Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés őszi rendkívüli ülésének 2. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Hegedűs Lorántné és a későbbiekben Gelencsér Attila jegyzők lesznek a segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Ikotity István képviselő úr, LMP-képviselőcsoport: „Ferenc pápa bolíviai beszéde a népi mozgalmak világtalálkozóján” címmel. Megadom a szót ötperces időkeretben. [[Gelencsér Attila elfoglalja jegyzői székét.]]
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Hazánkban a Greenpeace Magyarországért Mozgalom tette elérhetővé Ferenc pápa 2015. július 9-én elhangzott beszédét, amelyet a bolíviai Santa Cruzban, a népi mozgalmak világtalálkozóján mondott el. Szavai útmutatásként szolgálhatnak mindenkinek, aki felelősen gondolkodik az emberek közti igazságosságról és a Föld jövőjéről. Ferenc pápa felteszi a kérdést, észrevesszük-e, hogy valami nagyon rossz történik a világunkban, amikor a talaj, a víz, a levegő és az élőlények folyamatos veszélynek vannak kitéve. Látjuk-e vajon, hogy mindezek már a globálissá vált rendszer részei? Észrevesszük-e, hogy ez a rendszer a „profit mindenáron” mentalitást tette uralkodóvá? Ahhoz, hogy a maga teljességében lássuk világunk folyamatait, először meg kell értenünk, hogy a bolygó bármely részén történő minden jelentős cselekedetnek univerzális, ökológiai, szociális és kulturális hatásai vannak. Ezek a hatások országokat fölemelnek, más régiókat pedig nyomorba döntenek. Ma a pénz mérhetetlen hajszolása az uralkodó nézet. A közjó szolgálata elfelejtődött. Amikor a tőke bálvánnyá válik és vezérli az emberek döntéseit, amikor a pénz iránti mohó vágy uralkodik, az rombolja a társadalmat, megbélyegzi és rabszolgává teszi a férfiakat és a nőket, rombolja a testvériséget, egymás ellen fordítja az embereket. Tisztelt Ház! A kialakult helyzet azonban azon túl, hogy nem fenntartható, nem is megváltoztathatatlan. A világ állandóan változik, és a változás iránya nagyrészt rajtunk múlik. Ferenc pápa a pozitív változás zálogát három feladatban látja. Elsőként a fejéről a talpára kell állítani a dolgokat és tisztázni, hogy nem az ember van a gazdaságért, hanem a gazdaság az emberért. Az emberek és a természet nem állhatnak a pénz szolgálatában. Mondjunk nemet a kirekesztő és egyenlőtlen gazdaságra, ahol a pénz inkább uralkodik, mint szolgál. A gazdaságnak nem a javak felhalmozási rendszereként, hanem közös otthonunkkal való gazdálkodásnak kellene lennie. Egy ilyen gazdaság létrehozása nem csupán kívánatos és szükséges, de lehetséges is. Ez nem egy illúzió, nem egy utópia. A világunkban elérhető források ugyanis és a generációk munkájának gyümölcse és a teremtés ajándékai több mint elegendőek az emberhez méltó élethez. A második feladat az Ferenc pápa szerint, hogy egyesítsük az embereket a béke és az igazságosság útján. Az emberek saját sorsuk kovácsai szeretnének lenni. Nem akarnak gyámságot vagy beavatkozást azok részéről, akik nagyobb hatalommal rendelkeznek, és uralmuk alá kényszerítik a kisebb hatalommal bírókat. Sem a valós, sem pedig a megragadott hatalomnak nincs joga megfosztani az embereket az önrendelkezésük gyakorlásától, mert olyankor szoktak elkezdődni a gyarmatosítás új formái. Ez a mammon rejtőzködő befolyásának tűnik; tőkés társaságok, hitelügynökségek, bizonyos szabadkereskedelmi egyezmények és megszorító intézkedések bevezetése, amelyek mindig szorítanak egyet a munkások és a szegények nadrágszíján. A gyarmatosítás a szegény országokat pusztán nyersanyagok termelőivé és olcsó munkaerővé alacsonyítja. Ez az egyenlőtlenség olyan erőszakot szül, amelyet sem a rendőrség, sem a katonaság, sem a hírszerzés nem tud ellenőrzése alatt tartani. Mondjunk nemet a gyarmatosítás régi és új formáira! A harmadik feladat, amelyet a pápa hangsúlyoz, talán ma a legfontosabb számunkra: ez földanyánk védelme. Jó ideje ugyanis büntetlenül zajlik közös otthonunk kirablása, letarolása és megkárosítása. E folyamatnak gyáván védelmére kelni komoly bűn. Nem engedhetjük meg bizonyos globális, ámde nem univerzális érdekeknek, hogy uralkodóvá váljanak államok és nemzetközi szervezetek felett és azt sem, hogy folytassák a teremtés rombolását. Felszólalásom végén is Ferenc pápa szavaival zárom. Tehát ne féljünk kimondani: változásra van szükségünk. Változást akarunk. Mondjuk együtt szívből: ne legyen család lakhatás nélkül; ne legyenek parasztok föld nélkül; ne legyenek munkások jogok nélkül; ne legyenek emberek önrendelkezés nélkül; ne legyenek egyének méltóság nélkül; ne legyenek gyermekek gyermekkor nélkül; ne legyenek fiatalok jövő nélkül; ne legyenek idősek tisztes öregkor nélkül! Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Nagy István államtitkár úr kíván reagálni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársam! Köszönöm a szót. Szeretném megköszönni először is a felszólalását, amelyben a korábbiakhoz hasonlóan emlékeztet az éghajlatváltozásra, valamint további globális problémákra, mint a szegénység és a bűnözés. Örömmel tapasztaljuk, hogy ezekkel egyházi vezetők, így Ferenc pápa is következetesen foglalkozik. A szentatya az emberiség jövőjét hosszú távon meghatározó változásról szól, amely beszédének értelme szerint is egyszerre kihívás és egyszerre lehetőség. Az ott részletezett jelenségek ugyanis új gazdasági fejlődési pályára állíthatnak és életmódváltásra kötelezhetnek, amelyet időben fel kell ismernünk és előnyösen kihasználnunk. Pozitív változás kell, amely a profit mindenáron uralta folyamatokat feltartóztatva a földi élet és az emberi közösség szolgálatát állítja figyelmünkbe. Bár nem új keletű jelenségről van szó, az éghajlatváltozási kormányközi testület álláspontja megerősítése szerint szinte bizonyos, hogy a folytatódó felmelegedés és a vele járó szélsőséges események az emberi tevékenység számlájára írhatók. Az ezek kezelését célzó egyezményeket hazánk rendszerint az elsők között ratifikálja. Jelenleg egy új globális éghajlatvédelmi egyezmény, az úgynevezett párizsi egyezmény előkészítése zajlik, amely az eddigiektől jóval nyitottabb, nem állami szereplőket és számos ENSZ-intézményt is aktivizál és amelyben hazánk is komoly szerepet vállal. Részben ez adott ihletet Ferenc pápa júniusban kiadott enciklikájához, amely azonban kitágítva a képet nemcsak klímáról, nemcsak környezetvédelemről és nemcsak kapitalizmusról, szegénységről és bűnözésről beszél, hanem minden, a világot érintő gondot felvonultatva a változás szükségességét hangsúlyozza. Mindannyian tudjuk, hogy az egészséges környezet nemcsak életminőségünket határozza meg, de versenyképességi előnyökkel is jár. Kiemelt célunk, hogy az ország gazdasági fejlődése a természeti források és értékek megőrzése, valamint fenntartható hasznosítása mellett menjen végbe, így érvényre jusson az alaptörvényben megfogalmazott egészséges környezethez való jog. Az egyházfő a változás szükségességét számos további globális problémával is alátámasztja, mint a háborúk, az emberi méltóság, a szegénység, de még a migrációt is idevehetjük. Ennek kapcsán szeretném hangsúlyozni: álláspontunk szerint a szociálpolitikának egyszerre kell szolgálnia a szabadságot és a biztonságot. A szabadság itt azt jelenti, hogy a társadalmi igazságosság nevében eszközöket, feltételeket, egyenlő esélyeket kell biztosítani az egyéni képességek lehető legteljesebb kibontakozásához. A biztonság garantálása pedig egyrészt a legalapvetőbb emberi szükségletek kielégítését, másrészt azt jelenti, hogy a közösség tagjaként bizonyos nehézségek esetén az érintett egyén, család életszínvonala ne essen vissza túlzottan, hiszen a szociális biztonsághoz fűződő jog alkotmányos alapjog. A rendszerváltozás hazánkban a szabadság olyan jelentős kiterjesztését hozta, amely nagyon nagyfokú biztonságvesztéssel jár. [[9.10]] Olyan kedvezőtlen társadalmi, gazdasági folyamatok indultak el, erősödtek meg az elmúlt több mint húsz év alatt, amelyek aláásták a jelenlegi szociálpolitika struktúrájának fenntarthatóságát. A jövőben elengedhetetlen a hosszú távú fenntarthatóság szempontjának érvényre juttatása a szociálpolitikában. Kormányunk a demográfiai kihívások és a gazdasági folyamatok változásai közepette kiemelt figyelmet fordít a társadalom alapkövét jelentő családokra, de ugyanígy törekszik legelesettebb honfitársaink felkarolására, amit a magyar nemzeti, társadalmi felzárkóztatási stratégia és az egyéb kormányzati dokumentumok keretei között az elmúlt években megvalósult intézkedések igazolnak. A pápai koncepció teljes összhangban van az EU vonatkozó stratégiájával és a kormány felfogásával, amely a gazdasági növekedést egy összetartóbb társadalommal párosítja, amely elsősorban a jóléti rendszerek modernizálásában látja ennek eszközét. Tisztelt Ház! A pápa bolíviai beszédét a kormány részéről üdvözöljük, kiváltképpen azért, mert globális szemléletben köti össze a klímaváltozást és további, az egész világra kiterjedő rendszerszintű problémákat, de a legfőbb értéke, hogy minden emberhez szól. Elkötelezettek vagyunk a fenntartható fejlődés biztosítása mellett, amelynek a társadalmi igazságosság és a gazdasági egyensúly ugyanúgy része, mint a Föld természeti örökségének megőrzése utódaink számára. Megragadom egyúttal az alkalmat annak bejelentésére, hogy 2015. november végén a pápai enciklika kapcsán az egyházak környezeti szerepéről a Földművelésügyi Minisztérium széles körű szakmai konferenciát szervez, amelyre szeretettel várunk minden érdeklődőt. A konferencia célja, hogy elindítsunk az egyházakkal egy együttműködést, amely az enciklika szellemében hozzájárulna a környezet ügyének szolgálatához. Végül engedjék meg, hogy azt mondjam, a kereszténységnek sokkal nagyobb szerepet kellene betölteni életünkben és a világban, és akkor sokkal jobb világot építhetnénk együtt. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Gúr Nándor képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport: „Esélyegyenlőség, egyenlő bánásmód” címmel. Megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Mint ahogy menedékügyben azoknak ott és akkor, amikor segítségre szorulnak, nem nyújt segítséget a kormány, ugyanúgy mondható ez a magyar dolgozó emberek számára is. Igen, mondható, mert egyébként a menekültügy tekintetében a beterjesztendő törvénytervezetek kapcsán még a magyar embereket is vegzálni akarják, építik az orbáni önkényuralmi rendszert, azt erősítik tovább. Na szóval, hogy a témánál maradjunk, egy magánszemély kezdeményezésére beadásra került és a Kúria által is elfogadásra került 40 év jogosultsági idő után a férfiak nyugdíjba vonulási lehetőségének a mérlegelése népszavazás keretei között. Látom, nemcsak a népszavazás intézményrendszerét lehetetlenítették el, hanem ha esély és lehetőség van arra, hogy az életre hívódjon, akkor konkrét ügyben is megpróbálják ezt minden eszközzel megakadályozni. A véleményalkotás szabadságának a korlátok közé szorítását végzik önök el, ezt teszik, fenyegetnek közben, egyik oldalról ijesztgetik azokat, akik nyugdíjban vannak, hogy majd csökken a nyugdíjatok, a másik oldalról pedig megpróbálnak ezen keresztül úgymond gyűlöletet kelteni azok irányába, akiknek köszönetet kellene mondani, mert 40 év jogosultsági idő megszerzése alatt rengeteget dolgoztak és rengeteget tettek le az ország asztalára. Mi is a helyzet Magyarországon e tekintetben? Javaslom önöknek, nézzék meg a mai magyar nyugdíjrendszert, és akkor azt fogják látni, hogy a nyugdíjban lévő emberek közül sajnálatos módon csak minden ötödik, 20 százaléka tudott 40 év jogosultsági időt szerezni ebben az országban. Nézzék meg azt is, hogy 40 év jogosultsági idő megszerzése után mennyi járulékot fizettek be ezek az emberek. Segítek önöknek, nagyjából olyan 180 hónap nyugdíjösszegnek megfelelő nagyságrendű járulékot, az olyan 15 év, ugye. A férfiak esetében az a helyzet, hogy a születéskori várható időtartam nagyjából 72 év környékén van, a hölgyeknél egyébként ez 79, tehát a férfiak igazából nagyon nagy haszonélvezőknek nem mondhatók e tekintetben, mert lehet, hogy még annyit sem tudnak igénybe venni a nyugdíjon keresztül, mint amennyit járulékban befizettek. Azt is hozzá kell tennem, hogy a férfiak esetében valós 40 év munkaviszonyt kell produkálni ahhoz, hogy egyáltalán szóba jöhessen az, ami a népszavazás intézményrendszerén keresztül akár meg is valósulhat. A hölgyek esetében ez 32 év mellett a család neveléséhez illesztett feladatokból fakadóan kiegészíthető évekkel, ami teljesen rendben van, csak azt szeretném jelezni, hogy a magyar szokásjogok miatt a férfiak ebben jóval kisebb arányban vehetnek részt. Egyébként, ha részt vettek, akkor is kiszorítottak ma, mert nincs ilyen lehetőség, hogy a jogosultsági idő megszerzéséhez illesztetten ezeket az időtartamokat el tudják számolni. Egy szó mint száz, mindig azt szokták mondani, hogy forrásoldalról ellehetetlenül a rendszer, mert hát ez 100-120 ezer ember belépését jelenti, 150 milliárd forintos nagyságrendű kiadást okoz. Szeretném jelezni önöknek, a bevételi oldalon is lehet eredményeket elérni. Mondjuk, a haveroknak, a pereputtynak a gazdagodása tekintetében érdemes lenne féket szabni, a stadionok vonatkozásában, a luxuskiadások, a kormányzati pazarlások tekintetében megint csak érdemes lenne visszafogottabbnak lenni, de hogy még konkrétabbak legyünk, mondjuk, nézzék meg a 2015-18-as konvergenciaprogramot, látják ebből fakadóan, hogy ’18-ban 1100 milliárd forinttal több adóbevételre számítanak, ez nyolcszorosa annak, mint amit említettem, forrásigényben. Nézzék meg azt, hogy mondjuk, a zöld dosszié keretei között az áfacsalások felderítése ezermilliárd forintos nagyságrendet hoz, nézzék meg azt, ha a feketegazdaságban csak a 10 százalékot fehérítik ki, ez nagyjából 500-600 milliárd forintot hoz, ami háromszorosa- négyszerese annak, mint ami ennek a fedezetére szükséges. De a legfontosabbat nézzük! Öt év leforgása alatt 500 ezer fiatal, aktív korú ember hagyta el ezt az országot gazdasági menekültként Európa más tájaira menve, a megélhetésüket és a családjuk megélhetését biztosítva. Az elkövetkezendő, előttünk álló esztendők sem hozhatnak mást. Nyilván visszahozni is sokkal nehezebb, szinte lehetetlen, mint itt tartani a fiatalokat. Éppen ebből kifolyólag logikus lenne meggondolni és megfontolni azt, hogy 40 év jogosultsági idő megszerzését követően legyen-e lehetőség arra, hogy a férfiak is nyugdíjba vonulhassanak, ha az élethelyzetük úgy alakul, és akár egy speciális program keretei között, mondjuk, a 40 alatti korosztályt vonjuk be a gazdaságba, vonjuk be a munka világába, erősítsék meg a magyar gazdaságot, legyenek járulékfizetők. A Magyar Szocialista Párt ezt támogatja azért is, mert a szabad döntési jogát fenn kell tartani, nem önkényuralmi [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] keretek között kell döntéseket hozni. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Czomba Sándor államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Megadom a szót, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban egy fontos témát feszeget akkor, amikor a korhatár előtti nyugdíj problémájáról beszélünk, és ezzel kapcsolatban szeretném felhívni mindenkinek a figyelmét, hogy éppen a mostani kormány volt az, aki e tekintetben az első fontos lépést megtette a nők esetében, a nők tekintetében, és azt a fajta pozitív diszkriminációt, amelyet a hölgyek amiatt, hogy a munkaerőpiacon nem úgy tudnak jelen lenni, mint a férfiak, adott esetben elismerjük a gyermekvállalással járó pluszmunkát és pluszfeladatot, egy csomó olyan munkát végeznek el, amely után nem vonnak ugyan nyugdíjjárulékot, de effektíve ez munkának, méghozzá nagyon komoly munkának minősül, ezt a fajta pozitív diszkriminációt a hölgyek esetén bevezettük. Most arról folyik a vita, hogy a férfiak esetében mi a helyzet. Ha az a kérdés általánosságban, hogy az, aki 40 évet ledolgozott, azt mondom, bármilyen munkakörben, megérdemelné-e azt, hogy egyébként nyugdíjba menjen, akkor a válasz nagyon egyszerűen, nagy valószínűséggel az, hogy igen. Ha az a kérdés, hogy ezt meg tudjuk-e tenni, hogy teljes nyugdíjjal el tudunk-e embereket engedni, hogy a költségvetés és én nem is költségvetési oldalról, hanem munkaerő-piaci oldalról közelíteném meg ezt a problémát, meg tudjuk-e ezt tenni, akkor már korántsem ilyen egyértelmű a helyzet. Engedje meg, képviselő úr, hogy néhány konkrét adatot mondjak ezzel kapcsolatosan. Először is nem igaz, hogy az elmúlt öt évben 500 ezer fiatal hagyta el Magyarországot. 1989 óta vizsgálják a migrációs folyamatokat, azóta van, amit a KSH kihozott, hogy nagyságrendileg 350 ezer ember az, aki most külföldön dolgozik, tehát messze nem így van, amit ön állít. A másik: természetesen 2004-ben azért léptünk be az Unióba, mert a szabad munkavállalás lehetőségét a magyarok számára is szerettük volna biztosítani. 2011-ben a német és az osztrák munkaerőpiac nyitott, ennek megfelelően felgyorsultak különösen az országhatár mentén azok a folyamatok, amelyek a külföldi munkavállalást segítették [[Gúr Nándor: Hány külföldi dolgozik Magyarországon?]] , de ezzel nekünk alapvetően problémánk nincs. [[9.20]] Arra szeretném felhívni a figyelmet, hogy jelen pillanatban is Magyarországon a 25 és 50 év közötti foglalkoztatási ráta 80 százalék körüli, hasonló az Európai Unió átlagához. Ezzel szemben az 50 év, különösen az 55 év felettiek esetében 40 százalék a ráta, a 25 év alattiak esetében pedig 25 százalékos a foglalkoztatási ráta, borzasztó alacsony. Itt kell segíteni leginkább, és itt most ezzel a fajta kezdeményezéssel pontosan azt az üzenetet mondják, hogy tulajdonképpen a következő időszakban annak az egyébként potenciális munkaerőnek, aki 50 fölött is tud, akar és képes dolgozni, a számát csökkentsük drasztikus mértékben. Ön is tudja nagyon jól, képviselő úr, a munkaerőpiac nem úgy működik, hogy valaki kilép a munkaerőpiacról, majd helyette egy fiatal belép. Ha ez ilyen ideális lenne, akkor ezt nagyon könnyen lehetne kezelni. Az önök idejében is minden hónap végén 50-60-70-80 ezer betöltetlen álláshely volt és van a versenyszektorban. Egyáltalán nem biztos, hogy a munkáltató a helyett az 55 év fölötti helyett, akit elenged nyugdíjba, fog pótolni fiatalt, vagy éppen olyan fiatal áll rendelkezésre azon a területen, amire a munkaerőpiacnak szüksége van. Tehát jóval összetettebb ez a probléma. Elhiszem, hogy ez a fajta kérdés egy viszonylag nagyon népszerű és viszonylag egyszerűvé tehető kérdés, hogyha csak az az egyszerű válasz, hogy megérdemli-e vagy sem - ahogy az elején mondtam -, de felelőtlen az, aki ezt a kérdést csak ebből a szempontból vizsgálja. A másik nagyon lényeges kérdés - hogy néhány számadatot mondjak -, hogy a következő négy-öt évben 50 ezer ember fog nyugdíjba menni a hiányszakmákból. 12 ezer mérnök fog nyugdíjba menni. Szeretném jelezni, hogy ennyien nem fognak végezni az egyetemeken, főiskolákon, tehát mennyiségileg sem fogjuk tudni pótolni. És sorolhatnám még: orvosok 8300 fő, egészségügyi szakdolgozók 9100 fő, az építőiparban dolgozók 10 ezer fő. Azt gondolom, hogy nagyon megfontoltan, nagyon meggondoltan kell ezt a kérdést megközelítenünk. Érdemes a témát felszínen tartani, de úgy, olyan mértékben és olyan módon, ahogy erre értelmes és valós válaszokat vagyunk képesek adni. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Ugyancsak napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szászfalvi László képviselő úr, a KDNP-képviselőcsoportból: „A magyar családok biztonságáért” címmel. Megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Kedves Képviselőtársaim! A magyar családok védelme és biztonsága az egyik legfontosabb feladatunk, hiszen a család jelenti nemzetünk és társadalmunk alapját és jövőjét. Sajnos 2010-re Magyarország eladósodott, 2002 és 2010 között eladósodott az állam, mint tudjuk, GDP-arányosan 53 százalékról 83 százalékra nőtt az államadósság, az önkormányzatok adóssága radikálisan, 1400 milliárd forintra nőtt, a családok adóssága 2002 és 2010 között megötszöröződött. Az akkori szocialista kormány megszüntette például a szociálpolitikai támogatást, a kedvezményes állami lakásépítési és lakásvásárlási hitelezést, a gyermekek utáni adókedvezményt. A baloldali liberális kormány nem tett semmit, sőt, tehetetlenségével, cselekvésképtelenségével még tetézte is a bajt. Gyurcsány Ferenc maga mondta el, hogy nem csináltak semmit, csak imitálták a kormányzást, és cserbenhagyták a családokat. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! 2010 óta a polgári kormány számos intézkedést hozott annak érdekében, hogy lassítsa, majd leállítsa az államadósság növekedését, átvállalta az önkormányzatok adósságállományát mintegy 2 ezer önkormányzat esetében 1400 milliárd forint mértékig. A családok védelmében rezsicsökkentést vezettünk be, Erzsébet-programot indítottunk, családi adórendszert alakítottunk ki, a gyermekek utáni adókedvezményt terjesztettük ki, a gyes és a gyed rendszerét újra stabilizáltuk, a gyed extrát bevezettük, az ingyenes gyermekétkeztetést szélesítettük ki, ingyenes tankönyvrendszert vezettünk be, illetve a devizahitelesek érdekében szintén számos intézkedést hoztunk: árfolyamgát, végtörlesztés, Nemzeti Eszközkezelő létrehozása, bankok elszámoltatása, forintosítás. Ez az intézkedéssorozat sok ezer milliárd forint segítséget jelentett a családok, illetve a devizahitelesek számára. Tisztelt Országgyűlés! Ám mindezekkel az intézkedésekkel sem tudtunk mindenkin segíteni, ezért volt szükség arra, hogy az Országgyűlés elfogadja a KDNP-képviselők által benyújtott és elfogadott, a természetes személyek adósságrendezéséről szóló törvényt, amely szeptember 1-jén lépett hatályba. Mi is a lényege a hatályba lépett törvénynek? Először is az, hogy európai mintára, de az elmúlt évek kormányzati intézkedéseibe koherensen illeszkedő módon erősíti a társadalmi kohéziót, erősíti a szolidaritást Magyarországon. Másodszor, azok számára jelent lehetőséget, mentőövet, akik a legkiszolgáltatottabbak ma Magyarországon, akik talán már elveszítették a reményt is. Harmadszor: a magáncsőd intézménye belátható időn belül segítheti elő a lehetetlen helyzetbe került családok talpra állását. Negyedszer: a törvény által meghatározott feltételek között a magáncsőd intézményét szabad döntés alapján igénybe vevők élete nem pusztán anyagi értelemben rendeződik, hanem mentális értelemben is, és nyugodtan fogalmazhatok úgy, hogy új életet kezdhetnek ezek a családok. A bajba jutott és segítségre szoruló családok a területileg illetékes kormányhivatalok mellett a www.csodvedelem.gov.hu oldalon megtalálják a szükséges legfontosabb információkat az adósságrendezési eljárás kezdeményezéséhez, a hitelező bankoknál történő elindításhoz, valamint a honlapról tájékozódhatnak az érdeklődők az eljárás két fő részének, a bíróságon kívüli és a bírósági adósságrendezési eljárási szakasznak a legfontosabb jellemzőiről. Ez a jogintézmény nem kötelező, hanem szabad döntés alapján igénybe vehető lehetőség. Ehhez elhatározásra és akarat is szükség van. Az adós, a hitelezők és az állam együttműködésében valósulhat meg a közösen kitűzött cél. Az egyezségben közösen elfogadott cél tehát együttműködés, partnerség, ugyanakkor reménység szerint minél több esetben a bíróságon kívüli egyezségnek a megvalósítása szükséges ahhoz, hogy az áhított cél valóságosan valóban elérhető legyen. Összegezve: mindannyiunk legfontosabb feladata tehát, hogy a magyar családok biztonságát, biztonságérzetét megerősítsük. Ezt minden lehetséges és törvényes eszközzel segítenünk kell. A KDNP a kormány családtámogatási és a családok biztonságát szolgáló programját következetesen támogatta és támogatni is fogja. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalásra Répássy Róbert államtitkár úr kíván válaszolni. Megadom a szót, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető-helyettes Úr! Köszönöm, hogy lehetőséget ad arra, hogy a családi csődvédelemről itt az Országgyűlés ülésén újból szót ejtsünk. A természetes személyek adósságrendezési eljárásának, azaz a magáncsődeljárásnak a lényege, hogy az adós és a hitelezők érdekeinek összehangolásával állami felügyelet mellett valósuljon meg az adósságok rendezése oly módon, hogy annak eredménye az adós adósságcsapdából történő kikerülése. A magáncsődeljárás azoknak nyújt segítséget, akik fizetésképtelen helyzetben vannak. Magáncsődvédelmet az olyan adós kezdeményezhet, akinek vagyona, a törlesztésre fordítható jövedelme nem elégséges a felhalmozott adósságával kapcsolatos törlesztési kötelezettségek teljesítésére. A magáncsődvédelem alatt úgy történik meg az adósságok rendezése, hogy az adós fizetési képességének helyreállítása a cél. A magáncsődeljárást szabályozó törvény lépcsőzetesen és fokozatosan terjeszti ki a csődvédelem lehetőségét az egyes lakossági csoportokra. Elsőbbséget élveznek azok a hiteladósok, akiknek a lakóingatlana csődvédelem nélkül kényszerértékesítésre kerülhetne. A fizetésképtelenségi szakértőnek minősülő családi vagyonfelügyelőnek kulcsszerepe van az adósságrendezési eljárások sikeres lefolytatásában. A családi vagyonfelügyelők a családi csődvédelmi szolgálattal jogviszonyban álló pártatlan személyek. A családi csődvédelmi szolgálat központi szerve az Igazságügyi Hivatal szervezeti egysége. A családi csődvédelmi szolgálat területi szervei a fővárosi és megyei kormányhivatalok szervezeti egységei. Az állami családi csődvédelmi szolgálat által ellátott tevékenység az adós számára ingyenes. [[9.30]] A családi vagyonfelügyelő szerepe elsősorban döntés-előkészítő, és ellenőrzi a bíróság határozatainak végrehajtását. Az egyezséget a bíróság hagyja jóvá, hiszen érdemi jogi döntés születik, amit be kell tartani az adósnak és a hitelezőnek egyaránt. A bírósági adósságrendezési eljárás alatt az adós, adóstárs gazdálkodása a családi vagyonfelügyelő felügyelete, ellenőrzése alatt áll. Fontos arra is rámutatni, hogy a csődvédelem nem lehet visszaélésszerű, és az eljárás alatt sem lehet a csődvédelemmel csalárd módon visszaélni. A magáncsődeljárás első lépcsőjeként bíróságon kívüli adósságrendezési eljárás került kialakításra. Az eljárást a fő hitelezőnél kell kezdeményezni, végrehajtási rendeletben meghatározott nyomtatvány útján. A bíróságon kívüli adósságrendezés kezdeményezésétől az adóst előzetes csődvédelem illeti meg. Az előzetes csődvédelem hatálya az adósságrendezés kezdeményezésekor áll be, nem indulhat tehát az adós ellen végrehajtás, a folyamatban lévő végrehajtás szünetel. Az adós kötelezettsége, hogy vagyonát, jövedelmét az adósságrendezés céljára tartsa rendelkezésre, újabb kötelezettségeket ne vállaljon, a vagyonát ne terhelje meg, ne értékesítse, és ne vonja el a hitelezői igények fedezetét. A bíróságon kívüli adósságrendezési eljárás akkor sikeres, ha az adós és hitelezői között a bíróságon kívüli adósságrendezési megállapodás létrejött. Ha azonban nem jött létre bíróságon kívül a hitelezőkkel megállapodás, az eljárás átfordul bírósági adósságrendezési eljárásba, amely egy polgári nemperes eljárás. A bírósági adósságrendezési eljárás célja ugyancsak az egyezség létrehozatala az adós és a hitelező között arról, hogy milyen újratárgyalt feltételekkel, fizetési könnyítésekkel történik meg az adósságok rendezése. Az egyezségi tárgyalásokat az adós mellé kirendelt családi vagyonfelügyelő szervezi. A hitelezők és az adós között létrejött egyezséget a családi vagyonfelügyelő küldi meg jóváhagyásra a bíróságnak. A bírósági adósságrendezési eljárás csak akkor zárulhat mentesítéssel, ha az adós teljesítette a bíróságnak az adósságrendezés módjairól, ütemezéséről és a hitelezők minimális megtérülési igényéről hozott határozatát. Az adósságrendezési eljárás sikeres befejezését a bíróság mentesítő határozata jelenti. A bíróságon kívüli és a bírósági adósságrendezési eljárások hatálya alatt álló személyek adatairól adósságrendezési nyilvántartás került kialakításra, amely olyan központi közhiteles hatósági nyilvántartás, amely az adósságrendezési eljárással összefüggő alapvető információkat tartalmazza. A nyilvántartást az Igazságügyi Hivatal vezeti. Tájékoztatom egyúttal a tisztelt képviselőtársaimat, hogy a törvény szeptember 1-jei hatálybalépésével egyidejűleg megszülettek az annak végrehajtását szolgáló rendeleti szintű szabályok is. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Volner János képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „A brókerbotrányban az eddigiekhez hasonlóan ismét eltűnt a pénz, ismét megúszták a nagyhalak, és a Pénzügyi Felügyelet elnökét még ki is tüntették” címmel. Megadom a szót ötperces időkeretben.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország részére a korrupció körülbelül 400 milliárd forint közvetlen kárt okoz évről évre, és a különböző korrupciókutató intézetek felmérései arról tanúskodnak, hogy 2010 óta csak romlott a helyzet, nagyobb lett Magyarországon az Orbán-kormány hivatalba lépése óta a korrupció mértéke, még annál a szintnél is, mint amit a szocialisták alatt elért. Ebben szakmai konszenzus van. [[Derültség a Fidesz soraiban.]] Hogyan jutottak el idáig az elemző cégek, eddig a szakmai konszenzusig? Úgy, hogy megkérdeztek vállalatvezetőket, üzletembereket arról, hogy pontosan mit tapasztalnak Magyarországon, hányszor kérnek tőlük különböző előnyökért cserébe pénzt, hányszor kell zsebbe nyúlni annak érdekében, hogy meggyorsítsák az ügyintézést. Így jutottak el odáig, hogy sajnos nőtt a korrupció. Ez azért is káros, mert kontraszelektálja a magyar vállalkozói társadalmat, nemcsak megdrágítja például a közbeszerzéseket, hanem gondoskodik arról is, hogy a pénz, a vagyon ne azokhoz az emberekhez kerüljön, akik egyébként akár nemzetközi szinten is versenyképes vállalkozásokat tudnának életre hívni, hanem azokhoz, akik a politikával, a döntéshozókkal, a kormánnyal jó kapcsolatban vannak. Mit láthatunk most Magyarországon? Magyarország legbefolyásosabb vállalkozói, legnagyobb szerződéskötő cégeinek vezetői a miniszterelnök úr közvetlen környezetéből kerülnek ki. Ennek a vagyonnak, amit ezek az emberek megszereznek, minden esetben az állammal vagy az önkormányzatokkal kötött rendkívül gyümölcsöző szerződések jelentik a forrását. Nem a piacon szerzik meg ezek a vállalkozók a pénzt, hanem az állammal és az önkormányzatokkal kötött rendkívül gyümölcsöző szerződéseken keresztül. Egész sorát fölhívtuk már, felemlítettük már, feljelentéseket tettünk már ezekben a bűncselekményekben. Itt volt például a 21 milliárd forintos, offshore cégeknek kifizetett állami támogatás. 74 offshore céget találtunk, feljelentést tettünk. Kérdezem én: Mi történt? Az égvilágon semmi nem történt ebben az ügyben, senkit nem vontak felelősségre, még csak le se váltottak embert azért, mert offshore cégekkel üzletel a kormány, és sajnos ebben az esetben is mindenki megúszta. Itt van aztán a brókerbotrány. Mit is tudunk? 300-400 milliárd forint körül van az a kárösszeg, amit a brókerbotrány okozott. Amikor Rogán Antal először nyilatkozott róla, azt mondta, hogy ez egy 15 éve lopássorozat, akkor kezdődött - idézem az ő szavait - a pénzügyi korrupciós bűncselekmény-sorozat. Kérdezem én, hogy ki volt 15 évvel ezelőtt hivatalban. Az első Orbán-kormány. Az első Orbán-kormány idején elkezdődik a lopássorozat, töretlenül folytatódik a szocialisták nyolc éve alatt, majd pedig a második Orbán-kormány idején kiborul a bili, a Quaestor vezetőjét nem felderítették, hogy milyen bűncselekményt követett el, hanem a Quaestor vezetője maga jelentkezett egy miniszterelnöknek írt levéllel, és beszámolt arról, hogy bizony-bizony eltűnt a pénz. Utána nagy botrány lett ebből az egészből, mert kipattant az ügy. De itt is mit látunk? A pénznek a nagy része nem került meg, a felelősök, a nagyhalak megúszták, és ténylegesen a kisbefektetőket, Magyarország kisembereit éri nagy kár. Az én választókerületemen, Cegléden belül például 25 ezer kisbefektetőtől vették el a pénzt úgy, hogy éveken keresztül egyetlen becsületes ellenőrzést nem kapott a pénzügyi felügyelettől az illetékes brókercég. Ugyanez történt a Kun-Mediátornál és még sorolhatnám. Ezekben az esetekben tehát nem történt meg az elszámoltatás. De mivel a Fidesz-kormány barátai vezetik a pénzügyi felügyeletet, Szász Károlyt, aki a kérdéses időszakból három éven keresztül volt a pénzügyi felügyelet elnöke, a kormány még ki is tüntette a pénzügyi felügyelet élén végzett kimagasló munkájáért. Érdemes azt is megnézni, hogy a mindössze kéttucatnyi független brókercéget a Magyar Nemzeti Bank teljes apparátusa nem tudja leellenőrizni éveken keresztül, mert azzal vannak elfoglalva, hogy kastélyvásárlásokat meg -felújításokat bonyolítsanak. Hát nem egy építési vállalkozás, hölgyeim és uraim, a Magyar Nemzeti Bank! Afölött kellene őrködnie, ami a törvényben az elsődleges feladatai között szerepel, hogy védje az ország monetáris biztonságát és ellenőrizze a pénzügyi szektort. Ezek szerint nem tették meg. Érdemes azt is megnézni, hogyan bánik a Fidesz-kormány a barátaival: 2010 májusában 653 ezer forint volt az átlagfizetés, 2015 júniusában 900 ezer forint a Magyar Nemzeti Bankban. [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] A pénz eltűnik, a fizetések megemelkednek, elszámoltatás pedig nincs - ez az önök politikája, államtitkár úr. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Tállai András államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Azt gondolom, hogy a brókerbotrányok kérdésében nem hiszem, hogy ön a tényekkel tisztában van. Itt leginkább azokat sorolta föl, amit a Jobbik szeretne, hogy ez legyen a kormánypártokkal kapcsolatos tény. De nem ezek a tények. Nézzük sorban! [[Közbeszólások a Jobbik padsoraiból: Rogán mondta! Hazudik Rogán?]] Az ellenőrzés hatékonyságáról: az már kiderült, hogy 2004-ben a szocialista kormányzás alatt szüntették meg a brókercégeknek az ellenőrzését, egyszerűen nem volt ellenőrzés, és ezt a Fidesz-kormány alatt állítottuk vissza. Olyannyira, hogy 2013-ban megtörtént a Magyar Nemzeti Banknak és a PSZÁF-nak az összevonása, és egy új, hatékony ellenőrzési eszköz, módszer, rendszer került kialakításra. [[9.40]] Nem véletlen, hogy az első ilyen ellenőrzés alkalmából rögtön megbuktak ezek a brókercégek. Az első ütemterv szerinti ellenőrzés, ugye, erre az évre volt esedékes, és már be is bukott mind az összes olyan brókercég, amelynek bűncselekményei voltak. Az sem valós, hogy a nyomozó hatóság nem végezte el a munkáját, és hogy akik elkövették a bűncselekményeket - vagyis annak gyanúja áll most még fönn -, azok irányában nem történt eljárás, hiszen mind a három brókerbotrány esetében hárman-hárman ülnek előzetes letartóztatásban, akik valószínűleg azzal gyanúsíthatók, hogy irányítói, vezetői voltak ezeknek a bűncselekmény-sorozatoknak. Tehát míg régebben, a Postabank esetében vagy más, ismert pénzügyi botrány esetében megúszták a tettesek, jelen esetben ez nem igaz, hiszen mind a három esetben hárman ülnek előzetes letartóztatásban. Az sem igaz, hogy a kormány tétlenül figyelte volna az eseményeket, hiszen a lehető leghamarabb és a leggyorsabban az Országgyűlés elé hozott jó néhány törvényt, egyrészt a pénzügyi közvetítőrendszer átalakításáról, amely egy szigorítást jelentett, egy gyakoribb ellenőrzést, nagyobb szankcióval, amelyben kétharmados törvényeket, például a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvényt is módosítani szerettük volna. Kérdezem önt, ha önök ennyire szigorításpártiak, akkor miért nem szavazták meg ezt a törvényt, miért nem szavazták meg a kétharmados törvényt, és így az Országgyűlés nem is tudta elfogadni a törvényjavaslatnak ezt a részét. Tehát önök kommunikálnak egy dolgot, és valójában, amikor ide kell jönni az Országgyűlésbe és dönteni kell, akkor annak éppen az ellenkezőjét teszik. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Salátatörvény!]] És az sem igaz, hogy a kisemberek kártalanítása nem történt meg, hiszen a hatályos törvények alapján mind a BEVA, mind pedig az OBA a törvényi előírásoknak megfelelően mindhárom esetben a kártalanítást elvégezte. A Quaestor-károsultak esetében például 32 ezer embernek 20 ezer eurót fizettek már ki, mintegy 88 milliárd forint összegben. Ezenfelül pedig a DRB-bankcsoport által az önkormányzatokat ért kárt is a kormány egyedi döntéssel kártalanította. Tehát nem igaz az, hogy a kisembereket, a károsultakat cserbenhagyja az állam, a kormány, mert a hatályos törvények alapján igenis megtörtént a kártalanításuk. Azt gondolom, sajnálatos, hogy a rendszerváltozás után ilyen események, pénzügyi bűncselekmények Magyarországon megtörténnek, a törvények nem korlátozzák a bűnözőket. Aki bűnöző, azt valószínűleg nem érdekli, hogy a törvényt ő megszegi, és hogy annak milyen következményei vannak. Az államnak, a kormánynak az kell hogy a célja és a feladata legyen, hogy azok, akik megszegik a törvényeket és bűncselekményeket követnek el, megkapják a megfelelő büntetésüket. És azt gondolom, hogy ezen brókerbotrányok esetében minden esetben a nyomozó hatóság elvégezte a munkáját, és ezt követően pedig az igazságszolgáltatásé lesz a fő szerep. Tehát az ön állításai lényegében valótlanok, inkább egy ellenzéki párt óhaja, sóhaja, a kormánypártok iránti kritikája nyilvánul meg és nem a valóság. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Tuzson Bence képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Az előttünk álló feladatokról” címmel. Megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés mostani kétnapos ülésnapján a bevándorlás kérdésével foglalkozik. Nagyon nagy nyomás van Magyarországon, mint azt mindannyian tudjuk, és ennek a problémának a kezelése, a gyors, lehető leggyorsabb megoldása a mi feladatunk. De azon túl, hogy döntünk ebben a kérdésben és kezeljük ezt a mostani problémát, hosszú távú döntéseket is hozunk, hiszen azzal a döntéssel, hogy milyen irányba megy tovább Magyarország, milyen irányba megy tovább Európa, nemcsak egy-két évre határozzuk meg Európa sorsát, hanem hosszú távon, évtizedekre, akár évszázadokra is. Tehát történelmi távlatokról beszélünk. Európában már régóta vita van arról, hogy milyen Európát szeretnénk. És ez a vita most egyre inkább a felszínre kerül. Legyen egy olyan Európa, amely egységes, minden felett álló Európa, amelyben feloldódnak a nemzetek, feloldódnak a magyarok, feloldódnak a szlovákok, a románok, a franciák és egy egységesség alakul ki, vagy megőrizzük Európa sokszínűségét, Európa nemzeteit, és erős nemzetekre alapított módon, erős szövetségben egy erős Európa jöjjön létre? Ez a vita zajlik most Európában, és mi - elég határozott módon - az utóbbi pártján állunk. Mi azt szeretnénk, hogy erős nemzetekre épülő, erős szövetségben működő erős Európa jöjjön létre. Ezért fontos az, hogy a továbbiakban olyan lépéseket tegyünk meg, hogy védjük meg az Európai Unió határait, védjük meg Magyarország határait. Az a védelem, amit a következő időszakban elfogadott jogszabályok jelentenek, nemcsak azt jelenti, hogy azokat az embereket védjük meg, akik Magyarországon élnek és Magyarországon vannak, nemcsak azt jelenti, hogy Magyarország kultúráját védjük meg, hanem azt is jelenti, hogy emberek százezreinek, millióinak életét is megmentjük azzal, hogy nem táplálunk hamis reményeket, nem hívjuk fel az embereket arra, hogy bedőlve bizonyos bűnözői csoportoknak, amelyek arra ösztönzik őket, hogy jöjjenek be Európába, hamis elvárásokkal érkezzenek ide, nem tápláljuk ezeket a reményeket. Mert akik ezeket a reményeket táplálják, bizony osztoznak abban a felelősségben, ami azt jelenti, hogy ezek az emberek kiszolgáltatottá válnak, nyomorogni fognak, adott esetben ezért az illúzióért az életükkel fizetnek. Ezért fontos tehát az, hogy a lehető leggyorsabban erősítsük meg a magyar rendőrséget, hozzunk olyan szabályokat, amelyek lehetővé teszik azt, hogy a honvédség is képes legyen fellépni, képes legyen csatlakozni ahhoz, hogy a védelmi rendszer a magyar határon fennálljon. Nagyon fontosak ezek a kérdések, és nagyon szomorú az, hogy a legutóbbi időpontban, a tegnapi napon, amikor az Országgyűlés határozott ebben a kérdésben, volt 41 olyan országgyűlési képviselő, aki ez ellen szavazott. 41 olyan országgyűlési képviselő volt, aki úgy gondolta, hogy ezek nem sürgős feladatok, nem fontos az, hogy megvédjük Magyarországot és megvédjük azokat az embereket is, akik esetleg bejönnének ide, Magyarországra, és nem táplálunk illúziót ezekben az emberekben, felesleges illúziókat. Ezért itt tartom a kezemben ennek a 41 embernek a listáját [[Felmutatja.]] amit az információs rendszerből le lehet kérni. [[Dr. Harangozó Tamás: Végre egy lista!]] Nagyon szomorú az, hogy ez Magyarországon előfordult [[Dr. Harangozó Tamás: Gulágra velük!]] hiszen katasztrófák történnek meg, emberek halnak meg e miatt az illúzió miatt, amit Európa keltett ezekben az emberekben, és vannak, akik táplálják tovább ezt az illúziót. [[Közbeszólások az MSZP soraiból: Szégyelld magad!]] Bűncselekmények zajlanak le [[Dr. Harangozó Tamás: Az!]] és ebben a felelősségben egyesek osztozni fognak. [[Dr. Harangozó Tamás: Ti asszisztáltok! Az elnök csenget.]] Osztozni kell azoknak az embereknek is abban a felelősségben, akik ilyen módon viselkednek [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Szégyelld magad!]] és nem segítenek abban, hogy Magyarország határait megvédjük. Osztozni kell egyenként és személyenként is. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Hagyd abba! Szégyelld magad!]] Köszönöm szépen, elnök úr. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Mit képzelsz?! Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. A kormány nevében Hende Csaba miniszter úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Megadom a szót, miniszter úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársam! Valóban az a nagy kérdés áll előttünk, azt a kérdést állította elénk a történelem, hogy vajon képesek vagyunk-e, akarjuk-e megvédeni Európa és benne Magyarország határait, és hogy az állami működés minimumaként el tudjuk-e azt érni, hogy a Magyarország kapuján kopogtatók ne a zöldhatáron kényük-kedvük szerinti időben és módon, ellenőrizetlenül zúduljanak Magyarországra és ezzel Európára, hanem a nemzetközi kötelezettségeinket és a hatályos magyar jogszabályokat betartva az erre kijelölt helyeken kopogtassanak, és ha erre jogosultak, akkor nyerjenek bebocsátást. [[9.50]] Egyszerűen erről szól az a törvénycsomag, amely ma előttünk van, és valóban nincs sürgetőbb, nincs fontosabb, nincs égetőbb problémája ma nemcsak Magyarországnak, de az egész Európai Uniónak, mint ez a kérdés. Ezért különösen igaza van akkor a képviselő úrnak, amikor kárhoztatja mindazokat, akik a tegnapi napon nem tették azt lehetővé szavazatukkal, és ezzel tagadták az ügy sürgősségét és fontosságát, hogy már a mai napon - már a mai napon! - érdemben dönthessünk [[Dr. Harangozó Tamás: Orbán Viktor, Kövér László!]] , és így záros határidőn belül hatályba léphessen az a törvénymódosítás, amely a hatályos Alaptörvénnyel mindenben összhangban lévén lehetővé teszi majd a Magyar Honvédség erőinek a határ védelmébe, a rend biztosításába való bekapcsolódását. Minden józanul gondolkodó felelős politikus és úgy gondolom, minden magyar ember egyetért abban, hogy egy ilyen kiélezett válsághelyzetben egy országnak, egy népnek valamennyi rendelkezésére álló erőforrást igénybe kell vennie. Bűnös mulasztás lenne, ha az egyébként erre felkészített és kiképzett honvédségi erőket mellőznénk ebben a feladatban, és így gyengítenénk a magyar állam cselekvőképességét. Különösen kárhoztatom azokat a teljesen megalapozatlan ellenzéki felvetéseket, amelyek bűncselekmény elkövetésével és nemzetközi bírósággal fenyegetik azokat a katonai vezetőket, akik az alkotmányos utasításokat kiadó törvényes elöljárók parancsait végrehajtják. Mindezek a személyek és mindezek a politikai erők egyszerre gyengítik a magyar állam cselekvőképességét és bomlasztják a honvédség fegyelmét, ezt tehát erről a helyről is vissza kell utasítanom. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm a miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Soron következik az egyes törvényeknek a tömeges bevándorlás kezelésével összefüggő módosításáról szóló előterjesztés összevont vitája. Az előterjesztés T/5983. