk ki ennyire, mert minimum nyolc, de lehet, hogy tíz éve nem emelték a köztisztviselői alapilletményt. Ekkor nagyon gyakran kapjuk azt a választ, hogy az önkormányzatoknak lehetősége van arra, hogy ezeket a béreket eltérítsék. Csak arra nincs válasz, hogy vajon miből. Miből tehetnék ezt meg, hiszen ha belegondolunk, akkor ma már az összes gépjárműadó az államkasszába folyik be. Ez régen még az önkormányzatok bevételeit gyarapította, aztán eleinte már csak a 40 százalékával számolhattunk, és ma már nulla forint az, amit be lehet építeni. Tehát így a köztisztviselői béremelést ebből sem lehet megtenni. Viszont ennek következménye van. A következmény pedig az, hogy nagyon sok önkormányzat küzd munkaerőhiánnyal. Ez nemcsak ezt a szektort jellemzi, hanem más szektorokra is jellemző sajnos, hiszen a bérezésük messze elmarad például a kormánytisztviselőkétől. Tehát sokszor elcsábítják őket a kormányablakokba vagy járási hivatalokba dolgozni, hiszen ott sokkal magasabb a fizetés, akár 50-60 százalékkal. Ezt az önkormányzatok nem tudják megadni a dolgozóiknak, viszont nélkülük nem tudják működtetni a hivatalokat. Ez egy óriási probléma szerintem, amit sürgősen át kellene gondolni. Ezt már tavaly is elmondtam, mondjuk, az átgondolás eddig még sajnos nem sikerült. Ezenkívül pedig nemcsak a gépjárműadó az, ami hiányzik majd az önkormányzatok költségvetéséből, hanem most egyfajta hiánnyal kellett számolniuk, hiszen a pandémia miatt különböző bérleti díjak és parkolási díjak sem folytak be adott önkormányzatok kasszáiba, illetve az iparűzési adó vállalkozóknál hagyása miatt, fogalmazzunk így; ezt, ugye, az önkormányzatok úgy élték meg, hogy ez sem folyik be. Elvették tőlük, mondhatnánk így is, de a vállalkozóknál hagyták. Ezt részben kompenzálták, a kisebb településeken teljes egészében. Ugye, 25 ezer fő az, ahol meghúzták ezt a határt, ezért a többieknek, amelyek 25 ezer fő fölötti városok, különféle tárgyalásokon kellett részt venniük, amelynek során megítélték azt, hogy megkaphatjáke a kompenzációt vagy sem. Sajnos vannak olyan városok, amelyek nagy vesztesei ennek a nem kompenzálásnak, merthogy sokaknak nem sikerült ezt megkapnia. Budapestre is célozhatnék, de akár Gödöllőt is nézhetném. És sajnos nagyon úgy néz ki, hogy ezeket a városokat büntették valamilyen szinten, hiszen nem kaphatták meg, ellenben valamiféle fejlesztési pénzeket ígértek, amelyek majd valamilyen kormány által fontosnak tartott beruházásokra lesznek költve. De ettől még a kasszában ez a pénz sem lesz benn, így erre sem tudnak alapozni. Viszont felmerül a kérdés, hogy vannak olyan települések, amelyek azért mégiscsak jóval magasabb összeget, akár 3 milliárd forintot is kapnak. Az ember ilyenkor nem akar arra gondolni, hogy ennek, mondjuk, az az oka, hogy adott városnak milyen vezetése van, tehát hogy kormánypártinak mondott, gondolt vagy akár nyíltan felvállalt, vagy pedig ellenzéki városvezetés van. Én azt gondolom, ha ez azért van, mert a kampány nemsokára kezdődik, és szeretnék bebizonyítani azt esetleg, hogy az ellenzéki jelöltek nem alkalmasak a városvezetésekre, és így majd azt szeretnék sugallni, hogy nem lesznek alkalmasak akár az ország vezetésére, akkor nagyon rossz úton tetszenek járni, merthogy ez egyáltalán nem így van. Az önkormányzatok képesek a nadrágszíjat egyre jobban összehúzni, csak az a baj, hogy míg 3,5 százalékos inflációról beszélünk, addig az önkormányzatoknál ez sokkal nagyobb mértékben csapódik le, hiszen ez akár 10 százalékos is lehetne, mondhatnánk azt, hiszen az építőipari árak olyan mértékben emelkedtek, hogy lassan nem lesz pénz kifesteni majd az óvodát vagy a bölcsődét, és ezt az önkormányzatok és az ott lakók jelentős mértékben meg fogják érezni. Nagyon fontos még azt megemlíteni e tekintetben, hogy körülbelül 1 százalékkal emelkedtek a dologi kiadások, amelyek messze nem pótolják a kieséseket, hiszen a koronavírus-védekezésre kiadott pénzek sem térültek meg ezeknek az önkormányzatoknak. Itt muszáj, hogy szóljak arról, hogy az önkormányzatibérlakás-állomány is áldozata ennek, hiszen ha ez valóban ki lesz árusítva, akkor az önkormányzati vagyon, a települések vagyona jelentős mértékben csökkenni fog, ami megint csak óriási hiba lenne. Az oktatással kapcsolatban el kell mondanom, hogy emelkedést látunk a pedagógusok nevelő-oktató munkáját közvetlenül segítők átlagbéralapú-támogatásában. Viszont reméljük, hogy ez nem csak azért van, mert a minimálbér emelkedik, és emiatt van ez betervezve. Szerintem jó az a költségvetésben, hogy mondjak valami pozitív dolgot is, hogy a hivatalok dolgozóinak emelkedik a bére. Például az Oktatási Hivatal személyi juttatásai megemelkednek jelentős mértékben. Viszont vannak dolgok, amelyek nem jók vagy nem tartjuk jónak a költségvetésben, és ezért ezekre szeretném felhívni e területen is a figyelmet. Például, azt gondoljuk, hogy pénzt kell fordítani a béremelésekre, mert így nem lesz vége soha a pedagógushiánynak. Ugye, megint egy olyan területre tévedtünk, ahol jelentős munkaerőhiánnyal kell hogy megküzdjünk. Ez pedig az, hogy nehezen találnak az oktatási intézmények pedagógusokat, hiszen a bértábla nem nagyon tükrözi a megbecsülésüket, és ezért nem tartják jónak ezt a foglalkozást. És a fiatalok is hiába végzik el az adott iskolákat, nem feltétlenül pedagógusként fognak elhelyezkedni. Az átlag tanári fizetés a teljes időben foglalkoztatott felsőfokú végzettségűek átlagkeresetének csupán a 68 százaléka. Ez nagyon-nagyon fontos, hiszen mindannyiunk érdeke az, hogy olyan pedagógusok oktassanak és neveljenek, akik olyan bért kapnak, ami lehetővé teszi számukra a normális életet és a megfelelő szakmai képzések elvégzését, és hogy érezzék azt, ők igenis fontos tagjai a társadalomnak. A kormány példátlan mértékű béremelést emleget. 2013 és 2017 között valóban 40-50 százalékos béremelés történt, viszont ez a vásárlóerejét már jelentős mértékben elvesztette, ha belegondolunk abba, hogy milyen mértékű áremelések vannak, hogy egyszerűen elszaladt az ára az élelmiszereknek, hogy csak egy példát említsek. Szerintünk komoly pénzeket kellene fordítani a nevelést segítő és egyéb oktatási dolgozók bérrendezésére. Ugye, a Covid rámutatott arra, hogy hiányoznak a különböző szakemberek ezekről az oktatási szintekről. Nagyon fontos, hogy biztonságos háló alakuljon ki, amely védi a gyermekeket. Ennek a jelzőrendszernek a fenntartása rendkívül fontos dolog. Azt is láthattuk, hogy az iskolabezárások ideje alatt sajnos megnövekedett a családon belüli erőszakok száma. Ezért is mondjuk azt, hogy ide is több pénzre van szükség. Mennyi gyermeket veszítettünk el vajon a digitális munkarend során? Persze ezt csak képletesen értem, tehát hányan voltak olyanok, akik nem tudtak becsatlakozni ebbe a digitális formátumba. Én tudok ilyet, személyesen is ismerek ilyeneket, akiknek semmilyen olyan eszközük nem volt; lehet, hogy van az adott oktatási intézménynek, de ezt valami miatt a gyermekek nem kapták meg, és ezért bizony nehéz volt az ő oktatásuk. Mondjuk, inkább nevezném papíralapú távoktatásnak, mint digitális oktatásnak. [[15.50]] Vajon jute több pénz a digitálisan leszakadó gyerekekre? Az nagyon fontos, hogy a KLIK vezetője is elmondta, hogy körülbelül 10 százaléka kiesett a rendszerből a gyerekeknek, ami azért elég riasztóan nagy szám. Ezenkívül néhány szót mondanék a szociális szféráról, amely mindig, azt gondolom, kevés figyelmet kap, bár mi, ellenzékiek szerintem sokat beszélünk róla, de ez, mondjuk, nem nyilvánul meg sem a költségvetésben, sem egyéb más jogszabályi rendelkezésekben, melyeket a kormány benyújt. A szociális szférának is nagyon nagy szüksége van a bérrendezésre. Gondoljunk bele, hogy aki a szociális szektorban dolgozik, például, ágy mellett, tehát mondjuk, idősek otthonában, az adott esetben ugyanolyan ápolási tevékenységet végez, mint az, aki az egészségügyben végzi ugyanezt, a bérük mégis elmarad az egészségügyben dolgozókétól, és még a mai napig nem érdemelték azt meg sajnos, hogy megkaphassák az egyszeri 500 ezer forintos juttatást, amelyet az egészségügyi dolgozók szerencsére megkaptak. Mi fontosnak tartanánk azt, hogy emeljék meg a családi pótlékot. Nagyon régóta nem történt emelés családipótlék-ügyben. A kormány narratívája az, hogy ez azért van, mert munkához kötik az ellátásokat. Mi azt gondoljuk, hogy minimum 50 százalékkal meg kellene emelni a családi pótlékot, méghozzá ha lehet, akkor minél előbb. A közmunkaprogramról is kell szót szóljak. Már sokszor elmondtam, hogy polgármester voltam, ezért nagyon fontosnak tartanám azt, hogy végre normális mértékű közmunkásbér-emelés történjen, mert 1-2 ezer forintokkal, vagy 3-4 ezerrel nem segítünk jelentős mértékben a közfoglalkoztatottakon. Tudom, az a cél, azért van alacsonyan tartva a bér, hogy visszasegítsük vagy ösztönözzük őket a munkaerőpiacra. Ez azonban a koronavírus-járvány miatt jelenleg akadályokba ütközik. Illetve be kell látnunk, hogy vannak olyanok, akik hosszú évek óta a közfoglalkoztatásban ragadtak, és nem is biztos, hogy ebből ki tudnak szállni önállóan és egymaguk. A közmunkásbér álláspontunk szerint konzerválja a szegénységet, erről meg vagyok győződve, hiszen láttam közmunkásokat és a körülményeiket ebből a bérből. Még az éhenhaláshoz is kevés, amit ők kapnak. Nagyon fontos még továbbá az, hogy úgy tűnik, hogy még kevesebb lesz majd a közfoglalkoztatottak száma; remélem, azért, mert el tudnak majd helyezkedni a munkaerőpiacon. Ha belegondolunk, a legérintettebb megyék Szabolcs-Szatmár-Bereg megye, ahol 18 ezer, Borsod megyében szintén körülbelül 18 ezer közfoglalkoztatott van, illetve Hajdú-Bihar megyében 8 ezer. Remélem, hogy ezekben a megyékben elindulnak majd olyan programok, amelyek segítik az ottani közmunkásokat, hogy vissza tudjanak találni a munkaerőpiacra, és legyen erejük, lehetőségük és képzettségük ahhoz, hogy ott találjanak munkát. A rokkantnyugdíjakkal kapcsolatos, ezt is elmondtuk már, hogy minden károsult kapja meg azt a bizonyos 500 ezer forintos végkielégítést, és a felülvizsgálathoz tartozó pontrendszert dolgozzák ki úgy, hogy ezekbe a szakmai szervezeteket is bevonják. A háziorvosi praxisok támogatásáról is mondanék még néhány gondolatot. Azt javasoljuk, hogy a védekezésre való tekintettel a háziorvosok kaphassanak több támogatást. Tudjuk, hogy megemelték a támogatást, látjuk, értjük, de mi úgy gondoljuk, hogy ez még mindig nem megfelelő. Ezenkívül szintén csak gondolatébresztőnek mondom, hogy esetleg megfontolhatná a kormány egy önálló járványügy felállítását, illetve fontos lenne, hogy a poszt-Covid-tünetek feltárására és ezeknek a betegségeknek a kezelésére is sokkal nagyobb gondot fordítsanak. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps az ellenzéki sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A következő felszólaló a Fidesz képviselőcsoportjából Kállai Mária képviselő asszony. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány által előterjesztett költségvetés tervezete az újraindítás jegyében született, ahogyan ezt ma már többször hallottuk. Ahhoz, hogy mindez meg tudjon történni, mindenképpen vissza kell nyúlni egy picit a múltba, és hogyha az elmúlt tíz évet végigfuttatjuk, akkor láthatjuk azt a nagyon tudatos országépítő munkát, amely vezetett ahhoz, hogy amikor a járvány talált az országra, akkor milyen erőben volt a gazdaságunk. Ahogy a miniszter úr fogalmazott, az elmúlt tíz év nagy eredménye, hogy a pénzügypolitika rugalmas tudott lenni. És azt is el kell mondanunk, hogy az elmúlt évek fókuszában, ha sorra vesszük a különböző évek költségvetési fókuszait, akkor a biztonság megőrzése, a gazdasági növekedés fenntartása, a családok támogatása, maga a foglalkoztatás volt, és 2021-ben, emlékszünk már, a járványügyi intézkedések megtartásával. Család, munka, biztonság, foglalkoztatás tulajdonképpen mindannyiunk boldogulásának az alappillérei, ilyen egy értékalapú költségvetés. A 2022-es költségvetés, az újraindítás költségvetésének alappillérei: maga az adók csökkentése, a munkahelyteremtés, a családok támogatása, a beruházások ösztönzése. Több szám elhangzott ma már, én csak néhányat emelek ki. Biztonságban érezhetjük magunkat akkor, amikor a GDP 13 százaléka a gazdaság újraindítására fordítható az elfogadás esetén. Látnunk kell azt, hogy 2884 milliárd forint áll az egészségügy rendelkezésére. Látnunk kell azt is, hogy az Egészségbiztosítási Alap és a Járvány Elleni Védekezési Alap összege is meggyőző, bízunk benne, hogy nem kell már mindet fölhasználni természetesen, de azt gondolom, hogy felelős gondolkodást mutat, nem beszélve a családok támogatásáról, ami gyakorlatilag 2778 milliárd. Mindez egy olyan közegben, hogy jut forrás az értékálló nyugdíjakra, a 13. havi nyugdíj visszaépítésére, jut forrás a sportra, a kultúrára, mindarra, amire szükség van. Természetesen az is elhangzott ma már ebben a Házban többször ez egy egészen más filozófia, mint a 2010 előtti kormányok filozófiája, hiszen nem a megszorításokra, nem a segélyekre és nem az elvonásokra épül, hanem pont arra, hogy lehetőséget teremtsen, és ezzel együtt felelősséget is adjon. A következőkben két dologról szeretnék szólni, először a köznevelésről. Elmondhatjuk, hogy a köznevelés is derekasan állt helyt a járványügyi helyzetben, hiszen a köznevelésben dolgozók, a családok, maguk a gyerekek is alkalmazkodtak a helyzethez, folyamatosan folyt az oktatás. Nézzük a számok nyelvén, hogy mit is jelent ez! Összességében elmondhatjuk, hogy az elmúlt tíz esztendőben 1009 milliárd forintról 1726 milliárd forintra nőtt a köznevelésre fordítható összeg, az erre való befektetés. Azt láthatjuk, hogy ez mintegy 70 százalékos emelés. De ha csak két évet hasonlítunk össze, akkor azt is látni kell, hogy a pandémia ellenére is 101,3 milliárd forinttal több forrás áll rendelkezésre az ágazatra az idei évhez képest. Természetesen minden mindennel összefügg, és amikor a köznevelésről beszélünk, akkor természetesen gondolhatunk azokra a forráslehetőségekre is, amelyek megjelennek más helyen, tehetségfejlesztésben, hátránykompenzációban, kultúrában, sportban, és ez így együtt segíti a köznevelés hatókörébe tartozó gyerekek, családok boldogulását. Egy mondatot ki kell emelni: a tankönyvellátás a 2020-21-es tanévtől az ingyenességbe fordult, teljes spektrumban ingyenes. Ez is mintegy 13 milliárd forintos befektetést jelent a jövőbe évenként. Tisztelt Országgyűlés! Az előttem szóló is érintette a pedagógusok béremelését. Azt gondolom, a köznevelésről beszélve nem lehet elmenni mindemellett szó nélkül, főleg egy olyan kontextusban, amikor még emlékszünk arra, amikor százmilliárdok kerültek elvonásra az oktatásból, illetve az olyan típusú béremelésre, amely 1300 milliárd forintos adósságba sodorta az önkormányzatokat. A ’22-es költségvetés tartalmazza a megemelt pedagógusbérek fedezetét és a kiegészítésekét is. Arra is emlékeznünk kell, hogy a kormány 2020 júliusától ismét a pedagógusbérek emelése mellett döntött. Ennek eredményeképpen 10 százalékkal emelkedtek a bérek. Természetesen mindannyian tudjuk azt, hogy a gazdaság erősödésével ezen az úton menni kell tovább. De egy apró összehasonlítás: ha mondjuk, megnézünk egy pályakezdő egyetemi végzettségű pedagógust, tíz év alatt 78 százalékkal, egy húsz éve dolgozónak 112 százalékkal nőtt a bére. A válság ellenére ebben a témakörben a 2020-as esztendőt jellemezte azt is, hogy a szakmai pótlékok bevezetése mellett a köznevelés hatékonyságának, színvonalának további emelése érdekében az intézményvezetők és a helyetteseik az intézmények létszámához igazodó mértékű vezetői pótlékban részesültek. Két kiemelést engedjenek meg: egy 400 fő feletti intézményt vezetőnek, aki, mondjuk, 35 éve van a pedagóguspályán, pedagógus II. besorolású, egyetemi végzettségű, 505 700 forintról 688 170 forintra nőtt a bére. [[16.00]] Egy ezer fő feletti intézményben hasonló paraméterekkel bíró intézményvezető 629 300 forintos bére 858 690 forintra emelkedett, illetve arra is van lehetőség, hogy keresetkiegészítés, mintegy 100 ezer forint értékben még ehhez csatlakozzon az elvégzett munka alapján. Nyilván ezen az úton kell haladni tovább, de azt gondolom, hogy a járvány ellenére is látszanak a kormány szándékai. Tisztelt Országgyűlés! Aki járt valaha is a saját választókerületében, annak el kell ismernie, hogy soha nem látott köznevelésiintézmény-felújítás zajlik az országban, soha nem volt ilyen volumenű intézményfejlesztés, a számok nyelvén 940 helyszínen 350 milliárd forint értékben. Néhány kiemelés a nemzeti köznevelési infrastruktúra-fejlesztési programból: 51 új tanuszoda, 88 új tornaterem, 44 tanterem, 31 iskola- és óvodafejlesztés. Amikor beszélünk vidékről, akkor a „Modern városok” programról is hallhattuk ma már államtitkár úrtól, hogy hogyan folytatódik. Jelenleg is 50 milliárd forint értékben folyik köznevelésiintézmény-fejlesztés. Öröm az, hogy a „Magyar falu” forrása is rendelkezésre áll, és 168 településen 5 milliárd forint összegben jelenleg is zajlanak a fejlesztések, és ez a teljesség igénye nélküli felsorolás volt. Azt is látni kell, és tényleg olyan néha, mintha egy másik országban élnénk, hogy soha nem látott módon fejlődött a digitális eszközök tárháza. Majdnem 3 ezer feladatellátási helyen került sor sávszélesség-bővítésre, és az OH felmérése szerint mindezekkel együtt azt is el kell mondani, a kompetenciaméréseknél került sor erre a mérésre, hogy a gyerekek 90 százaléka rendelkezik otthon digitális eszközökkel. Nem sorolom most fel azokat a hátránykompenzációt, épületenergetikai fejlesztéseket támogató forrásokat, amelyek szintén rendelkezésre állnak. Összességében, nagyon röviden szólva erről a területről elmondhatjuk, hogy a 2022-es gazdasági év elé is bizakodva tekinthetnek a köznevelési intézmények, az újranyitás során kiteljesedhet az iskola világa, a közösségek újra találkozhatnak. Bízom abban, hogy a nyarat és a következő tanévet már gazdag diákprogramok, közösségi programok jellemezhetik. Tisztelt Országgyűlés! Folyamatosan hallunk az innováció szerepéről, jelentőségéről, általában a fejlesztésekben egy fejlődő országnak nagyon komolyan kell az innovációval foglalkoznia. Varga Mihályt idézem a következőkben: „Egy nemzet gazdaságát a vállalkozói szellemnek és az innovációnak kell előrevinnie, ha ez nincs meg, minden támogatás ellenére lemarad a nemzetközi versenyben.” A 2020-as uniós eredménytábla mérsékelt innovátorként értékeli Magyarországot. Célunk, hogy az előttünk álló évtizedben jelentősen előrelépjünk. A fenti gondolat komoly szerepet kap a 2022-es költségvetésben is, hisz mindez összefügg az oktatással, magával a közneveléssel, a felsőoktatással, a kutatás-fejlesztéssel, az ipar 4.0 fejlesztési programokkal, a gazdaságélénkítő programokkal, a szakképzés átalakításával, új beruházásokkal, és sorolhatnám annak a közegnek az elemeit, amelyek ahhoz kellenek, hogy az innováció valóban hajtóerővé tudjon válni, hiszen a megújulás a fenntartható fejlődés záloga. Összességében elmondhatjuk, hogy a magyar kormány számos lépést tett az elmúlt időszakban a tudományos életért. Kiemelt gondolat, szempont az, hogy a K+F+I források sokoldalúan segítsék például a koronavírus-járvány okozta krízis kezelését. El kell mondani, meg kell állapítanunk, hogy célzott egészségtudományi, egészségipari kutatások, innovációk ösztönzésére, klinikai vizsgálatok támogatására a kutatás és innováció alaprészben elkülönített források állnak rendelkezésre. Természetesen az is nagyon fontos, hogy a hazai források elérése mellett még sikeresebben tudjunk forrásokért nyúlni az EU közvetlenül pályázható forrásaihoz, például a Horizont európai kutatási programhoz. Éves szinten a magyar állam erre 3 milliárd forintot fordít annak a segítése érdekében, hogy a hazai kutatók hozzáférjenek a nemzetközi kutatási infrastruktúrához. Azt is el kell mondani, hogy 2010 óta megduplázódott a K+F+I ráfordítások összege, sőt a vállalkozói szférában nem megduplázódott, hanem összességében háromszorosára nőtt, illetve a foglalkoztatást elemezve is láthatjuk, hogy szerény mértékben, de nőtt a kutatói munkahelyek, a kutatók száma is. A Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal mint kezelőszerv közreműködik a hazai kutatási-fejlesztési innováció koordinációjában és az alap forrásának felhasználásában is. Az előttünk álló időszakban a „minden mindennel összefügg” jegyében három kiemelt célkitűzésnek kell eleget tennie az innovációpolitikának: az állami kutatóhelyek kutatási eredményei gyakorlati hasznosításának erősödnie kell mindenképpen, a hazai vállalkozások, elsősorban a kkv-k innovációs teljesítményének javulnia kell, és minden, a kutatás-fejlesztésben, innovációfejlesztésben részt vevő szereplőnek, ahogyan sokszor halljuk ezt Palkovics miniszter úrtól, az együttműködéseket erősíteni kell, illetve el kell jutni oda, hogy 3 százalék legyen 2030-ra a GDP-arányos ráfordítás mértéke annak érdekében, ahogyan az elején mondtam, hogy a mérsékelt innovátorból innovátorokká tudjunk válni. Még egy gondolatot engedjenek meg! A Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alapon belül létrejött kutatás alaprész és innovációs alaprész mellett ’22-ben a nemzeti laboratóriumok alaprész is létrejön. Ezzel komoly lehetőség van egyrészt a fókuszált fejlesztésre, lehetőség van arra, hogy egységesen, transzparens módon rögzíthetők legyenek a laboratórium működésével szembeni elvárások, számszerűsített eredményelvárások, és a fejezeti kezelés helyett maga az alapszintű kezelés lehetőséget ad arra, hogy éveken keresztül áthúzódó rögzített kutatások is sorra tudjanak kerülni. Egyetlen gondolat még: ha az alap rendelkezésre álló forrásait megnézzük, akkor láthatjuk, hogy 2015 és ’22 között mintegy 66 százalékos az emelkedés. Nagyon sokféleképpen és sok oldalról lehetne megközelíteni az innováció kérdését. Mindenféleképpen el kell mondanunk, és ez a költségvetésben látszik is, hogy egyértelmű a fejlődés, koherens intézkedések születnek, érték- és célvezérelt koherens intézkedések, illetve erősödő források és inspiráló kihívások, amelyek, azt gondolom, szintén hajtómotorjai még az innovációs fejlesztéseknek is. Tisztelt Ház! Összességében elmondhatjuk, hogy az előttünk lévő tervezet kiszámíthatóságot, biztonságot, felelősséget mutat, hatékonyan szolgálja azokat a kulcscélokat, amelyekről szintén ma már hallottunk többször: a gazdaság újraindítását, a családok támogatását, a nyugdíjasok támogatását, a 25 év alatti fiatalok adómentességét, munkahelyteremtést, beruházások ösztönzését. Azt gondolom, hogy közös felelősségünk ennek a helyén való értékelése, közös felelősségünk az elfogadása, hiszen a magyar embereket és a magyar gazdaságot szolgálja. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A következő felszólaló a Párbeszéd képviselőcsoportjából Burány Sándor képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ha megnézzük a jövő évi költségvetés tervezetét és azt a társadalompolitikát, amely emögött meghúzódik, és megpróbáljuk megkeresni, hogy mi a legnagyobb baj az országban, mi az, amit elsősorban kellene orvosolni, nos, akkor sajnos azt kell mondanom, leszögezhetjük, hogy a legnagyobb baj az ország kettészakadása, sőt súlyos kettészakadása. Magyarországon van egy kiváltságos réteg, mondjuk, a legjobban élő 1 százalék. Ez a legjobban élő 1 százalék olyan dolgokat engedhet meg magának, amit más földi halandó Magyarországon még csak elképzelni sem tud, és csodálkozik, amikor a hírekben olvassa. Ez az 1 százalék megengedheti magának, hogy ha úri kedve úgy tartja, akkor magánrepülővel utazgasson kedvelt úti céljaihoz. Ez az 1 százalék megengedheti magának, ha úri kedve úgy tartja, akkor jachton tölthesse a szabadságát. Sőt, ha éppen az úri kedve úgy tartja, mint legutóbb éppen a Borkai-ügy vallomásaiból kiderült, akkor még a jachtra is magánrepülővel tudnak utazni. Ez az 1 százalék megengedheti magának azt a luxust is, hogy még a luxusingatlanokból is párosával vásároljon, ha éppen a család elhelyezése vagy az utak használata ezt indokolttá teszi, és nem akar, mondjuk, egy szolgalmi úton a szomszédjával osztozni, vagy frissen házasságra készülve úgy gondolja, hogy mégiscsak könnyebb a házasélet, ha biztos, ami biztos, két ingatlan is rendelkezésére áll a házaspárnak. [[16.10]] Ez az 1 százalék megengedheti magának, hogy annyi pénzt keressen, hogy új otthonába daruval kelljen beemelni a páncélszekrényt, olyan nagy és olyan súlyú. Megjegyzem, még üres ez a páncélszekrény. Mennyit nyomhat majd, amikor tele lesz értékekkel! Még elképzelni sem tudom. Igaz, ez az 1 százalék nem feltétlenül a piacról keresi meg ezt a pénzt. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Sőt, biztos nem.]] Ez az 1 százalék bőségesen meg tudja csapolni az állami támogatásokat, és ennek az államitámogatás-rendszernek, az önök támogatási rendszerének köszönhetően dőzsölhet hónapról hónapra. Ismert tény, hogy Magyarország leggazdagabb vállalkozója, Mészáros Lőrinc, nemrég csak Egerben kapott közel 3 milliárd forintot egyetlen szállodának a felújítására támogatásképpen, miközben egész Eger városa, bár sokkal több állami kompenzációt és támogatást remélt, mindössze 825 millió forintot kapott. Egész Eger városa nem ért meg annyit a kormánynak, mint Mészáros Lőrinc egyetlenegy szállodája, egyetlenegy szállodája. Egyébként, ha az összes szálloda támogatását, mármint Mészáros Lőrinc összes szállodájának a támogatását megnézzük, ez meghaladja még a 17 milliárd forintot is, és ez az 1 százalék ezért tud ilyen pimasz módon jól élni ebben az országban. Ugyanakkor, ha megnézzük az érem másik oldalát, hogy hogyan élnek milliók ebben az országban, hát, úgy, hogy ilyenről ők nem is álmodhatnak, még ennél sokkal kevesebbről sem álmodhatnak. Ha megnézik akár csak a keresetek megoszlását Magyarországon, akkor azt tapasztalhatjuk, hogy miközben az átlagkereset jól mutat, és évről évre a hivatalos statisztikákban örvendetesen emelkedik, ugyanakkor azt tapasztalhatjuk, hogy ha a mélyére nézünk ezeknek a mutatóknak, akkor kiderül, hogy bizony az átlagkereset, a hivatalosan kimutatott átlagkereset alatt él a dolgozóknak, a munkavállalóknak nagyjából a 80 százaléka, úgy, hogy egyébként ebben az átlagkereseti adatban még nincsenek is benne az 5 főnél kevesebbet foglalkoztató kisvállalkozók, és nyilván ezek a kisvállalkozások nem olyan béreket adnak, ami ezt az átlagot felfelé, inkább olyan bért adnak, ami ezt az átlagot még tovább lefelé húzza. Ha megnézzük, hogy hogyan alakulnak a minimálbérek, hogyan alakulnak a nyugdíjak, akkor két fontos változtatást rögtön javasolni kell. Az egyik: önök évről évre elkövetik a hibát, hogy alacsonyabbra tervezik be a költségvetésben az inflációt, mint amekkora az lesz a valóságban. Most is ezt követik, ezt a példát, 3 százalékra állították be a jövő évi költségvetésben az infláció alakulását, ennek megfelelő nyugdíjemelést terveznek, miközben gyakorlatilag nincs olyan év, hogy nyugdíj-kompenzációban ne kelljen részesíteni a nyugdíjasokat. Éppen a minap is ez fog történni, 0,6 százalék az 1 százalékot sem éri el , 0,6 százalékos nyugdíj-kompenzációt fognak kapni a nyugdíjasok. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! 100 ezer forintos nyugdíj esetében ez 600 forint. 600 forint. Ebből legjobb esetben lehet venni egy üveg étolajat, egy üveget, feltéve persze, hogy jó helyen vásárol a nyugdíjas, és megelégszik a kevésbé drága minőséggel is. De még picivel több kompenzációból sem lehetne két üveg étolajat venni. Önök egy olyan nyugdíj-kompenzációs rendszert alkalmaznak évről évre, amikor nevetségesen alacsony, havi egy étolajnyi mennyiséggel pótolják, akarják kárpótolni a nyugdíjasokat. Az ő esetükben mindenképpen be kell vezetni újra azt a nyugdíjindexálási módszert, ami nemcsak az inflációt, az ilyen alacsonyan tervezett inflációt, hanem a keresetek alakulását is figyelembe veszi, hogy a nyugdíjak lépést tudjanak tartani a keresetek növelésével, mármint az átlagkeresetek növelésével; beszéltem róla, hogy az elosztás miatt ez a többségre sajnos nem jellemző. És a másik, amit meg kell valósítani, az a minimálbér adómentessé tétele. Egész Európában Magyarországon terheli a legtöbb adó és járulék összességében a minimálbért. Ezt a tűrhetetlen gyakorlatot egészen egyszerűen meg kell szüntetni. Tisztelt Ház! Beszéltem már Mészáros Lőrinc szállodáiról, most hadd beszéljek választókerületem gondjairól. Itt van például Kőbánya esete. Kőbányán nagyon sok dolog fejlesztésre szorul az önkormányzat erőfeszítései dacára, és sajnos azt kell mondanom önöknek, hogy az a módosítás, amit javaslok a költségvetésben, az lényegében megismétli a tavalyi módosító indítványaink egy részét, hiszen önök akkor ezt az indítványt elutasították. Kőbánya és egész Dél-Pest egyik meghatározó kulturális centruma a Kőrösi Csoma Sándor Kulturális Központ, népszerű leánykori nevén: a Pataky. Ez nem egyszerűen egy kulturális központ, ebben az épületben könyvtár, kiállítási helyiségek és színházterem is, színház is üzemel. Ez egy olyan épület, amelyből kevés van az országban, összesen három tudomásom szerint. A másik kettő Gödöllőn, illetve Vácon található, ugyanilyen épületekről beszélünk. Valamennyi elaggott épület és valamennyi, Kőbányán kívüli ilyen épület felújítása állami támogatással valósulhatott meg. Kőbánya ezekből eddig kimaradt, és ráadásul Kőbánya is azon kerületek közé tartozik, amelyeknek súlyos, milliárdos veszteséget kellett elszenvedjenek az önök önkormányzatokat sújtó politikája miatt. Ezért azt kérem, hogy legalább kompenzáció gyanánt adják vissza a pénz egy részét, járuljanak hozzá a Pataky felújításához. Kőbánya lakossága többet érdemel, mint egyetlen Mészáros Lőrinc-szálloda felújításának támogatása. Kérem, erre legyenek tekintettel! Tisztelt Ház! Hölgyeim és Uraim! Választókerületem két települést is tartalmaz, engedjék meg, hogy Kispest gondjairól beszéljek ezúttal. Kispest Kőbányához hasonlóan szintén egy olyan település, amely létszámát tekintve akár megyei jogú város is lehetne, olyan település, amelytől jelentős összegeket vont el most a kormány, és olyan település, amely bár benyújtotta az igényét, azt remélve, hogy a kompenzáció keretében valamilyen módon a fejlesztéseket támogatni fogják, nulla forint kompenzációban fog részesülni, ha ez a helyzet így marad. Ezért kénytelen vagyok olyan módosító indítványt is beterjeszteni, amit a kispesti képviselő-testület, illetve polgármester úr megajánlott a kormánynak, de azt elutasítván most a költségvetési törvény vitájában, illetve a szavazásokon lehet ezt orvosolni. Olyan listát fogok tehát most elmondani, ami szerepel azon az igénylistán, amit a kormányzat elutasított. Első helyen, engedjék meg, hogy az egészségügyi intézet fejlesztését hozzam szóba. Ez az egészségügyi intézet Kispesten nincs kórház az elmúlt időszakban az önkormányzat erőfeszítéseinek köszönhetően számos eszközzel gazdagodott, számos fejlesztésen ment keresztül, azonban további fejlesztésre van szükség, hiszen a kispestiek nagy álma, hogy lehessen egynapos sebészeti ellátást is megvalósítani, ne kelljen máshova utazni ezért. Nos, ezt az egynapos sebészeti ellátást kellene megtámogatni egy fejlesztéssel. Ez potom, nagyjából 500 millió forintból megúszható, tehát töredéke annak, mint az egri Mészáros Lőrinc-féle szálloda. Kérem, a kispestiek érdekében, az ott élők érdekében tegyék lehetővé, hogy kapjon annyit az egészségügyi intézet fejlesztése, mint amennyi egyébként a töredéke egyetlen Mészáros Lőrinc-féle szállodának a felújítása. A második, amit szóba szeretnék hozni Kispest vonatkozásában, az a kispesti piac. Ez egy nagyon régi piac, igaz, nagyon kedvelt piac, Dél-Pest egyik legkedveltebb piaca. Itt még normális áron lehet vásárolni és jó minőségű zöldségeket, húst, pékárut s a többi, nem sorolom fel, de borzasztó állapotban van. Ez is egy olyan terület, amelyről soha nem feledkeztem meg az elmúlt évek során, és több módosító indítványt is nyújtottam be a költségvetésitörvény-javaslatokhoz, hogy a kispesti piac felújítását kormányzati költségvetési pénzekből meg lehessen támogatni, és ez is rajta volt azon a listán, amit a kormányzathoz Kispest városa benyújtott. [[16.20]] Nos, erre mintegy 2 milliárd forint kellene, hogy a kispesti piacon méltó körülmények között lehessen vásárolni, és még ez az összeg is kevesebb, mint amit csak Egerben Mészáros Lőrinc kap egy szálloda felújítására. És végül, de nem utolsósorban engedjék meg, hogy a kispesti uszoda felújításáért is önökhöz forduljak. Ez a kispesti uszoda 33 éves, nem csak a kispestiek örömére valamikor 33 évvel ezelőtt, részben lakossági felajánlásokból épült meg. Azóta persze természetesen számos fejlesztésen keresztülment a kispesti önkormányzat jóvoltából, de további fejlesztésre szorul. 