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a Fidesz-frakció időkeretéből 15 percet a kormány részére átadott. A vitában elsőként megadom a szót Trócsányi László igazságügyi miniszter úrnak, a törvényjavaslat előterjesztőjének, 30 perces időkeretben. Öné a szó, miniszter úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Amikor 2004. május 1-jén hazánk az Európai Unió tagjává vált, gazdasági, politikai, jogi és részben társadalmi szemléletváltásra került sor. Része lettünk egy olyan politikai közösségnek, amelyben Európa jövőjét láttuk, az odatartozásnak nyilvánvaló előnyei mellett a terheiből is részt kell vállalnunk, erről szól az európai eszme. Amikor az Unió tagjává váltunk, társadalmi, politikai, gazdasági hasznok reményében a magyar állam lemondott bizonyos jogosítványairól. Hadd emlékeztessek e keretek között egy rendkívül fontos tételre, amelyet már alkotmánybíróként is vallottam! A következőképpen hangzik: „Amikor a tagállamok a szuverenitásukból fakadó hatáskörök egy részét vagy annak gyakorlását átruházták a közösségi uniós szervekre, nem mondtak le államiságuk, szuverenitásuk és függetlenségük lényegéről, államrendjük alapjainak szabad meghatározásáról. A tagállamok megtartották alkotmányuk azon alapelvei feletti szabad rendelkezési jogukat, amelyek nélkülözhetetlenek az államiság, az alkotmányos identitás fenntartásához.” Ezt az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikke is tartalmazza, kimondva, hogy az Unió tiszteletben tartja a tagállamok nemzeti identitását. Vannak olyan államok, például Németország, ahol ezen alkotmányos mag külön és konkrétan meghatározott. Olyan elemek szerepelnek benne, mint például a hadsereg bevetéséről való döntés, a büntetőjogi hatáskörök, a szociálpolitikai prioritások vagy a kulturálisan fontos döntések, ideértve az iskolarendszert, a családjogot vagy vallási közösségek státusát érintő alapvető döntéseket és álláspontom szerint a bevándorláspolitikát is. Magam is úgy vélem, hogy a közös európai értékek megtartása mellett e területek mindig is a nemzeti jogalkotó kezében maradnak és kell is maradniuk, mert ebből fakad az a szuverenitás, az az egyediség, amelynek megbecsülése esetén minden állam értékként és nem szolgai módon léphet be egy közösségbe, maga is hozzájárulva így az adott közösség gyarapodásához. Hogy miért határozott meggyőződésem, hogy e bevándorláspolitika ezen alkotmányos mag részét képezi? Hadd emlékeztessem itt önöket arra a közjogi alaptételre, hogy az állami szuverenitás a területi, személyi, közfunkciós főhatalom hármasából áll! Az állam hatalma kiterjed az állam területén tartózkodó külföldiekre is. E főhatalmakon alapulva az állam meghatározhatja, milyen jogcímet ír elő a területén tartózkodáshoz. Ez a kérdés az állami szuverenitás olyan alapvető eleme, amelyet nem ruházott át Magyarország senkire, és amelyből adódó felelősségét vállalva most - az Európai Közösségben velünk osztozó barátainkkal szemben tett vállalásainknak is megfelelően - cselekednünk kell, tiszteletben tartva a menekültekkel szemben fennálló nemzetközi és uniós kötelezettségeinket. Példátlan bevándorlási nyomás nehezedik Magyarországra, órákon keresztül elemezhetnénk a jelenlegi migrációs helyzet okait, a menekültügyi statisztikából levonható következtetéseket. Ezt az erre hivatott szakemberek folyamatosan végzik, itt most elegendő tényszerűen tudomásul venni, hogy immár hetek óta naponta több ezren kísérlik meg illegálisan átlépni a határt. Csak idén eddig mintegy 147 ezer menekültkérelmet adtak le Magyarországon, ezzel hazánk Németország után a második legtöbb kérelmet regisztrálta. A közép-európai országokon, így hazánkon is nehezen lehetne számon kérni a menekülők származási országaiban kialakult instabilitást, ami a mostani migrációs hullámokhoz vezetett. Ebben minket ugyan felelősség nem terhel, mégis vállalnunk kell, hogy a nemzetközi jogi kötelezettségeinket betartjuk. Alaptörvényünknek megfelelően az állam alapvető feladata polgárainak védelme, a rend és a biztonság garantálása, a szuverenitás megőrzése és az országhatárok védelme. Ezen alkotmányos kötelezettség kiegészül még az Európai Unió és polgárai biztonságának védelme érdekében vállalt uniós jogi vállalásainkkal. Az európai és magyar polgárok számára megteremtett biztonságot nem gyengíthetjük, ideértve többek között a schengeni rendszert, a határok védelmét, a közbiztonságot vagy éppen az egészségügyi ellátás biztonságát. Emellett azonban a bajba jutott, mástól segítséget nem remélhető embereket sem hagyhatjuk magukra, meg kell tehát felelnünk a humanitárius elvárásoknak is. Joggal merül fel majd a kérdés a helyzet kezelése kapcsán, hogy vajon meg tudtuk-e őrizni ezeket a vívmányainkat, biztosítani tudtuk-e a biztonság és a humanitás egymásra épülő rendszerét. A mondani válság azzal a közvetlen veszéllyel is fenyeget, hogy az egész schengeni rendszer megrendül, különösen amikor már vezető európai politikusok is Schengen válságáról beszélnek, mint ahogy nekem mondták például a német kancellári hivatalban vagy a francia nagykövet. A tömeges bevándorlás kapcsán ne tévesszük össze a pusztán gazdasági célú bevándorlást a humanitárius kényszerből történő bevándorlással. A hétköznapi szóhasználattal ellentétben jogilag még a rászorultak között is megkülönböztethetők egyfelől az elsődlegesen gazdasági célú, a jobb megélhetés biztosítása érdekében útra kelő bevándorlók, másfelől a természeti vagy humanitárius katasztrófák, polgárháborúk elől menekülők. Ez utóbbiak esetében Magyarország köteles minden olyan eljárást és bánásmódot biztosítani, amit a vonatkozó nemzetközi egyezmények és uniós szabályok előírnak számunkra. A menekültek problémáinak elsődleges kezelésére hivatott nemzetközi, európai és nemzeti szintű jogszabályok többsége azonban évekkel ezelőtt, évtizedekkel korábban eltérő helyzetben született, így egyes normák esetében korrekcióra van szükség. Például a dublini rendszer sem volt felkészülve annak idején milliók bevándorlásának kezelésére, a genfi menekültügyi konvenció pedig a hidegháború idején született, egészen más történelmi konnotációk között. A jelen törvénycsomag azt a célt szolgálja, és ezért kérjük a tisztelt képviselő hölgyek és urak támogatását, hogy orvosoljuk - egyelőre legalább nemzeti szinten - azt a problémát, bízva abban, hogy a helyzet közép- és hosszú távú kezelésére mielőbb mindenki számára megfelelő, közös európai megoldások is születnek. Mivel is nézünk szembe, illetve milyen keretek között gondolkodhatunk? A számokkal, a tendenciákkal tisztában vagyunk. A menekülők és embercsempészek által Európa felé leginkább igénybe vett két migrációs útvonalon, nevezetesen a mediterrán térségen keresztül, illetve a Nyugat-Balkánon át történő bevándorlás egyaránt súlyos gondot okoz egész Európának, és ez a menekülthullám sem rövid, sem középtávon nem látszik mérséklődni. [[10.00]] Látni kell ugyanakkor, hogy mindinkább a nyugat-balkáni útvonal jelenti majd a legnagyobb kihívást, különös tekintettel a közelgő őszre és télre. Európai uniós partnereink eléggé megkésve, de már kezdik felismerni ezt, és egyre nagyobb figyelmet fordítanak a balkáni útvonallal érintett államok, köztük tagállamok, tagjelöltek, illetve harmadik országok helyzetére. Ezen államoknak politikai és anyagi-technikai segítségre egyaránt szükségük van. Mi magunk is ezen dolgozunk a magunk szűkösebb eszközeivel. Kiváló kapcsolatot ápolunk például Szerbiával, számos találkozó, közös projektek fémjelzik ennek mélységét. Mindezek mellett ugyanakkor nem lehet nem emlékeztetni ezen, részben származási, részben tranzitállamok, köztük különösen az uniós tagállamok és tagjelöltek felelősségére is. A jelenlegi tendenciák között kell megemlítenünk azt is, hogy Magyarország tranzitállam, a bevándorlók, menekültek túlnyomó többsége Németországba, Ausztriába, Svédországba, Franciaországba vagy az Egyesült Királyságba kíván eljutni. Ráadásul nem is Magyarországon lépnek be először az EU területére, hiszen hozzánk görög vagy bolgár területeken, továbbá biztonságos harmadik országokon keresztül, macedón és szerb területeken átkelve érkeznek, tudatosan kerülve a határátkelőhelyeket, így próbálva kijátszani az uniós szabályokat. Egyértelmű, hogy közös európai uniós fellépésre van szükség, ugyanakkor mindenkinek látnia kell, hogy az Unió egyelőre képtelen egységes választ adni e tömeges bevándorlása. Magyarország ezért rá van kényszerítve, hogy egyelőre nemzeti szinten is cselekedjen, és tegye meg a közös szabályok betartásához és betartatásához szükséges intézkedéseket. Az uniós jogi keretek alapvetően megszabják a magyar hatóságok mozgásterét. Ami a határellenőrzést illeti, legyen elég e helyütt csupán a schengeni határellenőrzési kódex preambulumában foglalt alapelvre utalnom, mely szerint, idézem: „A határellenőrzés végrehajtása nem csupán azoknak a tagállamoknak az érdeke, amelyek külső határainál azt elvégzik, hanem valamennyi olyan tagállamé, amely belső határain megszüntette a határellenőrzést. A határellenőrzésnek elő kell segíteni az illegális bevándorlás és az emberkereskedelem elleni küzdelmet, és meg kell előznie a tagállamok belső biztonságát, közrendjét, közegészségügyét és nemzetközi kapcsolatait fenyegető veszélyeket.” Ez a preambulum 6. pontjából származik. A schengeni határellenőrzési kódex 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a külső határokat csak a határátkelőhelyeknél és azok hivatalos nyitvatartási ideje alatt lehet átlépni, míg a 12. cikkének (1) bekezdése szerint a határőrizet fő célja a jogellenes határátlépések megakadályozása, a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem, valamint a határt illegálisan átlépő személyek elleni intézkedések meghozatala. Ráadásul e kódex 12. cikkének (2) bekezdése értelmében a határőrizetet oly módon kell végrehajtani, hogy az megakadályozza a személyeket a határátkelőhelyeken történő ellenőrzés megkerülésében, és visszatartsa őket ettől. A schengeni határellenőrzési kódex 4. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamoknak hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat kell bevezetni a külső határoknak a megnyitott határátkelőhelyeken kívüli vagy azok hivatalos nyitvatartási idején kívüli jogellenes átlépése esetére. Schengen tehát hatékony és határozott fellépést vár a tagállamoktól, és elvárja az ennek megfelelő jogalkotást és végrehajtást. A genfi és a dublini rendszerből adódó kötelezettségeink pedig meghatározzák a menekültkénti elismerés alapvető szabályait. Magyarország e kötelezettségeinek - szemben néhány más tagállammal - eleget tesz: regisztrálja a menedékkérőket, és megindítja a menekültügyi eljárást. A kérelmezőknek a menekültügyi eljárás végét mindenképpen Magyarországon kell megvárniuk. A valóságban azonban nem ez történik, a kérelmezők - mivel az uniós jog miatt nem tarthatunk mindenkit őrizetben - az első adandó alkalommal ismeretlen helyre, bizonyosan valamelyik gazdagabb európai államba távoznak. Ne legyünk ugyanakkor naivak, hiszen a dublini rendszer alapján kötelesek vagyunk e személyek visszafogadására, amennyiben más tagállam hatóságai - a magyar regisztráció alapján - vissza kívánják őket toloncolni. Ez akkor is így van, ha nyilvánvaló, hogy nem Magyarország volt az első uniós ország, amelynek a területére léptek. Magyarország a jelenlegi kritikus helyzetben is a jogszerű utat választotta. Kiemelten fontosnak tartjuk a genfi, a schengeni és a dublini szabályok betartását és betartatását, ezen belül is a schengeni és uniós külső határok védelmét, a menedékkérők regisztrációját, illetve az embercsempészek elleni határozott és kemény fellépést, hiszen a helyzetet csak a jog uralma alatt és európai szinten tartjuk megoldhatónak. Jelen javaslataink is e normák betartására irányulnak, igazodva a kialakult helyzethez. A feladat nem egyszerű. Úgy kell szembenéznünk ezzel a kihívással, hogy a tömeges bevándorlás okozta nyomás mellett a jogállamiság és az uniós jogi szabályozás keretei között találjunk hatékony megoldást. Éppen ezért helyezi a hangsúlyt a benyújtott törvénycsomag olyan elemekre, mint a menekültügyi eljárások garanciális elemek megtartása melletti gyorsítása, avagy a fokozott büntetőjogi szigor többek között az embercsempészekkel szemben. A Dublin III. rendelet 3. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamok megvizsgálják azon harmadik országbeli állampolgárnak vagy azon hontalan személynek a nemzetközi védelem iránti kérelmét, aki egy tagállam területén nyújtja be azt, ideértve annak határát és a tranzitzónákat. A Dublin III. rendelet 3. cikkének (1) bekezdése és 7. cikkének (2) bekezdése alapján a kérelem elbírálása tekintetében az a felelős tagállam, és köteles megvizsgálni a nemzetközi védelem iránti kérelmet, amely tagállam területén először benyújtották a nemzetközi védelem iránti kérelmet. Ki kell emelni továbbá, hogy a 2013/32/EU irányelv, eljárási irányelv genfi egyezmény szabályait megerősítő és kifejtő cikkeinek értelmében a határőrizetet érintő eljárásokban a tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk az úgynevezett non-refoulement elvét és a menekültügyi eljáráshoz való hozzáférést. Csak akkor adható ki egy kérelmező egy harmadik ország számára, ha a hatáskörrel rendelkező hatóságok megbizonyosodtak arról, hogy a kiutasítási határozat nem okoz az adott tagállam nemzetközi és uniós kötelezettségeit sértő közvetlen és közvetett visszaküldést, refoulement-t. Álláspontom szerint Szerbiában sem közvetlen, sem pedig közvetett refoulement nem áll fenn. Ezt az Európai Bizottság belügyi főigazgatója is megerősítette a magyar kormány számára az állandó képviselet vezetőjéhez címzett 2015. augusztus 28-ai levelében, amelyben megerősítette, hogy Szerbia biztonságos ország. A Dublin III. rendelet és a 2013/32/EU irányelv rendelkezik arról, hogy a tagállamok meghatározhatják, mely országokat tekintik biztonságos harmadik országnak, azt az országot, amelynek területéről kíván belépni vagy lépett be illegálisan a határlépő, biztonságos harmadik országként lehet tehát meghatározni. Tekintettel arra, hogy egyelőre még nincs ilyen egységes uniós lista, a biztonságos harmadik vagy származási ország elvét alkalmazó tagállamok vagy jogalkotás, vagy jogalkalmazói döntések útján élnek ezzel a lehetőséggel. Ilyen listát alkalmaz például Németország és Franciaország is. Magyarország kormányrendeletben hirdette ki a biztonságos országok listáját, Magyarországon a kormányrendelet határozza meg ezt. Magyarország Szerbiát biztonságos országnak tekinti, hiszen déli szomszédunk mint uniós tagjelölt állam minden releváns nemzetközi jogi egyezményt és uniós menekültügyi elvárást elfogadott és integrált jogi és menekültügyi intézményi rendszerébe, részese a genfi menekültügyi konvenciónak, és valamennyi nemzetközi menekültügyi normát elfogadta. Ez ugyanakkor egy vélelem, amelyet, ha az ottani helyzet, a körülmények változása szükségessé teszi, felül lehet vizsgálni. Amennyiben az érintett közvetlenül olyan országból lépi át illegálisan a határt, ahol az élete nincs veszélyben, az illegális határátlépés minden nemzetközi egyezmény értelmében - ideértve a genfi konvenció 33. cikkét - szankcionálható. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Javaslataink az előbb említett elvek mentén kívánják kezelni a helyzetet az alábbiak szerint. A menekültügyi sztenderdekből és a dublini rendszerből fakadó kötelezettségekről sokat hallottunk már, és magunk is hangsúlyoztuk ezek fontosságát. Ugyanakkor kevesebb szó esik arról, hogy ezen kötelezettségeinkkel egyidejűleg maradéktalanul meg kell felelnünk a schengeni elvárásoknak is. A schengeni szabályrendszer lényege az európai polgárok szabad mozgáshoz való jogának biztosításán túl a külső határok fokozott ellenőrzése, a tagállamokban élők biztonságának szavatolása érdekében. Nyilvánvaló az is, hogy az európai menekültügyi rendszer reformra szorul, amelyen nemcsak Magyarország, hanem szinte mindegyik tagállam folyamatosan dolgozik. [[10.10]] A dublini rendszert és Schengent kizárólag egymásra tekintettel lehet értelmezni, erre figyelemmel történhet csak meg ezek reformja. Mindezen kötelezettségek teljesítésének eszközéül szolgál a most benyújtott törvényjavaslat azzal, hogy a kérelmezőket megillető nemzetközi egyezményekben és a közösségi jogban rögzített eljárási garanciák fenntartásával gyorsabbá és hatékonyabbá teszi a menekültügyi hatósági és bírósági eljárásokat, a jogállamiság és az európai normák keretei között bővíti az ország határainak jogszerű védelméhez szükséges hatósági intézkedési lehetőségek körét, valamint szigorítja a menekültek szorult helyzetével gátlástalanul visszaélő embercsempészeket sújtó büntetőjogi szabályozást. A most előterjesztett módosítások tíz törvényt érintenek. A menekültügyi hatósági és bírósági eljárások gyorsabb és egyszerűbb, de a kérelmezők eljárási jogait tiszteletben tartó lefolytatását szolgálják a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény és a menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény módosításai. A határok védelmével kapcsolatos alkotmányos és európai uniós kötelezettségek teljesítését, a határon lefolytatandó hatósági eljárások hatékonyabb végrehajtását biztosítják az államhatárról szóló 2007. évi LXXXIX. törvény, az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény, a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény, majd a termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény módosításai. Az embercsempészet elleni küzdelem, valamint az államhatár rendjének fenntartását segítik a büntető törvénykönyvről szóló törvény, valamint a büntetőeljárásról szóló törvény módosításai. Mi a módosítások lényege, tisztelt hölgyeim és uraim? A menedékjogi törvény módosítása alapvetően a menekültügyi eljárások gyorsítását célozza. Egy, az alkalmazandó uniós szabályok által lehetővé tett speciális, úgynevezett határon lefolytatott eljárást vezet be, az általános eljárási garanciák érintetlenül hagyása, valamint az olyan kiszolgáltatott személyek egyedi helyzetének figyelembevétele mellett, mint a kiskorúak, a kísérő nélküli kiskorúak és más, sajátos eljárást, gondoskodást igénylő személyek. A törvény az egészségügyi törvényben meghatározott egészségügyi válsághelyzet mintájára felhatalmazást ad a kormány részére, hogy a törvényben meghatározott feltételek teljesülése esetén, átmeneti időre az Országgyűlés Rendészeti bizottságának tájékoztatása mellett tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetet hirdessen ki. Így az egészségügyi válsághelyzethez hasonlóan a törvényben meghatározott rendkívüli körülmények fennállása esetén különleges jogrend bevezetése nélkül is lehetővé teszi olyan intézkedések megtételét, amelyek csak az állam és az önkormányzatok feladatellátását érintik, és garanciális rendelkezések korlátai között csak addig terjedhetnek, ameddig az ilyen támogatottságot igénylő törvényben az Alaptörvény alapján elfogadható. Ilyen válsághelyzetben a törvény kötelező kártalanítás ellenében biztosítja az ideiglenes igénybevétel lehetőségét állami vagy önkormányzati tulajdonra, magántulajdonra nem, továbbá a menekültek megfelelő ellátása és a hatékony eljárások érdekében könnyít, illetve mellőz egyes közigazgatási eljárásokat. Itt szeretném megjegyezni, figyelemmel arra, hogy a vitában nyilván szó fog erről esni, hogy tulajdonképpen elegendő-e erre a feles törvény vagy erre is az Alaptörvény módosítása, vagy kétharmados törvény kellene. A tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet jogi megítélésénél szeretném az alábbiakat hangsúlyozni ismételten. A válsághelyzetben az állami és önkormányzati tulajdon igénybevételére van csak lehetőség kártalanítás mellett. Az állami tulajdon igénybevétele során az alkotmányossági probléma fogalmilag kizárt. Az önkormányzati tulajdon igénybevételénél pedig alkalmazni kell a kikristályosodott alkotmánybírósági tesztet, amely közérdekre alapítja a szükségesség és arányosság tesztjét. Ez a teszt teljesen eltér más alapjogok ütközésének tesztjétől. Az államhatár védelméről szóló törvény módosítása bevezeti a tranzitzóna fogalmát. Ehhez a felhatalmazást az Európai Unió menekültügyi eljárások közös szabályait megállapító, úgynevezett eljárási irányelvének 43. cikk (1) és (3) bekezdései adják, amelyek értelmében a tagállamok a menekültügyi kérelem elfogadhatóságának vizsgálatát a tagállam határán vagy tranzitzónáiban is lefolytathatják, amennyiben a kérelmező biztonságos harmadik országból érkezik, és a kérelem érdemét akár gyorsított eljárásban is megállapíthatják, amennyiben a kérelmező a tagállam területére jogellenesen lépett be - 31. cikk (1) bekezdése h) pont. Ilyen különleges eljárásokra nagyszámú kérelmező esetén is, sőt leginkább ilyen esetekben kerülhet sor. A tranzitzóna lényege, hasonlóan a repülőtéri tranzithoz, hogy az adott állam felségterületén van, de az országba való belépés idegenrendészeti szempontból nem valósul meg. A menedékjog iránti kérelmek benyújtására a normál határátkelőn túl ezekben a tranzitzónákban is sor kerülhet, elbírálásuk gyorsított és helyszíni eljárásban lesz lehetséges, és a határon a tranzitzónában lefolytatott eljárás során biztosítani kell a kérelmezők nemzetközi és uniós normák szerinti jogait. A menekültkérelmek elfogadhatósága esetén a tranzitzónákban történik a kérelmezők beléptetése az országba. A polgári perrendtartás módosítása: a nagyszámú kérelem határon lefolytatott eljárásban történő megfelelő kezelése érdekében speciális eljárási szabályok bevezetése indokolt, nemcsak a menekültügyi hatósági eljárásban, hanem a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatával kapcsolatos eljárásban is, amelyet a migránsok tranzitzónában történő tartózkodásának ideje alatt, a Magyarországra történő jogi értelemben vett belépésüket megelőzően indokolt lefolytatni. A határon lefolytatott menekültügyi eljárásokban hozott hatósági határozatok felülvizsgálata során praktikus okokból a Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság kizárólagos illetékességgel jár el, amelynek során kasszációs jogkörrel akár hatályon kívül is helyezheti a menekültügyi hatóság határozatát, és új eljárás lefolytatását írhatja elő. Amennyiben erre a kérelmező igényt tart, úgy lehetőség van a személyes meghallgatásra is a bírósági eljárásban. A szabályozás megfelel az Alaptörvény tisztességes eljárásra és a jogorvoslat biztosítására vonatkozó elveinek, szabályainak. A büntető törvénykönyvet és a büntetőeljárásról szóló törvényt érintő módosítások elsődlegesen az embercsempészek elleni szigorú és hatékony büntetőjogi fellépést szolgálják, valamint segítik az eljárások garanciális jogokat tiszteletben tartó gyorsítását. Az illegális határátlépők jellemzően embercsempészés útján, okmányok nélkül vagy hamis okmányokkal jutnak be az ország területére, ami személyazonosságuk megállapítását gyakran lehetetlenné teszi. E kriminális, a menekülteket kihasználó, életüket, testi épségüket veszélybe sodró tettek anyagi haszonszerzés céljából történő elkövetésére pedig komplett bűnszervezetek alakulnak. Aligha vitatható, hogy ez a társadalomra veszélyt jelentő tendencia, az ilyen bűnelkövetés vonatkozásában az állam mind generális, mind speciális prevenciós feladata az embercsempészés bűncselekmény büntetésének szigorításával, büntetési tételeinek emelésével kezelhető. Ennek megfelelően a Btk.-módosítás az embercsempészés bűncselekményének büntetési tételeit megemeli. Az állam határai hatékony védelmét csak megfelelő létesítmények, eszközök telepítésével tudja jelenleg biztosítani. E létesítmények funkciója az állam és polgárai önvédelmének kiteljesítése, egyben jelzése is annak, hogy az állam az önvédelem jogával, és, tegyük hozzá, kötelességével élni kíván és ezt a jogot tiszteletben kell tartatni. A létesítményekkel biztosított védelem kijátszása, a létesítmények megrongálása olyan fokban veszélyezteti a hatékony államhatár-védelmet, hogy annak megfelelő sui generis büntetőjogi szankcionálása is indokolt. Erre figyelemmel a Btk. közigazgatás rendje elleni bűncselekményeket tartalmazó fejezete három új törvényi tényállással egészül ki, így büntetendővé válik a határzár tiltott átlépése, a határzár megrongálása és a határzárral kapcsolatos építési munka akadályozása is. A büntetőjog ugyanakkor csak ultima ratio, végső eszköz, ezekben az esetekben elsődlegesen azonban nem ezzel, hanem az embercsempészekkel szembeni szigorú büntetőszankciókkal kívánjuk elérni a jogkövető magatartást. A tervezett változások enyhébb esetekben lehetővé tennék az új szabályokat megsértők kiutasítását a szabadságvesztés büntetés felfüggesztése mellett. A büntetőeljárás módosításának célja, hogy a megindult büntetőeljárások minél hamarabb érdemi döntéssel végződjenek. Ennek érdekében új eljárási formát vezet be a határzárral kapcsolatos büntetőeljárásokra, amely révén két külön eljárás, a bíróság elé állítás és a tárgyalásról lemondás esetében az alkalmazásukat könnyítő szabályok kerülnek bevezetésre, az eljárások lefolytatásának határideje pedig rövidül. Jelentős változás lesz, hogy a határzárral kapcsolatos bűncselekmények esetén a terhelt a bűncselekményre a törvény által jelenleg előírt büntetési tételhatártól függetlenül bíróság elé lesz állítható. Tisztelt Országgyűlés! Hazánk déli határain, valamint egyes budapesti pályaudvarain válságos a helyzet, a háborús konfliktusok elől menekülők, illetve az illegális bevándorlók is jelentős számban érkeznek határainkhoz, illetve tartózkodnak az ország területén. [[10.20]] Miközben Magyarország európai partnerek elismerését is kivíva - ahogy ezt a hét eleji berlini tárgyaláson személyesen is tapasztalhattam - mindent megtesz annak érdekében, hogy a folyamatot az európai uniós jogi keretek között tartsa - betartva a schengeni és dublini előírásokat - regisztrálja a menedékkérelmezőket és lefolytassa az uniós szabályoknak megfelelő eljárásokat, addig fokozódó mértékben szembesülünk azzal, hogy a hozzánk érkezők túlnyomó többségben illegálisan, a hatóságokat kijátszva érkeznek hazánkba. Számosan közülük együttműk ödni sem hajlandók, mint említettem. Nem rendelkeznek úti okmányokkal, az Unióba való belépésre vagy tartózkodásra jogosító okiratokkal, nem regisztráltatják magukat, tehát nem hajlandók ujjlenyomatot adni, nem hajlandók elmenni a kijelölt befogadóállomásokra, ezáltal kivonják magukat a kötelező egészségügyi szűrés alól is. Miközben más államok - és hangsúlyozom, uniós tagállamok - hibájából hozzánk olyan területeken átutazva kívánnak közvetlenül belépni, ahol életük, testi épségük már nincs veszélyben, valójában nem kérnek a szabályszerű magyar regisztrációs és menekültügyi eljárásból, egyetlen céljuk ennek megkerülésével, hogy mielőbb a gazdagabb európai államokba jussanak. A kialakult válsághelyzetet csak a jog uralma alatt és európai szinten tartjuk hosszú távon megoldhatónak. A határok védelmével kapcsolatos mostani kényszerlépéseink arányosak, ugyanakkor szükségesek is ahhoz, hogy a közös európai határokat és országunk állampolgárait megvédjük, a jogszabályoknak érvényt szerezzünk. Ellenkező esetben az egyik legfontosabb európai uniós vívmány, a schengeni eszme kérdőjeleződik meg, ami az Európai Unió társadalmi támogatottságának csökkenéséhez, de akár az Európai Unió bomlásához is vezethet, ezt el kell kerülni. Feladatunkat hosszú távon csak akkor tudjuk az európai értékeknek megfelelő módon teljesíteni, ha a tagállamokkal együttműködve, megértésükben és támogatásukban bízva találunk megoldást. Éppen ennek érdekében utazott tegnap Magyarország miniszterelnöke Brüsszelbe, hogy találkozzon az Európai Unió vezetőivel, és erről tárgyal ma a visegrádi országok vezetőivel. Világosan kell látni azonban, hogy mindaddig nem képzelhető el hatékony közös fellépés, amely egyúttal kifejezi és erősíti az európai szolidaritás és humánum elvét, amíg a folyamatok nem a szabályok mentén, azok betartásával és betartatásával zajlanak. A most bemutatott válságkezelő törvénycsomag ezt a célt szolgálja. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Álláspontom szerint elsődlegesen az Európai Uniónak ott kell cselekedni, ahol ezek a helyzetek kialakulnak. Én személy szerint a libanoni menekülttáborban is tettem látogatást, megtapasztaltam, hogy hogy élnek ott az emberek, és úgy gondolom, hogy valóban, Európának van felelőssége, de a felelősség elsősorban az, hogy azokban az országokban, ahonnan eljönnek az emberek, az Európai Unió milyen segítséget tud, és egyes európai országok milyen segítséget tudnak nyújtani. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! E törekvéseinkhez kérem az Országgyűlés megtisztelő támogatását, egyben megköszönve az államigazgatásban az utóbbi időben megfeszített tempóban, a helyzet súlyát átérezve, felelősségteljesen dolgozó munkatársaknak, munkatársaimnak odaadó munkáját, akiknek együtt- és közreműködésével e kivételes jelentőséggel bíró csomag az önök asztalára kerülhetett. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Erre összesen 15 perc áll rendelkezésre. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság 2015. szeptember 3-i ülésén kivételes tárgyalás keretei között megvitatta az egyes törvényeknek a tömeges bevándorlás kezelésével összefüggő módosításáról szóló T/5983. számú törvényjavaslatot. A kivételes tárgyalási mód indoka, hogy az illegális határátlépések száma drasztikusan megnövekedett. A migráció, különösen annak törvénytelen formái komoly nehézségeket jelentenek az ország számára. Indokolttá vált a probléma megoldásának több szempontú vizsgálata, ami az érintett jogszabályok módosítását vonja maga után. A bizottság kilenc módosító indítványt tárgyalt, a kilenc módosító indítványból kettőt a Törvényalkotási bizottság kormánypárti képviselői kezdeményeztek, ezt a Törvényalkotási bizottság elfogadta. Az 1. módosító indítvány a fiatalkorúak mindenek felett álló érdekére figyelemmel a kényszerintézkedéseknél elsősorban a háziőrizetet rendeli alkalmazni, illetve a törvényjavaslathoz az embercsempészet tényállását egészíti ki. A 2. számú, a Törvényalkotási bizottság kormánypárti tagjai által javasolt módosító indítvány pedig az épített környezet alakításáról szóló törvényt módosítja a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzettel összefüggésben. Itt a befogadóállomások tudomásulvételi eljárásához fűz hozzá újabb pontokat a Törvényalkotási bizottság módosító indítványa. Felvetődött a bizottsági ülésen, hogy sarkalatos törvénynek minősül-e a törvényjavaslatban előírt rendelkezések, különösen a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet bevezetése a menekültügyről szóló törvényben, itt erre Felkai és Répássy államtitkár úr kielégítő választ adott. Itt az ellenzéki képviselők vetették ezt fel. Itt alapvetően a problémát az okozta, hogy aki ezt felvetette, nem tett különbséget az Alaptörvényben szereplő különleges jogrend, illetve a válsághelyzet fogalma között. Ugye, mint miniszter úr is mondta az expozéjában, a válsághelyzet már jelenleg is része a magyar jogrendnek az egészségügyről szóló törvényben, így a menekültügyről szóló törvényben is ezt lehet minden további nélkül feles törvénnyel szabályozni. A törvényjavaslat tíz törvényt módosít. Ezek közül talán a legfontosabbakat említeném: a büntető törvénykönyv módosítása, amely a kiutasításra vonatkozó szabályokat rögzíti, illetve az embercsempészés elkövetését súlyosabban rendeli büntetni, illetve a határzárrongálással kapcsolatos új tényállást hoz létre. Ugyancsak módosítja a büntetőeljárási törvényt, hogy ezekben az illegális határátlépésekben minél előbb érdemi döntés születhessen. Ugyancsak módosítja a törvényjavaslat a büntetések, intézkedések és egyes kényszerintézkedések és szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvényt. Itt is a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet, előzetes letartóztatás, végrehajtás szabályait szabályozza újra, illetve új rendelkezéseket iktat a törvénybe. A hét ellenzéki módosító indítványt a bizottság nem támogatta, mindegyikre, amelyre kérelem volt, Répássy államtitkár úr és Felkai államtitkár úr részletesen indokolta, hogy miért nem támogatták ezeket a módosító indítványokat. Összességében a bizottság az összegző módosító javaslatot, illetve az összegző jelentést 26 igen szavazattal, 2 nem ellenében fogadta el. A bizottság egyébként valamivel több mint két órát tárgyalta ezt a törvényjavaslatot, úgyhogy úgy gondolom, hogy a Törvényalkotási bizottság is kellő figyelmet szentelt a törvényjavaslatnak. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Felhívom figyelmüket, hogy a Fidesz-frakciónak 15 perc, a többi frakciónak 30-30 perc, a független képviselőknek összesen 8 perc áll rendelkezésükre. A felszólalások első körében a vezérszónokok ismertetik a frakciók álláspontját, képviselőcsoportonként 15 perces időkeretben. Megadom a szót Kósa Lajos képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. [[10.30]]
Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársak! Egy olyan törvénymódosító csomagot tárgyal most a parlament, amely segítené a magyar kormányt és a magyar kormányzati szervezeteket abban, hogy a Magyarországra nehezedő bevándorlási nyomás enyhüljön, és próbáljuk meg a bevándorlókat az európai törvények, a magyar törvények, a schengeni jogszabályok, a dublini jegyzőkönyvek alapján tisztességesen, humánusan, jogkövetően kezelni. Ez a probléma ma már mindenki számára nyilvánvalóan az egyik legfontosabb megoldandó aktuális probléma. Amikor januárban jeleztük a magyar parlament Honvédelmi és rendészeti bizottságánál, hogy elképzelhető, hogy ebben az évben a bevándorlási nyomás elviselhetetlen lesz, és most kell felkészülni arra, hogy valamit közös gondolkodással tegyünk, akkor elsősorban a szocialisták, de más kisebb baloldali pártok is azt mondták, hogy álprobléma, ez nem lesz kérdés, csak arra hivatott, hogy úgymond a Fidesz-frakció elterelje más fontos problémákról a figyelmet. Mára nyilvánvalóvá vált, hogy nekik nem volt igazuk, képtelenek voltak annak a felmérésére, hogy ha egy olyan számsort látnak, hogy 2012-ben 2500, 2013-ban 18 ezer, 2014-ben 42 ezer azoknak az embereknek a száma, akik illegálisan, törvényellenesen lépték át a magyar határt, elsősorban a szerb-magyar határt, a schengeni magyar határt, ha ezt végignézzük, akkor bizony nem kell nagy intellektuális teljesítmény ahhoz, hogy lássuk, ez ebben az évben óriási gond lehet. Az lett. Jellemző a magatartásukra, hogy most azt hangoztatják, miközben januárban azt mondták, hogy lárifári, ez nem is gond, most meg azt kérik számon, hogy mit tett a magyar kormány, mit tett a magyar parlament az elmúlt időszakban. És amikor felsoroljuk azt a rengeteg intézkedést, amit egyébként a magyar kormány, a magyar parlament megtett - annak a jogszabálynak a módosításától, ami lehetővé teszi a magyar kormány számára, összhangban az európai szabályokkal, hogy biztonságos harmadik országokat jelöljön ki, odáig, hogy a magyar parlament a tavasz folyamán, nyár elején tárgyalta a menekültügyi eljárásokkal kapcsolatos gyorsításról szóló törvénycsomagot, odáig, hogy a rendőrség folyamatos intézkedésekkel és előkészítésekkel alapozza meg azokat a döntéseket, amelyeket a nyár elején meg lehetett hozni a határzár, a biztonságos határzár vagy a biztonsági határzár felállításáról, fel lehetett készíteni a menekültügyi hivatalt arra, hogy ha minden határon túlnő az illegális bevándorlók száma, akkor se álljon fejre a rendszer, meg kellett tenni azokat a törvény-előkészítő lépéseket, amelyek egyáltalán a biztonsági határzár felállításának a törvényi megalapozását lehetővé teszik, hiszen tudjuk, hogy a telekproblémák rendezése, a terepfelmérés hihetetlen mennyiségű feladat volt -, akkor a szocialisták mind azt mondják, hogy de ez mind nem elég, ezek álintézkedések, valódi intézkedések kellenek. Most pedig, amikor egyébként a magyar parlament elé terjesztette részben a kormány, részben a Fidesz képviselőcsoportja azokat a javaslatokat, amelyeket a házszabálytól való eltéréssel szerettünk volna tárgyalni, mert látjuk, hogy nem a mi hibánkból kezelhetetlen helyzetek alakulnak ki, lásd a Keleti pályaudvar, ami a pesti szlengben már csak közel-keleti pályaudvarként ismeretes az ott elviselhetetlen helyzet miatt, látszik, hogy gyors megoldás kell, intézkedni kell, mit tesz a szocialista törvényhozói csoport? Nem szavazza meg a rendkívüli eljárást, nem szavazza meg a házszabálytól való eltérést. Pontosan tudják, hogy nem tudják megakadályozni ezeket a módosításokat, amelyek szükségesek, sőt egy részüket maguk is támogatták, pontosan tudják, ez a tegnapi napirend előtti vitából is kiderült, hogy a kétharmados változtatásoknak is megvan a parlamenti többsége, ha tegnap valaki a napirendi előtti vitát figyelte, akkor a parlamenti napirend előtt hozzászólókból ez világosan kiderült, nem zavarja őket, mindenáron a bicikli kereke közé seprűnyelet akarnak dugni, pontosan tudják, hogy semmire nem jó ez az egész, de jellemző a teljesen felelőtlen és álságos magatartásukra, hogy ekkor is megtették, nyilván mert az az érdekük, hogy a Keleti előtti tarthatatlan helyzet minél hosszabb legyen, lehessen arról beszélni, hogy a magyar hatóságok tehetetlenek. Ja, hogy egyébként ők hátráltatják a magyar hatóságok munkáját?! Ja, hogy a parlamenti törvényhozásban nem segítik a kérdés megoldását?! Arról persze mélyen hallgatnak. És lehet egyébként álakciókkal meg semmire nem jó szónoklatokkal az indulatokat szítani, amire semmi szükség nincsen. [[Kunhalmi Ágnes: A plakátkampánnyal! Ki ragasztotta tele az országot?]] És ez a helyzet egyébként csak romlani fog. Szerencsére nem a szocialistákon múlik az, hogy Magyarországon mi történik, mert az a bevándorlópárti politika, amit végig követtek a szocialisták, ma tényleg elviselhetetlen helyzetet okozna Magyarországon. Én azt szeretném kérni, hogy az a vita, ahogy maga az egész bevándorlási hullám, ez az egész újkori népvándorlás elindult, nyilvánvalóan nem kell hogy abba torkolljon, hogy azt vizsgáljuk, hogy egyébként az alapvető oka ennek a bevándorlási hullámnak vajon Magyarországon keresendő-e vagy sem, mert nyilvánvaló, hogy nem. Nyilvánvaló, hogy az Európai Unió eddigi magatartása jelentős mértékben hozzájárult ahhoz, hogy mára a bevándorlási hullám elviselhetetlen, lassan kezelhetetlen méreteket ölt. Tucatjával lehetne idézni azokat a teljesen elhibázott politikusi nyilatkozatokat, azt a teljes meg nem értését a világnak, amelyek kapcsán egyébként, onnantól kezdve, hogy az Európai Unió munkaerő-problémáját majd a bevándorlók fogják megoldani, ami nyilvánvalóan képtelenség, ha csak megnézzük azt, hogy a bevándorlóknak a munkaszocializációja, a nyelvi, kommunikációs problémái vagy akár csak a szakképzettségükben megnyilvánuló differenciák is szinte áthidalhatatlanok az európai munkaerő-piaci adottságokhoz képest, teljesen nyilvánvaló, hogy ezt a bevándorlási hullámot jelentős mértékben az Uniónak ez a tesze-tosza, tehetetlen magatartása váltotta ki, ami ráadásul képtelen felismerni, vagy úgy tűnik, hogy képtelen felismerni azt, hogy bizonyos, évtizedekkel korábban kialakított politikai és jogi konstrukciók fölött eljár az idő, adott esetben sokkal gyorsabban, mint mi ezt láthatjuk. A Dublin III. jegyzőkönyv nem évtizedes múltra tekint vissza, és már a német, francia, olasz, angol igazságügy-miniszterek folyamatosan arról nyilatkoznak, hogy recseg-ropog az intézmény, újra kell gondolni az egészet. Jellemző az Európai Unió akcióképességére, hogy egy közös elhatározással döntötték el, hogy az Európai Unió közösen rögzíti a biztonságos harmadik országok körét, ezt képtelen volt megcsinálni, és ezt visszaadta tagállami hatáskörbe. Mert az elvet nem támadták, csak nem tudták megoldani, hogy azt a néhány országot egyébként, ami karnyújtásra van Európától, és nyilvánvaló, hogy perdöntő a megítélésük az egész bevándorlás kérdésében, hova sorolja, pedig ez csak egy egészen pici szegmense az egész problémának. Tehát hogy az Európai Unió felelőtlen politikája és magatartása nyilvánvalóan jelentős mértékben hozzájárult és kiváltó oka ennek az újkori népvándorlásnak, ez nyilvánvaló. De ne felejtsük el, hogy emögött egyébként van egy nagyon jól szervezett, nagyon tudatos nemzetközi bűnhálózat, az az embercsempész maffia, amely álígéretekkel, hitegetéssel egyébként az illegális határátlépőktől 3 ezertől 5-8 ezer euróig kéri el azt a pénzt, hogy majd őket beviszik az ígéret földjére, ami hazugság, nem igaz, lehet látni, hogy Európa közel sem tudja azokat az ígéreteket megvalósítani, amelyekkel ezeket a tényleg nehéz sorsú embereket elcsábítják ezek a bűnbandák. Az ezek ellen való fellépés, illetőleg a problémának a kezelése nyilvánvalóan európai közös ügy. Egyedüli, önálló problémákat jelent az egyes országok számára, de az igazi megoldás, a valódi megoldás például annak a kijelentése, hogy Európának nincs bevándorláspolitikája, mint ahogy nincs egyébként, ezért nem fogad bevándorlókat, politikai menekülteket fogad, akik egyébként a töredékét teszik ki az illegális határátlépőknek. Csak egy szám: Magyarországon 300-nál kevesebb olyan ember van most, aki egyébként politikai menedékjogot kapott a magyar hatóságoktól, miközben csak ebben az évben már 150 ezer felett van azoknak a száma, akik ezért folyamodtak. Vessük össze az arányokat! Nyilvánvalóan a probléma közös, a megoldásnak is közösnek kell lenni, de Magyarország mint olyan ország, amelynek schengeni határa van, kötelességének tudja, gondolja, érzi, és remélem, ebben támogatja a parlament is a kormányt, azt, hogy a nemzetközi joggal összhangban, Schengennel összhangban, a dublini jegyzőkönyvekkel összhangban, meg tudja védeni a határait, tudja kezelni a maga erejéből ezt a bevándorlási hullámot. [[10.40]] Ennek a lehetővé tételét, illetőleg támogatását jelentik ezek a törvények. Kérem a támogatásukat. És kérem, fontolják meg azt, hogy majd el kell számolni a választók előtt, mert eljön annak is az ideje, hogy ki az, aki hozzájárult ahhoz, hogy Magyarország tudja kezelni a bevándorlók problémáját, és ki az, aki a bevándorláspárti politikájával igazából azt a helyzetet támogatja, hogy Magyarország káoszba fulladjon ennek a kérdésnek a kezelésében. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Közbeszólások az MSZP padsoraiból. Dr. Bárándy Gergely: Ez ovis szint volt!]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelettel kérem képviselőtársaimat, mindenkinek meglesz a lehetősége álláspontjának ismertetésére, és vezérszónokokat nem szeretek menet közben megzavarni, úgyhogy kérem, tartsuk tiszteletben egymás jogait. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Harangozó Tamás képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt belekezdenénk a törvény elemzésébe, engedjék meg, hogy ott folytassam, ahol Kósa Lajos abbahagyta, illetve amit Tuzson Bence itt művelt napirend előtt, azt egyszerűen nem lehet szó nélkül hagyni. Tuzson Bence úr ugyanis itt ma a parlamentben megkezdte a parlamenti képviselők listázását. Lobogtatta azt a listát, akik miatt állítólag a Fidesz nem tudja egyetlen nap alatt ezt a teljesen alaptörvény- és alkotmányellenes őrületét átvinni a parlamenten. Egyetlenegyet nagy tisztelettel szeretnék javasolni Tuzson úrnak és Kósa úrnak is és az összes fideszes politikusnak, aki megszólal. Ne felejtsék el, hogy a lista élén, a listájuk élén Orbán Viktor, Kövér László és Szijjártó Péter áll. A miniszterelnök, a házelnök és a külügyminiszter, aki tegnap nem jött be a parlamentbe mint parlamenti képviselő, és nem biztosította maguknak a négyötöd többséget a parlamentben. [[Nagy taps és közbeszólások az MSZP padsoraiban.]] Szégyelljék magukat, és a szájukat ki ne nyissák még egyszer ebben az ügyben! Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslatról és a menekültügyi kormányzati kezelésről az MSZP álláspontja a következő röviden. [[Zaj. Az elnök csenget.]] 1. A kormány, no pláne a Fidesz benyújtott törvényjavaslatának nyilvánvaló célja nem a menekültkérdés megoldása, hanem a magyar emberek alapvető jogainak korlátozása. Ehhez még a honvédséget is eszközként kívánják használni, felhasználni és bevetni civil menekültekkel, köztük gyerekekkel és nőkkel szemben, és természetesen, ha úgy adódik, a törvény értelmében a magyar lakossággal szemben is. 2. A Keleti pályaudvarnál és az ország pályaudvarain tomboló káoszért nem az Európai Unió vagy nem Németország vezetői, hanem a Fidesz és személy szerint Orbán Viktor a felelős. 3. Önök az elmúlt napok hazugságáradatával szemben egészen mostanáig nem betartották, éppen ellenkezőleg: semmibe vették a schengeni szabályokat. Önök sodorták veszélybe a schengeni övezetet, önök hazardíroznak a magyar emberek utazási szabadságával, önök orosz rulettet játszottak egyrészt a magyar emberek biztonságával, egészségével és szabadságjogaival, másrészt az ideérkező menekültek életével. Csakhogy az utóbbi hetekben a fegyver eldördült. Ami a részletes véleményünket illeti: a kialakult helyzetre hivatkozva a kormány és a Fidesz által benyújtott két törvényjavaslat lényegében ugyanannak a szabályozási tárgykörnek egymással szorosan összefüggő elemeit tartalmazza, ezért mindkét törvényjavaslatról e vezérszónoki felszólalásban fejtem ki az álláspontomat, illetve a vita során Bárándy Gergely képviselőtársammal közösen. Itt mondjuk el mind a kettőről a véleményünket, teszem hozzá, ezt tette Trócsányi igazságügy-miniszter úr is itt az előbb vezérszónoklatként. A Fidesz már jó előre megüzente, hogy mindenki hazaáruló és bevándorláspárti, aki nem szavazza meg ezeket a senkivel nem egyeztetett törvényeket. Azonban vegyék végre észre, hogy a Fidesz már rég nincs abban a helyzetben, hogy diktátumokat fogalmazzon meg itt a parlamentben. Ezzel számtalan alkalommal próbálkoztak az elmúlt hónapokban, azonban egyik sem jött be eddig. A menekültügy kezelése tekintetében az elmúlt hónapok kormányzati politikája totális csőd, tisztelt képviselőtársaim, már amennyiben a kormány célja Magyarország nyugalmának és a magyar emberek biztonságának szavatolása volt. Ma ugyanis káosz van. Káosz van az ország pályaudvarain, káosz van Budapest utcáin, ezért a káoszért pedig a Fidesz és a kormány a felelős. Önök ugyanis már januárban tudták, hogy idén akár százezres nagyságrendű menekülthullámmal kell megbirkóznia az országnak. Mit tettek önök? Mit tett a kormány, hogy Magyarország képes legyen megbirkózni ezzel a hatalmas nyomással? Elárulom: semmit. [[Közbeszólás a Fidesz padsoraiból: Hazudsz!]] Hacsak nem komolyan gondolták, hogy magyar nyelvű propagandaplakátokkal riasszák el a háborúk elől menekülő tíz- és százezreket. A kormányzati inkompetencia csúcsa a kerítésépítés bejelentése volt. Önök nyár elején megüzenték, hogy ősztől lezárják az Unió határait. Majd csodálkoznak, hogy egyszerre mindenki útnak indult, akiben csak akár egy ötlet erejéig felvetődött az Unióba menekülés gondolata. A nagy balkáni versenyfutás startpisztolyát önök sütötték el a kerítésépítés bejelentésével. De még a Magyarország helyzetére enyhítést jelentő uniós javaslat megfúrása érdekében is mindent megtett Orbán Viktor. Ő volt az egyik legnagyobb ellenzője minden olyan uniós javaslatnak, ami megosztaná a menekültek fogadásával járó terheket, holott a terhek megosztása éppen Magyarországnak lenne leginkább érdeke. A magyar emberek és minden uniós polgár biztonsága megköveteli, hogy ne bolyongjanak menekültek tízezrei Európa útjain. Ezért kell európai szinten megszervezni a menedékkérelmek elbírálását, a kérelmezők ideiglenes elhelyezését és a védelemben részesített személyek befogadását. Teszem hozzá, a védelemben nem részesített személyek sorsát is az Uniónak közösen kell megoldania. Amelyik magyar politikus nem ezért küzd, az a magyar nemzeti érdeket értelmezi félre vagy ha úgy tetszik, árulja el. Miközben az MSZP már januárban felhívta a figyelmet arra, hogy erre a magyar hatóságok nincsenek felkészülve, Rogán Antal még itt júliusban - ismétlem, júliusban -, ott ült, illetve állt, amikor a következőket mondta ezzel kapcsolatban: „A problémának továbbra is az a megoldása, hogy nem azzal foglalkozunk, hogy hogyan erősítsük meg az intézményrendszert, hogyan tudunk minél több bevándorlót fogadni, hogyan tudunk a kérdéseikkel foglalkozni.” Ma pedig napirend előtt azt hallgatjuk Tuzson Bencétől, hogy aztán most már tűrhetetlen, és azonnal meg kell erősíteni az intézményrendszert, a rendőrséget, a Bevándorlási Hivatalt. Képviselőtársaim! Nem volt olyan régen és itt, ebben a teremben volt az önök nagyon nagy kárára jegyzőkönyvben azok a hazugságok, amelyeket egymással ellentétesen hétről hétre mondanak. E bűnös mulasztások eredménye a Keleti pályaudvarnál tomboló káosz. A Fidesz napok óta azt harsogja, hogy az uniós szabályok maradéktalan betartása miatt alakult ki a válsághelyzet. Ez azonban szimpla hazugság. Ki kell mondanunk, hogy a Fidesz végighazudta az elmúlt 8 hónapot. Ha ugyanis betartották volna a schengeni szabályokat, ma 160 ezer ember lenne Magyarországon menekülttáborokban. Hol van ez a 160 ezer ember, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim? Megmondom, hol vannak. Döntő többségük már rég Nyugat-Európa országaiban, Németországban, Ausztriában, Svédországban van. Ott, ahova az elmúlt években több százezer magyar honfitársunk is egyébként kivándorolt. Ha valóban betartották volna a schengeni szabályokat, ahogy önök ezt állítják, akkor a menekülteket egyenesen a menekülttáborba szállították volna a határokról az elmúlt 8 hónapban. Persze, ha lett volna hova szállítani őket, tisztelt képviselőtársaim. Mert önök hiába tudtak már januárban a várható menekülthullámról, nem tettek semmit ebben az ügyben sem. 2015 júniusában még 2 ezer főt sem érte el a befogadóállomások teljes kapacitása. Kérdem én: hova került volna ez a 160 ezer menekült? Önöknek eszük ágában sem volna kezelni a problémát, ezért aztán nem is gondoskodtak szervezett szállításukról, hanem vonatra tették őket Budapest felé. Majd hagyták, hogy napokig, hetekig bolyongjanak Budapest utcáin, míg végül a többség vonatokkal, buszokkal vagy éppen embercsempészek közreműködésével Nyugatra távozott a hatóságok szeme láttára. Mindenki látta annak a budapesti lakásnak a fényképét, ahonnan azt az embercsempész-akciót szervezték, amiben 71 ember halt meg egyébként az osztrák határ túloldalán. [[Dr. Répássy Róbert: Gyurcsány villája.]] Így tartották be önök a schengeni szabályokat. A saját hivatalos számaik szerint 2015 első félévében érkező 67 ezer menekültből - ezt a belügyminiszter írta le válaszában - 49 ezer Nyugatra távozott, és velük szemben Magyarország az eljárást az ismeretlen helyre távozás miatt megszüntette. 