33 év után ez az uszoda megérdemelné a központi költségvetési támogatást. Még ennek a felújítási összege sem érné el egyébként az egymilliárd forintot. Még ez is jóval kevesebb, még egyszer mondom, mint egyetlen szállodája Mészáros Lőrincnek. Tegyék lehetővé ezt a felújítást, kérem! Oké, ott van már a páncélszekrény a nemsokára beköltözhető gyönyörű, új luxuslakásban. Picivel kevesebb pénz lesz a páncélszekrényben, el fogja viselni a leggazdagabb magyar. Ne büntessék a városokat azzal, hogy még annyira sem becsülik őket, mint a leggazdagabb magyar szállodáit! Tisztelt Ház! Hölgyeim és Uraim! Összegezve, bármerre járunk az országban… az előttem felszólaló fideszes képviselő asszony mondta: „ha meglátogatjuk a választókerületeinket”. Nekem nem kell meglátogatni, hiszen a választókerületemben, Kispesten élek, és pontosan látom, hogy melyek azok az elmaradó fejlesztések, amik szemben az önök hurráoptimista jelentéseivel bizony a helyieket, az ott élőket sújtják. Azt kérem önöktől, hogy a globális célkitűzéseken túl, mint a minimálbér adómentessé tétele, mint a korrekt nyugdíjszámítási módszer bevezetése a mostani helyett, a településeket is segítsék annyival, hogy a mostani kormányzati elvonások után legalább a fejlesztési pénzek legfontosabb részét adják vissza ezeknek az önkormányzatoknak. Köszönöm szépen, elnök úr a türelmet és a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Még van a Párbeszédnek majdnem 2 perce, képviselő úr, úgyhogy türelemről szó nincs. A következő felszólaló Varga-Damm Andrea képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A 2022-es költségvetést tárgyalja az Országgyűlés, és nagyon sok képviselőtársam már különböző címeket, megjelölést adott ennek a ’22-es költségvetésnek. Én azt tudom mondani, hogy ez a jövő felélését szolgáló, a következő kormányt nehezebb helyzetbe taszító költségvetés. A 2022-es költségvetés kiadási főösszegét 28 505 209 millió forintban határozzák meg, a bevételi főösszeget pedig 25 352 556,9 millió forintban. Ez a hiány 3152 millió forintot fog jelenteni. Az elmúlt 11 évben ilyen hatalmas hiánnyal a Pénzügyminisztérium soha nem nyújtotta be a költségvetést. Az államadósság 2022. december 31-ére tervezett GDP-arányos mértéke 79,3 százalék lenne. Pedig mit látunk? Azt, hogy 2019. december 31-ére 66,3 százalék lett a hiány. Annyira sérülékeny gazdaságot és költségvetést vezet 11 éve a kormány, hogy pár hónap alatt 9 százalékot leromló, egy év alatt pedig 15,8 százalékkal romló GDP-arányos államadósság-eredményeket még csak úgy tudná javítani is 5 százalékkal tervezett gazdasági bővülés mellett, hogy másfél év alatt még csak 0,8 százalékot javítana az egy év alatt 15,8 százalékot romló GDP-arányos államadósságon. Hát, én a pénzügyi kormányzat helyett ezzel nem dicsekednék. A mostani, 37 300 milliárd forintról ezzel a tervezett több mint 3000 milliárd forintos hiány 2022-re biztosan 40 000 milliárd forint fölé fogja emelni az államadósságot, amely kétszerese a 2010-esnek. A jövő nemzedéket teljes mértékben eladósítja ez a kormány, és mindezt úgy teszik, hogy a pillanatnyi politikai előnyök megszerzése érdekében teszik. Az más kérdés, hogy a gazdasági élet szereplői szorgalmasak és körültekintőek voltak, és ezért az elmúlt években produkáltak olyan magas gazdasági fejlődést, 4-5 százalékot, amely tulajdonképpen kisegítette a kormányt a teljes mértékben pazarló és átgondolatlan költségvetése miatt. Az a csodával volt egyenlő, hogy a ’19. évi évközi 73 százalék feletti GDP-arányos államadósság éppen december 31-ére 66,3 százalék lett, már csak azért is, mert 2020. június 30-án már újra 71,9 százalék volt. Mindannyian tudjuk, ilyen rövid idő alatt ezek a javulások és csökkenések különböző adminisztratív eljárások nélkül nem mennek. Az Állami Számvevőszék 2020 decemberében kiadott jelentésében a következők olvashatók: 2020-ban és várhatóan ’21-ben is számottevően emelkedő államadósság is biztonságosan finanszírozható lesz, ha a nemzetközi pénzpiacokon a pénzbőség fennmarad. Az utóbbira vonatkozó pozitív prognózisok ellenére célszerű felkészülni arra, hogy a világ szinte összes államának nagymértékű eladósodása és a gazdaság újraindításához szükséges hitelek iránt növekvő kereslet következtében az államadósság finanszírozása megnehezül, és a nemzetközi pénzpiacok turbulenssé, kiszámíthatatlanná válnak. A tapasztalatok szerint pénzpiaci hullámzásoknak jobban kitettek az úgynevezett feltörekvő piacok Magyarországot is idesorolják , következésképpen saját jobb teljesítményétől függetlenül Magyarország is elszenvedője lenne egy negatív pénzpiaci fordulatnak. Egy ilyen helyzet bekövetkezése esetén a likviditási és finanszírozási kockázatok egyaránt felerősödnének, különösen a külföldi befektetők egy részének körében. Ezekre a felhívásokra ez a mostani költségvetés egyáltalán nem reagál, sőt az Állami Számvevőszék elnöke beszédében nagyon nem vette figyelembe ezeket a maguk által felhívott óvatosságokat, és rendkívüli módon leplezte és takarta el az ÁSZ-elnök mai napon történt felszólalásában mindazokat a strukturális problémákat, amelyekkel neki szerintem foglalkoznia kellett volna. 2018. május 23-án az Európai Bizottság Tanácsa véleményt formált, és akkor tett javaslatot arra, hogy a GDP 1 százalékának megfelelő kiigazításra lesz szükség országunkban, mert rendkívül kockázatosnak tartja a jelenlegi politikánkat, és a költségvetési kiadások számottevő romlása várható. Erre mi volt a kormány válasza? Azt mondta, miután az államadósság 69 százalék körül volt, lesöpörte az asztalról ezeket az elvárásokat, és azt mondta, hogy a 2019-es költségvetésben benne van mindaz, amit az Európai Unió Tanácsa ebben az anyagban megkövetelt, és ahogy látjuk, nem volt meg, mert a járvány okozta gazdasági nehézségek azonnal megmutatták, hogy bizony könnyen romolhatnak a kilátásaink. Persze, ma minden kormányzati felszólaló, az ÁSZ-elnök, a Költségvetési Tanács elnöke is átsuhant ezen a körülményen, csak jelezték, hogy hát, ez a válság persze hogy rontotta a költségvetési és államadóssági viszonyainkat, de mit tudunk tenni, nem vártuk ezt a válságot. Csakhogy mindenkinek felelősséget kell vállalnia, aki éveken át olyan terveket adott be az Országgyűléshez és olyan gazdasági-költségvetési terveket bocsátott a polgárok elé, amelyekben nem voltak meg egy bármikor bekövetkezhető krízis kezelését szolgáló eszközök. Nem lehet mindent a járványra fogni, ezt be kell látnunk. Már csak azért is egyébként, mert amint látjuk, a járvány időszaka alatt a nagyvállalatok olyan mértékben tudták bevételeiket bővíteni, ezáltal adófizetési képességeik is jelentősen növekedtek, illetőleg a leggazdagabb magyarok is olyan mértékben tudták a válság éve alatt növelni vagyonukat, ami azt jelenti, hogy lenne a kormányzatnak honnan adó formájában például a kiesett hiányt pótolni, csak ő kíméli a spekulatív jövedelmeket, kíméli azokat a gazdag embereket, akik a költségvetés forrásából gazdagodtak meg. És most ezekben az időszakokban kellene bizony visszaadniuk a magyar embereknek azt, amit tőlük elvettek, és amit az ő vásárlásaikból realizálni tudtak. [[16.30]] A 2011. évi CXCIV. törvény hatálybalépése óta kimondható, hogy a ’18. évi költségvetés tervezéséig a Pénzügyminisztérium disztingvált volt, olyat tervezett, amit volt esély megvalósítani, nem rugaszkodott el a számokkal. Ha ma visszanézzük a tervezett számokat, akkor azt látjuk, hogy volt rá alapja, és ténylegesen meg tudta azokat valósítani. Viszont valahogy 2018-tól elszabadultak a vágyak. Egy év, a tervezettnél magasabb gazdasági növekedés olyan bátorságot teremtett a pénzügyi kormányzatnak, hogy a válság okozta romlások ezek miatt a bátor növekedési tervezések miatt lettek olyan súlyúak. A költekezés korlátlansága, a minden évben felélt tartalék jégre vitte a költségvetés egyensúlyát. Nem önmagában a járvány okozta azt, hogy 8 százalékos hiány keletkezett a tervezett 3 százalék alatti hiány helyett, hanem azért, mert minden évben a tartalékokat átláthatatlan támogatásokra gyakorlatilag kifolyatták a költségvetésből. Volt olyan Orbán-kormány, kérem szépen, ’98 és 2002 között, ahol a GDP-arányos államadósság legkisebb mértéke 52 százalék volt, a legmagasabb pedig 59 százalék. Ma pedig ott tartunk, hogy folyamatosan versenyzünk a 69,5 százalékért, sőt egy év alatt a járvány miatt, vagyis arra hivatkozva 18,5 százalékot tudott emelkedni, újra 80 százalék fölé. 2010-ben és ’11-ben bizony már az új Orbán-kormány növelte a GDP-arányos államadósságot olyan mértékre, ami azelőtt soha nem volt. 80 százalék fölé ment, és erről a 80 százalék fölötti pozícióról süllyedgetünk évről évre 1 vagy 2 százalékkal a folyamatos hurráoptimizmus mentén. Míg a GDP arányában rengeteget költünk beruházásra, mind a megtérülés, mind a beruházásokból eredő versenyképességi növekedés sajnos általában a számokat nem mutatja meg, a megfelelő fejlődési növekedés nem tükröződik belőlük. Ezt nemcsak az EU-kormányzati szakemberek, hanem a magyarok is mondják, ami azt jelenti, hogy a beruházások túlárazottak, és a gazdasági életben való hasznosulásuk vagy társadalmi hasznuk egyáltalán nem olyan szintű, mint amibe ezek a beruházások kerülnek. A magyar GDP 2020-ban 170 milliárd dollár körül volt. Banai államtitkár úr azt mondta akkor, hogy a 2021-es prognózis bizony már az 51 000 milliárd forint GDP lesz. Ebből kiindulva adta elő a 2021-es költségvetést. Ehhez képest egy féléves krízis már 5,1 százalékkal csökkentette a gazdaság teljesítményét, sőt a GDP 2020-as első negyedévében már 5 százalékkal csökkent a gazdaság teljesítménye, pedig az első negyedévnek csak a harmadik hónapjában kezdődött a vírushelyzet. A kormánynak úgy jött ez a vírus és a vírus okozta válság, mint egy falat kenyér, mert mindez elterelte a valós gazdasági problémákról a figyelmet, elleplezte a ténylegesen, járvány nélkül is várható gazdasági romlást. Amikor 2019. június 30-án Tusványoson azt mondta Orbán Viktor, hogy Nyugatról 2020-ra egy válság fog jönni, és 2020-ra meg fog roppanni a gazdaság, és az előző hároméves kedvező gazdasági fejlődés megáll, akkor ő vajon mire gondolt? Azt csak remélni tudom, hogy nem tudta ’19. június 30-án, hogy majd nemsokára Kínából egy vírus el fog szabadulni. És mint látjuk, nem Nyugatról jött a válság, hanem bizony Keletről, a kommunista haveroktól, és még nem érezzük teljes mértékben a járvány teljes gazdasági hatását. ’19 végén a GDP 47 500 milliárd forint volt. Ez csökkent 5 százalékkal, most olyan 45 000 milliárd forintnál tart, azaz lehetetlen, amit itt az államtitkár ’21 végére prognosztizált, hogy 51 000 milliárd forintra nőjön. És miért van ennek jelentősége? Azért van jelentősége, mert nem fog tudni a 80 százalékos GDP-arányos államadósság jelentős mértékben kedvezőbben alakulni. Az elmúlt években dölyfösségről, nagyotmondásról, hurráoptimizmusról szóltak a kormány képviselői, majd jött egy vírus, és megdőlt mindaz szinte napok alatt, amivel ámították korábban az embereket. Most pedig úgy akarja fellendíteni a gazdaságot a kormány, hogy további hiteleket vesz fel, feléli a jövőt, de éppen azoknak az embereknek nem jut belőle, akik viszik vállukon szerény jövedelem mellett az országot. Ha nem rabolták volna ki a kedvező években minden év végére a felhalmozott tartalékokat országgyűlési hozzájárulás nélkül, akkor ezt az eddigi válságot meg sem éreztük volna. Ha mindazokat a prognózisokat, amelyeket ebben az ülésteremben Banai államtitkár úrtól az elmúlt három évben a költségvetési törvények tárgyalásakor valósan hallhattuk volna, akkor higgyék el, önmagában egy vírus okozta gazdasági visszaesés nem eredményezte volna ezt a költségvetésihelyzet-romlást. Az egészségügyre valóban jelentős újabb forrásokat helyez kilátásba, ez nagyon kedvező, megjelenik a számokban a bérfejlesztés, azonban ebben a következő költségvetésben sem érjük el egészségügyi finanszírozás vonatkozásában az EU-s átlag-GDP 10 százalékát. Azért lenne fontos, hogy ezt elérjük, mert Magyarország polgárainak közérzetét különösen egy járvány után rendkívüli módon tudná az egészségügy javuló helyzete megteremteni. Az oktatás vonatkozásában továbbra sem próbál a kormányzat elmozdulni a GDP 3 százaléka körüli finanszírozásról, pedig az EU átlaga 4,7 százalék. Hazánk gazdasági-társadalmi fejlődésének alapvető lehetősége az oktatás és az oktatás által való kitörési pontok. A nyugdíjnál az EU-átlag 11 százalék, mi még mindig nem tudunk a 8 százalék körüli arányról elmozdulni, és ami a legfelháborítóbb, az egész önkormányzati rendszernek ebben a költségvetésben mindenestül, fejlesztéssel, finanszírozással együtt 873,2 milliárd forintot szánnak. Ez 3150 településnek átlagosan egy településre jutóan 277 millió forint. Csak jelzem, az előbb egy képviselőtársam elmondta, hogy csak az elmúlt évben Mészáros Lőrinc 17 milliárd forintot kapott a költségvetésből ajándékba, csak amit Mészáros Lőrinc kapott, az 61 darab település teljes finanszírozási és fejlesztési forrása. Egy embernek adott támogatás! Magyarország lakosaira egy főre a teljes önkormányzati finanszírozás évente 89 ezer forintot jelent. Ebből nem lehet minőségi önkormányzati szolgáltatásokat fönntartani. Most ugyan 1,9 százalékra nő a GDP-arányos támogatása az önkormányzatoknak az elmúlt évi 1,7 százalékról, de legalább már a 0,2 százalék valamennyi elmozdulás. Be kell látnunk, 9 millió 700 ezer ember mindennapi közérzetéhez hozzátartozik, hogy az önkormányzatok kapjanak elegendő forrást arra, hogy minőségi szolgáltatásokat tudjanak helyben nyújtani. Míg Magyarországon 2,7-szer annyi költségvetési támogatást nyújtanak a vállalatoknak, mint az EU átlaga, addig az önkormányzatok feladataira pedig éppen feleannyit szánnak, azaz a polgárokkal finanszíroztatják a vállalatok pénzbőségét. Hát, hol látott ilyet a világ?! Az egyszerű takarító néni fizet a nagyvállalatnak az adójából azért, hogy az prosperálni tudjon?! Tessenek már gondolkozni! A magyar emberek nem a pénztárcája a nagyvállalatoknak! Már az elmúlt három évben tudnánk összevetni három tervet, de nem tudunk, mert amint már többen elmondták előttem, előbb tervezzük a következő évet, mint ahogy megismernénk a korábbit, azaz soha nem tudunk valós számokat, amire lehetne a következő évi költségvetés-tervezést elkészíteni. 2020-ban a GDP 8,1 százalékának megfelelő mértékű költségvetési hiányt állított elő a kormányzat, felemelte 80,4 százalékra a GDP-arányos adósságot. Az Európai Bizottságnak küldött konvergenciaprogramban 2025-re ígéri a magyar kormány az államadósság 73,1 százalékra való csökkentését, ami azt jelenti, hogy a másfél évvel ezelőtti 65,5 százalékhoz képest a fél év alatt elért 9 százalékos csökkenés, az egy év alatt elért 15,8 százalékos GDP-arányos államadósság-növekedés öt év alatt ígér 7 százalékot csökkenteni. Akkor tessék már megmondani: mi volt az az elmúlt években lévő hurráoptimizmus, ha önök öt év alatt mernek csak 7 százaléknyi javulást elérni, vagyis próbálják tervezni ezt?! És amiről még utoljára szeretnék beszélni, ez pedig a demográfiai probléma. Egyszerűen a kormányzattól erről semmit nem hallunk. Azt látjuk, igen, azért, hogy gyerekek szülessenek, az emberek kapnak hitelt és állami támogatást, igen, de ennél több kell. Ennél kiszámíthatóbb közélet kell, kiszámítható jogrendszer kell, kiszámítható gazdaság kell. Nem arról kell beszélni az embereknek, hogy hogyan kell élni, hanem az „élni és élni hagyni” elve alapján rá kell bízni az emberekre, hogy milyen családszerkezetben, milyen elképzelésekkel, milyen környezetben és milyen életcélokkal élnek. [[16.40]] Nem szabad megmondani a polgároknak, hogyan rendezkedjenek be. Egyet kell a magyar államnak tenni: támogatni az embereket abban, hogy a törekvéseiket meg tudják valósítani. A magyar kormány költ ezermilliárdokat a gyermekekre, a gyermekek megszületésére, de semmit nem tesz azért, hogy ezek a gyermekek megfelelő környezetbe jussanak Magyarországon. Azt mondta Banai államtitkár az egyik felszólalásában, amit televízión hallgattam, hogy azt kéri, hogy ne a 300 oldalas költségvetési törvényt, amelyet május 4-én, azaz 14 napja nyújtottak be, hanem a tíz nappal későbbi, 1200 oldalas anyagot tanulmányozzák a képviselők, amikor felszólalnak. Ezt négy nappal ezelőtt nyújtották be. Én csak annyit tudok mondani, államtitkár úr, hogy ez rendkívül cinikus, és a képviselőkkel szemben egy tiszteletlen beszólás volt, ugyanis amíg önök 15 nap alatt egymondatos válaszokat sem nagyon tudnak adni a képviselők kérdésére, honnan veszi ön azt a bátorságot, hogy azt mondja a képviselőknek, hogy négy napjuk volt 1200 oldalt áttanulmányozni, és arról tessenek beszélni. Én elhiszem, hogy a kormányfő és a pénzügyminiszter önt felhatalmazza arra, hogy ilyen stílusban merjen a képviselőkkel megnyilatkozni, én pedig azt tudom önnek mondani, államtitkár úr, hogy egy kicsit vissza kéne vennie az arcából. Ön az elmúlt három évben megszokta azt, hogy mindig önnek van igaza, én viszont azt gondolom, hogy erről önnek le kellene szoknia. Senki nem szól be önöknek, hogy mire mennyi idejük lett volna, önök se tegyék meg azt, hogy ilyen szövegekkel megalázzák az ellenzéki képviselőket. Én szívesen leülök önnel négy napra úgy, hogy nem tud egy anyagról semmit, és megnézem, hogy négy nap alatt 1200 oldalt hogy mond fel nekem. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen. Mielőtt megadnám a szót Banai Péter Benő államtitkár úrnak, tisztelettel tájékoztatom a Házat, hogy Burány Sándor frakcióvezető úr tájékoztatott, hogy a Párbeszéd képviselőcsoportja az időkeretéből még meglévő 1 perc 57 másodpercet átadja az MSZP képviselőcsoportjának. Kérem szépen ennek megfelelően majd korrigálni az időkereteket. [[Megtörténik.]] Természetesen Burány Sándor képviselő úr a házszabályi előírásoknak megfelelően, írásban tette ezt a bejelentést. Köszönöm szépen. Most Banai Péter Benő államtitkár úrnak adok szót azzal, hogy gondolom, a személyes érintettség címén akar most szólni, de elsősorban inkább a szakmai kérdéseket… Köszönöm szépen.
Tisztelettel köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ígérem, hogy a hozzászólásom a szakmai részekre fog fókuszálni. Én tudatosan nem reagáltam a személyes megnyilatkozásokra, mert komolyabbnak tartom magát a témát, és komolyabbnak tartom az Országgyűlés tekintélyét is. De nagyon röviden: én nem gondolom, hogy célszerű az a stílus, amit Harangozó Tamás képviselő úr említett, amikor Deutsch Tamás hozzászólásánál nem a tartalmi ügyeket hozta fel, hanem utalt képviselő úr valamilyen tevékenységére. [[Közbeszólás a DK soraiból.]] Nem gondolom, hogy célszerű az, hogy Szabó Timea [[Dr. Harangozó Tamás közbeszól.]] képviselő asszony kollektíve lopással vádolt mindenkit a kormányzati oldalon. Itt jegyzem meg, hogy ha bűncselekményről van információja, akkor tegye meg a jogi lépéseket, a lopás bűn, el kell járni e tekintetben, de ez a hozzászólás a költségvetés kapcsán, azt gondolom, hogy nem segített a tartalmi ügyek megismerésében. Varga-Damm Andrea képviselő asszony, kérem, engedje meg, hogy [[Dr. Arató Gergely közbeszól.]] azt mondjam…
Jegyző úr! Parancsoljon, államtitkár úr!
…azt említsem meg, hogy egy dologra utaltam, hogy számos olyan kérdés volt, amit Z. Kárpát Dániel képviselő úr megemlített, amire a válaszok benne vannak a dokumentumban. Mindössze annyit mondtam, hogy a kormány az államháztartási törvényben előírtak szerint, összhangban a korábbi évek gyakorlatával, a költségvetésitörvény-javaslathoz kiegészítő dokumentumokat is benyújtott az Országgyűlés részére, amelyekben számos kérdésben részletes választ lehet találni. És, elnök úr, most már valóban a szakmai részekre reagálok. Harangozó Tamás képviselő úr úgy fogalmazott, hogy a költségvetés kapcsán tényekről érdemes beszélni. Tisztelettel tájékoztatom az Országgyűlést a képviselő úr úgy fogalmazott, hogy bértámogatásra mindösszesen 70 milliárd forintot fordított a kormány , ha csak a hatályos intézkedésekből idézhetek: ágazati bértámogatásra majdnem 30 ezer kérelem futott be, 179 ezer munkahely megvédése érdekében több mint 90 milliárd forint kifizetése valósult meg. Kutatás-fejlesztési bértámogatásnál 1300 kérelem futott be, 13 milliárd forint igényelt támogatással, amelyek folyósításra kerültek, kerülnek. Munkahelyteremtő bértámogatásra egy 20 milliárdos keret nyílt meg, közel 10 ezer kérelem, 4,5 milliárd forintos támogatással. Bérkiegészítés fut ezenkívül az egy éve nem dolgozók elhelyezkedése érdekében. A „Közfoglalkoztatásból versenyszférába” program keretében pluszkiegészítést biztosítunk. Ezek csak a most futó programok, ezek nominálisan érdemben magasabbak annál az összegnél, amit Harangozó képviselő úr említett. De ami a lényeg, szerintem az az, hogy a kormányzat a gazdaságpolitikájában nem pusztán arra törekedett, hogy munkahelyeket megőrizzünk ez egy fontos cél , hanem arra is, hogy beruházásokkal a mostani válságot lehetőségként is éljük meg, éljünk a lehetőséggel, hogy a válságban egyes cégek működésének a visszaesésénél világgazdasági szinten mondom erősítsük a hazai cégek pozícióját. Épp ezért biztosítottunk beruházási támogatásokat számos cégnek. Felhívom a figyelmet arra, hogy a legtöbb program normatív jellegű volt. Egyedül a Külügyminisztérium kezelésében több mint 400 milliárd forint került kifizetésre beruházási célra minden vállalkozás részére, aki pályázott, és biztosította azt, hogy megőrzi a munkahelyeket, és legalább még a támogatással egyenösszegű forrást beruházási célra hasznosít. [[Folytatás 199/2-ben!]] 2018-2022. országgyűlési ciklus Budapest, 2021. május 19. szerda 199/2. szám Országgyűlési Napló Tehát azt gondolom, hogy amikor az elmúlt évek eredményeiről beszélünk, arról beszélünk, hogy szemben Bősz Anett képviselő asszony állításával, aki Surányi Györgyöt idézte, miszerint semmiféle felzárkózás nem volt, azért a tények mégiscsak azt mutatják, hogy ez a beruházásvezérelt és párhuzamosan a munkahelyek megtartására, munkahelyek teremtésére irányuló politika sikeres volt, és szemben azzal az állítással, amit képviselő asszony mondott, az európai uniós átlag 10 százalékos, 2010-2021 közötti növekedéséhez képest a magyar gazdaság 30 százalékkal bővült. Ha ez nem felzárkózás, akkor mi a felzárkózás? Foglalkoztatási ráta: 2010-ben a magyar adat 54,9 százalék volt, az uniós átlag 66,3, 2020-ban a magyar adat majdnem 70 százalékos volt egész pontosan 69,7 , az Európai Unió 67,6 százalékos mértékéhez képest. Tehát jóval alacsonyabb volt a magyar foglalkoztatás 2010-ben, mint az európai uniós átlag, és ma érdemben magasabb a foglalkoztatási ráta, mint az európai uniós átlag. Harangozó képviselő úr úgy fogalmazott, hogy az Európai Bizottságtól nem igényeltünk munkahelymegtartó támogatást remélem, pontosan idézem képviselő urat. Tényszerűen hadd mondjam el, hogy igen, a magyar kormány igényelt. Tényszerűen hadd mondjam el, hogy decemberben kaptunk támogatást. Vajon mi történt volna, ha a kormány vár arra, hogy az Európai Bizottság majd munkahelymegőrzéshez forrásokat biztosít? [[Dr. Harangozó Tamás közbeszól.]] Hozzáteszem, az Európai Bizottság a beruházásokhoz kapcsolódó [[Az elnök csenget.]] támogatásokat nem fogadta el. Képviselő úr, ön azt állította, hogy nem igényeltük. Engedje meg, hogy tényszerűen elmondjam, hogy igényeltük. Sajnos azt kell mondjam, hogy… [[Dr. Harangozó Tamás: Tényszerűen nem igényelték az ideit…]]
Harangozó képviselő úr, ha azt akarja, hogy ne szólaljon fel a továbbiakban, akkor folytassa! [[Dr. Harangozó Tamás: Azon vagyok.]] De akkor önt kénytelen vagyok onnan kigyomlálni. [[Derültség. Dr. Harangozó Tamás közbeszól. Közbeszólások az ellenzéki pártok soraiból.]]
A minimálbér tekintetében hadd mondjam el a tényszámokat! Abban minden felszólalóval egyetértek, hogy alapvető fontosságú, hogy a gazdasági növekedés és a munkahelyek számának a bővülése a keresetek növekedésével is együtt járjon. A minimálbérnél azért furcsállom a hozzászólásokat, mert 2002-2010 között azon minimálbéreseknek, akik nem neveltek gyermeket, a reálértelemben vett jövedelemnövekedése 5,8 százalékos volt, 2010-2021 között ez 42,8 százalék. [[16.50]] Ha valakinek három gyermeke volt, és minimálbért keresett, akkor a reáljövedelem-növekedés 2010 és 2021 között 108,9 százalék volt, 2002 és 2010 között pedig mínusz 7,6 százalék volt. Amikor tehát adócsökkentésről beszélnek, akkor azt is érdemes figyelembe venni, hogy az arányos, egykulcsos személyi jövedelemadó mellett a minimálbér nominális összege jelentősen növekedett, és ez a növekedés azt eredményezte, hogy a minimálbéresek reálkeresete is növekedett. De, képviselő úr, azért arra is felhívom a figyelmét, hogy azt tudjuk, hogy az adóeltitkolásnak sajnos számos esetben eszköze volt az, hogy a munkavállalók minimálbérre voltak bejelentve, és mellette zsebbe kaptak fizetést. Azért az egy fehéredési intézkedés, hogy igen, mindenkinek kell fizetnie, alacsony adókulcs szerint, de legálisan kell adóznia. Felhívom a figyelmet, hogy a versenyszférában a foglalkoztatottaknak körülbelül a negyede minimálbéren volt bejelentve, tehát az adóeltitkolásnak az egyik módja volt az, hogy minimálbér-bejelentés mellett nem adóztak, és zsebbe kaptak fizetést ez nem elfogadható. De, ismétlem, a minimálbér személyi jövedelemadóval történő megterhelése mellett a nominális minimálbérösszeg jelentősen növekedett együttesen, épp ezért beszélünk arról, hogy akik minimálbért kerestek és keresnek, azok ma jóval nagyobb reáljövedelemmel rendelkeznek, mint tíz évvel ezelőtt. [[Bangóné Borbély Ildikó közbeszól.]] Államadósság. Azért azt hadd mondjam el, hogy ez a mostani koronavírus okozta visszaesés súlyosabb, mint a 2008-09-es. 2009-ben a világgazdaság körülbelül nullszaldóban volt, minimális visszaesés volt 6,7 százalékos volt a magyar gazdasági visszaesés akkor. [[Dr. Harangozó Tamás közbeszól.]] A 2020. évben 3 százalékkal zsugorodott a világgazdaság, nagyobb volt a visszaesés; a magyar gazdaság 5 százalékkal csökkent, kisebb mértékben, mint az európai uniós átlag. Miért volt ez? Azért is, mert az anticiklikus gazdaságpolitika keretében segítettük a vállalkozásokat. Azért az nem véletlen, hogy kedvező foglalkoztatási adatokról tudunk most beszámolni. Azért az mégsem véletlen, hogy akik meg tudták őrizni a munkahelyüket, azoknak a bére növekedett. És az nem véletlen, hogy ma az államadósság finanszírozása jóval olcsóbb, mint tíz évvel ezelőtt volt. Éppen ezért én azt gondolom, hogy, igen, a mértékek tekintetében lehet azt mondani, hogy 80 százalék fölötti szintet értünk el, mint volt ez korábban, de azt is hozzá kell tenni, hogy míg tíz évvel ezelőtt a válság gyakorlatilag elsöpörte Magyarországot, az államadósságunkat nem tudtuk finanszírozni nem véletlen, hogy az IMF és az Európai Bizottság segítségére szorultunk , most megvan a hit a magyar gazdaságban, megvan a hit abban, hogy az adósságrátát csökkenteni tudjuk, épp ezért sokkal olcsóbb most az adósság finanszírozása, mint volt korábban. [[Bangóné Borbély Ildikó közbeszól.]] És, képviselő úr, azért azt is vegye figyelembe, hogy az előző évtizedben, 2010 után úgy növekedett évről évre a magyar adósságráta, hogy az Unió átlagos adóssága csökkent, egy konjunkturális időszakban növekedett; és azt is vegye figyelembe, hogy most pedig egy olyan válság van, amikor az Európai Unió minden országának az adósságrátája növekedett, így Magyarországé is. A jó hír az, hogy itt is megfordultak az arányok: míg tíz évvel ezelőtt a magyar adósságráta érdemben magasabb volt, mint az uniós átlag, most pont fordított a helyzet. Azon dolgozunk és erről szól a jövő évi költségvetés , hogy ez az adósságráta a következő években csökkenjen. Többen mondták azt, Bősz Anett képviselő asszony és Burány Sándor képviselő úr, hogy a gazdaságpolitika ugyan segítséget jelent, látják, hogy a pluszkiadások vállalkozások életét segítik, de ez csak egy szűk szegmenst érint, és a kis- és középvállalkozásokat nem. Azért hadd mondjam el, hogy a hitelmoratórium minden vállalkozásra vonatkozik, a hitelmoratóriumot döntően a kkv-k tudták igénybe venni. Hadd mondjam el, hogy számtalan hitel- és garanciaprogramot indított a kormányzat, hogy csak egyet említsek, a Széchenyi-kártya-programot, ahol nulla és maximum félszázalékos sávban lehet kamat mellett hitelt igénybe venni. Hadd mondjam el, hogy a katafelfüggesztés 151 ezer kisvállalkozót érintett, akik mentességet kaptak a kata megfizetése alól! Hadd mondjam el, hogy a kiva adókulcsát is csökkentettük! [[Bangóné Borbély Ildikó közbeszól.]] És hadd mondjam el, hogy a bértámogatások, a célzott bértámogatások jellemzően azokat a kkv-kat segítették, amelyek a leginkább érintett szektorokban működnek! Tehát olyan általános intézkedéseket érvényesítettünk, amelyek, azt gondolom, érdemi segítséget nyújtottak a kis- és közepes vállalkozásoknak is. Önkormányzatok, megint az önkormányzatok kivéreztetése. Bocsássanak meg, de megint hadd kérdezzem meg, hogy akkor mit gondolnak arról a folyamatról, amely a 2010-es években volt, amely közel 1300 milliárd forintos önkormányzati adósságot eredményezett! Mit gondolnak a mostani helyzetről, hogyha az volt a korábbi szituáció? És megismétlem: az önkormányzatok betétállománya a 2019. év végi, ha jól emlékszem, 1080 milliárd forintról 1040 milliárd forintra csökkent tehát ez úgymond a kivéreztetésnek az eredménye. Ismétlem: tudom, hogy számos önkormányzatnak komoly feladatot kellett ellátnia, köszönet minden önkormányzatnak, de azt gondolom, hogy egy olyan vírushelyzetben vagyunk, amely, ismétlem, súlyosabb visszaesést eredményezett világgazdasági szinten, mint tíz évvel ezelőtt, ezt a helyzetet kezelni kellett, és ebben mindenkinek feladata volt. Hohn Krisztina képviselő asszony hozzászólására azért hadd mondjam el, hogy önkormányzati tisztviselőknél is volt béremelés, 2019-ben 20 százalékos béremelés, ennek a központi finanszírozását a költségvetés biztosította, és ezt biztosítjuk a következő években is. Ami Varga-Damm Andrea képviselő asszony észrevételét, hozzászólásait illeti, az önkormányzatok kapcsán azt még hadd mondjam el, hogy azért a magyar önkormányzati feladatok mások, mint számos európai országban. Látni kell, hogy például az adósságkonszolidációval együtt az önkormányzati feladatok közül átkerült a köznevelési intézmények fenntartása, számos egészségügyi intézménynek a fenntartása és a szociális feladatoknak a fenntartása is. Éppen ebből a szempontból, ebből a szemszögből kell értékelni azt a törvényjavaslatot, amely önök előtt fekszik, amely valóban a képviselő asszony által említett önkormányzati támogatásokat tartalmazza, de amelyek támogatásszinten 8 milliárd forinttal nagyobb kiadást fogalmaznak meg, mint 2021-ben, és az önkormányzatok által fizetendő szolidaritási hozzájárulásnál pedig 25 milliárd forintot meghaladó mértékű a csökkenés, tehát ennyivel kevesebbet kell fizetniük az önkormányzatoknak. De ami a legfontosabb, az a gazdasági növekedés. Tudjuk, hogy az önkormányzatok anyagi helyzetét alapvetően az határozza meg, hogy a magyar gazdaság növekszik vagy sem, nem az, hogy a központi költségvetésből mennyi támogatást kapnak, hanem az, hogy a legfőbb bevételi forrásuk, az iparűzési adó növekszik vagy sem. Ismét elmondom: 2014 és 2019 között az önkormányzatok iparűzésiadó-bevétele 50 százalékkal növekedett. Azt kérem, fogadják el, hogy az önkormányzatok érdeke is az, hogy a jövő évi 5 százalék fölötti gazdasági növekedés megvalósuljon, mert akkor az önkormányzatok iparűzésiadó-bevétele is növekedni fog. Ebben a reményben gondolom azt, hogy az önkormányzatoknak is és az állam egészének és az ország egészének is az az érdeke, hogy az a gazdaságpolitika, amely az elmúlt években az Unió szintjét meghaladó gazdasági növekedést eredményezett, az uniós foglalkoztatási adatokhoz képest jelentős növekedést eredményezett, az jellemezze a 2022-es és a következő éveket is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most kétperces hozzászólások következnek, és most adok szót Harangozó Tamás képviselő úrnak. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Egy olyan témára szeretném felhívni a figyelmüket a jövő évi költségvetés kapcsán, amely szűkebb hazámat, választókerületemet, Szekszárdot és környékét, de nyugodtan mondhatom, az egész jobb sorsra érdemes Tolna megyét érinti, ez pedig nem más, mint az önök által is jól ismert M9-es autópálya, vagy hát legyünk most már szerények, autóút, gyorsforgalmi út ügye. Tudják, hiszen itt a parlament előtt Gulyás Gergely ígéretet tett arra, hogy a kormány tavaly decemberben bedobott ötletével szemben fog tenni valamit, tudniillik, hogy 18 év után ezt az utat mégsem Tolna megyében kívánják megépíteni, hanem Baranya megyében szeretnének M9-es autópályát építeni, ami teljesen elfogadhatatlan az ott lakók szempontjából, a Tolna megyeiek és a szekszárdiak szempontjából; elfogadhatatlan, mert ez élet-halál kérdés közlekedésbiztonsági szempontból a szó fizikai értelmében, gazdasági szempontból pedig a szó átvitt értelmében Bonyhád és Dombóvár térsége számára is. Ezért egy olyan módosító javaslatot kívánok benyújtani a holnapi nap folyamán a Háznak, amely egyértelműen és nevesítve pénzt biztosít, hogy jövőre a tervezési és akár a kivitelezési munkák egy bizonyos része is elindulhasson, és lehetőséget biztosítok Horváth Istvánnak és a Fidesz többi Tolna megyei képviselőjének, többek között a miniszter úrnak is, hogy világossá tegye az álláspontját a választói számára is, mi a fontosabb nekik: az ott élő emberek élete, biztonsága és gazdasági jövője, megélhetése vagy a pártfegyelem. [[17.00]] Én nagyon-nagyon szeretném, ha a Fidesz-frakció egésze is, ha kell, meg tudná szavazni, hiszen a miniszter úr azt mondta, hogy olyan megoldást fognak találni s ezzel zárom , amelyik nem úgy segít a Baranya megyében élőknek, hogy a Tolna megyei emberektől veszi el a megélhetést és akár a biztonságot is. Kérem, támogassák a javaslatomat. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló Arató Gergely képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon!