67 ezerből 49 ezer! De nem kell messze menni, hiszen Kósa úr a júniusi vezérszónoklatában még itt azzal kérkedett, hogy azért nem kell foglalkozni ezzel a problémával - Kósa úr emlékszik rá, ugye? -, mert két napnál többet nem tartózkodnak átlagosan Magyarországon ezek a menekültek, és az önök minisztere tegnap kiáll és arról beszél, hogy Magyarország betartja a schengeni szabályokat. Vicc! [[Folyamatos közbeszólások a Fidesz padsoraiban.]] Önök hónapokon keresztül csak beszéltek a menedékjogi szabályok módosításáról, de júniusig egyetlen törvényjavaslatot nem hoztak be a parlamentbe. A vitanapon kívül ezzel más teendője a Fidesznek nem volt. Majd június elején egy háromszavas törvénymódosításra futotta erejükből, amelynek eredményeképpen állításuk szerint minden menekült visszaküldhető lesz Szerbiába. Ezt hallgattuk itt, a falak között nem egészen három hónapja. [[Zaj.]] [[10.50]] Megoldást hozott a törvénymódosítási javaslatuk? Nem. Ugyanígy zsaroltak, fenyegettek minket, hogy ha nem szavazzuk meg, akkor irgum-burgum? Igen. A következő projektjük és a következő csodafegyverük a kerítés volt. Ott is azt hallgattuk, hogy aki nem támogatja a kerítés építését, az nemzetáruló, hazaáruló, még akkor is, ha épkézláb szakmai érvekkel elmondtuk, hogy nem fog semmire használni. Ma már kijelenthetjük, hogy a kerítésépítés megkezdése óta nem csökkent, hanem többszörösére nőtt a magyar-szerb határt naponta átlépők száma. Csupán július végén jutott el odáig a kormány, hogy az MSZP korábbi javaslata alapján megkezdte a határrendészet és a menekültügyi ellátórendszer megerősítését. Szinte szám szerint annyi pénzt utaltak át erre az ügyre, mint amennyit a mi törvényjavaslatunk tartalmazott, és amit önök - fogták magukat - kérdezés nélkül levettek a napirendről. Szégyen, tisztelt képviselőtársaim, az meg pláne, hogy Kósa úr még minket vádol nagy nyilvánosság előtt bátran, amikor nem vagyunk ott azzal, hogy nekünk semmilyen javaslatunk nem volt! Volt, Kósa úr? Rendkívüli ülést hívattunk össze, de önök levették napirendről ezeket a javaslatokat. Ilyen javaslat volt az embercsempészet büntetésének szigorítása. Itt ültek és hüledeztek, amikor azt mertem mondani MSZP-s vezérszónokként, azt üzenjük meg Magyarországról az embercsempészeknek és ne a menekülőknek, hogy aki az ő életüket veszélyeztetve és az ő nyomorukat kihasználva ebből akar hasznot szerezni, az nagyon hosszú évekig börtönben fog rohadni. Itt hüledeztek és kikérték maguknak a kifejezést, most pedig behozzák szöveg szerint ugyanazt a javaslatot, amit akkor napirendre sem vettek. Szégyelljék magukat! [[Kunhalmi Ágnes: Még jó, hogy vagyunk! Zaj a kormánypártok soraiban.]] Az elmúlt hónapok eseményeit összegezve: az MSZP minden alkalommal felhívta a figyelmet a kibontakozó menekültválságra, a Fidesz ezzel szemben vagy fel sem ismerte, vagy tudatosan semmit nem tett a várható menekülthullám kezelésére. Nyolc hónap tömény gyűlöletkeltő propaganda, majd július végétől meghozott ötletszerű, kaotikus kormányzati intézkedések láttán felvetődik a kérdés: a Fidesz és az Orbán-kormány valóban totálisan alkalmatlan a helyzet kezelésére, vagy a Fidesz szándékosan fokozza a feszültséget, hogy később így igazolja a magyar emberek jogait is korlátozó rendteremtést? Az előttünk fekvő törvényjavaslatok alapján inkább ez utóbbi magyarázatot tudjuk elképzelni. Ez a javaslat ugyanis nem a kedélyek lecsillapításáról, a válság enyhítéséről vagy a normális élet körülményeinek biztosításáról szól, épp ellenkezőleg, a cél a feszültség növelése, a konfliktusok kiélezése, az izgalmi állapot fenntartása. Tudatosan teremt olyan helyzetet az országban, amivel igazolhatja idegengyűlölő kampányát és a későbbi rendteremtését. Ezek a törvényjavaslatok immár messze nem holmi népszerűség-növelést célzó propagandakiadványok, ugyanis ezek a törvényjavaslatok már a magyar emberek legalapvetőbb jogainak a korlátozásáról szólnak. Néhány példa: engedély nélkül átkutatható bármely magyar állampolgár lakása. Járványügyi ellenőrzés címén a rendőrök akár engedély nélkül huzamosabb ideig a magyar emberek magánlakásában tartózkodhatnak. A Magyar Honvédség katonái a magyar állampolgárokkal szemben intézkedhetnek, közúti ellenőrzést végezhetnek, személyi szabadságot korlátozó intézkedéseket tehetnek. A katonák még tömegoszlatást is végezhetnek akár a magyar állampolgárokkal szemben is a maguk javaslata szerint. Lényegében a rendőrség és a honvédség olyan jogosítványokat gyakorolhat Magyarország területén, mintha megszálló hatóságok lennének. Kormánypárti képviselőtársaim, magukat kereszténydemokratának valló politikusok, egyáltalán elolvasták, hogy mit akarnak önökkel megszavaztatni? Nem látják, milyen rettenetes korszakot idéz az, amikor a rendőrség külön engedély nélkül behatolhat magánlakásokba az ott elbújó vagy az ott bújtatott, jogellenesen tartózkodó személyek felkutatása érdekében? Emlékeznek erre a korszakra Magyarországon, tisztelt képviselőtársaim? [[Zaj a kormánypárti oldalon.]] Éppen most készülnek felrúgni a rendszerváltás egyik legelemibb konszenzusát, amikor feljogosítják a honvédséget a magyar állampolgárokkal szembeni rendészeti fellépésre. Kérdezem tisztelt képviselőtársaimat: itt tartunk? Valóban már most meghaladja a civil hatóságok és a rendőrség, a rendészeti szervek képességeit a helyzet kezelése? Miközben hónapok óta tudják, hogy mi várható, miközben január óta pontosan tudják és hangoztatják, hogy milyen menekültáradat vár Magyarországra, önök egy ilyen törvényt terjesztenek ide?! Ilyen esetben egy normális demokráciában a kormány bocsánatot kér és beadja a lemondását, hölgyeim és uraim! Ez a törvényjavaslat és a honvédség bevetése Magyarország területén kimondása annak, hogy önök a rendőrség, a katasztrófavédelem, a titkosszolgálat és a magyar állampolgárok rendjét és békéjét fenntartani hivatott szervekkel képtelenek kezelni a helyzetet. De akkor tessék már végre ezt mondani, tisztelt képviselőtársaim, és ne beszéljenek mellé! Végezetül, tisztelt képviselőtársaim, összegezve: az egyre drámaibbá váló menekültügyi válságot kihasználva napról napra egy szélsőjobboldali és a jelek szerint egy még szélsőségesebb párt licitál egymásra őrültebbnél őrültebb ötleteikkel. Keserű történelmi tapasztalat, hogy totális hatalmi önkény, a magyar emberek legalapvetőbb jogainak korlátozása lesz a következménye annak, ha a társadalom utat enged ennek az őrületnek. Ilyen körülmények között kell legyen egy józan parlamenti párt, amelyik észnél marad, és a válsághelyzetben hatékony, jogállami megoldásban érdekelt. Az MSZP ilyen párt. [[Zaj a kormánypárti oldalon.]] Ezért felszólítjuk a Fideszt és a kormányt, hogy vonja vissza a magyar állampolgárok jogait korlátozó javaslatukat. A Fidesznek is be kell látnia, hogy a kialakult feszült helyzetben a politikai haszonszerzésből folytatott gyűlöletkampánya immáron életveszélyessé vált. A magyar emberek biztonságának szavatolása és a szerb-magyar határon kibontakozó humanitárius válság kezelése érdemi intézkedéseket követel. Az MSZP hajlandó leülni tárgyalni a magyar kormánnyal és a Fidesszel, ha jogállami és hatékony megoldást akarnak. [[Zaj a kormánypárti oldalon.]] A Fidesz döntse el, hogy a beterjesztett javaslatok szellemében a Jobbikkal karöltve megkezdi-e a magyar állampolgárok alapvető jogait védő garanciák felszámolását, és közben szinte állatként kezeli az ideérkező menekülteket, vagy él az MSZP által felkínált lehetőséggel, és a magyar emberek jogait és biztonságát szavatoló, az emberiesség alapvető követelményeit is tiszteletben tartó hatékony, de jogállami intézkedéseket terjeszt az Országgyűlés elé, amelynek támogatására akkor bizton számíthat az MSZP részéről. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Hargitai János képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A parlamentben minden képviselőnek lehetősége van bármit elmondani, bárhogy elmondani. Ezt hallottuk az előbb Harangozó képviselő úrtól is. Hogy ezt az a választó, aki a napnál világosabban látja, hogy válságos az a helyzet, ami kialakult Európában és Magyarországon, hogyan fogja tolerálni, az egy másik kérdés. Ez az elszámolás majd évek múlva fog bekövetkezni. Én mindenesetre szurkolok az MSZP-nek, hogy az eddig megkezdett utat folytassa, és csak ássa magát még mélyebbre. Mohácsi országgyűlési képviselőként, tehát a térség képviselőjeként többszörösen is megszólítottnak érzem magam, hogy a frakcióm nevében kifejtsem az álláspontunkat erről a válsághelyzetről és a kormány beterjesztett törvényjavaslatáról. Két évtizeddel ezelőtt, amikor a határaink mentén, Mohács határában az egykori Jugoszlávia területéről menekültek hozzánk a háború elől a szomszédaink, akkor egy más hangulatban éltük meg azt a menekültáradatot, ami akkor Mohács térségét elözönlötte, mint amilyen hangulatban a térségünk ma van, amikor ázsiai országokból érkeznek a menekültek vagy a bevándorolni szándékozók. Akkor anélkül, hogy táborokat létesítettünk volna, csak Mohács térségében körülbelül 5 ezer menekültet fogadtunk be, és ezt természetesnek éreztük. Olyan barátságok kötődtek köztünk és a határ menti térség között, amelyek ma is erősítik ezt a térséget. Ma viszont egész más hangulatban éli meg ezt a menekültáradatot Baranya megye és a határ menti térség. Tegnap jobbikos képviselőtársaim martonfai pólókban jelentek meg a parlament ülésén. Martonfa a választókörzetembe tartozik, a martonfaiakkal kapcsolatom van, és Martonfa kapcsán is szeretném kifejteni az álláspontomat az érintettség okán. [[Novák Előd: Nem nagyon szeretnek téged ott! Z. Kárpát Dániel: Nem vagy ott nagyon népszerű!]] Mohácsiként azt látom, mintha Magyarország és Európa sem tanulna semmit a múltjából. 489 évvel ezelőtt körülbelül ugyanez volt a helyzet Európában, amikor kiszámítható módon egy török sereg támadt az országra. Néhány tízezer főt jelentett az a hadsereg. Európa akkor is képtelen volt összefogni, Európa rendezetlen volt, az akkori, középkori Magyarországon belül ugyanolyan széthúzás volt, mint amilyet ma a parlamentben látok. [[11.00]] Az ország közvéleményében a széthúzást nem látom ezekben a kérdésekben, mert meggyőződésem, hogy az emberek józanok, és 100 emberből 99 egyet gondol ezekről a kérdésekről, de ha parlamenti mandátumot adnak a választók néhány embernek és bejönnek a parlamentbe, érdekes módon itt a széthúzást jelenítik meg, ami számomra felfoghatatlan. Én azt gondolom, hogy egy válsághelyzetben fel kellene sorakozni a kormány mögé, és a kormány törekvéseit támogatni kellene, mert ezt várja el tőlünk a választó, erre kaptunk többek között megbízást és nem annak megjelenítésére, amivel itt néhány parlamenti párt kísérletezik, de legyen lelkük rajta. 489 évvel ezelőtt is ez a széthúzás jellemezte Magyarországot és Európát, meg is volt a következménye, a muzulmán seregek 150 évig itt tartották magukat az országban, és 150 évvel később pápai-európai összefogással, amit a pápa generált, sikerült kiszorítanunk az akkori török megszállókat ebből az országból. Ma az európai vezetőkben, az európai bürokráciában nem látom azt a lehetőséget, hogy képesek lennének egy ilyen összefogást létrehozni. Az Európai Unió összevissza beszél, ezért az a határozott álláspontunk, hogy képtelen a probléma kezelésére. Minden tagállam vagy a tagállamok meghatározó része naponta képviselnek más álláspontot, és ez nyilvánvalóan ennek a lehetetlen helyzetnek, ami Magyarországon itt ma a Keleti pályaudvaron és más helyeken létrejött vagy még fokozódhat, én azt gondolom, ezt ki kell mondanunk, hogy részben ennek okozói ilyen szempontból az európai vezetők is. Azt is világosan látnunk kell, hogy az a szabályrendszer, amit az Európai Unió és más nemzetközi jogi normák megalkottak a mindenkori menekültkérdés kezelésére, az egy ilyen szituációra nem volt felkészülve. Ezt a népvándorlási áradatot ez a szabályrendszer kezelni nem tudja. A magyar szabályrendszer, amely nyilvánvalóan illeszkedik az Európai Unió szabályrendszerébe, se tudja kezelni ezeket a kérdéseket. Gondoljunk bele abba, hogy micsoda változások történnek itt éveken keresztül! 2012-ben még csak 2 ezer fő volt az, aki menedékkérelemmel fordult a magyar hatóságokhoz, 2013-ban már ez 19 ezer fő volt, 2014-ben felment 47 ezer főre, most, 2015-ben már 170 ezernél tartunk. Az az intézményrendszer, amely képes volt a 2 ezer főt kezelni, nyilvánvalóan nem tud megbirkózni 170 ezer fős áradattal, és ez még egy gyenge kezdet. Ha igaz az, hogy milliók várakoznak Ázsiában táborokban, hogy meginduljanak Európa irányába, és erre kell felkészülnünk, akkor azt látnunk kell, hogy a tegnapi szabályrendszerrel ezeket a kérdéseket kezelni nem tudjuk. Törvényszerű, hogy a kormány új javaslatokkal jön elő, és ezeket az új javaslatokat tárgyaljuk ilyen szempontból most. A javaslatoknak mi a kulcseleme? Azt gondolom, a javaslatnak az a lényege, hogy a határaink mentén akarjuk megfogni ezt a bevándorlási áradatot, és a határaink mentén akarjuk megszűrni ezeket az embereket. Akkor, amikor a kérdést megítéljük, akkor minden normális embernél egy morális kérdés és a racionális elméjének az állításai is viaskodnak benne, viaskodnak bennünk. A morális kérdés az, hogy hogy álljunk azokhoz a szerencsétlen emberekhez, akik sokszor gyerekekkel éhezve, fázva, ezer kilométereket megtéve menekülnek el onnan, ahonnan menekülni kényszerülnek, háborús térségekből. Minden józan ember Magyarországon azt mondja, hogy az ilyeneket, akik ilyen oknál fogva hagyják el a hazájukat, azokat segítsük. Egyébként se tehetnénk mást, mi alkottuk meg az Alaptörvényt. Az Alaptörvény Szabadság és felelősség fejezetének XIV. cikkelye (3) bekezdése világosan eligazít minket, hogy hogyan tekintünk a menekültekre. A menekülteket nyílt karral fogadjuk, befogadjuk és segítjük. Jól tudjuk azonban, hogy akik jönnek, azoknak jó része nem menekült, hanem egyszerűen jobb élet reményében bevándorolni akar Európába. Ezt már minden ország a maga módján a saját lehetőségeinek megfelelően kezelheti, és eldönti, hogy szüksége van munkaerőre, amit a németek mondanak, hogy másfél millió emberre szükségük van, ezért ha a németek ezt így látják jónak, engedjék be a saját országukba őket, Magyarország pedig dönthessen erről és döntsön erről az érdekeinek megfelelően. Hogy a tranzitzónákat a határ mentén létrehoznánk és ott próbálnánk megfogni ezt az áradatot, azt én helyeslem. Ma ugyanis mi a gyakorlat? Felépítettük a határzárat, illetve építjük a határzárat, mert még nyilvánvalóan nincsen kész a határzár, emberi erőket vezényelünk a határzár ellenőrzésére, jogi eszközökkel szigorítjuk a határ átlépésének büntetőjogi tényállási elemeit, ennek ellenére egyelőre azt látjuk, hogy elözönlik az országot, jogellenesen jönnek be az országba. Csongrád megye területén az ott lévő rendőri hatóságok és az ott lévő bevándorlási hivatal nem győzi azzal a kapacitással, ami a rendelkezésére áll, és ezért többek között már hónapok óta egyébként Baranyába szervezetten hozzák ezeket a menekülteket vagy bevándorolni szándékozókat. Ismerem a Pécsi Menekültügyi Hivatal eljárását, hogy ott milyen megfeszített munka van. Ismerem és tudom azt, hogy mi történik a rendőrség esetében az Athinay útvon is. Azt is tudom, hogy a pécsi civilek a pécsi vasútállomáson hogyan segítenek ezeken az embereken, de nem megoldás az, hogy az országon belül utaztatjuk őket. Ezek az emberek nem akarnak együttműködni a hatóságainkkal, és ezért ahelyett, hogy elmennének azokra a befogadóhelyekre, ahol egyébként ellátnánk őket, mivel Nyugat-Európába akarnak menni, ezért felszállnak a vonatra s nem Debrecenbe mennek, ahova, mondjuk, menniük kellene Pécsről, hanem elindulnak Nyugat-Európa irányába. Ezt a kérdést kezelni akarjuk, ezt csak a határon tudjuk megtenni azokban a tranzitzónákban, amelyeket létrehozhat majd a kormányzat, és ott lefolytathatjuk az idegenrendészeti eljárásokat vagy a menekültügyi eljárásokat. Aki menedékjogot kap, az beléphet az országba, és attól kezdve szabad emberként élhet Magyarországon vagy Nyugat-Európában. Akik ezt a státust nem kapják meg, azokat pedig meg kell állítani a határon és ki kell őket toloncoltatni. Én azt gondolom, hogy ez a magyar emberek álláspontja, ezért ezt az álláspontot célszerű nekünk is képviselnünk. A kormánynak lehetősége lesz arra, hogy a bevándorlási helyzetre való hivatkozással átmenetileg veszélyhelyzetet hirdessen, és a törvény lehetőséget ad éppen ezért számukra arra, hogy különleges jogrendet nem életbe léptetve mégis speciális szabályok szerint járjon el a kérdés kezelése kapcsán. Nem találkoztam a környezetemben olyan emberrel, aki attól rettegett volna, hogy az az eszköz, hogy mondjuk, ha menekülteket rejteget vagy befogad valaki, és ezért a rendőrség bekopoghat hozzá, ezért rettegnének a magyar emberek. A magyar emberek attól rettegnek, hogy Európa és mi nem tudjuk kezelni ezt a kérdést, és azt várja tőlünk, hogy államként viselkedjen, védje meg az államhatárait, védje meg az emberek biztonságát, és tegyen lépéseket a helyzet kezelésére, mi pedig, kereszténydemokraták a morális felelősségünket is tökéletesen érzékelve minden erőt meg fogunk adni a kormánynak. A miniszterelnök úr tegnap Brüsszelben egy sajtótájékoztatón azt mondta, megpróbálom őt szövegszerűen idézni, vagy nem szövegszerűen, de tartalmilag idézni, amikor azt mondta, hogy mi, magyarok tele vagyunk félelmekkel, az európaiak is tele vannak félelmekkel, mert azt látják, hogy az európai vezetők nem képesek a helyzet rendezésére. Gondolják el, hogy azok a települések, és itt most hadd utaljak Martonfára, 200 fős településről van szó, teljes joggal milyen félelmekkel vannak a martonfaiak, amikor arról értesülnek, hogy mellettük egy ideiglenes befogadóállomás létesülne. Baranya egy aprófalvas térség, ahova nem lehet úgy elhelyezni még külterületre se ideiglenes befogadóhelyet, hogy egy karnyújtásnyira tőle ne lenne lakott hely. Ismerem a martonfai befogadóhely helyét, szó szerint bármilyen irányba nézek, templomtornyokat látok, karnyújtásnyi távolságra települések vannak. Hibázott a kormány akkor, amikor Martonfát előre legalább nem értesítette arról, hogy őket is számításba veszi [[Novák Előd: Akkor sokkal jobb lenne, köszi!]] egy ideiglenes menekülttábor létesítése kapcsán, ugyanakkor Lázár miniszterelnök úr [[Moraj és derültség a Jobbik soraiban.]] miniszter úr megnyilatkozásaira is hadd utaljak, aki azt mondja, hogy az ilyen kérdéseket nem lehet népszavazásokkal eldönteni. [[Moraj a Jobbik soraiból. Mirkóczki Ádám: Mert?]] Tisztelt jobbikos képviselőtársaim, mert akkor csak a Holdon lehetne ilyen táborokat létrehozni [[Apáti István: Felcsúton miért nem lehet? A stadionban!]] , mert körülbelül ebben lehetne kiegyezni. Ez nem népszavazási kérdés. Ugyanakkor én azt gondolom, hogy Martonfát a döntés előtt értesíteni kellett volna erről a helyzetről [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Szemlőhegy!]] tudván azt, hogy vannak politikai erők, amelyek meg is akarják lovagolni az ilyen helyzeteket, és természetes, hogy megteszik. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Politikai haszonszerzés céljából!]] A Jobbikról mégis én dicsérően beszélek, mert tőlünk kapunk csak támogatást ahhoz, hogy ezt a kérdést valamilyen módon a kormány kezelni és rendezni tudja. [[11.10]] Én azt vetem fel a kormánynak, hogy fontolja meg [[Az elnök csenget.]] , ha tranzitzónákat hozunk létre, márpedig létre fogunk hozni tranzitzónákat, akkor a tranzitzónákra kellene minden erőt koncentrálni, hisz ott akarjuk kezelni ezeket a kérdéseket, és csak ennek fényében akarjunk, ha szükséges, máshol ideiglenes befogadóhelyeket létrehozni. Akkor, amikor Martonfáról vagy Sormásról a kormány döntött, akkor a tranzitzónák még napirenden sem voltak. Ezért én azt gondolom, hogy legitim az a felvetés, hogy ilyen szempontból ez a kérdés újragondolható, de a kormánynak erről legyen álláspontja. Összegzésként azt tudom mondani, hogy a kereszténydemokrata frakció a kormánynak minden segítséget és politikai eszközt megad ahhoz, hogy ezt a válsághelyzetet kezelje, mert ez a választók elvárása, és mi a választók akaratának szeretnénk megfelelni. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik képviselőcsoportja jelezte, hogy a frakció álláspontját két felszólaló ismerteti. Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, az első vezérszónoknak. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az esztendő egyik legfontosabb törvényjavaslatáról beszélünk, és kellene, hogy nyugodt hangnemben, a megoldásokat keresve vitatkozzunk. Ugyanakkor olyan kiszólásokkal szembesülünk majd’ minden frakció részéről, amelyek vagy vérlázítóak, vagy mindenképpen reagálást kívánnak. Az imént éppen Hargitai úr felszólalása kapcsán: látszólag egy különvéleményt fogalmazott meg a martonfaiak érdekében, csakhogy önt a martonfaiak várták ott helyben, a saját választókerületében. Az első két hétben, amikor Hegedűs Enikő képviselőtársunk több alkalommal, már-már életvitelszerűen az ellenállásban részt véve és annak élére állva ott volt a helyszínen, önöket ott várták [[Dr. Hargitai János: Falugyűlésen voltam!]] és aztán nem jelentek meg. Amikor eldőlt a táborépítés terve, és amikor egyébként most felolvasott két mondatot egy jobbikos sajtótájékoztatóból, miszerint a területen körülnézve, minden irányba nézve templomtornyok látszanak, akkor jelentek meg önök az eseményeket követve, addig sunnyogva. Akkor jelentek meg ott [[Dr. Hargitai János: Hazudsz!]] , amikor ezek a döntések már megszülettek. És el kell hogy mondjuk, lett volna ráhatásuk beavatkozni, amikor Martonfa, Sormás terve kitudódott - nem most tudódott ki -, és megyek tovább: amikor Nagyfa bővítési terve kitudódott, tehát legalább három helyen van ilyen veszélyforrás jelen pillanatban. Le kell ülni tehát a martonfaiakkal, mert Martonfa szimbólum. Hogyha Martonfa elesik, akkor az azt jelenti, hogy a Fidesz-KDNP bármely magyar településsel megteheti, hogy odatelepít egy menekültszállót vagy tranzitzónát - vagy nevezzük akárhogy - mellé. Mert hogyha fideszes a város vezetése, akkor erős a gyanú, hogy nem mer ellentmondani a kormányzati szándéknak, ha ellenzéki, akkor pedig bosszúból kaphatja meg ugyanezt. De nem is ez talán a legvérlázítóbb a mai nap kiszólásai közül, hiszen mint elhangzott, a Jobbik minden konstruktív és értelmes javaslatot támogatni fog. Ennek is, az előttünk fekvő salátának is támogatni fogja az értelmes részeit, amellett, hogy megpróbálunk javíttatni ezeken. De az az elképesztő balliberális nyilatkozatcunami, ami napvilágot lát, amellett, hogy egy volt miniszterelnök vacsoracsatára hívja a migránsokat, undorító módon, PR-fogásként kihasználva azokat az embereket, akik ha valóban nehéz sorból jöttek és szükséghelyzetből, akkor a legrosszabb dolog, amit meg lehet velük tenni, az, hogy tévékamerák előtt PR-fogásokra használják őket. Gusztustalan fogás volt. De lépjünk ezen túl! A balliberális oldal nyilatkozatai közül a legförtelmesebbek talán azok, amikor bevándorlók, migránsok integrálásáról beszélnek, adott esetben letelepítéséről is, viszont emlékezzünk vissza, amikor a saját határon túlra szakadt magyar testvéreinkről volt szó, a balliberális tábor egyáltalán nem volt ennyire befogadó. Arra uszított egy gyomorforgató kampány közepette, hogy a határon túlra szakadt magyarok ellen szavazzon a magyarság népe. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Így van!]] Egy gusztustalan kampány közepette, aminek azóta sem lett önöknél, házon belül sem következménye. Látható, ugyanakkor egy kormánypárti kiszólás is történt, amely szerint a fideszes Alaptörvény értelmében a menekültek, úgynevezett menekültek befogadását is támogatná Magyarország. Ezt élből el kell utasítanunk: semmiféle befogadást, semmiféle integrációt nem támogathat a Jobbik álláspontja szerint egyetlen felelős magyar politikus sem. A valóban szükséget szenvedők számára ételt, italt és nagyon rövid ideig szállást igen, emberiességi, humanitárius alapon. De semmi többet! Tehát az, hogy az önök Alaptörvényének az egyik kiskapuja miatt a pozitív kérelemmel díjazott migránsok még mindig szavazati jogot nyerhetnek Magyarországon helyhatósági választásokon, ez közröhej. Ez annyira felháborító és olyannyira azonnali beavatkozásért kiált, hogy szavakat nem találunk rá. Még csak pár száz embert érint, de gondoljanak bele: az önök miniszterelnöke tegnap már a kvótaszerű megoldásokkal szemben is megengedőbbnek tűnt, mint korábban. Szeretnénk itt tisztázni: a Jobbik számára kvóta alapján, visszatoloncolva, bármi más úton egyetlen migráns letelepítése, befogadása sem fogadható el. Sem szavazati jog, sem integráció, sem önkormányzati lakás, sem indokolatlan simogatás nem jár azoknak az embereknek, akiket nem Magyarország hívott ide. Magyarország nem áll hadban Líbiával. Magyarország nem avatkozott be Szíriában. Meg kell nevezni a felelősöket, az Amerikai Egyesült Államok mellett egyébként az Unió centrális országainak politikáját is, és nem tűrhetjük el, hogy Magyarország fizesse annak a számláját, amit nem Magyarország idézett elő. Magyarország kormánya is üzenhetne ezen a téren, de nem teszi. Mert mit tesz? Amikor Apáti Istvánnal közösen benyújtottunk egy írásbeli kérdést arról érdeklődve, hogy mennyibe kerül mindez Magyarország számára, kiderültek a pontos számok. Egy migráns napi ellátása 4300 forintba kerül, miközben egy munkanélkülire alig több mint 2000 forint jut naponta. Egy migráns élelmezésére 1300 forintot fordít Magyarország kormánya, egy kórházi fekvőbetegére alig több mint 500 forintot. Arcátlan számok ezek, beszédes számok, a beavatkozás szükségességét vetik fel. De a Jobbik mindezeket tüneteknek tartja és tünetek kezelésének, amiben lehetünk partnerek, tudunk támogatni bizonyos tüneti kezeléseket. De a megoldás csak két irányban képzelhető el. Az egyik az, hogy Magyarország - önök által - állítsa le a migránsok regisztrációját, menjenek azok Isten hírével arra, amerre szeretnének menni, mert most még tranzitország vagyunk. Ha önök tovább tötymörögnek, akkor célország is lehetünk a visszatoloncolások által. A másik megoldás pedig a határ hermetikus lezárása, az, hogy illegálisan érkezők közül egyet se engedjenek ide be, egyetlen embert sem. Természetesen ez nem vonatkozik a délvidéki magyarokra vagy azokra, akik legális okmányokkal, adott esetben egy elcsatolt részről szeretnének ide jönni. Nehéz eljutni oda, hogy egyáltalán a módosító javaslatokról tárgyaljunk, hiszen látszik, hogy olyan alapvető szemléletbéli különbségek dúlnak itt a Házban, amelyek nehézzé teszik ezt. De a Jobbik nagyon szeretné azt, hogy ha már tranzitzónákat állítanának fel a határsávban, akkor ugyan már ne egy biztonsági őrszolgálattal őriztessék azokat. Tehát ne nevezzék zártnak azt a tábort vagy szállót, ami gyakorlatilag nyílt, hogyha nem bástyázzák körül eléggé. Azt is fontosnak tartjuk elmondani, hogy állami vagy önkormányzati tulajdonra ne csapjon le Magyarország Kormánya az érintettek megkérdezése nélkül, ugyanúgy, ahogy állami területre Martonfa mellé se tegyen tábort, ne vegyen el, mondjuk, Ásotthalom vagy Mórahalom, vagy Röszke térségében egy sportcsarnokot sem annak érdekében, hogy oda migránsokat telepítsen rövidebb vagy hosszabb távra. Számtalan olyan megoldást kell tehát még kimunkálni, ami után a vita alapjai megszületnek, vagy elfogadható lesz ez a csomag, vagy sem. De az egészen biztos, hogy a legnagyobb veszély az, hogy Magyarország népe hozzászokik a migránsok ittlétéhez. Kitolódik az ingerküszöbe, és az, ami a Keleti pályaudvarnál van, pár hét, pár hónap után adott esetben már természetessé válhat. Mi egy ilyen Magyarországtól félünk: ne legyen természetes az, hogy általunk ide nem hívott emberek a saját kulturális jegyeikkel, szokásaikkal ráerőszakolnak bizonyos dolgokat az itteni őshonos lakosságra. Tehát semmiféle lakosságcsere szándékát, integrációt, letelepítést, szavazati jogot nemhogy nem vagyunk hajlandók támogatni, hanem minden eszközzel küzdeni fogunk ezek ellen. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Mirkóczki Ádám képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja másik vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Folytatva képviselőtársam mondandóját, azért azt szeretném hangsúlyozni, hogy látszatra megoldás lehet, illetve a tényleges nyugalom és biztonság felé hathat az a javaslatcsomag, ami ma az Országgyűlés előtt fekszik. Azonban én a részletekben a tekintetben elvesznék egy picit, hogy a garanciák nem minden esetben vannak meg. Gondolok itt a Trócsányi miniszter úr által a Nemzetbiztonsági bizottság, illetve a Honvédelmi és rendészeti bizottság közös ülésén elmondottakra. Nagyon fontos kritériuma volt a Jobbiknak a táborokkal kapcsolatban, hogy az legyen zárt. Orbán Viktor miniszterelnök úr számtalan esetben, amikor a debreceni táborban vagy máshol, Röszkénél probléma volt, mindig elmondta, kommunikációs szempontból nagyon ügyesen, hogy a táborokat zárttá kell tenni. [[11.20]] Erre jön az önök találmánya, a tranzitzóna, amelynek részleteiről a tekintetben még nem tudunk, hogy pontosan hol, mekkora és esetleg hány ilyen zóna jön létre. De Trócsányi miniszter úr elmondta a lényeget egy kérdésre válaszolva az ominózus bizottsági ülésen, amikor úgy fogalmazott, ezt akkor felírtam: a tranzitzóna nem egy őrizet. A tranzitzóna nem egy őrizet - így fogalmazott ön nagyon helyesen, hiszen ön jogi szempontból értékelte a helyzetet és a benyújtott javaslatokat. És ez a kulcs: nem őrizet, tehát alkalmas lehet arra, hogy az ott elhelyezett emberek adott esetben, ha újra agresszívak lesznek, vagy valami nem tetszik, megvadulnak, ahogy tették azt Debrecenben, tették azt Röszkén, teszik azt a Keleti pályaudvarnál vagy máshol. Akkor mi fog történni? Ugye, ez már összefügg majd a következő napirendi ponttal, amelynek részleteibe nyilván ott fogunk belemenni, de ez egy nagyon fontos kérdés, hogy akár a rendőrség, akár a honvédség ténylegesen mit fog tenni. Ez egy nagyon komoly felelősség, és igazából ez a kulcs, hiszen az rendben van, hogy tranzitzónába beterelünk mindenkit azzal a céllal, hogy Magyarország nem átjáróház, és nem bukkanhatnak fel sem Budapesten, sem Békéscsabán, sem Nagykanizsán, sem sehol máshol, de a nagy kérdés az az, hogy az európai uniós elvárásokkal adott esetben szemben a magyar hatóságok meddig fognak elmenni, ha a szükség úgy hozza. Ezt az élet fogja megmondani, mert nyilván most itt el lehet mondani, és nyilván önök is, gondolom én, abban érdekeltek, hogy a törvény adta keretek között el kell menni a falig vagy azon is túl, hogy garantálni kell a magyar lakosok, Magyarország biztonságát, ezzel mi is így vagyunk, csak nem vagyok abban biztos, hogy ez a tettekben és a gyakorlatban is így fog működni. Én Lázár miniszter úrra is reagálnék, aki ezen a bizottsági ülésen és tegnap is, láthattuk, hallhattuk, gyakorlatilag olyan éles kritikát fogalmazott meg az Európai Unióval szemben és az európai szabályozással szemben, amit nagyon nehéz vitatni, és igaza is van. Amikor arról beszélünk, hogy az Európai Unió képtelen megvédeni saját határait, akkor tegyük hozzá azt is, hogy jelenleg viszont azt sem engedi meg, hogy a különböző tagországok, tagállamok megvédjék helyettük a saját határaikat. Ez a nagy probléma. És mi a kulcs? A regisztráció, a Dublin III. rendelet, ez a kulcs. Ha kimondjuk, hogy regisztráció, gyakorlatilag ez most szinonimája a hazaárulásnak, ugyanis az, amit a németek csinálnak, az pontosan előrevetíti azt, hogy majd egy bizonyos szempontok szerinti szelektálás után embertömegeket fognak visszatoloncolni, ha kedvük úgy tartja, Magyarországra. Nem véletlen, hogy Görögország és Olaszország egyáltalán nem regisztrál. Ha el akarnám viccelni: esetleg regisztrál demóban, azért fölmutatják, hogy mi is teszünk némi dolgokat a schengeni kötelezettségeinknek megfelelően, de nem regisztrál. Aztán Ausztria és Csehország már arról beszélt a tegnapi napon, hogy nem fognak regisztrálni. Akkor miért mondja Lázár János érvként azt, hogy ha mi nem teszünk eleget a regisztrációs kötelezettségnek, akkor Schengenen kívülre kerülünk? A gyakorlat azt mutatja, hogy ha más tagállamok semmibe veszik ezt a tényleg agyrém rendeletet, amit a Dublin III. tartalmaz, semmilyen szankció sem éri őket. Olaszország sem került Schengenen kívül, Görögország sem került Schengenen kívül, a cseheket és az osztrákokat sem éri semmilyen szankció. Akkor mi miért akarunk megfelelni? És önök kettős beszédet folytatva minden szavukban elmondják, hogy az Európai Unió a felelős a kialakult menekülthullámért. Én itt hozzátenném, és Z. Kárpát Dániel alá is húzta, hogy nem az Európai Unió bombázta a Közel-Keletet, nem az Európai Unió indította el az arab tavaszt, Észak-Afrikát nem az Európai Unió tetté azzá, ami most, sokkal inkább az Amerikai Egyesült Államok, és természetesen vannak közvetlen és közvetett szövetségesei. Akkor miért mi akarjuk megfizetni az árát? Vagy miért hagyjuk, hogy velünk fizettessék? Amikor önök felelőssé teszik az Európai Uniót az egyik mondatukban, a második mondatukban pedig erre a felelős Európai Unióra hivatkozva mondják azt, hogy ezt a hazaáruló rendeletet, amit a Dublin III. tartalmaz, ezt pedig be kell tartanunk. Nem kell betartanunk! Vegyünk példát az olaszokról és a görögökről, akik a nemzeti, tagállami érdekeiket, ha a helyzet úgy hozza - és most úgy hozta Magyarországon is -, az európai uniós érdekek elé tudják helyezni. És nekünk is ezt kell tenni. Mert lehet akármilyen határzár, és szeretném itt aláhúzni én is, ennek az egész problematikának nincs jó megoldása, ezt mindenki tudja. Van rossz megoldás és van katasztrofális megoldás. Választhatunk, hogy mit teszünk. A regisztrációval a katasztrofális megoldást választjuk, mert közép- és hosszú távon senki nem garantálja számunkra, hogy Magyarországra nem fognak visszatoloncolni olyan tömegeket, ahonnan Németország már a számára értékes embereket és szellemi erőforrásokat leválogatta, aztán a többi jöhet vissza, mert nem lehet ezt szépen megfogalmazni, de mindenki tudja, hogy ez fog történni. Ezért mi azt mondjuk, hogy ilyen esetben a tagállami, nemzeti érdekeink sokkal fontosabbak, mint az Európai Unió diktálta szankciók betartása. Ezért a felelősségünk óriási, és ezt kell eldönteni, hogy itt meddig megyünk el. És most kell szabadságharcot folytatni, most kell szembemenni az Európai Unióval. Kommunikációs szinten rugdossuk állandóan a brüsszeli bürokratákat, egyébként helyesen, de a gyakorlatban, a mindennapi tettekben pedig pontosan azt tesszük, amit ezek az emberek tőlünk elvárnak. És én azt mondom, hogy ne csak kommunikációban legyenek most önök is kemények, és mi biztos, hogy támogatni fogjuk minden olyan lépésüket, amelyek a határok tényleges védelmét jelentik, de a gyakorlatban is tegyük azt, ami Magyarország érdeke. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Schiffer András frakcióvezető úrnak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Teljesen nyilvánvaló, hogy egy globális krízis hullámai értek el Magyarországra. A kérdés ilyenkor az, hogy mit kell tennie egy felelős kormánynak annak érdekében, hogy a válság itt, Magyarországon belül ne eszkalálódjon, ne alakuljon ki teljes káosz. Öt dolgot tudok említeni. Egyrészt a belső nyugalmat kell biztosítani. Kettő: kiszámíthatóságot kell garantálni, kiszámítható szabályokat és intézkedéseket lehet és kell alkalmazni. A kiszámíthatóság fontos az érintettek, ebben az esetben a migránsok esetében. Három: fönn kell tartani a rendezettséget. Addig, amíg a rendezettséget biztosítani tudja egy kormány, addig a magyar állampolgároknak nincsen félnivalójuk. Abban a pillanatban, hogy egy kormány vagy alkalmatlansága miatt, vagy szándékosságból a rendet nem tudja biztosítani, a rendezettséget nem tudja biztosítani, igen, van félnivalójuk az embereknek. Négy: az előreláthatóságot kell garantálni, tehát megfelelő tájékoztatást kell adni a Magyarországra érkező migránsoknak, hogy különböző esetekben minek milyen következménye van, mire számíthatnak. Mondom ezt úgy, hogy nyilvánvalóan ebben nem csak a magyar kormánynak van felelőssége, de a magyar kormánynak is felelőssége van. Végezetül: akkor, hogyha egy globális válság elér egy országot, egy felelős nemzeti kormánynak fontos kötelezettsége az, hogy kísérletet tegyen egy nemzeti megegyezés elérésére. Tehát magyarul: Magyarország ebben a helyzetben úgy tudjon föllépni az európai színpadon, illetve a nemzetközi színtéren, hogy az aktuális parlamenti erőviszonyokon túlmutató nemzeti megegyezést tud a nemzeti érdekek mibenlétéről felmutatni a felelős kormány. Az LMP azt látja, hogy az öt alapelvnek egyikét sem teljesítette az elmúlt hetekben a kormány. Nyugalmat kellene teremteni és nem indulatokat kelteni - a plakátkampányra semmiféle magyarázat nincsen. Itt önök azzal tromfoltak Harangozó képviselőtársamnak a vezérszónokijára, hogy maguk tagadták azt, hogy krízis van az első hónapokban. Kedves Frakcióigazgató Úr! Mielőtt nagy szemeket mereszt, szeretném azt jelezni [[Moraj a kormánypárti padsorokban.]] , hogy az ellenzéki képviselők februártól májusig egyetlenegy dolgot állítottak, hogy a helyzet nem eszkalálódott. Február és május között olyan jelenetek, mint amik ma vannak például a Keleti pályaudvarnál, nem voltak jelen. Ugyanakkor önök egy olyan plakátkampányba fogtak, ami egyetlenegy dologra jó, hogy az indulatokat itt, Magyarországon felszítsa. Kettő: igen, beszéljünk Martonfáról. Kell új befogadóállomásokat létesíteni, viszont önök szánt szándékkal, politikai szándékkal egy olyan helyet, egy olyan falut jelöltek ki, ami erre nyilvánvalóan teljesen alkalmatlan, és még Hargitai János is elismerte, hogy a minimális egyeztetést sem folytatták le. Tették mindezt azért, hogy a Jobbikkal tengelyt lehessen akasztani, adott esetben a Jobbikkal szemben plusz szimpátiapontokra tudjanak szert tenni. [[11.30]] Kiszámíthatóság: ami az elmúlt napokban történt, azt mindennek lehet nevezni, csak kiszámíthatóságnak nem. Senki az érintettek közül, ideértve a magyar állampolgárokat, sem tudja azt, hogy mikor mi fog következni. Elvárható egy felelős kormánytól, hogy a rendet, a rendezettséget fenntartsa; ami ma Budapesten és számos nagyvárosban van, az ennek pont az ellenkezője. Kiemelten fontos az, hogy az előreláthatóság meglegyen az érintettek, tehát a Magyarországra érkezők számára is. Akik ma Magyarországra érkeznek, még egyszer hangsúlyozom: nem állítom, hogy kizárólag a magyar kormány felelőssége ez, de bizony a magyar kormány sem tesz meg mindent azért, hogy az ideérkező emberek pontosan tisztában legyenek azzal, hogy a különböző cselekedeteik után mit várhatnak, hogyha érvényesen megváltanak egy vonatjegyet, az megfelelő alap-e arra, hogy elhagyják például Magyarország területét. A magyar szervek ennek a tájékoztatási kötelezettségüknek nyilvánvalóan nem tettek eleget, és ezzel is a káoszt és a feszültséget fokozták. Végezetül, igen, fontos lenne egy ilyen helyzetben, amikor egy globális krízis elér egy országot, hogy az alapvető nemzeti érdekek mibenlétéről kíséreljen meg a hatalom egy egyeztetést, egy egyetértést létrehozni. Állítom azt, hogy ez nem lehetetlen, viszont az önök stratégiája ezzel pontosan ellentétes. Legalább tíz hónapi szerencsétlenkedés és idiótábbnál idiótább ötletek után - fel lehet idézni itt a netadótól kezdve a drogteszt és egyéb más marhaságokat - végre rátalált a Habony-művek a csodaszerre, a bevándorlásügyre. Ezek után sajnálatos módon a felelőtlen magyar kormány nem abban volt érdekelt, hogy egy krízishelyzetben összeácsoljon egy nemzeti minimumot a parlamenti erők között, hanem abban volt érdekelt, hogy minden kommunikációs hasznot kimaxoljon ebből a történetből. Innentől kezdve alapvetően nem érdekeltek önök abban, hogy itt egyetértés legyen, hogy akkor, amikor például Brüsszelben adott esetben az Európai Parlamentben kell csatákat vívni, akkor a lehető legtöbb magyar politikai erőt maguk mögött tudják, hiszen ez az egyetlen történet - gondolták önök a legutóbbi napokig -, amivel a Fidesz a népszerűségét vissza tudja építeni. Fontos rögzíteni ugyanakkor azt is, hogy mi az, amiben feltehetően egyetértés van. Azt gondolom, hogy aligha vitatható, hogy az a globális krízis, ami Magyarország határait elérte, egy bizonyos ponton túl Magyarország biztonságát és teherbíró képességét meghaladja vagy meg fogja haladni. Nincs vita közöttünk abban, hogy amennyiben a helyzet tovább eszkalálódik a magyar határoknál, elérhet Magyarország egy olyan pontot, ahol saját erőből ezt a helyzetet nem fogja tudni kezelni, megoldani. És talán egyetértés van köztünk abban is, hogy ennek a krízisnek a gyökerei globálisak, egyetértés lehet abban, hogy egy olyan globális válság ért el Magyarországra, ami részben visszanyúlik évtizedekre, tudniillik a globális egyensúlytalanságok, a különböző nemzeteknek, országoknak a kizsákmányolása, a klímaváltozás következményei már évtizedekkel ezelőtt előrevetítették azt, hogy Európát el fogja érni egy nagyméretű bevándorlási hullám. Másrészt pedig nyíltan kell beszélni arról, hogy az, ami az elmúlt 10-20 évben történt a mediterrán térségben és a Közel-Keleten, egész egyszerűen egy felelőtlen és kalandor politika volt a nyugati világ és elsősorban az Amerikai Egyesült Államok részéről. Úgy történt katonai beavatkozás az úgynevezett filterállamokban, tehát az Európát körülvevő különböző észak-afrikai, közel-keleti államokban, hogy nem volt terv arra, hogy az egyébként működő diktatórikus államok szétverése után mi fog következni, ennek milyen következményei lesznek Európára. Lehetett látni, hogy Európa vagy az Európai Unió mint egységes egész már a líbiai, iraki, szíriai eseményeknél is bávatagon nézte azt, hogy ennek a történetnek pontosan milyen következményei lesznek. Ezért szorgalmazzuk azt, hogy ennek a globális krízisnek a megoldásából egyrészt az európai centrumországok fokozattan vegyék ki a részüket, azok, akik a hasznát lefölözték az elmúlt évtizedekben a periféria országainak a kizsákmányolásából, a rendkívül olcsó munkaerőből, fokozottan vegyék ki a részüket a helyzet megoldásából, de hangsúlyozni kell azt is, hogy ennek a helyzetnek a megoldása nem elképzelhető az Amerikai Egyesült Államok fokozott szerepvállalása nélkül. Tisztelt Országgyűlés! Amiben ugyanakkor nem értünk egyet, az az, hogy nincs megoldás európai megoldás nélkül. Szeretném önök elé idézni egyrészt, hogy 2007-ben Orbán Viktor azt mondta, hogy nem járható út a bevándorláspolitikában az önálló nemzetállami út, 2011-ben, tehát már az önök kormányzása alatt az önök külügyi államtitkára felidézte Martonyi János szavait, hogy az európai tagállamoknak egyfajta kvótarendszer alapján kell befogadniuk a rászorulókat - ez volt a Fidesz kormányzati álláspontja már a második Orbán-kormány idején. Nyilvánvaló, hogy az európai megoldás nem pusztán európai uniós megoldást jelent, hiszen ebbe be kell vonni olyan társult tagállamokat, mint Szerbia, Macedónia, és ne feledkezzünk meg Törökországról sem, amely egyébként NATO-tagállam. Ha valahol van értelme az euroatlanti szolidaritásnak, az talán az, hogy Törökországot hozzuk olyan helyzetbe, hogy méltányosan, a humanitárius elveknek megfelelően el tudja látni azt a több millió embert, akik egyébként Törökországban várják a szíriai helyzet rendeződését. Orbán Viktor azt mondta július 25-én: „Augusztus 31-éig megépül a kerítés Magyarország déli határán, az ettől eltérő időpontok érvénytelenek. Az eddigi tapasztalatok alapján egyhatodára-egyhetedére csökken azonnal az illegális határátlépők aránya az ilyen határzárak kialakításával. Nagyarányú javulást várok ettől a lépéstől.”. Ez nem jött be, ezt önök is világosan látják. Éppen ezért tegyük ki az asztalra, hogy a magyar kormánynak ma a következő választási lehetősége van: vagy átenged mindenkit, nyilván a schengeni egyezmény zárójelbe tételével, és vállalja ennek adott esetben a következményeit - erről beszélt a kancelláriaminiszter -, vagy itt tartja ezeket az embereket, de akkor a nemzetközi jogi normáknak megfelelően, emberséges bánásmóddal kell őket ellátni a helyzet rendeződéséig. Nincs más megoldás. Nyilvánvaló, hogy a magyar miniszterelnök azzal játszik, hogy amennyiben a világsajtót bejárják azok a képek, amelyek bejárták néhány nappal ezelőtt is például a Keleti pályaudvarról, ha a káosz fokozására játszik, hogy ezáltal majd elmegy a migránsok kedve attól, hogy errefelé jöjjenek, akkor nagyon könnyen lehet, hogy egyrészt bakot lő, és a tűzzel játszik. A miniszterelnök jövendölése júliusban egyszer már nem jött be, a kerítésépítéstől nemhogy visszariadtak volna a Magyarországra érkező emberek, hanem még nagyobb hullám érkezett a magyar határokra. Kettő: vannak bizonyos humanitárius, emberiességi szempontok, amelyek egyébként a fideszes alaptörvénynek is a talpkövét képezik. Három: abban az esetben, hogyha Magyarország egy ilyen krízisben csak úgy tud a magyar érdekeknek megfelelő megoldást találni, hogy rá van szorítva egy széles európai együttműködésre, nem lehet szelektíven játszani a különböző európai, nemzetközi jogi szabályokkal. Nem pusztán emberi jogi kérdésről van szó, hanem Magyarország tárgyalási pozícióiról is, tehát hogyha a genfi egyezményt vagy más nemzetközi jogi normákat lábbal tipor Magyarország, azzal a saját tárgyalási pozícióit is felszámolja. Négy: az embertelen bánásmód, a rendezetlenség bizony nemcsak az ideérkező emberekkel szemben méltatlan, nemcsak az ő jogaikat sérti, de fenyegeti a magyar állampolgárok jogait is. Önök olyan törvényjavaslatot terjesztettek elő, amely ennek a helyzetnek a kezelésére alkalmatlan. Vannak benne elemek, amelyek természetesen támogathatók adott esetben, ilyen például a tranzitzóna intézménye, amennyiben a belépési kötelezettséget és az eltávozás következményeit rögzítik, ilyen az embercsempészeti tényállás szigorítása, erre tettünk is javaslatot, adott esetben ilyen lehet a válsághelyzet intézményének a bevezetése. De a válsághelyzet intézményének bevezetése előtt két dolgot tisztázzunk! Ezt a káoszt ki idézte elő? Ezt a káoszt konkrétan önök idézték elő. Másrészt alkotmányos megoldást kell találni. Egy olyan Alaptörvény van, amely minden rendkívüli helyzetet kimerítően tisztáz az Alaptörvényben, tehát az Alaptörvényben van ennek helye, nem külön törvényekben. Másrészt nem tudjuk elbírálni azt, hogy egy ilyen rendkívüli helyzetre szükség van-e, hiszen önök nemhogy nem tettek meg mindent a kapacitásbővítés érdekében, de 2015-ről 2016-ra a szükséges menekültügyi intézménynek a költségvetési forrásait még csökkentették is; arról nem beszélve, hogy a magyar jogrend az utóbbi öt évben tele lett különböző, nemzetgazdasági szempontból fontos rendkívüli szabályokkal, arra nézve sincsen indokolás, hogy ezek miért nem alkalmasak a jelenlegi helyzet kezelésére. [[11.40]] A büntetőjogi barkácsolás, amit itt látunk, azzal először is a legfőbb probléma a Magyarországra érkező bevándorlók általános kriminalizálása. Ezek között értem azokat is, akik megfelelnek a menekültkérelem feltételeinek, az szintén ellentétes nemzetközi jogi normákkal, és ráadásul a magyar igazságszolgáltatás és büntetés-végrehajtás nincs is felkészülve ezeknek a szabályoknak az alkalmazására. Olyan tényállásokról beszélünk, például amikor létesítményen keresztüli behatolásról ír a büntetőjogi norma, ami tökéletesen kijátszható és érthetetlen, hiszen amikor valaki egy kocsi csomagtartójában érkezik, azt már nem kezeli ez a tényállás. Másutt, például a C. §-nál a normavilágosság követelményeinek nem tesznek eleget. Szeretném tisztázni azt is, hogy szemben azzal, amit tegnap jelzett a kancelláriaminiszter vagy a frakcióvezető, nem tudom, kié az érdem, de majd nyilván összevesznek rajta, nem igaz az az állítás, hogy ma a hatóságoknak nincsen törvényes alapjuk arra, hogy akik illegálisan átlépik a határt, azokkal szemben ne lehessen fellépni. Itt van az idegenrendészeti törvény 67. §-a, itt van a szabálysértési törvény 204. §-a. Ma is fel lehet azokkal szemben lépni, akik illegálisan lépik át a határt. És még valamit: önök gyakorlatilag megszüntetik, kilúgozzák a menekültügyi eljárásokat. Megint hangsúlyozom: ezzel nem pusztán az a probléma, hogy alapvető emberi jogi szabályokat sértenek, jóllehet a nemzetközi jogi normák megsértése Magyarország tárgyalási pozícióit rontja. Miért fontosak a magyarországi tárgyalási pozíciók? Azért, mert ma jelenleg Olaszország és Görögország tízszer annyi támogatást kap, mint Magyarország. Hogy az ördögbe fogunk tudni kiharcolni nagyobb támogatást, mondjuk, hogy a 60 milliárd fölmenjen 100 milliárdra, hogyha közben a nemzetközi jogi normákat lábbal tiporjuk?! De még valami: az a helyzet, hogy a menekültügyi eljárásnak a lerövidítése gyakorlatilag nemcsak a megszüntetéssel jár, hanem egy öngól. Tudniillik arról van szó, hogyha önök nyolc nap alatt vagy megadják a menekültstátust, amit nyilvánvalóan nem akarnak megadni, akkor nem lehet senkit zárt intézménybe küldeni. [[Zaj, közbeszólások a kormánypártok soraiból: Idő! Köszönjük! Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] A másik esetben elutasítják a kérelmet, nem tudják hová visszatoloncolni ezeket az embereket, befogadottak lesznek, szintén nem lehet őket zárt intézménybe küldeni. Éppen ezért ez a javaslat a törvényhozói szándékkal, a jogalkotói szándékkal is tökéletesen ellentétes. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy Harrach Péter frakcióvezető úr írásban arról tájékoztatott, hogy a frakció 16 perces fennmaradó időkeretéből 14 percet a Fidesz-frakció részére, 2 percet a kormány részére átad. [[Mirkóczki Ádám: Azt hittem, nekünk!]] Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Trócsányi László miniszter úrnak, kétperces időkeretben.