Tisztelt Ház! Többen mondták itt, hogy van a költségvetési vitáknak egy szokványos menete. Így vagyok ezzel én is; ugye, ebben a ciklusban a negyedik, összességében pedig, azt hiszem, a tizenkettedik költségvetési vita, amiben részt veszek, és nagyjából mindig lehet tudni, hogy ki mit fog mondani, mit mondanak a kormánypártok és mit mondanak az éppen aktuális ellenzéki pártok. Most sincsenek nagy meglepetések, és nyilván vannak hogy mondjam? üresen kongó dicsekvések is a kormánypárti retorikában, amit most hallhattunk államtitkár úrtól, de vannak olyan szakszerű felszólalások is, amelyekre érdemes válaszolni. Mert azt hiszem, a nap végén a választók döntik el azt, hogy a saját életükben mit éreznek abból, amit az egyik vagy a másik oldal állít. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Kállai Mária képviselő asszony tényleg nagyon szakszerűen beszélt itt az oktatás és a tudomány költségvetéséről. Remélem, hogy majd Deutsch Tamás képviselő urat is felvilágosítja arról amit ezek szerint sokévi európai parlamenti képviselőség után sem tud , hogy a közvetlen támogatás nem a támogatás ellopását jelenti, mint ezt ő állította. Képviselő asszony teljes joggal beszélt arról, mennyire fontos, hogy a magyar tudomány szereplői jól szerepeljenek a közvetlen uniós pályázatokon. De az az igazság, hogy itt mondhatunk nagy számokat úgy általában a költségvetésről, általában a bérek alakulásáról, egy nagyon hosszú és nagyon unalmas vitát tudnánk folytatni arról, hogy 2010 előtt és 2010 után mi történt a költségvetéssel. Önök szívesen beszélnek 2009-ről és szívesen elfeledkeznek 2002-ről, s tudnék még mondani ilyen bölcsességeket. De nem ez a fontos. Az a fontos, hogy ha ilyen jól áll az oktatás, az oktatási költségvetés, akkor ebből mit éreznek a pedagógusok, a mi kollégáink. Kaptake valamilyen kárpótlást azért, mert sokkal többet kellett dolgozniuk a távoktatás idején? Kaptake száz százalék táppénzt, ha megbetegedtek az iskolában a koronavírusban? Mind a kettőre az a válasz, hogy nem, és innentől kezdve a statisztikáknak nem sok értelmük van. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Arató Gergely képviselő úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat, és megadom a szót az előre bejelentett felszólalónak. Simicskó István, a Kereszténydemokrata Néppárt frakcióvezetője következik.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Kedves Államtitkár Úr! A KDNP-frakció nevében szólnék hozzá a mai költségvetés általános vitájához. Hallgatva az előttem szólókat persze sok mindent lehetne kommentálni, de nem ez a célja a mai felszólalásomnak. Az elején hadd jegyezzek meg annyit bár sajnos már nincs itt , hogy Varga-Damm Andrea pont Banai államtitkár urat illette olyan kijelentéssel, amely teljesen méltatlan a képviselő asszony részéről, mert ha valaki szerényen és kellő alázattal tud a költségvetésről beszélni, az pont a Pénzügyminisztérium államtitkára, bár nyilván valamennyi államtitkár társunk tudja a kötelességét és a feladatát. Nem hiszem, hogy itt bárki nagy hangon és nagyképűen tett volna bármilyen kijelentést. Kellő alázattal, kellő szerénységgel végzi az államtitkári gárda és a miniszteri gárda is a munkáját. Miért mondom ezt? Általánosságban hadd mondjam el azt, hogy ha egy, a két világháború közötti politikust idézek tudom, hogy ez egy nehéz korszak, de mégis hadd idézzek egy egykori közoktatásügyi, vallásügyi minisztert , Klebelsberg Kunót, aki azt vallotta, hogy nehéz időszakban is háromféle hazafiság létezik, tehát háromféle módon tudunk tenni a hazánkért, a nemzetünkért, a jövőnkért, a gyermekeinkért. Ő azt mondta röviden, három szóban összefoglalva: a szónokló, a kesergő és az alkotó. Szerintem fontos az, hogy az alkotóképességet vegyük át Klebelsberg Kunótól, legalábbis az ő gondolatai szerint járjunk el, különösen egy válsághelyzet időszakában, különösen egy világjárvány közepette. Tavaly is, amikor fölszólaltam nekem már az a megtiszteltetés megadatott, Arató Gergely arról beszélt, hogy most már a tizenkettedik költségvetéshez szólhat hozzá, én már a huszonharmadikhoz, tehát egypár évet, hál’ istennek, el tudtam tölteni itt a falak között, és sok értelmes és persze értelmetlen vitában is részt tudtunk venni, és sok-sok hozzászólást hallottunk már , mindig nagy kihívás egy költségvetés összeállítása, különösen ha egy világjárvány csap le, amely váratlanul érte a világ valamennyi országát, és már tavaly is említettem, hogy ilyenkor tervezni egy ország költségvetését különösen nagy felelősség, és különösen nagy tudás, szakmai felkészültség kell hozzá. Én azt látom, hogy már a tavalyi és a tavalyelőtti tervezés időszakában is kellő rugalmasság adatott arra az állami költségvetésben, hogy valamennyi ágazat, valamennyi szektor igényeire, még ha egy ilyen váratlan világjárvány is üt be, akkor is képesek voltunk, képes volt a kormány és az állami szervek reagálni, ráadásul nem is akárhogyan, hanem gyorsan, kiemelkedően reagálni, az emberek védelmét ellátva a kihívásokra. Én ezt a felelős, alkotó gondolkodást látom a jövő évi tervezésben is. Ezért szerintem köszönet illeti a Pénzügyminisztérium munkatársait, Varga Mihály miniszter urat és Banai államtitkár urat is, hiszen ők valóban komoly munkát végeztek. De valamennyi ágazat hozzátette a tervezési időszakban a saját célkitűzéseit, programjait. Mivel korábban voltam miniszter, pontosan tudom, hogy ez mit jelent, milyen kihívás egy tárca részére megfogalmazni a célokat, hozzárendelni a pénzügyi forrásokat, azt a kormányzaton belül a Pénzügyminisztérium szakmai szervezetével letárgyalni, elérni ennek a fedezetét. Ez nem kis kihívás, sok-sok munkaóra, sok-sok egyeztetés van ebben. Persze mindenkinek nem lehet megfelelni, de a világjárvány közepette mégiscsak az a legfontosabb, hogy a védekezés hatékony legyen. Az átoltottság szépen halad, közel járunk az 5 millió beoltotthoz, Magyarország a világelsők között van ebben a vonatkozásban is. S közben én azt láttam, hogy miközben elkezdtük a jövő évi költségvetés tervezését, a kormány már akkor olyan gazdasági programokat indított el, olyan versenyképesség-növelő támogatások lehetőségét adta meg hazai és külföldi vállalatoknak, amelyek magyar embereket, magyar munkavállalókat foglalkoztatnak, amivel a versenyképességüket próbáltuk növelni, s folyamatosan olyan döntések születtek a kormányzat részéről, amelyek a magyar foglalkoztatottsági rátát növelték, és valóban az emberekről való gondoskodásra fókuszáltak. És nem csak szociális szempontból, hiszen ahogy államtitkár úr mondta, a gazdasági növekedés adja meg a lehetőségét annak, hogy valamennyi ágazat növekedjen, és az egyes országok gazdasága húzhatja ki valamennyi országot a különböző válságokból. Én tehát azt látom, hogy egy felelősen megtervezett költségvetésről van szó. S valóban, egy gazdasági központú megközelítés is szerepel a jövő évi költségvetési számokban, hiszen egy soha nem látott történelmi cselekedetre készül a kormány, készülünk mindannyian, hogy a gazdaságot újraindítsuk. A ’22-es költségvetés a gazdaság újraindításáról szól, ami kulcsfontosságú azért, hogy valamennyi szektor, valamennyi ágazat tudjon működni, és a célokat, a terveket meg tudja valósítani. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt tenném mindehhez hozzá, hogy egy költségvetés nyilván pénzügyi kereteket ad a célok megvalósítására, tervezhető módon. Egy jól működő államban erre különösen oda kell figyelni. De egyben hitvallás is, értékrendet, értékorientáltságot is kifejez. Beszéltem a gazdaság fontosságáról, a gazdaság-újraindítási akciótervről, amire 7308 milliárd forintot tervez a kormányzat, ha jól olvastam az anyagban. Ez egy komoly összeg. Bízom benne, hogy ez kellő lehetőséget és olyan indítómotort tartalmaz, amellyel a magyar gazdaság valóban Európa legjobb gazdaságai közé tud ismét visszaemelkedni. Ez is egy nagy cél, és ez is az alkotást, a tenni akarást jelenti. Csak utalnék arra, hogy ha már hitvallás és ha már a gazdaság újraindítása, akkor ebben a környezetben érdemes megemlíteni azt, hogy az elmúlt időszakban, a rendszerváltás óta többféle kormány volt helyzetben és kapott lehetőséget a választópolgároktól. Most nem akarnék itt teljes mértékben visszatekinteni, de egy mondat erejéig mindenképpen érdemes megjegyezni, hogy a baloldali válságkezelések hogyan, miként zajlottak. Ők alapvetően mindig egy olyan megközelítést alkalmaztak, amely az emberekre hárította a terheket, volt adóemelés, voltak megszorítások, de nem akarom végigsorolni. S ahogy Banai államtitkár úr fogalmazott, az önkormányzatok eladósodása is jellemző volt, és ez a kormány tette őket rendbe gazdaságilag és pénzügyileg. Tehát amikor a sarcolásról beszélnek, akkor a felelős gazdálkodásra is felhívnám a figyelmet, valamint a kormány segítő kezére is. [[17.10]] Nyilván az önkormányzatoknak is felelősségteljesen kell gazdálkodniuk az elkövetkezendő időszakban, és nem a kormányra mutogatni folyamatosan, hogy elvonnak tőlük forrásokat, miközben nem. A Kereszténydemokrata Néppárt frakciója, képviselői számára, nyugodtan mondhatom, hogy a gazdaság újraindítása mellett legalább ennyire fontos a családközpontú politika visszatükröződése, hiszen mégiscsak a családok adják a nemzet erejét, tehát ez is visszatükröződik a költségvetési számokban. Örömmel látjuk, hogy a családok támogatása gyakorlatilag a GDP 5 százalékát, tehát a bruttó hazai össztermék 5 százalékát fogja kitenni ez egy jelentős összeg , és tovább bővül a gyermekes és gyermeket vállaló családok támogatása. Ez kulcsfontosságú, mert a gyermekek jelentik a jövőt mindannyiunk számára, Magyarország számára. Ha már itt szóltam az egzisztenciális biztonságról és a létbiztonságról, ami a családok támogatását illeti, akkor engedjék meg, hogy röviden szóljak a fizikai biztonságunkról is és elsősorban a fegyveres és rendvédelmi szervek költségvetéséről még néhány szót, mert ez is példaértékű, ahogyan ez a költségvetési rész, e fejezetek is növekednek. Azt látjuk, hogy ez összességében, ha én itt most jól összeadtam a fegyveres és rendvédelmi szervek tervezett költségvetését a ’22. évre, ez durván 2000 milliárd forintot tesz ki, körülbelül fele-fele arányban a rendvédelmi és a fegyveres szerveknél, tehát a Magyar Honvédségnél is megközelíti az ezermilliárd forintot. Soha ekkora összeg nem volt. A támogatási főösszeg, ha jól láttam, 952 milliárd forintot tesz ki. Amikor én odakerültem 2010-ben, államtitkárként dolgozhattam, majd aztán miniszterként a honvédelmi tárcánál, megközelítőleg nem voltak ekkora keretek és lehetőségek. Több mint négyszeresére nőtt 2010 óta a honvédség költségvetése, a honvédelemre fordított összegek jelentős mértékben növekednek. Ez további bővülést jelent. Ez nem öncélból történik, hanem valóban van egy stratégiai célunk, van egy olyan víziónk, amellyel a Magyar Honvédséget meghatározó haderővé szeretnénk fejleszteni a térségben. Erre van egy tízéves stratégiai elképzelésünk ezt még szerény személyem mint ötletgazda hozta be a Magyar Honvédséghez , ez a Zrínyi 2026-os honvédelmi program. Ennek a megvalósítása szerintem jó ütemben zajlik. Nyilván ennek van költségvetési vonzata. Ennek megfelelő fedezetet nyújt a mostani költségvetés, hiszen ez a közel ezermilliárd forint jelentős forrásbővülés, és én bízom benne, hogy a Magyar Honvédség állománya is ezt örömmel fogadja. Nyilván ebben az illetményemeléstől kezdve az eszközbeszerzéseken át a technika, a technológia fejlődése, fejlesztése is benne van. Fontos, hogy a hazai védelmi ipar is elindul a fejlődés útján. Éppen ma tárgyalhattam erről. Palkovics miniszter úr meghívására megalakítottuk azt a testületet, amely a Védelmi Innovációs Testületet jelenti, amelyben próbálunk egyfajta szellemi holdudvart teremteni annak, hogy magyar tudással, egyetemi oktatókkal, egyetemi hallgatókkal, diákok bevonásával olyan kutatás, olyan innováció valósuljon meg, olyan pályázatok érkezzenek, amellyel a magyar hadiipart ismét életre tudjuk kelteni, és minél szélesebb körben akár exportképes termékeket is tudnak majd gyártani magyar tudásból, magyar innovációból. Tehát én azt látom, hogy kellő összeg, kellő keret, lehetőség és mozgástér van a védelmi szektorban. Növekszik a nemzetbiztonsági szolgálatok költségvetése is. Az Információs Hivatal költségvetését áttekintettem, itt 17,5 milliárd forintról majdnem 22 milliárdra növekszik a ’22-es költségvetés. Nyilván fontos a versenyképesség szempontjából is a hírszerző munka, hiszen a gazdasági hírszerzés is fontos Magyarország számára, valamennyi ország számára. Nem akarnék mélyebben belemenni, mert nem szeretném titkosíttatni nem az én dolgom a felszólalásomat, de nyilván ez is benne van, hogy a szolgálatokra szánt összeg is természetesen növekszik. Ezek értelmes fejlesztések és célkitűzések valóban, a közrend és a közbiztonság erősítése, továbbra is a határvédelem, a határőrizet megtartása az esetleges felerősödő migrációs nyomással szemben, kellő garanciát láthatunk ezekre is forrásokat a rendvédelmi szerveknél, a rendőrségi költségvetésben. A rendvédelmi kiadások elérik a 991 milliárd forintot. Ez 2010-hez képest mintegy 542 milliárd forintos növekedést jelent, ami 2,5-szeres növekedés. Ez is, azt hiszem, példaértékű, különös tekintettel arra, hogy egyébként egy világjárvány söpör végig, és minden országot tizedel, minden országot nehéz helyzetbe hoz. De én azt látom, hogy a magyar kormány nemcsak a válságot kezelte jól, a járványt kezelte helyesen, jól, és mindent megtett a magyar emberek egészségének megőrzése érdekében, nemcsak időben szerzett be vakcinákat Keletről is, amit önök sajnos még a mai napig is kritikával illetnek és támadnak méltatlan módon, és ezzel tudunk ott járni az élmezőnyben az átoltottságot tekintve, megelőzve nem kisebb államot, mint az Egyesült Államokat, amely valójában a globális világunk legerősebb állama, tehát még őket is lakosságarányosan megelőzzük az oltásban. Ennek mindnek van forrása, volt forrása, ennek van fedezete. Tehát ez adott lehetőséget, amire utaltam az elején, hogy kellően rugalmasan kezelte a kormány a pénzügyi kereteket, és tudott átcsoportosítani, mert a legfontosabb az emberi élet védelme volt. Bízom benne, hogy most már látható a világjárvány lecsengése. Bízunk benne, hogy ez mielőbb be fog következni, és visszatérhet az életünk abba a kerékvágásba, amit ha nem is normálisnak nevezünk, de mégiscsak egyfajta, hogy mondjam, békeidőszakra és egy normális gazdálkodást és életmódot lehetővé tevő időszakra jellemző, és ennek a pénzügyi keretei rendelkezésre állnak. Szeretnék gratulálni a Pénzügyminisztériumnak, szeretném megköszönni Banai államtitkár úrnak még egyszer az áldozatos munkáját, és kívánom, hogy ez a költségvetés elfogadásra kerüljön. Arra szeretném felkérni a jelen lévő képviselőtársaimat, hogy támogassák majd a zárószavazásnál. Nyilván a módosítókat meg majd a Pénzügyminisztérium átvizsgálja és áttekinti, és felelősségteljesen fog majd ajánlást és javaslatot tenni a kormányzat számára, hogy mit fogadhatunk el, és mit nem. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, Simicskó István frakcióvezető úr. A következő előre bejelentett felszólaló Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, Magyar Szocialista Párt.
Köszönöm szépen, elnök úr. Néhány dologra szeretnék reagálni. Államtitkár úr azt mondta, hogy mennyire segítették, mondjuk, a katás vállalkozókat a járvány ideje alatt, mert ugyebár, nem kellett befizetni az államnak a katásoknak megállapított havi összeget. Államtitkár úr, a legtöbb katás a szolgáltatóiparban dolgozott, még szerencse, hogy nem kellett befizetni, államtitkár úr, mivelhogy nulla forint jövedelmük volt. Önök azt gondolják, hogy ez elégséges segítség volt, hogy az adót nem kellett befizetni, de mondhatnám, hogy más országokban 80 százalékos bértámogatást kaptak a vállalkozók, csak azért, hogy életben tudjanak maradni. De mondhatnám azt is, hogy a járvány kitörése óta a munkavállalóknak az egészségügyi hozzájárulást meg kell fizetni, és nem kapunk érte jóformán semmit. Igaz, a járványt kezelni kell, de az nem azt jelenti, hogy a többi egészségügyi szolgáltatásoknak teljes mértékben meg kell szűnnie. Egyetlenegy dolgot tud ma tenni alapvetően az állampolgár, hogy elmegy a magánegészségügybe, és kifizeti, hogyha gyógyulni akar. Erre is szeretném felhívni a kormányzat figyelmét, hogy remélem, készültek olyan tervvel, hogy az elmaradt műtétek, az elmaradt orvoslátogatások, az elmaradt vizsgálatok és az elmaradt szűrések miatt rosszabb állapotban lévő betegeket hogyan fogják tudni kezelni a következő időszakban. De beszélhetnénk arról is, hogy pontosan tegnap tárgyalta a parlament az egyszülős családok támogatását. Sajnos nem tudtam részt venni, de nyomon követtem a vitát, hogy önök mennyire a gyerekekért, a családok támogatásáért vannak. De közben arról nem beszéltek, hogy amúgy 2012-ben a válságra hivatkozva önök szabtak határt a plafonnak, mert hivatkozva a törvénymódosításban le is írták, hogy volt már olyan, hogy 20-25 ezer forint tartásdíjat ítéltek meg egy családnak, és ugyebár ezt a költségvetés már nem bírja elviselni, ezért maximálják 14 250 forintban. Erről elfeledkeztek, államtitkár úr, hogy önök módosítottak, hogy nehogy már 25 ezer forintnál több tartásdíjat kelljen valakinek fizetni, és most meg benyújtották ezt a törvénymódosítást, és ráadásul észrevettük, hogy a jövő évi költségvetésben amúgy ennek nyoma sincsen. Úgy nyilatkoztak, hogy 8 ezer család támogatása helyett elérheti a 90 ezret is a támogatás, viszont nemhogy több lenne a betervezett költségvetése, hanem 60 millió forinttal kevesebb. Gondolom, erre is fog majd tudni államtitkár úr választ adni, hogy ez hogyan történhet meg. És még arról, hogy hogyan tud egy képviselő felkészülni a költségvetési vitára, többen elmondtuk itt előzőleg, hogy úgy tárgyaljuk a 2022. évi költségvetést, hogy amúgy tegnap fogadták el a 2021. évi költségvetés módosítását úgy, hogy abban 1700 milliárd forint szerepel úgy, hogy fogalmunk nincs, hogy mire fogja a kormány elkölteni. [[17.20]] És akkor megsértődik államtitkár úr, hogy mondjuk, egy képviselőtársam azt mondja, hogy nem lehet így, és ez évek óta zajlik. Államtitkár Úr! Minden év végén több száz milliárd forintot szórnak úgy ki maradványalapon, hogy fogjuk tudni, hogy mire megy, mert már évek óta fel tudnám sorolni, hogy mire költenek az év végén a parlament elé nem hozzák, és úgy tűnnek el a költségvetési forintok. Mondhatnám azt is, hogy mondjuk, év közben bejelentik, hogy eltörlik a három és több gyermeket nevelő családoknak a bölcsődei gondozási díjat, csak éppen arról nem beszélnek, hogy önök vezették be, előtte ilyen nem volt. És amúgy meg amikor adatokat kérünk ki, hogy hány gyermeket jelent ez, hány szülőt, semmire nem válaszolnak. Csatlakoznék a képviselőtársamhoz abban, hogy amikor írásbeli kérdéseket teszünk fel… én folyamatosan kérdezem a járvány kitörése óta, mert folyamatosan vannak időszakok, hogy egyetlenegy gyermek sem jár iskolába, majd olyan időszakok vannak, hogy csak az alsó tagozatos mehet be, a középiskolás nem. Folyamatosan érdeklődtem az elmúlt egy évben, hogy mennyi megtakarítása származott abból a kormánynak, hogy a gyerekek nem vették igénybe a közétkeztetést, de egyszerűen nem hajlandóak semmilyen írásbeli kérdésünkre ténylegesen most már szakmai választ adni. Örülök, hogy itt van államtitkár úr az oktatás részéről. Tegnap nagyon sérelmeztem azt, hogy két héttel az érettségi elkezdése után jelentették be kegyesen, kegyet gyakorolva, hogy pótérettségit lehet tenni a diákoknak. Tudja, hogy miért vagyok felháborodva, államtitkár úr? Mert volt olyan gyermek, akit előtte való nap megműtöttek vakbéllel, és bement másnap emelt érettségit írni, mert nem voltak hajlandóak meghallani a gyerekek kérését, hogy azonnal biztosítani kell a pótérettségi lehetőségét. Hát, milyen családbarát kormányról beszélünk meg milyen emberségről, kereszténységről, bármiről, amikor ilyenek előfordulhatnak?! Annyit kértek a szakmai szervezetek, a szülők, a gyerekek, hogy azonnal biztosítani kellene, és önök nem, nem. Kértük azt is, hogy kerüljenek az érettségiző gyerekek az első sorba, hogy oltást kaphassanak, de nem. Szerencsére legalább a pedagógusokat beoltották, de a gyerekek nem kaphatták meg, majd nagy kegyesen, miután elindult az érettségi, azt mondták, hogy na, akkor a 16-18 éves gyerekek regisztrálhatnak, és akkor elkezdődik az oltásuk az érettségi elkezdése után! És akkor csodálkoznak rajta, hogy az ember kritikát fogalmaz meg ellenzéki képviselőként. Én egy kicsit bővebben az egészségügyi témával szeretnék foglalkozni ezen kevés idő alatt, ami rendelkezésemre áll. Azt látjuk, hogy a jövő évi költségvetésben, ami az egészségügyet érinti, nagyobb tétel ugyebár a bejelentett dolgozóibér-, orvosibér-emelés, egészségügyi bérek emelése. Azt látjuk, hogy folytatódik a korábbi egészségügyi szakdolgozói béremelés, aminek a mértéke azonban továbbra is alacsony szinten van, és sokan kimaradnak belőle, mivel a megemelt bérük a minimálbér és a garantált bérminimum szintje alatt marad. És itt megint csak ismétlem az előttem felszólalókat, hogy amellett sem mehetünk el, hogy a járvány kellős közepén változtatták meg az egészségügyi szolgálati jogviszonyt, és a mai napig nem tudjuk pontosan, hogy most mi az igazság, mert hiába tesszük fel az írásbeli kérdést, önök nem válaszolnak arra, hogy hány egészségügyi dolgozó nem írta alá ezt a szerződést egyik napról a másikra. 4000-től 5500-ig lehet ezt saccolni, ráadásul vannak olyan egészségügyi dolgozók, akik három hónapos feltétellel írták alá ezt a szerződést, ami május végével jár le. Arra sem kapunk választ, meg nem is tudják, csak jelzések vannak, hogy a továbbiakban hány egészségügyi dolgozó fogja a pályát elhagyni. Amúgy is kritikus a helyzet az egészségügyben, ez nem megengedhető ma Magyarországon. Azt látjuk, mintha nem hallanák meg; a politikusnak a hangját nem kell meghallani, de a szakmának a hangját meg kellene. Továbbra sem látjuk a költségvetésben azt a problémát, hogy Magyarországon jelenleg 256 tartósan betöltetlen házi-fogorvosi és 510 tartósan betöltetlen háziorvosi körzet található; persze, itt is voltak változások, mert praxisközösségeket hozhattak létre a háziorvosok. Itt is ugyebár próbáltam rákérdezni, hogy a törvény hatálybalépése óta hogyan alakultak, kik választották a teljes praxisközösséget, kik voltak azok, akik csak részlegesen, és kik azok, akik egyáltalán nem mentek be praxisközösségbe. A minisztérium válasza alapján láthatóvá vált, hogy a praxisközösségek valamelyik formájához összesen a háziorvosi körzetek 83 százaléka csatlakozott. Az adott válaszból feltételezhető, hogy ebben az arányban a tartósan betöltetlen háziorvosi körzetek nincsenek benne, így ezeket is beleszámolva az arány 73 százalékra esik, az ezekből kimaradó háziorvosok pedig nem részesülnek a kormány által hangoztatott megnövelt támogatásból, mert tudjuk, hogy bizonyos feltételeket támasztottak: ha valaki a teljes praxisközösséget választja vagy csak a részlegest, vagy ha nem kér ebből a praxisközösségből, akkor a támogatás hány százalékát kapja meg. Viszont azt is látjuk és érzékeljük, hogy tavaly a kormány által megrendelt 350 millió forintos egészségügyi átalakításról szóló tanulmányt nem ismerhettük meg, sőt tíz évre titkosították, pedig nagyon jó lett volna tudni, hogy ebben az átalakításban, ebben a tanulmányban mik szerepelnek, és ezek milyen hatással lehetnének, mondjuk, a 2022. évi költségvetésre. De mondom, sajnos önök az egészségügy átalakítását, ami tízmillió magyar embert érint, titkosították, mert úgy gondolják, hogy ezt a politikusnak nem kell, de a magyar embereknek sem kell megismernie. Alapvetően azt lehet mondani, hogy az egészségügyre sem fordítanak többet, csak lényegében a költségvetésbe az kerül be, amit beterveztek orvosbéremelést, de lényegében változást nem látunk, és nem látjuk az átalakításnak azt a fajta költségvetési hozadékát sem, amiről folyamatosan hallunk, hogy milyen kérésekkel vagy parancsokkal fordul a minisztérium a kórházakhoz; nem látjuk ennek a költségvetési vonzatát. Azt gondolom, amikor kritikákat fogalmazunk meg… államtitkár úr, én is már több vitán részt vettem, folyamatosan mindig azt mondta, hogy nyújtsunk be módosító javaslatokat, és amikor a módosító javaslatokat benyújtjuk a tisztelt Háznak vagy magának a minisztériumnak, akkor lesöprik az asztalról. Ez megy évek óta, ez az oda-vissza mutogatás. Vannak módosító javaslataink, és egyet hadd emeljek ki, mert önök folyamatosan a családtámogatási rendszert hozzák fel. Akkor felhívnám a figyelmét államtitkár úrnak és a kormánypárti képviselőknek, hogy a családi adókedvezményt 2011-ben vezették be, és azóta nem változott, csak a kétgyerekeseké. Eltelt tíz év, és most már nemcsak a családi pótlék inflálódott el, hanem a családi adókezdemény is. Felhívnám a figyelmet, hogy az egy- és háromgyerekeseké 2011 óta változatlan, tíz éve. Szóval, akkor el kellene gondolkodni, hogy milyen is ez a családtámogatási rendszer. Államtitkár úr, még egy mondatot engedjen meg: a munka nem elég. Mindig azt mondják, ha munka van, minden van, de megfelelő fizetés is kell hozzá. Ha van megfelelő fizetés a munkához, akkor meg lehet élni, de az, hogy van valakinek munkája, nem egyenlő azzal, hogy abból meg is tud élni. Az elmúlt 11 évben két csoportnál emelkedett drasztikusan a szegénység: a nyugdíjasoknál és a munkavállalóknál. El kellene akkor gondolkodni, hogy tényleg összhangban vane az, hogy ha munkája van valakinek, akkor minden van. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A következő előre bejelentett felszólaló Font Sándor képviselő úr, Fidesz.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. A vezérszónokok felszólalása óta figyelem a vitát, már kevesen vagyunk, talán még Banai államtitkár úr az, aki ezt az időtartamot itt kibírta. Hadd utaljak vissza az ott elhangzott egy-két vezérszónoki hozzászólásra! [[17.30]] Az nem lepett meg, hogy a Jobbik képviselőjeként Potocskáné Kőrösi Anita, majd Z. Kárpát Dániel is választási költségvetésnek meg Európa legkegyetlenebb költségvetésének, meg nem tudom, minek nevezte ezt a mostani költségvetést. Mondhatnám, hogy ők még nem láttak ezek szerint, mert nem láthattak, mióta csak 2010 meg ’18 óta képviselők, úgynevezett igazi választási költségvetést, azt, amit a szocialisták csináltak. Ezért aztán nagyon meglepődtem, amikor Tóth Bertalan, Mesterházy Attila, Varju László vagy most utoljára Burány Sándor is itt választási költségvetés, negatív értelemben vett választási költségvetés névvel illeti ezt a költségvetést. Ez azért megdöbbentő, mert az előbb említett DK-s és MSZP-s politikusoknak azért volt egy időszakuk, amikor ők kétszer is ilyet tettek, amikor a választási év költségvetésének a következtében olyan hiányt szabadítottak ránk, az államtitkár úr erről már tett említést, amivel az európai uniós országok közül első-második helyet értek el az államháztartási hiány, költségvetési hiány és államadósság növelése ügyében. Majd aztán következett a munkanélküliség iszonyú magas szintje, és akkor következik 2010, amit aztán próbálunk rendbe hozni évről évre, most már a 12. év alkalmával. Hogy nem emlékeznek rá, engem ez azért lepett meg, mert azért tudunk olyan mondatokat, konkrétan Gyurcsány Ferenctől: gyorsan eljött az igazság pillanata, az isteni gondviselés, a világgazdaság pénzbősége meg trükkök százai, amiről nyilvánvalóan nektek nem kell tudni, az segített hozzá, hogy ezt túléljük mármint a 2006-ig tartó időszakot, mondta ezt 2006 után az ismert őszödi beszédben, miután hazugságokkal, trükkök százaival félrevezette az európai költségvetéssel foglalkozó elemzőket és a magyar választópolgárokat is. Aztán jött az őszinte beismerés: majdnem beledöglöttem, hogy másfél évig úgy kellett tenni, minthogyha kormányoztunk volna, ehelyett hazudtunk reggel, éjjel meg este. Na, ezek voltak az igazi választási költségvetések, hogy akik most véletlenül valamilyen memóriazavar miatt nem emlékeznek rá, akkor hadd idézzük már vissza legalább mi, azok, akik azt az időszakot is megéltük, amikor a szocialisták kormányoztak a 2002-2010-es években. Aztán az már csak megmosolyogtató volt, hogy Varju László olyan frázismondatokat olvasott fel, biztos valamelyik szónoklatot író segédje tette, hogy a vidék tönkrement. Ez azért megmosolyogtató, mert annak a DK-nak a vezérszónoka mondta ezt, amelyik Demokratikus Koalíció 2018-ban nem delegált a Mezőgazdasági bizottságba bizottsági tagot. A parlament Mezőgazdasági bizottságában 2018 óta a Demokratikus Koalíciónak nincs mezőgazdasági bizottsági tagja. Ezek után nem csodálom, hogy ők ilyeneket írnak a vezérszónokuknak, és ő ezt el is mondja, hogy a vidék tönkrement. Éppen ezért hadd kanyarodjak vissza a 2010 utáni magyar mezőgazdasághoz, amely köszöni szépen, jól van. Nekik is nehéz volt kibírni a 2008-2010-es évek drámai időszakát, amit mi hagyatékul kaptunk meg 2010 után. De miután a mezőgazdaság a kormány döntése és hozzáállása következtében stratégiai ágazatnak lett minősítve, és így is álltunk hozzá, ezt rögtön megmutattuk a költségvetésben, hogy amennyiben egy kormányzati, egy ágazati irányító szerv, minisztérium is érdemlegesnek tartja és támogatja ezeket a gazdálkodókat, a mezőgazdaságot és az arra épülő élelmiszer-feldolgozó szektort, akkor nagyon komoly eredményeket tud elérni ez a mezőgazdaság. Ezt bizonyítja az a nagyon nagy fejlődés, amelyet egyetlenegy egyéb nemzetgazdasági águnk nem tudott produkálni, hogy a magyar mezőgazdaság tartósan exporttöbblettel rendelkezik, hogy folyamatosan nő az éves kibocsátási szintje. Ha jól emlékeznek rá, nincs olyan általános válság, mint a szocialisták alatt volt, hogy országos gazdatüntetésre ide kellett vonulnunk a Kossuth térre. Én nem azt mondom, hogy nincsenek olykor, időnként egy-egy ágazatnak nehéz pillanatai. A közelmúltban is volt például, a madárinfluenza miatt nagyon komoly, a szárnyas- és baromfiállományt ki kellett irtani, le kellett ölni ahhoz, hogy bebizonyítsuk az EU-nak, hogy lokális a jelenség, tudtuk kezelni a jelenséget, és hogy megtartsuk az exportpiacainkat, hogy ne tiltsanak ki a közel- és távol-keleti országokból, amelyek nagyon nagy felvevői ezeknek a mezőgazdasági termékeknek. Egy új jelenség a sertéspestis, ami Ukrajnából és Romániából érkezett át sajnos vaddisznók közvetítésével, roppant nehéz ellene védekezni. Ilyen lokális problémáink természetesen vannak, de globális, ami az egész mezőgazdaságot megrázná, olyan nincs. Annak ellenére, hogy a mezőgazdaság időjárásnak kitett ágazat, voltak olyan évek, amikor egy fagy, egy rendkívül zivataros nyári időjárás, téli fagy, árvíz, belvíz komoly megrázkódtatást okozott a mezőgazdaságnak, amely valamilyen ágazati szinten meg is jelent, de ezeket abban a pillanatban, ahogy jobbra fordult az időjárás, és ezt, mondom, nem mi, a kormányzat okoztuk, hanem időjárási tényezők, ezek helyreálltak, a mezőgazdaság azonnal magára talált, talpra állt, és folytatta ezt a dinamikus, egyfolytában növekvő teljesítményét. Ennek az lett a következménye, hogy a mezőgazdaság annak a nagyon szép GDP-növekedési ütemnek, amely 2019-ig tartós volt, az egyik legjelentősebb GDP-erő hozzáadója lett, mindig is lehetett rá számítani. Persze tettünk is érte. Például az előbb említett időjárási kockázatok egyike a nyári jégeső, a zivataros időszak, hogy Európában egyedüliként és elsőként a teljes ország területét lefedtük jégesőkárt enyhítő, csökkentő védelmiberendezés-sorozattal, a teljes területet, tehát a 93 ezer négyzetkilométert. Ilyet egyelőre még senki más nem tett. Aztán itt vannak a fagyveszélyes időszakok, ez már nehezebb kérdés. De a most megnyíló támogatások egyikében, igenis külön kiemelt lehetőség van a mai kor tudása szerint a fagyvédelmi eszközök támogatott telepítésének. Itt hadd térjek rá arra, hogy a nemzeti költségvetés, amely eddig az Unióból érkező forrásoknak a 17,5 százalékát egészítette ki úgynevezett társfinanszírozással, ez a társfinanszírozás 80 százalékosra nőtt. Remélem, érzékelik, hogy mit jelent a 17,5-ről 80 százalékos magyar költségvetési társfinanszírozás-növekedés. Ennek az lett az eredménye, hogy a most lezáruló, 2013-2020-as időszaknak az európai uniós támogatási összege 1400 milliárd forint környékén volt, és a most megnyíló ’21-27-es ciklusban ez 4200 milliárd forintnál is több lesz. Több mint háromszorosa lesz az ugyanarra az időszakra jutó, rendelkezésre álló vidékfejlesztési támogatási pénzalap. Ezek pályázati pénzalapok, rendszerint 50 százalékos támogatást jelentenek. Ez azt jelenti, hogy a gazdálkodó még ugyanennyivel növeli meg a befektetett értékét a saját ereje következtében. Hadd tegyem hozzá, hogy mintegy 3277 milliárd forint az a direkt támogatás, a mezőgazdaság jövedelmezőképességét pótló támogatás, amelyek úgynevezett százszázalékos támogatások, tehát direktben kapják a gazdálkodók egyes tevékenységeik következtében. Vannak olyan mezőgazdasági tevékenységek, amelyeket az Európai Unió közvetlenül nem támogat, itt megint nagyon nagy szerepe van a hazai forrásoknak, ilyen a baromfiágazat, a sertéságazat, a tejágazat. Ezekre nagyon nagy, hazai költségvetésből biztosított forrásokat adunk ezeknek a gazdálkodóknak, hogy állják a sarat a nemzetközi vetélytársakkal. Természetesen vannak azok a klasszikus területek, ami most izgalmas, a digitalizációra, az új kor technikájára való átállás; például a drónok használata, amely olyan új lehetőségeket biztosít, hogy mondjuk, egy nagyüzemi szántóföldi területen vagy nagyobb, 10 hektáros, 50-100 hektáros területen ne kelljen az egész területet egy adott vegyszerrel, gyomirtószerrel lepermetezni, például egy gyomirtást csak a drónok által érzékelt, egyértelműen behatárolható területen végezzenek el töredék vegyszerfelhasználással. Ezeket a fejlesztésre való átállásokat és technológiai átállásokra való ösztönzést mind tartalmazza ez az előterjesztés. Mivel én már elég régóta számolgatták itt sokan, hogy ki hányadik költségvetéshez szól hozzá , ’98 óta vagyok parlamenti képviselő, most hirtelen meg sem mondom, hogy ez akkor a huszadik vagy huszonkettedik vagy én már nem tudom, hányadik hozzászólásom lehetne. De ha igaz lett volna, mondjuk, csak 2010 óta az a sok pánikkeltő felszólalás az ellenzék részéről, akik azt mondták, hogy amennyiben ezt a költségvetést megszavazzuk, a magyar mezőgazdaság tönkremegy… és aztán megnéztem, hogy ezt 2010-ben, ’11-ben, ’12-ben és sorolhatnám, mindig elmondta a mezőgazdaságról az ellenzék. [[17.40]] Még Gőgös Zoltán is, aki pedig elég jól értett hozzá, csak mást gondolt a magyar mezőgazdaságról, mint amit mi. Most nem nagyon látunk olyan szakértő személyt az ellenzéknél, aki hitelesen tudná elmondani, hogy neki mi a baja a mezőgazdasági területekkel. Nos, ha ez mind igaz lett volna, azok a rémhírkeltések és félelmek, amit az ellenzék elmondott a mezőgazdaságról, hogy amennyiben elfogadjuk ezt a költségvetést, akkor a magyar mezőgazdaság tönkremegy, akkor most nem lenne mezőgazdaság, ha az ő igazuk teljesült volna. De nem igazolódott a felvetésük, a magyar mezőgazdaság minden évben és tessenek megnézni az agrárjelentést, tudom, hogy általában nem szeretnek ilyeneket olvasgatni, de mikor mi ezt vitatjuk és tárgyaljuk a bizottságban, és a minisztert meghallgatjuk, ott nincs mese, ott a számok magukért beszélnek , hogy a költségvetés minden évben biztosította azt a hátteret a gazdálkodók számára és nem letagadva, hogy uniós pénzforrás és magyar pénzforrások nagyon hatékony felhasználásával , amiből lehetőségük volt egy nagyon komoly, európai átlaghoz képest sokkal magasabb mezőgazdasági termelési, kibocsátási és exportnövekményt végrehajtani. Állítom, hogy a jelenleg benyújtott költségvetés mezőgazdasági lába az Agrárminisztérium fejezetben ugyanezeket biztosítja. Én nyugodt szívvel szavazom majd meg ezt a költségvetést. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Font Sándor képviselő úr. A következő előre bejelentett felszólaló Dudás Róbert képviselő úr, Jobbik.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Ha a Font Sándor által elmondottakból indulunk ki, akkor, azt gondolom, itt nagy vitának helye sem lenne, mert itt minden rendben van, sőt nemcsak az elmúlt években, hanem évtizedről évtizedre itt már folyamatos javulásnak lehetünk tanúi nemcsak itt, hanem a vidék Magyarországán is. Azért ki kell hogy ábrándítsam, képviselő úr, hogy azért ez nem feltétlen van így. Nem szeretnék az eddigi felszólalókra reagálni, de engedjék meg nekem, hogy néha azért mégis idehozzak egy-egy gondolatot a kormánypárti oldalról. Önök azt mondják, hogy ez az újrakezdés, az újraindítás költségvetése, a gazdasági élet és magának az élet újraindításának a költségvetése. Én azt gondolom, hogy sokkal inkább nevezhetjük ezt a leszakadás és a szakadékok és árkok ásása költségvetésének, mert vannak olyan szektorok, vannak olyan ágazatok és vannak olyan személyek, akár több millióan is, akik egyébként kárvallottjai lesznek, nemcsak ennek, hanem az elmúlt 11 év költségvetésének. Viszont, ha önök azt mondják, hogy ez az újrakezdés költségvetése, akkor ez azért némiképp elismerése annak, hogy beismerjük azt, hogy majdhogynem leállt a gazdaság. 2020-ban az előző évi adatokhoz képest 40 százalékkal nőtt a végelszámolások száma, történetesen 12 ezer cég jelentett be végelszámolást, ennyien mentek tönkre. Az is hallható volt a kormánypárti padsorokból, hogy jelen állás szerint az elmúlt 10-11 évben olyan fejlődésen ment keresztül az ország, hogy amikor lemegyünk például vidékre, akkor olyan, mintha más országban találnánk magunkat az előző időszakokhoz képest. Akkor én ezt úgy pontosítanám az önök irányába, hogy ha Budapestről lemegyünk vidékre és annak egyes kis falvaiba vagy kis falvakat összekötő utakra, tényleg olyan, mintha más országban járnánk, olyan rosszak az utak, hogy nyugodtan el lehet mondani, hogy nyomokban még aszfaltot tartalmaz. A falvak útjai kritikusak, és egyébként dübörög rajta a forgalom. A házak repedeznek, az életet pedig teljes mértékben ellehetetlenítik. Tehát azért ne zengjünk már örömódákat, rengeteg ilyen jellegű teendő van még. Egyébként költségvetési módosítók tekintetében én magam is fogok a Heves megyei körzetre vonatkozóan beadni ilyen módosítókat. Elmondható, hogy az elmúlt két év vesztese Magyarország, nyugodtan kijelenthető, hogy Magyarország. Magyarországon a vállalkozók, természetesen nem a kormányközeliekre gondolok, hanem általában, aki szakmailag megalapozottan van ott a piacon, és fejti ki a tevékenységét, a vállalkozók, a magyar munkások és a magyar önkormányzatok. Joggal várta mindenki a segítséget, hiszen minden önök által bírált nyugati országban ezt tették: 80 százalékát megkapták a bérüknek azok a munkavállalók, akik kiestek a munkából, vagy ha például egy pedagógus, mondjuk, elkapta a fertőzést, és ebből kifolyólag kellett hogy otthon maradjon, megkapta a 100 százalékos táppénzt. Magyarország vonatkozásában mindez nem így történt. Nemhogy nem kaptak az önkormányzatok segítséget, mint egyébként mindenhol a világban, hiszen kényesen és kínosan ügyel arra minden ország, hogy az önkormányzatokat segítse, támogassa, mert tudja azt egy állam, tudja azt egy kormány, hogy az önkormányzatok vannak a legközelebb az emberekhez, ők azok, akik a mindennapi problémával találkoznak, és ők azok, akik ezt orvosolni is tudják. Minden ország erre kényesen ügyelt. Mit kaptak a magyarok? Elvonásokat. Az előbb Simicskó István képviselőtársam azt mondta, hogy ne mutogassanak az önkormányzatok a kormányra, mert azt mondják, hogy elvonásokat kaptak, pedig nincsenek elvonások. Szeretném jelezni irányába, államtitkár úr irányába és mindannyiuk irányába, hogy de igen, vannak elvonások. Elvonták a gépjárműadót, annak még náluk maradt részét, és nem tervezik visszaadni a jövőben sem. Az iparűzési adó tekintetében is elvonások jelentkeztek az önkormányzatoknál, és nem tervezik visszaadni a jövőben sem. Különleges gazdasági övezet bevezetésével átszervezik egyes vagyontárgyak… sőt közigazgatási egységeket hoznak létre, hogy ez ne maradjon az önkormányzatoknál, ne ők gazdálkodjanak, esetlegesen ne ők gazdagodjanak vele, hanem azt majd a megyei közgyűlés égisze alatt osztják el, úgy, ahogy azt önök gondolják. Hogy miért? Mert a megyei közgyűlések feladatukat tekintve kiüresedtek, most kaptak egy újabb feladatot. Ez az egyik, mondhatni akár úgy, hogy szakmai érv. A politikai érv viszont az, hogy ez az egyedüli önkormányzat, amely az egész országot tekintve mind kormánypárti irányítású. Csak, tudják, létezik olyan, hogy önkormányzati hatáskör, létezik olyan is, hogy önkormányzati vagyon, ezen nem kellene hogy átnyúljon a kormányzat. Tiszteletben kellene tartani az önkormányzatokat, nem sarcolni, hanem segíteni. De mire is gondolok, amikor azt mondom, hogy sarcolja a kormány az önkormányzatokat? Nagyon sok felszólaló részéről hangzottak már el példák bizonyos városok tekintetében, és biztos, hogy az itt ülő akár ellenzéki, akár kormánypárti képviselők is tudnának példákat mondani. Én is mondok egy ilyet: Gyöngyös vonatkozásában nagyjából 700 millió forintra rúg az az összeg, amit elvont az állam az önkormányzattól. Örömódát zengtek azzal kapcsolatosan, hogy 300 millióval megsegítik egyébként, ami nem elég a kiadásokra, és vannak feladatok, amiket el kell hogy engedjenek. De hogy szemléltessem: ez a közel 30 ezres város kapott 300 milliót, a Mátrában van Mészáros Lőrincnek kettő szállodája, kapott rá 1,9 milliárdot felújításra, úgy, hogy előtte csoportos létszámleépítést hajtott végre. Most kérdezhetném, hogy hol itt a logika. Nyilván, megvan az önök irányából, a kormány részéről a logika, ugyanakkor sokkal inkább azt mondom, hogy ez tisztességtelen, tisztességtelen az emberekkel szemben. De hogy más területről is érintőlegesen beszéljek. Önök 2010 óta kétharmaddal kormányoznak. 2008 óta érintetlen a minimálnyugdíj összege, 28 500 forint. A mostani 0,6 százalékos nyugdíj-kompenzáció azt jelenti, hogy ezen emberek esetében ez 171 forint. Ha egy OECD-felmérést nézünk, mely összehasonlítja az átlagkeresetet a minimálnyugdíjjal, akkor a sor végén kullog Magyarország. Olyan szinten lemaradtunk, 13 éve, jövőre már 14 éve lesz, hogy a minimálnyugdíjhoz nem nyúltak hozzá, ha fölemelnék a 28 500 forintot 80 ezerre, és egyébként így jönne ki az összehasonlítás az átlagkereset és a minimálnyugdíj tekintetében, akkor lennénk Brazília szintjén. És ezzel nem Brazíliát akartam megbántani, inkább rámutatni arra, hogy milyen alacsonyan van a magyar minimálnyugdíj. 2008 óta nem nyúltak hozzá a családi pótlékhoz sem. Számos olyan, családokat érintő és segítő program jött létre az önök kormányzása alatt, amit el kell hogy ismerjen az ember, teljesen mindegy, hogy kormánypárti vagy ellenzéki oldalról nézzük ezt. [[17.50]] Mint ahogy abban is egyet kell hogy értsünk, hogy a családokat, a gyermektervezést és a gyermeknevelést támogatni kell. A családi pótlék az, ami minden gyermeket nevelő családhoz biztosan el fog jutni. Ehhez önök 2008 óta nem nyúltak hozzá. Hadd említsem meg, önkormányzatisággal kezdtem: a közmunkások bére alig több mint 50 ezer forint alig több mint 50 ezer forint. Itt hadd jegyezzem meg, hogy a miniszterelnök úr pár héttel ezelőtt azt mondta, hogy eddig mindig azt mondtuk, hogy amennyi munkahelyet a válság tönkretett, a járvány tönkretett, mi ugyanannyit fogunk létrehozni, de ez nem igaz, mert ennél többet fogunk létrehozni, hiszen közmunka korlátlan mennyiségben áll rendelkezésre. Államtitkár úr, a tavalyi évi, illetve az idei évi költségvetésben 165 milliárd forint volt közmunkaprogramra tervezve, a jövő évi költségvetésben 120. Ez kevesebb, azt gondolom, ebben megegyezhetünk. Tehát még a közmunkaprogram sem áll rendelkezésre korlátlan mennyiségben. Egyébként azt gondolom, hogy ezeket az embereket, a közmunkásokat megalázó módon, megalázóan alacsony bérért kell hogy foglalkoztassák az önkormányzatok. Elhiszem, hogy ez önöknek megfelelő, mert vonogatják a vállukat. Igen, ez az 53-54 ezer forint igencsak megalázó, ebből nem lehet eltartani családot. Ezeket az embereket meg kellene becsülni, munkát adni nekik, de a munka mellé bért is adni nekik, nem 53 ezer forintot. Ha önök rázzák a fejüket, akkor ezt meg lehet esetleg próbálni. A garantált bérminimumról is szó esett. Engedtessék már meg, tisztelt államtitkár úr, a garantált bérminimum kérdését lehet méltatni, avagy nem méltatni. Nyilván ez azt jelenti egyébként, hogy meghúzva azt a határt, minimális, de ez alatt nem kereshetnek a közszférában dolgozók. Az önkormányzatoknak ugyanakkor viszont ezt nehéz sok esetben kigazdálkodniuk. Ugyancsak visszautalok 2008-ra. 2008-tól a köztisztviselői illetményalap nem változott, az még mindig 38 650 forint. Jelen tervezetben a fejezeti indokolásban az szerepel, hogy önök lehetőséget adnak egyébként arra, hogy ettől az önkormányzat eltérjen, ugyanúgy, mint eddig. Hát, köszönik szépen az önkormányzatok! Nem a lehetőséget kérik meg, hanem a fedezetét kérik meg, hogy emeljenek. Eltelt 13, lassan 14 év, hogy ez nem változott. Azért azt szeretném kijelenteni, úgy, hogy én voltam polgármester, hogy ha ezen most minimális százalékos, 10-20-30 százalékos emelés történne akár, már az sem jelentene megoldást; sokkal komolyabb kompenzációra és átgondolásra van szükség, mert ez az illetményalap is annyira lemaradt. Higgyék el nekem, minden tiszteletem a jogalkotóé, ugyanakkor azt is el kell hogy mondjam, hogy Budapestről a vidéket nem lehet látni. Számos vidéki képviselőtársam, teljesen mindegy, hogy kormánypárti vagy ellenzéki oldalon ül, biztos, hogy meg tudja ezt erősíteni, hogy szinte ég és föld a vidék Magyarországa és Budapest Magyarországa. A legnagyobb tisztelettel kérem önt is és mindenkit, hogy egy-egy ilyen tervezésnél tényleg kérjék ki akár az önkormányzati szövetségek, bármely más szakmai szervezet véleményét, hogy ők ezt hogyan látják, mert higgyék el, hogy ők azok, akik ezzel tisztában vannak, hiszen ők vannak ott nap mint nap. Ha megengedik, azzal zárnám, hogy az önkormányzatok tekintetében, úgy, hogy az elmúlt tíz évben számos, sőt mondhatni, minden nemzeti, illetve nemzetközi fórumon is voltam önkormányzati tisztségviselő, az önkormányzatiságot fenn kell tartani, nem ellehetetleníteni, hiszen az is ellehetetleníti egyébként őket, hogy az alacsony fizetések az önkormányzati dolgozóknál arra sarkallják ezeket az embereket, hogy elhagyják ezt a pályát, és nincs utánpótlás. Márpedig az önkormányzatokra szükség van, mert nemhogy a megyeszékhelyről nem lehet látni vagy a járási központból, de Budapestről pedig végképp nem lehet látni az ő problémájukat. Ne onnan próbálják segíteni, és főleg ne a polgármestereket, a településeket, és talán ez a kulcsszó, hogy nem a polgármestert kell támogatni, hanem a települést. Azért kell a települést, mert egyébként teljesen mindegy, hogy ott kormánypárti vagy ellenzéki szavazó él, az a szavazó magyar ember, és megérdemel minden tisztességet és minden megbecsülést. Köszönöm szépen. [[Dr. Gyüre Csaba tapsol.]]
Köszönöm szépen, Dudás Róbert képviselő úr. Soron kívül szót kér György László államtitkár úr. Megadom a szót. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Képviselő Urak! Államtitkár Urak! Tisztelettel és szeretettel köszöntöm önöket. Csak nagyon röviden szeretnék néhány gondolatot hozzáfűzni ahhoz, ami az előbb elhangzott, amik az előbb elhangzottak. Azért jelentős különbségek vannak a 2008 utáni és a 2020-as válságkezelés és a gazdaságvédelem között. 2008 után a 13. havi nyugdíjat elvették, a baloldali kormány elvette; most a gazdaságvédelem jegyében a mostani kormány a 13. havi nyugdíjat visszaadja. A másik, hogy a 2008 utáni válságkezelés részeként a magyar foglalkoztatási ráta az Európai Unióban az utolsó helyre esett vissza, a munkanélküliségi ráta 12 százalékra emelkedett. Most a negyedik legjobb munkanélküliségi ráta a magyar az egész Európai Unióban [[Arató Gergely közbeszól.]] [[Arató Gergely közbeszól.]] , és 4 százalék alatt van a munkanélküliségi ráta. Ezek az Eurostat adatai (Arató Gergely közbeszól.), tehát őket kell számonkérni azért, hogyha valaki ezt nem tartja megfelelően hitelesnek. A harmadik, hogy azt az ígéretet, amit a miniszterelnök úr tett, a kormány teljesítette, miszerint több munkahelyet hozunk létre, mint amennyit a vírus elpusztít. A Központi Statisztikai Hivatal az Európai Unió által elfogadott statisztikája alapján a vállalkozók által teremtett munkahelyeken 16 500-zal többen dolgoznak már márciusban, 2021 márciusában, mint a válság előtt, amikor a legmagasabb volt a foglalkoztatás. A közfoglalkoztatásban is lehetőséget biztosítottunk arra, hogy 100 ezer helyett 200 ezren vegyenek részt. Ennek ellenére a magyarok úgy döntöttek, hogy ezzel a lehetőséggel nem élnek. Büszkék vagyunk arra, hogy a vállalkozókat tudtuk abban segíteni, hogy munkahelyeket hozzanak létre az elsődleges munkaerőpiacon. A magyar munkaerőpiac nem került válságba, hanem átalakult. A válság után 33 ezer fővel többen dolgoznak a nagyobb hozzáadott értéket és így magasabb béreket biztosítani képes információtechnológiai szektorban. Ezt támasztják alá az Európai Unió statisztikái alapján készülő, a Központi Statisztikai Hivatal által készített statisztikák is, amelyek azt mondják, hogy a bértömeg is, tehát a teljes bértömeg, amit a munkavállalók keresnek, 8 százalékkal nőtt az elmúlt egy évben. És akkor még egy elemzés, ez egyébként a portfolio.hu-n is elérhető. A Bisnode elemzése szerint 2020-ban a végelszámolással és csőddel megszűnő vállalkozások száma 50 százalékkal kevesebb volt, mint 2019-ben. Tehát azok a gazdaságvédelmi intézkedések, amelyekkel a vállalkozásokat olcsó, nullaszázalékos kamatozású hitellel megsegítettük, azok az intézkedések, amelyek a befektetéskontroll-törvény keretében megakadályozták azt, hogy külföldiek vásároljanak értékes magyar vállalkozásokat, célra vezettek, és ezek a vállalkozások életben tudtak maradni. Még egy gondolatot engedjenek meg. Skóciában az év végéig valóban 80 százalékot kaptak az ottani munkavállalók úgy, hogy nem dolgoztak. Van egy globális cég, amely Skóciában is foglalkoztat és Magyarországon is foglalkoztat. Skóciában ezek után megszüntette a munkahelyek 30 százalékát; Magyarországon megtartotta a munkavállalóit, mert a gazdaságvédelmi akcióterv eredményes volt, mert a magyar gazdaság versenyképes. Most arra készül, hogy ebben az évben 20 százalékkal bővítse az itteni foglalkoztatását, és az elkövetkezendő két évben pedig megduplázza az árbevételeit és a magyarországi hozzáadott értékét. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, György László államtitkár úr. Előre bejelentett felszólaló Hollik István, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Urak! Képviselőtársaim! Nyilvánvalóan az előttünk fekvő költségvetésnek, mint minden költségvetésnek, alapvetően az a célkitűzése, küldetése, feladata, hogy választ adjon az előttünk álló legfontosabb kihívásokra. Van, amikor ebből több is van. [[18.00]] Ma elég egyértelműen egyetlenegy kihívást tudunk megemlíteni, ez pedig a koronavírus, illetve a koronavírus által okozott gazdasági válság. Ennek mértékéről már államtitkár úr beszélt, és mutatta, hogy bár talán sokan ezt nem így érzékeljük, de mégiscsak mélyebb válság, mint a 2008-09-es gazdasági válság volt. Ha ez a legfontosabb kihívás, a válság, a válságból való kilábalás, akkor az a legfontosabb, hogy egy ilyen válság után hogyan lehet újraindítani a gazdaságot, hogyan lehet újraindítani az életet, és ebben a költségvetésben van egy nagyon határozott válasz erre. Arra térnék ki a felszólalásom elején néhány percben, hogy érdemes végignézni, hiszen a rendszerváltás óta volt már néhány válság Magyarországon, hogy milyen típusú válságkezeléseket alkalmaztak a kormányok, hogyan reagáltak ezekre a válságokra, milyen költségvetéseket hoztak akkor létre. Válságok között is két típusú válságot különböztethetünk meg. Az egyik egy belső okokra visszavezethető válság, amikor külső ok, világgazdasági ok nem lelhető fel, és van a másik, amely alapvetően külső okokra vezethető vissza. Magyarországon volt mind a két típusú válság. Azt is megtapasztaltuk, hogy mind a két válság sajnos úgy érte Magyarországot, hogy szocialista kormányok voltak és lehetett látni, hogy reagáltak erre. A recept mindig ugyanaz volt: állami bevételek növelése, azaz a vállalkozások, az emberek és a családok megsarcolása. Ott volt az első válság, amely alapvetően belső okokra vezethető vissza, és amelyre a válasz a Bokros-csomag volt. Azért roppant meg akkor az állam működése, mert Arató képviselő úr főnökei, Gyurcsány Ferencék szétprivatizálták, kirabolták az országot, külföldi cégek tulajdonába juttatták, ez a helyzet, és emiatt egymillió munkahely ment tönkre, egymillió ember vesztette el a munkáját, és az állam működése megroppant; azt valahogy stabilizálni kellett. Mi volt a baloldali válságkezelés akkor? Bokros-csomag, megszorítás, megszorítás, megszorítás. Mondom, ez egy olyan válság volt, amely belső okokra vezethető vissza. Aztán ott volt a 2008-09-es világgazdasági pénzügyi válság, amelyet bár nem Magyarország okozott, azt tegyük hozzá, hogy egy nagyon gyenge, legyengített állapotban érte Magyarországot, de a baloldali válságkezelés pontosan ugyanez volt. Megszorítás, a 13. havi nyugdíjak elvétele, táppénz csökkentése, fizetések elvétele. Mi volt ezeknek a megszorításalapú, -központú válságkezeléseknek az eredménye? Az, hogy a válságot sehol nem oldották meg, sokszor csak mélyítették. Ha megnézzük például a 2008-09-es válságot, azt láthatjuk, hogy amíg az Európai Unió GDP-je 2009-ben 4,3 százalékkal csökkent, addig Magyarországon a baloldali… [[Arató Gergely: Az államtitkár úr nem ezt mondta! Legalább egyeztessenek!]] a baloldali kormány megszorításainak köszönhetően több mint 6 százalékos GDP-csökkenést kellett elszenvedni. Ezek tények, képviselő úr, ezt ön is tudja jól. Tehát nem vezetett eredményre az a megszorító politika, amit az ön főnöke vezényelt le. Mi lett még az eredménye azon túl, hogy lényegesen jobban sújtotta a magyar gazdaságot a válság, mint az Európai Unió egészét, tehát a gazdagabb országokat? Ez megmutatkozik a munkanélküliségben. Mi volt az önök megszorításalapú válságkezelő politikájának eredménye? Az, hogy elveszett 200 ezer munkahely; nem rövid időre, hanem hosszú időre, amit 2010 után kellett újra létrehozni. Tehát azt mondhatjuk, hogy a rendszerváltás óta nem volt még olyan válság, amit ne megszorításokkal kezelt volna az aktuális baloldali kormány. Most itt vagyunk egy olyan válságban, amit végre a Fidesz-KDNP-kormány egy teljesen más megközelítéssel kíván kezelni, és azt mondja, hogy akkor tudunk gyorsan kilábalni a válságból, sőt az európai gazdaság újraindításának nyertesei lenni, ha nem megszorítást hozunk, hanem támogatjuk a családokat, a vállalkozásokat, az embereket és a nyugdíjasokat. Ez egy teljesen más megközelítés. Értem én a baloldali károgókat, akik azt mondják, hogy ez nem fog sikerülni, de ilyenkor mindig visszaidézem magamban, amikor a Fidesz-KDNP-kormány azt mondta, hogy egy olyan munkaalapú gazdaságot és társadalmat fogunk építeni, ahol egyébként a költségvetés hiánya nem fog elszállni, 3 százalék alatt marad [[Arató Gergely: És sikerült?]] , a gazdasági növekedés az európai uniós átlagot meghaladó mértékben fog nőni, és egyébként még a munkahelyek száma is nőni fog. Azt mondták erre az okos baloldali közgazdászok, hogy ez lehetetlen, ilyet nem lehet csinálni. Vagy a gazdaságot élénkítem, vagy a munkahelyek számát növelem, de akkor viszont el fog szállni a költségvetés, tehát államadósságot csökkenteni, növekedést beindítani és közben fegyelmezetten tartani a költségvetést, az egyszerre nem lehetséges, az kizárt dolog. Aztán mégiscsak sikerült. Most ugyanígy vagyunk ezzel, hogy itt vagyunk a ’22-es költségvetés tárgyalásánál és a baloldali képviselők már most ítéletet mondtak, le is fújták a mérkőzést, azt mondták, hogy ez így már biztosan megbukott most. Kevéssé hiteles ez az álláspont, tisztelt baloldali képviselőtársak. Mert a valóság azzal szemben, amit önök állítanak, az, hogy az újraindítás költségvetése soha nem látott mértékű gazdaság-újraindítási akciótervet, csomag tartalmaz, amely a GDP 13 százalékára rúg. El lehet azt mondani, miniszter úr is az expozéban elmondta, hogy minden egyes ágazat, ha végignézzük tételesen a költségvetést, minden egyes ágazat több forrásból gazdálkodhat, mint amiből gazdálkodott a tavalyi évben. Annak a támogatásnak, amelyről beszéltem, amely alapja a költségvetésnek, mik a kulcspontjai? Az első a családok támogatása. Itt azt kell látnunk, hogy a tavalyi évhez képest is növekszik a családok támogatása, de amíg például a baloldali kormányok 934 milliárd forintot fordítottak a családok támogatására 2010-ben, ez az összeg ma már 1842 milliárd forint, közel 1000 milliárd forinttal több. Most már elmondhatjuk azt, hogy GDP-arányosan Magyarország költi, fordítja az egyik legtöbbet a családok támogatására annak érdekében, hogy aki gyerekeket szeretne vállalni, annak ne legyen a pénz és a megélhetés probléma. A második kulcspontja ennek a költségvetésnek a gazdaság újraindítása, itt említettem már a gazdaság-újraindítási akciótervet, amely a GDP 13 százalékára rúg. Nagyon sokatmondó az, hogy amikor baj van, a baloldaliak az idősek vállára újabb terheket raktak, azokra az idősekre, akik a legkevésbé tudnak reagálni a nehezebb helyzetre, mégis elvették tőlük a 13. havi nyugdíjat. A Fidesz-KDNP-kormány meg pont itt, a válság időszakában, a legnehezebb időszakban kezdi el a 13. havi nyugdíj visszaépítését, jövőre a nyugdíjasok már kétheti 13. havi nyugdíjat kaphatnak. És akkor nem beszéltünk arról, hogy ha teljesülnek azok a számok, márpedig általában az elmúlt tíz év tapasztalata ez, még ha a baloldali képviselőtársaimnak ez nem is tetszik és ezt nagyvonalúan el szokták felejteni, hogy ami le van írva a költségvetésben, az általában úgy is szokott lenni, tehát ha olyan gazdasági növekedés lesz, mint amilyet egyébként a Pénzügyminisztérium, illetve ez a költségvetési javaslat előrevetít, akkor a nyugdíjasok nyugdíjprémiummal is számolhatnak, hiszen egy elég nagy gazdasági növekedés lesz tapasztalható, lényegesen nagyobb, mint az Európai Unió átlaga. Aztán itt van a következő fontos pontja a költségvetésnek, ez a 25 év alattiak szja-mentessége. [[18.10]] Tehát, amikor nehéz helyzetben vagyunk, akkor mondjuk azt a fiataloknak, hogy kezdjetek el dolgozni, és avval segít a kormány, hogy szja-mentességet kapnak 25 év alatt a fiatalok. Aztán a munkáltatói adóterhek csökkentése nagyon fontos. Itt már szóba került a munkahelyek száma, a munkanélküliség, illetve a foglalkoztatottsági ráta. Ami a baloldali kormányok idején az európai uniós átlag alatt volt mármint a foglalkoztatottság , most meg lényegesen afölött van. Ez annak a politikának volt köszönhető, ami a munkát terhelő adókat folyamatosan csökkentette. Ez most is folytatódik. A jövő évi költségvetésben a munkát terhelő adók 113 milliárd forintot hagynak ott a vállalkozásoknál. A 6. fontos pontja a költségvetésnek a munkahelyek és a beruházások támogatása. Itt azt gondolom mert nyilván a jövő évi költségvetés majd jövőre valósul meg , hogy azért vissza kell idéznünk arra, hogy a magyar válságkezelés annyiban volt különböző itt erre már György László államtitkár úr utalt is , annyiban különbözött más országok válságkezelésétől, hogy amíg ott csak a munkahelyek megtartására fókuszáltak, addig a magyar kormány azt mondta, hogy itt most esély van arra, hogy beruházásokat tudjunk hozni Magyarországra. Egyébként válságmentes időszakban öldöklő harc van a beruházásokért. Viszont, akit erősen ér a válság, és képes még arra, beruházásösztönzésre forrásokat elkülöníteni és erre fordítani, a magyar költségvetés, a magyar állam most ilyen helyzetben volt, az rendkívül nagy előnyre tehet szert. Tehát a beruházásösztönzés egy nagyon fontos és lényegi pontja ennek a költségvetésnek, és látjuk, hogy éppen a válság közepén, a tavalyi év végén, ha jól emlékszem, egy soha nem látott mértékű beruházást, több mint 600 milliárd forintos beruházást jelentett be a kormány Iváncsán. Ez, ez a politika az, amelyik Magyarországot és a magyar gazdaságot újra fogja indítani és sikerre fogja vinni, és azt gondolom, hogy nem túlzó az az elvárás, az az elvárásunk ettől a költségvetéstől, hogy ennek a költségvetésnek köszönhetően a magyar gazdaság az európai gazdaság újraindításának a nyertese lehessen, és újra elmondhassuk azt, hogy arra a növekedési pályára állunk, amelyet az jellemez, hogy legalább kétszer akkora Magyarország növekedése, mint az Európai Unió átlagáé. Összegezve tehát, azt kell mondanom, hogy természetesen a KDNP ezt a költségvetést támogatni fogja, azért fogjuk, mert végre a rendszerváltás óta először egy gazdasági válságot, a Bokros-csomaggal meg a 2008-9-es baloldali megszorító válságkezeléstől eltérően, végre támogatásokkal fogja kezelni. Éppen Dobrev Klára mondta azt egy őszinte pillanatában, hogy nekik 2008-9-ben sikerült megmenteni a bankokat, de nem sikerült megmenteni az embereket. Ilyen a baloldali válságkezelés. Mi nem ezt az utat, nem a megszorításalapú válságkezelést választottuk, hanem ebből a válságból úgy akar kijönni Magyarország, hogy támogatást nyújt a családoknak, a vállalkozásoknak és a munkavállalóknak, és azt gondolom, evvel el fogjuk azt érni, hogy Magyarország nyertese lesz az európai gazdaság újraindításának. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Hollik István képviselő úr. A következő előre bejelentett felszólalónak nem egészen 4 és fél perce maradt. Következik Arató Gergely jegyző úr, a DK képviselője.
Köszönöm szépen. Nagyon tanulságos így hallgatni az egymást követő kormánypárti hozzászólásokat, kevés kivételtől eltekintve ugyanis önök nagyon keveset beszélnek erről a költségvetésről, nagyon keveset beszélnek erről az évről, és nagyon sokat beszélnek 2008-ról meg ’94-ről vagy ’95-ről azt hiszem, ’95-ről , akkor volt a Bokros-csomag. Azt kell mondanom, hogy ez mutatja azt, hogy önöknek nincs mondanivalója a jelennek, és nem mernek beszélni arról, hogy mi van igazából ebben a költségvetésben. Nem mernek beszélni arról, hogy ez a költségvetés valójában csak keveseknek, az önök holdudvarának, a barátaiknak, a rokonaiknak és üzletfeleiknek hoz jót, és nem az országnak. Tudja, államtitkár úr, itt Dudás képviselő úr kis falvakba invitálta önöket, de én György államtitkár úrnak azt mondom, hogy nem kell kis falvakba menni, üljön föl a metróra, menjen el a végállomásra Kőbánya-Kispesten, és mondja el ott az embereknek, hogy nem került válságba a munkaerőpiac, csak átalakult. Mondja ezt azoknak az embereknek, akik fél évet vagy egy évet voltak munka nélkül, akiket részmunkaidőben foglalkoztattak töredék pénzért, akik a korábbi biztos állásuk helyett most feketén vagy szürkén vannak foglalkoztatva pizzafutárként. Mondja meg nekik, csak utána gyorsan szaladjon, mert nekik is lesz véleményük. Tudja, ha megkérdezzük az embereket és nem ezeket a statisztikákat használjuk, amikből nyilván önök korlátlan számban tudnak hamisítani és előállítani, ha erre szükség van , akkor el fogják mondani azt, hogy milyen azokban a panelházakban élni, és nemcsak panelházakban, de régi társasházakban, amiknek a felújítására nem jut forrás, nem kérik rá az uniós forrást, és nem biztosítanak hazai forrást, milyen élni azokban a házakban, ahol az utcát fűtik drága pénzen, ahol rossz a lift, rossz a szemétledobó, ahol tönkremennek a lakások, merthogy ők valahogy nem férnek bele az állami támogatásokba, vagy ha bele is férnek, nem tudják megfizetni a sokmilliós önrészeket. Menjenek el azokhoz az emberekhez, és mondják el nekik, hogy minden rendben van, akiknek műtétekre kell várniuk fél évet, egy évet, akiknek vizsgálatokra kell várni 2-3 hónapot, akik sorban állnak a rendelőintézetekben, akiknek nem jut orvos és ápolónő, mert önök olyan jól menedzselik az egészségügyet. Mondják el a nyugdíjasoknak, akiket egyébként a svájci indexálás megszüntetésével sok százezer forinttal vertek át az elmúlt években, amikor sokkal magasabb volt a béremelkedés, mint az infláció. Mondják el, hogy most azzal, hogy kétheti nyugdíjjal többet adnak jövőre, megoldották minden problémájukat, meg a mai 800 forintos nyugdíjemeléssel minden gondjukon túl vannak. Mondják el azt azoknak az embereknek, akik nem tudják befizetni a villanyszámlát meg a gázszámlát, mert dönteniük kell, hogy számlát fizetnek vagy esznek, hogy egyébként önök a rezsicsökkentéssel mindent megoldanak. Vagy mondják el azoknak a családoknak, akiknek miközben a miniszterek fizetése kétszeresére nőtt 2008 óta, azóta a családi pótlékukat egy fillérrel nem emelték meg, hogy nekik aztán minden problémájuk meg van oldva. Önöknek más dolgok fontosak: a vadászati világkiállítástól Mészáros Lőrinc szállodáiig, nekünk viszont ők fontosak: a nyugdíjasok, a családok, a nehéz sorban élő emberek, a társasházakban és panelházakban élők. Mi olyan módosítókat fogunk benyújtani, amik nekik segítenek. Újra be fogom nyújtani a Kőbányát és Kispestet érintő módosító indítványaimat is. Lesöpörték őket az előző években. Mondjanak rájuk nemet! Mondjanak nemet arra, ha mernek, hogy nem kell felújítani a Kőbánya-Kispest vasútállomást, mondják ki, ha merik, hogy nem kell felújítani a Kőrösi Csoma Sándor Művelődési Központot, mondják ki, ha merik, azt, hogy nincs szükség arra, hogy egyébként nagy forgalmú városi főutak Kőér utca, Ady Endre út, Üllői út ne sorompóval, felszíni kereszteződéssel menjen át a vasúton, és ne álljanak ott órás dugók időnként. Jöjjenek oda, és mondják el ezt az embereknek! Mondják el azt, hogy nincs szükség Kispesten az egészségügyi központ további felújítására, ennek a folytatására! Mondják ki, hogy önök elveszik a pénzt az önkormányzatoktól, és ezért nem jut az utakra. Ezt mondják ki, de álljanak eléjük! Itt a parlamentben könnyű a statisztikák mögé bújni. Ott az emberek Kőbányán és Kispesten tudják, hogy az ő életük milyen, és tudják azt, hogy ettől a kormánytól milyen segítséget kapnak. Megmondom: semmilyet. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, jegyző úr, képviselő úr. Kétperces jelentkező nincsen, ezért megadom a szót Bartos Mónika képviselőnek ,a Fidesz-képviselőcsoportból. Öné a szó, Bartos Mónika.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Jó néhány órája folyik már a 2022-es költségvetés általános vitája, és azt hiszem, hogy kormánypárti képviselőtársaimmal egyetértünk abban, hogy ez a költségvetés az ország újraindításának a költségvetése. Én is úgy látom, hogy egy világjárvány vége felé közeledve nagyon fontos, hogy úgy csoportosítsuk az erőforrásainkat, hogy azokat azokba a szegmensekbe tudjuk összpontosítani, ahol a legtöbb embert elérik és a legtöbb ember számára hozzáférhetőek, a legtöbb ember számára tudnak segítséget nyújtani. [[18.20]] Így, ahogy nagyon sok képviselőtársam már elmondta, igen sok forrást igyekszik a kormány helyezni a munkahelyteremtésbe, a gazdaságélénkítésbe, a családtámogatásba, nyugdíjasok támogatásába, az egészségügybe, a felsőoktatás fejlesztésébe. Ezek csak címszavak, és a legjelentősebbeket említettem éppen. És ahogy miniszter úr is elmondta, sajnos a világjárvány egy nagyon eredményes szakaszban érte a gazdaságunkat, és megtorpanást eredményezett. Ugyanakkor ez nagyon kedvezőnek is tekinthető, hiszen egy erős gazdaság jobban és dinamikusabban tud reagálni a környezete változásaira, ahogy ezt a magyar gazdaság reagálóképességében is láttuk, hiszen volt erőforrás Magyarország történetének legnagyobb gazdasági mentőcsomagjára, volt erőforrás a védekezésre, a védekezésben részt vevők megerősítésére és azon eszközök beszerzésére, gyors beszerzésére hiszen láthattuk, hogy Magyarország nyugat-európai országoknál dinamikusabban reagált , amelyek ezt a védekezést segítették. Ahogy képviselőtársaim is elmondták, a gazdaság-újraindítási akciótervben 7300 millió forint áll majd rendelkezésre ahhoz, hogy minél gyorsabban a gazdaságot újra fejlődési pályára tudjuk állítani. Ugyanakkor ezek a fejlesztések semmit nem érnének akkor, hogyha nem védekeznénk azon veszélyekkel szemben, amelyek a koronavírus-járvány mellett az országunkat érhetik. Én a Honvédelmi és rendészeti bizottság tagjaként éppen a múlt héten vettem részt egy olyan V4-es egyeztetésen, amelyen a honvédelemmel, biztonságpolitikával foglalkozó bizottságok vettek részt, és a résztvevők komoly figyelmet szenteltek annak a ténynek, hogy a koronavírus-járvány enyhülésével, a válságos időszakok elmúltával ismét számítanunk kell majd a migrációs folyamatok erősödésére. Hiszen a jó idő beköszönte, a nyugati országok javuló oltási arányai, illetve a korlátozások fokozatos feloldása mind abba az irányba hatnak, hogy növekszik az illegális migráció mértéke. Ezt láthattuk akkor is, amikor az első hullám enyhült, és ezt követően több illegális migráns próbált jogellenesen hazánkba jutni. Ez 2020-ban összesen 46 179 főt jelentett, napi átlagban 126 főt. Míg hogyha ezen év első néhány hónapját, első harmadát nézzük, akkor már a szám 30 433 fő, tehát napi átlagban 254 fő próbálkozott a határainkon illegálisan átjutni. És ha a két év első felét nézzük, első néhány tavaszi hónapjának adatait, akkor nem számíthatunk arra, hogy ez a tendencia a következő évben csökkenni fog. Ahogy sokszor elhangzott, a nyugat-balkáni útvonalakon, amelyek számunkra a legnagyobb kockázatot jelentik, nem segíti a helyzetet, hogy Görögországban közel százezer illegális bevándorló torlódott fel, illetve a görög-török határon, Törökország térségében is jelentős tömegek tartózkodnak. És láttuk azt 2015-ben, hogy mit jelent, amikor százezres migrációs hullám jelenik meg Magyarországon. És el kell mondani, hiszen ennek a V4-es bizottsági ülésnek a témáját ez is jelentette, hogy az illegális migráció, amely tömegekben zajlik, azért is veszélyes, mert lehetőséget ad a terrorszervezeteknek arra, hogy eljuttassák harcosaikat olyan területekre is, amelyek korábban békések voltak. Illetve ezeket az országokat ezek a szélsőséges radikálisok arra használják, hogy háttérként, menedékként ott megbúva felkészüljenek az egyes támadásokra, és erre példát is láttunk nyugat-európai országokban. Emiatt, ha megnézzük azt, hogy mit is fontos és mit is kellene tennünk, mindenképpen ki kell emelni, hogy Magyarország elemi nemzetbiztonsági és nemzetgazdasági érdeke az, hogy Közép-Kelet-Európában biztonság legyen, és a térség stabilitása garantálva legyen, ezért az illegális migráció felszámolása és az embercsempészek üzleti modelljének megtörése számunkra elemi fontosságú. Mindezt az EU területén kívül kell végrehajtanunk, szorosan együttműködve a szomszédos harmadik országokkal, illetve javítanunk kell mert ez másképp nem működik a kibocsátó országok helyzetét is. Ezért is fontos eleme volt a V4-es konferenciának, hogy folytatni fogjuk a közös fellépést annak érdekében, hogy a nyugat-balkáni és az észak-afrikai országokat támogassuk azzal az átfogó segítségnyújtással, amit már most is teszünk. Elmondható, hogy az uniós migrációs politika nem a közeljövőben fog egységes helyzetben, egységes vélemény formájában megjelenni, hiszen az Európai Bizottság 2020 szeptemberében mutatta be az új tervezetét, az új migrációs és menekültügyi paktumot, de az egyes országok eltérő kül- és belpolitikai érdekei miatt elhúzódó egyeztetésre kell számítani. Ezért most és a közeljövőben is a határaink, külső határaink védelme fogja adni a biztonság garanciáját. Ezért, ha megnézzük a 2022-es költségvetést ezen szempontból, akkor láthatjuk, hogy honvédelmi és közbiztonsági célokra külön figyelmet fordít a költségvetés: mind a migráció elleni védekezésre, mind pedig a terrorellenes intézkedések elhárítására, és mindezekre a kormány jóváhagyásával az előirányzatokat továbbra is túl lehet lépni. Hogyha a Belügyminisztérium költségvetési fejezetének számait nézzük, akkor megláthatjuk azt, hogy kiemelten kezeli a tárca a kiberbiztonsági-informatikai fejlesztéseket. Ez nagyon-nagyon fontos, hiszen az embercsempészek és a terroristák tevékenységük során nagymértékben támaszkodnak a mai modern infokommunikációs csatornákra, és ha erre a területre több forrást fektetünk, akkor a felderítések száma is egyre nő, és egyre nagyobb sikereket tudunk elérni ezen a területen. Ugyanakkor veszélyt és kockázatot jelentenek a kibertámadások is, és elemi érdekünk, hogy megvédjük stratégiai információs rendszereinket ezen támadásoktól. Fontos aláhúzni és már Simicskó frakcióvezető úr említette is, hogy a rendvédelmi szervek hivatásos állománya kiegészítő juttatásainak biztosításához, illetve a rendvédelmi alkalmazotti illetményemelés következő ütemének megvalósításához szükséges források is rendelkezésre állnak. Ezeket az embereket, akik nap mint nap a biztonságunk garantálásáért dolgoznak, nagyon fontos megbecsülnünk. Természetesen vannak költségvetési korlátaink, de azt látnunk kell, és fontos aláhúznom, hogy a korábbi években megkezdett illetményemelési programok következő lépései megvalósításra kerülhetnek, és így kiszámíthatóvá teszik ezeket az életpályákat. Hogyha pedig azt is számításba vesszük, hogy a családtámogatási eszközök, a családokat segítő adókedvezmények is rendelkezésre állnak, akkor, úgy gondolom, hogy a rendvédelmi alkalmazottak megfelelő megélhetése biztosított. Ha áttérünk a honvédelem kérdésére, akkor folytatjuk az előző években elkezdett utat, hiszen 2022-ben a NATO ajánlásait figyelembe véve a GDP százalékában kerülnek meghatározásra az elmúlt évekhez hasonlóan a források. Tehát ez hasonlóképpen fog rendelkezésre állni, mint az előző években. Ez lehetőséget ad a „Zrínyi 2026” honvédelmi és hadeszközfejlesztési program folytatására. Ez fejlesztéseket, haditechnikai eszközök modernizálását és a személyi állomány felszerelésének, elhelyezési körülményeinek javítását is magában foglalja. Elmondható, hogy nagyon kevés olyan NATO-tagország van, amely ilyen rövid idő alatt ilyen volumenben és ilyen széles spektrumban akarja és képes megvalósítani a haderőfejlesztés korszerűsítését. Ezzel a Magyar Honvédség teljesen megújul, és fontos azt hangsúlyozni, hogy a modernizálás legfőképp magára az emberre, a katonára fókuszál. [[18.30]] Tehát mind a képzési, mind az oktatási rendszerek fejlesztésével, mind pedig az életpályamodellel segíteni kívánjuk a katonák karrierjének alakulását. A másik fontos elem, ahogy Simicskó képviselőtársam is említette, a haditechnika pillérének megerősítése ebben az ágazatban, ami a korszerű eszközök beszerzését és rendszerbe állítását, valamint a kutatás-fejlesztést is magában foglalja. Tegnap láthatták a híradásokban képviselőtársaim, amint miniszterelnök úr fogadta a Rheinmetall vállalat vezetőit, amely során az ezen vállalattal kötött megállapodás keretében Zalaegerszegen a világ egyik legkorszerűbb gyalogsági harcjárműveit gyártó üzem létesítése indul meg. Hasonló eredmény a török páncélozott katonai járművek beszerzése és hazai gyártására vonatkozó megállapodás is, de nagy fejlesztéseket hajtottunk végre a légvédelmi rakétarendszerek területén és az aviatika területén is. Nagyon kiemelt szempont számunkra, hogy hazánk a térség békéjének és biztonságának meghatározó tényezőjévé kíván válni. Ezt nem is tehetjük másként, hiszen fontos nyugat-balkáni migrációs útvonalon helyezkedik el hazánk, és hogy ez a térség a stabilitását megőrizze, és ezen stabilitás biztosítva legyen, az fontos érdekünk, és az Európai Unió érdeke is. Úgy látom, hogy azok a célok, amelyeket a kormány a családok megerősítésével, a munkahelyteremtéssel, a gazdaság újraindításával kitűzött, megvalósíthatók főleg amiatt, mert a védelmi intézkedésekre is megfelelő forrást nyújt a következő évi költségvetés. Hiszen az egyéb fáradozások mit sem érnének, ha Magyarország közbiztonságának romlása vagy szabadságának, szuverenitásának veszélyeztetése fennállna. Ahogy Varga Mihály pénzügyminiszter úr expozéjában mondta, a honvédelemre szánt összeg 2022-ben a 2021-es források 30 százalékával bővül, tehát 30 százalékkal a ’21-es forrásokhoz képest, és ez 2010-hez viszonyítva négyszeres növekedést jelent. A honvédelemre elkülönített források pedig a 2010-es alaphoz képest két és félszeres növekedést mutatnak. Tehát fontos azt megállapítanunk, hogy egy világjárvány sújtotta 2020-as, 2021-es év után jó reménységgel tekintünk a 2022-es esztendőre, amely Magyarország újraindításának az esztendeje lesz, és a folyamatok már most elkezdődtek, és a következő évben pedig folytatódni fognak. Köszönöm szépen a figyelmet, képviselőtársaim és a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Bartos Mónika. A következő előre bejelentett felszólaló Gyüre Csaba képviselő úr, Jobbik.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Hölgyek és Urak! A költségvetési törvénnyel kapcsolatosan hallottunk a nyugdíjasokkal kapcsolatban nagyon sok jót kormányoldalról, szinte örömódákat hallottunk: a 13. havi nyugdíj visszaépítése, inflációkövető nyugdíjrendszer, reálérték-megőrző nyugdíjrendszer és ehhez hasonló kifejezéseket hallottunk folyamatosan. Árnyalni szeretném ezt a képet, hogy azért annyira nem olyan jó ez a helyzet, és van ennek az éremnek egy másik oldala is, amelyik sokkal sötétebb és sokkal rosszabb, és ezt nem önök, nem mi éljük meg, hanem a nyugdíjasok, akik otthon vannak és várják a kis nyugdíjat, és abból próbálnak meg megélni. Hogy mi is ezzel kapcsolatban a probléma? Jó néhány probléma van, itt elsősorban a vegyes indexálás elvétele egy fontos probléma, ami hozzájárult ahhoz, hogy folyamatosan nagyon erőteljesen nyílik az olló a bérek nagyságrendje és a nyugdíjak nagyságrendje között, már összegszerűségben értem ezt, és folyamatosan egyre jobban távolodik egymástól. Ezt konkrét számokban is meg tudjuk mondani, azért az látszik, hogy 2010-ben a nettó átlagkereset 65,1 százaléka volt az átlagnyugdíj, míg 2019-ben ez már 51,8 százalékára esett vissza. Azt hiszem, hogy ez egy döbbenetes szám, hogy mennyire elvált egymástól a nyugdíj és a bér, és így nyilván a vásárlóértékben is ez nagyon sokat jelent. De szeretnék felhozni egy olyan témát is, amelyért a Jobbik Magyarországért Mozgalom már tizenkét éve küzd, és folyamatosan felhozzuk a költségvetéskor is és egyébként is, ez pedig a férfiak negyven év munkaviszony utáni nyugdíjba vonulási lehetősége, hogy a férfiak is kapják meg ugyanazt a lehetőséget, amit a nők megkapnak. Mi annak idején, amikor a nők számára ez bevezetésre került, azért harcoltunk, hogy ebben ne legyen különbség a férfiak és a nők között, mindenkire egyformán ez érvényes legyen. A rugalmas nyugdíjrendszer megteremtése, a nyugdíjba vonulás az évek alapján is nagyon fontos lenne, s ezért kellene ezt a lehetőséget is visszahozni. Tudom, hogy ez a labda a kormányzat részéről folyamatosan visszadobásra kerül, holott nem kerülne olyan sokkal többe, számításaink szerint körülbelül mintegy 150 milliárd forintba kerülne, ha bevezetnénk a férfiak számára is ezt a nyugdíjba vonulási lehetőséget. Látjuk azt, hogy a férfiak száma, aránya sokkal alacsonyabb a nyugdíjasok között, tehát ez jóval kevesebb férfit is érintene, mint nőt érintene, tehát szerintem ezt mindenféleképpen be kellene vezetni. Illetve ha figyelembe vesszük, hogy rengeteg olyan munkaterület van, ahol azt a fizikai munkát már egy 60 éves, egy 62 éves férfi nem tudja elvégezni, nem képes rá, és ezért kerül ki a munkaerőpiacon kívülre, ezért kerül akár munkanélküli-segélyre, amely egyedülállóan rövid Magyarországon és kis összeget biztosít, 90 napra vonatkozik, azután pedig vagy szociális járadékos lesz, vagy a közmunkában tud elhelyezkedni. Azt gondolom és itt már államtitkár urak mondták többször, hogy itt van a közmunkaprogram, ott el tudnak helyezkedni , hogy aki becsületes munkával 40-42 évet ledolgozott, és akár egy 300-350 ezer forintos jövedelme volt, annak visszamenni 50 ezer forintért nap mint nap dolgozni, és az alapján fogják majd megállapítani a nyugdíját is, azt hiszem, hogy senki sem szeretné, hogy ez elérje és utolérje őt ez. Ezért kellene hagyni valamivel méltóságteljesebben elmenni ezeket az embereket nyugdíjba. Mivel a férfiak átlagéletkora is sokkal rövidebb, mint a nőké, ezért ez nyilván összegszerűen is jóval kevesebbet tenne ki a költségvetésben, sokkal kevesebb pluszt, mint a „Nők 40 plusz”. Azt gondolom, hogy itt mind a két nem esetén fontos lenne ennek a bevezetése, illetve a nőknél nyilván a fenntartása, a férfiaknál pedig a bevezetése. Aztán a 13. havi nyugdíj is szóba került, hogy ezt annak idején 2009-ben a Bajnai-kormány elvette. Én már egyszer megkérdeztem itt, de most ismét megkérdezem, hogy mi akadályozta meg az Orbán-kormányt, hogy ezt 2010-ben visszaadja, ha önök úgy gondolták, hogy ez egy óriási terrortámadás volt a nyugdíjasok ellen, hogy el lett véve tőlük. Akkor mi akadályozta meg önöket? A Bajnai-kormány 2009-ben egy félévet vett el, egy második félévet, 2010 első félévében már az Orbán-kormány vissza tudta volna adni, ’11., ’12., ’13. és a többi, 12 évnyi, ha így nézzük, akkor az Orbán-kormány 12-szer egyhavi 13. havi nyugdíjat vett el a nyugdíjasoktól, ami azt jelenti, hogy több mint egyévi nyugdíjat vettek el önök a nyugdíjasoktól, ha önök szerint ezt a 13. havi nyugdíjat jogellenesen vették el annak idején, és ez járt volna a nyugdíjasoknak. Ha ezt a logikát megfordítjuk és önökre vetítjük, akkor önök egyévnyi nyugdíjat vettek el a nyugdíjasoktól. Ez pedig tény, hogy nem adták vissza, tehát ezt önök elvették. Ugyanígy a svájci indexálással is nagyon komoly összegtől estek el a nyugdíjasok, hiszen valóban a KSH-s inflációval egyenértékben önök emelik a nyugdíjakat, a hivatalos inflációval, de nem a nyugdíjaskosár inflációját, a nyugdíjaskosarat kellene másképpen összeállítani, mert jóval magasabb volt az elmúlt években a nyugdíjasokra vonatkozó infláció, és ennek ellenére még vitatom azt is, hogy az értékállósága megmaradt volna a nyugdíjaknak. [[18.40]] Ha viszont a vegyes indexálás kerülne bevezetésre Magyarországon újra, akkor az azt jelentené, hogy a bérek növekedése alapján 50 százalékban vagy valamilyen százalékban a bérek növekedése emelné a nyugdíjakat, és ezért figyelembe lenne véve. Egyébként teljesen logikus, mert a megemelkedett bérek alapján több folyik be a nyugdíjkasszába is, tehát ez alapján lenne fedezete annak, hogy a vegyes indexálás újra bevezetésre kerüljön Magyarországon. Ugyanilyen probléma a differenciált nyugdíjemelés kérdése is. Ez is egy döbbenetes dolog, hogy Magyarországon eljutottunk oda és 2020-ra jutottunk el oda , hogy a legkisebb és a legnagyobb nyugdíjak között szinte százszoros a szorzószám. Ez egy döbbenetes dolog. Hatalmas különbségek alakulnak ki. Nyilván az ember nem a szocializmus egyenlőségi elveit akarja visszahozni, de azt gondolom, hogy itt is kellene valamiféle differenciált nyugdíjemelés, és ezt a Jobbik Magyarországért Mozgalom folyamatosan el szokta mondani itt a parlamentben. Az alacsony nyugdíjak nagyobb százalékban történő emelése egy fontos kérdés lenne, amit meg kellene tudni valósítani. Aztán, ha már azt mondjuk, hogy milyen jó a nyugdíjasok helyzete, akkor megint az érem egy másik oldalára szeretnék rávilágítani. 