Köszönöm szépen, elnök úr. A vezérszónokok előadását követően néhány észrevételt szeretnék tenni az elhangzottakra. Talán kezdeném az elsővel, a Szocialista Párt vezérszónokának a hozzászólásával. A T/5983. számú törvényjavaslat az egyes törvényeknek a tömeges bevándorlás kezelésével összefüggő módosításáról nem tartalmaz semmit, ami a katonasággal és a honvédséggel kapcsolatos. Az egy másik törvény, amelyet nem szavaztak meg. Tehát azt egy másik törvénnyel kapcsolatos vitánál kell előhozni. Ebben a törvényjavaslatban, amit én terjesztettem elő, nincs erről szó. Ezt csak a tényszerűség kedvéért szeretném mondani. Z. Kárpát úrnak szeretném jelezni, a szavazati jogról, amit a menekültstátust kapott emberek kapnak, az Alaptörvény 23. cikkének (3) bekezdése egyértelműen fogalmaz: aki menekültjogot kap, annak helyhatósági választáson joga van részt venni a választásokon, ezt az Alaptörvény biztosítja. [[Zaj, közbeszólások a Jobbik soraiban.]] bekezdése egyértelműen fogalmaz: aki menekültjogot kap, annak helyhatósági választáson joga van részt venni a választásokon, ezt az Alaptörvény biztosítja. (Zaj, közbeszólások a Jobbik soraiban.) Igen, az Alaptörvény biztosítja. Mirkóczi képviselő úr számára szeretném jelezni… [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Mirkóczki!]] - Mirkóczki képviselő úr számára, elnézést kérek, képviselő úr, két dolgot. Az egyik a regisztráció. Úgy gondolom, ha Magyarország a regisztrációt végrehajtja és megcsinálja, ahogy egyébként magam is gondolom, a nemzetközi kötelezettségének tett eleget, tárgyalási pozícióit másként tudja alakítani, hogyha ezt betartja. Ezzel kapcsolatban szeretném megjegyezni: a visszautasítás, tehát a visszaküldés nem azt jelenti, hogy annak itt kell maradni. Az arról szól, hogy el kell bírálni a kérelmet, és amennyiben a kérelemre nem adjuk meg neki a menekültstátust, akkor ki lehet utasítani. Tehát tulajdonképpen egy jogszerű eljárási rend van ennek a végén, és nem azt jelenti, hogy automatikusan mindenki itt letelepszik. Csak azért jelzem, hogy ha netalántán ebbe a helyzetbe is keveredne Magyarország egyszer, az nem azt jelenti, hogy itt letelepednek, hanem el kell bírálni, és ha nem adták meg neki egyik helyen - hozzá kell tennem -, vélelmezhetően, miután a biztonságos országból jönnek, és ezen kívül pedig bizonyítaniuk kellene, hogy ők menekültek ráadásul, én úgy gondolom, hogy nem kell azzal riogatni, hogy feltétlenül akkor mindenki itt fog maradni. Ezt fontosnak tartom megjegyezni, mert a jogi szabályozás azt mondja, hogy akkor ebben az esetben el kell bírálni a kérelmet. Ami pedig a zárt rendszert illeti, tehát az őrizetben tartást, a tranzitzóna - hozzá kell tenni - természetesen egyik részéből őrizve van, hiszen a magyar államterületen helyezkedik el. A magyar államterületen pedig nyilván a zónánál van őrzés is, lesz őrzés is, mert óhatatlanul is nyilvánvalóan bizonyos védelmet kell nyújtani annak érdekében, hogy ne legyen ott tömegzavargás. Tehát ez nyilvánvalóan egy olyan dolog, amit meg kell oldani. A magam részéről azt gondolom, hogy a jog alapján kell eljárni. Ez, amit betettünk, az Alaptörvénynek megfelel, nem igényel alaptörvény-módosítást. Ahhoz nem kívánunk különleges jogrendet bevezetni, nem kívánunk rendkívüli állapottal riogatni, nem kívánunk szükségállapottal riogatni, ennek megfelelően úgy gondoljuk, hogy lehetőség van törvényes kereten, az Alaptörvény keretein belül rendezni ezt a kérdést, a kormány előterjesztése pedig álláspontom szerint az Alaptörvénynek megfelelő. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy miniszter úr 1 perc 30 másodperccel túllépte a keretet, ezt az időkeretet a Fidesz időkeretéből levonjuk. Köszönöm megértésüket. Tisztelt Országgyűlés! Most az elsőként szólásra jelentkezett független képviselőnek adom meg a szót. Felszólalásra következik Szabó Timea képviselő asszony, akinek nyolcperces időkeret áll rendelkezésre. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez a mai parlamenti vita az év legnagyobb átverése. Önök úgy csinálnak, minthogyha itt bármilyen szakmai vitáról lenne szó, minthogyha már nem lennének azok a jogszabályok érvényben, ami alapján a Fidesz-kormánynak már lehetősége lenne eljárni és kezelni a mostani menekültválságot. Önök tehát megint és megint hazudnak, hazudnak és hazudnak. Ezt sajnos nem először kell kimondani itt, a Parlament falai között. [[Zaj a kormánypártok soraiban.]] Önök embertelenek, kegyetlenek, sok százezer szerencsétlen sorsú embert használnak fel a saját politikai tőkéjük megerősítésére. Szégyelljék magukat, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim! Az, ami önöknél egy gusztustalan habonyi óriásplakát-kampánynak indult, az mára egy humanitárius katasztrófává vált. Kósa Lajos sajnos nincs itt, aki számon kérte az ellenzéken, hogy miért nem tettünk mi semmit vagy mi miért riogattunk. Tisztelt Képviselőtársaim! Önök vannak kormányon, nem tudom, hogy ezt tudják-e, nem az ellenzék van kormányon. Önöknek van joguk arra, hogy intézkedjenek, ezt az elmúlt fél évben nem tették meg, holott pontosan tudták, hogy mi fog következni. Nem tudják kézben tartani a helyzetet, egyre nagyobb a káosz ma Magyarországon a menekültkérdésben. A PM Kósa Lajos állításaival ellentétben már kora tavasszal felhívta a figyelmet arra, ráadásul a BÁH táblázataiból az elmúlt két évben már láttuk, hogy folyamatosan emelkedik a menekültek, a menedékkérők száma, de nem tettek semmit. Mi már tavasszal elmondtuk, hogy fel kell venni több száz új BÁH-, menekültügyi ügyintézőt, és meg kell nyitni új menekülttáborokat. Erre önök akkor legyintettek, azt mondták, hogy ide gazdasági bevándorlók érkeznek, nem menekültek. Azóta állítólag felvettek 300 új BÁH-ügyintézőt, de kérdezem én, hogy hol vannak ezek. Tegnapelőtt még a BÁH budafoki központjában 2, azaz kettő darab ügyintéző várta a több száz menekült regisztrációját. A táborok is most nyílnak meg? Mit csináltak önök az elmúlt 7-8 hónapban?! Hol voltak ezek a táborok? Ez egy teljesen álvita, hogy most Martonfán, Debrecenben, Békéscsabán vagy éppen hol nyitnak meg ezek a táborok. Mi elmondtuk már korábban is, hogy régi laktanyákat kell megnyitni, felújítani. Ráadásul… [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Debrecenben is van!]] Pontosan a debreceni tábor is az volt régen, ráadásul nem a magyar adófizetők pénzéből kell ezt állni, hanem erre az Európai Unió megfelelő forrásokat biztosít. [[11.50]] Hol vannak az önök hatékony intézkedései? Mire ment el az a sok milliárd forint a kerítésépítéskor? Egyetlenegy dolgot állított meg eddig a szerb határon a kerítés, az egy szerencsétlen őzike volt; egyetlenegy menekültet sem állított meg. Mit tesznek önök annak érdekében, hogy megfelelően kezeljék ezt a helyzetet?! Emberi katasztrófa van ma Magyarországon, méltatlan helyzetbe hozzák a magyar állampolgárokat, a rendőrséget, a határőrséget - ami már nem létezik - a rendőrség kötelékében, a BÁH alkalmazottait magukra hagyták, magukra hagyták a menekülteket és a magyar embereket is. Önök megbélyegeznek szerencsétlen sorsú embereket és hergelik a magyarokat. Adjanak számot arról, hogy mi történt tegnap Bicskén! Tisztelt kormánypárti Képviselőtársaim! Hogyan lehetséges az, hogy több száz menekültnek azt mondják, hogy Sopronba megy a vonat, majd utána egyetlen hang nélkül leszállítják őket Bicskén?! Ahogy önök szokták hívni, nem kell megélhetési rettegőnek vagy hiszteroliberálisnak lenni ahhoz, hogy az embernek a legrosszabb vészkorszak jusson erről eszébe, és olyan embereknek is, akik eddig nem politizáltak. Nézzék meg a magyar emberek reakcióját erre! Nehogy azt higgyék, hogy ebben már önöket támogatják! Mindenkinek összeszorul ettől az aljasságtól a gyomra. Mi történt a szerb határon néhány nappal ezelőtt, amikor a New York Times videofelvételén egyértelműen látszik, hogy egy magyar határőr gázspray-vel lespray-zi a csecsemőket? Az hogyan fordulhatott elő? Hogyan történik ez, amikor önök szerint állítólag betartják a törvényeket? És mi a túró történt tegnap a Deák téren, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim?! Azok ugye nem menekültek voltak, nem ők okozták a problémát. Állítólag - és ezt mindenki tudja - a rendőrség, a nemzetbiztonsági szolgálat rég beépült az ultrák közé, rég lehallgatják a telefonokat, rég tudják, hogy mit csinálnak. Hogyan fordulhatott az elő, hogy a rendőrök felkészületlenül ott álltak, és magyar állampolgárok és turisták százai rettegve menekültek onnan a Deák térről? Ráadásul kisrendőröket odaküldenek, akiknek szintén fogalmuk se volt arról, hogy mi történik. [[Zaj.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Hargitai Jánosnak üzenem - Ferenc pápa szavait azért meghallotta -, nem hallottam, hogy Ferenc pápa különbséget tett volna egy fehér bőrű menekült vagy egy nem fehér bőrű menekült között. Javaslom önnek is, hogy inkább Ferenc pápa tanításait és szólamait kövesse, egyébként Erdő Péterrel együtt, akivel önök közösen méltatlanná váltak arra, hogy kereszténynek nevezzék magukat. És, tisztelt képviselőtársaim, van képük az Európai Uniót hibáztatni azért, ami történik?! Igen, hibás a dublini rendszer, felül kell vizsgálni a dublini rendszert, de akkor miért állnak fel első percben a tárgyalóasztaltól, miért nem ülnek le? Miért vállalják azt, miért bélyegzik meg a magyar embereket azzal, hogy kisstílű, szánalmas kis potyautassá teszik Magyarországot az Európai Unióban? Nemcsak az Európai Unió hasznát kell nekünk kiélvezni, hanem amikor közös terhekről van szó, azokban is osztoznunk kell, és igenis közösen kell ezekre megoldást találnunk. A mai törvényjavaslat elterelés, semmire nem lesz jó, és Trócsányi László miniszter szavaival ellentétben igenis alkotmánysértő az a rendelkezés [[Dr. Répássy Róbert: Azt te biztosan jobban tudod!]] hogy a katonákat fegyveresen bevessék az ország határain belül. Ez is egy látszatintézkedés, ahogyan a kerítés, a katonák sem fogják megállítani a menekülteket, hiszen a menekültproblémát megoldani most nem lehet, csak kezelni lehet. Önök ezt belpolitikai okok miatt akarják használni később, hogy az önök ellen tüntetők ellen is be lehessen majd vetni később a katonaságot. [[Dr. Répássy Róbert: Ostobaság! Harangozó is ezt mondta!]] A PM nevében tegnap benyújtottam egy határozati javaslatot [[Kunhalmi Ágnes: Elnök úr!]] amelyben a következőket követeljük. [[Az elnök csenget.]] A kormány tegyen meg minden szükséges lépést annak érdekében, hogy az Európai Unióval, az ENSZ-szel és a NATO-val közösen részt vesznek, elősegítik a szíriai háborús helyzet felszámolását, hiszen csak akkor fog megállni a menekülthullám, ha megállítjuk azt a káoszt, ami most a Közel-Keleten van, és részt veszünk ebben. Haladéktalanul számolják fel a humanitárius katasztrófahelyzetet, és ennek érdekében biztosítsák a menekültek megfelelő ellátását! Ezt ne a civilekre és az önkéntes segítőkre hárítsák, akik előtt mélységes tiszteletemet lerójuk, hiszen amit ők az elmúlt hetekben tettek önök helyett, az előtt le a kalappal. Gondoskodjanak arról, hogy a menekültügyi eljárások soron kívül lefolytathatók legyenek, és ne alkalmazzanak különböző jogi trükköket azzal, hogy az egy-kettő-három napig vagy egy hétig tart! Vegyék igénybe az Európai Unió által [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] felajánlott technikai segítséget a menekültügy elbírálásához, és tessék visszaülni a tárgyalóasztalhoz Brüsszelben…
Képviselő, asszony, köszönjük szépen, lejárt az időkerete.
…és közösen megoldást találni erre a kérdésre. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Most kétperces felszólalásokra van lehetőség. Megadom a szót Schiffer András képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Arra szeretném még egyszer felhívni a figyelmet, hogy miközben a menedékjogi törvény módosításánál önök azt gondolják, hogy ezzel a problémát kezelik, valójában ez a törvénymódosítás egy hatalmas öngólt jelent. Miért állítom ezt? Azért, mert a jelenlegi szabályok úgy szólnak, hogy amennyiben valakit regisztráltak már, folyamatban van a menedékkérelmének az elbírálása, a menedékkérelem elbírálásáig bizonyos esetekben - és ez egyébként megfelel az uniós irányelvnek is - lehet zárt intézményben tartani. Ugyanakkor, ha a menedékkérelmét elbírálták valakinek - nyilvánvaló, hogy aki megkapta a menekültstátust, menekültnek minősül -, nem lehet zárt táborban tartani. Kettő: ha elutasították a menedékkérelmét, ugyanakkor Magyarországnak nincsen lehetősége kiutasítani, fizikailag nem tudja végrehajtani, mert nincs olyan állam, ahova ki tudja utasítani, akkor az illető a nemzetközi jogi szabályoknak megfelelően befogadotti státust fog kapni; egész egyszerűen, mert például Szerbia nem fogja visszafogadni. Aki befogadotti státust kap, azt szintén nem lehet zárt intézményben tartani. Tehát a helyzet úgy áll, hogy miközben a menekültügyi eljárás kiüresedik, tehát érdemben nem lehet elbírálni ezeket a kérelmeket, ami szembemegy a különböző, Magyarországra érvényes nemzetközi normákkal, a helyzet az, hogy pontosan az önök által kívánt politikai célnak tökéletesen nem megfelelő jogi környezetet alakítanak ki, tehát pontosan még kevesebb, adott esetben bizonytalan státusú embert tudnak zárt intézményben tartani. Tehát ezért állítottuk már tegnap is azt, hogy van egy krízis, amit kezelni kell, de a megválasztott [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] - például eljárásjogi - megoldások ennek a kezelésére tökéletesen alkalmatlanok. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kettőperces felszólalásra megadom a szót Volner János képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Rá szeretnék arra a szakadékra világítani, ami a kormányzati kommunikáció és a valóság között áll. A kormány arról beszél, hogy egy kerítést épített most nyáron, ami megvédi az országot a harmadik világ ideözönlő áradata ellen. Ezzel szemben napvilágot látnak azok a tévéfelvételek, amelyek teljesen egyértelműen bizonyítják, hogy ezen a kerítésen kapuk vannak annak érdekében, hogy az ideözönlő bevándorlók akadálytalanul beléphessenek Magyarország területére. Ez egy olyan lépés, képviselőtársaim, amivel a katonákat és a rendőröket a kormány egyenruhás hoszteszekké minősítette le, megalázta azokat az embereket, akik ennek az országnak a védelmére esküdtek fel, mert nekik nem az lenne a feladatuk, hogy udvariasan mosolyogjanak a kerítés mellett, és megmutassák, hol van rajta a kapu, hol lehet bejutni ebbe az országba. Ezeknek az embereknek az lenne már most is a feladata, hogy megvédjék Magyarországot attól az ellenőrizetlen, kontrollálatlan állapottól, attól az áradattól, ami ide jön ebbe az országba; nem ez történik. Mit látunk a munkaerőpiacon? A nemzetgazdasági miniszter nyáron megjelent rendelete a harmadik országbeli polgárok részére 59 ezer főben maximálja a foglalkoztatható emberek számát. Történik mindez akkor, amikor a kormány nem teszi lehetővé a férfiak négy évtizednyi kemény munka után történő nyugdíjba vonulását, arra való hivatkozással, hogy erre nincs pénze az országnak, maradjanak ők a munkaerőpiacon, miközben statisztikai adatok bizonyítják, hogy az 55 és 64 év közötti korosztálynál 10 emberből mindössze 4-nek van munkája. És ezzel szemben önök 59 ezer harmadik országbeli polgárt foglalkoztatni szeretnének Magyarországon. Ez a szégyen és ez a gyalázat, kedves kormánytagok. [[Taps a Jobbik soraiban. Németh Szilárd István: Simán hazudsz!]] [[12.00]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Mivel további kétperces felszólalásra senki nem jelentkezett, most a képviselői felszólalásokra kerül sor a megmaradt időkeret terhére. Először az írásban jelentkezett képviselők következnek felszólalásra. Megadom a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak, Fidesz képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A felszólalásom elején két nagyon fontos gondolatra szeretnék reagálni. Az egyik támogató és egyetértő jellegű, a másik pont ellenkezőleg. Az előttem szólók közül többen is kiemelték, legutóbb Schiffer András vezérszónoki hozzászólásában, hogy közös európai politikára és európai fellépésre van szükség. Ezzel én magam is egyetértek, és a frakciónk is teljes mértékben egyetért. Viszont azokat a mondatokat, azokat a gondolatokat, amelyeket az ellenzéki vezérszónokok szinte mindegyike hangsúlyozott, illetve kiemelt, hogy a Fidesz csupán kommunikációt folytat és mindenféle PR-fogásból cselekszik bevándorlásügyben, ezeket a legmesszebbmenőkig és száz százalékig szeretném visszautasítani. Ha ez így lenne… [[Dr. Bárándy Gergely: Tényekkel kellene!]] Ha ez így lenne, nem cselekedtünk volna számos területen már eddig is. [[Dr. Bárándy Gergely: Hol? Hol?]] Emlékezzünk vissza arra, hogy már a kezdet kezdetén embereket vezérnyelt oda a Belügyminisztérium [[Kunhalmi Ágnes: Nemzeti konzultációba kezdtetek!]] , hogy védje emberi erővel megerősítetten a határt. Ezt követően felállítottuk az ideiglenes - hangsúlyozom: ideiglenes, reméljük, nem lesz rá szükség mindig - határzárat. Emellett - önök is itt voltak a parlamentben - a nyár elején törvényi rendelkezésekkel meggyorsítottuk a menekültügyi eljárásokat. Ez egy nagyon fontos lépés volt a helyzet kezelése érdekében. És ha most elolvasta mindenki a mai 13 törvény módosítására vonatkozó javaslatot, akkor láthatta, hogy most olyan lépéseket fogunk tenni, amelyek során számítunk az önök közreműködésére és igen szavazataira. Ezekkel, azt gondolom, jelentős lépéseket tudunk tenni azért, hogy a problémát kezeljük az itt élő magyarok, a Magyarországon élő emberek javára, ugyanakkor a menekültek jogait is betartva cselekedjünk. Tisztelt Képviselőtársaim! Napjaink tömeges népvándorlásának kezelésére - azt gondolom, ebben egyetérthetünk mindannyian, vagy legalábbis jó lenne, ha egyetértenénk - három dolog feltétlenül szükséges; amint már erről beszéltünk, közös európai bevándorláspolitikára, határozott cselekvésre, de mindenekelőtt a probléma keletkezésének helyén, az elvándorlás okainak mihamarabbi megszüntetésére. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezekben a kérdésekben, azt gondolom, nem lehet mellébeszélni. Nem lehet azt mondani, hogy a probléma helyett álproblémák állnak csak előttünk. Emlékezzünk vissza, amikor a bevándorlás kérdéséről politikai vitanapot tartottunk több mint fél évvel ezelőtt, akkor is és azóta is néhány baloldali politikusnak és pártnak az a véleménye, hogy nem valós problémával nézünk szembe, hanem álproblémáról beszélünk. [[Kunhalmi Ágnes: Álságosak vagytok!]] Ezt ugyan a tegnapi törvényalkotási bizottsági ülésen Bárándy Gergely cáfolta, elmondta, hogy ilyet nem mondott, de szeretném a figyelmébe ajánlani párttársainak június 18-ai nyilatkozatát, ez két fél hónapja volt körülbelül, akik a sajtóban nyilatkozva szó szerint álproblémáról beszéltek. Tehát semmit sem változott jó néhány baloldali politikus hozzáállása, eddig is és most is álproblémáról beszél. Azt gondolom, nem dughatjuk a fejünket a homokba. Kérem, ne tegyék ezt baloldali politikusok sem! A problémákat néven kell neveznünk, majd azok kezelésében együtt, késlekedés nélkül közösen kell cselekednünk, nekünk, országgyűlési képviselőknek itt, Magyarországon pártállástól függetlenül, nekünk, európai uniós tagországoknak, de az Európai Unió egészének. Nekünk a schengeni határok mentén a legeslegelső feladatunk, ez egy európai uniós kötelezettségünk, hogy megállapítsuk, ki a valódi politikai üldözött, a politikai menekült és őket egy egészen más eljárás alá vessük, és kik azok, akik gazdasági bevándorlók, akik a jobb megélhetés reményében jönnek Magyarországra vagy tartanának tovább az Európai Unió többi országa felé. Azonban mindezek mellett van egy minden magyart érintő alapkérdésünk. Akarunk-e mindannyian és tudunk-e fogadni és eltartani akár több százezer gazdasági bevándorlót? És mindezt mindannyiunk, vagyis mind a tízmillió magyar közös teherviselésével. [[Dr. Staudt Gábor: Nem mindenki aggódott!]] Ezt a kérdést nem mi, politikusok akartuk egyedül, egymagunkban eldönteni. Erről megkérdeztük a magyar embereket. [[Dr. Schiffer András: Nemzeti konzultáció! Korózs Lajos: Gratulálok!]] A véleményük pedig kötelez nemcsak bennünket, kormánypárti politikusokat, hanem kötelez mindenkit a magyar Országgyűlésben. A véleményük pedig a következő volt: az emberek védelmet akarnak. [[Szabó Timea: Akkor védjék meg őket!]] Az emberek határozott cselekvést akarnak, és mindenekelőtt biztonságot akarnak. Azt várják, hogy a hazai és a nemzetközi jogi kötelezettségünknek eleget téve védjük meg hazánk határait, védjük meg ezzel együtt Európa határait, és védjük meg a magyar embereket. Védjük meg az embereket a törvénytelenségektől, a szervezett bűnözéstől, az embercsempészektől, az esetlegesen a menekültekkel, bevándorlókkal együtt beszivárgó terroristáktól vagy mindazoktól, akik a kiszolgáltatott emberek hányattatásából hasznot húznak. Mi is ezt várjuk el az Európai Uniótól. Széthúzás helyett mit várunk el? Egységes politikát, álhumánum helyett őszinte beszédet, teszetoszaság helyett határozott fellépést, egymásra mutogatás helyett pedig felelős cselekvést. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Ezt várjuk el a baloldali politikustársainktól is, a baloldali pártoktól. Ezt várjuk el nemcsak mi a Fidesz-KDNP frakcióban, hanem a magyar emberek többsége részéről is. Sajnos, ma azt látjuk, hogy az Európai Unió eddig nem volt képes közös bevándorláspolitikát folytatni, és ez idáig nem volt képes megvédeni a határait. Azt is elég nehezen tudta megkülönböztetni sokáig, hogy gazdasági bevándorlók és politikai menekültek érkeznek az országba. Az egyértelmű, hogy ez idáig nem volt képes megfékezni az embercsempészést, amely egyértelműen elsődlegesen bennünket sújt, tehát ez az európai uniós tehetetlenség elsősorban bennünket, magyarokat sújt. Ebben a kialakult helyzetben nekünk, magyaroknak kell megvédenünk a saját határainkat, a magyar embereket és a schengeni határok miatt egyben Európa határait is. Ezt el kell ismernie az Európai Uniónak is. Európában egyébként szinte mi vagyunk az egyetlen ország, ahol betartják a hatályos nemzetközi kötelezettségeket. Nekünk tekintettel lennünk a hozzánk érkezők jogaira. De kérdezem: az itt élők jogaira miért ne lehetnénk tekintettel? Az itt élő magyar emberek jogaira?! Azokra az emberekre, gyermekekre, akik szeretnének eljutni egész egyszerűen a munkahelyükre, iskolájukba, akik szeretnének biztonságosan és kockázatmentesen közlekedni és élni ebben az országban. Választókerületemből, Budapest keleti részéről, Rákosmentéről és Kőbányáról több tízezren ingáznak nap mint nap a Keleti pályaudvaron keresztül a belvárosba. [[12.10]] Közöttük nagyon sok iskolás, több ezer iskolás. Félnek. [[Közbeszólás az MSZP soraiból. Kunhalmi Ágnes: Mit keresnek Budapesten a migránsok?]] Természetesen megteszi a maga intézkedéseit; most a magyar Országgyűlésben vagyunk, a most benyújtott 13 törvényről tárgyalunk, és bizakodunk abban, hogy meg tudjuk egymást arról győzni, hogy a 13 törvényjavaslatot talán konszenzussal fogadjuk el. Mindenesetre a felelőssége megvan mindenkinek [[Kunhalmi Ágnes: Hát az biztos!]] megvan mindannyiunk felelőssége, hogy a 13 törvényjavaslatot ma elfogadjuk, hamarosan, néhány tíz perc vagy óra múlva, meg megvan a fővárosnak is a felelőssége, hogy mit tesz azért. Mi most nem a Fővárosi Közgyűlésen vagyunk, hanem itt a parlamentben, kérem, hogy erről a 13 törvényjavaslatról tárgyaljunk. [[Dr. Bárándy Gergely: Te sem arról beszélsz!]] S még mielőtt intoleranciával vádolnák ellenzéki képviselőtársaink azokat az embereket, azokat a magyar embereket, akik esetlegesen félnek gyermeküket iskolába engedni, akár a határok mentén kialakult helyzetben, akár Budapesten, jegyezzük meg, hogy a migránsok szinte kivétel nélkül jogellenes módon és ellenőrizetlenül érkeztek hazánkba. Pedig a határátkelőhelyek most is nyitva állnak. Előttük is nyitva állnak. Vajon miért nem ott jönnek be? Mi, magyarok az ajtón szoktunk bejönni - tessék ott belépni! A határátkelők az ország ajtajai. Kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy a problémákat tehát nevezzük nevén. A problémákat nagyon fontos, mielőtt megoldanánk, hogy észleljük, és politikai felelősséggel igyekezzünk annak a megoldásában, ki így, kormányoldalon, ki úgy, ellenzékben cselekedni. Valóban nemcsak beszélni kell, hanem cselekedni is kell. Az egyik legfontosabb cselekedet most ma itt, ennek a napirendnek a tárgyalásakor az, hogy mindenki véleményének elmondása mellett egy igen szavazatot nyomjon meg a vita végén. Abban kérem tisztelt ellenzéki képviselőtársaimat, hogy gondolják át ennek a felelősségét. Legyünk egymásnak partnerei abban, hogy Magyarország itt élő, jogkövető többségének az érdekeit védjük! A most tárgyalt törvényjavaslat ezt a célt szolgálja. Aki a mai törvényjavaslatra nemmel szavaz, az a magyarok érdekei ellen szavaz. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Dunai Mónika képviselő asszony. A következő hozzászóló Bárándy Gergely képviselő úr, Magyar Szocialista Párt.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Fogok több pontban is reagálni Dunai Mónika képviselő asszony szavaira, de egy mondatot engedjen meg elöljáróban, képviselő asszony. Azt, hogy Budapesten mit keresnek a migránsok, azt kérdezze meg az ön kormányától, ugyanis Budapesten semmi keresnivalójuk nem lenne a migránsoknak, nem lett volna szabad idáig eljutni nekik; valószínűleg azért vannak itt, hogy önök ezt a fajta káoszt tudják bemutatni a budapesti kétmillió ember számára is. Ez az egyetlen oka ennek, tisztelt képviselő asszony, úgyhogy kérje számon a saját kormányán és a hatóságokon azt, hogy mit keresnek itt! Ami a felszólás érdemi része. [[Moraj a kormánypártok soraiból. Az elnök csenget.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Aki eddig említette is, csak slágvortokban foglalkozott bizonyos jogi aggályokkal. Én most ezzel kezdem, hiszen ha mégis egy törvényjavaslatot tárgyalunk itt a parlament előtt, akkor a nagyon is indokolt társadalmi hatások elemzése és hatékonysági kérdések elemzése mellett azért az alkotmányosság szempontjait is érdemes a parlamentnek egy kicsit mérlegelnie. A most előttünk fekvő törvényjavaslat, ezt még fideszes képviselőtársaim sem cáfolják, alapvető jogokat korlátoz. Alapvető jogok korlátozására, illetve felfüggesztésére pedig egyetlen esetben van lehetősége a kormánynak: ha különleges jogrendet vezet be, ha különleges jogrendről van szó. [[Dr. Répássy Róbert: Ugyan már!]] Ehhez egyébként még egy sarkalatos törvényi felhatalmazás is kell, ilyen például a katasztrófavédelmi törvény. Államtitkár úr, én ismerem az ön érvrendszerét, én is elmondom az enyémet, ön is nyilván a sajátját; elég sokak osztják az én álláspontomat ebben a kérdésben. Nagyjából a kormányon kívül viszont senki nem osztja az önökét. Ha önök szerették volna ezt a helyzetet kezelni, akkor két lehetőségük lett volna. Az egyik, hogy alapul veszik a katasztrófavédelmi törvényt, és adott esetben egyéb eredetű veszélyhelyzetnek minősítik a tömeges migráció kérdését, ekkor nyilvánvalóan érdemes lett volna beemelni ezt pontosan a katasztrófavédelmi törvénybe kétharmados többséggel. A B-verzió, amit mi is célravezetőbbnek tartunk, és e tekintetben egyébként még a Jobbik álláspontjával is egyezik a mi véleményünk, az az, hogy alaptörvény-módosításra van szükség ahhoz, hogy ilyen intézkedéseket lehessen bevezetni. Önök nem ezt választották. Önök azt választották, hogy kikerülve a kétharmados kötelezettséget, amit ugyanis önöktől a választópolgárok megvontak, egy fából vaskarika, egy új fogalmat kreáltak a veszélyhelyzet helyett, ez pedig a válsághelyzet. És úgy gondolták, hogy ha a veszélyhelyzetet válsághelyzetre keresztelik át, akkor ezzel már kikerül a kétharmados szabályozási tárgykörből. Hát nem, tisztelt képviselőtársaim! Ráadásul nyilvánvalóan ismerik azt a jogtételt, hogy a többen a kevesebb benne van, de a kevesebben a több viszont nincs benne. Az, ha különleges jogrend esetén az alkotmány, az Alaptörvényük, a saját maguk által elfogadott Alaptörvényük maximum 15 napig engedélyezi még egy sarkalatos törvénnyel együtt is a különleges jogrendet, és ennek a meghosszabbítását az Országgyűlés döntésétől teszi függővé, akkor mondják meg önök, hogy hogy képzelik azt, hogy egy feles törvényben olyan szabályt vezetnek be, hogy ez a, bocsánat, nem veszélyhelyzet, hanem válsághelyzet - ami, mondom még egyszer, ugyanaz, mint a veszélyhelyzet, csak más néven -, ez 6 hónapig tarthat a 15 nap helyett. Ráadásul 6 hónap után elég a kormánynak meghosszabbítania ezt újabb 6 hónapra és megint 6 hónapra, azaz örök életre, amíg a kormány mandátuma tart, fenntarthatja ezt a válsághelyzetet, anélkül, hogy egyébként a parlament erre áldását adná. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez olyan durva megkerülése az alkotmányos szabályoknak, ami, azt gondolom, hogy mindenki számára egyértelműen alaptörvény-ellenes. Önök is pontosan tudják, csak éppenséggel volt valami okuk arra, hogy ne alaptörvény-módosítást kezdeményezzenek ebben az ügyben. Két probléma van ezzel, tisztelt képviselőtársaim. Az egyik az - szintén Dunai Mónika képviselő asszonyra reagálnék -, hogy az itt élő magyar emberekre miért nem vagyunk tekintettel; én is ezt kérdezem, hogy amikor önök ezt elfogadják, miért nincsenek tekintettel rájuk. Ugyanis ezek a törvények éppen a bevándorlás ürügyén a magyar emberekről és a magyar emberek jogainak a csorbításáról szólnak. Egy kicsit előrevetítik persze a Kövér László által vizionált rendeleti kormányzást, ehhez viszik közelebb az országot. Természetesen, ahogy önöktől már megszoktuk öt év alatt, a demokratikus intézményrendszert továbbgyengítik, továbbközpontosítanak, az állam és az állampolgárok viszonyát pedig ismét elmozdítják az állam javára, ahogy az öt év minden egyes intézkedésével tették, a jó paternalista államfelfogásnak a mentén. Ez az egyik probléma, ugyanis a szabályok alapján nem a migránsokra, hanem a magyar emberekre rúghatja majd rá az ajtót a rendőrség és a katonaság, anélkül egyébként, hogy mondjuk, ezt bárki engedélyezné a számára, egy olyan feltételezett indok kapcsán, hogy ott van migráns. Aztán vagy van, vagy nincs. A másik probléma ezzel, tisztelt képviselőtársaim, az, és ez a nagyobb gond, hogy ez a nyakatekert jogi megoldás egy dolog legékesebb bizonyítéka, egy dologról tanúskodik: egyetlen dolog fontos önöknek, az, hogy csak a Fidesz, csak önök szolgáltassák a megoldást, mert ha ez nem így van, akkor képtelenek lennének szembeállítani egymással - hogy szoktak önök fogalmazni? - a bevándorláspárti és a bevándorlásellenes embereket. Akkor, ha netán megkíséreltek volna egy konszenzusos javaslatot, hogyan tudnák ezt a politikájukat képviselni, ezt a primitív szembeállítósdit, amit önök öt éve űznek? [[12.20]] Ugyanis sajnos a Fidesz nemcsak most, hanem máskor sem törekedett a nemzeti konszenzus megteremtésére, fontos ügyekben sem. Politikájuknak öt éve lényegi eleme az, hogy bűnbakot képeznek, és a kijelölt bűnbakok pártján állónak bélyegzik a politikai ellenfeleiket, míg önök a magyar emberek oldalán állnak. Emlékezzenek csak vissza, hogy volt ez! Ilyen volt a külföldi karvalytőke vagy a bankok, esetleg a közműszolgáltatók. Önök mindig a magyar emberek oldalán álltak, és érdekes módon az összes ellenzéki párt meg mindig a karvalytőke, a bankok és a közműszolgáltatók oldalán. Hát most sincs ez másként, önök állnak a magyar emberek oldalán, mindenki más meg a migránsok oldalán. Ez egyszerűen egy óvodás, primitív retorika, amit az önök médiagépezetével néhány ember számára sajnos mégis sikerül megvilágítani és elhitetni velük. A Fidesz most a baloldalt törekszik megbélyegezni azzal, hogy a bevándorlók oldalán áll a magyar emberekkel szemben és nincs megoldási javaslata. Ahogy mondtam, ezt az önök médiatúlsúlyával sokakkal el is tudják hitetni. A retorikának viszont van egy gyenge pontja, az, hogy szemenszedett hazugság. Ugyanis azt talán önök sem feltételezik, hogy van olyan épeszű ember, aki szerint nem az volna a jó, ha nem jönnének migránsok tömegei Magyarországra vagy az Európai Unióba. Nincs ilyen épeszű ember sem Magyarországon, sem a parlamenti patkóban. Mindenki azt szeretné, hogy a saját országukban boldoguljanak. S talán azt sem, hogy van olyan képviselő, aki ne gondolná azt, hogy a tömeges migrációt kezelni kell, méghozzá szabályozott keretek közé kell szorítani. Azt gondolom, olyan épeszű embert sem találnak, aki ezt tagadni szeretné. Harangozó képviselőtársam elég részletesen elmondta, hogy milyen konkrét javaslataink voltak. Önök 30 milliárd forintot elköltöttek a gyűlöletkampányukra, a teljesen fölösleges nemzeti konzultációra, meg egy olyan kerítésre, ami alatt könnyűszerrel átbújik bárki, hiszen semmi más feltételt nem állítottak a kerítés mellé, de ez előre látható és tudható volt. Önök arra sem vették a fáradságot és arra sem adták meg a lehetőséget, hogy azt a javaslatot, amely részben az önök mostani javaslatát tartalmazza, megtárgyalhassuk itt az Országgyűlésben. Nem most tettük le az asztalra, tisztelt képviselőtársaim, hanem még a nyár előtt, de arra sem voltak hajlandók, hogy napirendre vegyék. És képviselőtársaim, miért? Azért, mert az lehetetlenség, hogy az ellenzék is szolgáltasson jó megoldást, hiszen akkor ez a fajta szembeállítás a továbbiakban nem mutatkozik majd sikeresnek. Hogyan lehetséges az, tisztelt képviselőtársaim - erre szintén utalt már Harangozó képviselőtársam, de Schiffer képviselő úr, frakcióvezető úr is -, hogy ebben a témában, ami talán önök szerint sem kevéssé fontos ma Magyarországon, és szerintünk sem, eddig egyetlenegy ötpárti egyeztetés sem volt. Hogyan lehetséges ez? Soha egyetlenegy fórumra sem hívták meg az ellenzéket, hogy kifejtse a véleményét. Ha behozta volna a parlamentbe, akkor azt pedig levették a napirendről, nem szavazták meg azt, hogy itt megtárgyalhassuk. Azaz önök nem járulnak hozzá ahhoz, hogy az ellenzék érvei akár informálisan, akár formálisan önökhöz kerüljenek, és azokat meg tudjuk vitatni akár informálisan, akár formálisan. És miért nem? Azért, mert akkor nem lehetne ezt az ostoba szembeállítást megejteni, amit önök művelnek. Az, hogy az ellenzéki pártok erre ülnek rá nem tudom én, mennyi ideje már, hogy álproblémának kezelnénk? Tisztelt Képviselőtársaim! A TAB-on is felolvastam, most is megteszem. Részlet a parlamenti jegyzőkönyvből: „Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Szeretném azzal kezdeni, hogy az én meglátásom szerint a migráció egy valós probléma az Európai Unióban, és így valós probléma Magyarországon is. Aki másként gondolja, az az én meglátásom szerint téved.” Itt van a jegyzőkönyvben, ezt mondtam én hónapokkal ezelőtt. Itt van leírva! Én azt gondolom, tisztelt képviselőtársaim, hogy aki ebben mást állít, az egyszerűen hazudik. Ez a Magyar Szocialista Párt hivatalos álláspontja, ezt tudom mondani önöknek bátran. [[Zaj a kormánypárti oldalon.]] Azt is szeretném világossá tenni, az, hogy az önök egyébként számunkra nem megfelelőnek tartott javaslatát nem szavazzuk meg - merthogy nem fogjuk -, nem azt jelenti, hogy erre a problémára nem szeretnénk megoldást találni. Ezúton is nagy tisztelettel ajánlom, amit Harangozó képviselőtársam is, hogy üljünk le egyeztetni, ugyanis mi akár alaptörvény-módosításra is nyitottak vagyunk ebben a témában. Azt gondolom, ezt a szándékot ennél egyértelműbben nem lehet megfogalmazni. Persze, természetesen van egy határ, és ezt most szeretném leszögezni itt az Országgyűlésben. Ha arrafelé megyünk, amit a Jobbik mond, nevezetesen, hogy a migráns férfiakat, nőket, gyerekeket vízágyúval, gumilövedékkel vagy könnygázzal lőhesse a katonaság, erre mi soha nem akarunk felhatalmazást adni. Ha ez a cél, akkor ebben mi nem vagyunk partnerek. De minden más megoldásban, ami előrevisz, ami a migránskérdés megfelelő kezelését jelenti, mi partnerek vagyunk. Szeretném megemlíteni, hogy emellett van egy humanitárius vonatkozása is ennek az ügynek. Ez pedig az, hogy ha a migránsok már itt vannak - jobb lenne, ha nem itt lennének, de itt vannak -, akkor emberhez méltó ellátást kell számukra biztosítani. Nagyon hangsúlyosan szeretném mondani önöknek, hogy nem a bevándorlást pártolja az a párt vagy civil szervezet, amelyik karitatív tevékenységet folytat, hanem alapvető emberi kötelességének tesz eleget. Jó lenne, ha ezt a kormány is megfontolná. Ezúton is tisztelettel köszönöm mindannyiuknak ezt a tevékenységet, amit részben a kormány helyett látnak el. Nem a tömeges migrációt pártolja az, aki enni és inni ad a menekülteknek, még akkor sem, ha a kormánypártok ezt így akarják beállítani. Hogy ki pénzeli ezt? - hallom a Jobbik padsoraiból. Például a mi pártszékházunkba tömegesen hoztak be önként ruhát, élelmet, innivalót a menekülteknek, és aki ezt meg kívánja tenni, azt szívesen fogadjuk. [[Dr. Répássy Róbert: Vigyétek ki Kárpátaljára!]] Még egyszer mondom, ez nem a bevándorlást pártolja, ez egész egyszerűen a humánumnak tesz eleget. Végül, tisztelt képviselőtársaim, kérem önöket, elsősorban kormánypárti képviselőtársaimat, hogy ne a népszerűségük növelése legyen a cél, amikor a migrációval kapcsolatban állást foglalnak és cselekvésre szánják el magukat. Két lehetőség van: vagy oldja meg a kormány egyedül a helyzetet a saját elképzelése szerint, de ez esetben ne hisztériázzon azért, hogy az ellenzék nem szavaz meg mindent szolgai módon, vagy pedig kezdeményezzen egyeztetést az arra nyitott ellenzékkel, és találjunk a problémára közös megoldást. Minthogy az előbbi nem jött be, azaz önmaguktól nyolc hónap alatt képtelenek voltak bármilyen kézzelfogható eredményt elérni, ezért javaslom, hogy a második verziót fontolják meg. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, Bárándy képviselő úr. A következő hozzászóló Hegedűs Lorántné képviselő asszony, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Van valami nagyon szimbolikus abban, hogy Baross Gáborról, a vasminiszterről elnevezett téren a Keleti előtt jelenleg egy őskáosz uralkodik, és apokaliptikus képeket láthatunk, ha kimegyünk és körbenézünk. Igen, mert míg a vasminiszter arról híresült el, hogy valóban vasakarattal vitte végbe az elképzeléseit, addig késői utódai, a jelenleg döntési pozícióban lévő politikusok inkább az erőtlenségükről, a fejetlenségükről, a félmegoldásaikról híresek, illetve az egymásnak ellentmondó döntésekről. Persze, nemcsak a budapesti kép ilyen tragikus és kaotikus, hanem teljes Magyarország területéről hallhatunk olyan történeteket, amelyek a mindennapos atrocitásokról szólnak, gyakorlatilag a vonatközlekedés ellehetetlenüléséről. Amíg önök arról beszélnek, hogy hol kell tranzitzónákat létrehozni, addig valójában egész Magyarország egy nagy tranzitzónává vált Röszke-Budapest-Bécs tengellyel. Éppen most, amikor az előadásomra vagy a beszédemre készültem, hallottam azt a történetet, ami tegnap zajlott le egy Békéscsabáról induló buszon, amely migránsokat szállított Debrecenbe. A migránsok gyakorlatilag szétszedték a buszt, amíg odaértek, a hátsó ajtót szétverték. A velük utazó biztonsági őr - aki csak egy darab OKJ-s papírral rendelkezett - semmit nem tudott tenni, de természetesen és nyilvánvalóan nem is mert, legfeljebb csak az életét féltette - s teljes joggal - az őrjöngő csürhével, az ötven migránssal szemben. [[12.30]] Mi jellemzi tehát a kormány munkáját migránsügyben? Foglaljuk össze: röviden a kettős beszéd, amiről szó van. Nagyon örülök, hogy itt van most körünkben a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkára, akik személyesen jegyzi azt a miniszteri közleményt, miszerint 59 ezer migránst lehet majd alkalmazni Magyarországon 2015-ben. Tehát csak a következő négy hónapban, ami előttünk áll, 59 ezer migránsnak kíván a kormányzat munkát adni. Bizonyára, államtitkár úr, hiszen hallhattuk a sajtóban, hogy nagyon-nagyon sok munkája van, és nem ér rá arra, hogy különböző, a közéletet megmozgató kérdésekkel foglalkozzon, nem értesült arról a plakátkampányról, amit a saját kormánya folytatott nemrégiben, ami például így szólt, mondom: „Ha Magyarországra jössz, nem veheted el a magyarok munkáját!” Önök pont most nem magyaroknak kívánnak, migránsoknak kívánnak ezrével munkát biztosítani. Bizonyára arra sem volt ideje államtitkár úrnak, hogy meghallgassa Orbán Viktor miniszterelnök úr erdélyi beszédét, amiben összegezte a nemzeti konzultáció eredményét, ami így szólt: a magyarok döntöttek, és nem akarnak illegális migránsokat Magyarországon. Tisztelt Államtitkár Úr! Szeretném tájékoztatni, hogy az ön döntése, a miniszteri közlemény pont ezekkel megy szembe. Igen, a magyar kormány kettős beszédet folytat migránsügyben. A másik az, ami ezt alátámasztja, az a bizonyos hosszú távú közfoglalkoztatási szerződés, amit most mind a 3200 magyar település polgármesterének meg kell kötnie a Belügyminisztériummal, ha közfoglalkoztatásban gondolkodik - tehát még egyszer: hosszú távú közfoglalkoztatási szerződésről beszélek, ami 12 hónapról szólhat -, ami alapján igen, minden járásban kötelező lesz majd migránsokat alkalmazni. Mit jelent ez magyarra lefordítva? Például azt, hogy azt az 59 ezer migránst, akiről döntött Tállai, majd közfoglalkoztatás keretében minden településen alkalmazni kell, ha tetszik, ha nem, mert különben nem járul hozzá a támogatáshoz a belügyminiszter. Igen, a legszomorúbb az, hogy ez alapján azt kell mondanunk, hogy minden járásban lesz menekülttábor nagyon valószínűleg, és azt is, hogy önök hozzábiggyesztik minden alkalommal ezen menekülttáborok elé az ideiglenes jelzőt, ami aztán végképp tragikomikus ezen 12 hónapos itt-tartózkodás mellett. Éppen Trócsányi miniszter úr mondta az imént, hogy akiknek nem jogos a kérelmük, ki fogják utasítani Magyarországról, azokat a migránsokat. Tényleg, 12 hónapig tart majd ezen eljárás? Miért nem azonnali hatállyal utasítják ki azokat, akik illegálisan érkeznek ide Magyarországra? Szóval, az ideiglenes szó, az ideiglenes jelző leginkább vérfagyasztó történelmi párhuzamokat ébreszt az emberekben, ezért is van az a tiltakozási hullám egész Magyarországon, ami a menekülttáborok telepítése ellen, például most Martonfán is zajlik. Mert pontosan tudják, hogy az a leghosszabb Magyarországon, ami elé odateszik az ideiglenes jelzőt. És hogy az előttünk fekvő törvényjavaslatnak egy konkrét pontjáról is beszéljek: teljesen egyértelmű a képlet, hogy önök kaotikus helyzetekre, a kaotikus állapotra magára olyan válaszokat kívánnak adni, amelyek ezt a káoszt bizonyos értelemben, de tovább súlyosbítják, tovább növelik. Ez például az a rendkívüli önkényeskedésre jogot adó vagy alapot biztosító jogszabályhely, ami azt jelenti, hogy önkormányzatok vagyonát egyik pillanatról a másikra, ingó vagy ingatlan vagyonát lefoglalhatják gyakorlatilag úgy, hogy ahhoz a helyi közösségnek a továbbiakban már semmi köze nem lehet. Ezeken a területeken pedig ingatlanokról beszélek; majd fel fogják függeszteni az arra vonatkozó különböző önkormányzati rendeleteket, például a helyi építési szabályzatot, és majd önök fognak biztosítani oda előírásokat. Magyarul, hazánk állampolgáraival szemben… - a magyarokkal fizettetik meg az önök hibás döntéseit, azaz elveszik a magyarok munkáját és a nemzet vagyonát. Ez ellen tiltakozunk. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. A következő előre bejelentett felszólaló Schmuck Erzsébet képviselő asszony, LMP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Az LMP az a párt, amely egy-egy súlyos kérdésnél az országgyűlési tárgyaláskor rendre fel kívánja hívni a figyelmet az adott kérdés globális vonatkozásaira és azok összefüggéseire; ezek az ügyek ma már egymást erősítik, és ennek kapcsán sajnos egyre kezelhetetlenebbé válnak. Tény, hogy Európában a második világháború óta nem volt annyi menekült, mint ma. A menekültválság megértése és kezelése komoly kihívás Európa országainak és lakosainak. Különösen nehézzé teszi a megértést és a menekültprobléma kezelését a hét éve tartó recesszió és megszorítások, amelyek kikezdték az európai társadalmak kötőszöveteit. A menekülttömegek megjelenése újabb megpróbáltatás a gazdasági válságból éppen csak kikecmergő országoknak. A menekültek Európába áramlása annak bizonyítéka, hogy a menekültek és a bevándorlók szülőföldjei nem biztonságosak, egyre többen nem tudnak megélni lakóhelyükön. Az okok összetettek. De ha nem tárjuk fel és nem kezeljük, akkor nem számíthatunk arra, hogy a menekültáradat utánpótlása idővel csökkenni fog. Ezért ezzel is foglalkoznunk kell, egy időben azzal, hogy igyekszünk megbirkózni a menekültáradattal. Az okok között egyre nagyobb súllyal jelenik meg a környezet tönkretétele, az, hogy egyre nagyobb területeken nem lehet élelmiszert termelni, és egyre nagyobb területeken jelenik meg a vízhiány. Mindezt tetézi a klímaváltozás, a szélsőséges időjárás okozta károk. Ezekhez szorosan kapcsolódnak a biztonságpolitikai okok. Példákon keresztül szeretném ezt érzékeltetni. A klímaváltozáshoz köthető rendkívüli szárazság Nigériában hozzájárult a Boko Haram terrorcsoport felemelkedéséhez, amely az ország egyes területein újra bevezette a rabszolgaságot. Szíriában pedig a rossz termés és az élelmiszerárak növekedése békétlenséget váltott ki, amely komoly szerepet játszott a polgárháború kialakulásában. A négy éve tartó szír válság eddig 150 ezer halálos áldozatot követelt. Természetesen nem azt állítjuk, hogy egyedül az ökológiai problémák és a klímaváltozás miatt indult meg a migrációs hullám, hanem azt, hogy olyan országokban, ahol a szárazság növekedése miatt egyre kevésbé lehetséges a drasztikusan növekvő népességet ellátni, nagyobb a konfliktusok kialakulásának veszélye. Szíriából érkezik a legtöbb menekült ebben az évben, és az egyik legveszélyeztetettebb régióba tartozik a Közel-Keleten. Ne higgyük, hogy csak a zöldpártok szerint vezet a klímaváltozás a nemzetközi stabilitás megrendüléséhez. Az amerikai haditengerészet egy korábbi tanulmánya szerint az egyre szélsőségesebb időjárási viszonyok miatt mintegy 200 millió ember akarja elhagyni lakhelyét a nem túl távoli jövőben. Az Egyesült Államok szerint nemzetbiztonsági érdek, hogy az amerikai haderő stratégiájában számoljon a klímaváltozás okozta problémákkal. Nem véletlenül emelte az amerikai elnök és a német kancellár ennek megfelelően kormányzásának prioritásává az üvegházgáz-kibocsátás csökkentéséről szóló globális egyezmény kidolgozásának befejezését. A mostani menekülthullám persze nem választható el az olyan nagy államok, mint az Egyesült Államok vagy Nagy-Britannia külpolitikájától sem. A 12 évvel ezelőtti amerikai iraki beavatkozás nagyban hozzájárult ahhoz, hogy az iraki állam összeomlása az Iszlám Állam felemelkedéséhez vezetett. Az ilyen nagy államoknak és különösen az elmúlt évtizedekben több háborút indító Egyesült Államoknak nagyobb felelősséget kell vállalniuk és több forrást kell biztosítaniuk a menekültek befogadására. Az amúgy is megrendült térséget a síita Irán és a szunnita Szaúd-Arábia gyilkos vetélkedése is sújtja. Ez döntően befolyásolja olyan megrendült államok belső viszonyait, mint Jemen és Libanon. A térségben gyakorlatilag nincs olyan ország, amelynek belpolitikáját ne befolyásolná ez az ellenségeskedés. A káosz csak fokozódik a Líbia elleni amerikai és brit háború után. Mik a tanulságok? A probléma és a megoldás túlnőtte egy ország határait. A megoldáshoz, mind az okok felszámolásához, mind a kialakult helyzet megoldásához az Európai Uniónak és az Egyesült Államoknak is másképpen kell viszonyulnia a kérdéshez. Az Európai Uniónak meg kell erősíteni a közös külpolitikájának intézményrendszerét, aktívan hozzá kell járulnia az államok és a térség stabilizált céljához, majd lábra állításához. [[12.40]] Minden más azonnali intézkedés csak ideiglenes megoldás, hiszen a menekültek folyama nem fog véget érni. A világ nem feledkezhet el azokról a térségeiről, amelyek a megváltozott klíma és a tomboló erőszak miatt élhetetlenné váltak. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, képviselő asszony. A következő hozzászóló Novák Előd képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport.