2010-ben a magyar GDP 11,2 százalékát költötték a nyugdíjakra. Ma ez a szám 8,3 százalék. Tehát ez azt jelenti, hogy GDP-arányosan egynegyedével csökkent a nyugdíjasok számára költségvetésből fenntartott összeg. Tehát még egyszer mondom a számokat: 11,2 százalékról 8,3 százalékra csökkent. Azt gondolom, hogy ez egy döbbenetes szám. Ez is mutatja azt, hogy mennyire igazságtalan az a nyugdíjrendszer, ami 2010 óta itt Magyarországon megvalósításra került az Orbán-kormány által, és ennek lett az egyik következménye az, hogy ma több mint 500 ezer nyugdíjas él a megélhetési küszöb alatt. Körülbelül 100 ezer forint ma ez a megélhetési küszöb, és ma Magyarországon több mint 500 ezer nyugdíjasnak ennél kisebb a jövedelme. Itt már sokan beszéltek arról, hogy mennyi ma a minimálnyugdíj, a 28 500 forint, és a többi. Tehát nyilván ezek azok az összegek, amelyekhez hozzá kellene nyúlni, amin kellene változtatni. Lehet, hogy külön kellene választani a minimálnyugdíjat, a többi szociális ellátás alapösszegének a számításától elválasztani, egy külön számot adni, hogy ne kössük ezt össze, de mindenképpen szükség van arra, hogy a minimálnyugdíjat is nagyon komoly mértékben megemeljük, illetve, hogy ezt az 500 ezer nyugdíjast minél hamarabb kimozdítsuk abból az állóvízből, amiben most vannak, ahol valóban a napi megélhetésükért kell küzdeniük. Azt gondolom, hogy akár egy 30-40-50 évet ledolgozott embernél szégyen az, hogy az élelmezését, rezsiköltségét sem tudja megoldani abból, amit ő megkap. Még egyre szeretném felhívni a figyelmet, ez pedig az országrészek közötti különbség a nyugdíjrendszerben. Míg például egy évvel ezelőtt Budapesten 161 ezer, Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében 121 ezer forint volt az átlagnyugdíj, ez nyilván visszavezethető arra, hogy az átlagkeresetek is sokkal magasabbak a fővárosban, mint Északkelet-Magyarországon. Sajnos az a probléma, hogy ez a tendencia az elmúlt években csak tovább erősödött, ez az olló is csak tovább fog nyílni, és egyre több problémát fog okozni a nyugdíjas-társadalomban. Azt gondolom, hogy nem örömódákat kellene zengeni az elmúlt tizenkét év nyugdíjrendszeréről, hanem komolyan venni a nyugdíjasszervezetek kéréseit, és leülni tárgyalni, és ami lehetőség van, azt ebből megvalósítani. Nagyon kérem, hogy a kormány ezeket a kritikákat és javaslatokat is vegye figyelembe a jövőben. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Gyüre Csaba képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy Simicskó István frakcióvezető úr arról tájékoztatott, hogy a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja a vitában a frakció megmaradt időkeretéről a Fidesz-képviselőcsoport javára lemond. Kérem munkatársainkat, hogy az időkereteket a bejelentésnek megfelelően módosítsák. [[Megtörténik.]] A következő előre bejelentett felszólaló Riz Gábor, a Fidesz képviselője.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! Lassan estébe hajló időben egy talán váratlan fordulattal kezdem a magam hozzászólását. A vezérszónoklatok között elhangzott többek között a kormányoldal számára olyan kritika, hogy mi egyszerűen hazaárulók vagyunk. Elhangzott annak kapcsán, hogy a kínai befolyás hogyan erősödik a tervezett Fudan Egyetemen keresztül Magyarország irányába. Szeretnék idézni egy klasszikus gondolkodótól, egy volt és jelenlegi képviselőtársunktól. „A Fudan Egyetem egy olyan mágnes, amely egyébként a világ sok pontjáról hívhat ide nagyon jó tudásra vágyó és egyébként jó fizetőképes háttérrel rendelkező diákokat és oktatókat, professzorokat. A Fudanon Nobel-díjasok sokasága tanít, egy igazán pezsgő nemzetközi élet zajlik. Mindaz, amit a Fudannal kapcsolatban itthon hallunk, hogy a kommunista doktrína jegyében kell ott oktatni, meg élni, ez közel sem így van. Tehát ennél a kínai tudományos és egyetemi világ jóval felvilágosultabb. Ez egyébként Magyarországnak csak hozhat.” Elmondom, hogy ki volt az illető: Ujhelyi István, aki az ATV nap hírei között 2021. április 22-én mondta el ezeket a gondolatait. Javaslom, hogy az ellenzéki sorokban még itt lévő képviselőtársak tegyék magukévá az ő gondolatait, és talán ennek jegyében át fogják értékelni a Fudan Egyetem magyarországi lehetőségeit. Tisztelt Képviselőtársak! Magyarország költségvetésitörvény-javaslata tárgyalása során néhány előzetes gondolatot engedjenek meg. Nagyon sok szempont elhangzott már a magyar gazdaság, Magyarország nemzetközi megítélését illetően, én néhány olyan aprósággal szeretnék hozzájárulni a teljes képhez, ami talán mindannyiunk számára fontos. Tudjuk, hogy Magyarország egy nyitott gazdaság az európai gazdaság felé és elsősorban német orientáltsággal, de számtalan más európai ország felé gazdasági kapcsolatokkal, kereskedelmi kapcsolatokkal. Az öröm számunkra, hogy azok a hitelminősítők, amelyek Magyarország besorolását időről időre megteszik az adósság, a gazdaság fejlettsége, a gazdaság teljesítőképessége tekintetében, mostanában ritkábban kerülnek az ellenzéki sajtó részéről fókuszba, hiszen jókat mondanak az országról. Azt is tudjuk, hogy az elmúlt időszak egyik véleménye volt, hogy BBB besorolásban hagyta a Fitch Magyarország kilátásait a következő időszakra, és 2021-től újra növekvő pályára állítja a magyar gazdaságot. Ugyanezt erősítette meg a Standard & Poor’s, amely szintén változatlanul hagyta a magyar besorolást, és hasonló szinten stabilnak minősítette a magyar gazdaság kilátásait. Ezt erősítette meg a tegnapelőtti napon napvilágra került hír, hogy az első negyedév GDP-adatai szerint jóval a várakozáson felül kezdte 2021-et a magyar gazdaság, az előző évi utolsó negyedévhez viszonyítva 1,9 százalékkal nőtt, csökkentve a mínuszunkat a GDP arányaiból. Fontos azt is elmondanunk, hogy olyan vezető elemzők is pozitívan nyilatkoznak Magyarország lehetőségeiről, mint például az ING egyik vezető elemzője, aki azt mondta, hogy az első negyedéves GDP-növekedés és a vártnál mérsékeltebb éves visszaesés azt is jelenti, hogy a magyar gazdaság a vártnál korábban, vagyis már a nyár előtt elérheti a válság előtti teljesítményét. Tisztelt Képviselőtársak! Ez egyértelműen azt jelenti, hogy a magyar gazdaság jó állapotban van. Azt is jelenti, hogy a magyar kormány jól tervezett akkor, amikor befektetést követően igyekezett a magyar gazdaságot, a magyar munkavállalót megvédeni. Megvédte elsősorban azért, mert tudjuk jól, ha munka van, minden van. Ahol jövedelem van, abból adót tudunk fizetni, és ahol adót fizetnek, ott a helyi önkormányzat, az ország adópolitikája és nagyon sok minden más, ami szolgáltatás igénybevétele, szolgáltatás biztosítása is, a helyére kerül. [[18.50]] Nagyon fontos azt is tudnunk, hogy Magyarország ezekkel a számokkal Európa élmezőnyébe tartozik. Azt is fontos tudnunk, hogy a 2022. évi költségvetésben az egyik legfontosabb tétel az, hogy 7308 milliárd forint áll rendelkezésre a gazdaság-újraindítási akcióterv keretein belül. Három pilléren nyugszik a növekedésünk: a meglévő munkaerő-tartalékok kiaknázása támogatja a foglalkoztatás további növekedését, így az elkövetkezendő években ugyanakkor növekedési szempontból egyre meghatározóbbá válnak a termelőkapacitások, illetve az ezeket bővítő beruházások, valamint a hatékonyságot javító technológiai és zöldberuházások is. Én Borsodból érkeztem, a borsodi 3. választókerületből, amely 71 települést takar, és a 71 település Borsod nyugati részén Ózd központtal a közelmúltban olyan szomorú hírekkel köszönt be az ország nyilvánossága elé, hogy egy több mint húsz éve ott működő cég, cégcsoport bezárta a működését, és mintegy 900 munkavállalót engedett utcára. Nem sokkal ezt követően, rá egy fél évre egy újabb bejelentés érkezett, amely azt mondta, hogy ez év szeptemberében újabb olyan multi cég zár be Ózdon, amely 750 fővel fog újabb szomorú statisztikaként hozzájárulni a térségben lévő munkanélküliségi adatokhoz. Azt viszont boldogan és büszkén mondom el, hogy az Innovációs és Technológiai Minisztérium, illetve a Külgazdasági Minisztérium nagyon gyorsan reagálva azonnal keresni kezdte azt a magyarországi partnert, lehetőleg tőkeerős magyar társaságot, amely fel tudja szívni azt a munkaerőt, amely az első ütemben elbocsátott, tehát az ez év végével elküldött 900 ember számára lehetőség szerint rövid úton munkalehetőséget biztosít. Így találta meg azt a Wellis nevű céget, amely 8 milliárd forint értékben mintegy 3 milliárd forintos állami támogatás mellett 800 fő foglalkoztatását fogja jövő év végéig biztosítani. Engedjék meg, hogy azt is büszkén elmondjam, hogy a két említett minisztérium segítségével Ózd és térségére egy olyan gazdasági csomagot készítünk, készítettünk elő, amely több pilléren nyugszik: nyugszik egyrészt azon az előnytelen helyzeten való változtatásnak az igényén, amely részben jelenti az infrastruktúrát, amely fizikai infrastruktúra, másrészt a humán erőforrás lehetőségeinek hiánya vagy annak biztosítása, illetve emellett még azokat az egymásra épült lehetséges gazdasági integrációkat is figyelembe veszi, amelyek a jövőben eredményesebbé tudják tenni ezt a térséget. Nos, az első fő gondolat, hogy a térség megközelíthetősége olybá kell hogy legyen, hogy azon európai szintű, normálisan közlekedő módon el lehessen jutni A-ból B-be. Éppen ezért nagyon fontos, hogy a 23-as, 25-ös utak, amelyek a 21-estől, tehát a nógrádi szakasztól közelítik meg Ózdot, a következő évtől, ez év végétől új aszfaltburkolatot kapnak, több településrészen pedig elkerülő szakaszokkal bővülnek ez körülbelül negyedórával fogja gyorsítani Ózd megközelítését. A másik fontos dolog, hogy Miskolc irányából, amely szintén a megye iparvidéke egy részén, Sajószentpéteren, Kazincbarcikát elkerülve közelíti meg Putnokot és Ózdot, szintén egy elkerülő szakasszal bővül, amely ez év második felétől a közbeszerzések lezárulásával fizikailag is megvalósul 2022-ben, ’23 legelejére. Tehát Ózd és a térség is két irányból válik gyorsabban elérhetővé. Fontos azt is elmondanunk, hogy az út és a logisztika kapcsán egy olyan fejlesztésen is dolgozunk jelen pillanatban az Innovációs Minisztériummal, amely mintegy napi 150-170 kamion számára olyan kamionterminál kialakítását teszi lehetővé, amely az egyébként a gazdaságfejlesztési csomag részeként odatelepült Wellis, a fejlesztett Ózdi Acélművek Kft. és az odatelepülő további három cég szükségleteit elégíti ki nyilván azokkal a technológiai feltételekkel, amelyek elvárhatóak a XXI. században. A gazdasági csomagnak része az is, hogy a humán erőforrást hogyan tudjuk felkészíteni a kihívásokra, amelyek nyilván a megkövetelt, illetve az alkalmazott technológiát illetik. Nos, a Wellis robottechnikával dolgozik, és olyan korszerű termelési láncot alakít ki, mint amit a nagy autógyártóknál lehet látni, ahol a félkész termék halad a késztermék státuszig, és közben teamek váltják egymást, és rakják össze késztermékké mindazt, ami majd onnan kikerül. Ehhez olyan emberek kellenek, akik ezt a technológiát tudják kezelni, és képesek arra, hogy ennek a cégnek további eredményességet tudjanak biztosítani, hiszen jelen pillanatban is erős külgazdasági kapcsolatokkal rendelkezik a Wellis, és nemzetközileg elismert termékekkel, termékcsaláddal bír. (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Ugyanígy nagyon fontos, hogy az Ózdi Acélművek Kft., amelyben 20 százalék tulajdonrésszel rendelkezik jelen pillanatban is a magyar állam, milyen további fejlesztési lehetőségeken tud átmenni, hogyan tudjuk a XXI. században újrafogalmazni a magyar acélipart, illetve annak a termékeit. Ózd az egyik ilyen alapanyag-termelő, a betonacél gyártására szakosodott cég, amely a lehetőségek szerint olyan új termékcsaláddal bővül, amely ennek az alapnak a kiegészítéseként jöhet létre, más méretű termékeket képes előállítani, ami a hazai építőipar számára alapvetés minden induló beruházás alkalmával. Nos, ehhez is a szükséges munkaerőt a következő időszaktól nyilván megerősített formában kell felkészítenünk. De ugyanúgy nagyon lényeges az is, hogy az a kormányhatározat 650 millió forinttal segíti az Aicher-csoportot, hogy a saját tulajdonrészén olyan barnamezős ipari területet alakítson ki, ahol betonüzem, konténergyártó és az Ózdon nemrégiben bemutatott, a tervek szerint elektromos hajtáslánccal ellátott Hunnoid midibuszt lehessen gyártani, amely éppen azoknak a kis-, középvárosoknak nyújt majd lehetőséget, amelyek alacsony emissziókibocsátás mellett szeretnék megóvni a maguk környezetét, és mégis költséghatékonyan szállítani a helybelieket, illetve az ott érdeklődőként megjelenő utasokat. Fontos azt is elmondanunk, hogy célja a fejlesztés során mind a minisztériumoknak, mind pedig a helyben lévő gazdasági szakembereknek, hogy a terméklánc kialakításával igyekezzünk az alapanyagtól a késztermékig eljuttatni a lehetőségeinket, pontosan azért, hogy egy krízis, egy válság esetén, ha országhatáron túlra esik az alapanyag, akkor ennek a kockázatát minimalizálni tudjuk, és lehetőség szerint minél rövidebb szakaszon minél teljesebb körben tudjuk a készterméket kihelyezni. Említettem, hogy a felkészült munkaerőre hogyan kell és lehet infrastruktúrát kialakítanunk. Az egyik a szakképzés középszintje, a másik pedig a felsőoktatás. A Miskolci Egyetem már jelen pillanatban is kihelyezett képzéssel Ózdon van, és az Innovációs Minisztérium tervei szerint tudásközpont létrehozásával, laborháttér kialakításával és az ott működő cégek bevonásával azt a jogi helyzetet, státuszt fogja kialakítani, ahol közös érdekek mentén azok a technológiai fejlesztések valósulnak meg, amelyek labor, illetve a tudásközpont nélkül, ami a Miskolci Egyetem szellemi háttere mellett valósul meg, nem jöhetnének létre. Egy olyan utolsó inspirációm van még, amely számunkra fontos, hiszen sokáig ezt a térséget nem emlegették a turizmus kapcsán. Aggtelek, illetve a Bükki Nemzeti Park Szilvásváradig említve volt mint hazai turisztikai desztináció, de Ózd térsége, a rakacai víztározó, Szendrő, a Bódva völgye új fogalomként kerül be, és azt is látjuk, hogy a 2022-es költségvetés jelentős fejezetet szán a hazai turisztikai szolgáltatások és attrakciók fejlesztésére. Így számunkra is nagyon fontos, hogy az első ütemben mintegy 418 millió forint támogatás igénybevételével a teljes tervdokumentációt el fogja készíteni a hazai vízügyi vállalatunk, cégünk, az Észak-magyarországi Regionális Vízművek, aminek a végeredménye az, hogy ott egy komplett vízi paradicsom alakul ki, nyilván tovább bővítve az Aggteleki Nemzeti Park közelségét azokkal a lehetőségekkel, amelyek a természet szerelmesei számára elérhetőek már most is. Az Esztramos-barlang, amely via ferrata címet is kapott, hiszen speciális utakat, túrautakat jelöl ki, lehetőségként és fejlesztendő területként ott van már a turizmus palettáján. Még egy utolsó gondolatként annyit engedjenek meg nekem, hogy Ózd, amely mindenképpen volt emlegetve, csak mint turisztikai cél nem, mi is bekerültünk az úgynevezett Digitális Erőművel és a Filmtörténeti Élményparkkal, amely amellett, hogy nemzetközi elismerést kapott a volt kohászati törzsgyári épületek egy részének rehabilitációjáért, de az új, megfogalmazott tartalom mellett új turisztikai lehetőségek is benne rejteznek, és a nyitástól már több mint 80 ezer ember látogatta meg ezt az intézményt, és egyre szélesebb körben válnak ismertté az attrakciói. [[19.00]] Én a magam részéről, éppen azért, mert ez a költségvetés az említett tételeket, amelyeket gazdasági csomagként, turisztikai lehetőségként említettem, tartalmazza a költségvetés kiadási oldalán, javaslom önöknek, hogy fogadjuk el a költségvetés 2022-ről szóló tervezetét. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ismét szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat. Folytatjuk a felszólalásokat. Az MSZP képviselőcsoportjából Korózs Lajos képviselő úr következik felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Elnök Úr! Gondolom, nem meglepő, de a nyugdíjügyekkel kívánok foglalkozni a költségvetést illetően. Évről évre a költségvetés benyújtásakor és a zárszámadáskor érdemes górcső alá venni ezt a szakmai területet is. Én is azt gondolom több ellenzéki képviselőtársam is megfogalmazta , hogy amikor az emberek bajban vannak, amikor válság van, akkor a szociális hálót szőni kell, és nem hagyni, hogy az foszoljon vagy éppen elszakadjon, és azon kihulljanak az emberek. Ebből adódóan szomorúan látom, hogy folytatódik az a költségvetési politika, amelyet 2010-ben elhatározott az Orbán-kabinet. Ez az inflációkövető nyugdíjemelés technikája, amely több alkalommal is csődöt mondott. Éppen a tegnapi nap volt rá a bizonyíték. Tudom, hogy nem ehhez a költségvetési törvényhez kapcsolódik, de megjelent a Magyar Közlöny, amely 0,6 százalékos kiigazítást rendel el a nyugdíjak esetében. Természetesen pontosan tudtuk a múlt évben, hogy a kormány alultervezte az ez évi költségvetést, következésképpen hozzá kell nyúlni több aspektusból is ehhez a költségvetéshez. Nos, itt a 3 százalékos jövő évi tervezett infláció, ahogy elnézem az inflációs adatokat az elmúlt hónapokra, nagy valószínűséggel nem fog változni az év hátralévő részében sem. Tehát nagy valószínűséggel nemcsak június 1-jével, hanem novemberben is ki kell egészíteni a nyugdíjakat. Magyarul, a nyugdíjasok ebben az évben is, mint ahogy az előző években, hiteleztek a kormánynak, és a kormány utólag nagy kegyesen odaadja egy részét annak, ami a nyugdíjasoknak jár. Az ellenzéki pártok évek óta követelik, hogy térjünk vissza az úgynevezett vegyes indexáláshoz, sőt mi, szocialisták azt kértük, hogy a svájci indexáláshoz térjünk vissza, mely, mint ismeretes, 50 százalékban veszi figyelembe a nettó bérnövekedést, és legalább 50 százalékban figyelembe veszi a tervezett inflációt. Ha ezt követte volna a kormányzat, akkor nem szakadtak volna le az elmúlt évben ilyen drasztikusan a bérektől a nyugdíjak. Ha megnézzük ezt a költségvetést, akkor két dolog biztosan látszik. Az egyik az, hogy ha ezt a nyugdíjemelési technikát követte volna a kormány, akkor ebben a költségvetésben legalább 5,3-5,4 százalékos nyugdíjemelést kellett volna beállítani, és nem 3 százalékosat, hiszen a nettó bérnövekedés 7,7 százalékos. Elnézést kérek azoktól, akik követik a parlamenti közvetítést, hogy sok számot mond az ember, illetve sok százalékot és rátát; ez abból adódik, hogy a költségvetésről beszélünk és a költségvetésről tárgyalunk. Sajnálatosan nem látjuk, hogy segítenének az alul lévőknek, a bajban lévőknek, hiszen évek óta változatlan a méltányossági keret a benyújtott törvénytervezetben. Évek óta nem emelkedik a méltányosságból történő nyugdíj-megállapítás kerete, ami változatlanul 200 millió forint, nem emelkedik a méltányosságból adható nyugdíjemelés kerete, ami évek óta változatlanul 800 millió forint, és az egyszeri segélykeret sem növekszik, ami évek óta 600 millió forinttal van beállítva. Ez utóbbi pontosan az, illetve a méltányossági emelés az, amelyik a leginkább azoknak segítene, akik bajban vannak, függetlenül attól, hogy most valakinek éppen alacsony a nyugdíja és háromévente folyamodhat méltányossági emeléshez, vagy éppen egy családi tragédia, mondjuk, a Covid idején elveszítette a társát, vagy jött egy súlyos betegség, amely megnöveli a gyógyszerköltségeket. Nos, az egyszeri segély vagy a méltányossági nyugdíjemelés pontosan arra való, hogy célzottan azoknak segítsen, akik bajba kerültek. Nézzük, hogy mennyi is a nyugdíj, és mekkora a nyugdíjasok körében a szegénység. Évről évre halljuk a költségvetés benyújtása kapcsán, hogy immár több mint 150 ezer forint, vagy legalábbis a jövő évre már 150 ezer forint lesz az átlagnyugdíj. Hát, ezen nem kell csodálkozni, kedves barátaim, mert a magas fizetésen lévők egyre többen lépnek be a nyugdíjrendszerbe, következésképpen ez húzza fölfelé a matematikai közepet. Viszont ha megnézzük a mediánnyugdíjat, az az átlagnyugdíjhoz képest, amely durván 150 ezer forint zárójelben megjegyzem, hogy a nyugdíjasok közel kétharmada nem kapja meg az átlagot , a mediánnyugdíj 130 ezer forint körül van. S ha megnézzük, mondjuk, a visegrádi négyeket, ahol Magyarország a csatlakozás után éllovas volt ezen a területen is, bizony a V4-ek között ma Magyarországon a legalacsonyabbak a nyugdíjak, mert tavaly-tavalyelőtt a lengyelek is megelőztek bennünket, a szlovákok pedig már hamarabb. Ez az egyik dolog. Gyüre Csaba képviselőtársam kitért itt két dologra, az egyikkel nem kívánok foglalkozni, de a másikkal igen. Mennyi volt GDP-arányosan a nyugdíjakra fordított költségvetési arány? Említette a képviselő úr is, hogy 2010-ben 12,2 százalék volt, 2019-ben pedig, mint tudjuk a zárszámadási törvény vitájából, mintegy 8,7, s ahogy nézem a jövő évi tervezetet, ez olyan 7,4 százalék lesz. Oké, tudom pontosan, hogy úgy is lehet GDP-arányos növekedést elérni, hogy a GDP nem nő, miközben a helyettesítési ráta és a csereráta változatlan marad. De itt gazdaságnövekedésről beszéltünk! Úgy látom, hogy a növekedéshez képest a gazdaság bővüléséből a nyugdíjasok arányában kisebb mértékben részesülnek, mint a társadalom egésze. Ez az egyik dolog. A másik amire a felvezetőmben ki is tértem , hogy a bérektől milyen drasztikusan leszakadnak a nyugdíjak. Ez a tendencia megfigyelhető évek óta, de a drasztikus váltás 2017 után volt. Lassan a 2022-es költségvetésről beszélünk öt év távlatában bizony azt látjuk, hogy drasztikusan leszakadnak a bérektől a nyugdíjak. Többen hivatkoztak a 2008-as gazdasági válságra. Én megnéztem pontosan, 2008-ban, a válság évében az átlagos nettó bérnek majdnem 70 százaléka volt az átlagnyugdíj, 69,1 százaléka. Kedves barátaim, a múlt évben a zárszámadási törvény kapcsán ez a 69,1 százalékos ráta lement 51,8 százalékra. Meg merem kockáztatni, képviselőtársaim, hogy ha majd ennek az évnek a zárszámadását a jövő évben tárgyaljuk, ez 50 százalék körül lesz. Értik, ugye: a nettó átlagbérhez képest 70 százalékról 50 százalékra csúszott le az átlagos nyugdíj nagysága; itt nettóról beszélünk, hiszen a nyugdíjak Magyarországon nem adóznak. Ha tételesen megvizsgáljuk a társadalombiztosítási és jóléti szolgáltatásokat, akkor a költségvetésitörvény-tervezetből a következő derül ki. Természetesen az államháztartás konszolidált funkcionális kiadásait mondom most. Táppénzre, anyasági és egyéb rokkantsági juttatásokra a jövő évi költségvetésben a kormány kevesebbet szán, csökken a ráfordított százalékos arány. Nyugellátásokra kevesebbet szán, ilyenformában csökken ez az arány, 17,8-ról 16,3 százalékra. Egyéb társadalombiztosítási ellátások: csökken. Családi pótlékok, gyermekeknek járó juttatások: csökken. Szociális, jóléti juttatások: csökken. Egyéb szociális támogatások: csökken. Egyetlenegy tétel van, az egyéb társadalombiztosítási ellátások, ahol változatlan az előző évhez képest. Nos, nem lehet csodálkozni ilyen költségvetési politika mellett, hogy a szegénységi ráta a nyugdíjasok körében az elmúlt tíz évben drasztikusan megnőtt. 2010-ben a nyugdíjas-társadalomban lévők 4,9 százaléka élt szegénységben, 2020-ra ez háromszorosára nőtt, 14,8 százalékra. Van egy másik vizsgálat, a KSH, a Központi Statisztikai Hivatal végezte el a múlt év folyamán, ahol a jövedelmi tizedekben vizsgálták meg, hogy mennyien vannak nyugdíjasok. 2010-ben a legalacsonyabb jövedelmi tizedben, az első jövedelmi tizedben ezek azok, akik a legkevesebb jövedelemmel rendelkeznek, a tizedik decilis pedig azok, akik a legmagasabb jövedelemmel rendelkeznek , tehát a legalacsonyabb jövedelmi tizedben élők közül 2010-ben 26 ezren voltak nyugdíjasok. [[19.10]] Ez 2020-ra 270 ezer főre nőtt. Magyarországon durván egymillió ember van egy decilisben, most már nincs, mert 9,7 millióan vagyunk, durván olyan 970 ezer ember van egytizedben. 2010-ben 26 ezer volt, 270 ezer most. Tizenegyszeresére nőtt azon szegénynyugdíjasok száma, akik a legalacsonyabb jövedelmi tizedben élnek. Ahogy említettem a felvezetőmben szintén ezt a 0,6 százalékos kiigazítást, nézzék, ez még viccnek is rossz. Viccnek is rossz, mert egy öregségi legkisebb nyugdíj, tudom, felesleges róla vitatkozni, 28 500 forint most már 13. éve lassan, felesleges azon vitatkozni, hogy sok vagy kevés, 28 500 forintot egy hónapra nem lehet beosztani. Mindegy, hogy merre tologatjuk. 171 forint? Ennyi jut egy öregségi legkisebb nyugdíj mellett erre a júniusi kiigazításra? Egy fél kiló kenyeret adnak érte a Lehel csarnokban, a Príma Pék. 171 forint! Százezer forintos nyugdíjnál? Barátaim, százezrek élnek százezer forint alatti nyugdíjból! Ott esik majd 600 forint emelés? Az egy liter étolaj! Az elmúlt évben az étolaj fogyasztói árindexe 20 százalék fölött növekedett egy év távlatában. 650 forint most egy liter étolaj, valamirevaló étolaj. Ahogy említettem, a V4-ek között a magyar nyugdíj ma már a legalacsonyabb. Szlovákiában 180 ezer forintnak megfelelő euró az átlagnyugdíj, Magyarországon meg éppen hogy most éri majd el a 150 ezer forintot. Mire lett volna szükség, képviselőtársaim? Először is olyan költségvetésre lett volna szükség, ahol azt mutatják be, hogy az alacsony nyugdíjakat hogyan kívánják felzárkóztatni, mondjuk, egy nyugdíjkorrekciós programra. A vadászati kiállításból ki is telt volna, 70 milliárd forintból az alacsony nyugdíjak felzárkóztatására fordított pénzből csodákat lehetett volna tenni ebben az országban. De nem, vadászati kiállításra megy több mint 70 milliárd forint! Javaslatunk is volt. A javaslatunk pedig arról szól, hogy a mindenkori nettó minimálbér legalább 50 százalékát érje el az induló öregségi nyugdíj nagysága. Tudom, abból sem lehet megélni, de az legalább 70 ezer forint körül lenne, és azért kéne megerősíteni a szociális pénzbeli ellátásokat és a szociális szolgáltatásokat, mivel ebből sem lehet emberhez méltó életet élni, akkor legalább a szociális transzferekkel egészítsék ki de az a büdzsé sincs itt megemelve vagy helyén kezelve! Képviselőtársam, Gyüre Csaba tényleg erre is utalt, és idecitálom, hogy a KSH által mért egyszemélyes nyugdíjasháztartás megélhetési minimuma 105 ezer forint volt a múlt évben. Majdnem 600 ezren élnek ennél kevesebb pénzből Magyarországon a nyugdíjasok közül. Képviselőtársaim, ezekkel kellett volna a költségvetési törvényben foglalkozni, és azt hiszem, hogy akkor mi is tudnánk támogatni. Kevesebb lówellness és sokkal több nyugdíjkorrekciós program! Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most van lehetőség kettőperces felszólalásokra. [[Jelzésre:]] Az LMP képviselőcsoportjából Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak adok szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Riz Gábor képviselő úr sajnos már nincs itt. Ő fontosnak tartotta megemlíteni a Kínai Kommunista Párt egyetemét, aminek a kormány százmilliárdokért, a magyar adófizetők százmilliárdjaiból akar campust építeni. Muszáj rendbe tenni néhány dolgot. Én is olvastam bizonyos sajtónyilatkozatokat Ujhelyi képviselő úrtól. Azt elfelejtette idézni Riz Gábor fideszes képviselő, hogy Ujhelyi István azt mondta, hogy az irdatlan nagy hitellel nem ért egyet, azt nem is támogatja, a beruházás körülményeit aggályosnak tartja. Az legyen világos mindenki számára, hogy a kormány 440 milliárdból akarja megépíteni, ismétlem csak, a magyar adófizetők pénzéből a kínai egyetem budapesti campusát, plusz még ilyen-olyan más juttatásokkal százmilliárdot kíván ebbe az irányba juttatni. Azt is láthatjuk, hogy a kormányzati tervek szerint tízmilliárdos nagyságrendben fogják éves szinten támogatni az egyetem működését. Ezt a körülbelül 550 milliárd forintot most vessük össze azzal, hogy a jövő évi költségvetésben a teljes magyar felsőoktatásra körülbelül 250 milliárd forint szerepel. Vessük össze azzal, hogy amikor ezt a modellváltásnak hazudott kiszervezési folyamatot elindította a kormány, akkor januárban Palkovics miniszter úr 1500 milliárdos uniós fejlesztési forrásokat ígért a magyar felsőoktatásnak, amit első körben leamortizáltak 1200 milliárdra, majd most láthatjuk az uniós helyreállítási tervben, hogy mindössze 119 milliárd jut a megígért 1500 milliárdból a magyar egyetemeknek. Tehát miközben politikai irányítás alá helyezték, kiszervezték a teljes magyar felsőoktatást, és a költségvetés számaiból láthatóan brutális megszorításokkal sújtják, aközben a magyar adófizetők pénzének a százmilliárdjait a Kínai Kommunista Párt budapesti campusára költik. Ez gyalázat és a magyar fiatalok jövőjének az elárulása! Köszönöm. [[Dr. Gyüre Csaba: Így van! Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Mivel többen nem jelentkeztek kettőperces felszólalásra, rendes felszólalások következnek. Elsőnek megadom a szót ebben a körben a Fidesz képviselőcsoportjából Fenyvesi Zoltán képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Államtitkár Urak! 2022-ben mintegy 2778 milliárd forint forrást biztosít a kormány a magyar családok támogatására. Ez több mint 482 milliárd forinttal magasabb az előző évi összegnél. A családokat érintő adókedvezmény összege az első házasok kedvezményével együtt jövőre várhatóan meghaladja a 315 milliárd forintot. A kormány jövőre 140 milliárd forintot fordít a 25 év alattiak szja-mentességének biztosítására. Több mint 380 milliárd forint jut az otthonteremtési program folytatására. A tankönyvellátás ingyenessé tétele teljes körűvé vált a 2020-2021-es tanévtől. Erre a célra 13 milliárd forint áll rendelkezésre a következő évben is. Kiváló program volt a babaváróprogram, amely keretében 2022 végéig 1670 milliárd forint szabadon felhasználható, kamatmentes hitelhez jutnak a magyar családok. 2021-ben 67 milliárd forint jutott erre, 2022-ben már 91 milliárd forint, azaz 24 milliárd forinttal magasabb összeg áll rendelkezésre. Egymilliárd forinttal nő a négygyermekes anyák szja-mentességének összege. Ez a tétel 24 milliárd forintról 25 milliárd forintra emelkedik. A kiemelt családtámogatási formákra, a falvak nagymértékű támogatására, a kistelepülések intézményeinek gondolok itt iskolákra, óvodákra, bölcsődékre felújítására és építésére több forrás jut a következő évben. Szinte megállt a választókerületemben a falvak elnéptelenedése. Újra vonzó lett a vidéki életforma. A fiatal családok szívesen vállalják és szívesen választják a falusi életet. A választókerületem falvaiban szinte nincs elhagyott, megüresedett ház, mert a régi lerombolt vagy lepusztult épületeket, a kihalt épületeket is szívesen vásárolják fel fiatalok, és a falusi CSOK keretében felújítják azokat. Még a korábban elvándorlásban leginkább érintett sümegi járásban is ez a tendencia. Engedjenek meg néhány még konkrétabb példát választókerületemből kiválasztva. Raposkán az elmúlt öt évben 2,5 százalékkal nőtt a lakosság száma. Lesencetomajon szintén nőtt a betelepülők száma az elmúlt években, tíz család vette igénybe a falusi CSOK-ot. Káptalantótiban öt év alatt 2,8 százalékkal nőtt a lakosság száma, ezen időszak alatt 41 ingatlan cserélt gazdát a településen. Kiemelkedik Szigliget természetesen tudom azt is, hogy a balatoni települések népszerűek, ez is természetesen közrejátszik Szigliget népszerűségében , de én nem ezt szeretném kiemelni, hanem elsősorban az intézményhálózatát, hiszen az intézményhálózat felújításával a múlt héten adtuk át a felújított óvodát, és az idén elkezdődik az iskola felújítása is. Ennek köszönhetően 2015-ben még 58 tanuló járt az iskolába, az idén már 115 tanuló. Ez nem azért történt, mert összevonták az iskolákat, vagy más környékbeli településen megszűnt volna az iskola, és idejöttek a tanulók, hanem ez azt jelenti, hogy ennyire népszerű a település, és ennyire népszerű a környékbeli települések száma is. Szigligeten egyébként az iskola valóban bővülni fog, hiszen jövőre a balatonedericsi iskola csatlakozik tagintézményként Szigligethez. Korábban a balatonedericsi iskola a Zala megyei tankerülethez tartozott, most visszatér Veszp-rém megyéhez. [[19.20]] De kiemelten fontos Nagyvázsony település is, ahol az elmúlt években már többen születtek, mint amennyien meghaltak. Ellenzéki képviselőtársaim negatívumként azt mondták, hogy ki kell menni a falvakba, és meg kell nézni a falvakat. Én is azt mondom, hogy tessenek kijönni a falvakba, és nézzék meg azt a fejlődést, amely fejlődésen a falvak az elmúlt időszakban átmentek. Jó végigmenni falvainkon, jó látni az intézményhálózat bővülését, fejlesztését, jó látni az utak és járdák fejlesztését, és jó látni a megújuló házakat, épületeket is, amelyeket fiatalok népesítenek be. Megállapítható összességében, hogy a családok sosem részesültek még ekkora támogatásban, mint amilyen támogatásban 2022-ben részesülni fognak, ellentétben a 2010 előtti időszakkal, akkor mindössze a családtámogatási rendszer a családi pótlék összegében és emelésében csúcsosodott ki, ma pedig azt lehet látni, hogy rendszerré nőtte ki magát a családtámogatások komplex összessége. Az elkövetkezendő költségvetésből is az olvasható ki, hogy több forrás fog jutni falvainkra, több forrás fog jutni az úthálózat fejlesztésére, járdák építésére, és választókerületemben Ajka, Tapolca, Sümeg és a Balaton-felvidék újabb fejlődési hullámon eshet át. Ebből következően a magam részéről a 2022-es költségvetést támogatom, és kérem képviselőtársaimat, hogy ők is hasonlóképpen cselekedjenek. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló a Jobbik képviselőcsoportjából Steinmetz Ádám képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, jegyző úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Először is engedjék meg, hogy mielőtt rátérnénk itt a 2022-es költségvetésitörvény-javaslat vitájára, köszönetet mondjak a magyar embereknek, köszönetet mondjak azoknak az adófizetőknek, azoknak a cégeknek, azoknak a vállalkozásoknak, akik a befizetett adóforintjaikkal most lehetővé teszik azt, hogy legyen miről beszélnünk; lehetővé teszik azt, hogy mi most döntsünk arról, hogy azt a közel 25 000 milliárd forintos összeget milyen társadalmi csoportoknak, milyen ágazatoknak adjuk, és milyen térségek fejlesztésére fordítsuk. Engedjék meg, hogy szemléltessem a költségvetést egy tortával! Ugye, nem mindegy, hogy ebből a tortából mekkora szeletet juttatunk majd társadalmi csoportoknak, ágazatoknak vagy térségeknek, mert minél nagyobb szeletet juttatunk valahová, annál kisebb szelet jut majd máshová. Éppen ezért nagyon fontos az, hogy szakmailag legyen alátámasztva ez a törvény, és felelősen tudjunk eljárni a törvény megalkotása, elfogadása során. Mindazonáltal van pár dolog, ami mellett nem tudok elmenni szó nélkül, és nem is fogok elmenni. Engedjék meg, hogy beszéljek egy kicsit szűkebb hazámról, Somogyországról. Ha Somogy megyében valamit régóta jól ismernek az emberek, na azok Móring József Attila képviselőtársam beváltatlan ígéretei, de a korrektség kedvéért mindjárt hozzátenném azt is, hogy a Fidesz-kormány sem segíti a képviselő úr ígéreteinek beváltását, pedig nagyon is jó volna, hiszen ezek a javaslatok, a legtöbb javaslata jó lenne, jót tenne a térségnek, ha megvalósulna, és ha ehhez pénz kell, akkor teremtsük meg. Lássuk akkor konkrétan, hogy mire is gondolok! Móring képviselő úr 2009-ben javasolta a Balatonboglári Borgazdaság, ismertebb nevén a BB visszavásárlását, amely egyébként, volt idő, hogy 1600 somogyi családnak jelentett biztos megélhetést. 11 éve a Fidesz van kormányon, mégsem vásárolták vissza a külföldi tulajdonostól, de jobb később, mint soha, és ehhez kellene most forrást biztosítani. Aztán itt van a marcali Petőfi Sándor laktanya elkeserítő helyzete, amelyet képviselő úr 2018-ban tett ígéretével ellentétben még mindig nem alakítottak át honvédségi üzemmé, pedig az 200-220 embernek adna munkát, ha adnánk rá pénzt. Vagy akár beszélhetünk a Mesztegnyőt Balatonmáriafürdővel összekötő kerékpárút megépítéséről is, amelyre a képviselő úr a 2018-as választások előtt szintén ígéretet tett, de még nem épült meg. Persze, boldogan használnák ezt a térségben élőkön túl a Balatonhoz látogató turisták is. Ha a korábban megítélt 500 millió forint nem volt elég ennek a megépítésére, akkor javaslom, hogy tegyünk hozzá még egy kicsit. És a balatonlellei mentőállomás felújításának ügye sem tűr halasztást, ahol a mentősök évek óta méltatlan körülmények között kénytelenek végezni munkájukat. Móring képviselő úr a múlt évben felfedezte a problémát, és azt mondta, hogy a mentőállomás épülete meg fog újulni. Azóta eltelt egy év, de tudják, hogy mi változott? A falakon több repedés lett. Az OMSZ 415 millió forintra becsülte a mentőállomás felújítását, illetve az új mentőállomás megépítéséhez szükséges összeget. Jövőre, kérem tisztelt képviselőtársaimat, biztosítsunk ehhez is forrást. Nem utolsósorban a kaposvári kórház telephelyévé degradált marcali kórház felvirágoztatása is szükséges. Sokan kérdezik meg joggal, hogy Steinmetz képviselő úr, hogyan lesznek itt orvosok, hogyan lesznek itt műszerek. Hát, kérem szépen, azt tudom erre válaszolni, ha lesz rá pénz, akkor lesznek orvosok és lesznek műszerek is Marcaliban, és hogy lesze rá pénz, az pedig csupán szándék kérdése. Úgy gondolom, a Marcali járásban élő emberek megérdemlik, hogy ne kelljen Kaposvárra utazniuk az egészségügyi szolgáltatások igénybevételéért, ne kelljen 15 hónapot várniuk egy szemvizsgálatra, legyen újra szülészet-nőgyógyászat, és legyen újra gyermekosztály Marcaliban. Ezért úgy gondolom, közös felelősségünk, hogy teremtsük elő erre a szükséges pénzt. Egyben újra megkérem a Fidesz-kormányt és államtitkár urat a Fidesz-kormány képviseletében, hogy segítse Móring képviselő úr ígéreteinek beváltását, például a kórházi CT-beszerzést, a mentőhelikopter-leszálló építését, valamint a marcali kórház önállóvá válását is. De nemcsak Móring József Attilának vannak tartozásai a somogyi emberek felé, hanem bizony a kormánynak is. Tartoznak például a Sávolyon 2008-ban elkezdett és félbe is hagyott MotoGP-pályával, mert a baráti kör gazdagítása miatt inkább Hajdúnánáson építenek MotoGP-pályát, miközben Sávolyon olcsóbb és észszerűbb is lenne. Égető szükség van továbbá a polcon felejtett idézőjelbe tessék írni, érteni 68-as út, valamint a többi somogyi közút felújítására, és nem csak Somogyvár közelében. Szükséges a balatoni bringakör felújítása, biztonságossá tétele, kiszélesítése, a Budapestet a Balatonnal összekötő bicikliút befejezése. Szánjunk pénzt továbbá a mesztegnyői kisvasút felújítására, a somogysárdi kastély lovascentrummá alakítására, valamint a Kék-tó üdülőfalu működtetésére Lengyeltótiban, mert a büszke somogyi polgárok ezt megérdemlik. És hogy miből legyen erre pénz, hát, erre több javaslatom is lenne. Például a kormányzati kommunikációra, más néven a kormányzati propagandára szánt sok-sok milliárdból vagy akár a közszolgálatinak nevezett, de nem a köz szolgálatában álló MTVA százmilliárdos költségvetéséből. Le lehetne faragni a látványberuházásokból, urambocsá, a fél Balaton-partot kisgömböc módjára bekebelező Mészáros Lőrinc vállalkozásai is kisebb árréssel dolgozhatnának a jövőben, így több pénz jutna a magyar és egyben a somogyi emberekre is. Tisztelt Államtitkár Úr! Az ön vezetője, az általam igen tisztelt Varga Mihály pénzügyminiszter úr, miniszterelnök-helyettes úr tavaly azt tanácsolta, hogy jó javaslatokat kell benyújtani, és akkor azt fogják tudni támogatni. Arra kérem önt, hogy fogadják be ezeket a javaslatokat. Higgyék el, nagyon fontos a magyar emberek, a somogyi emberek érdekében, hogy ezekre a fejlesztésekre meglegyen a fedezet. Legyen önökben kompromisszumkészség, már csak azért is, mert bár valószínűleg nehezen tudják elképzelni, hogy változás lesz a jövőben, de igen, jövőre választások lesznek, és könnyen lehet, hogy a 2022-es költségvetést jövő év ilyenkor már az új kormánynak kell végrehajtania. Éppen ezért remélem, hogy a jó és szükséges módosító javaslataimat be fogják fogadni, jó szívvel ajánlom önöknek, és bízom benne, hogy meglesznek azok a kompromisszumok, amelyek meg kell hogy legyenek az emberek érdekében. Ezzel köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket. [[Dr. Keresztes László Lóránt tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Lement egy kör az én monitorom szerint. Úgyhogy, kettőperces felszólalásra jelentkezike valaki? [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak. Parancsoljon! [[19.30]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Figyeltem a mai vitát, és még egy dologra szeretnék reagálni. Nem olyan régen, talán két órával ezelőtt Simicskó frakcióvezető úr megfogalmazta azt, hogy a költségvetés gyakorlatilag egy hitvallás és egy értékválasztás is az előkészítő és a beterjesztő kormány részéről. Én ezzel a gondolattal egyetértek, ugyanakkor az a helyzet, hogy ha megnézzük a költségvetés számait, akkor nem azt a hitvallást és nem azt az értékválasztást látjuk, amit a Fidesz-KDNP a zászlajára tűzött, hanem mondhatjuk, hogy sok tekintetben azzal ellentétes döntéseket. Ha néhány példát akarunk ennek az alátámasztására mondani, akkor mondhatom azt, hogy ma Magyarországon 17 ezer kilométernyi közút várja az azonnali felújítást, hiszen ennyi út van a rossz, illetve nem megfelelő kategóriában. Ehhez képest a költségvetés tervezetében a „Magyar falu” programban a vidéki mellékutak fejlesztésére lényegesen kevesebb pénz jut, mint amennyiért a kormány MotoGP-pályát akar építeni. Egészen megdöbbentő adat, ez már sokszor elhangzott itt az elmúlt hetekben, hónapokban, hogy ez a kormány többet költ a vadászati kiállításra, mint a mentők éves támogatására. Ez szintén egészen megdöbbentő. Nagyon sokat vitatkoztunk már a kínai érdekeket szolgáló és a magyar nemzeti érdekekkel össze nem egyeztethető Budapest-Belgrád vasútvonali projektről, ami tudjuk, hogy mindennel együtt összességében közel ezermilliárdos beruházás lesz, ennyit költenek majd el a magyar adófizetők pénzéből kamatostul, mindennel együtt, miközben az elmúlt 11 évben szinte semmit nem költöttek a vidék számára nagyon fontos vasúti mellékvonalak karbantartására. És bizony az is kiolvasható ebből a költségvetésből, hogy önök csak beszélnek arról, hogy patrióta gazdaságpolitikát akarnak megvalósítani, csak beszélnek róla, hogy a helyi gazdaságot és az együttműködésre alapozott gazdaságpolitikát akarják erősíteni, hiszen önök fizetik meg azt az infrastruktúrát, ami megint csak a kínai hegemóniának, a kínai gazdasági nyomulásnak és a tömegtermékek távolról történő ideszállításának alapoz meg. Ez nem a nemzeti érdekeknek megfelelő politika, ez azzal ellentétes. Ez tükröződik a költségvetés számaiból sajnos. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Mivel többen nem jelentkeztek kettőperces hozzászólásra, folytatjuk a rendes hozzászólásokat. A Fidesz képviselőcsoportjából V. Németh Zsolt képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó. Megvárom, míg fölteszi a mikrofonját, és kérem visszaigazítani majd az időkeretet. Most vagyunk 15 másodpercnél, és most kérem visszaállítani. [[Megtörténik.]]
Köszönöm szépen a szót is és a türelmét is elnök úrnak, képviselőtársaimnak. Tisztelt Államtitkár Urak! Többször is elhangzott az expozéban és azóta is, hogy ez a költségvetés az élet újraindításának költségvetése, úgy is mondhatnánk, azt célozza meg, hogy a nemzet visszanyerje a vitalitását. Ennek több dimenziója, metszete van, hiszen szó szerint is az egészségünket kell visszanyernünk a járvány felszámolásával, sőt olyan kondíciót kell nyernünk az elkövetkező évben is, hogy egy hasonló járványt még felkészültebben tudjunk fogadni, még felkészültebben tudjuk legyőzni. Aztán a másik mezőben ott a gazdaság megerősítése, közte az egészségiparé, összefüggésben az eddig elmondottakkal, azért, hogy újra növekedési pályára, szinte már azt mondjuk, hogy a megszokott növekedési pályára állíthassuk a gazdaságot. De van egy harmadik mező is, amely hozzátartozik az egészséghez, ez pedig az, hogy együtt és külön-külön is visszanyerjük az életkedvünket, a magabiztosságunkat, hogy jól érezzük magunkat a bőrünkben. Nos, én úgy gondolom, hogy a 2022-es költségvetés ennek az elvárásnak is megfelel, hiszen ha meglátjuk azt, hogy a kultúrára, sportra milyen jelentős forrásokat biztosít, akkor itt már egy magabiztos nemzet költségvetését tudjuk vizionálni. Én most ezen belül egy kis szeletről szólnék, mégpedig a kiemelkedő nemzeti értékekre, illetve a hungarikumokra szánt forrásokról. Kilencéves az a törvény, amely szabályozza a nemzeti értékeink beazonosítását, gyűjtését, megismertetését, népszerűsítését, és célja az, hogy a magyarság egésze számára fontos értékeket, amelyek egyébként lehetnek helyi értékek, tájegységi vagy megyei értékek is, azokat összegyűjtsük, és legfontosabb célként ezt az identitásunk megerősítésére használjuk. Azért ennek a törvénynek a célterülete nem csupán a mai Magyarország területe, hanem az elszakított nemzetrészekre is kiterjed. Egy olyan értékpiramist állítottunk fel annak idején, amely egy időben teszi lehetővé a helyi értékeknek a fókuszba állítását a nemzeti sajátosságokkal; azt is mondhatnánk, hogy a magyar kódokkal, azokkal az elemekkel, amelyek a magyarság sajátosságait, karakterjegyeit adják, amiről mások megismernek bennünket. Az elmúlt esztendőkben így 76 hungarikumot és 181 kiemelkedő nemzeti értéket nevesítettünk. De mégis ennek a gondolatnak a sikerét az a több mint 1100 település adja, ahol létrehozták már a helyi értéktárat. És jól mutatja, hogy a kormányzat számára is fontos ez a terület, hogy amíg 2019-ben kevesebb mint 500 millió forintot fordítottunk erre, addig az elmúlt évtől kezdődően már közel 1,3 milliárdot. Az agrártárca szervezésében biztosítjuk a Hungarikum Bizottság működését, de emellett számos más programot is finanszírozunk, így az elmúlt esztendőkben a „Mi, magyarok” rádiósorozat ment a Kossuthon, aztán az elmúlt évben, a nemzeti összetartozás évében a „Hiszek egy hazában”, ugyancsak egy 200 részes sorozat, és aki manapság bekapcsolja a rádiót reggelente, az az „Elindultam szép hazámból” című sorozatot hallgathatja, ugyancsak 200 részben, amely a „Magyarok a nagyvilágban” alcímet viseli. Úgy látjuk, hogy emellett nagyon fontosak azok a programok is, amelyek kiegészítik az Emberi Erőforrások Minisztériumának programjait, hogy bemutassuk a magyar kultúrát a világban. Pályázatainkon mintegy 1800 projekt 4,2 milliárd forintos támogatást kapott az elmúlt esztendőkben. Úgy érezzük, úgy érzem, hogy nagyobb szükség van erre a tevékenységre, mint valaha, hiszen azt látjuk, hogy a világban értékrendek küzdelme zajlik. A nemzetek a tradícióhoz való viszonyukkal egyfajta jövőképet is választanak maguknak, sőt nem jövőképet, hanem mindennapi életformát, viselkedésmódot is. Tehát a magyar életmódot védjük ezekkel a forrásokkal. Így például, amikor megismertetjük a magyar ételeket és italokat, vessük össze azzal, hogy Nyugat-Európában, egy németországi menzán adott esetben a disznóhúst kitiltják, vagy most örömteli, hogy zöld utat kapott az Európai Unióban a lisztkukac mint étel. Hát, azért mi mégiscsak a karcagi birkapörköltet többre tartjuk. Aztán fontos az, hogy megtartsuk a viseleteinket. Erre van a folkTREND!-programja szintén az Agrárminisztériumnak. A szokások. A szokások nem valami néprajzi elemek csupán, hanem vegyünk ki egyetlenegy szokást, ami már urbanizálódott, például a locsolás, az minimum a nő tisztelete. Ezt vessük egybe akár a migránsok által képviselt értékrenddel. Tehát amellett, hogy termékenység, a nő tisztelete jelenik meg benne. Vagy mikor a keresztény kultúrát védjük, akkor nem csupán a vallási aspektusáról szólunk, hanem arról a szokásrendről, az ünnepkörökről, amelyek igazgatták az életünket. Ha ezt meg tudjuk erősíteni, akkor szerintem nem kell arról beszélni vagy önkormányzati rendeletet alkotni, hogy miért nem kellene vasárnap délután egy órakor sarokköszörűvel dolgozni vagy éppen füvet nyírni. [[19.40]] Végezetül egy elemet hadd említsek meg, ez a néptánc és népzene területe, amelyre az Emberi Erőforrások Minisztériumának kiváló Csoóri-programja is szolgál, hiszen úgy véljük, hogy 2017-es indulása óta megvalósította a kezdeti céljait, a hazai és határon túli magyar néptánc-népzenei együttesek, népdalkörök, illetve tárgyalkotó, népművészeti alkotó közösségek tudásátadásának támogatását. Meglátszik ez az együtteseken látványosan. Örömteli, hogy a 2022-es költségvetésben mintegy 3 milliárd fordítható erre. Ezt a területet azért emelem ki, mert itt nem csupán valamiféle művészeti tevékenységről van szó, valamiféle szépítészetről az sem kevés , hanem például ebben a nagyon identitászavaros világban nagyon kevés olyan terület van, mint a néptánc, amely világos nemi szerepeket mutat be követendő módon. Mindezeket egybevéve én úgy látom, hogy ez a költségvetés alkalmas arra, hogy az életkedvünket visszanyerjük, jól érezzük magunkat a bőrünkben, és a magabiztosságot visszaszerzett nemzet sokat tud tenni azért, már ezzel a költségvetéssel együtt, hogy Magyarország magyar ország maradhasson. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, kétperces felszólalásra valaki jelentkezik-e. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Én államtitkár úr felé szeretnék egy kérdést intézni. Múlt évben több költségvetési módosító javaslatot benyújtottam, és akkor Pécs, Baranya egyik országgyűlési képviselője, Hoppál Péter ezekre nemmel szavazott. Több milliárd forinttól fosztotta meg a választókerületében élőket. És amikor számonkértem több alkalommal az elmúlt évben, akkor valami olyasmire hivatkozott, hogy azért szavazott nemmel több milliárd forint eljuttatására a pécsiek felé, például a járműpark fejlesztésére, merthogy az nem volt kellőképpen egyeztetve előtte. A kérdésem arra vonatkozik, hogy ezt úgy kelle érteni, hogy a kormánynál engedélyt kelle kérni a kormánypárti képviselőknek, hogy a választókerületüket érintő problémákat célzó módosító javaslatokat megszavazzák. Tehát joga vane a kormány megítélése szerint egy országgyűlési képviselőnek, ha kormánypárti, hogyha lát egy javaslatot, ami jó az adott térségnek, ami fontos az adott térségnek, ami több milliárd forintot juttat az ő térségében élőknek, joga vane a kormánypárti képviselőknek ezekre igent szavazni? Ezt azért tartom fontosnak megkérdezni, hogy jó előre megnyugtassam Hoppál Péter képviselő urat, hogy az idei évben a jövő évi költségvetéshez benyújtandó javaslataimat nyugodtan szavazza meg, hiszen ezek nagyon-nagyon fontos, Pécsen és Baranyában detektálható problémákra kínálnak majd megoldást. Ismét benyújtom majd azt a javaslatot, hogy a rendkívül rossz állapotú, elöregedett járműflottát lehessen fejleszteni. Javaslatot fogok benyújtani arra, hogy Pécsen és térségében tehát Komlóra, Kozármislenyre kiterjedően egységes közösségi közlekedési rendszert lehessen kialakítani. Szintén javaslatot fogok benyújtani arra, hogy arra az egészen elképesztő problémára gyógyírt lehessen találni, hogy 15 éves távlatban csak a Tettye Forrásház Zrt. ellátási területén 20 milliárd forint hiányzik a meglévő forrásokon túl a legfontosabb közszolgáltatás biztosításához. És szintén módosító javaslatot fogok benyújtani, hogy a megszorításokkal, az Orbán-kormány által megszorításokkal sújtott felsőoktatás, így a Pécsi Tudományegyetem is megkapja azokat a forrásokat, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az az intézmény tudjon működni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tájékoztatom önt, frakcióvezető úr, hogy államtitkár úr, bár nagyon széles ismeretekkel rendelkezik, de mivel ő nem tagja a frakciónak, erre vonatkozóan, a frakcióval való kérdésekben ő nem kompetens, úgyhogy, államtitkár úr, önnek erre nem kell válaszolnia. Köszönöm szépen. Folytatjuk a felszólalásokat, a Fidesz képviselőcsoportjából Boldog István képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nyugodtan mondhatom, hogy az elmúlt tíz esztendőben semmi sem változott. 11 éve vagyok képviselő, ez a tizedik költségvetés, aminek a tárgyalásán részt veszek. A költségvetést általában mi, kormánypártiak mindig támogatjuk, olyan módosítókat beszélünk meg, olyanokat nyújtunk be, amelyekkel tudjuk a körzetünket, a térségünket, a nemzetet fejleszteni, az ellenzék pedig mindig támadja, és semmivel sem elégedett. Eleinte, 2010 után az volt a legfontosabb mondásuk, hogy ez a költségvetés össze fog omlani, csőd lesz, ez lesz, az lesz. Aztán persze mindig bebizonyosodott, hogy nincs igazuk. Akkor utána jöttek azzal, hogy nem jó, amit csinálunk. Nem támogatták az adócsökkentéseket, nem támogatták a családpolitikánkat, nem támogatták a munkahelyteremtést, és nem támogatták a nyugdíjak emelését vagy akár a 13. havi nyugdíjat, mert azzal sem értenek egyet, mert nem így kell, nem úgy kell, nem amúgy kell. Sőt, nem támogatták az Erzsébet-táborok rendszerét sem, és nem támogatják a fejlesztési elképzeléseket sem. Azt is mondhatjuk, hogy ha a koronavírus-járvány nincs, akkor az elmúlt két esztendőben is azok a költségvetések, amelyeket a kormány benyújtott, azokat ugyanúgy az idő igazolta volna, hogy jól van megtervezve, jól látták előre a folyamatokat a kormány és a frakcióink, mint az előzőeket, de sajnos a járvány ezt egy kicsit fölborította. Ennek köszönhetően kellett átalakítsuk például néhány napja a 2021-es költségvetést. Az ellenzék ma is támadja az újraindítás költségvetését, nem támogatja a fiatalok adócsökkentését, nem támogatja a családok támogatását, a nyugdíjasok támogatását, és természetesen nem támogatja a munkahelyteremtést sem. Pedig én úgy gondolom, hogy bizony sok embert szolgál az a sok intézkedés, amit ez a költségvetés is alátámaszt, mert hát az ellenzék azt mondja, hogy a keveseket szolgáljuk ezzel a költségvetéssel, és ők sokkal több embert szolgálnának. Én nem tudom, miért tartják kevésnek a 25 év alatti fiatalok adómentességét. Szerintem ez több tízezer fiatalt érint, ez nem a kevesekhez tartozik szerintem. Mint ahogy a családtámogatási rendszer is több százezer családot támogat. Nem hiszem, hogy erre azt lehet mondani, hogy a keveseket támogatja, még ha az ellenzéknek ez jó kommunikációnak is hangzik. Mint ahogy a 13. havi nyugdíj visszaépítése és a nyugdíjprémium is több tízezer, több százezer nyugdíjasnak könnyíti az életét. És aztán itt vannak a beruházások. Nagyon érdekesnek tartom, hogy állandóan a beruházásokat támadják. Itt van például a Budapest-Belgrád vasútvonal építése. Önök szerint ez felesleges, ez senkit nem támogat, csak és kizárólag a kínaiakat meg majd a kivitelezőt. És soha nem gondolnak bele, hogy mondjuk, ennek a vasútvonalnak a megépítése, mondjuk úgy, belekerül egy ötéves időszakba, mire ez megépül, ez alatt az öt év alatt több ezer ember fog dolgozni ezen a munkán, ez alatt az időszak alatt ennek a több ezer embernek ez a munkahely, ez a munka adja a megélhetését. Úgy látszik, hogy önöknek nem számítanak ők, önök ezt sem veszik figyelembe. Mint ahogy a vadászkiállítással is csak problémájuk van, pedig a vadászkiállítás megrendezése pontosan azokat az ágazatokat segíti meg, amelyek most talán a legnagyobb bajba kerültek a koronavírus-járvány alatt: a vendéglátást, a turizmusban dolgozókat, a szállodákat. Szerintem erre nagyon nagy szükség van. Mindenképpen fontos, hogy ilyen rendezvények legyenek, mert ezzel tudunk egy kicsit segíteni az újraindulásban ezeknek az ágazatoknak. És hát, a „Magyar falu” programmal is problémáik vannak állandóan: vagy kevés a pénz, vagy sok, vagy kevés pénzt adunk az úthálózat felújítására, vagy nem oda tesszük, ahova kellene. Pedig hát, el kell mondjam, hogy csak az én választókörzetemben az elmúlt időszakban több tíz kilométer úthálózat újult meg. Az is nagyon fontos, hogy ennek a programnak köszönhetően az úthálózat-felújítás kivételével több mint 864 millió forintot nyertek el a civil szervezetek, az önkormányzatok, az egyházak, és az idei esztendőtől természetesen most már a kistelepülési vállalkozások is tudnak majd pályázni. Jó látni, hogy 2022-ben ez a program is folytatódik, és tovább fejlődhet, az én térségem települései is tovább fejlődhetnek. Fenyvesi Zoltán képviselőtársam beszélt a Dunántúlról; én inkább beszélnék az Alföldről, konkrétan az én választókörzetemről. Mint mondtam, 863 millió forintot nyertek ezen a 18 településen, nincs olyan település, ahol az elmúlt két évben ne nyertek volna pályázatot. Például óvodaépület építésére öt település nyert 76 millió forintot. Cibakházán, Szelevényben, Csépán, Inokán vagy Tiszapüspökiben nagyon örülnek ennek. Óvodaudvarra, játszótér-kialakításra Mesterszálláson, Nagyréven, Inokán, Tiszakürtön, Csépán, Szelevényben nagyon örültek neki, hogy ez mind megépülhetett. [[19.50]] Lehetett orvosi eszközre pályázni. Bizony kilenc településem gazdagodott orvosi eszközökkel: Cserkeszőlő, Cibakháza, Mesterszállás, Kuncsorba, Öcsöd, hogy csak néhányat mondjak a kilencből. De ezenkívül orvosi rendelő felújítására is pályázni lehetett, és két településen már el is készült az orvosi rendelő felújítása, ez Kétpó és Tiszainoka. Reményeink szerint az idei esztendőben ezt tudjuk folytatni. Egyházi közösségi terek megújítására pályázhattak az egyházak. Kilenc településen nyertek ilyeneket, éppen nemrég adtuk át Kuncsorbán a katolikus plébánia felújított épületét. Azt gondolom, hogy ez egy fontos dolog az ott élőknek, még ha az ellenzék nem is úgy értelmezi, és azt mondja, hogy keveseknek segítettünk. Kuncsorbán sokan örültek ennek a felújításnak. Az önkormányzati közösségi terek felújítását is hét településünk nyerte az elmúlt két esztendőben, és reményeim szerint az idén még többen fognak nyerni. Örültek Cserkeszőlőn, Cibakházán, Kuncsorbán, Tiszainokán, Tiszatenyőn, Nagyréven, Mezőhéken, amely az egyik legkisebb település, és bizony ott a művelődési ház felújítása óriási dolog, és megtartóerővel rendelkezik. Belterületi utakat újítottunk fel nyolc településen, így Cibakházán, Kuncsorbán, Tiszainokán, Tiszasason, Kengyelen, Szelevényen, Tiszakürtön, Tiszapüspökiben. Járdát építettek Öcsödön, Tiszasason, Cibakházán, és falubuszt nyert, ami a tanyán élőknek és főleg az időseknek nagy segítség, Mezőhék, Nagyrév, Szelevény, Tiszainoka, Cserkeszőlő és Mesterszállás. Ezek nagyon fontos dolgok. De nagyon fontos az, hogy tudjunk további fejlesztéseket vinni. Bizony bölcsődék fejlesztése is megtörtént a térségben, illetve további bölcsődék fejlesztése van folyamatban, és nem csak a kistelepüléseken, hiszen bölcsődékre 2,2 milliárdot nyert el a 23 település, Szajolban, Tiszapüspökiben, Kengyelen, Kétpón, Tiszatenyőn, Öcsödön, Tiszasason, Törökszentmiklóson két bölcsőde épül, hiszen nemcsak az önkormányzat, hanem a református egyház is épít egyet, és Mezőtúron is a református egyház is bölcsődét épít, valamint minibölcsőde épül Csépán. Azt gondolom, hogy ez mind nagyon-nagyon fontos fejlesztés, de nem sorolom fel az összes lehetőséget, amire pályázhattak, inkább azt emelném ki, hogy 2021-ben a vállalkozások megsegítése, az életük segítése is elindul a kistelepüléseken. A falusi kisboltok, illetve kisvállalkozások pályázhatnak. Nagyon fontos és úgy látom, hogy szinte mind a 18 kistelepülésről pályáznak. De hogy ne csak a kistelepülésekről beszéljek, hiszen öt város is tartozik hozzám, megemlítem, hogy bizony Mezőtúron az egyik legnagyobb iskolafejlesztés zajlik a térségben. Most fogják befejezni a Rákóczi úti iskola fejlesztését, hamarosan átadásra kerül, és megindul a Teleki Blanka Gimnázium 1,4 milliárdos felújítása. De szociális alapszolgáltatás infrastruktúra-fejlesztése indul, református kollégium, bölcsőde, amint már említettem, megújul. Kunszentmártonban a nappali ellátóközpont újul meg, illetve orvosi rendelő felújítása zajlik jelen pillanatban is. Martfűn szociális alapszolgáltatás fejlesztése, garzonlakás-energetika. Törökszentmiklóson jelenleg is zajlik a Hunyadi Általános Iskola felújítása, önkormányzati iskola konyháját újítják fel, és kicsit furcsán hangzik, de Tiszaföldváron a „Magyar falu” programnak köszönhetően az egyik legrosszabb állapotban lévő utat, a Döbrei János utat újítottuk fel. Ez annak köszönhető, hogy a Döbrei János úton közlekednek bizony nagyon sokan Cibakháza, Nagyrév, Tiszainoka felé. Térségünket hamarosan két gyorsforgalmi út fogja elérni. Még az idei esztendőben elkészül az M44-es és az M4-es gyorsforgalmi út is, ami tovább segíti az életünket. Azt gondolom, hogy ezek mind olyan beruházások, amelyekre nagy szüksége van a térségnek. Úgy látom, hogy a 2022-es költségvetés nagyon sok lehetőséget ad a térség önkormányzatainak, vállalkozásainak, civil szervezeteinek és egyházainak. Éppen ezért kérem, hogy támogassák, ez az a költségvetés, amely újra afelé tehet egy lépést, amiért, azt gondolom, mindnyájunk dolgozunk, azért, hogy ezer esztendő múlva is a Kárpát-medencét úgy, ahogy ma is, magyarok töltsék meg, magyar szótól legyen hangos a Kárpát-medence. Ezt a célt jól szolgálja a 2022-es költségvetés. Arra kérem képviselőtársaimat, hogy támogassák ezt a költségvetést. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ismét van lehetőség kétperces felszólalásra. Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Úgy érzem, hogy megszólított Boldog István képviselő úr, ezért úgy illendő, hogy válaszoljak rá. Ön azt mondta a párttársaihoz hasonlóan, hogy ez az újraindítás költségvetése, mi pedig azt mondjuk, hogy ez egyrészt a jövő felélésének költségvetése, másrészt pedig az árulás költségvetése. Tisztelt képviselő úr, ön 10-11 éve képviselő. Azalatt az ön kormányának a hibás, elhibázott politikája miatt százezrek mentek el ebből az országból kényszerűségből, családok ezrei szakadtak szét. Amikor én ezt elmondom a parlamentben, azt mondják az önök politikusai, hogy semmi gond, mert működik a közös európai munkaerőpiac. Mi pedig úgy gondoljuk, hogy ez tragédia a nemzet számára. Önök tíz év alatt nem tudtak változtatni azon a helyzeten, hogy továbbra is négy magyar régió tartozik az Unió 20 legszegényebb térsége közé. Semmit nem tudtak kezdeni azokkal a problémákkal, azokkal az alapvető rendszerproblémákkal, amelyeket én sokszor hozok ide, az Országgyűlés elé, hogy az összeomlás szélén van a magyar vízi közmű, borzalmas állapotban van a vidéki úthálózat. Semmiféle közlekedési reformot nem tudtak végrehajtani, és mégis ön azt a gyalázatos projektet, a Budapest-Belgrád vasútvonali projektet védelmezi itt a parlamentben, ami ezermilliárd forintjába fog kerülni a magyar adófizetőknek. Ön majdnem szó szerint úgy fogalmazott, hogy ez a projekt több ezer embernek ad majd munkát. [[Boldog István: Így van!]] Tisztelt képviselő úr, tudja, mennyit költenek el a válság két évében erre a projektre? Abból a pénzből, amit önök a titkosított projektre elköltenek, 175 ezer munkahelyet lehetett volna teremteni százhetvenötezer munkahelyet! Tisztelt képviselő úr, amikor ön megnyomta tavaly a gombot, ezzel tíz évre titkosítva ennek a projektnek minden dokumentumát, akkor ön előtte látott bármilyen információt, amely megerősítené, hogy 175 001 munkahelyet teremtene ez a kínai érdekeknek megfelelő projekt? Pontosan tudjuk, hogy Mészá-ros Lőrinc cégei ebből 300 milliárddal részesednek. Ön egy olyan projektet támogat büszkén és védelmez még most is, amely ellentétes a magyar nemzeti érdekekkel, és amelyre csak a válság két évében annyi pénzt költenek el, amiből 175 ezer új magyar munkahelyet lehetett volna teremteni. Szégyen, képviselő úr! Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Folytatjuk a rendes felszólalásokat. A Fidesz képviselőcsoportjából Molnár Ágnes képviselő asszony következik. Parancsoljon, képviselő asszony! Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Azt gondolom, hogy két párhuzamos valóság nem létezik. Ez az elmúlt percekben és órákban világosan látható és hallható volt a baloldali képviselőtársak felszólalásából. Ez a költségvetés tényszerűen, számokkal mutatja meg egy ország helyzetét és azt, hogy e helyzetben mik jelentik a kormányzat prioritását. A koronavírus-járvány miatt tavaly mindent újra kellett terveznünk Magyarországon és a világban is, idén pedig olyan lépésekre volt szükség, amelyek lehetővé teszik az élet újraindítását Magyarországon. A gazdasági újraindítási akcióterv pontosan ilyen program, az egészségügy széles körű fejlesztése hozzájárul ahhoz, hogy olyan lendületet adjunk a magyar gazdaságnak, amivel 2030-ra Magyarország az Európai Unió öt legjobb országa közé emelkedhet. Engedjék meg, hogy ma a koronavírus-járvány elleni védekezésben leginkább érintett terület, az egészségügy költségvetésének legfontosabb elemeit ismertessem. Bárki bármit is mond, a magyar egészségügyi ellátórendszer minősége a koronavírus-járvány alatt jól vizsgázott. Hiába terjesztették a baloldali képviselők az álhíreket, hamisítottak statisztikákat, kamuvideókat készítettek, oltásellenes kampányukkal akadályozták a védekezést, az egészségügyi rendszer a járvány első, második és harmadik hullámában egyaránt állta a sarat. Meggyőződésem, hogy ez orvosaink és ápolóink heroikus munkája mellett azért is van így, mert az elmúlt évtizedben olyan folyamatok indultak meg, amelyek a rendszert fejlettebbé és így ellenállóbbá tették. Gondoljunk csak azokra az 500 milliárd forintos összegű fejlesztésekre a konvergenciarégióban, amikor felújításra került 91 kórház, 54 rendelőintézet, 107 mentőállomás, építettünk 23 új rendelőt, 34 új mentőállomást, folyamatosan megújítottuk az orvosi eszközöket. Emellett 2018 és ’20 között családbarát szülészeteket hoztunk létre 10 milliárd forint költségvetési forrásból. De gondolhatunk az alapellátás, a sürgősségi ellátás folyamatos megerősítésére vagy a rendszerben dolgozók növekvő anyagi megbecsülésére. Ezekhez biztosított szilárd alapot a mindenkori költségvetés. Visszatérve a sikeres járványkezelésre, az Egészségügyi Világszervezettől is elismerő nyilatkozatok érkeztek, és a kiemelkedő oltási programunknak köszönhetően joggal bízhatunk abban, hogy a legnehezebben már túljutottunk, határozott magyar intézkedéseket hajtottunk végre, és példaértékű oltási kampányunkat pedig elismerték. [[20.00]] Bízhatunk abban is, hogy a járványhelyzetben kiemelt szerepet kapott egészségügy a többletforrásokkal, a fejlesztésekkel, a járvány miatt is elinduló további rendszerszintű változásaival erősebb lehet, mint a koronavírus megjelenése előtt. Nézzük tehát a valóságot, a költségvetés számait! Az egészségügy 2022-ben a költségvetésben deklaráltan a kormány által kiemeltként kezelt hat terület között van. Ezt teljesen egyértelművé teszi egyetlen szám, a 769 milliárd. 769 milliárd forint, ennyivel több pénz jut az egészségügyre jövőre, mint amit az idei költségvetési előirányzat tartalmazott. Jövőre összesen 2884 milliárd forint jut egészségügyre. Immár hatodik éve nemcsak nő az egészségügy költségvetése, de a növekedés mértéke évről évre meghaladja a 100 milliárd forintot. Ezzel az egészségügyre már 141 százalékkal fordítottunk több pénzt, mint 2010-ben. Az Egészségbiztosítási és Járvány Elleni Védekezési Alap jövőre egyensúlyban lesz, bevételi és kiadási főösszege egyaránt 3620 milliárd. Az úgynevezett gyógyító-megelőző ellátások idei 1566 milliárdos előirányzata jövőre igen jelentősen, 35 százalékkal, 2122 milliárdra nő. Ebből a kasszából finanszírozzuk többek között a kórházakat, a szakrendelőket, a mentést, a háziorvosi és a védőnői szolgálatot és a fogászati ellátást is. A jövő évi emelkedésnek markáns része az egészségügyi szolgálati jogviszony alapján megvalósuló egészségügyi béremelés idei beépülő többlete és a jövő évi béremelés is, amiről a későbbiekben szeretnék még szólni. A gyógyító-megelőző ellátások, ha az inflációt is figyelembe vesszük, akkor 111 százalékkal nőttek 2010 óta, míg 2002-2010 között, a balliberális kormányzás idején, reálértéken egyáltalán nem volt emelkedés. Az elmúlt években az egészségügyi ellátórendszer minden szintjét érintő, átfogó intézkedések indultak el: népegészségügyi, infrastrukturális fejlesztések a béremelések mellett az alapellátás területén is. Azt, hogy az alapellátást a rendszer kulcselemének tekintjük, a költségvetés számokban is markánsan megjeleníti. Az alapellátási kassza a 2010-es 120 milliárdról jövőre 354 milliárdra nő, ez háromszoros emelkedés. Ezen belül jövőre a háziorvosi, a háziorvosi ügyeleti ellátás előirányzata 105 milliárddal, 75 százalékkal magasabb, mint az idei volt. Reálértéken nézve így a háziorvosi kassza 2010 óta 137 százalékkal emelkedik, szemben a 2002-2010 közötti 14 százalékkal. A fogászati ellátást is fontos kiemelni, ugyanis ezen a jogcímen jövőre már 82 milliárd lesz a költségvetésben, ami 2010-hez képest reálértéken is hatalmas, 179 százalékos emelkedést jelent, szemben azzal, ami 2002-2010 között történt: mínusz 9 százalékkal kevesebbet fordítottak a fogászati ellátásra. A mentés olyan terület, amely a járvány idején a korábbinál is nagyobb terhelésnek volt kitéve. Először is köszönjük a munkát az Országos Mentőszolgálat mintegy 7500 dolgozójának, és jó azt látni, hogy a mentőszolgálat 65,4 milliárdos költségvetése közel két és félszerese a 2010-esnek. A mentősök fizetése a szakdolgozói- és orvosibér-emeléseknek köszönhetően többszörösére nőtt, a mentőautók átlagéletkora pedig a tíz év alatt 8,3 évről 4,8 évre csökkent. Külön szeretném kiemelni, hogy a koraszülöttek mentésére szánt OMSZ-forrás 2015 óta, tehát hat év alatt a duplájára emelkedett. Tisztelt Képviselőtársaim! Nem lehetünk eléggé hálásak egészségügyi dolgozóinknak, akiknek az elmúlt egy évben a korábbinál is nehezebb helyzetben kellett és kell most is helytállniuk. Köszönet és hála nekik, és nagy öröm, hogy ezt a munkát a kormány is elismeri. Az egészségügyi dolgozók bére először 2012-13-ban átlagosan 27 százalékkal emelkedett, 2016 óta pedig évről évre növekedés látható. A szakdolgozók 2016-18 között összesen 53 százalékos béremelésben részesültek, 2019-22 között pedig újabb fokozatos, négylépcsős béremelést láthatunk. Ezek közül a bázishoz viszonyított 8, 14, 20 százalékos emelés már megvalósult, 2022. január 1-jétől érkezik az újabb, 30 százalékos béremelés. Csak 2019 óta ez 72 százalékos emelést jelent, amit a szakdolgozókkal együtt a védőnők is megkaptak. Az orvosi bérek 2016-17-ben összesen 207 ezer forinttal nőttek, most pedig náluk az új jogviszony bevezetésével soha nem látott mértékű béremelés valósul meg. Tavaly éppen a költségvetési vitában említettem, hogy a kormányzat elkötelezettsége megvan egy valódi perspektívát jelentő béremelésre, olyan mértékben, amely a hálapénz visszaszorítását is magával tudja hozni. Most éppen ez történik meg, hatalmas béremelés és a hálapénzrendszer lebontása. Idén januártól pedig egy 20 éve dolgozó orvos már 1 millió 44 ezerről jövőre 1 millió 342 ezer forintot, két év múlva pedig már 1 millió 491 ezer forintot fog keresni. Egy rezidens 250 ezer forintot keresett, most 687 ezerre emelkedett a jogviszonnyal a bére; a 40 éve dolgozó orvos 525 ezer forintról akár 2 millió 380 ezer forintos bérrel számolhat. A gazdaság-újraindítási akcióterv fontos elemét képezi az egészségügyi béremelés, amelynek összege jövőre közel 459 milliárd forint. Ha ezt még kiegészítjük a szakdolgozóknak a 91 milliárdos béremelésével is, a negyedik béremeléssel, akkor 550 milliárd forintot költünk bérekre. Ez magáért beszél. Egészségügyi bérekre 2010-ben még alig 270 milliárd forint volt összesen, 2022-ben pedig több mint 1000 milliárd, ez 276 százalékos emelkedést jelent. Tavaly szintén a költségvetési vitában szó volt arról is, hogy a KSH minden évben kimutatást készít az átlagkeresetekről. 2009-2019 között a tizenharmadik helyről a kilencedik helyre lépett előre a humánegészségügyi terület ebben az összehasonlításban. Nos, nem telt el hosszú idő, amikor máris sikerült továbblépnünk, és egyetlen év alatt újabb három helyet sikerült előrelépnünk, a humánegészségügyi ellátás már a hatodik helyen áll a szektorok között, 2010-20 között 151 százalékkal több mint két és félszeresére emelkedett ezen a területen a havi bruttó átlagkereset. Sehol nem volt ekkora előrelépés, ez mindenképpen figyelemre méltó, s ne feledjük, 2022-től újabb béremelések lesznek. Az uniós fejlesztések ugyan nem képezik részét a hazai költségvetésnek, de remekül és szervezetten kiegészítik azt. A 2021-27-es fejlesztések tervezése most van folyamatban, de a 2014-20-as programok megvalósítása is még zajlik. Néhány példa a teljesség igénye nélkül: a komplex népegészségügyi szűrésekre 18 milliárd, nővérszállók fejlesztésére 10 milliárd, e-egészségügy fejlesztésére 65 milliárd, gyermeksürgősségi fejlesztésre közel 20 milliárd, egészségügyi intézményeink energetikai korszerűsítésére több mint 20 milliárd, alapellátás infrastrukturális fejlesztésére mintegy 41 milliárd és járóbeteg-szakellátás fejlesztésére pedig 23 milliárd forint jut. [[20.10]] Kedves Képviselőtársaim! Úgy gondolom, hogy ez a költségvetés eddig is és 2022-ben is biztosítani fogja az egészségügyi ellátórendszer minőségi működését, mely bizonyított a koronavírus-járvány idején. Köszönet illet mindenkit, aki ebben az áldozatos munkában részt vállalt. Mindezek alapján javaslom a költségvetés támogatását képviselőtársaim részéről is. Köszönöm a szót. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Ismét most van lehetőség kettőperces felszólalásra. Ketten is jelentkeztek. Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak adok szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár úrnak szeretnék egy kérdést feltenni a költségvetéssel kapcsolatban a felsőoktatás helyzetét érintően. A kormány megígérte azt januárban, hogy 1500 milliárd forint uniós fejlesztési forrás érkezik a magyar felsőoktatásba. Ezt először 1200 milliárdra csökkentették, majd láthatjuk, hogy ebben a helyreállítási alapban erre mindössze 119 milliárd forint jut. Ugyanakkor, ha megnézzük a központi költségvetést, akkor azt látjuk, hogy az idei évi körülbelül 530 milliárdhoz képest a jövő évben mindössze 250 milliárd forint szerepel a magyar felsőoktatás sorain. Tehát láthatjuk, hogy a kormány közel a dupláját kívánja elkölteni a Kínai Kommunista Párt egyetemének budapesti campusára, mint egy év alatt a teljes magyar felsőoktatás finanszírozására. Tisztelt Államtitkár Úr! Miből fognak működni a magyar egyetemek? Miből fogják kifizetni a munkavállalóknak, az oktatóknak, a kutatóknak a bérét? Önök azt akarják, azt célozzák, hogy az egyetemek a korábban közvagyonból az alapítványba kihelyezett ingatlanokat értékesítsék? Brutális, brutális megszorításokkal szembesülnek a magyar egyetemek! Óriási a bizonytalanság, államtitkár úr! Tehát látják az egyetemi vezetők is a költségvetési sorokat, és megdöbbentő! Milyen forrásból lesz lehetőség az önök által megígért béremeléseket finanszírozni? Milyen módon lehet ezt megtenni? Azt láthatjuk, hogy a kormányzat, a kormányzati tervek megint csak, amire utalt Simicskó frakcióvezető úr, az értékválasztás kilátszik belőle , az önök tervei szerint a Kínai Kommunista Párt egyetemének budapesti campusán tízszeres oktatói béreket fognak biztosítani, mint a magyar egyetemeken. De ezzel együtt is várom államtitkár úrnak az egyenes és világos válaszát, hogy miért döntöttek úgy, hogy mielőtt hazugságokkal belekényszerítik az egyetemeket ebbe a modellváltásba, nem adják oda az ígért fejlesztési forrásokat, ez ugye, már a szavazás után derült ki, most pedig ilyen brutális megszorításokkal sújtják őket. Milyen forrásból fognak tudni működni a magyar egyetemek? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Boldog István képviselő úr következik kettőperces felszólalásra.