Ki a felelős a kerítés kudarcáért? Tisztelt Miniszter Urak! Ha már jelen vannak, legalább erre az egy kérdésre válaszoljanak, mondják meg nekünk, hogy az augusztus végére megoldást ígérő kormányzattal szemben ezért a kerítésért és ennek a kudarcáért kit terhel a felelősség. A bevándorlók jobban teljesítenek - ezt most már elmondhatjuk, vagy akár azt is, hogy a kormányzati ígéretek nem értek többet, mint kerítésre hányt borsó, hiszen nemcsak hogy alatta, felette át lehet mászni ezen a kerítésen, de kapukat építettek be. Olyan kapukat, amelyek mellett a rendőrség, és ne adj’ isten, majd a honvédség is megalázó módon, egyfajta díszőrséget állva, egyenruhás recepciósokként biztosítják a belépési lehetőséget, közénk hozva azokat a láthatatlan migránsokat is, amelyekről ma még kevés szó esett, az ebolára, a vérhasra, az AIDS-re, a tüdőbajra gondolok, amelyekkel kapcsolatban kitűnő szakpolitikusaink, Rig Lajos és Lukács László [[Derültség a Fidesz soraiból.]] már többször kifejtette véleményét, fenntartásait, hogy milyen egészségügyi katasztrófaveszély fenyegeti hazánkat, amivel szembe kell nézni. Ezzel szemben a kormányzat, úgy tűnik, a letelepítés politikáját folytatja, ezért nyitotta meg a családtámogatási rendszert számukra, ezért jelölt ki iskolákat a gyermekkorú migránsok számára, ezért építik sorra a letelepítő táborokat Martonfától kezdve, ki tudja még, hány helyen az országban. Úgy tűnik, itt a fővárosban is, hiszen az ország szívéig beengedték ezeket az akár betegségeket is magukkal harcoló migránsokat. Nem is engedik tovább, ami aztán végképp elképesztő, ezért szeretnénk igenis a kormányzat felelősségét firtatva felszólítani arra, hogy igenis védjék meg Magyarországot. A Fidesz erre, úgy tűnik, képtelen, ezért a Jobbik konstruktív ellenzékiként segítséget kíván nyújtani abban, hogy akár a honvédséggel is védjük meg a határainkat. De ami a legelfogadhatatlanabb, hogy egyszerre engedik be és innen nem engedik tovább ezeket a rendkívül komoly nemzetgazdasági problémákat is okozó bevándorlókat. Ezért kérjük, hogy a Jobbik javaslatait fogadják meg, és végre érdemi gátat szabjanak a bevándorlók cunamijának. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. A következő hozzászóló Schiffer András frakcióvezető úr, LMP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Én Dunai Mónika képviselő asszonyra szeretnék reagálni röviden, néhány mondatban. Először is természetesen abban egyetértünk, hogy az elvándorlás okait kell megszüntetni. Igen, minden józan politikai erő nyilvánvalóan abban érdekelt, hogy mindenki ezen a bolygón ott tudjon emberhez méltó életet élni, ahová születik. Csakhogy azt is látni kell, hogy ezt Magyarország nyilvánvalóan nem tudja egyedül megoldani. Nemcsak hogy európai együttműködésre van szükség, örömteli, néhány órával ezelőtti hír, hogy úgy tűnik, az Egyesült Államok és a NATO ingerküszöbét is talán eléri az, ami most jelenleg Európában zajlik. Azt mondja képviselő asszony, hogy a gazdasági bevándorlókat és a menekülteket meg kell különböztetni. Ebben tökéletesen egyetértünk. Nyolcnapos menekültügyi eljárás alatt hogyan kívánják megkülönböztetni a gazdasági bevándorlót a menekültektől? Jogellenes határátlépőkről beszélt. Az a helyzet, hogy a nemzetközi jog alapján aki bejön vagy kopogtat egy államhatáron és rögtön bejelenti a menedékkérelmét, az a nemzetközi jog szabályai szerint nem tekinthető jogellenesnek. Én nagyon szépen kérném, hogy miután valóban önnek igaza van, hogy ebben a halmazban egyaránt vannak menedékkérők, menekültek és vannak gazdasági bevándorlók, kellő tisztelettel kezeljük ezeket az embereket. Ezek között az emberek között nagy tömegben vannak olyanok, akik valóban háborús üldözöttek, olyan kataklizmákon mennek át, amelyeken egyébként a saját eleink is átmentek itt a Kárpát-medencében. Éppen ezért kérném azt, hogy nemcsak a kormányzati propagandában, a jobbikos szövegekben is, azt gondolom, célszerű lenne emberhez méltó lényként tekinteni azokra, akik egyébként háborús területről kénytelenek Európába útra kelni. Azt mondja képviselő asszony, hogy az elvándorlás okait kell megszüntetni. Így van! Azzal is szembe kell nézni, bármilyen furcsa, hogy a Magyarországra vagy az Európába történő tömeges bevándorlásnak és a végekről, tehát Kelet-Európából történő kivándorlásnak a mély okai azonosak. Ugyanarról a globális jelenségről beszélünk. Addig, amíg egy kétsebességes Európa van, addig, amíg nem történik kísérlet a globális egyensúlytalanságok csökkentésére, ezek a folyamatok csak súlyosbodni fognak. Ön felrója azt, hogy mi kommunikációs trükkökről beszéltünk. Képviselő asszony, én a következőkkel szeretném alátámasztani az állításunkat. Egyrészt februárban a miniszterelnök úr összehívott - nagyon helyesen - egy ötpárti egyeztetést. Itt már kiderült, hogy önök számot vetettek azzal, hogy lesz egy krízishelyzet a magyar határon, és ezt bizonyította a meglehetősen aljas plakátkampány is. Ha ez így van, ha önöknek a szükséges információk rendelkezésre álltak, a szükséges jogszabály-módosításokat miért nem kezdték el már tavasszal? Kettő: most hirtelen viszont észbe kaptak, és Házszabálytól eltéréssel akarják ezeket a jogszabályokat elfogadtatni. Ennek egyes-egyedül egyetlen indoka volt, hogy a káoszhelyzetért való felelősséget megpróbálták szétteríteni az ellenzéki pártokra is. Három: miért állítjuk azt, hogy önök kommunikációs termékként használják az egész bevándorlási krízist? Mert egyébként a tavasszal előterjesztett 2016-os költségvetésben egyébként a BÁH, tehát az Állampolgársági Hivatal költségvetését nem csökkentették volna. Végezetül, a táborkijelölésnél ha önöknek nem a káoszteremtés, nem a konfliktuskeresés és nem a pártközi versengés lenne az első, akkor nem egy 200 fős baranyai települést, Martonfát választották volna ki elsőnek, miközben van Baranyában olyan település, amely maga jelezte a szándékát, hogy adott esetben fogadna egy ilyen menekülttábort. Szeretném azt is elmondani, hogy miközben a képviselő asszony azzal próbál visszalőni az ellenzéki képviselőknek, hogy mi nem ismertük el, hogy ez a probléma van: nem, képviselő asszony, lapozzon vissza, a problémát elismertük. Annyit állítottunk, annyit állítottam magam is a februári vitanapon, hogy jelenleg válsághelyzet nincsen, mint ahogy nem is volt tavasszal. Éppen ezért állítjuk azt, és az álláspontunk ebben koherens, hogy ha a tavaszi hónapokat arra használtuk volna ki, hogy legyen egy nemzeti egyetértés, hogy ha és amennyiben ezzel a globális válsághelyzettel Magyarország szembetalálkozik, mi a teendő, milyen álláspontot képviseljünk Brüsszelben vagy éppen Washingtonban, akkor előbbre lennénk. Ha ezeket a hónapokat arra használtuk volna ki, hogy a menekültügyi kapacitásokat megerősítsük, értem ez alatt az igazságszolgáltatást is, már előbbre lennénk. Ha ezeket a hónapokat az aljas plakátkampány helyett a szükséges jogszabály-módosítások előkészítésére használták volna, már előbbre lennénk. Képviselő asszony, még annyit hadd mondjak el, hogy ráadásul sikerült alkotmányellenes javaslatokkal idejönni. Szeretném jelezni azt, hogy amit a miniszter úr egy olyan jó órával ezelőtt válaszolt, hogy ez márpedig szerinte alkotmányos, ez nem állja meg a helyét. Egy olyan Alaptörvény van hatályban, a különleges jogrendről szóló fejezete kimerítően tartalmazza azokat az eseteket, amikor általában véve a magyar jogrendben kivételes szabályokat lehet alkalmazni. Magyarul, ami itt nincsen benne az Alaptörvényben a különleges jogrendről szóló fejezetben, olyan rendkívüli helyzetet nem lehet kreálni egy törvényben. Az, amit itt most elfogadni készülnek, ez egy különleges jogrend, hiszen bevándorlási szükséghelyzetben - államtitkár úr hiába rázza a fejét - a különböző jogterületeken eltérő kivételes szabályokat lehet alkalmazni, így ez a megoldás alaptörvény-ellenes. Köszönöm szépen.
Köszönöm, frakcióvezető úr. Kettő percre megadom a szót Apáti István képviselő úrnak, Jobbik.
Köszönöm a szót, elnök úr. A szemellenzős baloldali képviselőkhöz, a nemzetellenes liberális nanopártokhoz és a még mindig finomkodó fideszes képviselőkhöz egyaránt szeretnék szólni. Az elmúlt két hónap eseményeit foglaljuk össze, hogy milyen botrányos esetek fűződnek az illegális bevándorlókhoz. A debreceni Sámsoni úton elkövetett több száz fős zavargás, a Közel-Keleti pályaudvaron a folyamatos feszültség keltése, a békéscsabai busz tönkreverése, tönkretétele. Aztán nem tudom, látták-e az alfahir.hu videóját, hogy mit műveltek tegnap a bicskei vasútállomáson, a rendőrök vitték részükre az ásványvizet, a gyermekek részére különböző szendvicseket, gyümölcsöket, ellátmányokat, és a felnőtt férfiak eldobálták ezeket, a saját gyermekeiktől vonták meg az ivóvizet és vonták meg a rendkívül értékes élelmet. [[12.50]] A legújabb hír ötven perccel ezelőttről az index.hu híre: fél tizenkettőkor a röszkei hangárból több száz migráns kitört, az autópálya felé indultak el. A rendőrök tehetetlenül, mint a rossz focista, közelről nézték a történéseket, közelről nézték a meccset, aztán összeszedték magukat, golyóálló mellénnyel, pajzzsal vonultak ki, így próbálják visszaterelni az illegális bevándorlókat. Ez tehát a hála azért, hogy Magyarország gondoskodik róluk. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Szükség esetén ezért van szükség palackos könnygázra, könnygázgránátra, gumilövedékre és vízágyúra, hogy Magyarországon ne csak magyar hazafiak ellen vessenek be ilyeneket, hanem bevándorló bűnözők ellen is. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszólása: 2006-ban is...]] Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
A következő hozzászóló Z. Kárpát Dániel képviselő úr, Jobbik.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nemcsak Schiffer Andrástól hangzott el a nap folyamán, hogy emberhez méltó lényként kellene kezelni, ha jól idézem, az érkezőket, és megadni nekik a tiszteletet. Valóban, mi, jobbikosok nem vitatjuk el senkinek a jogát ahhoz, hogy ha valóban, valódi fenyegetés elől menekül, akkor a minimális és szükséges segítséget megkapja. De ha humanitárius katasztrófahelyzetről beszélünk, akkor a legfontosabbnak azt tartjuk, hogy az itteni, őshonos magyar lakosságot érintő humanitárius katasztrófát hárítsuk el Röszke, Ásotthalom, Mórahalom térségében. [[Moraj a független képviselők soraiból.]] Még ha zajonganak is mögöttem a balliberálisok, számunkra akkor is a magyar emberek lesznek a legfontosabbak, az, hogy a Keleti pályaudvar környékén a közegészségügyi katasztrófahelyzetet hárítsuk el. Senki ellen, de mi itt Magyarországra felesküdött képviselők vagyunk, főleg aki a Szent Koronánál is tett egy ilyen esküt magában vagy akár nyilvánosan. El kell hogy mondjuk: arra esküdtünk, hogy megvédjük Magyarország lakosságát attól az elképesztő veszélyhelyzettől, ami kialakulóban van. Senki ellen, de minden magyar polgárért. Meg kell szüntetni tehát azt a helyzetet, hogy egy legalizált menekültszálló legyen az egész országunk. Éppen ezért a Jobbik szombati napon 15 órakor a BM előtt, a Széchenyi téren Vona Gábor részvételével egy olyan demonstrációt tart, ahova nagy szeretettel vár mindenkit, aki felelősséget érez a saját hazájáért, és hogyha emberi jogokra gondol, akkor a magyar emberek emberi jogaiért szeretne lándzsát törni, és kiállni azért, hogy ez az elképesztő katasztrófahelyzet, ami a kormányzati és nemzetközi tötymörgés következtében kialakult, elhárításra kerüljön, és végre férfihez méltó módon a cselekvés szakaszába lépjen az, amiről eddig sajnálatos módon önök itt csak beszéltek. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen. Soron kívül megadom a szót kettő percre Kontrát Károly belügyi államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök úr! Tisztelt Országgyűlés! Apáti István képviselő úr felszólalására szeretnék reagálni, amikor a magyar rendőröket negatív színben tüntette föl, illetőleg úgy mutatta be, mint akik nem intézkednének a röszkei események kapcsán. [[Volner János: Csak a kormányt!]] Szeretném elmondani itt a tisztelt Házban a képviselő úrnak és az Országgyűlés nyilvánossága előtt [[Az elnök csenget.]] a nyilvánosságnak, hogy a magyar rendőrök mindent megtesznek ebben a helyzetben a rend, a közbiztonság fönntartása érdekében úgy Röszkén, mind pedig az ország valamennyi településén. Azt le kell szögezni, ahogy ebben a vitában mindenki számára reményeim szerint nyilvánvaló volt, ez a mai helyzet nem egy szokványos helyzet. Mégis, a magyar rendfenntartó erők, a magyar rendőrök fönntartják a rendet, úgy Röszkén, ahol egyébként intézkedéseket tettek, a rendőrség megerősítésre került, és a kitört személyek előállítására intézkedést tettek, de ugyanúgy az M5-ös autópálya forgalmának elterelése érdekében, a közlekedés biztonsága érdekében is intézkedtek. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez az eset is, amit a képviselő úr fölemlített a hozzászólásában, rámutat annak a fontosságára, hogy ezt a törvényt a parlament fogadja el, majd fogadja el az ezt követően megtárgyalandó törvényjavaslatot is. Hiszen a hármas védelem, tehát a fizikai védelem, az ideiglenes biztonsági határzár, a jogi védelem és az élőerős megerősítés mind-mind szükséges ahhoz, hogy Magyarország, a magyar emberek érdekeit tudjuk védeni minden pillanatban, minden helyszínen az ország területén, és az uniós kötelezettségeinknek is eleget tudunk tenni. Kérem ezért az Országgyűlést, hogy a javaslatot támogassa. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kettő percen belüli hozzászólásra van lehetősége Schiffer András frakcióvezető úrnak, LMP.
Tisztelt Államtitkár Úr! Természetesen az eljáró rendőri erőket tisztelet illeti azért, amit tettek Budapesten az elmúlt hetekben. Z. Kárpát képviselő úrnak szeretném válaszolni, hogy nem vitatják el azoktól, akik valóban menekültek, az emberi jogokat. Nagyon helyes, csak ehhez egy tisztességes menekültügyi eljárás kell. A másik, amit Apáti képviselő úr felvetett: képzelje el, én láttam az alfahir.hu-nak ezt a videóját, és az a helyzet, hogy szerintem azok az emberek, akik ezeket a cselekedeteket végrehajtották, amiket ön említ, ezek között számosan vannak, akik súlyosan traumatizált emberek, mert olyan övezetekből érkeznek. Azért állnak elő ilyen helyzetek, mert a magyar kormány összevissza cselekszik. [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Én ezért mondtam azt, kiszámítható viszonyokat kell teremteni…
Köszönöm szépen.
…mind a magyar állampolgárok [[Az elnök kikapcsolja a mikrofont.]] mind a bevándorlók számára. [[Folyamatos zaj, közbeszólások.]]
Köszönöm szépen. Egy nagyon rövid hozzászólásra van lehetősége a Jobbik részéről Volner János képviselő úrnak.
Államtitkár Úr! Arra kérem, ne ferdítse el a szavainkat. Mi a kormányt hibáztatjuk azért, mert úgy alázzák meg a katonákat és a rendőröket, hogy nem adnak nekik parlamenti felhatalmazást, és egyenruhás hostessekként a kerítésen nyitott kapuk mentén alkalmazzák őket. Ezért önök a hibásak, nem az egyenruhás állomány! [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Így van! Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. Soron kívül két percen belüli hozzászólásra van lehetőségeKontrát Károly államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Volner Képviselő Úr! A most benyújtott törvényjavaslat és a későbbiekben, ezt követően tárgyalandó törvényjavaslat megadja azokat az eszközöket az eljáró rendészeti és honvédségi erőknek, amelyek ahhoz szükségesek, hogy Magyarország érdekében eljárjanak. Ezért kérem, hogy támogassák ezeket a javaslatokat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tuzson Bence képviselő úr, Fidesz, két percen belül.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Látszik az, hogy alapvető kérdésekben nem értünk egyet. Tisztázzunk egy kérdést! A bevándorlás kérdése, a gazdasági bevándorlás kérdése nem jó. Ezt nem akarhatjuk. Ezt szolgálják a mostani javaslatok. Kedves Szocialista Képviselőtársaim! Nem lehet olyat mondani, ami teljesen ellentétben áll azzal, amit néhány hónappal ezelőtt mondtak. Kunhalmi Ágnes képviselő asszony mondta június 18-án, erőteljes kifejezést használt, azt mondta, a bevándorlás egy álprobléma, amit a Fidesz kreált. Ennek keretében kell megítélni Bárándy Gergely hozzászólását is [[Közbeszólások a Fidesz soraiból: Úgy van!]] mert, kedves képviselőtársam, ezek a szavak elhangzottak, és ahhoz képest önök kérdezik meg, hogy mit keresnek most a bevándorlók Budapesten. [[Kunhalmi Ágnes: Mit keresnek Budapesten? Dr. Bárándy Gergely: Mit keresnek?]] Önök beszélnek alkotmánymódosításról, önök próbálják meg összekeverni a különböző jogrendeket egymással. Ez mindenképpen hibás magatartás, nincs igazuk ebben a kérdésben - remélem, hogy be fogják látni. A jobbikos képviselőtársaktól azt szeretném kérni, hogy legyenek következetesek, ne az események után fussanak, hanem következetesek legyenek. Nemrég még zárt táborokról beszéltek Magyarországon. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Most is arról beszélünk!]] Most meg azt mondják, hogy ne regisztráljuk az embereket, hanem engedjük el őket, oda menjenek, ahova akarnak. Ez a két dolog egymással ellentétben áll. Nem az események után kell futkosni [[Az elnök csenget.]] hanem meg kell szavazni az előterjesztéseinket! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Az összevont vitát lezárom. Az előterjesztők részéről Répássy Róbert államtitkár úr kíván válaszolni tízperces időkeretben az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A vita egyetlen hozzászólójára nem akarok reagálni, az MSZP vezérszónokára, mert az ő felszólalásából csak egy dolog derült ki: nekik nem a bevándorlókkal van bajuk, hanem a kormánnyal van bajuk. [[Moraj az MSZP soraiban.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Mi az üzenete ennek a törvénynek? Ismerik azt a jelenséget, hogy néha nagyon bonyolult szabályokat egyszerű üzenetben, egyszerű mondatokban, jelzőtáblákon fogalmaznak meg, ilyenek például a közlekedési jelzőtáblák. Nos, kedves képviselőtársaim, ennek a törvénynek az az üzenete, hogy ha be akarsz jönni Magyarországra, akkor kopogtass az ajtón. Semmi mást nem kérünk - igaz, kicsit nyomatékosan - a Magyarországra jövő külföldiektől, mint hogy az ajtón kopogtassanak, ha be akarjak jönni. Ez így jogszerű, így udvarias, ez felel meg az európai szokásoknak, és ez felel meg a nemzetközi jognak, beleértve a menekültügyi konvenciókat is. Tisztelt Ház! A törvény elfogadása garantálja Magyarország déli határainak és az Európai Unió határainak védelmét, garantálja, hogy az illegális bevándorlás visszaszorítható legyen, garantálja, hogy a legális határátlépés, beleértve a jogi oltalom alatt álló menekültek befogadását, törvényes rendben történjen. [[13.00]] Másként fogalmazva: a kormány célja, hogy a kialakult bevándorlási válsághelyzetben a jog erejével rendet tegyen, az Európai Unióba igyekvő illegális bevándorlókat, akiknek csak egy kis része valódi menekült, rákényszerítse a törvények betartására. Tisztelt Ház! A törvény elfogadásával a műszaki határzár mellett, annak támogatására kiépül a jogi határzár is, rendezetté, szabályozottá válik Magyarország és az Európai Unió külső határainak átlépése, gyorsabbá válik a menekültügyi eljárás, és határozottabbá válik az idegenrendészeti eljárás. Alkotmányosan, Magyarország Alaptörvényével teljes összhangban, a magyar választók iránti teljes felelősséggel cselekszik az, aki megszavazza ezt a törvényt, mert ne felejtsék el, hogy mindenekelőtt a magyar választóknak tartozunk felelősséggel, akik azért küldtek ide bennünket a törvényhozásba, hogy védjük meg őket, garantáljuk a biztonságukat. Bölcsességet kívánok önöknek az előttünk álló szavazáshoz. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat a napirend szerint. Kérem, hogy ellenőrizzék, kártyájukat elhelyezték-e a szavazógépben. Egy próbaszavazást kérek szépen. Most tessék megnyomni a gombot, valamelyik gombot, és ezzel ellenőrizzük, hogy működik-e a szavazógép. Listás jelenlét-megállapítás - akkor most tessék szavazni, illetve jelezni, hogy itt vannak! Jó, köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik… [[Zaj.]] Kis türelmet kérek szépen! [[Csenget.]] Soron következik az egyes törvényeknek a tömeges bevándorlás kezelésével összefüggő módosításáról szóló T/5983. sorszámú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Emlékeztetem önöket, hogy a tegnapi döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot kivételes eljárásban tárgyalja az Országgyűlés. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/5983/11. sorszámon, összegző jelentését pedig T/5983/12. sorszámon terjesztette elő. Tisztelt Országgyűlés! Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/5983/11. sorszámú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 140 igen szavazattal, 32 ellenében, tartózkodás nélkül az összegző módosító javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most a zárószavazás következik. Megkérdezem, mert Korózs Lajos képviselő úrnak a gépe be van kapcsolva, itt legalábbis jelez… [[Korózs Lajos nemet int.]] Korózs képviselő úr gépe még mindig be van kapcsolva. [[Korózs Lajos széttárja a karját. Dr. Józsa István: Nem lehet rajta változtatni.]] Akkor kérem szépen valamelyik munkatársunkat, hogy… - igen, most rendben van, köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5983. sorszámú törvényjavaslat összegző módosító javaslattal módosított szövegét. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslatot 140 igen szavazattal, 33 ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény és az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény módosításáról szóló T/5986. sorszámú törvényjavaslat zárószavazása. Emlékeztetem önöket, hogy tegnapi döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot Házszabálytól eltéréssel tárgyalja az Országgyűlés. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5986. sorszámú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 174 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Arra figyelemmel, hogy a frakciók bizottsági tagcserékre nem tettek javaslatot, személyi döntésekre a mai napon nem kerül sor. A határozathozatalok végére értünk, köszönöm munkájukat. Most kétperces technikai szünetet rendelek el. [[Rövid szünet. Néhány képviselő elhagyja az üléstermet. Zaj.]] Kérem szépen nagy tisztelettel képviselőtársaimat, hogy csak azok maradjanak a teremben, akik részt vesznek majd a munkában. Kérem szépen, hagyják el a termet, akik nem vesznek részt a plenáris ülés ezen szakaszában. [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] [[13.10]] Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Soron következik az egyes törvények Magyarország államhatárának hatékonyabb védelmével és a tömeges bevándorlás kezelésével összefüggő módosításáról szóló előterjesztés általános vitája. A Rogán Antal, Gulyás Gergely, Tuzson Bence, Németh Szilárd István, Font Sándor, Völner Pál, Bánki Erik, Vas Imre fideszes képviselőtársaink, valamint Móring József Attila, Harrach Péter és Firtl Mátyás KDNP-s képviselők által benyújtott előterjesztés T/5985. sorszámon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Vas Imrének, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő 5985. számú törvényjavaslathoz, amely az egyes törvények Magyarország államhatárának hatékonyabb védelmével és a tömeges bevándorlás kezelésével összefüggő módosításáról címet viseli, nemcsak mint kormánypárti előterjesztő kívánok hozzászólni, hanem mint Józsefváros és Ferencváros országgyűlési képviselője is. A választókerületemben található a II. János Pál pápa tér és a Keleti pályaudvar és környéke, amelyet a napokban ellepett a magyar hatóságokkal együttműködni nem kívánó, Németország kvázi meghívólevelét komolyan vevő bevándorlók, illegális bevándorlók tömege. A Józsefvárosban kialakult helyzet miatt így nemcsak a népvándorlás okozta problémák egészének kezelésében kívánok közreműködni, hanem ennek a lokális gondnak a mielőbbi megoldását is sürgetem. Természetesen a tegnapi napon kiderült, hogy vannak, akik számára itt a parlamentben nem annyira sürget az idő, talán még most is álproblémának tartják a migráció kérdését, vagy egyszerűen csak az európai baloldali vezetők felfogását és a „mindenkit fogadjunk be” politikáját vallják. Mindenesetre a baloldali pártok nem járultak hozzá a házszabálytól történő eltéréshez, így ma csupán az előbbi percekben a kormány törvényjavaslatát tudta elfogadni az Országgyűlés. Hozzáteszem: ez sem kevés, hiszen az elfogadott jogszabály bevezeti a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet jogintézményét, kialakítja a tranzitzónákra vonatkozó szabályokat, és megteremti a határzár tiltott átlépése, illetve a határzár megrongálása büntető törvénykönyvi tényállását és ezekkel kapcsolatban új szabályokat vezet be a büntetőeljárási törvényben. A két törvényjavaslat összességében 13 törvényt módosít annak érdekében, hogy a migránsok okozta válsághelyzetet a kormány kezelni tudja. A most tárgyalt törvényjavaslat a kétharmados többséget igénylő javaslatokat tartalmazza, míg az imént, néhány perccel ezelőtt a feles többséget igénylő törvényjavaslatokat fogadta el az Országgyűlés. A baloldali képviselők figyelmét felhívom, hogy a Miniszterelnöki Hivatal 2005-ben, tehát a szocialista kormányzat alatt megjelent kiadványa, amely az európai schengeni határőrizet-követelményekre való felkészüléséről szól, különböző ajánlásokat tartalmaz. Többek között a határőrség idegenrendészeti feladatainak önálló ellátását, az idegenrendészeti kiutasítás bevezetését, a gyorsított eljárást, a kitoloncolási lehetőséget a biztonságos harmadik országba, a határőrség nyomozóhatósági jogkörének kiterjesztését tartalmazza. Ezek alapján érthetetlen számomra, hogy a baloldali pártok 41 képviselője miért nem támogatta a Házszabálytól való eltérést. Az előttünk fekvő javaslat többek között módosítja a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvényt, a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvényt, valamint a rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvényt. A módosítás következtében a Magyar Honvédség az Alaptörvény 45. cikk (5) bekezdése alapján sarkalatos törvényben új feladat ellátására kap lehetőséget és egyben kötelezettséget. Ez a feladat összefügg a honvédségnek az Alaptörvény 45. cikk (1) bekezdésében meghatározott azon feladatkörével, amely a határ katonai védelmére is kiterjed, tekintettel arra, hogy a kialakuló migrációs krízis az eddigi tapasztalatok alapján szükségessé teszi az államhatár védelmében és őrizetében érintett szervek szorosabb együttműködését, a Magyar Honvédség bevonását egyes védelmi feladatok ellátásába. Fontos, hogy sarkalatos törvényben meghatározásra kerülő honvédségi feladat csak kizárólag a menedékjogról szóló törvény szerinti tömeges migrációs válsághelyzet idején látható el. Kiemelendő, hogy ez a feladatellátás, tekintettel arra, hogy nagyon szorosan kapcsolódik a rendőrség alkotmányos pozíciójához, nem eredményezheti, hogy a Magyar Honvédség a rendőrség feladatait és hatáskörét átvegye. A törvényjavaslat ezért garanciális jelleggel rögzíti, hogy a Magyar Honvédség a rendőrség feladatát és hatáskörét nem vonhatja el. A migrációs feladat sokrétűségére figyelemmel a javaslat egyrészről őrzési, védelmi, kisegítő feladatok ellátására teremt lehetőséget és egyben kötelezettséget a honvédség részére a rendőrség feladatai érintetlenül hagyása mellett. A garanciális szabályok között kiemelkedő jelentősége van annak, hogy a Magyar Honvédség feladatellátásában saját katonai függelmi rendszerében, katonai parancsnokok vezetésével vesz részt, és feladatellátásával összefüggésben pontosan meg kell határozni a részt vevő honvédségi erők feladatait, létszámát, eszközeit, fegyverzetét, feladatellátása földrajzilag körülhatárolt területét, továbbá a létszámtól függően kirendelésre jogosult katonai, illetve állami vezetői hatásköröket. Ez a garanciális szabályozás követi a Magyar Honvédség katasztrófavédelemben való közreműködésének szabályait, vagyis megteremti az új típusú feladat szabályrendszerének összhangját a hatályos honvédelmi jogszabályi környezettel. A módosítások célja annak meghatározása is, hogy a honvédség által védendő kijelölt létesítmények őrzésének módját a kormány rendeletben jogosult meghatározni, így a szabályozás megfelelő mozgásteret ad a kormánynak a szükséges eszközök, őrzési módok, valamint részletfeladatok meghatározására. A törvényjavaslat elfogadása esetén a Magyar Honvédség missziós gyakorlatában már meglévő, élet kioltására nem alkalmas tömegkezelési eszközök alkalmazása is lehetővé válik, amelyre reményeink szerint nem fog sor kerülni. [[13.20]] A honvédelem és a határőrség az 1950 előtti magyar történelemben elválaszthatatlan fogalmak voltak. A kommunizmus ideje alatt a Minisztertanács 4353/194. számú rendeletével 1950. január 1-jén a határőrséget kiléptette a Honvédelmi Minisztérium alárendeltségéből, és az önállóvá vált, az Államvédelmi Hatóság része lett. 1951. február 1-jével a határőrség átvette a határrendészet feladatkörének, állományának, eszközeinek zömét, míg az ’56-os forradalom és szabadságharc nyomán a határőrség a Belügyminisztérium önálló fegyveres testületévé vált. Ennek okát én elsősorban abban látom, hogy azokban az időkben elsősorban a magyar állampolgárok kiutazását akadályozták a kommunista rendszer karhatalmi szervei, semmint külső beáramlástól kellett tartani. Az elmondottak alapján számomra érthetetlen, hogy nem támogatják a baloldali ellenzéki pártok a honvédség ilyen irányú szerepvállalását. A rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény módosításával a rendőrség - a nemzetbiztonsági szolgálatokkal együttműködve - az államhatár rendjét veszélyeztető cselekmények felderítése és tömeges méretű migráció kezeléséhez szükséges intézkedések végrehajtása érdekében külföldön felderítő tevékenységet folytathat. A rendelkezés azt a célt szolgálja, hogy az illegális migrációt haszonszerzés céljából kihasználó személyek - embercsempészek, emberkereskedők - tevékenységét a rendőrség saját képességei és lehetőségei alkalmazásával felderítse anélkül, hogy ehhez titkos információgyűjtés eszközrendszerét igénybe venné. A rendőrség továbbá hatékonyan közreműködhet az egészségügyi államigazgatási szervekkel, amennyiben a járványügyi intézkedések elrendelésének feltételei fennállnak. A javaslat alapján kizárólag tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetben, a Magyarország területén jogellenesen tartózkodó személyek felkutatása érdekében a rendőr magánlakásba bebocsátás vagy hatósági határozat nélkül is beléphet, illetve behatolhat. A szabályozás szükségességének az az indoka, hogy a jogellenesen Magyarországon tartózkodó külföldiek vagy még nincsenek eljárás alatt, vagy az eljárás során ismeretlen helyre távoznak. Összességében úgy vélem, hogy a mai napon elfogadott törvény, valamint az előttünk fekvő javaslat hatékony eszközöket kínál a tömeges bevándorlás okozta helyzet kezelésére, mindezt úgy, hogy maradéktalanul betartjuk az európai uniós szabályokat, mindenekelőtt a Dublin III. megállapodást, valamint a schengeni megállapodást, azaz megvédjük az Európai Unió határát. Ehhez kérem a támogatásukat. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Vas Imre képviselő úr. Most pedig megadom a szót Hende Csaba honvédelmi miniszter úrnak, aki a kormány nevében kíván felszólalni, és ismerteti a kormány álláspontját. Öné a szó, miniszter úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Hazánkat is elérte és egyre nagyobb nyomás alatt tartja a migrációs válság. A tegnapi napig a rendőrség az idei évben összesen 162 980 főt fogott el tiltott határátlépés miatt, amelyből 162 075 főt csak a magyar-szerb határszakaszon. Európának és Magyarországnak arra kell készülnie, hogy további milliók indulhatnak még útnak, ezért hosszú távú, tartós intézkedésekre van szükség, olyan intézkedésekre, amelyekhez törvényeket kell módosítani. A kormány a Magyarország határain is egyre intenzívebbé váló és Macedóniában például már erőszak alkalmazását, rendkívüli jogrend bevezetését és a hadsereg bevonását is szükségessé tevő migrációs kihívásra reagál. Tisztelt Országgyűlés! Minden veszélyhelyzet idején az első és legfontosabb feladat a rend helyreállítása, az, hogy kezelhető állapotba hozzuk a helyzetet. Meg lehet oldani minden válságot, ha megtaláljuk a törvényes kereteket, a megfelelő módszert, és hozzárendeljük a szükséges eszközöket. Ezért egyfelől szükséges néhány dolgot leszögeznünk, másfelől itt, az Országgyűlésben megszabnunk a megfelelő kereteket. Ki a menekült? A genfi egyezmény értelmében az, aki belépve a befogadó ország területére az első adandó alkalommal menedékjogot kér, és utána mindvégig együttműködik a hatóságokkal. Ehhez képest mindaz, ami történik körülöttünk, messzemenően törvénytelen. A nemzetközi embercsempészbandák által felbiztatott és hatalmas pénzekért hazájukból és a válságövezetekből kimozdított, egy jobb jövőben reménykedő illegális bevándorlók addig nem menekültek és addig nem illeti meg védelem őket, amíg nem kérik az államtól e státusuk elismerését. Mindenkinek meg kell értenie, hogy nincs biztonságban, ha az életét, családja és gyerekei életét embercsempészekre bízza. Mindenkinek látnia kell, hogy nem éri el a célját, ha a maga sorsát embercsempészekre bízza. Mindenkinek látnia kell azt is, hogy az embercsempészet nagyon rossz üzlet, és aki erre vállalkozik, csak tönkremehet benne. Szét fogjuk zúzni az embercsempész-hálózatokat, szét fogjuk verni azt az üzleti modellt, amit működtetnek, és nagyon drága árat fogunk szabni a magyar törvények kijátszásáért, mindenképpen meg fogjuk akadályozni, hogy hazánkat valamiféle átjáróháznak tekintsék. Tisztelt Országgyűlés! Súlyos válsághelyzetek idején a világon mindenhol magától értetődik a hadsereg erőinek, képességeinek igénybevétele. Elég, ha csak a legutóbbi idők európai történéseit említjük. Az Európai Unió például közös katonai műveletet folytat a Földközi-tengeren az embercsempész-hálózatok szétverésére, felszámolására. Az EU a 2015/778. számú tanácsi határozattal, amelyet 2015. május 18-án hoztak, határozta el és a 2015/972. számú tanácsi határozat június 22-ei elfogadásával indította el az EUNAVFOR MED katonai műveletet. Célja beazonosítani és elfogni azon hajókat, amelyeket embercsempészetre használnak, éppen a szemünk előtt zajló modernkori népvándorlás anyagi lehetőségeit kihasználva. Katonák és hadihajók vesznek részt ebben a műveletben. Szeretném azt is megemlíteni, hogy az Európai Unió védelmi minisztereinek tegnapi luxemburgi ülésén Ausztria, az osztrák védelmi miniszter közös fellépést szorgalmazott, és javaslatot tett erre a CSDP, az úgynevezett közös biztonság- és védelempolitika keretein belül, tehát az Európai Unió együttműködésének katonai ágazatán belül. Tehát egyáltalán nem ördögtől való a katonai erők és eszközök alkalmazása a migrációs válságban - az nemcsak EU-konform, hanem mintegy magától értetődő is. Tisztelt Országgyűlés! Idehaza a Magyar Honvédség a menekültválság kezdeteitől részt vesz a rend kialakításában, a válsághelyzet megoldásához szükséges védelmi intézkedések meghozatalában. 2015. augusztus 31-e előtt elkészült az ideiglenes határzár, és az ősz folyamán teljesen kiépítjük az ideiglenes biztonsági határzárat. Bár rendkívüli nehézségeket kellett leküzdenie katonáinknak, eddig rekordidő alatt oldották meg ezt a feladatot; elég, ha az idei öt hőségriadóra gondolunk - ilyen körülmények között határidő előtt elvégezték az arányos feladataikat. Ezt a műszaki rendszert most a rendőrség keményen fogja őrizni a határvadász századaival, feltéve, hogy önök elfogadják az erre vonatkozó jogszabályokat; egy részüket épp az imént szavaztuk meg. Ehhez járulnak majd szükség esetén a honvédség drónjai. El fogjuk érni, hogy a határ átlépése csak törvényes keretek között legyen lehetséges. Szeretnék itt kitérni egyfajta rosszhiszemű félreértelmezésre, hiszen magától értetődik és természetes, és soha senki nem gondolt mást arról a dologról, hogy a határzár mint fizikai védelem az élőerős őrzés-védelemmel, a rendőrség és szükség esetén a Magyar Honvédség tagjaiból álló őrzés-védelemmel és a jogi védelemmel együtt, amikor is kinyilvánítjuk, hogy határaink illegális átlépése törvénytelen, és bizony büntetés jár érte, egyszerre és csakis együttesen fogják a célt szolgálni és elérni. [[13.30]] A határvédelem megerősítésével kapcsolatban jelentem, hogy 2015. szeptember 1-jével a Készenléti Rendőrség szervezetén belül határvadász egységekkel létrejött a Határrendészeti Igazgatóság. A szakmai munkát 2106 fővel szeptember 15-én kezdi meg. A határvadász egységek feladata az államhatár védelmének, az államhatár rendjének további megerősítése. A Határrendészeti Igazgatóság tevékenységét helikopteres, kutyás és lovas járőrök támogatják. Ugyanakkor a jogellenes bevándorlók száma megköveteli, hogy az adófizetők pénzén a nemzet védelmére fenntartott minden alkalmas és jogszerű eszközt felhasználjunk polgáraink megvédelmezésére. Ezt várják tőlünk az állampolgárok, és ezt követeli a józan ész. A jelenlegi helyzet mielőbbi megoldása ma égetőbb, mint valaha, ezért szükséges lehetőséget biztosítani arra, hogy a Magyar Honvédség - hangsúlyozom, hogy kizárólag közreműködőként, nem a feladat fő felelőseként, mintegy kisegítő, kiegészítő jelleggel - segíthesse a rendőrség munkáját. A honvédség nem fogja átvenni a rendőrség Alaptörvényben meghatározott feladatait, ezért a javaslat a rendőrség alkotmányos pozícióját nem érinti, hanem csak közreműködik ezekben. A jogállami garanciák a honvédelmi törvény módosításával együtt is teljes mértékben biztosítottak maradnak. Tisztelt Képviselőtársaim! Vizsgáljuk meg tehát az előttünk fekvő törvényjavaslatokat! A szóban forgó T/5985. számú sarkalatos törvényjavaslat a T/5983. számú törvényjavaslathoz kapcsolódik. Ez utóbbi alapján a külföldiek tömeges bevándorlására adott kormányzati válasz a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet jogintézményének a bevezetése, amely bizonyos jogszabályi rendelkezések módosítását teszi szükségessé. A javaslat lehetővé teszi, hogy a menedékjogról szóló törvény szerinti új fogalom, a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet szabályaival összhangban megvalósuljon a rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. számú törvény mellett a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény szükséges módosítása és a migrációs válsággal kapcsolatos szabályozás összehangolása. A rendőrségi törvény és a honvédelmi törvény módosítása igazodik a menedékjogról szóló törvény módosított szövegéhez, amely szerint a kormány tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetet hirdethet ki. A kormány elkötelezett az illegális migrációt haszonszerzés céljából kihasználó személyek megállítása érdekében, így a törvénymódosítás lehetőséget teremt az emberkereskedők, embercsempészek tevékenységének titkos információgyűjtéssel történő felderítésére. Zárójelben jegyzem meg, hogy a rendőrség csak ebben az esztendőben 885 fő ellen indított eljárást embercsempészés és jogellenes tartózkodás elősegítése miatt. Az egészségügyi, járványügyi intézkedésekben az egészségügyi igazgatási szervvel történő rendőrségi közreműködés szintén támogatandó. Tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet fennállása esetén a rendőrség a járványügyi intézkedések biztosítása céljából bizonyos intézkedésekre jogosult lehet, mint például útvonal, közterület forgalom előli elzárása, nyilvános és közforgalmú intézmények működésének korlátozása, helyszín megfigyelése céljából történő belépés, terület, épület lezárása. Tekintettel arra, hogy a jogellenesen Magyarországon tartózkodó külföldiek vagy még nincsenek eljárás alatt, vagy az eljárás során ismeretlen helyre távoztak, szükséges megteremteni annak lehetőségét, hogy a jogellenesen tartózkodó személy felkutatása érdekében a rendőr magánlakásba bebocsátás vagy hatósági határozat nélkül is beléphessen, illetve behatolhasson. Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy a T/5985. számú törvényjavaslat jogi hátterét illetően is eloszlassak egy, a mai napon itt és a sajtóban már többször egyes képviselőtársaim részéről is elhangzott tévhitet. Meggyőződésem és a kormány meggyőződése, hogy a honvédelmi törvény mint sarkalatos törvény előttünk fekvő módosítása mindenben megfelel a hatályos Alaptörvény rendelkezéseinek. Az Alaptörvény 45. cikk (1) bekezdése szerint Magyarország fegyveres ereje a Magyar Honvédség. Az Alaptörvény logikája, hogy ezen 45. cikk (1) bekezdés a honvédség alapvető feladatait sorolja fel csupán, azzal, hogy ugyanezen 45. cikk (5) bekezdése pedig kimondja, hogy a Magyar Honvédség feladataira - nemcsak az alapvető, hanem egyéb feladataira - és működésére vonatkozó részletes szabályokat sarkalatos törvény határozza meg. A jelen honvédelmitörvény-módosítás azért nem feszeget alkotmányossági határokat, mert az országhatár katonai védelme az Alaptörvény 45. cikk (1) bekezdése szerint alapvető feladat, míg ugyanezen 45. cikk (5) bekezdése az egyéb feladatok tekintetében a jogalkotóra bízza, hogy mit jelenít meg a honvédelmi törvényben kétharmados többséggel. Példa erre, hogy sem a Szent Korona fegyveres őrzése, sem a tűzszerészeti mentesítés vagy akár a létesítményőrzés - ugye, a honvédelmi törvényben mind a három feladat a honvédség fegyveres feladataként jelenik meg - nem szerepelnek az Alaptörvényben, mivel ezek a 45. cikk (5) bekezdése alapján kerültek kodifikálásra. Így jelentek meg a honvédelmi törvényben. De ezzel együtt ki vitatná ezen feladatok honvédség általi elvégzésének helyességét vagy éppen törvényességét vagy alkotmányosságát? Tehát egy álvita arról beszélgetni, hogy ugyanezen felhatalmazás alapján vajon további feladatok adhatók-e a honvédségnek. Természetesen adhatók, ezt az országgyűlés kétharmados többsége a honvédelmi törvény módosításával, az Alaptörvény módosítása nélkül megteheti. Az Alaptörvény 46. cikk (1) bekezdése kimondja, hogy a rendőrség alapvető feladata egyebek mellett az államhatár rendjének védelme. Ennek megfelelően az előttünk fekvő javaslatba kellő garanciális elem került, amely kimondja, hogy a Magyar Honvédség a rendőrség feladat- és hatáskörét nem vonhatja el, azaz a javaslat a rendőrség alkotmányos pozícióját nem érinti. Nem is fogja érinteni, tekintettel arra, hogy a szövegtervezet kimondja, hogy a katonai közreműködés kizárólag a kihirdetett migrációs válsághelyzet idején és az azt kihirdető kormányrendeletben meghatározott területen látható el. Tehát légből kapottak azok az ellenzéki pártok által hangoztatott félelmek, miszerint majd itt most akkor a katonaságot az ország egész területén a civilekkel szemben bármire is fel lehet használni. Nem lehet természetesen, nagyon pontosan körül kell írni a honvédséget kirendelő döntésben az imént említett helyet és időt mint korlátokat. A honvédelmi törvény módosítása egy önálló új alcím bevezetésével olyan jogkört határoz meg az állomány számára, ami elégségesnek és megfelelőnek mutatkozik, hogy az MH, a Magyar Honvédség kirendelt erői ténylegesen képesek legyenek segíteni a rendőrséget a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésében. A katona - hangsúlyozom, kizárólag e migrációs válságkezelés idején és a válsággal érintett területen - jogosult lesz gépjárművet a közúton megállítani, helyszínt biztosítani, területzárást végrehajtani és kényszerítő eszközt alkalmazni, személyi szabadságot korlátozó és azt nem korlátozó intézkedéseket tenni. A honvédelmi törvény általános, fegyver és más kényszerítő eszköz alkalmazására vonatkozó rendelkezéseinek új, kizárólag a migrációs válság esetére vonatkozó szabályait hozza be a jelen módosítás. Ennek megfelelően a katona bárkivel szemben testi sérülés okozására alkalmas kényszerítő eszközt is használhat, azonban annak használata - a másképpen el nem hárítható, személy elleni, életet vagy testi épséget súlyosan veszélyeztető támadás kivételével - nem irányulhat az emberi élet kioltására. [[13.40]] Tehát nagyon szűk, speciális kivételtől eltekintve nem képzelhető el, hogy emberi élet kioltására alkalmas módon használjon kényszerítő eszközt a katona vagy fegyvert akár. A fegyver és kényszerítő eszközök alkalmazása a szükségesség és arányosság elvének tiszteletben tartásával került meghatározásra a törvényjavaslatban. A honvédelmi törvény módosításával együtt indokolt a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény módosítása is, tekintve, hogy az abban szereplő jogkorlátozást szabályozni és nevesíteni kell. E módosítás alapján a jogalkotó, mérlegelve a feladatok súlyát, úgy rendelkezne, hogy a honvédnek a kapott parancsot - hasonlóan a katasztrófavédelemben való közreműködéshez - a most tárgyalt migrációs válsághelyzettel összefüggő közreműködés körében nem kell önfeláldozásig, vagyis a katona életének feláldozásáig terjedő bátorsággal végrehajtania. Ilyen jellegű kötelezettségvállalást a haza fegyveres védelme területén várunk el kizárólag és meg is követelünk adott esetben a katonáinktól. Felhívom egyben a figyelmet, hogy az ugyancsak ma tárgyalandó T/5983. számú törvényjavaslat lehetőséget biztosít arra is, hogy a honvédség adminisztratív, azaz regisztrációs feladatokban is segítse a menekültügyi hatóságok munkáját. Tisztelt Képviselőtársaim! Válságos időket élünk, válságos időkben csak annyit érnek a szavak, amennyit a melléjük tett tettek; tettek, amelyekkel az emberi jogokat éppen úgy védjük, mint hazánk és Európa törvényeit, a magyar nemzet érdekeit. Azt kérem mindenkitől, hogy törvényalkotóként alkossunk jó törvényeket e példátlan válság kezelésére. Kérem, tegyék lehetővé, hogy megcselekedjük mindazt, amit megkövetel a haza, amit megkövetel a magyar emberek védelme! Tegyék lehetővé, hogy rendet tehessünk és megoldhassuk a válság minket érintő részét! Tisztelt Országgyűlés! A kormány mindezért támogatja a beterjesztett javaslatokat. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Hende Csaba miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, ezek első körében a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Németh Szilárd István képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársak! Néhány perccel ezelőtt elfogadtunk egy tíz törvényt módosító törvényjavaslatot, amely a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésével foglalkozik, és a kormány előterjesztésében került elénk. Bár ez az „elfogadtunk” csak a parlament többségének szól, hiszen a parlament egy kisebbsége, mondhatjuk azt is, hogy számában annyira jelentős kisebbsége szavazott nemmel a törvényjavaslat ellen, akik megakadályozták azt, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslatot, amely a honvédségi törvényt, a rendőrségi törvényt és a honvédek jogállásáról szóló törvényeket módosítja, kivételes eljárásban tudjuk tárgyalni, illetve erről már a mai napon döntést tudjunk hozni. Pedig jól látszik, aki csak a híradásokat nézi, és nem rendelkezik annyi információval, mint egy országgyűlési képviselő, az is jól látja, hogy minden perc számít, minden perc számít abban a tekintetben, hogy a kormány részére, a hatóságok részére, a hivatalok részére, azon emberek részére, akik az illegális bevándorlás megakadályozásán, az illegális bevándorlás okozta válsághelyzet megoldásán, kezelésén dolgoznak, minden egyes eszközt meg tudjunk adni. A miniszter úr elmondta, hogy miről szól ez a törvényjavaslat, úgyhogy én nem erről a kérdésről, hanem a helyzet súlyosságáról szeretnék néhány szót önökkel megosztani. Egyébként visszatérve erre az időhúzó taktikára, erre a baloldali bevándorláspárti politikára azért térjünk még vissza, mert a délelőtt folyamán Harangozó Tamás frakcióvezető-helyettes úr nem átallotta számon kérni, hogy hol volt Orbán Viktor tegnap, amikor erről az eljárási rendről szavaztunk. Ő pontosan tudja, hol volt, de itt azért kell egy kis feszültséget gyártani, meg egyáltalán, ők nem a bevándorlással foglalkoznak, hanem az az egyetlen céljuk, hogy ott fúrják-faragják a kormányt és a kormánytöbbséget, ahol csak tudják. Orbán Viktor éppen Brüsszelben volt, és a legfontosabb politikai körökkel, minden meghatározó európai uniós politikussal, Junckers úrral, Schulzcal és Tusk úrral is arról tárgyalt, hogy milyen helyzet van Magyarországon, és legalább ki tudta belőlük csikarni azt a mondatot, hogy ők sem tudnak jobbat a kerítésnél. Igen, a kerítést kell legelőször megerősíteni, hiszen ez a kulcsa az egésznek, a határon a schengeni, a magyar határok védelme az elsődleges feladatunk. És még csak azt is hozzátenném, hogy a 41 nem szavazat akkor is elég lett volna ahhoz, hogy megfúrják ezt a rendkívüli eljárásmódot, ha mindenki jelen van, tehát ha a miniszterelnök is jelen van, hiszen az összes megválasztott képviselőnek több mint 20 százaléka a 41 szavazat, és ez négyötödös többséget igényelt volna. Ennyit egyébként a hazugságokról, csúsztatásokról és félremagyarázásokról. De honnan jutottak ők ide? Onnan jutottak ide, hogy még júniusban azt mondták, Kunhalmi Ágnes fővárosi képviselő asszony és Horváth Csaba fővárosi frakcióvezető asszony irányításával - [[Derültség.]] fővárosi frakcióvezető úr, bocsánat - kórusban zengték, hogy az egész bevándorlás, az egész illegális bevándorlás, az a nyomás, ami az országra nehezedik, egy álprobléma, és csak a kormány szeretné egyéb gondokról elterelni a figyelmet. Ma meg már ott tartunk egyébként, hogy a DK-s, együttes, PM-es felszólalókkal meg az elmúlt napi nyilatkozataikkal meg a bizottsági üléseken elhangzottakkal kapcsolatban azt tapasztaljuk, hogy már nem is arról beszélnek, hogy ez egy álprobléma, hanem gyakorlatilag bennünket, magyarokat szeretnének idegenrendészeti eljárás alá vonni saját hazánkban. Tehát az lenne a jó, ha a magyarok mennének be ezekbe a tranzitzónákba, és a bevándorlók pedig azt csinálnának ebben az országban, amit csak szeretnének, ha van papírjuk, ha legálisan jöttek be, ha illegálisan, ha ketten, ha háromezren naponta. Azt gondolom, elképesztő ez a hozzáállás, amit a hazai baloldal művel és üzen a magyar embereknek. [[Gelencsér Attilát a jegyzői székben Földi László váltja fel.]] De szeretném jobbikos képviselőtársaim figyelmét is felhívni, nem tudom, hogy a csúsztatás szándékos volt vagy csak félrenézték ennek az 59 ezer migránsnak a foglalkoztatását. Ez arról szól, hogy gyakorlatilag amióta európai uniós tagállam vagyunk, sőt már a felkészülés során, ezt az irányelvet be kellett tartanunk. Ez egy statisztikai adatszolgáltatás, ami egy rendeleten alapul, és az uniós országban, így Magyarországon is a harmadik országbeli lehetséges foglalkoztatottak számát egyébként az illető ország által meghatározott körülményekhez és feltételekhez kötve kell meghatározni. Ez egy statisztikai szám, ez most 59 ezer ebben az évben, de szeretném mondani, hogy például 2014-ben 76 ezer volt, és a valódi alkalmazás pedig a 76 ezerből 4671. Ezen lehet mosolyogni, csak nem érdemes, és ezt kár így felfújni, mert nem arról szól a fáma, hogy itt 59 ezer migránst összeszed az ország és alkalmazni fog, ez nagyon komoly feltételekhez van kötve. Például az egyik feltétel, amit mi megszabtunk, az az, hogy azon a területen, ahol esetleg alkalmaznak ilyen embert, ott magyar embert nem tudnak alkalmazni. Tehát ez az idegen foglalkoztatottakról szól, úgyhogy ne keverjük ezt össze, és az összes eddigi számsor arról győz meg bennünket, hogy gyakorlatilag annak a lehetőségnek, amit Magyarország bejelent az európai munkaügyi hivatal felé, az 5 százalékát se használják ki a valóságban; ez szerintem ebben az évben is valami hasonló lesz. Beszéltem az államtitkár úrral, azt mondja, hogy eddig körülbelül kétezer fő alkalmazására jelent meg igény ebben az évben augusztus végéig. Nos, szeretném még egy dologra felhívni a figyelmet. Elhangzott az, amin én nagyon megdöbbentem - több megdöbbentő is volt, de a legmegdöbbentőbb számomra mint családapa és tanárember számára, amikor a gyerekek kerülnek előtérbe egyes kérdésekben, amelyeket egyébként a felnőtteknek kellene egymás közt lejátszaniuk. [[13.50]] Teljesen elképesztő volt ma hajnalban megnézni a világsajtót, azokat a lapokat, amelyek ma hajnalban megjelentek Magyarországon, és leginkább baloldali ellenzéki kötődésűek. Ezek egy fényképet mutattak be, amint egy bevándorló házaspár a gyermekével fekszik a síneken, és rendőrök hajolnak föléjük, üzenve ezzel azt, hogy a magyar rendőrség, lám-lám, nézzék meg, mit csinál, üti-veri a bevándorlókat, lelöki a sínre. Aztán megnéztem a filmet is, azt a filmet, amit megvágtak. Abban a filmben, amit megvágtak, úgy kezdődik a történet, hogy lepottyan egy férfi a már a földön fekvő nőre, aki fogja a gyermekét, és a testével próbálja védeni, majd amikor a rendőrök onnan elszedik, üti-veri a fejét, kaparássza magát, tépi a haját, mintha valami óriási probléma lenne. Azt gondolom, hogy így viselkednék én is, ha ez történne. De nem ez történt! Van egy másik film is, a teljes film, amit elfelejtettek bemutatni, amelyen látszik, hogy az apuka lelöki a peronról a családot - így kezdődik a történet -, majd utánuk ugrik, a rendőrök pedig meg akarják védeni ettől az őrülttől a családot. Hol vannak most azok a jogvédő politikustársak, akik egy atyai pofonért három évet akarnak lemérni Magyarországon minden emberre? Hol vannak? Hova bújtak? Ilyenkor miért nem szólalnak meg? Elképesztő! Egyébként a magyar Btk. a kiskorú veszélyeztetése paragrafust ismeri nagyon komolyan. Én azt gondolom, hogy a kiskorú veszélyeztetése nemcsak ebben a momentumban érhető tetten, hanem akkor is, amikor a Keleti pályaudvarhoz az odacsődített és egyébként felbujtott, szerencsétlen emberek még azt is megteszik, hogy vagy a saját gyereküket, vagy más gyerekét lóbálják a levegőben. Nézzék meg azoknak a gyerekeknek az arcát! Ez elképesztő! Azt gondolom, ezt vissza kell utasítanunk. És vissza kell utasítanunk azoknak a parlamenti képviselőknek a felszólalását, akik ebbe az egészbe belekapaszkodtak. A probléma azonban ennél jóval nagyobb. Hallhattuk itt az elmúlt órákban, hogy mindenki érzékeli a problémát, néhányakat kivéve persze, illetve ők máshonnan érzékelik a problémát. De a probléma gyökere az, hogy ebben az évben Magyarország határára és Magyarországra tömegével érkeztek az illegális bevándorlók - még egyszer szeretném hangsúlyozni, az illegális bevándorlók -, akik minden úti okmány nélkül, a zöldhatáron keresztül jönnek be az országba, és gyakorlatilag azt csinálnak itt, amit akarnak. Ezeket a bevándorlókat Észak-Afrikából, Közép-Afrikából, de leginkább az ázsiai térségből, a Közel-Keletről embercsempészbandák, embercsempész hordák szervezik erre a biztonságos útvonalra. Mert ma az Európai Unióba nem a Földközi-tengeren vezet a legbiztonságosabb út, hanem nyilvánvalóan ezen a balkáni útvonalon. Hogy hogyan keveredtünk ebbe az egészbe bele, az is megérne egyébként egy misét, de azért azt ne felejtsük el és szögezzük le, hogy ezt a helyzetet nem Magyarország idézte elő. Ezt a helyzetet az Európai Unió felelőtlen bevándorláspolitikája idézte elő. Az Európai Unió felelőtlen politikusainak a felelőtlen nyilatkozatai, akik megteszik azt nap mint nap - amikor úgy hozza a soruk, aztán másnap ezt negligálják, majd harmadik nap megint megerősítik -, hogy a nyilatkozataikkal gyakorlatilag erre biztatják ezeket a szerencsétlen sorsú embereket, s rajtuk keresztül erre az óriási üzletre ösztönzik az embercsempészeket. Az elmúlt időszakban ez egy 16 milliárd eurós üzlet volt, aminek az ára egyébként 30 ezer ember halála, akár a Földközi-tengeren, akár a szárazföldön, akár az A4-es autópályán Bécs felé. Arra ösztönzik ezeket az embereket, hogy az előző életüket hátrahagyva, mindent otthagyva, a családjuk egy részét vagy a teljes családjukat hozva, vagy önszerveződve, összeverődve, vagy az embercsempészek által új hazát keressenek maguknak, mert olyan képet mutatnak Európáról ezeknek az embereknek, hogy ide érdemes átjönni, itt autód lesz, itt lakásod lesz, itt mindened lesz. Úgy képzeljék el, hogy ezek közül az emberek közül tízből kilenc biztos nem tudja megmutatni a térképen, hol van Budapest, de azt se, hogy hol van Berlin. Mint ahogy mi fordítva is így vagyunk: ha az átlagembert megkérdezzük, hogy Burkina Fasónak mi a fővárosa és egyáltalán hol van, akkor szerintem Magyarországon is tízből kilenc ember ezt nem nagyon tudná. Ezek nem maguktól indulnak el valahová, hanem biztatják, szervezik és hordják őket az országhatárra. Ez egy nagyon jelentős és nagyon kemény probléma, s ezt tetézi még a baloldalnak az a felelőtlen viselkedése, amellyel heteronómiai örökségből - azt jelenti ez a szó, hogy idegen hatalmak kiszolgálása - mindig valami idegen érdeket szeretne szolgálni, és ezért gyakorlatilag úgy gondolják, hogy ők itt Magyarországon a bevándorlók pártján fognak állni, és a felelőtlen európai uniós politikusokhoz és bürokratákhoz hasonlóan ők is szinte biztatják ezeket az embereket. Hallhattuk itt Szabó Timea - azt hiszem, talán az a szó jó, hogy - uszítását a magyar kormány ellen, a magyarok ellen. Teljesen elképesztő, hogy ez a felszólalás itt a magyar parlamentben egyáltalán elhangozhatott. S akkor innen jön, hogy hogyan lehet a problémát megoldani. Akinél a probléma megoldásával kapcsolatban ott van a bölcsek köve, az jelentkezzen! Aki ezt a problémát, ezt az összetett problémát, ezt a hatalmas nyomást varázsvesszővel meg tudná állítani, vagy csak egy-egy olyan eszközt tud mondani, amivel ez megoldható, az bizony nem ül itt köztünk, de talán az Európai Unióban sem látjuk. Akármelyik tévéközvetítést megnézzük, ahol bejelentkeznek az Európai Unió különböző városaiból a riporterek, az jól látszik, hogy ott vagy egymásnak ellentmondó, vagy éppen egymást cáfoló, egymás javaslatait lenéző javaslatok vannak a politikusok részéről, pedig az Európai Uniónak van erre szabályrendszere, ezt úgy hívják, hogy schengeni egyezmény és dublini egyezmény. Csakhogy úgy néz ki, hogy ezek csődöt mondtak. A schengeni egyezmény elég világosan elmondja, hogy az Európai Unió határait a schengeni határokon kell megvédeni. Ehhez képest az Európai Unió meghatározó politikusai pedig azokat állítják pellengérre - jelesül minket, magyarokat -, akik ennek a kötelességüknek eleget akarnak tenni. A dublini egyezmény világosan megmondja, hogy nem lehet kószálni itt Európában összevissza, bóklászni mindenféle úti okmány és mindenféle vízum nélkül, rendetlenül, magunk után fölborítva mindent, hanem ennek megvan a maga rendje. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a törvényjavaslattal mi a határok megvédését, a schengeni és a magyar határok megvédését, a magyar érdekek, a magyar munkahelyek megvédését tűztük ki célul. Arra kérek, mindenkit, hogy támogassa. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Németh Szilárd képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Magyar Szocialista Párt képviselőcsoportja vezérszónokának bejelentését visszamondta. Most megadom a szót Firtl Mátyás képviselő úrnak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A személyek szabad mozgása az Európai Unió polgárai számára szerződések által garantált alapvető jog, amely a szabadságon, a biztonságon, a jog érvényesülésén alapul. A belső határok megszűnése az Unió külső határainak megerősített ellenőrzését, valamint az EU-n kívüli országok állampolgárainak EU területére való belépésének, tartózkodásának a szabályozását igényli, aminek egyik eszköze a közös menekültügyi és bevándorláspolitika. A személyek szabad mozgásának elve az 1985-ös schengeni egyezmény, illetve az azt követő 1990-es schengeni szerződés aláírásával valósul meg, amellyel megkezdődött a résztvevő országok közötti határellenőrzések megszüntetésének folyamata, az EU jogi intézményi kereteinek részeként a schengeni együttműködést fokozatosan kiterjesztették, így ma már magába foglalja a legtöbb EU-tagállamot és egyes nem tagországokat is. Meg kell említeni, hogy a genfi egyezményből fakadóan - ami itt már többször elhangzott - menekült az a személy, aki faji, illetve vallási okok, nemzeti hovatartozása, meghatározott társadalmi csoporthoz tartozása, politikai meggyőződése miatti üldöztetése vagy az üldöztetéstől való megalapozott félelme miatt a származási országán kívül tartózkodik, és nem tudja vagy az üldöztetéstől való félelmében nem kívánja a származási országa védelmét igénybe venni. [[14.00]] Az üldözéstől való megalapozott félelem alapulhat olyan eseményeken is, amelyek azt követően következtek be, hogy a külföldi származási országot elhagyta, vagy a külföldi olyan tevékenységén, amelyet a származási országa elhagyását követően fejtett ki. Tisztelt Képviselőtársaim! A genfi egyezményt Magyarország természetesen mindig is tiszteletben tartotta, és ennek megfelelően járt el akkor is, amikor a délszláv háború folytán egy hatalmas migrációs hullám nehezedett Magyarországra. Akkor is példaértékűen kezeltük ezt a kérdést és álltunk helyt. Természetesen 2004-ben Magyarország csatlakozott az Európai Unióhoz, és ekkor kezdte igazítani jogszabályait, így a menekültügyi szabályozást is az Európai Unió szabályaihoz a jogharmonizáció alapján. 2013-ra kidolgoztuk az első migrációs politikánkat, amelynek egyik alapismérve az volt, hogy aki Magyarországra bejött, azt a megfelelő menekültügyi eljárásban részesítve táborokba tudtuk bevezényelni. Ez természetesen nem felelt meg az Európai Unió Dublin III. egyezményének, mert akit nyilvántartásba vettünk, azonnal ki tud jönni ezekről a helyekről, és szabadon mehet az ország területén, azt viszont már ellenőrizni nem tudjuk, hogyan, miként kerülnek aztán egyébként az Európai Unióba. Ennek kapcsán merül fel az a kérdés, tisztelt képviselőtársam, hogy Magyarország felelőssége miként növekedett meg azzal, hogy földrajzi helyzeténél fogva valóban egy tranzitországnak minősül, és ennek az Európai Uniónak a schengeni határát kell hogy védje. Ha az elmúlt időszakot megnézzük, azt látjuk, hogy 2011-ben 1693 menedékkérő volt Magyarországon, 2012-ben 2157 menedékkérő volt. 2013-ban már egy ugrásszerű növekedés volt: 18 900, 2014-ben 42 777. Nos, képviselőtársaim, a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal mintegy 140 ezer menedékjog iránti kérelmet rögzített, és a szeptember 2-ai ORFK-adatok szerint ez a szám most 163 297 fő; ez 2-ai adat. Ebből a hatalmas növekedésből fakadóan megállapítható, hogy a nagyfokú migráció magában hordozza biztonságpolitikai kérdések felvetését is, hiszen a tömeges megjelenésen keresztül nem mindenki kerül a rendőrség látókörébe, a Bevándorlási Hivatal látókörébe sem. Így akár különböző terrorista sejtek is létre tudnak jönni és elősegíthető ezeknek a létrejötte. Nem beszélve arról, tisztelt képviselőtársaim, aki ismeri Ásotthalom, Mórahalom vagy Röszke környékét, akkor látja, hogy milyen egészségügyi problémákat is felvethet ez a hatalmas migráció, amely az országra hárul. [[Zaj a Jobbik padsoraiból.]] Az is egy nagyon-nagyon szomorú tény, hogy nap mint nap megfigyelhető, hogy a bevándorlók egyre agresszívabbakká válnak, mivel az Európai Unió egyre felelőtlenebbül arra bátorítja a bevándorlókat, hogy hagyják el hazájukat, és vegyék Európa felé az irányt. Nem is csoda, hogy a bevándorlók ebben egyre következetesebbek, és egyre követelőzőbbek, agresszívabbak lesznek, ha ilyen biztatást kapnak. Tisztelt Képviselőtársaim!Magyarország stabilizálja pénzügyi és gazdasági helyzetét [[Folyamatos zaj a Jobbik padsoraiból. Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] , ezáltal minél több munkahelyet teremt a magyar emberek számára. Ezt az elért eredményt védenünk kell, mert nem engedhetjük meg magunknak - csak ezt az egy példát említem meg -, hogy 2012-ben 1,1 milliárdot, 2013-ban 1,8 milliárdot, 2014-ben 2,6 milliárd forintot fordítunk a megnövekedett migrációra. Az itt rekedt és a végleges visszafordításig, a határozatok elkészültéig Magyarországnak kell gondoskodnia a napi ellátásról, az orvosi, egészségügyi ellátásról, a szociális ellátásukról, de például a zsebpénz biztosításáról is. Ez mind a mi adófizetőink pénzéből van rájuk fordítva, szolidárisak, humánusak vagyunk, de van egy határ, amit ez az ország elbír, és van, amit már nem. Nyugat-Európában is bebizonyosodott, hogy kulturális téren is adódnak nagyon nagy problémák. Nekünk meg kell védenünk határainkat, közép-európai országok, amelyek csak nemrég lábaltak ki a gazdasági válságból, nem engedhetik meg, hogy Brüsszel elhibázott politikájának kárvallottjai legyenek. Folytatni akarjuk a gazdaság fejlesztését a nélkül a teher nélkül, amit a Magyarországra érkező illegális bevándorlók elviselhetetlen áradata jelent [[Folyamatos zaj a Jobbik padsoraiból. Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] , nem engedhetjük meg, hogy az illegális bevándorlók veszélyeztessék a magyar emberek munkahelyét, szociális biztonságát.
Egy kis türelmet kérek, képviselő úr! Tisztelettel emlékeztetem a képviselőtársaimat, hogy televíziós közvetítés is van, és én szégyellem, ha nevetgélő képviselőket látnak a képernyőn egy drámai plenáris ülés kellős közepette. Bocsánatot kérek, hogy erre emlékeztetek. Folytassa, képviselő úr!
Köszönöm, elnök úr. Én eddig mindenkit tisztességgel meghallgattam. Abban bíztam, hogy képviselőtársaim vannak azon a szinten, hogy a másikat is meghallgatják. De az elnök úrnak muszáj volt felszólítani őket. Jogunk van, tisztelt képviselőtársaim, megvédeni kultúránkat, nyelvünket. [[Dr. Staudt Gábor: Úgy van!]] Úgy van, köszönöm, Staudt képviselő úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Sopron és környéke, ahol a határnyitás történt, országgyűlési képviselőjeként muszáj szólnom arról, és fontos emlékeztetnem arra a tényre ma, hogy Magyarország ugyanannak az Európának a védelmére tesz lépéseket most, mint annak idején, amikor megnyitotta határait az Európai Unió felé a németek előtt. Minden jelenbeli álságos és demagóg megnyilvánulás ellenére ugyanazon alapvető közös értékekhez való tartozás, közös megerősödésünk és hitünk volt a célja a diktatúra által emelt vasfüggöny lebontásának, mint ahogy a mostani határvédelmi rendszer felépítésének is. Olyan időket élünk most, amikor veszélybe kerültek értékeink, minden, ami európaiságunkban érték, ami biztos és maradandó alapja a fejlődésnek és a gyarapodásnak. Most a törvénytelen bevándorlás Magyarországot és Európát egyaránt fenyegeti. Veszélyt jelent közös értékeinkre, kultúránkra, de megélhetésünkre is. Ezért tisztességtelen összemosni az európai egység melletti, az európai népek és kultúrák, az összetartozás közös európai értékei melletti vasfüggönybontás és a veszélyt elhárító határvédelmünk megerősítését. A különbség, tisztelt képviselőtársaim, hogy a vasfüggönyt a diktatúra építette a saját népe és a magyarok ellen megfélemlítésünkre, kiszolgáltatottságunkra. Csak emlékeztetni szeretnék: még attól sem riadtak vissza, hogy aknazárat is létesítsenek a határ megőrzése érdekében a saját nemzetük terrorizálására. A határkerítést pedig, tisztelt képviselőtársaim, családjaink, településeink és mindennapjaink biztonsága iránti felelősség építteti, az életünk védelmére. Számunkra a tét ma már az európai életmód és életvitel, a biztonságunk, az európai értékek és a nemzetek megmaradása vagy eltűnése, illetve felismerhetetlenségig történő megváltozása, de ami annál még fontosabb, ma a tét Magyarország biztonsága, mindennapjaink biztonsága, otthonaink, gyermekeink biztonsága. Tisztelt Ház! Tizenegy éve vagyunk az Európai Unió tagjai. Azért legyünk annak tudatában, hogy az Unión belüli szabad mozgás uniós vívmány és jog. Minekünk ezt kell megvédeni, mert ezáltal tudunk mi, magyarok szabadon mozogni az Európai Unióban, és ezt használva mozognak a magyarok a határok ellenőrzése nélküli átlépéskor, amikor bárhova el tudnak menni az Európai Unióban. Nézzék meg, egy pillanat alatt az osztrák milyen káoszt tudott okozni, amikor bevezetett egyfajta határellenőrzést. Ezért kell nekünk ezt a schengeni határellenőrzést oly módon végezni, hogy ne tudjon az Európai Unió belénk kötni, mert az Európai Unió megteszi azt a kettős mércét, hogy amit ők gondolnak Franciaországban, illetve az alagútnál, azt szabad tenni, vagy szabad tenni Spanyolországban, vagy szabad tenni Bulgáriában, de Magyarországnak nem szabad tenni. [[14.10]] Ha a ’80-as évek végi magyar megnyilvánulások Európa javát szolgálták, tisztelt képviselőtársaim, akkor bízva hihetünk abban, hogy most, 2015-ben is tudunk hasonlóan dönteni, cselekedni Magyarország és Európa érdekében. Tisztelt Ház! Az Országgyűlésnek benyújtott T/5985. számú, egyes törvények Magyarország államhatárának hatékonyabb védelmével és a tömeges bevándorlások kezelésével összefüggő módosításáról… - az volt az indítványunk alapvető szándéka, hogy a honvédségnek szánt őrzés-védelmi feladatokkal egyúttal kimondja, hogy a rendőrséggel történő közreműködés során nem vonhatja el annak feladatát és hatáskörét, a honvédség által védendő létesítményeket a kormány rendeletben határozhatja meg. A honvédség új jogosítványa lehet például a gépjárművek közúti megállítása, továbbá a katonák, a rendőrök jogaihoz hasonló felhatalmazást kapnak a helyszínbiztosításra, területzárásra, valamint kényszerítő eszközök alkalmazására, illetve személyi szabadságot is korlátozó intézkedésekre. Az előterjesztésben kezdeményezzük, hogy a rendőrök és az illegális bevándorlók felkutatása érdekében bebocsátás vagy hatósági határozat nélkül is behatolhassanak magánlakásokba a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet idején. A rendőrségi törvényt úgy is módosítanánk, hogy a hatóság külföldi felderítő tevékenységet is folytathasson az embercsempészek elleni küzdelemben. A rendőrség emellett egy másik változtatással bevonhatóvá válna a válsághelyzet alatti járványügyi intézkedésekbe. Tisztelt Ház! Amikor a honvédség bevonását javasoljuk és a baloldali ellenzék - mondhatnám azt is, hogy törpe ellenzék - már odáig fajul, hogy a hágai bíróságon akarja megtámadni Magyarországot, erre azt tudom mondani, most miniszter úr éppen említette, hogy Ausztria honvédelmi minisztere miként vélekedett a miniszteri értekezleten. De szeretném emlékeztetni tisztelt képviselőtársaimat, hogy amikor Ausztria csatlakozott a schengeni zónához, valóban az osztrák határt, a Bundesheert őrizte és építette föl, és ugyanúgy gépkarabélyokkal szolgálatot teljesítő katonákat láttunk a magyar-osztrák határon, akik ugyanazt a célt szolgálták, amit Magyarország akar bevezetni. Azért szeretném ezt felhívni, hogy amikor a baloldali képviselők ilyennel foglalkoznak, akkor azt kérdezzék meg, hogy Ausztria azt hogyan tehette meg, és ne azt, amikor Magyarország egy válsághelyzetben, egy minősített helyzetben megpróbálja a határai védelmét ellátni. Szeretném azt is elmondani, akkor az osztrák rendőrség, az osztrák katonaság, ha valaki nem azon a bizonyos átkelőponton haladt át, azt bizony előállították, pedig európai, schengeni állampolgárok voltunk már akkor is, sőt meg is büntették 30-40 euróra azt, aki nem azon az útvonalon közlekedett. Úgyhogy amikor ezt a javaslatot letettük, azt kérem tisztelt képviselőtársaimtól, hogy valóban adjuk meg a felhatalmazást ezen a törvényen keresztül a honvédségnek, hogy segítse Magyarország védelmét. És ezek után köszönetet kell mondani a migrációs hullám ideje alatt a rendőrségnek, a Bevándorlási Hivatalnak, a TEK-nek, az Alkotmányvédelmi Hivatalnak és természetesen a honvédségnek, hogy erejét megfeszítve próbálta a határidőket teljesíteni és próbálja teljesíteni az elkövetkező időben. Éppen ezért arra kérem képviselőtársaimat, hogy most helyzet van, olyan helyzet van, amikor össze kell fogni, amikor mindent meg kell tennünk annak érdekében, hogy Magyarország határait megfelelő módon védjük, ezzel természetesen Európa határait és a schengeni határok védelmét látjuk el. Kérem, hogy ebben támogassák az előterjesztésünket és szavazzák meg, ezzel segítve Magyarország biztonságát, családjaink, gyerekeink biztonságát. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Firtl Mátyás képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik képviselőcsoportja jelezte, hogy két felszólaló ismerteti a frakció álláspontját. Elsőként megadom a szót Mirkóczki Ádám képviselő úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Államtitkár Urak! Képviselőtársaim! Elöljáróban szeretném leszögezni, hogy ha elhangzik kritika részünkről, az nem az a fajta opponensi magatartásunkból van, hogy mi ellenzékben vagyunk, és minden rossz, amit a kormány tesz, hanem tényleg arról szól a történet, hogy szeretnénk jobbá és hatékonyabbá tenni Magyarország és a magyar emberek védelmét az illegális bevándorlással kapcsolatban. Hozzáteszem, nekem nem hiányzik, hogy nincsenek itt a szocialista képviselők, de azt hiszem, hogy egy válsághelyzetben vagy krízishelyzetben jól mutatja a felelősségüket és a felelősségvállalásukat a mai részvételük vagy idézőjeles jelenlétük, hogy arra sem képesek, hogy a fizetésükért kvázi dolgozzanak, és azt tegyék, ami a feladatuk, nevezetesen, hogy hozzájáruljanak egy megfelelő döntéshozatalhoz. Ami a tegnapi négyötödös szavazásokat illeti, én szeretném most már egy picit visszadobni azt a labdát, hogy itt most mely ellenzéki képviselők gáncsolták azt, hogy az önök tervei szerint alakuljanak a dolgok. Tudjuk azt és tudtuk, hogy a baloldal nem fogja megszavazni, önök is tudták, hiszen előre nyilvánosságra hozták, hogy nem fogják támogatni. Rogán Antal, az önök frakcióvezetője azonban a következő felszólalással indította vagy zárta napirend előtti felszólalását: aki nem támogatja a Házszabálytól való eltérést, gyakorlatilag azt mondja, hogy megvonja a lehetőséget a magyar kormánytól a határok védelméhez, az az időt akarja húzni, a bevándorlókat akarja beengedni. Ezek után megnéztük, hogy min múlt: 4 szavazaton múlt, és 8-an hiányoztak önöktől. Konkrétan Budai Gyula, Csizi Péter, Kövér László, Orbán Viktor, Pánczél Károly, Rubovszky György, Szatmáry Kristóf és Szijjártó Péter. Tehát Rogán Antal szerint ők távolmaradásukkal nem támogatták a Házszabálytól való eltérést, azaz megvonták a lehetőséget a határok védelméhez, az időt akarják húzni, a bevándorlókat akarják beengedni. Ezt csak azért mondom, hogy ha olyan indokokkal állunk neki egyébként nagyon helyesen, hogy milyen válsághelyzet van és milyen súlya van minden egyes képviselő döntésének, akkor kérdezzék meg a prominens felsoroltakat, hogy vajon ők miért nem tették azt lehetővé, hiszen a Jobbik százszázalékos jelenlétével és támogatásával meglett volna a szükséges négyötöd, ha önök ugyanezzel a hozzáállással, amit másokon számon kérnek, teszik mindezt. De visszatérve a konkrét javaslathoz: az mégiscsak döbbenet és azt hiszem, hogy a tévénézők láthatták és hallhatták azt a fajta balliberális aggódást, ami most már hosszú ideje megy a honvédség körül, hát mégis milyen felháborító dolog, hogy magyar katonákat akarunk a magyar határok védelméhez. Azt hiszem, hogy ez az egy történet jól mutatja azt a törésvonalat, hogy ki az, aki alkalmas Magyarországon bármilyen közéleti pozícióra, felelősségre és ki az, aki nem. Azt számon kérni akár a kormányon, akár a kormányon kívül azokon a képviselőkön, akik úgy gondolják, hogy a magyar határokat védeni kell, és erre mi sem természetesebb megoldás, ha már nincs határőrségünk, mint a Magyar Honvédség, azért az döbbenet. Úgyhogy a liberálisoknak is innen üzenem, hogy kérdezzék meg más országokban, hogy mire használják a katonaságot, ha nem az ország, a határaik és a lakosaik, állampolgáraik védelmére. Alapvető feladat, örülünk neki, hogy ez a javaslat és javaslatunk meghallgatásra talált, és én személy szerint külön örülök, hogy a miniszter úr is komolyan gondolja, és a Honvédelmi és rendészeti bizottságban is, azt hiszem, a különböző kérdésekre kielégítő választ kaptunk. Itt is szeretném aláhúzni, hogy mi sem arról beszéltünk, nem tudom, hogy különböző liberális újságírók honnan veszik azt, hogy a Jobbik tűzparancsot szeretne. Pont az ellenkezőjéről beszélünk. És ezt fontosnak tartom itt is elmondani, hogy eszünk ágába nem jutott soha, hogy itt bármilyen civileket magyar katonákkal, rendőrökkel vagy bárki mással lövessünk halomra, szó nincs róla. De arról igenis beszélünk, hogy emberi élet kioltására alkalmatlan kényszerítő eszközökkel a határokat és a törvényeket be kell tartani és be kell tartatni. És tegye ezt honvéd, tegye ezt rendőr vagy bárki más, nagyon helyesen jár el. Az imént láttam Kontrát államtitkár urat, bár most nem látom, én ezt igazából hozzá intézném: elhangzott, hogy a honvédség mellett 3600 rendőrt fognak még a határokra vezényelni szeptember 15-étől. Gondolom, ennek nagy része a készenléti rendőrség kötelékéből fog állni, viszont elhangzott, hogy egy másik részre úgynevezett határvadász századokat hoznak majd létre iskolás gyerekekből gyakorlatilag, hiszen még kiképzetlen és a rendőrképzőt be nem fejezett tanulókat is szükség esetén le fogják vezényelni. Ez azért már egy picit problémás. Mi azt gondoljuk, hogy a Készenléti Rendőrség alkalmas ilyen feladatra, a Magyar Honvédség alkalmas ilyen feladatra, hiába állítja Harangozó Tamás, hogy a magyar katonák erre nincsenek kiképezve. Azért én emlékeztetném, hogy ha már alapul vesszük az általunk soha nem támogatott külföldi katonai missziókat, azért akár a KFOR-, akár az afgán vagy az iraki szerepvállalásban is bizony az objektumvédelemre és nagyon sokféle helyzetre ki voltak képezve és ki vannak képezve a magyar katonák, és miért ne a magyar határokat tudnák védeni. [[14.20]] Mi ebben is ellentmondunk a szocialistákkal szemben. Amit szeretnék hangsúlyozni, itt Németh Szilárd képviselőtársamtól ismét elhangzott, hogy az Európai Unió a felelős. Nem vitatom a képviselőtársam szavait, szerintünk is felelős az Európai Unió dilettáns politikája és olyan dilettáns megnyilatkozásai, amelyek tovább hergelnek embertömegeket arra, hogy különböző célországok felé vegyék az irányt, de ha a felelősség kérdéséről beszélünk, akkor ne feledkezzünk el, és mindig tegyük hozzá legalább a jegyzőkönyv kedvéért az Amerikai Egyesült Államok felelősségét. Azért az Európai Uniót azzal hibáztatni, ami történt az arab tavasz eseménysorában vagy az Európai Uniót azzal hibáztatni, ami a Közel-Keleten van, lehet, de a kizárólagos felelősséget nem lehet a nyakába varrni. Itt az Amerikai Egyesült Államoknak nagyon komoly szerepe van, és az Amerikai Egyesült Államok furcsa mód hónapok óta kínos csendben van a menekültválsággal kapcsolatban. Semmit nem szól, és nem véletlen, és ugye, egy titkosszolgálathoz értő vagy titkosszolgálati feladatokhoz értő illető, amikor azt mondja, hogy mindig azt kell vizsgálni, hogy kinek az érdeke, a második kérdés pedig legyen az, hogy kinek van rá pénze és lehetősége, akkor én azt gondolom, hogy a felelősség kérdésében megint túlnyúlhatunk az Európai Unión, de nem ebbe szeretnék beleragadni. Ami a határzárat és a kerítést vagy a majdani kerítést illeti, vagy a műszaki akadályt, én azt értem, amikor a kormány részéről elhangzik, hogy ez szeptember 15-ével nyer értelmet, amikor élőerő fogja védeni most még csak a műszaki akadályt, később a kerítést, de azt azért szeretném hangoztatni, hogy sajnos Orbán Viktor ágyazott meg annak az elvárásnak, hogy az augusztusi határidővel „megoldódik” a probléma, hiszen Erdélyben is arról beszélt, hogy ha a kerítés elkészül, akkor nem lesz gond. És számtalan esetben újságírói kérdésekre is elmondták, és soha nem tették mellé, hogy majd ha a honvédség le lesz vezényelve, majd ha a rendőri erők meg lesznek erősítve. És ezért alakult ki az átlagemberben, a - csak mondjuk úgy - napi egy hírt vagy híradót fogyasztó emberekben az a vélekedés, hogy ha elkészült augusztus 31-ével ez a műszaki akadály, akkor hogyan lehetséges, hogy özönlenek naponta x ezres lélekszámban az illegális határsértők. Az pedig, hogy mennyire kell toleránsnak lenni vagy mennyire kell együttérzőnek lenni, ne haragudjanak, az egy fontos dolog, és azt hiszem, hogy abban egyetértünk, hogy aki dokumentumok nélkül, szándékosan eldobva, szétszaggatva a személyi azonosításra alkalmas iratokat, illegális módon, kvázi már bűncselekményt elkövetve igyekszik egy országba, annak nincs joga kérni együttérzést és olyan ellátást, ami ellen egyébként hergelnek nagyon sokan, és próbálják Magyarországot lejáratni. Mi azt gondoljuk, egy szó mint száz, nem elveszve a részletekben: fontos javaslat van előttünk, támogatjuk is a javaslatot, nyilván az aggályainkról fogunk még beszélni, de ez nem a honvédséget érinti, sokkal inkább majd a rendőrséget, és kívánunk eredményes munkát. Ami viszont fontos, és talán kérdésként felmerül, hogy ha arra kapnánk egy választ akár miniszter úrtól, akár mástól, hogy ha például olyan szituáció alakul ki majdan egy tranzitzónánál, ami most kialakult Röszkén, hogy megvadulnak, agresszív módon fellépnek, és megpróbálnak kitörni, akkor vajon majd a katonaság hogyan és miként fog eljárni. Én nem őket féltem elsősorban, hanem majd a parancsot osztót, hogy mire kaphatnak parancsot. Tisztában vagyok azzal, hogy a honvédelmi törvény szépen meghatározza azokat a lehetőségeket, amivel eljárnak, de a közvéleményt elsősorban az érdekli, hogy olyan ne fordulhasson elő, ami még szeptember 15-ig nagy valószínűség szerint elő fog, hogy hogyan és miként segítik át most még rendőrök az illegális határsértőket a műszaki akadályon. Nyilvánvalóan a honvédségnek pont az ellenkezője lesz a feladata, és nagyon bízom benne, hogy ez hatékonyan fog működni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, Mirkóczki Ádám képviselő úr. Megadom a szót Z. Kárpát Dánielnek, hogy a hátralévő időben mondja el gondolatait.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő csomag végül is a rendőrség és a honvédség feladatait kívánja összehangolni annak érdekében, hogy Magyarország határainak a védelme hosszabb távon is szavatolható legyen. És ebből adódnak az első kérdések. Hosszas vita bontakozott ugyan ki arról, hogy alaptörvény-módosításra van-e szükség annak érdekében, hogy egyáltalán odavezényelhető legyen a honvédség, és aztán milyen eszközrendszerrel lehet majd bevetni a későbbiekben. A Jobbik ennek érdekében benyújtott egy alaptörvény-módosító csomagot, amelyik ezeket a félreértéseket eloszlatja. Nyilvánvaló módon az lenne célszerű, hogyha ezeket a maga teljességében tudnánk tárgyalni, de azt is látnunk kell, hogy a vita alapja hiányzik, jelesül az a kerítés, az a fizikai határzár, amelyet valóban - helyes a felismerés - a Jobbik régóta mondja, emberi erővel, erőforrással kiegészítve lehet csak védeni. Az a gyoda ugyanis, amivel találkozunk, hát, még sudár hölgyek által is könnyen áthágható. Ugye, a környéken talált eldobált télikabátok igen nagy számából arra lehet következtetni, hogy bizony igen gyakran élnek azzal az eszközzel, hogy lehajtják ezt a kerítést és egyszerűen átlépnek fölötte. Tehát a valódi kerítés, nem a gyoda, hanem a kerítés mikor készülhet el? Hiszen az ezzel kapcsolatos határidő lejárt. És aztán nyilvánvaló módon az a kulcskérdés, hogy díszszázadokat szeretnénk ott látni vagy pedig érdemben beavatkozó, cselekvő erőt. Nyilvánvaló, hogy az utóbbi felé kell hogy elhajoljunk. Egy másik fontos kérdés az, hogy bizony katonáink hazahívása milyen szinten és hogyan merülhet fel. Hiszen azok, akik különböző missziókban vesznek részt, adott esetben nemcsak annyian vannak, hiszen van, aki éppen itthon piheni ki a fáradalmakat, van, aki már készül a következő misszióra, tehát itt azért egy nagyobb, igen jól képzett, bevethető, hasznos létszámról beszélünk, és egyértelmű módon egy olyan igazi erőforrás, amely bevethető és felhasználható lenne. De ami igazán megragadja az ember figyelmét, az a rendőrségről szóló törvény módosítása, annak is az a része, amely a járványügyi intézkedések megtételét, foganatosítását teszi lehetővé. Mi szükségesnek tartjuk, még akkor is, ha bizonyos részei a hatályos jogszabályok alapján is lehetséges módon elrendelhetők, de azt is láthatjuk, hogy ami most éppen zajlik ezen vita közben, hogy a semmiféle szabályt be nem tartó migránsok tömege éppen masírozik át mind a fővároson, mind pedig kitörtek több százan Röszkénél, egy olyan helyzetet vetít előre Magyarországon, ami az eddiginél sokkal markánsabb, radikálisabb eszközökkel kezelhető csak. Önmagában az a hatalmas közegészségügyi és járványügyi veszélyhelyzet, hogy százak, ezrek masíroznak át népesen lakott területeken, városokon vagy akár a fővároson, egész egyszerűen tarthatatlan. Értjük mi, hogy a kormányzat esetében felmerül egy csiki-csuki játék is, miszerint azért nem olyan rossz a Fidesz-KDNP-nek most az, ha ez a problémakör a médiában közvetíthető, igen nagy hangsúlyt kap, hiszen aztán a keményebbnek szánt beavatkozó lépései adott esetben alátámaszthatók. De ez ne legyen indoka annak, hogy kitesszük a polgári lakosságot olyan kontaktusnak a jövevényekkel, amely teljes mértékben indokolatlan, és adott esetben veszélyhelyzetet rejt magában. Amikor jövevényekről beszélünk, akkor valóban ne csak a 2-3 éves kisgyermekeket lássuk magunk előtt, hiszen bár a média erről szeret beszámolni, a valóság és a valódi mérések azt bizonyítják, hogy 83 százalékuk az érkezők viszonylatában harcképes korú férfiember, tehát itt a 18-35 vagy inkább a 18-40 közötti korosztályra tessék gondolni. Érdekes módon, amikor Szulejmán hadserege megjelent közel olyan létszámmal, mint ahányan most ebben az évben behatolnak hívás nélkül, illegális módon Magyarországra, akkor másfajta volt az ország reakciója. Azóta hosszú idő telt el, a történelem egy másik korszakába léptünk, de az, hogy védtelenül tehessék meg ezek az emberek, hogy itt lépnek be az Európai Unió területén belülre, és Magyarország Kormánya ezt béna kacsaként szemlélje, ez egészen elképesztő. Tehát arra kérjük önöket, gyorsan menjen át ez a csomag, fogadják meg azokat a módosító javaslatokat, amelyek jó irányban javítják ezt, és ne magánemberek indokolatlan házkutatásaira próbáljanak felhatalmazást nyerni, hanem határvédelemre és arra, hogy a zéró tolerancia elve alapján senkit ne engedjenek át illegális módon a magyar határon. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Most megadom a szót Schiffer András frakcióvezetőnek, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat érdemi része előtt szeretnék azért részben arra is reflektálni, amiről Z. Kárpát képviselőtársam az imént beszélt. [[14.30]] Tehát azért azt lássuk, hogy az a tömeg, amely megindult részben a Közel-Keletről, részben Afrikából, pontosan olyan konfliktuszónákból indult útnak, amely konfliktuszónák kialakulását, azt gondolom, nagyjából hasonló módon ítéljük meg. Magyarul, itt igenis számtalan gyermekes család, számtalan fiatal, tinédzserkorú férfi indult el, és azt is látjuk, akár a magyarországi felvételekről, akár a mediterrán térségben készült szívszorító felvételekről, hogy nagyon kemény emberi drámák, tragédiák vannak azok mögött, akik itt bebocsátást kérnek. [[Z. Kárpát Dániel: Egy részük mögött.]] Egy részük mögött, Z. Kárpát képviselőtársam, de ahhoz, hogy az emberiesség és egyáltalán az önök vagy az alaptörvény által is vallott keresztény, humánus elveknek megfelelően lehessen eljárni, ehhez meg kell nézni, hogy akik ide bebocsátást kérnek, azok között - itt egyedi emberekről van szó, Apáti képviselő úr - kik azok, akik valóban háborús menekültek akár Afrikából, akár Szíriából, Afganisztánból, és kik azok, akik nem. Ehhez humánus eljárásra és tisztességes menekültügyi eljárásra van szükség. Éppen ezért létérdekünk, hogy olyan eljárásrend legyen, ahol valóban meg lehet különböztetni a menekülteket, az oltalomra jogosultakat a gazdasági bevándorlóktól, meg lehessen különböztetni azokat, akik a háború elől menekülnek, el lehessen dönteni egy tisztességes eljárásban, hogy ki honnan jön. Én azt gondolom, kedves jobbikos képviselőtársaim, hogy ehhez mind a magyar hatóságoknak, mind egyébként az európai társhatóságoknak a megfelelő gyakorlatuk megvan. Valóban nagyon nehéz a helyzet akkor, amikor a magyar kormány ahelyett, hogy a kapacitásokat bővítette volna, a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal költségvetését egyenesen csökkentette a májusban benyújtott 2016-os költségvetésben. Tehát ahhoz, hogy tükörbe tudjunk nézni, ahhoz, hogy meg tudjunk felelni akár az Alaptörvény elvi elvárásainak, akár annak a rendnek, amit itt, Magyarországon is érvényesíteni akarunk, igen, emberként kell kezelni őket, igen, el kell ismerni azt, hogy ezek az emberek nagyon gyakran olyan háborúk, olyan fegyveres konfliktusok elől menekülnek, amiben éppen a Nyugatnak van óriási felelőssége, de ennek a Nyugatnak egyébként Magyarország is része, és ha már szóba került Magyarország katonai szerepvállalása akár Észak-Kurdisztánban, akár másutt, Afrikában, illetve Ázsiában, igen, ezzel egy felelősség is jár. Azt is át kell gondolni, hogy azok a műveletek, amelyekhez Magyarország az áldását adta az elmúlt években, mennyiben okozói azoknak a kríziseknek, amelyek egyébként elindították, generálták, erősítették ezt a bevándorlási hullámot. Szembe kell nézni azzal, hogy ahogyan a katonai szövetség, aminek Magyarország is részese, hozzányúlt az észak-afrikai, közel-keleti válságokhoz, az egy rendkívül felelőtlen, kalandor politika volt. Ezt ki kell mondanunk, miniszter úr. Meg kell nézni, hogy akár csak az a beavatkozás, amit 2003-ban összpárti MSZP-s, fideszes támogatás mellett, ugye, a Medgyessy-kormány elsőként loholt és adta áldását az iraki beavatkozáshoz 2003-ban, ez az iraki beavatkozás, az, hogy ott a nemzetközi jogot lábbal tiporta az Egyesült Államok és a Blair-kormány, az mennyiben okozója annak, hogy ez a nemzetközi jogi rezsim mára megrendült. Ezt én elmondtam egyébként akkor is, amikor az észak-kurdisztáni katonai beavatkozásról folyt a parlamenti vita. Ha azt kiabálják be itt a jobbikos képviselőtársaim, hogy egy részük az, aki valóban menedékjogra jogosult, ha azt mondják, hogy kevesebb mint 10 százalék, Apáti képviselőtársam szerint, Z. Kárpát képviselő úr valami olyasmit mondott, hogy 82 százalékuk hadra fogható férfi – remek, ezt honnan tudják? Ezt honnan tudják? Én azt gondolom, hogy pontosan a magyar kormánynak [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Meg tudjuk állapítani!]] , illetve a magyar szakigazgatási szerveknek, a szakszolgálatoknak lenne az a feladatuk, hogy a Magyarországra érkező vagy a Magyarország felé útban lévő bevándorlók esetében legyen egy világos kép arról, hogy mi az összetétel, honnan jönnek, miért jönnek, és mi az összetételük. Nincs erről pontos információnk. Az, hogy a jobbikosoknak nincs vagy nekünk, LMP-seknek nincs pontos információnk, ez egy dolog, de elég szomorú, ha a magyar kormánynak erről nincsen pontos képe, márpedig a jelenlegi helyzet ezt mutatja. Még valami: ha már ennek a törvénynek az indokoltságáról beszélünk, azt is meg kell nézni, hogy az elmúlt napokban azok az események, amelyek sajnálatos módon a világsajtót is bejárták Budapestről, Bicskéről, ezek az események, amelyek egyébként joggal rendítették meg a magyar emberek biztonságérzetét is, ezek miért keletkeztek. Én egyáltalán nem tartom viccesnek azt, hogy az előző vitában itt volt szóváltásunk Apáti képviselőtársammal, hogy ha súlyosan traumatizált emberek megtesznek több ezer kilométert, és utána ezeket az embereket egy számukra ismeretlen országban a vasút, a különböző állami szervek egész egyszerűen szívatják, magyarul: elindítják egy vonattal, hogy majd Bécsbe fogtok érkezni, és aztán véletlenül Bicskére mennek Bécs helyett [[Dr. Répássy Róbert: Senki nem mondta nekik, hogy Bécsbe fognak érkezni!]] , némi pár betű eltérés, akkor utána ezeknél az embereknél elpattan a cérna. Azt gondolom, hogy ez nem egy vicces helyzet. Azt kell látni, hogy abban, hogy a biztonsági helyzet megrendült az elmúlt napokban, ebben kőkeményen benne van az a tétel, hogy a magyar kormány, illetve a különböző magyar szervek, ideértem a Magyar Államvasutakat is, nem világosan, egyértelműen és következetesen cselekedett. Benne van a biztonsági helyzet megrendülésében az is, hogy azok a személyek, akik menedékjogot kérnek, akik illegálisan bejönnek Magyarország területére, nem kaptak világos és egyértelmű tájékoztatást arról, hogy úgy mondjam, nagyon egyszerűen, mi a rend. Ezt nem rajtuk kell számon kérni, miniszter úr. Miért van az, hogy civil önkéntesek azok, akik megpróbálnak fárszi meg urdu nyelven valamiféle nagyon alapvető tájékoztatást adni ezeknek az embereknek, hogy merre hány méter? Ez a magyar kormány feladata lenne, és még egyszer, mielőtt még itt jobbikos képviselőtársaim bekiabálnak, hogy itt migránssimogatásról beszélek, nem! Túl azon, hogy nekik is vannak emberi jogaik, ez elsősorban a magyar emberek érdeke. Az, hogy ezek a személyek a Keleti pályaudvarnál vagy bárhol másutt korrekt tájékoztatást kapjanak arról, hogy mi a rend, hova, merre lehet menni, és merre nem lehet elmenni, és mikor mit várhatnak, ez a magyar kormánynak lenne a kötelessége. Ehhez nem a honvédséget kell bevetni, ehhez tisztességes hivatali eljárás kellene. Ami a konkrét törvényjavaslatot illeti, továbbra is azt tudom megerősíteni, hogy ez a törvényjavaslat két szempontból is alaptörvény-ellenes. Egyrészt a T/5985. törvényjavaslat, amiről most tárgyalunk, ez logikailag az imént, egy-két órával ezelőtt elfogadott törvényjavaslatra épül. Elmondtam már abban a vitában, hogy akárhogy is bűvészkedik a Fidesz vagy a Habony-művek a szavakkal, az a bevándorlási szükséghelyzet, amiről rendelkezett az imént az Országgyűlés, ez is az Alaptörvényben külön kezelt különleges jogrendnek egy speciális válfaja. Tekintettel arra, hogy az Alaptörvény kimerítően felsorolja a különböző szükséghelyzeteket, a különleges jogrendet, bevezetni tartalmilag egy olyan jogintézményt, amely tartalmilag különleges jogrendet jelent, hiszen egy adott nagyon precízen leírt állapothoz képest az egyébkénti jogszabályokhoz speciális szabályokat telepít, ez a különleges jogrend alkotmányos szabályainak a kijátszása. Alaptörvényt tetszettek volna módosítani! A kétharmad a Jobbikkal ugyanúgy meglett volna, miniszter úr. Nem értem, hogy akkor, amikor ilyen súlyos dolgokról beszélünk, önök bevándorlási szükséghelyzetről beszélnek, a honvédséghez új feladatokat akarnak telepíteni, miért kockáztatják azt, hogy a saját Alaptörvényükbe belebuknak. Azt gondolom, ez önmagában egy egészen elképesztő felelőtlenség. Tisztelt Országgyűlés! A másik ok, amiért azt gondolom, hogy ez a törvényjavaslat alaptörvény-ellenes, az, hogy ahogyan a különleges jogrendet taxatíve felsorolja, megállapítja ennek a különböző helyzeteit a magyar Alaptörvény, ugyanígy az Alaptörvény, ha összehasonlítjuk például a 45. és a 46. cikkelyt, akkor világosan elkülöníti, hogy mi az, ami a honvédségnek, és mi az, ami a rendészeti szervek feladata. Lehet külföldi példákkal dobálózni, ez megtették önök itt az alkotmányos rombolás idején is, de a helyzet úgy áll, hogy igen, vannak országok, ahol keverednek a honvédségi, rendészeti feladatok bizonyos szerveknél, lásd a Nemzeti Gárdát az Amerikai Egyesült Államokban, viszont az önök által megalkotott Alaptörvényben, jegyzem meg, a korábbi alkotmányban is, szigorúan szét vannak választva a védelmi és a rendészeti feladatok. Itt van a 45. és a 46. cikk, miniszter úr. Nincs abban vitánk, hogy a határvédelem a honvédség alkotmányos kötelezettsége - a határvédelem, de a határrendészet nem. [[14.40]] Tehát egyrészt, nem belemenve az elvi kérdésekbe, azt gondolom, hogy ehhez is tetszettek volna alaptörvény-módosítást kérni. Le van írva, azt mondja, hogy a Magyar Honvédségnek feladata az ország függetlenségének [[Dr. Vas Imre: Alapvető!]] területi épségének és határainak védelme. [[Hende Csaba: Alapvető feladata.]] Nincs itt, miniszter úr, nincs itt az „alapvető”. Olvassa el, odaadom önnek, nincs itt, ki tetszettek hagyni az Alaptörvény szövegéből az „alapvető” szót! Itt van még egyszer: „Magyarország fegyveres ereje a Magyar Honvédség. A Magyar Honvédség alapvető feladata Magyarország függetlenségének, területi épségének és határainak - miniszter úr - katonai védelme.” Nem az van, hogy a határainak alapvetően katonai védelme, határainak katonai védelme. [[Derültség.]] Miniszter úr, hogyha utána továbbolvassa a 46. cikket… [[Zaj, közbeszólások. Az elnök csenget. Hende Csaba: De ott van az alapvető vagy nincsen?]] De miniszter úr, nem oda van telepítve, és utána viszont, amikor a rendőrség feladatairól rendelkeznek, ott pedig azt mondja, hogy a rendőrségnek pedig az államhatár rendjének védelme a feladata. A két dolog nem ugyanaz. Tehát magyarul: szét van választva a 45. és a 46. cikkelyben a védelmi és a rendészeti funkció. Van viszont egy konkrét probléma is, túl azon, hogy Alaptörvényt kellene módosítani. Nevezetesen az, hogy jelenleg, nyilván a korábbi és a jelenlegi alkotmányos rendnek megfelelően, külön folyik a katonai és a rendészeti képzés. Rendészeti feladatokra rendőrök vannak kiképezve, rendészeti szakközépiskolákban, illetve a rendvédelmi szakon korábban a Rendőrtiszti Főiskolán. Tehát nézze, nyilván túlzás, de azt is lehet mondani, hogy miután az önök áldásos tevékenységének, meg az önök elődei áldásos tevékenységének hála, lassan ápoló- és orvoshiány van a magyar kórházakban, a magyar műtőkben nincs elég sebészorvos és ápoló, azt is lehet mondani, hogy végül is a szabók is láttak már tűt meg cérnát, akkor őket is küldjük be a műtőkbe. A katonák, akiket önök be akarnak vetni, egész egyszerűen - pontosan a korábbi és a jelenlegi alkotmányos szabályozás miatt - nincsenek felkészítve azokra a rendészeti feladatokra, amelyeket önök a honvédséggel akarnak ellátni. [[Hende Csaba: Súlyos tévedés!]] Ami támogatható lenne ebben a javaslatban, az az, hogy egy ilyen szükséghelyzetben, amit az iménti törvény megállapított, hogy a kormány kihirdethet, humanitárius és logisztikai feladatokban a honvédség nyújtson segítséget a rendőrségnek. Ezt tudnánk támogatni. Itt nem erről van szó. Természetesen arról is szólni kell, hogy miközben a rendőrségi jogkörbővítésnek vannak olyan elemei, amelyek támogathatóak, vagy legalábbis irányában támogathatóak, gondolok itt a járványügyi szabályokra vonatkozó módosításra, az, hogy egész egyszerűen egy újabb biankó csekket adnak a rendvédelmi szerveknek, hogy magánlakásokba csak úgy beléphetnek, ez már nem a bevándorlási krízisről szól. Ez továbbmegy azon az úton, hogy önök az államhatalmat akarják teljes egészében a polgárok magánszférája fölé helyezni. A helyzet úgy áll, hogy a jelenlegi rendőrségi törvény, tehát a hatályban lévő 1994. évi XXXI. törvény is lehetőséget ad, tehát a jelenlegi rendészeti jogkörök is lehetőséget adnak pont az imént elfogadott büntető törvénykönyvi módosítás miatt, hogy adott esetben lakásba belépjenek. Igaz, szűkebb körben. Tehát önök arra akarnak lehetőséget teremteni, hogy a rendőr, mondván, hogy ő migránsokat keres, bárkinek a lakásába belépjen. Becsöngethet Gyurcsány Ferenchez is, becsöngethet bárki máshoz is, aki nem hozza nyilvánosságra, mondjuk, a sajtóban. Ez egészen elképesztő! Miniszter Úr! A hatályos rendőrségi törvény 39. §-a már most lehetővé teszi azt, hogy bűncselekmény elkövetésének megakadályozása, megszakítása céljából, elfogási célból be lehet lépni magánlakásba. És továbbmegyek: szabálysértést felszólítás ellenére folytató személy előállítása céljából szintén be lehet lépni magánlakásba. Tehát ezért mondtuk azt, hogy a jelenlegi krízis kezelésére ez a módosítás sem alkalmas, megvannak a rendőrségi törvényben már most azok a jogok a rendőrségnek, ami alapján bűncselekmény esetén be lehet lépni lakásokba. A néhány órával ezelőtti Btk.-módosítás ráadásul konkrétan reagált a jelenlegi helyzetre; ez teljesen szükségtelen, és éppen a megóvni célzott magyar emberek jogainak súlyos sérelmével jár. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Schiffer András frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk, és most az elsőként jelentkezett független képviselőnek, Fodor Gábor képviselő úrnak adom meg 15 perces időkeretben a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Engedjék meg, hogy a liberálisok nevében magam is elmondjak néhány gondolatot a szóban forgó témával kapcsolatban, illetve természetesen ahogy képviselőtársaim is tették ezt, igyekszem magam is az egész témakörhöz, az egész kérdéskörhöz, a menekültkérdés kezeléséhez is hozzászólni, hiszen a beterjesztett törvényjavaslat a rendőrség és a katonaság működéséről és felhatalmazásáról is ugyancsak ezt a kérdést érinti. Nos, azzal szeretném kezdeni, hogy mi, liberálisok természetesen azon az állásponton vagyunk, hogy nem volt támogatható a kormány által ma beterjesztett javaslatok egyike sem, de némileg más indokok alapján, mint amelyek elhangzottak itt a Házban. Először is két szempontot szeretnék az önök figyelmébe ajánlani, amely két szempont szerint szerintünk nem támogathatóak a javaslatok, és rossz úton jár a kormány. Az egyik szempont az, hogy önmagában, ahogy a kormány kezeli a menekültkérdést, amiről egyébként mások már említést tettek, legutóbb Schiffer András frakcióvezető úr, az nem egy humánus megoldás, kifejezetten hangulatot gerjeszt a menekültekkel szemben, kifejezetten negatív színben állítja be őket, ahogy ez a plakátkampány idején is történt, és egy rossz, helytelen, téves út. Se nem civilizált, se nem humánus ez a megoldás, még akkor is, ha lehet olyan intézkedéseket foganatosítani, amelyekben vitatkozhatunk, és amelyekről azt gondoljuk, hogy lehet, hogy van, aki egyetért, lehet, hogy van, aki nem ért vele egyet. Mondjuk, a kerítés felállításáról lehet vitatkozni, meg lehet győzni szerintem egymást normálisan, lehet, hogy szükség van rá, lehetséges, lehet, hogy nincs rá szükség. Ezekről lehet értelmesen vitatkozni. Azt biztos, hogy nem lehet megcsinálni, hogy kriminalizálunk embereket, hogy potenciális célponttá tesszük őket, bűnbakká tesszük őket, azért, mert menekültek. Ez elfogadhatatlan. Tehát nekünk azért, mert a kormány erre az útra lépett, ezért többek között az egész csomag elfogadhatatlan. A másik fontos szempont, amit ebben a vitában megint csak érintőlegesen már képviselőtársaim említettek, megint csak tudok utalni előttem Schiffer András képviselő úrra, részben Németh Szilárd is, de Mirkóczki Ádám is említést tett erről, ez az egész kérdéskörnek azért a külpolitikai háttere, vagy ha szabad úgy fogalmaznom: a lényege igazából. Mi azért sem támogatjuk a kormány javaslatait, mert azt gondoljuk, hogy a kormány a területen is rossz úton jár, hogy nem arra törekszik, hogy egy egységes európai uniós álláspont jöjjön létre, hanem különutas politikát folytat. Önmagában az, hogy különutas politikát folytat, természetesen megint nem egy erkölcsi kategória, nem bűn, lehet az jó, lehet az helyes, de jelen pillanatban az Uniónak az egysége kulcsfontosságú. Azt látnunk kell - és ezt szerintem mindannyian látjuk, akár kormánypárti oldalról beszélnek a felszólalók, akár ellenzéki oldalról -, hogy amiben benne vagyunk, ez az egész probléma, az egész menekülthullám, az bizony az elmúlt időszakra visszatekintve, az elmúlt pár évre, évtizedre és az előttünk álló időszakra nézve is tényleg a legsúlyosabb kihívás az Unió számára. Az világos, hogy az Európai Unió nem tudja a menekülteket befogadni, ilyen számban nem tudja. Tehát ezt a kérdést kezelnie kell. Lehetetlen. Magyarország sem tudja ezt a nagyszámú menekültet befogadni, és az Unió sem tudja. Erre civilizált szabályokat kell találni, hogy kik azok, akik valóban jöhetnek és valóban beléphetnek, és kik azok, akik nem, és ebben valóban tiszta beszédre van szükség. Nem könnyen születik ez meg az Unióban, hiszen 28 országnak kell különböző érdekeit és álláspontjait összehangolni. De Magyarországnak nem azzal kellene észrevetetnie magát, hogy szembemegy az Unióval, beterjesztenek elénk egy olyan határozati javaslatot, amelyben az Európai Unió szerepel megnevezve felelősként, bűnbakként az egész kialakuló helyzetért, hanem arra kellene törekednie Magyarországnak, hogy tegyen meg mindent azért, hogy ha kínnal-keservvel is, de szülessen meg egy egységes európai uniós álláspont. Mert hogyha nincs egységes uniós álláspont, akkor lényegében azok malmára hajtjuk a vizet, akik számára ez az egész borzalmasan súlyos válság kedvezőnek tűnik, merthogy a zavarosban tudnak halászni. Mert valójában mi van az egész probléma mögött? Sok mindenről beszéltünk itt, volt, aki az Uniót kárhoztatta. Lehet kritizálni az Uniót, szerintem egy csomó kérdésben, lehet ez a kritika jogos, de nem az Európai Unió tehet arról alapvetően, hogy ez a helyzet kialakult. [[14.50]] Vannak, akik itt az Amerikai Egyesült Államokat ostorozták, lásd a Jobbik és az LMP felszólaló képviselőit. Természetesen az Amerikai Egyesült Államok is hibáztatható, de nem az Amerikai Egyesült Államok tehet erről a kialakult helyzetről. Aki alapvetően tehet róla, és aki számára jó ez az egész szituáció, az az Iszlám Állam jelen pillanatban és a radikális iszlám fundamentalizmus, amely az egész világ számára a legsúlyosabb kihívást jelenti jelen pillanatban. Ezért is jogos minden felvetés egyébként, minden kritika a Jobbik képviselői számára, akik még az elmúlt években többször az iszlámmal szimpatizáló és az iszlámmal kapcsolatban megengedő álláspontot hangoztattak. Természetesen nem kell az iszlámot démonizálni. Tehát félreértés ne essék, itt a radikális vallási fundamentalizmusról van szó, annak egy politikai válfajáról, amelyik a legsúlyosabb kihívás ma nemcsak az ország, hanem a világ számára, az egész Európai Unió számára. Tehát itt az alapprobléma az Iszlám Állam. Tehát nem tévesen kell bűnbakokat keresni, tehát nem az Unió a bűnbak, nem az Uniót kell elítélnünk, nem az Európai Unió idézte elő ezt a helyzetet. Az Unió jelen pillanatban nem találja az utat, nem találja a választ. Nem az Amerikai Egyesült Államok a bűnbak, azért, mert nagyon helyesen egy értékorientált politika szellemében nem a diktátorok mellé állt, amit sokan kritizáltak annak idején, akár az arab tavasz idején, hanem próbálta segíteni a demokratikus folyamatokat. [[Moraj a Jobbik soraiban.]] Volt, ahol ez sikeres volt, lásd Tunézia, volt, ahol nem volt sikeres. Tehát nem az Amerikai Egyesült Államok tehet erről, itt az Iszlám Állam az alapprobléma, az az Iszlám Állam, amely emberellenes, civilizációellenes politikát folytat. Tudjuk azt, hogy mit művel azokkal a polgárokkal, akik a fennhatósága alá kerülnek, tudjuk azt, hogy micsoda borzalmas kegyetlenséggel lép fel ezekkel a szerencsétlen emberekkel szemben [[Folyamatos zaj.]] , és tudjuk azt, hogy lényegében ez a gondolkodásmód, mentalitás, amely az Iszlám Államot jelenti, teljes egészében fenyegeti a nyugati civilizációt, azt a nyugati civilizációt, amely sokunk számára meghatározó és megvédendő érték ebben a Házban. Tehát ez az alapprobléma, tisztelt képviselőtársaim, ez van az egész kérdés mögött. Természetesen mélyebbre is lehet ásni, de én most nem szeretnék ebben a vitában ennél mélyebbre menni. De egy biztos, hogy nem szabad tévesen meghatározni szerintem a kiindulópontot, és nem szabad tévesen bűnbakká tenni senkit sem. Ezért is hibás szerintem a kormánynak ez a beterjesztett, Európai Uniót elítélő határozati javaslata, amely szintén azok közé tartozik, amelyekre mi nemet mondunk. Tehát alapvetően, még egyszer hangsúlyoznám, a „nem” álláspontnak a két indoka a részünkről, a liberálisok részéről először is az, hogy démonizál, bűnbakká tesz embereket elfogadhatatlanul és megengedhetetlenül, ez javarészt a menekülteknek a többségére vonatkozik. A másik pedig, hogy nem arra törekszik, hogy az Unió egységes álláspontot hozzon létre és ez az egységes álláspont valamilyen módon erőt jelentsen, politikai erőt, hanem önmaga is különutas politikát folytat, és ezzel az Uniónak a széteséséhez, az Uniónak a dezorientációjához járul hozzá. Pedig ebben a politikai helyzetben, ebben a szituációban ez a lehetőség szerint a lehető legrosszabb választás. Nos, szerintünk mit kellene csinálni ebben a helyzetben? Először is: mi, liberálisok jó néhány javaslattal éltünk az elmúlt időszakban, szeretnék ezekre utalni. Bár meg kell hogy mondjam, ezek a javaslatok olyanok megint csak, hogy itt vannak indulatok a Házban, ebben a vitában is, és természetesen, mint ahogy minden politikai vitában, sokszor a leegyszerűsítés jelen van. Szerintem jó néhány kérdésben lehetne sokkal több közös álláspontot találni akár kormányoldal és ellenzék között is jó néhány kérdésben. A mi javaslataink is olyanok, amelyekben akár kormányoldalról, akár ellenzéki pártok oldaláról is hasonló javaslatok már megfogalmazódtak. Először is: mi azt gondoljuk, hogy mindenképpen a menekültüggyel foglalkozó adminisztrációnak és adminisztrációs kapacitásoknak a növelésére lenne szükség, pont azért, hogy humánus és tisztességes eljárásban részesüljenek ezek az emberek. [[Dr. Vas Imre: Erről szól a törvény!]] Hiszen hangsúlyoznám még egyszer, mindannyian tudjuk, hogy nem lehet befogadni a menekülőknek a többségét, sem Magyarország, sem az Unió nem tudja befogadni, de joguk van ezeknek az embereknek a tisztességes eljáráshoz. Valóban az helyzet, amiről már szintén szóltak itt, e Ház falain belül, legutóbb, még egyszer utalnék rá, Schiffer frakcióvezető úr beszélt erről, az nem humánus eljárás, hogy összevissza vonatoztatják a menekülteket, azt gondolják, hogy Bécsbe mennek és közben Bicskénél állnak meg. Nem fogadható el ez a helyzet. Nem fogadható el. Nincs olyan értékrend, ami alapján ez elfogadható magatartás lenne. Másfelől: azt gondoljuk, hogy szükséges lenne az emberhez méltó befogadóközpontoknak a létrehozása, és mi a magunk részéről támogatjuk azt. Többek között az Unión belül ebben lehetne szerintem összhangot teremteni, mert láthatóan az uniós politika is vitatja erősen, az uniós országok egy része a kvótarendszert támogatja, másik része vitatja ezt, hogy helyes lenne ez az álláspont. Nem tudjuk, hogy itt ki fog-e alakulni közös platform, lehet, hogy igen. De amiben ki lehetne alakítani közös platformot, az pontosan az, hogy jöjjenek létre valóban olyan jelentős és nagy befogadóállomások, Görögországban, Törökországban és fölmerült az Unión kívül, de Görögországban, Olaszországban, akár Magyarországon is, a magyar határnál is, ahol civilizált körülmények között lehet a menekülteket fogadni, és civilizált körülmények között a menekültek jelentős részénél dönteni lehet arról, hogy ki az, aki megkaphatja a menekültstátust és lehetősége nyílik arra, hogy menekültként valóban az ország befogadja, és ki az, akit nem. Tehát ez ügyben tisztán kell erről beszélni. Szerintünk helyes ez a felvetés az Unió részéről. Szerintünk ez az a platform, ahol lehetne közös álláspontot kialakítani, és a magyar kormánynak arra kellene törekedni a nemzetközi fórumokon, hogy minden erővel ezt szolgálja, hogy az Unió egy egységes politikai erőként lépjen fel. Még egyszer hangsúlyoznám: ha van érdeke az Iszlám Államnak, ha van érdeke a radikális fundamentalizmusnak, vallási fundamentalizmusnak, amely a nyugati világot támadja, többek között az, hogy egy megosztott Európai Unió legyen, és ebben Magyarországnak éles szemmel kell látni ezt a helyzetet, és nem szabad hozzájárulnia ahhoz, hogy ez kialakuljon. Egyébként, tovább folytatva a javaslatainkat, mi magunk is azt gondoljuk, hogy nem megfelelő a kormánynak a kapcsolata egyébként a különböző társadalmi szervezetekkel, akik hősies munkával segítenek ennek a válságnak a megoldásában, és külön köszönet nekik erről a helyről is. Jó néhány civil szervezet, jó néhány egyházi szervezet és nagyon sokan civil segítők, önkéntesek segítenek abban, hogy valahogy emberhez méltó körülményeket próbáljanak teremteni a szerencsétlen sorsú menekülteknek. Mert azt sem szabad elfelejteni, hogy jelentős részük valóban szerencsétlen sorsú ember, akiknek a nehézségét, a kiszolgáltatottságát kihasználják gátlástalan emberek, lásd a 71 halott drámai története Ausztriában, a bezárt hűtőkocsiban. Tehát javítani kell a kormánynak a kapcsolatát, sokkal jobban kell támaszkodnia a civil szervezetekre. Mi fontosnak tartanánk azt is, hogy legyen tisztességes tájékoztatás, tisztességes kommunikáció is a menekültek irányában, hiszen elfogadhatatlan az, hogy lényegében ez is a civil szervezetekre marad. Tehát a kormány nem tesz semmilyen erőfeszítést annak érdekében, hogy a megfelelő nyelven, megfelelő módon, rendesen tájékoztatást adjon ezeknek az embereknek. Még egyszer hangsúlyoznám: attól még lehet vitatkoznunk jó néhány kérdésről, akár a katonaság és a rendőrség különböző jogosítványainak a kiterjesztéséről, ami megint nem ördögtől való, mert egy válsághelyzetben elképzelhető, megalapozott lehet akár egy ilyen kérés. De az nem elfogadható, hogyha nem a lehető legnagyobb és legerőteljesebb, legnyilvánvalóbb humánus módon állunk ehhez a kérdéshez hozzá, és nem próbálunk meg mindenkinek segítő jobbot adni, aki erre valóban rászorult, aki a törvények és a nemzetközi szabályok alapján erre érdemes és erre méltó. Egyébként ezek a szabályok nem valamiféle kitalálásra váró szabályok. Mindenki, aki ismeri a menekültügyet, pontosan tudja, hogy erre nemzetközi sztenderdek vannak, léteznek, Magyarország is ezeket alkalmazza hosszú évek, évtizedek óta a menekültkérdésben. Mind az ENSZ-nek, mind az Európai Uniónak létező és működő szabályrendszere van arra vonatkozóan, hogy kit lehet menekültként elfogadni, milyen státus alapján lehet menekülteket elfogadni. Ha az Unió ezen változatni akar, ez is lehet egy közös fellépésnek a platformja, akkor lehet ezen is változtatni, lehet itt is új szabályokat teremteni. De a magyar kormánynak például ilyen ügyekben kellene élen járni, hogy ezekben tegyen közös javaslatot, próbálja az Európai Uniót felsorakoztatni ilyen álláspontok mellett. Nem abban kellene élen járni, hogy országgyűlési határozati javaslatot fogadtat el az Európai Unió elítéléséről, és arról, hogy hogyan teszi bűnbakká az Uniót. Szerintünk ez téves út. Nos, tisztelt képviselőtársaim, ez az oka annak, amiért mi, liberálisok nem támogatjuk ezeket a javaslatokat. De még egyszer hangsúlyoznám: szerintem nagyon fontos lenne, hogy kellő megértéssel forduljunk egymás felé, mert ez itt Magyarország számára és az Európai Unió számára is az elkövetkezendő években a legsúlyosabb politikai kihívás, amire egyébként persze nem könnyű egyik pillanatról a másikra jó választ találni. De ebben megint csak nem egymást kellene démonizálnunk, nemcsak az Uniót és az Egyesült Államokat nem kell, hanem egymást sem, hanem meg kellene próbálni törekedni arra, hogy próbáljunk közös platformot találni. Köszönöm a figyelmet. [[Varju László tapsol.]] [[15.00]]
Köszönöm szépen, Fodor Gábor képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a kétperces felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Dúró Dóra képviselő asszonynak, a Jobbik képviselőcsoportjából.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Schiffer András frakcióvezető úr figyelmét szeretném felhívni arra, hogy a Z. Kárpát Dániel képviselőtársam által ismertetett statisztikát, miszerint körülbelül 80 százaléka fiatal férfi az ideérkező bevándorlóknak, a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal adatai is megerősítették, illetve az Eurostat statisztikái is hasonló nagyságrendű arányról számoltak be, így ezt hitelesnek tekinthetjük, úgy gondolom. Firtl Mátyás képviselő úrra is szeretnék reagálni, nagyon egyetértve azzal, hogy a magyar nyelv és a magyar kultúra védelme is egy fontos szempont kell hogy legyen a bevándorlás kapcsán. Ugyanakkor fel szeretném arra hívni a figyelmet, hogy Hoffmann Rózsa, az ön képviselőtársa, frakciótársa arról beszélt a minap, hogy az oktatási rendszer következő nagy kihívása a népvándorlás nyomán ideérkező migráns gyerekek integrált oktatása lesz. Ha nagy kihívásnak tekintik az integrált oktatást, ez arról tesz tanúbizonyságot, hogy itt nagy tömegekre számítanak, legalábbis Hoffmann Rózsa e nyilatkozata ezt jelenti, másrészről pedig szakmailag is elhibázottnak tartom azt, hogy még angolul sem tudó gyerekeket integrált módon a magyar gyerekek iskoláiba beültessünk, és ilyen módon próbáljunk meg tanítani, okítani. A nyelvi akadályok mellett nyilván pedagógiailag sincsenek felkészítve erre azok a tanárok, akik még nem találkoztak ilyen gyerekekkel a pályafutásuk során, akár fiatalként kijönnek a főiskoláról, egyetemről, tehát ez egy nagyon nagy szakmai hiba lenne. Nyilvánvalóan erre nem kerülhet sor. [[Az elnöki széket Sneider Tamás, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Az is nagyon beszédes, hogy a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ megtiltotta azoknak az iskoláknak, hogy nyilatkozzanak a helyzetről, amelyeket Balog Zoltán miniszter úr kijelölt már most, hogy ezeket a gyerekeket valamilyen módon megpróbálja oktatni. Úgy gondolom, hogy ez egy téves út, és ez nem engedhető meg. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszöntöm a képviselőtársaimat. Megadom a szót Schiffer András úrnak két percben.
Köszönöm szépen. Azt továbbra is fenntartom, hogy a helyzet úgy néz ki, hogy arról pontos kép, hogy egyrészt azoknak, akik áthaladtak Magyarországon, akiket regisztráltak, illetve akik most itt dekkolnak például a fővárosban, pontosan mi az összetételük: honnan érkeztek, milyen motivációkkal [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Mindenki szír, hát tudjuk! Derültség a Jobbik soraiban.]] , ez a tudás, ez az ismeret hiányzik, éppúgy, mint ahogy arról sincsen pontos információ, hogy akik útban vannak a Kárpát-medence felé, azoknak az összetétele, eredete, motivációja pontosan micsoda. Azt gondolom, hogy a helyzet kezeléséhez ennek a felmérése elengedhetetlenül szükséges. Csak arra utalnék még, hogy gyerekekkel kapcsolatban, azt gondolom, akárhány százalékról beszélünk, az emberséges bánásmód pedig kiemelten fontos. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: És a mi gyerekeinkkel mi lesz?]] Fodor képviselőtársamnak is reagálnék két dologgal kapcsolatban. Az egyik az, hogy ő itt nyugati civilizáció elleni támadásról beszélt az Iszlám Állam vonatkozásában. Szeretném jelezni, hogy az Iszlám Állam nemcsak a nyugati civilizációt fenyegeti, mert akkor, amikor ott a régi mezopotámiai emlékeket rombolják le, nem a nyugati civilizációt fenyegetik. A másik megjegyzésem pedig az, hogy szerintem le kéne most már jönni arról a tripről, hogy a demokrácia terjesztése mint olyan valamilyen mindenekfelett lévő jó. Be kéne fejezni, azt gondolom, a nagyhatalmaknak a demokrácia terjesztését, mert lehet látni, itt a példa, hogy hova vezet az, amikor egyfajta kultúrájú nagyhatalom úgy gondolja, hogy a saját mércéjének megfelelően akarja berendezni az egész világot; az eredmény itt van a nyakunkban. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Most megadom a szót Németh Szilárd István képviselő úrnak, normál időkeretben.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársak! Érdeklődve hallgattam a Liberális Párt elnökének a felszólalását, és nagyon sok pozitív elemet véltem felfedezni, de azért szerintem alapjában elhibázott az, amit a képviselő úr mondott. Eleve ott kezdődik, hogy a menekült meg az illegális bevándorló között szerintem óriási különbség van, és nemcsak mi teszünk különbséget, hanem a jog is különbséget tesz, és a politika is különbséget tesz, csak az a baj, hogy ezt összemossák. Amikor az Európai Unió, illetve az egyes európai uniós tagállamoknak az elhibázott bevándorlási politikájáról beszélünk, akkor az egyfajta népesedési politika, ugyanis mondjuk, Németországban hiányzik negyedmillió munkás. Tehát ahhoz, hogy a német gazdaság fenntarthatóan fejlődjön, legalábbis a mai számítások szerint, mondjuk, egy GDP alapú számítás alapján, évente ott 250 ezer ember hiányzik. Ez a németeknek a bevándorláspolitikája, a saját maguk politikája - oldják meg! De azt nem lehet oktrojálni más európai uniós országokra. És én azt gondolom, ez az alapvető feszültség, illetve a feszültségnek ez az alapvető oka, hiszen ezért is van az, hogy egyszer a kancellár azt mondja, hogy akkor most mi felfüggesztjük a dublini egyezményt, majd másnap azt mondja, hogy mégsem függesztjük fel, és felhívom a magyarok figyelmét arra, hogy nehogy ide merjék küldeni az embereket okmányok nélkül. Alapvetően önellentmondás. De ezen túl még az ámítás is megáll itt, mert a ZDF televízió ugyanezt a filmet eljátssza egyetlenegy tudósításban. Tehát ugyanabban a dokumentum… Ne is nevezzük dokumentumfilmnek, tehát ugyanabban a propagandafilmben egyszer azért ütik-verik a magyarokat, mert útnak engedik úgymond a vonatot, és ezért megsértik a dublini egyezményt, másodszor pedig mutogatják azokat a szerencsétlen embereket, akik ott valahol éppen lefeküdtek, vagy éppen tiltakoznak, vagy vernek valamit, vagy dobálják ki az ételt meg az italt a vonat ablakán, hogy miért nem indítják tovább. Tehát szerintem alapvető problémák vannak. Ugyanakkor azt nem volt jó hallani, hogy interregnumról… Tehát mintha az interregnum jó lenne. Mert szerintem van szabályozás, követni kell ezt a szabályozást. Nagyon egyszerű: van a schengeni szabályozás és van a dublini egyezmény. És mindaddig, amíg ez meg nem változik, ez önmagában egyébként nem jó, ez világos, napnál világosabb, hogy ez nem játszik, tehát ez itt elromlott, ezt meg kell javítani, vagy újat kell hozni, vagy valamit kell csinálni ezzel, de ha az egészet kidobjuk, akkor fog Európa teljes egészében szétszakadni. Tehát ahhoz, hogy ne legyen berlini fal vagy ne legyen megint határzár, vagy egyáltalán ne álljon elő olyan helyzet, mint ami a hét elején az M1-es autópályán, az kell, hogy Magyarország meg tudja védeni a saját határait, amik egyben egyébként schengeni határok, és ezt mi képviseljük. És ezért nyújtotta be a tíz törvény módosítását a kormány, és ezért nyújtottuk mi be ennek a három törvénynek a módosítását, mert ez a legelső. Nem tudom, Schiffer képviselőtársunk hogyan gondolja, hogy tudjuk meg, hogy ki kicsoda, ha szóba se állnak velünk. Tehát amikor arról beszélünk, hogy mi kriminalizáljuk a bevándorlókat, ez nem igaz, ez egyáltalán nem igaz. Nekik ahhoz egyébként, hogy elnyerjék azt a státust, ami a menekültstátust jelenti a genfi egyezmény alapján, együttműködési kötelezettségük van. De aki ezt az együttműködési kötelezettséget egyrészt már eleve elhárítja vagy összevissza hazudozik, mert itt előttem, bocsánatot kérek, de ezt mindenféleképpen szerettem volna ismertetni, nem egy ilyen polémia miatt kértem most szót, csak egypár dolgot szerettem volna a magunk részéről is, ha tisztábban látunk, de a Nemzetbiztonsági bizottság és a honvédelmi bizottság együttes ülésén, ami egy négyórás ülés volt, jó lett volna, ha tudunk szakmai kérdésekről is beszélni, néhányan szerettük volna ezt erőltetni, de ott is a lózungoké, meg a nem tudom, mié lett a terep, és gyakorlatilag be kellett rekeszteni a bizottság ülését. De ott bizony nem kérdeztük meg a titkosszolgálatokat, amit én utána megtettem, mert elballagtam az Alkotmányvédelmi Hivatalba, és megkérdeztem, hogy azon kötelezettség alapján, ami a titkosszolgálatra, az elhárításra hárul mint szakhatóságra, amikor elindulnak az eljárások, és nekik interjúkat kell csinálni, olyan interjúkat, amelyek alapján egy szociometrikus és kockázatelemezést lehet végrehajtani, az alapján milyen tapasztalataik vannak, és bizony én összeírtam egy-két dolgot, és nagyon kemény dolgok vannak. Az egyik pont az, hogy a meghallgatott migránsok - de leginkább akik magukat szíreknek vallják - 98 százaléka, tehát 98 százaléka egyáltalán nem tud vagy nem akar semmilyen dokumentumot a saját állampolgársága - itt, ugye, nem származásról beszélünk - igazolása érdekében felmutatni. És valamilyen oknál fogva a szírek megsokszorozódtak azóta, akik szírnek vallják magukat, amióta megtörtént a bejelentés. Tehát itt egy valós problémával vagyunk szemben, és vannak jó elméletek, és van lehetőség arra, hogy filozofikusan is hozzáálljunk a kérdéshez, és kell is hozzáállni, de jelenleg szerintem ennél égetőbb a helyzet. [[15.10]] És nem gondolom azt, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslatok Alaptörvény vagy bármiféle nemzetközi egyezmény ellen vagy ne adj’ isten, bármiféle erkölcsi törvény ellen vétenének. Tehát meg vagyok győződve, hogy ez így rendben van. De egy dolgot még hadd említsek meg, bocsánatot kérek. Nem akarom nagyon hosszúra nyújtani, nem a részletekbe menően, hanem a szakemberek véleménye a következő, és ezen is meglepődtem, hogy azok, akik magasabb iskolai végzettséggel rendelkeznek, azok már rég eljöttek, vagy már az ő rokonaik eljöttek, és ezért akarnak Németországba menni, mert általában Németországban telepedtek le. És van egy szorzószám, hogy minden egyes ember, aki átérkezik a határon, az még hat-nyolc embert fog magával húzni az elkövetkezendő időszakban. És most azok jönnek már el, akik alacsonyabb iskolai végzettségűek, nem képzett emberek vagy teljes egészében iskolázatlanok. Itt nagyon komoly kockázatokat mondanak a szakértők, akik egyébként régóta ezzel foglalkoznak, és nemzetközi protokollok alapján végzik azt a meghallgatásos munkát, amit egyébként végezniük kell. Ilyeneket írnak, hogy nyilván nehezíteni fogja a társadalmi integrációt, ezt nagyon jól tudjuk, ezt külön nem kell elmagyarázni, de növekedik a bevándorlók szélsőséges szervezeteinek való kitettség. A szervezett bűnözők hamarabb behálózzák ezeket az embereket, már az idevezető úton is természetesen. Kapsz munkát, dolgozz nekem, ezt a pár csomagot el kell ide-oda vinned, ebből összegyűjtesz majd annyi pénzt, amivel én téged átviszlek a határon, aztán kapsz még ott 50 dollárt. És ha még esetleg részt veszel ebben-abban, akkor még azt megfizetjük. Aztán járványügyi kockázatokról beszélnek, hiszen ezek az emberek már olyan területekről jönnek, ahol az ottani közegészségügy vagy nem is volt megszervezve, vagy már régen nem tölti be a szerepét. És ami még nagyon fontos, hogy azt is mondják a szakemberek, hogy Magyarországon viszonylag alacsony és kicsi a befolyása az iszlám közösségnek, de ezáltal megnövekedhet a számuk is, a befolyásuk és a negatív irányba való működésük is. És ezzel emelkedik a közbiztonság és a terror kockázata. Mondom, mindezt egyébként hajlandók az Alkotmányvédelmi Hivatal munkatársai elmondani nyílt ülésen, tehát azért mertem ezt elmondani. Nyilván számokról nem tudok beszámolni, de nyílt ülésen ezek az információk, ezek az interjúk mindenki számára világossá teszik, hogy itt nem babra megy a játék, tehát itt nem egy filozófiai problémát kell megoldanunk, hanem egy nagyon valós és egy nagyon kemény ránk nehezedő problémát. Megoldanunk - ezt megint nagyon szépen mondtam én is, de ez a megoldás nem lesz százszázalékos, nem lesz teljes körű, mi is vélelmezzük azt, hogy ha megvan elsődlegesen a határzár, annak megvannak a műszaki tartalmai, annak megvan a humánerőforrás-fedezete, ezért is van többek közt a honvédségi törvény módosítva vagy a rendőrségi törvény, ehhez hozzárendeljük a pénzt, és egyébként együttműködünk az Európai Unióban, illetve együttműködünk azokkal a szervezetekkel, ENSZ-szel, amivel szükséges ennek a kérdésnek a kezelésében, akkor is még csak odáig jutottunk el, hogy belül rendeztük a helyzetünket, és a határainkon megállítottuk őket, de a következő lépés a teljesség felé az, hogyha megoldjuk az Iszlám Állam felszámolását, ha megoldjuk azt a gazdasági, szociális katasztrófahelyzetet, amit többek között az arab tavasz idézett elő. Köszönöm szépen, elnök úr. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból. Fodor Gábor tapsol.]]