Köszönöm, elnök úr. Keresztes László Lóránt képviselő úrnak jegyezném meg, hogy az ön szövetségese volt az, aki azt mondta, hogy el lehet menni ebből az országból. Gyurcsány Ferenc. Ez az ön szövetségese; együtt indulnak most a választásokon. [[Dr. Keresztes László Lóránt: Nem.]] Ne mondja, hogy nem, mert ez így van! Tehát most ön képviseli az egész ellenzéki frakciót, ahogy elnézem. A másik, hogy látom, hogy ebbe a Fudan Egyetembe nagyon bele tudott szállni, magyarázza a Kínai Kommunista Pártot. Fölhívnám a figyelmét, hogy ön egy olyan pártszövetségnek az egyik tagja a Lehet Más a Politikával és látjuk, hogy nem lehet más a politika, ahogy látom , ahol a magyar kommunista párt utódpártjával van együtt. Ez az MSZP és a DK. Nézze vissza a történelmet, jó? ’19 óta csak a nevet változtatták folyamatosan, meg kell nézni! Tehát ön ezekkel fogott össze. Úgyhogy az ön szájából a kommunistázás a kínai egyetemmel kapcsolatosan kicsit furcsán hangzik, mert még egyszer mondom, ön a magyar kommunista párt utódpártjával van egy szövetségben, együtt fognak indulni a választásokon. Ami pedig a vasútépítést illeti, illetve az egyéb projekteket. Ne haragudjon meg! Nem kell sajnálni az emberektől a munkahelyet. Az, hogy egy ilyen építkezésen több ezer ember dolgozik, és a megélhetésüket ott megkeresik, azt önöknek nem kellene sajnálni. Ez mind segítség az ország lakosainak, és én abban bízom, hogy a következő évi költségvetés segít abban, hogy minden magyar család egy kicsit előreléphessen az életében, mindenki egy kicsit jobban élhessen. És én abban is biztos vagyok, hogy ez a költségvetés szolgálni fogja az egész magyar nemzet javát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Rendes felszólalásra jelentkezett a Fidesz képviselőcsoportjából Vinnai Győző képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon, jegyző úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Igen tisztelt Elnök Úr! Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Urak! A benyújtott jövő évi büdzsé az ország újraindításának költségvetése. Alapvető célunk lehet remélem, nemcsak a kormánypárti oldalon, hanem a másik oldalon is , hogy egy új világgazdasági korszak nyertesei legyünk. Ezt ez a tervezet megalapozza. Mert mikor jó egy költségvetés? Megpróbáltam néhány fogalmat összegyűjteni. Hogyha reális, a bevételek és kiadások arányban vannak. Tartja a hiánycélt. Ha a gazdaságot ösztönzi, ha adót csökkent, és ezáltal fehéríti a gazdaságot, és motivációt ad a vállalatoknak, vállalkozóknak, és ha csökkenti az államadósságot is. Ezek a célok ebben a költségvetésben benne vannak. És természetesen több képviselőtársamtól hallottuk, hogy milyen kihívásokkal nézünk szembe a koronavírus-járvány idején, azt kell hogy mondjam, hogy ez a költségvetés gyakorlatilag gazdasági növekedést akar, munkahelyteremtést és -megtartást, és a munkáért tisztességes béreket. Kiemelt törekvése a költségvetésnek, hogy támogassa a vállalkozásokat, hogy fejlesztésekkel és minőségi munkával versenyképesebbekké váljanak, és munkahelyeket hozzanak létre. 2022-ben ahogy már többen említették a gazdaság-újraindítási akcióterv keretében 7300 milliárd forintot meghaladó forrást biztosít. Az előrejelzések szerint a magyar gazdaság teljesítménye az idén 4,3 százalékkal nőhet, jövőre pedig akár 5,2 százalékkal bővülhet. Engedjék meg nekem, hogy az oktatásról szóljak, az oktatás két fontos területéről hiszen a köznevelésről már Kállai Mária szólt , az egyik a felsőoktatás, a másik a szakképzés. A felsőoktatásnál egyetlen zárójeles mondatot szeretnék mondani Keresztes László Lórántnak. Elővettem a „Modern városok” programot, és a költségvetésben is benne van, hogy a pécsi egyetem mennyit kap. A „Modern városok” program keretében az idén 27,5 milliárd forintot kap infrastruktúra-fejlesztésre, hallgatóilétszám-növelésre, minőségi munkára, és a jövő évi költségvetésben is benne van 533 millió forint, tehát még félmilliárd forint. Nem tudom, hogy miért ilyen egyetemellenes az az ember, aki egyetemen tanít. [[Dr. Keresztes László Lóránt széttárja a karjait.]] Én magam is egyetemen tanítok, és azt gondolom nem is akarok visszafelé mutogatni , hogy nagyon nagy szükség van az egyetemek fejlesztésére, szükség van arra, hogy minőségi oktatás legyen. Szükség van arra, igen, ez egy előttünk álló feladat, hogy az oktatókat megbecsüljük, és legyen egy béremelés, de pont erről van szó, hogy az egyetemek fejlesztése, az egyetemek jövője Magyarország jövője. És azt gondolom, hogy most, ebben az időszakban, 2022-ben és az utána következő időszakban is remélem, mi tudjuk megtenni ezt a fejlesztést 2022 után is egy nagy fejlesztés legyen, és ne Bologna legyen, meg ne olyan fejlesztések legyenek, amelyek feleslegesek voltak. Tisztelt Képviselőtársaim! Ha az oktatásról beszélek, akkor az oktatásra a jövő évi költségvetési tervezet 2180 milliárd forintot fordít. Ebben benne van minden. 2010-hez képest ez 235 milliárddal több forrást jelent, és a GDP-nek közel 5 százaléka. Ez sem elhanyagolható forrás. És ha már az egyetemeknél vagyunk, a modellváltó egyetemeknek nem a teljes kiadása jelenik meg a költségvetésben, hanem csak az állami támogatás jelenik meg, ami azt jelenti, hogy a modellváltó egyetemek azzal, hogy vagyont kaptak, rugalmasabb struktúrában dolgoznak, rugalmasabban foglalkoztathatják az oktatókat, a gazdaság igényeit is kiszolgálják, ezért a bevételek is sokkal magasabbak lesznek egy ilyen struktúrában. De ha az alapfokú és a középfokú oktatást nézem és a szakiskolákat is ide kell érteni , az ideihez képest 100 milliárd forinttal nőnek az erre a területre fordított források. És ha már itt vagyunk, hogy mi volt 2002-2010 között, és mi történt az elmúlt 11-12 évben hiszen 12 költségvetési vitában vettem részt, előtte 8 évig önkormányzati költségvetéseket láttam , ha a közszférában dolgozók béreit nézzük, akkor a jövő évi költségvetési tervezet szerint 2010-hez képest a bérek nominálisan aláhúzom, nominálisan 85 százalékkal nőttek. 85 százalékos növekedés figyelhető meg a 12 év alatt. [[20.20]] A jövő évi költségvetés közel 1100 milliárd forintot fordít óvodai, általános iskolai, középfokú és felsőfokú intézmények oktatóinak és segítőinek bérére. Tisztelt Képviselőtársaim! Ha már a juttatásoknál vagyunk, a béreknél és tankönyvellátásnál vagy gyermekétkeztetésnél, ami az oktatási szereplőket meghatározza, akkor hadd mondjam el, hogy ez a kormány az elsők között vezette be a pedagóguséletpálya-modellt, és 50+10 százalékos béremelést hajtott végre az elmúlt időszakban. A szakképzésben tavaly egy új struktúrát sikerült a szakképzési törvény módosításával bevezetni, ami azt jelentette, hogy 2020-ban, tehát tavaly július 1-jétől 30 százalékos, átlagosan 30 százalékos béremelés volt megfigyelhető, és a szakoktatókat is bevették ebbe a rugalmasabb foglalkoztatásba és béremelésbe, jobban megfizetve, a gyakorlati oktatást kiemelve, és így az oktatás és a gazdaság igényeit összehangolva. Nem akarom ezt hosszan taglalni, hogy a duális képzés és az a gyakorlati képzés, amit majd még a szakképzésnél el fogok mondani, milyen motivációkat jelent. De ha megnézzük a magyar családok támogatását, ami az oktatás területén is megjelenik, ez a tankönyvellátás ingyenességét jelenti, amely a 2020-21-es tanévtől ingyenessé vált mindenki számára az alapfokú és a középfokú oktatásban minden, aláhúzom, minden tanuló számára. Erre 13 milliárd forintot fordít jövőre a kormány. De ha még ideveszem a gyermekétkeztetést, az iskolaalmát, az iskolatejet, az egészségesebb ételeket, ami a tízórait és az uzsonnát jelenti, a gyermekétkeztetésre egy számot mondanék, tisztelt hölgyeim és uraim 2010-ben 31 milliárd forintot fordított a kormány, ennyit tudott, így vettük át az országot. Most pedig, pontosabban jövőre 87 milliárd 200 millió, közel háromszorosa, háromszorosa, amit a gyermekeink kapnak a gyermekétkeztetés területén. Nagyon sokan ingyenesen kapják, sőt olyan példát is tudok, hogy az önkormányzatok közül van olyan önkormányzat, amelyik teljesen mindenki számára mert lehet, hogy ez csak 80-90 százalékot jelent , mindenki számára ingyenessé teszi az iskolai gyermekétkeztetést. Összességében ennél a fejezetnél azt tudom mondani, hogy a családok támogatása, az oktatás színvonalának növelése, az intézmények infrastruktúrájának fejlesztése, a képzési színvonal emelkedése vagy emelése mind-mind azt jelenti, hogy a XXI. században magas szintű képzettséggel lehet csak kilépni a munkaerőpiacra. Ezért mondom én azt, hogy az oktatás stratégiai ágazat, a humán erőforrásba be kell fektetni, és ma, a XXI. században az egyén megszerzi a piacképes tudást, de nemcsak az egyén számára, hanem a közösség számára, sőt egy nagyobb, magasabb közösség, a magyar nemzet ahogy Illyés Gyula írja számára kamatoztatja ezt a tudást, tehát nemcsak az egyén, hanem a közösség és az egész ország számára is. Egy rövid idézetet hoztam önöknek Szent-Györgyi Albert Nobel-díjas tudósunktól, ő egyedül Magyarországon ’37-ben szerezte a Nobel-díjat, és elmondja, hogy mire való az iskola. Talán érdemes ezt a pár sort meghallgatni. Idézem: „Az iskola arra való, hogy az ember megtanuljon tanulni, hogy felébredjen tudásvágya, megismerje a jól végzett munka örömét, megízlelje az alkotás izgalmát, és megtalálja a munkát, amit szeretni fog.” Szerintem ebben az idézetben minden benne van, hogy az iskolától a munkaerőpiacig hogyan lehet nevelni gyermekeinket. A felsőoktatásról csak két gondolatot: tulajdonképpen a felsőoktatás fejlesztése 2016 decemberében a „Fokozatváltás a felsőoktatásban” című anyaggal jelent meg, amely campusfejlesztést, a PPP-k kiváltását, új kutatásfinanszírozási rendszert, felsőfokú duális képzést, teljesen megújult doktori képzést irányzott elő, és erre a forrásokat is biztosította, és reméljük, hogy ez 2022-ben is meglesz. Milyen felsőoktatásnak kell lenni és a modellváltás lényege ez -: egy teljesítményelvű, a gazdaság igényeire nyitott, a hagyományokra építő, modern, versenyképes oktatásra van szükség. Ehhez természetesen sok munkára is szükség van, az állami képzés finanszírozása azonban benne van a jövő évi költségvetés tervezetében. Csak egy pici példa most nem akarom itt a vidéki egyetemeket mondani, Pécsről már szóltam , Debrecenben is van egy ilyen terv, hiszen Debrecen is kap 2022-ben a kormánytól közel 4 milliárd forintot; a hallgatói szám növelésére, a műszaki szakképzés, a mérnökképzés, az orvosképzés fejlesztésére mintegy 4 milliárd forintot. És 2 milliárd forintot kap a költségvetési tervezet szerint a doktoranduszképzés, amely most mondom a számot 1300 főről 2000 főre, majdnem megduplázza a doktoranduszok számát. Szerintem ez egy komoly előrelépés. Röviden a szakképzésről szólva néhány sarokpontot szeretnék kiemelni. Ez egy sikertörténet, a szakképzés 4.0, hiszen az idén 41 százaléka a diákoknak a szakképzésbe, technikumba és szakképző iskolába jelentkezett, és 34 százaléka gimnáziumba. A többi diák vagy szakiskolába jelentkezett, vagy éppen nem tanul tovább, de ez egy alacsony szám, tehát 41 százaléka jelentkezett szakképzésbe. Nem akarom szembeállítani a gimnáziumi jelentkezést és a szakképzést, de a gazdaságnak szüksége van jó szakemberekre, akik technikumot végeznek, egyetemet végeznek vagy éppen középfokon technikusi állást töltenek be. 41 szakképzési centrum van, a költségvetéshez kapcsolódva hadd mondjam el, hogy mennyi a költségvetési támogatásuk. Tehát 41 szakképzési centrum van, egy példát tudok mondani, a Nyíregyházi Szakképzési Centrumban tíz intézmény található, tartom velük a kapcsolatot, és gyakorlatilag azt tudom mondani, hogy örülnek ennek a tavalyi béremelésnek, örülnek a szakmai munkának, és van elég jelentkezőjük. A szakképzési centrumok 176 milliárd 496 millió forintos költségvetési támogatásban részesülnek. Ez bázisszinten 22 százalékkal több, hiszen a tavalyi béremelés növekedésének mértékét is beépítették. Emellett a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Hivatal 2 milliárd 760 millió forintot kap. Tudjuk, ez a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Hivatal a felnőttképzést, a felnőttoktatást viszi, ellátja a szakképzési centrumok egyes középirányítói feladatköreit, és egyébként szakképzési, államigazgatási szerv részére meghatározott feladatokat lát el. Felnőttképzés, felnőttoktatás, csak egy címszó: lifelong learning, vagy a jó pap holtig tanul, hogy mindenkinek adjuk meg a lehetőséget, hogy felnőttkorban is, munka mellett is szerezzen szakmát, szerezzen szakképesítést. Tisztelt Képviselőtársaim! Csak egy szám a felnőttképzésről: míg 2009-10-ben 11 százaléka tanult a felnőtteknek felnőttoktatásban, mára ez a szám 15 százalék lett. Lehetne egy kicsit több, de éppen mai hír, hogy ez jelentősen növelhető lesz. Befejezésül az ösztöndíjrendszerről csak egyetlen mondat. Szakképzési ösztöndíj, felfutó rendszerben egy általános szakképzési ösztöndíj kerül bevezetésre, és ez motiválja a fiatalokat, akár százezer forint is elérhető a szakképzési ösztöndíjjal, és ezzel lehet őket motiválni, hogy jelentkezzenek, komoly gyakorlati képzésen, gyakorlati képzőhelyeken legyenek, és utána a szakmájukat tisztességgel végezzék. Tisztelt Képviselőtársaim! Összegzésként szeretném elmondani, hogy az oktatás fontos része életünknek, a szereplők, a tanárok, a diákok és a szülők együttműködésén alapul, a költségvetés biztosítja a megfelelő forrásokat ahhoz, hogy az iskolákban minőségi munka folyjon megfelelő infrastruktúra mellett, és informatikai eszközök is rendelkezésre álljanak. A digitális oktatás ugyan jól vizsgázott, de az is kiderült, hogy a jelenléti oktatást a nevelés szempontjából nehezen pótolja. [[20.30]] Az egyetemek jövője, az ország jövője, a szakképzés jövője pedig az ország gazdasági teljesítőképességének a jövője. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, jegyző úr. Ismét van lehetőség kétperces felszólalásokra. Megadom a szót Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Boldog Képviselő Úr! Lehet mellébeszélni, de a Fidesz hozza ide a Kínai Kommunista Párt egyetemét, és költi el a magyar adófizetők százmilliárdjait erre a célra. Lehet megint csak mellébeszélni. Önök kommunistáztak nagyon sokáig, és 23-szor szavaztak nemmel az ügynökakták nyilvánosságra hozatalára. Tisztelt Képviselő Úr! Nagy tisztelettel tekintek Kovács Bélára, Pécs Patacson száz méterre lakom az ő egykori szülőházától. Kérdezem önt, képviselő úr, arról mi a véleménye, hogy az önök kaposvári polgármestere, Szita Károly, a kommunista állambiztonság lelkes besúgója, lelkes ügynöke volt, és odamegy koszorúzni a kommunista diktatúra áldozatainak az emléknapján. Erről mi a véleménye? Mi a véleménye Szita Károly, és mondhatjuk, hogy a Fidesz teljesen álszent, álságos magatartásáról? Vinnai képviselő úr említette a „Modern városok” programot, a pécsi egyetemet. Tudja, hogy miért kellett újabb és újabb forrásokat biztosítani a beruházásokra? Mert Mészáros Lőrinc cégei drágábban dolgoztak a korábbi terveknél, ezért kellett többletforrást biztosítani a pécsi egyetem beruházásaihoz. Tisztelt Képviselő Úr! A Kulturális bizottság ülésén szinte szó szerint a modellváltás során azt mondta, hogy aki a modellváltásból kimarad, az a fejlesztési forrásokról is lemarad. Tisztelt Képviselő Úr! Mi a véleménye arról, hogy minden magyar egyetem lemaradt az önök által ígért fejlesztési forrásokról? Hol vannak az egyetemeknek önök által ígért fejlesztési források? Önök belezsarolták az egyetemeket ebbe a modellváltásnak hazudott kiszervezésbe, és politikai irányítás alá helyezésbe, és utána két nappal a szavazás után közölték, hogy ja, bocsánat, mégsem jönnek az uniós fejlesztési források. Tisztelt Képviselő Úr! Ön egyetemi ember, egyetemi oktató és felelős országgyűlési képviselő. Hol vannak az önök által megígért fejlesztési források, amiket önök az egyetemeknek ítéltek? És én lennék egyetemellenes? A Pécsi Tudományegyetem szenátusa világos peremfeltételeket fogalmazott meg a modellváltás kapcsán, amit önök nem tartottak be, becsapták a Pécsi Tudományegyetemet. És miután teljes mértékben fideszes kuratóriumot raktak össze, megkérdezték a pécsi egyetem rektorát, hogy mit gondol erről, és azt nyilatkozta, hogy kicsit heterogénebb kuratóriumra számított. Önök becsapták az egyetemeket. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelettel felhívom a figyelmét, hogy merész dolog egy nem országgyűlési képviselőről véleményt mondani itt az Országgyűlésben, mert ennek ugye, következményei lehetnek. Erre tisztelettel felhívom a figyelmét. A következő felszólaló a Fidesz képviselőcsoportjából F Kovács Sándor képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk álló költségvetés egy különleges költségvetés, és ezt talán minden évben elmondhatjuk, hogy egy költségvetés mindig különleges, mert a jövőre tervezünk, amit nem ismerhetünk, de ha jól számolunk, és jól számítunk, akkor nagyjából be tudjuk lőni, hogy mi várható a következő évben. Ennek a munkának nagyon sok feltétele van. Egy jó költségvetést meg kell alapozni, kiszámíthatóvá kell tenni, időtállóvá kell tenni, és szakmailag minden kifogásnak, minden támadásnak és minden problémának lehetőség szerint ellenállóvá kell tenni. Minden évben elhangzik az ellenzék részéről, hogy a költségvetés nem jó, a költségvetés összeomlik, de eddig az elmúlt években a költségvetés hozta a hiányszámait, hozta a GDP-növekedést, hozta azokat az eredményeket, amiket előzetesen a Pénzügyminisztérium szakemberei megálmodtak, megterveztek és az évek folyamán végre is hajtottak. Én szeretnék gratulálni államtitkár úrnak, Varga Mihály pénzügyminiszter úrnak és annak a csapatnak, amely évek óta meg tudja tervezni a jövőt, szakmailag megalapozni, és egy jó költségvetést hoz, nemcsak ebben az évben, hanem tavaly is, tavalyelőtt is, minden rosszindulatú jóslat, minden kárörvendő vagy katasztrófát váró ellenzéki elképzelés ellenére is. Tehát az idei évi költségvetés is megállja a helyét, és bízhatunk benne, hogy a 2022-es költségvetés is ilyen lesz. Hiszen megfelel azoknak a céloknak, hogy lesz gazdasági növekedés, egy olyan évben, amely koronavírus-fertőzéssel nehezített év, hiszen az egész világon, főleg az Európai Unióban a koronavírus-válság nemcsak egy egészségügyi katasztrófát okozott, hanem egy gazdasági katasztrófát is. Ebből látszik, hogy melyik ország hogy tudott az egészségügyi kihívásra felelni, amire, azt gondolom, hogy a magyar kormány jól felelt, hiszen a vakcinációval, a védőoltásokkal Európa legerősebb egészségügyi rendszerét tudta összehozni. Azt látom, hogy a gazdasági kihívásokra is kitűnően felelt, hiszen látszik az első negyedéves GDP-adatokban, hogy ha éppen nem is dobogósak, de talán az első öt gazdaságilag legjobban fejlődő országban benne vagyunk, és ez siker, hiszen emlékszünk rá, hogy a 2008-as gazdasági válságban az utolsó kettő voltunk Görögországgal együtt. Ehhez kellett az, hogy a magyar gazdaság erős legyen, ellenálló és nem kiszolgáltatott. Jött egy jó hír, hogy a magyar régiók is kezdenek felzárkózni az európai uniós átlaghoz. Ez azt jelenti, hogy néhány évvel ezelőtt még sereghajtók voltunk szinte minden régióban, talán a budapesti, a közép-magyarországi régió és az északnyugat-dunántúli régió érte el az európai uniós átlagot. Ezt most már több régió el tudja érni Magyarországon. De nem is erről akarok beszélni, hiszen a sikerről könnyű beszélni, és sajnos nincs annyi időm, hogy a sikerekről beszéljünk, én arról beszélnék, hogy milyen feladat előtt állunk. Hiszen Magyarországnak van még olyan régiója, amelyet fel kell zárkóztatni. Ha nem folytatjuk azt a felzárkóztatási munkát, amit már eddig elkezdett a kormány a „Magyar falu” programmal, infrastruktúra-építéssel, akkor ezek a régiók, amelyek nem olyan fejlettek, mint Magyarországon akár a nyugat-dunántúli régió, akár a központi régió, akkor ezek nem tudnak olyan tempóban felzárkózni. Én egy olyan régióból jövök Jász-Nagykun-Szolnok megye, annak is a keleti része , amely le van maradva az európai uniós átlagtól. Nagyon sok sikertörténet van, hiszen a „Magyar falu” programban nincs olyan kistelepülés, ahol bölcsőde, óvoda, egészségügyi intézmény, út, járda, közösségi tér ne újult volna meg. Nagyon jó, de lehet még ezt folytatni. S a legfontosabb ennek a régiónak, hogy az infrastruktúra fejlődjön. Ha külön vesszük Jász-Nagykun-Szolnok megye keleti részét, akkor is több részre lehet osztani ezt a régiót, hiszen a Tisza-tó környéke a turizmusból nagyon jól tud fejlődni. A tavalyi évben átadtuk a Tiszafüred-Poroszló-kerékpárutat, ami robbanásszerű változást hozott a környéken, hiszen megjelent az aktív turizmus Tiszafüred, Abádszalók, Tiszaderzs térségében. Ez egy nagyon jó program, ezt folytatni kell tovább, akár a kikötők, akár a strandok fejlesztésével. De van egy rész, amely a Tiszától távolabb van, egy Tiszaörs, Tiszaigar, Tiszaderzs, aminek egy másik fejlesztési programot kell adni. S ennek a régiónak van egy nagyon leszakadó része, talán Magyarország legszegényebb járása, ahova olyan települések tartoznak kunhegyesi központtal, mint Tiszaroff, Tiszagyenda, Tiszabura, Tiszabő, amelyek a legszegényebb települései az országnak. Itt is megtörténtek komoly fejlesztések: sportcsarnok, munkahelyteremtő beruházások. Ezt is folytatni kell tovább. És van ennek a régiónak egy olyan része, aminek a 4-es autóút fejlesztése szerintem lendületet fog hozni, hiszen ha jövő évben átadjuk a szolnoki elkerülő szakaszt, akkor már elérhető közelségben lesz a négysávos autóút, és Fegyverneknek, Kisújszállásnak, Karcagnak, Túrkevének ez új lendületet hozhat. De én azt kérem, hogy ne csak a 4-es autóutat, hanem a rávezető utakat is tudjuk fejleszteni, akár egy Túrkeve-Kuncsorba, egy Karcag elkerülőút. [[20.40]] Ennek a régiónak ez egy nagyon fontos rész lenne, és arra is kérem az államtitkár urat és a kormányzatot, hogy ha állami beruházások vannak, akkor ezekre a térségekre gondoljunk, vagy hogyha vállalkozások beruházásokat akarnak létrehozni, akkor azoknak a térségeknek, amelyek jobban el vannak maradva, több állami segítséget, több támogatást tudjunk adni. Én azt gondolom, hogy az irány jó; az irány jó, a tempó is elfogadható, de lehet gyorsítani; lehet gyorsítani, mert mi vidéken még bírjuk a sebességet. Köszönöm az államtitkár úrnak, köszönöm a minisztérium munkatársainak, és kívánom azt, hogy ezt a munkát tudjuk folytatni. Ennyit szerettem volna hozzászólni a költségvetéshez, de mindenképpen meg kell említeni Keresztes Lóránt képviselő úrnak a mondanivalóját. Nekem egy, Ronald Reagan elhunyt amerikai elnöknek tulajdonított mondás jut az eszembe: a liberálisok nem keveset tudnak, hanem nagyon sokat, csak azt mind rosszul. Megemlítette a képviselő úr, hogy nem történt az elmúlt időszakban vasútfejlesztés. Én nem tudom, hogy járte az országban vagy vasúttal közlekedette, vasút-visszafejlesztés történt, hiszen az ön szövetségese vagy nem is tudom, hogy lehet mondani ezt a kapcsolatot , Gyurcsány Ferencék kormányzása idején akarták megszüntetni például a Karcag-Tiszafüred vasútvonalat, az ott lakókkal tüntetni kellett ellene, hogy ez a vasútvonal ne szűnjék meg. Ez a vasútvonal működik, személyszállítás folyik rajta, megújult a karcagi vasútállomás, aluljáróval, lifttel XXI. századi vasútállomás, megújult a kenderesi, amely közlekedéstörténeti vasútállomás. Bizonyára hallott róla, hogy a vasútfejlesztésben akár a 100-as vasútvonalat Budapest-Záhony, amely az én választókerületemet is érinti 160 kilométer/órás sebességűre fejlesztették, és a vasútijármű-gyártás is megindult, InterCity-vagonokat gyárt a magyar vasútgyártás, és megkötötte talán az elmúlt négy-öt évtized legnagyobb üzletét, amelynek keretében Egyiptomba szállítunk vasúti járműveket. Azt mondani, hogy nem fejlődött a magyar vasút, és hogy ez a kormány nem fejlesztette a magyar vasutat, hát, nagyfokú tájékozatlanságra vall. Az egyetemekkel kapcsolatban kérdezze meg újdonsült partnereit, hogy mit jelent az a rövidítés, hogy PPP, amikor a magyar egyetemeket eladósították, olyan programokat hoztak létre, amelyekkel adósságba verték a magyar egyetemeket; nem segítették őket, nem állami támogatásra, hanem olyan beruházásokra, amelyekkel évtizedekre eladósították az egyetemeket, és ezeket a magyar kormánynak, a mostani kormánynak kellett kifizetnie, kihoznia belőle az eladósított magyar egyetemeket. Ennyit szerettem volna mondani. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ismét lehetőség van kétperces felszólalásra. Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak adok szót. Parancsoljon, frakcióvezető úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Én nagyon komolyan mondom, hogy nem akartam felszólalni, de megszólíttattam. F Kovács képviselő úr, én azt javaslom, hogy figyeljen oda arra, amit mondok. Én azt mondtam, hogy önök a vasúti mellékvonalakra szinte semmit nem fordítottak az elmúlt 11 évben ez tényszerűen így van. Amikor ön a korábbi balliberális kormányoknak azt a politikáját, azokat a döntéseit bírálja, amikor vasúti mellékvonalakat zártak be, ott leállították a forgalmat, akkor én azzal egyetértek, és a leghatározottabban tiltakoztunk mi annak idején is én akkor még nyilván szakmai alapon a gyalázatos vasútromboló politika ellen. Önök ugyanakkor pontosan ezt csinálták a múlt évben, amikor gyalázatos hazugságokra hivatkozva 34 vasúti mellékvonalon leállították vagy majdnem teljesen leállították a vasúti személyforgalmat. Önök gyakorlatilag 34 vasúti mellékvonalat halálra ítéltek ilyen módon, és semmit nem tettek annak érdekében, hogy kialakuljon egy olyan közlekedéspolitika, egy olyan közlekedési rendszer, amely a ráhordó funkciókkal, a megfelelő menetrendekkel és a megfelelő infrastruktúra-fejlesztés után életképessé és működőképessé tenné ezeket a vasúti [[Az elnök csenget.]] mellékvonalakat. Ezért azt tudom mondani a Fidesznek, hogy döbbenetesen negatív hatása van a vidéki térségekre annak a vasútromboló politikának, amit képviseltek. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Az írásban előre bejelentkezettek közül utolsónak Nagy Csaba képviselő urat szólítom, a Fidesz képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! A Magyarország 2022. évi központi költségvetéséről szóló T/16118. számú törvényjavaslat az újraindítás költségvetése ez már többször elhangzott a mai napon. Ha megengedik, akkor a gazdaság-újraindítási akcióterv mintegy 7300 milliárd forintja vonatkozásában én inkább a vidéki programelemekkel, költségvetési elemekkel, tételekkel foglalkoznék, hiszen azt gondolom, hogy nagyon fontos, hogy fejlesztésekre és beruházásokra, a foglalkoztatást segítő programokra milyen tételek vannak a költségvetésben. A gazdaság-újraindítási akcióterv három olyan tételből áll össze, amelyről mindenképpen érdemes beszélni: az egyik az adócsökkentés, ez 423 milliárd forintot jelent; a másik az európai uniós források, ez több mint 3000 milliárd forintot jelent; és vannak a nemzeti források, amelyek megközelítőleg 3900 milliárd forintot jelentenek. Ezek közül, hogyha megengedik, akkor kiemelnék egy-kettőt. Az uniós pénzek vonatkozásában a terület- és településfejlesztési operatív program, illetve az operatív programnak a plusz, a következő hétéves ciklusra vonatkozó programelemei között 2022-ben 398 milliárd forintot találhatunk, és a vidékfejlesztési program sorban is 230 milliárd forintot találunk a fejlesztésekre. Én Nyugat-Baranyának vagyok az országgyűlési képviselője, és mindig szeretem, hogyha konkrét példákat tudunk mondani, hogy a költségvetési sorok között melyek azok a kézzelfogható tények, amelyeket megtapasztalhatunk. ’14 és ’20 között az uniós források és a magyar források vonatkozásában például a választókerületem legnagyobb városa, Szigetvár a vidékfejlesztési programban 212 darab pályázatot tudott elhozni több mint 2,1 milliárd forint értékben; Szentlőrinc 141 ilyen pályázatot majdnem 8 milliárd forint értékben; Sellye, az egyik legkisebb városunk pedig kerek 100 darab pályázatot tudott elhozni 924 millió forint értékben. Megnéztem a falvakat is, Királyegyháza hozta el talán a legtöbb pályázatot, ott 56 darab pályázat nyert 133 millió forint értékben; Baksa 54 darab pályázatot hozott el 923 millió forint értékben; Csányoszró 51 darabot 165 millió forint értékben és Mozsgó 50 darabot 837 millió forint értékben. A gazdaság-újraindítási akcióterv magyar forrásai között találjuk a „Modern városok” programját, ez mintegy 50 milliárd forintot ölel fel, és a „Magyar falu” program 93 milliárd forintját. Ebben az összegben nincsen benne az idei évben, illetve az elmúlt időszakban falusi útalapnak hívott összeg 2022-re vonatkozó része. Ha megengedik, akkor a „Magyar falu” programról beszélnék. Az első ilyen nagy tétel, amely a „Magyar falu” programban jellemzően működött 2021-ben is és működni fog jövőre is, az a „Falusi CSOK” program. Az év eleji módosításoknak köszönhetően 2678 darab település tartozik ide, itt tanya-, lakásvásárlásra kaphatnak támogatást az állampolgárok, azoknak a korszerűsítésére, bővítésére, illetve lakás, meglévő lakás korszerűsítésére és bővítésére; ez a program a kezdeti variációkhoz képest kiegészült még az adó-visszatérítési támogatással – ez idáig 20 ezer darab kérelem érkezett be mintegy 100 milliárd forint értékben. Ezeket azért tartom nagyon fontosnak elmondani, mert többször szóba került a vidék és a vidékfejlesztés lehetősége, én azt gondolom, hogy ezek azok a tények, amelyek azt bizonyítják, hogy a kormány igenis kiáll a vidéken élőkért. Jellemző, hogy többéves, több évtizedes tendenciákat sikerült megtörni, hiszen nőtt a falvaknak a népességmegtartó ereje, és 900 olyan településünk van, amely települések vonatkozásában arról tudunk beszélni, hogy nőtt a népességszám. A CSOK lehetőséget biztosít egy gyermek esetén vásárlás vonatkozásában 600 ezer forint, két gyermek esetében 2,6 millió forint, három gyermek esetében 10 millió forint támogatásra, és ezeknek a támogatási összegeknek az 50 százalékát vehetik igénybe az arra jelentkezők meglévő lakás esetén. [[20.50]] Fontos dolog a falusi útalap program, hiszen szóba kerültek az útfelújítások is. Itt sok-sok évtizedes adóssága van az országnak. 2019-től 2021-ig közel 3 ezer kilométer mellékút újul meg. 2019-ben 52,5 milliárd forintot, 2020-ban 75 milliárd forintot tudtunk erre a célra fordítani, ebben az évben pedig 9 milliárd forintot lehet. Ezenfelül elindult egy nagyfelületű útjavítási program. A kormányzat biztosított arra lehetőséget a közútkezelőknek, hogy vásároljanak olyan berendezéseket, amelyekkel meg tudják csinálni a nagy útfelületi javításokat. Tavaly 7,8 milliárd forintot lehetett erre fordítani, ebben az évben pedig 12 milliárd forintot. 2022-ben megközelítőleg 1500 kilométer út fejlesztése kezdődhet meg a költségvetésünk támogatása alapján. A pályázati rendszerről is érdemes egy kicsit beszélni. A falvaink vonatkozásában az életminőség javítását és a kis léptékű falusi fejlesztéseket teremtettük meg egy pályázat keretén belül. Összességében 130 milliárd forintot hívhattak le a pályázaton nyertesek. Megnéztem, hogy mi volt Baranyában, mekkora az az összeg, amit elnyertek a falvaink: 3 849 068 265 forintot nyertek. Ha megengedik, tényleg nem szeretném önöket untatni, de megkerestem azokat a legkisebb településeket a választókerületemben, amelyek a „Magyar falu” programban legalább egy pályázatot nyertek, de több olyan település is van, amelyik többet. Nyert Horváthertelend, Kemse, Marócsa, Tengeri, Husztót, Szörény, Almáskeresztúr, Markóc, Okorvölgy, Kisbeszterce, Drávapiski, Varga, Magyarlukafa, Dinnyeberki. Az elmúlt időszakban 2815 település tudott nyerni, ez a települések 98 százaléka, 2019-ben 16 támogatási célterület volt, 2020-ban 22, és 2019-20-21-ben összességében 600 milliárd forint magyar forrást tudtunk a vidékfejlesztési felületen biztosítani a „Magyar falu” programon keresztül. Nagyon fontos, hogy százszázalékos a támogatás, és előleget kapnak nagyon rövid időn belül a települések. Erről az elmúlt években szerintem csak álmodtak a településeink. Kiegészült tavaly a civil szervezetek támogatási pályázati rendszere is, és 1580 civil szervezet tudott nyerni. 2021-ben eddig összességében 14 pályázati kiírás jelent meg. Én ezekről most nem beszélnék, mert nem szeretném az idejüket tovább rabolni. Mindössze még két olyan kiegészítést szeretnék önöknek elmondani a „Magyar falu” programhoz kapcsolódóan, ami azt gondolom, hogy nagyon fontos. Elindult a negyedik pillér, ez pedig a falusi kisboltok lehetséges támogatása. Ez egy 48 milliárd forintos keret. Közel 2400 település érintett ebben, és egy-egy bolt akár 60 millió forint támogatáshoz is juthat. Ez egy komplex támogatás, ami az épület felújításától kezdődően a berendezésen, az alkalmazott bérének, illetve járulékának a támogatásán keresztül elősegíti azt, hogy olyan helyeken is lehessen boltot fejleszteni, ahol most van, és olyan településen is lehet majd boltot nyitni, ahol eddig nem volt vagy korábban bezárták. A „Magyar falu” program magyar forrásait most már uniós források is kiegészítik a kistelepülési, kisvállalkozói program támogatásán keresztül. Arra szeretném kérni önöket, képviselőtársaim, hogy a Magyarország Kormánya által T/16118. számon benyújtott törvényjavaslatot, mely a „Magyarország 2022. évi központi költségvetéséről” címet viseli, és legfőbb elemként tartalmazza a gazdaság-újraindítási akciótervet, szavazatukkal támogassák annak érdekében, hogy a gazdaság újraindításán túl az élet is újraindulhasson. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Akkor most Banai Péter Benő államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nem visszaélve az idejükkel, engedjék meg, hogy néhány pontban reagáljak azokra a fölvetésekre, amelyekről nem volt szó, illetőleg amelyekre kormányzati padsorokból vagy a kormány képviselőitől még nem érkezett válasz. Hadd kezdjem azzal, hogy nem véletlenül hívjuk a jövő évi költségvetést a gazdaság újraindításának költségvetéseként, mint ahogy az sokszor elhangzott. S nemcsak azért hívjuk újraindítási költségvetésnek ezt a tervezetet, mert nagyon jelentős forrásokat szánunk beruházásokra, a fogyasztás növelésére, hanem azért is, mert abban bízunk, hogy az oltások előrehaladásával a vírust magunk mögött tudjuk hagyni. Épp ezért első pontként az oltások fontosságára mint a gazdaság újraindításának az egyik feltételére hadd hívjam fel a figyelmet. Egyúttal meg szeretném cáfolni Harangozó Tamás képviselő úr állításait, aki azt mondta, hogy nálunk haltak meg a legtöbben Covid miatt. A miniszterelnök úr egy péntek reggeli interjúban úgy fogalmazott, nem egyértelmű, hogy a Covid halálos áldozataként bemutatott emberek Covidban vagy Coviddal haltak meg. Éppen ezért arra hívom föl a figyelmet, hogy az Eurostat azt vizsgálja, hogy a normál halálozáshoz képest mennyi a többlethalálozás. Ez jobban mutatja, hogy a lejelentett adatok ténylegesen milyen viszonyban vannak a vírushelyzettel. Az első helyezett országnál ebben a szomorú statisztikában 23 százalékos többletet látunk Eurostat-adat , az EU-átlag 11,4 százalék, a magyar adat pedig 9,2 százalék. Én Horváth Ildikó államtitkár asszonytól azt hallottam, hogy a szakmában leginkább ezt a statisztikát használják. Ismétlem, minden egyes elveszített életért szomorúságot érzünk, Varga Mihály miniszter úr az expozéjában ezt külön elmondta. Épp ezért, mivel azt gondolom, hogy az emberélet fontossága nem kérdés, lényeges az, hogy oltáspártiak legyünk mindnyájan, és minél nagyobb arányban biztassuk az embereket az oltásra. Hál’ istennek, most abban a helyzetben vagyunk, hogy nem költségvetési akadálya van annak, hogy az oltásokat tudjuke biztosítani, nem is vakcinából van hiány; abban bízom, hogy minél többen fognak jelentkezni. Ismétlem tehát, nagyon fontos a gazdaság újraindítása, a gazdasági növekedés elérése szempontjából az egészségügyi szempontok mellett az oltások minél teljesebb elfogadása, a vakcináció kiterjedése. Második pontként azt kell mondjam, hogy azért is hívjuk a jövő évi költségvetési javaslatot a gazdaság újraindításának költségvetéseként, mert a vírus hatásai velünk vannak gazdasági értelemben. Ismétlem, ez a válság súlyosabb, mint a 2008-9-es válság, és óhatatlanul is összehasonlítjuk azokat az intézkedéseket, amelyeket 2008-9-ben hajtott végre akkor a kormányzat, és azokat az intézkedéseket, amelyeket például a 2022-es költségvetésitörvény-javaslatban a kormányzat javasol. Engedjék meg, hogy a nyugdíjakkal kezdjem. Számomra azért elég furcsa, hogy Arató Gergely jegyző úr úgy fogalmaz, hogy „nekünk a nyugdíjasok a fontosak”, Korózs Lajos képviselő úr pedig úgy fogalmaz, hogy bajban a szociális hálót szőni kell. Emlékszünk arra, hogy a 2008-9-es gazdasági válságra adott kormányzati reakcióként egyhavi nyugdíj elvételre került. Én azt pontosan tudom, hogy az akkori kormányzat egy kényszerpályán volt, mert a megelőző években a nagy hiány, a növekvő államadósság, a gyenge foglalkoztatás, a rendkívül alacsony növekedés egy olyan kényszerhelyzetet teremtett, hogy senki nem vette meg a magyar állampapírokat, rá voltunk szorulva a külső segítségre, és bizony ajánlásokat is kaptunk, és ezen túl az akkori kormány saját javaslataként is a nyugdíjak és a bérek csökkentéséről döntött. Tehát ebből a szempontból azért elég sajátos, hogy a nyugdíjakat többen támadták. Hadd mondjam el azt, hogy tényszerűen a nyugdíjak reálértéke 10 százalék körüli értékben növekedett. Hadd mondjam el, hogy ha a tervezett inflációt meghaladja a nyugdíjas-infláció nem az átlagos infláció, hanem a nyugdíjas-infláció , akkor novemberben a jogszabályok alapján kiegészítő emelést kell végrehajtani. Arra a kérdésre, amit Gyüre Csaba képviselő úr tett fel, hogy miért nem vezette vissza azonnal a 13. havi nyugdíjat a kormány, mindenkit emlékeztetnék arra, hogy túlzottdeficit-eljárásban voltunk, Magyarország volt az egyetlen tagállam, amelyik a 2004-es csatlakozás után folyamatosan túlzottdeficit-eljárásban volt kilenc évig. [[21.00]] Mindnyájan tudjuk, hogy milyen finanszírozási helyzet volt. 2010-ben az egy komoly vállalás volt, hogy a nyugdíjak reálértékét a kormány megőrzi. Ahogy a pénzügyi stabilitást elértük, és ahogy a gazdasági növekedés beindult, a nyugdíjak reálértékének biztosításán túl emlékezhetünk a nyugdíjprémiumra, és különböző, egyszeri jellegű kiadások biztosítására került sor, Erzsébet-utalvány, rezsiutalvány 2016-tól folyamatosan. Hogy csak hogy összegeket mondjak, mondjuk, 2019-ben a nyugdíjprémium 50 milliárd forint kiadást jelentett, az Erzsébet-utalvány 23 milliárd forint kiadást jelentett és bevételt a nyugdíjasoknak. Azért azt is hadd mondjam meg, hogy a nyugdíjak tekintetében emlékezhetünk arra, hogy milyen rezsiár-növekedés volt a 2010 előtti években, és tudjuk, hogy a rezsiár csökken. Én elfogadom, hogy a nyugdíjak növelésénél is van még tér bővítésre, épp ezért több év alatt kerül visszavezetésre a 13. havi nyugdíj, de azt is látni kell, hogy a nyugdíjak növekedése mellett például a rezsire most mindenkinek kevesebbet kell költeni, mint kellett 2010 előtt. Felsőoktatás. Keresztes Lóránt frakcióvezető úr úgy fogalmazott, hogy brutális megszorítás történik a felsőoktatási intézményeknél. Vinnai Győző képviselő úr szakszerű választ adott. Számokkal hadd egészítsem ki és hívjam fel a frakcióvezető úr figyelmét arra, hogy a modellváltó intézmények nagyobb szabadsága azt is jelenti, hogy ezen intézmények bevétele már nem szerepel a központi költségvetési javaslatban. Ez 370 milliárd forintos bevételt jelent. Az intézmények ezzel szabadon gazdálkodhatnak, ők már nem költségvetési szervi formában működnek. Ami a költségvetési javaslatban szerepel, a 2022-es költségvetésitörvény-javaslatban is szerepel, az az intézményeknek, a felsőoktatási intézményeknek átadott állami támogatás összege. Ez pedig növekszik. Képviselő úr kérdezte, hogy a béremelést biztosítjae a kormány. Igen, a jövő évi tervezetben ez 26,9 milliárd forint összeggel szerepel. A képviselő úr kérdezte, hogy mi lesz a beruházásokkal. Említette az 1200 milliárd forintos tételt. Egyrészről hadd mondjam el azt, hogy a beruházások több év alatt valósulnak meg, tehát szerintem hiba lenne egy év költségvetésében keresni 1200 milliárd forintot. De azt el tudom mondani, hogy a jövő évi tervezetben 550 milliárd forintos összeggel egy beruházási alapot képeztünk, ezen belül a 90 milliárd forintot meghaladja a felsőoktatási intézmények beruházási kiadása. Mindezt egybevetve meg tudom erősíteni, hogy a felsőoktatási intézmények finanszírozása is növekszik 2022-ben 2021-hez képest. Frakcióvezető úr is és többen említették a területi szétszakadást. Erre többen, F Kovács Sándor képviselő úr is pontos választ adott. Épp a tegnapi nap jelent meg az a hír az Eurostat számítása alapján, amely az összes európai uniós NUTS 2-es szintű régiók gazdasági fejlődését mutatta be. Ezek a nagy régiók. Magyarországon hét ilyen régió van. Hozzáteszem, hogy az új uniós tervezési időszakban már nyolc lesz, hiszen Pest megye külön szerepel, és épp ezért Pest megyét is nagyobb eszközökkel tudjuk majd fejleszteni, nem húzza vissza a lehetőségeket a rendkívül fejlett uniós átlaghoz képest 151 százalékon lévő Budapest. A lényeg tehát, hogy mind a hét régió előrelépett ebben a rangsorban. Egyetlenegy régió sem csúszott vissza 2010-hez képest, ismétlem, Eurostat-számok. Van olyan régió, ami húsz helyet lépett előre, van olyan is, aki 23-at lépett előre. Vannak olyan régiók is, amelyek kevesebbet léptek előre. Van tehát e tekintetben feladatunk. Ebben is maximálisan egyetértek F Kovács Sándor képviselő úrral. De ami a régiókat és a fejlődést illeti, azt azért hadd mondjam el, hogy a mindenkori költségvetésekben az államnak legalább két eszköze van arra, hogy a régiók fejlődését elérje. Egyrészről állami beruházások finanszírozásával tehát amikor önök támadják az állami beruházásokat, azt tudni kell, hogy minden beruházás fizikailag valamely térségben valósul meg és ezen túl a magánberuházások támogatásával. Sok kritika hangzott el a tekintetben, hogy nagyvállalatok milyen támogatást kapnak. A képviselő úr Pécset is többször említi. Hadd kapcsoljam össze Pécs városát, a területi fejlődést meg a beruházásokat! Egy hónapos hír, hogy az állam 4,6 milliárd forintos támogatásával egy japán beruházó 15,2 milliárd forintos beruházást hajt végre. Képviselő úr pécsiként, pécsi kapcsolatokkal rendelkezve tudhatja, hogy nemcsak japán beruházás valósul meg, hanem nemrég dél-koreai vagy német beruházás is elindult, és ezek a beruházások az iparűzési adót Pécs városának fizetik. A képviselő úr tudja, hogy Pécs városának az iparűzésiadó-bevétele jelentősen növekedett, tehát én azt gondolom, mind az állami beruházások, mind az állam által támogatott magánberuházások azon a településen valósulnak meg, ahol később az iparűzésiadó-bevételhez ezek a beruházások hozzájárulnak. Abban természetesen egyetértek önnel is és másokkal is, hogy a külföldi beruházások támogatása mellett a hazai cégeket is kell segítsük. Hát, épp erről szól a Pénzügyminisztériumnál lévő támogatási program: hazai hátterű cégeket támogatunk, amelyek európai uniós forrásokra vagy más eszközökre valamilyen módon nem tudnak pályázni, számukra nem elérhető. Végül a területfejlesztésnél megköszönöm azt, hogy többen is említették a vidékfejlesztési programokat. Van olyan forrás, ami valóban a magyar vidék felzárkózását segíti dedikáltan a már említett „Magyar falu” vagy a „Modern városok” program mint regionális központok segítésén túl , az a vidékfejlesztési program. Itt az, hogy a Font Sándor képviselő úr által említett hazai finanszírozási arány 17-18 százalékról 80 százalékra megy fel, ez azt jelenti, hogy a következő, ’21-27-es fejlesztési ciklusban a hazai finanszírozás, társfinanszírozás átlagosan 470-475 milliárd forintra megy fel az előző időszak 37 milliárd forintjához képest. Ez éves átlagos finanszírozás. Ennek a ’22-es költségvetésben még csak egy részét látják, hiszen ez felfutó módon indul, de az egy komoly vállalás a kormány részéről, hogy él azzal a lehetőséggel, hogy az uniós forrásokhoz a maximális hazai finanszírozást teszi hozzá. Tehát ha valami, akkor ez a vidék felzárkózását, a vidéken élők lehetőségeinek a növekedését kell hogy eredményezze. Végül hadd fejezzem be azzal, hogy sem én, sem a hozzászólók mondataiból nem hallottam olyat, illetőleg magam nem mondtam olyat, ami arról szólna, hogy itt kizárólag sikerpropaganda van. Igyekeztünk a gazdaságpolitikai lépéseinket, a javaslatainkat számokkal megalapozni, mert azt gondolom, hogy minden javaslat csak akkor lehet hiteles, ha beszámolunk arról, hogy a gazdaságpolitikánk eddig milyen eredményeket ért el, beszámolunk arról, hogy milyen feladatokat látunk, és a feladatok eléréséhez milyen eszközöket választottunk. Én egyetértek azzal, hogy számos feladat áll még előttünk, de azt gondolom, hogy ha ez a gazdaságpolitika, amely egy értékelvű gazdaságpolitika, a munkahelyekre és a családokra fókuszál, az elmúlt időszakban mégiscsak egy érdemi felzárkózást tudott elérni Magyarország szempontjából megint egy szám, háromszor akkora volt a magyar gazdaság bővülése az elmúlt tíz évben, mint az uniós átlag, a foglalkoztatottak száma is növekedett, és a bérek is növekedtek , akkor mégiscsak bizakodhatunk abban, hogy ez a gazdaságpolitika sikeres lesz, és bízzunk abban, hogy olyan nem várt körülmények nem húzzák át a számításainkat, mint ami a koronavírus-járvány tavalyi megjelenésével sajnos tapasztalható volt. Mindezek jegyében kívánok a tisztelt Országgyűlésnek, a képviselőknek eredményes költségvetési tárgyalást a holnapi nap folyamán. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen. De azért mivel még időkeretek vannak, nekem fel kell tennem a kérdést, hogy kíváne még valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát elnapolom. Folytatására holnap reggel 8 órától kerül sor. A mai napirendi pontunk tárgyalásának a végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalására jelentkezett Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr, az LMP képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr! Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó. [[21.10]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalásaimban jellemzően Pécset és Baranyát érintő problémákról beszélek, és most ilyen összefüggésben országos súlyú, országos jelentőségű kérdésekről fogok szólni. Nagyon sokat vitatkoztunk itt az elmúlt években arról, és nagyon sokszor elmondtuk, hogy a kormány hazugságokra alapozva, pályázat nélkül adta Paks II. gigantikus projektjét az oroszoknak, és látható, hogy ez a projekt már ezer sebből vérzik. Nem olyan régen megdöbbentő fejlemény volt, hogy az Országos Atomenergia Hivatal főigazgatója váratlanul és indokolás nélkül lemondott, majd nem sokkal később megismerhettük az Országos Atomenergia Hivatal által indított online közmeghallgatás jegyzőkönyvét, amelyből kiderülhetett, hogy eddig a hatóság körülbelül ötszáz kisebb-nagyobb súlyú problémát és hiányosságot tárt fel a beadott dokumentáció kapcsán. Egészen döbbenetes, hogy én magam is számtalan kérdést feltettem az üggyel kapcsolatban, és sem az Atomenergia Hivatal, sem a Paks II. Zrt., sem a kormány nem tudott választ adni nagyon-nagyon sok fontos kérdésre. Ilyen kérdés például az atomerőművek leszerelésének, illetve a nagy aktivitású radioaktív hulladékok végleges elhelyezésének a kérdése, és ennek a helyszínválasztásával, finanszírozásával és technológiájával kapcsolatos kérdések is a levegőben vannak. Tudjuk azt, hogy térségünk, Pécs és Baranya érintett ebben az ügyben, ugyanis a kormányzati állításokkal szemben született már döntés arról, hogy Magyarországnak kell építeni egy úgynevezett mélygeológiai tárolót, és egyetlenegy helyszínen folyik a kutatás: a Bodai Agyagkő Formációban. Hosszú-hosszú évek óta folyik a kutatás annak ellenére, hogy a térség lakossága nagyon világosan kinyilvánította, hogy nem fog eltűrni egy ilyen beruházást, egy ilyen objektumot Pécs határaitól 68 kilométerre. Ezt a tényt egyébként, ezt a nagyon súlyos társadalmi és gazdasági problémát a nem oly rég lemondott OAH-főigazgató is elismerte, és annyit jelentett ki az akkori közmeghallgatáson, hogy ezt a problémát a kormány felé továbbítják. Tehát teljesen egyértelmű a kormányzati felelősség, hogy ezt a projektet nem állítják le annak ellenére, hogy jól ismert számukra az a probléma, hogy ez a térség nem fogadja el ezt az objektumot, nem fogadja el ezt a beruházást. Sehol a világon nincs példa arra, hogy egy ilyen nagyvárosi agglomerációhoz ennyire közel akarjanak egy atomtemetőt létrehozni. Orbán Viktor miniszterelnök úr 2015-ben személyesen ígérte meg Pécsett, hogy ha a térség lakossága ehhez nem járul hozzá, akkor nem lesz ott atomtemető. Na, most ehhez képest ugye, 2015-ben tette ezt az ígéretet miniszterelnök úr nem kérdezték meg a Pécsett és térségében élőket, hogy mit gondolnak erről a beruházásról, sőt olyan módon módosították az atomtörvényt, hogy már joga se lehessen Pécs városának vagy éppen Szentlőrinc városának vagy a sok-sok érintett településnek, falunak ebbe a kérdésbe beleszólni. Azt is el tudom mondani, és a kormány felelőtlenségét hangsúlyozom ezzel, hogy azóta, mióta miniszterelnök úr megtette ezt az ígéretet, 8 milliárd és 10 milliárd forint közötti összeget költöttek el a kutatásra. Tehát ebből is látszik, hogy a kormány egy zsákutcában menetel előre, nem hajlandó szembenézni azzal, amit egyébként a szakemberek is megerősítettek, hogy politikai döntést kell hozni, hogy Magyarországon alternatív helyszíneken lehessen kutatni egy lehetséges atomtemető helyszínét. Szintén megdöbbentő folyamat, ez az elmúlt időszaknak, az elmúlt bő egy hétnek az aktualitása, hogy a kormány beterjesztett egy törvénymódosítást, amellyel alapvetően átírják az Országos Atomenergia Hivatal működését, és olyan módon kívánják ezt a törvényalkotást folytatni, hogy a miniszterelnök úr 9 évre kinevezhesse a hatóság, az atomenergia fölötti felügyeleti és hatósági jogkörökkel rendelkező szerv vezetőjét olyan módon, hogy a törvényjavaslat szerint még a szakirányú felsőfokú végzettség sem előírás ez egészen megdöbbentő. Mi azt látjuk, hogy immár az atomenergia területén is a kormány egyfajta erőpolitikát alkalmaz, és itt is egy politikai kinevezettet kívánnak 9 évre bebetonozni ebbe a pozícióba. Azt pontosan tudjuk, hogy ennek milyen hatása lehet a térségünkre, hiszen itt az atomtemető kérdésével kapcsolatos engedélyezési hatósági eljárások is mind-mind egy olyan Országos Atomenergia Hivatal berkein belül történnek, amelynek a vezetőjét most 9 évre tervezi bebetonozni ez a jelenlegi kormány. Tudjuk azt, hogy még mindig dédelgetnek néhány olyan tervet, hogy Pécs lakott területeit is érintően uránbányászati tervet indítsanak el, tehát Pécs nyugati részén jelenleg is folyamatban van egy úgynevezett bányatelek kialakítása. A tervek szerint Pécs lakott területe alatt is szeretnének egyes befektetők uránbányászati tevékenységet folytatni annak ellenére, hogy pontosan tudja mindenki, ez milyen brutális környezetpusztítással jár. Én azt tudom mondani, amit nagyon sokszor elmondtunk az elmúlt években, hogy az atomenergia nem olcsó, nem zöld és nem biztonságos, és a Paks II.-projektet egy kormányváltás esetén le fogjuk állítani, és azt is garantálni tudom, hogy nem lesz atomtemető Pécs nyugati határaitól 810 kilométerre. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. A Jobbik képviselőcsoportjából Dudás Róbert képviselő úr jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársak! Ezen a héten folyik a 2022. évi országos költségvetésnek a vitája, amit a mai nappal kezdtek meg a képviselők a tisztelt Házban, és nyújtják be az Országgyűlés elé azokat a módosító indítványokat, amelyeket saját körzetük kapcsán vagy egyébként országosan olyan jellegű problémának látnak, ami mindenféleképpen az országos költségvetésbe kell hogy legyen illesztve, biztosítva ezzel a megvalósulását. Én a körzetemet érintően, hiszen a körzetben élő képviselő vagyok, 29 darab ilyen módosító javaslatot nyújtottam be, összességében 67-et egyébként mindez a teljesség igénye nélkül van benyújtva, hiszen ennél sokkal több problémára lehetne felhívni a figyelmet , bízva a legégetőbb problémák orvoslásában, és hogy ezek beépítésre kerülnek a jövő évi központi költségvetésbe. Minden település más és más, egyvalami viszont biztosan minden egyes mátrai települést és Mátra környéki települést érint: az úthálózat problémája és az úthálózat fejlesztése. Érinti ez Gyöngyöst az elkerülő út tekintetében, amit éveken keresztül már ígérgetnek, de ezt nem ígérgetni kell, ezt be kell építeni a központi költségvetésbe, mert akkor biztos, hogy meg fog valósulni. Érinti ez a Mátra északi részén lévő települések úthálózatát, a két települést összekötő utak állapotát, és itt is hadd említsek meg néhány példát. Például Mátraballa úthálózatára nyugodtan rá lehet mondani a mai nap már, hogy nem rossz, hanem járhatatlan, és ennek köszönhető az, hogy repedeznek a házak, hiszen a dübörgő teherautók a mindennapjaink része. Repedeznek a házak, életveszélyessé és balesetveszélyessé vált a közlekedés akár autóval, akár gyalogosan, illetve kerékpárral, hiszen a vidék Magyarországa nem arról híres és nem az a legfőbb jellemzője, hogy minden egyes útszakasz mellett járda van. Itt az út szélén is közlekednek az emberek, hiszen máshol nem tudnak közlekedni, és ez balesetveszélyessé, sok helyen életveszélyessé teszi magát a közlekedést. De megemlíthetném a Bátor és Hevesaranyos közötti útszakaszt, amelynek egyes részeiről nyugodtan elmondhatjuk már azt, hogy nyomokban még aszfaltot tartalmaz. És hogy miért fontos az úthálózat fejlesztése? Mert ez mindennek az alapja: ha van út, akkor meg tudják közelíteni azok a cégek, akik egyébként befektetni akarnak; amennyiben nincs megfelelő infrastruktúra kiépítve az adott település irányába, akkor ezek a cégek el fogják kerülni, tehát a munkahelyteremtés szempontjából ez elengedhetetlen. De elengedhetetlen olyan településeken is, ahol nem a munkahelyteremtés a legfőbb prioritás, hanem a turizmus. Számos olyan mátrai település van, számos olyan gyönyörű településünk van, hiszen a Mátra Magyarország második legnagyobb turisztikai célpontja, amely a turizmusból él, ezzel tartja fenn magát számos vállalkozó, és számos település van, amely a gyógyturizmusra specializálódott. Ez mindannyiuk számára rendkívül fontos, hiszen a legfontosabb az, hogy a turisták és a gyógyturizmusban részt vevők minél nagyobb számban jelenjenek meg, elégedetten távozzanak, mert akkor egyébként vissza is fognak térni. Ne felejtsük el, hogy az ott élők mindennapjait is megkeseríti a jelenlegi helyzet, pedig ugyanúgy megérdemlik, mint a városi és a fővárosi lakosok, hogy megfelelő infrastruktúra legyen nekik kialakítva. Nos, ezek javítása érdekében nyújtottam én be a módosító javaslataimat, és bízom benne, hogy az Országgyűlés kormánypárti többsége is támogatásáról fogja biztosítani ezeket a javaslatokat. Én ténylegesen ott élek, ezek a kérdések, ezek a problémák nekem is a mindennapjaim része, ugyanúgy, mint az ott élők mindennapjainak a része, megkeserítik az életüket. Nekünk most itt lehetőségünk van ezen javítani, ezért építsük be, kérem, javítsunk rajta, javítsunk az ő életkörülményeiken, hiszen megérdemlik. [[21.20]] Teszem mindezt úgy, a módosító javaslatok benyújtását, hogy felkérem hozzá Horváth Lászlót, a térség országgyűlési képviselőjét, még akkor is, ha ő nem abban a körzetben él, hogy támogassa ezeket. Számára is el lett küldve a ParLex-rendszeren keresztül a módosító indítvány, csatlakozzon hozzá, ő a körzet képviselője, én pedig a körzetben élő képviselő vagyok, javítsuk együtt az ottani életkörülményeket. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló Steinmetz Ádám képviselő úr, a Jobbik képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr, jegyző úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az elmúlt hetekben sok honfitársunk kérdezi tőlem, hogy milyen alapon tesz különbséget a Fidesz-kormány védettségi igazolással rendelkező magyar emberek és védettségi igazolvánnyal nem rendelkező magyar emberek között, milyen alapon és milyen jogon diszkriminálja gyakorlatilag a társadalom nagyobb részét, a társadalmunk több mint felét. A rövid válasz az, hogy van erre joga és lehetősége, hiszen az Országgyűlés kétharmados felhatalmazásával bír a Fidesz-kormány, hiszen a koronavírus-járvány által okozott veszélyhelyzetre tekintettel akár törvényeket is felülírva hozhat kormányrendeletet. Én mindenkit innen is, a tisztelt Házból is arra kérek, hogy tanúsítson jogkövető magatartást, még akkor is, ha ezeknek a kormányrendeleteknek egy része teljes mértékben ellene megy a józan észnek, és nem igazán lehet megalapozottan, a járványra tekintettel esetleg figyelembe venni. De hogy konkrét legyek: itt van a 214/2021. kormányrendelet, mely szerint csak az a horgász jogosult éjszakai horgászatra, aki rendelkezik érvényes védettségi igazolvánnyal. És hogy mit is jelent ez? Ez azt jelenti, hogy éjfél előtt egy perccel még bárki horgászhat, de mihelyst éjfélt üt az óra, utána már veszélyes a horgászati tevékenység, és már csak az maradhat a tóparton, aki rendelkezik védettségi igazolással. Aki ismeri a horgásztársadalmat, és jelzem, hogy ez egy népes számú társadalom, több mint 700 ezer regisztrált horgász van az országban, és ezek közül több mint 400 ezer ember horgászik rendszeresen a Balaton partján is, egyébként az ő érdekükben is szólalok most fel, nos tehát, aki ismeri a horgászokat, az tudhatja, ezek az emberek azért mennek horgászni, hogy kikapcsolódjanak, egy kicsit a természet lágy ölén legyenek, élvezzék a csöndet, semmiképpen nem egy csoportos tevékenységet kell elképzelni. És nem is másfél, hanem öt-tíz méteres távolságot tartanak egymástól. Persze, nem elsősorban a koronavírus veszélye miatt, hanem egészen egyszerűen azért, mert nem mindenki tud egyenesen dobni, és félresikerült dobás bizony okozhat bonyodalmakat és konfliktusokat is. Tehát én azt gondolom, hogy nincs meg a különösebb veszélye sem napközben, sem éjfélt követően. De akkor miért is van ez így, és tényleg joggal kérdezik a horgászok, hogy ez az egész korlátozás miért van, miért diszkriminatív és legfőképpen miért megy szembe a józan ésszel. Tehát az én kérdésem arra vonatkozik, hogy milyen indokokra alapozva hozták meg ezt a döntést. Én nagyon szeretnék erre a kérdésre választ kapni, de őszinte leszek, ha nem kapok választ, az sem zavar különösebben, amennyiben a kormányzat átgondolja ezt a szabályozást, és visszavonja legalább az éjszakai horgászat korlátozására vonatkozó passzust. Végezetül azt tudom mondani, hogy győzzön a józan ész, görbüljön a bot éjfél után is és mindenki számára. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Jobbik képviselőcsoportjából Nunkovics Tibor képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Arra gondoltam, hogy napirend után pótolom azt, amit a vitában kihagytam, nyilván időkeretes vita volt, és szerettem volna a választókerületemről minél többet beszélni, és elmondani azt, hogy milyen módosító indítványokat nyújtottam be, illetve nyújtok be a ParLex-rendszeren keresztül. Azt elöljáróban szeretném elmondani, hogy szinte nincs olyan település az én választókerületemből, amelyet ne érintene egy-egy módosító indítvány, és ezeknek a tárgya sajnos a legtöbb esetben közutak felújítása. Ugye, Komárom-Esztergom megye rendelkezik a második leghosszabb közúthálózattal az országban, és egyébként majdnem a legkevesebb forrást kapja ezeknek a felújítására. Ez sajnos odáig vezetett, hogy mára vannak olyan települések a választókerületemben, amelyek szinte teljesen elszigetelődtek, köszönhetően a rossz útviszonyoknak. Most gondoljunk bele abba, hogy egyébként az a kormánypárt, amelyik azt mondja, hogy a vidék pártján áll és a vidéket szeretné fejleszteni, egész egyszerűen nagyon-nagyon minimális forrást fordít ezekre az utakra. Csak hogy egy példát mondjak: a választókerületemben található Máriahalom település, amelyet három útról lehet megközelíteni. Hivatalosan egyébként csak kettőről, ebből az egyik az egy régi tsz-út, de mind a három úton olyan viszonyok vannak, hogy még gyalogosan is, azt mondom, kis túlzással kockázatos megközelíteni a települést. Ráadásul pont ez a település az, ahonnan buszjáratokat is kivettek a legutóbbi menetrend-változtatás óta. De még más ilyen településeket is tudnék mondani, Epöl vagy éppen Dág, Úny, vannak bőven sajnos a térségemben ilyen települések, amelyek egyre inkább megközelíthetetlenek. És ezzel az a legfőbb probléma, hogy ha a vidéket meg akarjuk őrizni, és a falvakat, a kistelepüléseket meg akarjuk tartani olyan formában, legalább úgy, ahogy most vannak, ahhoz bizony a fiatalokat is ott kell tudnunk tartani a településen, a munkavállalókat ott kell tudni tartani a településeken, és ehhez egy jó út elengedhetetlen. Ezt, azt hiszem, hogy mindannyian aláírjuk; más országokban is ez egy jól működő rendszer, hogy a kistelepüléseket is valamilyen szinten be kell kötni az új úthálózatokba, vagy ha nem újakat építünk, akkor a régieket olyan állapotban tartani, hogy azokon igenis tudjon közlekedni a busz, tudjon közlekedni a személyautó vagy esetleg a kisteherautó, ami éppen árut szállít erre a kistelepülésre. Ha ezek az utak nincsenek rendben, akkor a kistelepülések sajnos ki fognak ürülni. Egy másik kategóriája a módosító javaslataimnak egyébként az utcák, tehát a településeken található olyan utcák például Esztergom-Kertvárosban, amelyek nem rendelkeznek szilárd útburkolattal. Pont ebben a példában, Esztergom-Kertvárosban, ha valaki elmegy, mondjuk, a Sátorkői vagy a Temesvári utca végére, vagy akár a Határ utcába, akkor azt fogja tapasztalni, pláne egy esős időjárásban, hogy tulajdonképpen nem lehet közlekedni ezekben az utcákban, autóval végképp nem, és gyalogosan, biciklivel is konkrétan veszélyes, és néznie kell az embernek, hogy éppen hova lép, mert könnyen kibicsakolhat a lába. Ugyanez a helyzet a csatornák kérdésében. Tehát a XXI. században Magyarországon, az én választókerületemben is vannak olyan települések, ahol nincs teljes csatornahálózat kiépítve. Azt gondolom, hogy ez egész egyszerűen elfogadhatatlan. Nyilván nem várhatjuk el a kistelepülések vezetőitől, hogy pályázatot nyújtsanak be, hiszen az önerőt sem tudnák ehhez előteremteni, ez olyan óriási pénzeket emésztene fel. Éppen ezért vannak olyan módosító javaslataim, amelyek kifejezetten ezt orvosolnák. Egy egészen konkrét példa, az esztergomi árvízvédelmi gát, amely már nagyon-nagyon régóta be van ígérve az esztergomiaknak, és egyébként érdekes, hogy a Duna túloldalán, Párkányban ez már megvalósult sok-sok évtizeddel ezelőtt, és amikor jön egy esetleges dunai ár, akkor mi az esztergomi oldalról azt látjuk, hogy ők ott nyugodtan fagyizgatnak vagy eszik a lángost, amíg mi pakoljuk a zsákokat. Utoljára ilyen 2013-ban volt, de ki tudja, hogy melyik évben jön legközelebb. Azt gondolom, hogy erre is mindenféleképpen forrásokat kell találni, a módosítómmal találtam is erre forrást, és remélem, hogy elfogadásra kerül. Végül pedig engedjék meg, hogy én is elmondjam, felkértem a térség kormánypárti képviselőjét, Völner Pált, hogy csatlakozzon kilenc darab módosító indítványomhoz, azt gondolom, hogy mindegyik a térség jobbulását, a térség fejlődését segítené elő, és nagyon remélem, hogy támogatni fogja aláírásával majd ezeket a módosító indítványokat. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm valamennyiüknek egész napi munkáját. Az Országgyűlés reggel 8 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom. Mindenkinek szép jó éjszakát kívánok, szerencsés hazatérést és holnap reggel mosolygós viszontlátást!