Most normál időkeretben Novák Előd képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. „Magyar katonáinkat ne vigyék külföldre, a külföldieket vigyék el tőlünk.” Miniszter úr, kérem szépen, válaszolja meg számunkra, mi a véleménye a márciusi ifjak 12 pontjának e követeléséről. Ugyanis azt látjuk, hogy a magyar honvédek nevükben nagyon szépek, de Afganisztánban, Irakban és még ki tudja, hol teljesítenek, ahogy önök mondják, missziót, pedig ez ennek a szép szónak a megcsúfolása, hiszen valójában megszállásokban vesznek részt, de semmiképp sem a hont védik. Nem tudom, hogy mennyien vannak most Afganisztánban, tudom, hogy Irakban 116-an teljesítenek jelenleg szolgálatot, és hogy még merre szerte a világban különböző nagyhatalmi érdekek oltárán hol áldozzák akár életüket is, ezzel kapcsolatban azt gondolom, miniszter úrnak van elszámolnivalója, különösen a márciusi ifjak 12 pontjának e követelése szellemében. Hogyan tudják így ünnepelni a márciusi ifjakat, amikor ezt a követelésüket sárba tiporják? Azonban közelítsük meg az egész komoly válsághelyzetet a nemzeti összefogás szempontjából, amit a Jobbik szorgalmaz ebben a válsághelyzetben, és bizony ezzel az emelkedettséggel azért hadd kezdjem azzal, hogy amikor önök felvetették a kerítésépítés ötletét, akkor azt mondtam, hogy le a kalappal. Nekünk meg sem fordult a fejünkben vagy ha meg is fordult, még nem mertünk volna előállni egy ilyennel. Talán haboztunk amiatt, mert a trianoni határra bármiféle kerítést felhúzni számunkra azért egy fájó érzelmi kérdés, talán fájóbb is, mint sok más párt számára nekünk, jobbikosoknak, akik különösen szívünkön viseljük a külhoni magyarság sorsát. Azonban talán e habozás miatt is, de a kormány megelőzött minket ennek a felvetésével. Úgyhogy ez esetben nem állítjuk, hogy egy olyan jobbikos követelésről van szó, amit aztán a kormány később megvalósított, nem, itt bizony a kormány előttünk járt, és ezért azt mondom, hogy le a kalappal. Ezt mondom itt is, most is, amikor viszont azzal is számot kell vetni, hogy a honvédség bevetésével viszont, azt gondolom, hogy haboztak és elkéstek. Ebben viszont a Jobbik előzte meg önöket, amikor felvetettük, hogy itt bizony már csak a honvédség bevetése segíthet. Azonban korántsem mindegy, hogy milyen feladatot fognak ellátni. Hozzá kell tegyem azt is, hogy már fél éve hogy aláírásgyűjtést kezdeményeztünk a Jobbik által jóval korábban is követelt határőrség visszaállítása érdekében. Több száz ezer ember aláírásával, szavazatával támogatta utcai aláírásgyűjtésünkben azt a kezdeményezést, hogy állítsák vissza az önálló határőrséget, illetve hogy ne vállalja fel Magyarország a gazdasági menekültnek hívott, sokkal inkább bevándorlóknak az eltartását. Ennek a költségeit nem vállalhatja a magyar állam, még akkor sem, hogyha nyilvánvalóan humánus szempontok vezérelnek minket is, de az egész világ nehézségeit nem tudjuk felvállalni. Viszont, engedje meg, hogy még két további javaslatot is megfogalmazzak, miután úgy tűnik, hogy a honvédség bevetésére való javaslatunkat megfogadták. Van két további lehetőség, amit ideje volna megszívlelniük. Egyik ilyen talán az Országgyűlési Őrség egy tekintélyes részének felhasználása ott, ahol sokkal nagyobb szükség volna akár a legmodernebb sokkolókra, amelyekkel felszerelték Kövér László házőrségét, magánhadseregét tulajdonképpen. Itt az Országgyűlésben, azt gondolom, az elmúlt évtizedek bebizonyították: nincs szükség ilyenfajta felfegyverzésére az Országgyűlési Őrségnek. De erre az eszközállományra és erre a személyi állományra is jelentős részben szükség volna a határokon. Ezért, én azt gondolom, hogy ideje volna ennek a javaslatnak a megfontolása is. Miként ideje volna, a Magyar Gárdához hasonló módon akár állami kezdeményezéssel… - mert erre vártunk és ennek hiányában alapítottuk meg mi a Magyar Gárdát is, hiszen szükség lett volna már eddig is, hogy akár állami kezdeményezéssel, és természetesen a Magyar Gárdát is normális esetben állami irányítás, kontroll, hatósági kontroll és felügyelet alatt lehetne önkéntes feladatokra, az önkéntesség évében most különösen olyan feladatokra felhasználni, amiben képesek, akár szabadidejükből áldozva, a közösség érdekében akár közfeladatokat is ellátni. Ehhez azonban olyan nyitottságra volna szükség, amit nem láthattunk se a Gyurcsány-, Bajnai-, de sajnos az önök kormányzásától sem. Önök tovább szigorították a különböző jogszabályokat, hogy megpróbálják ellehetetleníteni az efféle önkéntes szerveződéseket. Odáig is elmentek, hogy a közbiztonság fenntartására irányuló tevékenységet is már büntetni merészelték, tehát ha valaki járőrözni merészel. Pedig, azt gondolom, nemcsak a vörösiszap-katasztrófa, a gátépítések, hanem pontosan a jelenlegi válság is jól mutatja, hogy szükség volna valamiféle önkéntes erőre Magyarországon. Ezért szeretnénk, hogyha javaslatainkat megfogadva egy valódi nemzeti összefogásban gondolkoznának. Ugyanis most el kell dönteni, hogy vagy tényleg lezárjuk a határainkat, vagy - Vida Ildikóhoz hasonlóan - tolmácsot kérünk. És bizony valóban, nem is annyira vicc ez, hogy kisebbséggé válhatunk a saját hazánkban, akár a század végére, de ha így haladnak a folyamatok, még jóval hamarabb is. [[15.20]] És nemcsak azért, mert a cigányság népességrobbanása fenyeget, nemcsak azért, mert már 1 millió aktív korú dolgozó magyar ember ment Nyugatra gazdasági menekültként és költözött el úgy, hogy minimális esélye van, hogy visszaköltözzön akár ő, akár a családja, hanem azért is, mert már az idén is háromszor annyi idegen bevándorló érkezik hazánkba, mint ahány magyar állampolgár születik. És akkor még nem is tettem különbséget a különböző kisebbséghez tartozó, például cigány gyermekek és magyar gyermekek között. Magyar állampolgárokról beszélünk, és ahhoz képest legalább háromszorosa a Magyarországra idén bevándorló idegenek száma. Azt gondolom, mindezek tükrében kimondhatjuk, hogy a fehér ember is kihalófélben van. Nemcsak magyar probléma ez, hanem összeurópai probléma. Tehát a fehér ember is kihalófélben van, nem csak a fehér cápa, hogy csak egyet említsek itt a sok fehér nevet is tartalmazó állatfaj közül. De ha félünk a rasszizmus vádjától, akkor csak az utóbbi veszélyeztetett faj megmaradását szabad szorgalmaznunk. Ahogy például az egyik fősodratú média hírcíme szól: „Kihalás fenyegeti a nagy fehér cápát”; én viszont csak a cápától félek, az olcsó vádaktól nem. Ezért az Országgyűlés Népesedéspolitikai albizottságának elnökeként igenis megkongatom a vészharangot a kihalófélben lévő fehér emberért is. Azért is kell gátat szabnunk a bevándorlócunaminak, mert az indiánok mintájára rezervátumokba vonulhatunk akár már belátható időn belül. Ezért kell beszélnünk arról is, hogy a honvédséget pontosan milyen feladatokra szeretné felhasználni a kormányzat. 2006 őszén már láthattuk, hogy mire képes a rendőrség, azonban nem láthatjuk ezt a jelenlegi rendőrségtől akkor, amikor szükség volna visszafordítani az illegális bevándorlókat. Megalázó módon tulajdonképpen díszsorfalat állnak a kerítéseken épített kiskapuknál, és valamiféle recepciós szolgálatként betessékelik a beérkezőket, a bevándorlókat ahelyett, hogy visszafordítanák őket. És félünk, hogy ez a - honvédek esetében már joggal mondhatjuk - megalázó szerep várna a magyar honvédekre is, ha nem változtat a kormány a jelenlegi határzáron, ha egyáltalán lehet annak nevezni ezt a kamu kerítést. Ezért volna szükség tömegoszlatásra, és visszafordításra alkalmas eszközökkel, de nem emberi élet kioltására alkalmas eszközökkel nemcsak felszerelni, hanem ennek felhasználására is utasítani a honvédeket azért, hogy valóban meg tudjuk állítani ezt a bevándorlócunamit. S ha a bevándorlók ezt nem fogadnák el, hanem rátámadnának a magyar rendőrökre, a magyar honvédekre, akkor akár éles lőfegyverrel is, de meg kell védjék magukat. Biztosítani kell ennek a lehetőségét. Ezt azért kell előre leszögezni, mielőtt még bekövetkezik az első katasztrófa, mert láthatjuk, hogy a magyar rendőrök között is mekkora félelem van már a fegyverhasználatot illetően, főként a különböző liberális kormányzatok után. Fontos tehát szembenézni azzal, hogy ha nem változtatunk a jelenlegi helyzeten, melynek keretében a kormányzat tulajdonképpen az egész országból egy nagy tranzitzónát csinált, akkor egy egész Magyarországra kiterjedő problémával kell most már szembenézni, ahol minden vidéki települést is fenyeget, nemcsak Martonfát, hogy egy 200 fős településre akár egy több ezer fős letelepítő tábort építenek. Az egész országot fenyegeti az a fajta letelepítő politika, amit a kormányzat folytat. Hiszen az, hogy már iskolákat jelölnek ki a bevándorlók gyermekeinek oktatására, az, hogy 59 ezer munkavállaló számára miniszteri határozat alapján munkavállalási engedélyt adnak a bevándorlóknak, az, hogy különböző újabb és újabb letelepítő táborok építésével, a családtámogatások megnyitásával itt próbálják marasztalni őket, sőt most már erőszakkal, de itt marasztalják őket, nem engedik, hogy továbbmenjenek - ha már egyszer beengedték, akkor pedig indokolt volna -, ez mind azt mutatja, hogy a kormányzat a letelepítés politikáját folytatja. Mi ezért is szeretnénk tüntetni a kormányzat letelepítési politikájával szemben efféle transzparensekkel [[Egy táblát mutat fel, amelyre a következő szavak vannak írva: Láthatatlan migránsok, ebola, vérhas, AIDS, tüdőbaj]] , amikkel szeretnénk holnap a Belügyminisztérium előtt a 15 órától megrendezendő tüntetésünkön felhívni a figyelmet arra az egészségügyi katasztrófahelyzetre is, ami fenyeget Magyarországon. S valóban azt gondolom, hogy jó volna megszívlelni mindenkinek ezt az egészségügyi katasztrófahelyzetet, amire szeretnénk felhívni a figyelmet a holnapi tüntetésünkön a Belügyminisztérium előtt. Hiszen a kormányzat felelőssége is, ha a bevándorlók letelepítését szeretné folytatni. Szeretnénk választ kapni - ezért a holnapi tüntetésen is szeretnénk nyomást gyakorolni a kormányzatra, ha ma nem kapnánk erre választ -, hogy ki a felelős a kerítés kudarcáért. Azt ígérték, hogy az augusztus végével megépítendő kerítés komoly megoldást fog jelenteni, komoly visszatartó erővel fog bírni, a töredékére fog visszaesni a Magyarországra bevándorlók száma, és elkerülő útvonalak fognak kialakulni. Ezzel szemben egy olyan kerítés, amelybe kapukat építenek be, ahol a rendőrök csak díszsorfalat állva betessékelik, tulajdonképpen invitálják, majd regisztrálják - hogy aztán Magyarországra visszatoloncolhatók legyenek - a bevándorlókat, akik már Nyugaton sem fognak kelleni némi lefölözés után, nos, azt gondolom, hogy ez a politika elfogadhatatlan. A kormányzat a letelepítő politikájával fel kell hagyjon! És nagyon bízom benne, hogy nemcsak a zárszóval visszaélve, ahogy azt sokszor láthatjuk kormányzati politikusoktól, hanem a nemzeti összefogás jegyében egy érdemi párbeszéd keretében választ kaphatunk arra, hogy mi a véleményük akár a márciusi ifjak követeléséről, miszerint magyar katonáinkat ne vigyék külföldre, a külföldieket pedig vigyék el tőlünk. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Képviselő Úr! Jelzem, hogy a jelenlegi szabályok szerint a szemléltetés szabályai sérültek, és ezt kötelességem lesz jelezni a házelnök úrnak. [[Novák Előd: Ne tedd!]] Köszönöm szépen. Most pedig Gyurcsány Ferenc képviselő úr következik normál időkeretben. [[A jegyzői székben Hegedűs Lorántnét Mirkóczki Ádám váltja fel.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Kollégák! Urak! Tisztelt Képviselőtársak! Hát lenne okom, meg talán szókincsem is ostorozni a kormányt, de nem teszem, s nem azért, merthogy meg szeretném őket - és önöket - óvni a kritikám és indulatom élétől, hanem azért, mert azt gondolom, hogy túlságosan sokra persze nem mennénk egymással. Nem gondolom, hogy befolyásolja önöket az, amit mi itt mondunk. Ezek az illúzióim elmúltak. Inkább csak rögzíteni kívánom az álláspontomat. De azért sem - és ezt se viszem túlzásba -, mert nyilván ismerik, hogy milyen tárgyalásokat folytatott a miniszterelnök az elmúlt egy-másfél napban, és mik voltak ennek a reakciói. Nem akarok túlzásba esni, de ha jól értem, ami történt, akkor olyan egyedül maradtak önök az Európai Unióban - ahogyan mondani szoktuk -, mint a kisujjam. Soha ilyen tárgyalást zárt ajtók mögött magyar miniszterelnök nem folytatott - önök nyilván tudják, hogy én honnan tudom -, mint amit folytatott az önök miniszterelnöke tegnap Brüsszelben a Bizottság elnökével, elnökeivel, illetve a Parlament elnökével. Soha ilyen mélyponton nem volt a magyar-német kapcsolatrendszer, mint most. Soha ennyire nem fenyegette a teljes széjjelszakadás az egyébként hagyományosan és történelmileg kitűnő magyar-osztrák kapcsolatokat; nyilván hallották, mit mondott az osztrák kancellár. Azt a valóban meglehetősen bornírt, és igazuk van, ha azt mondják, hogy sértő megjegyzést pedig, amit a luxemburgi külügyminiszter tett a magyar miniszterelnökre, már fel sem fogom idézni, mert bár ezer ponton vitában állok a magyar miniszterelnökkel, az, amit tőlük kapott, talán túlzás. Tehát mégiscsak van megbeszélnivalónk. Bár hallom, hogy jobbikos képviselőtársam sokadik alkalommal valamilyenfajta nemzeti megegyezésről beszél ebben az ügyben, nos nézzék, hölgyeim és uraim… [[Novák Előd: Összefogás! Nem olyan nehéz megtanulni.]] A maga primitívsége, uram, nem ismer határokat, de nyilván vannak szavazók, akik az ön szintjén állva ezt a primitívséget akceptálják. Én nem tartozom ezek közé. De majd ön elszámol a lelkiismeretével. [[Novák Előd: Olyan nehéz megtanulni, hogy nemzeti összefogás?]] Azt szeretném mondani, ahhoz, hogy fontos ügyekben legyen nemzeti összefogás, hogy lehessen szót érteni - és ez egy fontos ügy -, olyan viszonyt kellene tudni teremteni önök és miközöttünk, amelyben legalábbis nem kérdőjelezzük meg egymás emberi, politikai, morális létezésének a jogát. [[Novák Előd: Figyeld! Etikai óra jön!]] Példának okáért nem csinálunk olyan alkotmányt, amelyből a politikai ellenfeleinket valamilyen történelmi okokra hivatkozva bűnözőkké kiáltjuk ki. [[15.30]] És ilyenkor bajban vagyunk, mert önök erodálták azt az alapvető morális, bizalmi viszonyt, ami ahhoz kellene, hogy egy ilyen súlyos kérdésben úgy tudjunk egymással szót érteni, hogy legalább részben hátrébb tudjuk tenni a mi hatalmi érdekeinket. Önök elveszítették ezt a lehetőséget, ezért aztán egy meglehetősen silány és közepes minőségű vitát fogunk tudni lefolytatni itt ebben a Házban. Meg fogjuk-e tudni védeni a határainkat, államtitkár urak? Én azt gondolom, hogy nem, és ne haragudjanak, hogy ezt mondom. Önök kerítést, rendőri erőt, ha kell, katonaságot magyar területen tudnak felállítani. Répássy államtitkár úr biztosan pontosan tudja, jobban, mint én, önnek ez a szakmája, hogy ezek az emberek mire a kerítéshez érnek, átlépték a magyar határt. Ugye, igazam van? Ott, attól a pillanattól kezdve a magyar kormánynak kötelessége van akkor is, ha a kerítés másik oldalán tartózkodnak; az magyar föld. Minden négyzetméter magyar földre önök nálam nagyobb szenvedéllyel büszkék, én ebben racionális vagyok, de a racionalitásom azt súgja, hogy akik magyar földre léptek - és itt magyar földre lépnek ezek a bevándorlók -, azokkal szemben a magyar államnak egyetlenegy dolga lehetséges: lefolytatni a tisztességes menekültügyi eljárást. És ha már odáig merészkedtem, hogy nem nagyon bántottam a miniszterelnököt, aki kétségtelenül nem a kedvenc politikusom, akkor most még tovább megyek és megdicsérem. Azt hiszem, sokunknál, nálam mindenképpen éleslátóbb volt, mert korábban mondta azt, idén nagyon kora tavasszal, hogy ebből nagy baj lesz. Bevallom, én akkor még nem gondoltam, hogy ebből ilyen nagy baj lesz. De ha így van és látta, jók voltak a jelentések és az elemzések, többet érzékelt, hogy mi vár ránk, akkor mondják, miért nem arra a következtetésre jutott, hogy akkor erre fel kell készülni? Nincs mese, itt jönni fog egy emberáradat, amivel szemben nekünk van kötelességünk. Önök ma hivatkoztak a genfi konvencióra, Schengenre és másokra. Nem tettek semmit. Egy dolgot tettek önök: elkezdték a magyar emberek félelmét építgetni, versenyt futva a Jobbikkal. Hogy hoz-e ez önöknek politikai hasznot, nem tudom. Sokáig azt gondoltam, hogy igen, most azt gondolom, túlhajtották ezt a dolgot, szerintem most már inkább vinni fog önöktől, de ez az önök problémája. Én azt gondolom, az a kormány, amelyik tudja, hogy itt százezres menekülthullámra kell felkészülnie, elkezd folyamatosan felkészülni az ő befogadásukra, igen, tisztességes táborokkal, igen, megnövelt menekültügyi, bevándorlásügyi apparátussal, hivatallal, igen, elegendő tolmáccsal, pszichológussal és sok mindenkivel - ezt gondolom. De önök nem ezt tették, önök nem csináltak semmit, hanem ébresztették bennünk, a magyar lakosságban a félelmet, aztán amikor már kellően nagy volt a félelem, akkor építettek egy hasznavehetetlen kerítést. Hát, nem tudom, hol tart most a számla, gondolom, pár tízmilliárdért. Mondják, uraim, mennyi tisztességes, normális tábort, fekvőhelyet lehetett volna ebből építeni!? Mondják! Hiába mondják azt a kollégáim itt előttem, hogy ők nem akarnak. Hölgyeim és uraim, ez a mi kötelességünk. El kell dönteni, hogy részei maradunk-e ennek az európai, emberi világnak, amely példának okáért legalább a szír menekültek tekintetében azt mondja, hogy polgárháborús világból érkeznek; minden bizonnyal nem gazdasági menekültek és a menekültek többsége mára szír, igaz ez az afgánokra és sok minden másra. Akkor készüljünk fel, hogy mit fogunk velük csinálni, önök semmit nem tettek. Nem szeretnék anekdotázni, de hadd mondjak el egy nagyon rövid megjegyzést. Az egyik kollégám, Kakuk György végigjárta ezt az útvonalat az elmúlt hetekben. Épp aznap volt Belgrádban, amikor a belgrádi futball igazi nagy sztárjának, a Dinamo Belgrádnak volt nagyon fontos mérkőzése. Mint a mi fradista ultráink, ők is gyülekeznek valahol, úgy alakult náluk, hogy a belgrádi főpályaudvar előtt, az a szokásos helyük. Nem ismerem őket személyesen, de a hazai futballt ismerve el tudom képzelni, milyen fiúk ezek. Ahogyan nálunk, ott is a menekültek a pályaudvar környékén gyülekeznek. És mit gondolnak, volt-e egyetlenegy rossz szó az ultrák és a menekültek között? Volt-e egyetlenegy atrocitás? Nem volt. Nem tudom, hogy miért, de azt gondolom, biztosan része ennek a történetnek az, hogy a belgrádi kormány nem uszítja a lakosságot, hanem megpróbálja megértésre késztetni őket. Lehet tüntetni a Belügyminisztérium előtt, egy közepes színvonalú reklámot itt most az előbb hallottunk, de a magyar miniszterelnök ma reggeli interjújában ugyanezt tette, ha én jól hallottam: a következő fokozatba fog kapcsolni a menekültekkel kapcsolatos félelem felizzítása. Ugyan egyetlenegy közegészségügyi és járványügyi adatunk nincsen, hogy az ideérkezettek egészségügyi állapota, fertőzöttségi veszélye magasabb lenne, mint az itt lakóké, nincs ilyen adatunk - önök felügyelik ezt az intézményt -, de a miniszterelnök most a Jobbikkal versenyt futva elkezdi azt a félelmet gerjeszteni, hogy ezek még betegek is, talán leprásak is, talán ebolások is, és nehogy le merjél ülni a villamoson, mert hátha ott egy menekült ült, nehogy véletlenül merjél használni egy nyilvános telefont, mert hátha azt egy menekült vette fel, nehogy ki merjél menni a Keletibe nekik segíteni, mert hátha te is fertőzést fogsz kapni, és féljen most már mindenki előbb-utóbb kimenni az utcára, mert itt vannak a fertőzésveszélyt okozó menekültek. Őszintén szólva, én ezt nagyon gátlástalan dolognak tartom. Újra mondom, hozhat ez önöknek támogatást, talán. Remélem, ennél érettebb Magyarország; sajnos attól tartok, hogy sokan el fogják ezt hinni. Nem szeretném, ha olyan országban kellene élnünk, ahol nem látjuk meg ezekben az emberekben önmagunk képmását, nem szeretném. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Istentisztelet van.]] Önök keresztény pártnak tekintik magukat, azt mondják, értékelvű párt, és az egyik legmeghatározóbb érték a keresztény meggyőződésük. Az önök radikális, nekem viszolygást okozó jobboldali ellenzékük odáig megy, hogy kereszteket is állít az országban. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból, köztük: Botrányos!]] Mégis, nem gondolják azt, hogy ott van a Teremtő mindannyiunkban? Nem gondolják úgy, hogy valamennyiünk a Teremtő által nyilvánított akarat következményei vagyunk? Nem gondolják, hogy a Teremtő egyébként nem akar különbséget tenni közöttünk? Kérdezem én önöket nem gyakorló keresztényként, nem ironizálok önökkel, nem gúnyt kívánok űzni vallásos meggyőződésükből. Azt szeretném önöktől kérdezni, hogy látják-e önök a teremtő Isten képét minden emberben, függetlenül attól, hogy kicsoda vagy micsoda, és érzik-e, hogy van kötelességük velük szemben. [[Novák Előd: Megszólalt a rendszeresen bérmálkozó!]] Ha érzik, akkor lehet, hogy keresztények, de akkor meg nem így kéne viselkedni. Ha meg nem érzik, akkor ne hazudják ezt el! A kereszténység nem politikai fegyver a választók meggyőzésében. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Teremtő Isten!]] És ha már itt tartok, és ezt a példát hoztam, akkor Kerék-Bárczy Szabolcs kollégám egy mai megjegyzésével értek egyet: az önök kerítése a krisztusi töviskoszorú jelképe. Önök nagyjából annyira keresztények, amennyire Krisztus fejére keresztények rakták azt a bizonyos töviskoszorút. Én az önök helyében legalább gondolkodnék, és az önök által kitüntetett Böjte Csabával értenék egyet, és minden bizonnyal az önök által nagyon-nagyon tisztelt Ferenc pápával értenék egyet; nem azt teszi, amit önök. Hadd mondjak még egy megjegyzést, mielőtt lejár az időm! Én nem vagyok jó honvédelmi szakértő, bár azt gyanítom, államtitkár kollégák, hogy önök sem. [[Novák Előd: Csak civilekre tudsz lövetni! Derültség.]] Én azt gondolom, a Magyar Honvédség képessége, amire kiképezték őket, nem az, amire önök használni akarják. A Magyar Honvédséget arra képezték ki, hogy fegyveres fenyegetésben, saját fegyveres képességeit használva védje meg a hazát. Nincsenek kiképezve tömegoszlatásra példának okáért, ez nem az ő dolguk. Mit fognak csinálni ott ezek az emberek? Mit? Átlag három és fél ezer embert kívánnak odavezényelni. És? Ettől még be fognak jönni a határon ezek az emberek teljesen természetes módon. [[15.40]] Én ezt a dolgot végtelenül embertelennek és szükségtelennek is látom. Nem szoktunk egymással fogadni a parlamentben, mert ez nem az a műfaj, mégis nagyon-nagyon csodálkoznék, ha az a menekültnyomás, amely most rajtunk van, megváltozna ettől. Önök teljesíteni fogják az egyik rivális párt követelését, nem akarnak lemaradni ebben a versenyben, minden bizonnyal teljesítik jó néhány magyar polgár igényét is ezzel, nem vitatom. De, tudják, egy sor alkalom van, amikor meg kell mondani a választóknak és a riválisoknak, hogy nincsen igazatok; hogy ez most nem az a helyzet, amikor a ti megoldásotok célra vezetne. Arra bátorítanám a kivezényelt honvédeket, hogy maradjanak hűek az esküjükhöz, vigyázzanak önmagukra és ne csak az esküjükre, hanem önmaguk emberi tisztességére. Ne keveredjenek bele olyan kalandba, ami egy életre megpecsételi az ő életüket és bajba sodorja a hazájukat. Nem parancsmegtagadásra biztatom őket [[Z. Kárpát Dániel: Szerencse!]] , de arra, hogy ne veszítsék el emberségüket, mert attól tartok, ha önök ezt megteszik, olyan helyzetbe fogják sodorni őket, amikor időnként ez fogja őket fenyegetni. Pár órával ezelőtt elindult - mondják a kollégáim, hogy Orbán-menet - a Keleti pályaudvarról egy gyalogos menet, civilek sokasága próbál nekik segíteni, hogy legalább vizük legyen. Nézzék: ’56-ban a nép akarata lebontotta a kerítést, ’89-ben lebontotta a kerítést, ha itt felgyűlik pár tízezer ember, le fogja bontani! Nincs az az erős kormány, amely ennek ellen tudna állni, mert az élet parancsa erősebb egy erőszakos kormány parancsánál. Köszönöm szépen. [[Varju László tapsol. Dr. Répássy Róbert: De a kerítés mögöttük van, nem előttük!]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Most kétperces időkeretben Szávay István képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen. Egy jobbikos képviselőnek mindig meglehetősen nagy önfegyelemre van szüksége akkor, ha Gyurcsány Ferencre reagálni akar, vagy egyáltalán… [[Gyurcsány Ferenc: Gyakoroljon!]] Nehéz feladat, így van. Megteszem. Most különösen igaz ez akkor, amikor olyan dolgok hangoznak el, amelyeket most a miniszterelnök úr mondott, aki viszolygással tekint a Jobbik képviselőire. Szeretném megnyugtatni, hogy ez a viszolygás maximálisan kölcsönös a részünkről is. Miniszterelnök úr, amiket ön elmondott, az a képmutatásnak valami egészen hihetetlen magasiskolája! Moralitásról, erkölcsi létezésről beszél itt ön, aki nem a miniszterelnöki teljesítményével, hanem azzal írta be magát a magyar történelemkönyvekbe, hogy elmondta azt az őszödi hazugságbeszédet, amit. Azzal írta be magát a magyar történelemkönyvekbe, hogy magyar embereket veretett meg, hogy az ön parancsára az ön rendszere ellen tüntetőknek a szemét lőtte ki. Azzal írta be magát a történelemkönyvekbe, hogy egy párt példátlan gyűlöletkampányt folytatott a nemzetünk egyharmada ellen. És önnek van képe felállni a magyar Országgyűlésben és kiejteni azt a mondatot a száján, hogy gátlástalanság a menekültekkel riogatni! Szégyellje magát! Amikor az ön kormánya, ön személyesen 2004 decemberében és azt megelőzően arról beszéltek, hogy ne fizessünk az álmainkkal a romló lakáshelyzet miatt, ne adjuk fel az álmainkat, ne fizessünk mások helyett adót és nyugdíjat, amikor önök 23 millió románnal riogattak, akkor az ember azt gondolta volna, hogy talán egy fél mondat erejéig, amikor a menekültügyhöz hozzászól, ha bocsánatot nem is kér és nem követi meg azokat a milliókat, akiket annak idején mélyen és sokszor véglegesen megsértett, akkor legalább egy minimális szintű önkritikát fog gyakorolni. Akkor legalább önnek eszébe fognak jutni azok a szavai és azok a tettei, amelyeket akkor ön és a kormánya, a képviselői tettek. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Én nem azzal kívánok vitatkozni, hogy most igaza van-e önnek abban, hogy a menekültekkel riogatni kell-e vagy nem. Mi nem riogattunk menekültekkel, mi problémákra szeretnénk felhívni figyelmet. Önök riogattak, és önök folytattak gyűlöletkampányt annak idején, 7-8 évvel ezelőtt. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Kétperces hozzászólásra Varju László képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A képviselőtársam most olyan mondatokat engedett meg magának, ami, azt gondolom, felháborító és egyértelműen visszautasítandó. Azt gondolom, hogy a Jobbiknak kell önkritikát gyakorolni [[Apáti István: Micsoda?]] elsősorban azért, mert egy olyan helyzetben, amikor sok-sok ember érkezik Magyarországra segítségkérésért, önök itt az előbb arról beszéltek, sőt talán képviselő úr ön személyesen, hogy bármely percben akár a lövetési parancsot is képesek lennének kiadni. Mentegetőztek önök az előbb, mentegetőztek azzal, hogy majd talán erre nem lesz szükség, de bízunk abban, hogy ilyen cselekményekre nem lesz szükség. Hát, tisztelt képviselő úr, önök azok, akiknek semmilyenfajta morális lehetősége és oka nincs arra, hogy bárkit számon kérjenek Magyarország védelméért. A Demokratikus Koalíció tagjai, támogatói is, és annak elnöke mindenkor megtett mindent. Az, hogy önök mit hazudnak erről össze, az az önök felelőssége, különösen egy olyan időszakban, amikor éppen válság van. Válság van, ezt hallottuk, egyébként számosan elmondták és az elmúlt napok bebizonyították, hogy ezt a válságot a kormány magatartása idézte elő. És a kormány magatartása e tekintetben megbocsáthatatlan, még akkor is, ha sokkal jobban kell figyelnünk arra, hogy azoknak az embereknek, akik ma Magyarországra érkeztek, legalább egy pohár víz, egy baráti szó, egy jó szó jusson, hiszen mindannyian tudjuk, hogy Magyarországról ők továbbmennek. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Most normál időkeretben Szilágyi György képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Nem így akartam kezdeni ezt a felszólalást, de nem tehetek mást ezek után a felszólalások után, amelyek előttem elhangzottak.Akár Varju László részéről is, bár vele nem kívánok foglalkozni különösebben, mert értem én, hozzádörgölőzik az elnökhöz, az ő hazugságaira nem kívánok reagálni. [[Varju László: Azért próbálkozzon meg, képviselő úr!]] De Gyurcsány Ferencnek a felszólalása engem abszolút felháborított. Gyurcsány Ferenc beszél a morális kérdésekről, a hatalmi törekvések elítéléséről. Az a Gyurcsány Ferenc, akit Morvai Krisztina egész egyszerűen csak hibbant Nérónak nevez aki úgy járt itt az országban… [[Gyurcsány Ferenc: Ő ki? Morvai?]] Hibbant, kérem! [[Gyurcsány Ferenc: Van ilyen?]] Van ilyen! Van ilyen! [[Gyurcsány Ferenc: Politikus?]] Van ilyen! [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Rosszul vagy?]] Hú, egy kicsit vörösnek tetszik lenni! Na, mindegy. Beszéljünk tovább! [[Apáti István: Vérnyomáscsökkentő a tisztelt Házban! Varju László: Vegyétek be!]] Tehát az a Gyurcsány Ferenc beszél hatalmi törekvések elítéléséről és morális kérdésekről, és veszi a szájára 1956-ot, aki 50 évvel az 1956-os szabadságharc után lövetett Magyarországon magyar emberekre. Ő az, aki itt mer bármiről is beszélni! [[Varju László: Ne hazudj!]] Azt mondja ez a Gyurcsány Ferenc, hogy vegyük észre, hogy elszigetelődtünk, egyedül vagyunk. Hát, ennyire lehetett egy nagyon komoly szaktekintélyű miniszterelnök, aki nem vette észre, hogy mi eddig is egyedül voltunk, mert a barátaink, az ő barátaik, akiknek kijátszották az országot a családjával, a csatlósaival és a haverjaival együtt, ezek eddig is… [[Varju László: Ennyire jutsz a menekültek ügyénél?]] - eddig is csak úgy tekintettek ránk, mint gyarmatra, és ők pontosan szerepet játszottak abban az elmúlt 25 évben, hogy Magyarország abban a helyzetben van, amiben van. Ennyit egyébként erről, mert szerintem ezt a törpepártot, amit DK-nak hívnak [[Varju László közbeszól.]] többet nem is kellene talán emlegetni. [[Apáti István: Nanopárt!]] Hozzáteszem még egyébként a morális kérdések kapcsán, hogy csak egyetlen egy adatot szeretnék közölni a Házzal. Elkértem a tisztelt Házban, hogy ki mennyit dolgozik a parlamentben, ha már ez a munkahelyünk. Elkértem, hogy egy év alatt, 2015. márciusig ki mennyit volt benn a parlament üléstermében. Csak egy hozzávetőleges adatot mondok. Mondjuk, Gyüre Csaba, aki a Jobbik képviselője, ez alatt az egy év alatt 220 órát és 13 percet töltött benn, ugyanez alatt az időszak alatt Gyurcsány Ferenc 7 óra 17 percet. Ennyit töltött a parlament épületében. [[Varju László közbeszól.]] És azt, hogy körülbelül hányszor szólalt fel. De menjünk tovább! Úgy érzem, hogy ebben a vitában és ebben a kérdésben is a Jobbik Magyarországért Mozgalom az egyetlen konstruktív ellenzék, amely megpróbál [[Varju László: Lövetni!]] segíteni a kormánynak, megpróbál… Elnök úr, megkérhetném, hogy szóljon már ennek a két embernek, hogy maradjon már kicsit csendben, mert így nehéz beszélni a többiekhez. [[Derültség a Jobbik padsoraiból. Gyurcsány Ferenc: Koncentrálj!]]
Igen, én is szeretném kérni a DK képviselőjét, Varju Lászlót [[Apáti István: Őrség!]] hogy fogja vissza magát, kérem, és ne ordibáljon be! Más is meghallgatta az ön véleményét [[Varju László: Jó!]] tiszteletben kell tartani a többi képviselő úr véleményét is. Köszönöm. [[Varju László: Köszönöm, elnök úr.]]
Most talán kicsit halkabbak lesznek az alpári bekiabálások, így folytatnám. [[Varju László: Próbáld meg!]] Úgy érzem tehát, hogy mi vagyunk az egyetlen, akik megpróbálnak konstruktív ellenzékként részt venni ebben a vitában is és egyébként abban, hogy ez a törvény létrejöhessen. Mirkóczki Ádám képviselőtársam erről már beszélt. Éppen ezért higgyék el nekem, hogy azok a kritikák, amelyeket megfogalmazunk, tényleg jobbító szándékú kritikák lesznek. [[15.50]] És elvileg azokat mondjuk el, amikről úgy érezzük, hogy ezzel jobbá lehetett volna tenni ezt a törvényt, csak önök nem vették figyelembe. Az egy kicsit bánt egyébként, hogy mivel mi konstruktív ellenzékként viselkedünk, és benyújtottunk jó pár módosító javaslatot, a tegnapi TAB-ülésen kiderült, hogy ezeket a javaslatokat, ugye, önök elutasították, de ez még hagyján, hogy önök elutasították, de ott kiderült, amikor mi kértük azt, hogy indokolja meg államtitkár úr, hogy miért utasították el, hogy igazából el se olvasták ezeket a módosító javaslatokat, hiszen látszott, hogy államtitkár úr akkor olvassa el, és indokolja meg, hogy miért is gondolja úgy, hogy ezeket a módosító javaslatokat nem fogadják be. És akkor egy-két reagálás még az előttem szólókhoz. Ugye, Fodor Gábor itt elmondta, hogy az Iszlám Állam milyen súlyos válságot jelent a világnak, valóban így van, csak arról már hallgatott Fodor Gábor, és abba már nem ment bele, hogy vajon az Iszlám Állam kinek az érdeke. Ki hozta létre ezt az Iszlám Államot, akinek ugye nagy szerepe van abban valóban, hogy ez a migrációs hullám elindult azokról a területekről, de még sok más dolognak is szerepe van. És ugye, Németh Szilárd is erről beszélt. Németh Szilárd, ugye, azt mondta, hogy az Európai Unió politikusai a felelősek elsősorban ezért a Magyarországon kialakult válsághelyzetért. És valóban így van, van felelősségük az európai politikusoknak, de arról már szemérmesen hallgatott, ugye, Németh Szilárd, hogy az Amerikai Egyesült Államoknak, mondjuk, milyen szerepe van ebben, az egész helyzet kialakulásában. Erről beszélt egyébként Mirkóczki Ádám, és amiről még szemérmesebben hallgatott Németh Szilárd, az pedig az, hogy vajon a kormánynak van-e valamilyen felelőssége a kialakult helyzetben. És a migrációs hullám következtében, ugye, Magyarországon súlyos helyzet alakult ki, és ezt a katasztrofális helyzetet, ki kell jelenteni, nagymértékben annak is köszönhetjük, hogy az Orbán-kormány később észlelte a problémát. Amikor észlelte, akkor is lassan reagált, a probléma megoldására pedig nevetséges és hatástalan intézkedéseket alkalmazott eddig. Ugye, emlékeznek még, amikor a Jobbik már hónapok óta próbálta felhívni a kormány figyelmét a migráció veszélyére, és az azonnali intézkedéseket kérte önöktől, akkor a kormány első intézkedése az volt, hogy plakátokkal próbálta megállítani a migránsokat, vagyis nem tettek még akkor sem semmit, csak szavakkal meg hangzatos szlogenekkel akarták megvédeni az országot. Gondolom, emlékeznek még az egyik ilyen plakát szövegére: „Ha Magyarországra jössz, nem veheted el a magyarok munkáját!” Ugye, ezek kemény szavak, megmutatják az ország népének, hogy a Fidesz keményen képviseli az érdeküket, de az a baj, hogy ezek csak szavak. Hiszen önök a szavak meg a nagy mondások kormánya - de mit tettek? Mit tettek annak érdekében, hogy a magyar emberek számára valóban megvédjék a magyar munkahelyeket? Ha megnézzük, akkor semmit, hiszen még egyszer mondom, az volt a plakáton: „Ha Magyarországra jössz, nem veheted el a magyarok munkáját!” De miniszterelnök úrtól, ugye, azt is tudjuk, hogy nem azt kell figyelembe venni, amit mondanak, hanem amit tesznek. És önök mit tettek? Az augusztus 25-én megjelent hivatalos értesítőben közzétett NGM-tájékoztató szerint, amelyet Tállai András írt alá Varga Mihály nemzetgazdasági miniszter megbízásából, arról rendelkeznek, hogy 2015-ben 59 ezer munkavállalási engedély adható ki a Magyarországon harmadik országból érkező munkavállalók részére. 59 ezer munkavállalási engedély, az 59 ezer magyar munkahely. Tehát szépen megvédték a magyar munkahelyeket, még akkor is, ha Németh Szilárd most azt mondja, hogy hát ez csak egy lehetőség, hogy adhatunk 59 ezer munkahelyet, de hát nem adtunk, mert ugye, itt felhozott statisztikákat, hogy szerinte olyan maximum 3-4 ezer ilyen munkahely lehet, amit majd betöltenek harmadik országbeli állampolgárok. Az a 3-4 ezer munkahely is nagyon jól jött volna Magyarországon. Hiszen, ha megengedik, akkor közlöm önökkel a KSH júliusi adatait. Eszerint ma Magyarországon 306 ezer magyar állampolgárnak nincs munkája. Nekik is szükségük lenne erre az 59 ezer munkahelyre. Szintén a KSH adatai alapján 222 ezer közfoglalkoztatott magyar állampolgár örülne, ha el tudna helyezkedni a munkaerőpiacon. Nekik is szükségük lenne erre az 59 ezer munkahelyre. És súlyos probléma, hogy egyre több szakképzett magyar állampolgár vállal külföldön munkát, akiket jó lenne hazacsábítani. Nekik is szükségük lenne erre az 59 ezer munkahelyre. Tehát nem szavakban, hanem tettekben kellene végre cselekedni. És ugye, ez a jelenlegi helyzet, ami most kialakult, azért nagyon sok mindenre rámutat, és ebből szerintem, ezekből a tapasztalatokból tanulnunk kellene, és meg kellene vizsgálni azokat az anomáliákat, amikkel eddig nem nagyon foglalkoztunk. Hiszen hiába mondtuk mi azt, hogy nehéz helyzetben van a magyar rendőrség, hiába mondtuk azt, hogy nehéz helyzetben van a magyar katonaság, és az elmúlt 25 évben egyébként, én úgy érzem, minden olyan politikusnak, aki részt vett az ország irányításában, vagy legalábbis vezető szerepe volt, annak igenis felelőssége van abban, hogy hogy áll a magyar rendőrség és a magyar honvédség jelen pillanatban. Hiszen rámutatott arra ez a helyzet, hogy a schengeni határvédelemről beszélünk, de hát akkor, ha nem lett volna ez a menekültáradat, a menekültáradat előtt is körülbelül ilyen volt a zöldhatár Szerbia és Magyarország között, mert nyugodtan nevezzük ezt zöldhatárnak: az jött át, aki akart. Így védtük a schengeni határokat. Az is egy elgondolkodtató dolog, hogy ha most fegyvertelen emberek áradatával szemben nem tudjuk megvédeni Magyarország határait, akkor mi lenne itt egy súlyosabb helyzetben. Mi lenne itt akkor, hogyha mondjuk - és van sajnos a szomszédságunkban háborús helyzet -, mi van akkor, ha ebből a háborús helyzetből csak 200-300 felfegyverzett ember elindulna, mondjuk, Budapest felé? Akkor mit tudnánk csinálni? Ezek olyan súlyos problémák szerintem, amivel igenis a jövőben foglalkoznunk kell, mert sajnos azt bizonyítják a példák is, hogy nem tudjuk megvédeni a határainkat, pedig arra van szükség, hogy Magyarország határait, a magyar embereket és hazánkat meg tudjuk védeni. Ezért is lenne szükség arra véleményem szerint, hogy az összes magyar katona Magyarországon teljesítsen szolgálatot, itt legyenek a katonáink. Az a dolguk, hogy Magyarországot védjék elsődlegesen, és ne idegen országokban teljesítsenek úgynevezett bármilyen szolgálatokat. Aztán ugye, Novák Előd képviselőtársam már beszélt arról, hogy a migránsokkal megjelenhettek azok a láthatatlan migránsok, akik óriási veszélyt jelentenek ránk. És itt lehet arról beszélni persze, hogy ezek riogatások meg hasonló, de nem riogatás. Hiszen ha elmegyünk Európában valahová, akkor ott is elővigyázatosságból általában az ember nem iszik csapvizet. És nem azért nem iszik csapvizet, mert az mérgezett lenne, hanem azért, mert nem abban a környezetben nőtt fel, abban a vízben más baktériumok is lehetnek, és lehet, hogy a mi szervezetünkre az, mondjuk, káros hatással van. És ugyanez vonatkozik arra, hogy azok a migránsok, akik bejönnek, és ki tudja, milyen kórokozókat hoznak be magukkal, az rájuk nézve lehet, hogy nem veszélyes, ellenben arra az európai emberre, aki nem ebben a környezetben nőtt fel, arra az európai emberre igenis veszélyes lehet. Aztán beszélünk a tranzitzónákról. A tranzitzónáknak egyébként úgy lenne értelme, és benne van ebben a törvényben is, hogyha ott nagyon komoly egészségügyi szűrés, és nagyon komoly nemzetbiztonsági vizsgálat zajlódna le ezekkel a migránsokkal kapcsolatosan, mert ez lenne az ország érdeke. Csak kérdés, hogy ez mennyibe kerülne. Honnan tudunk erre, mondjuk, adott esetben pénzt előteremteni? Aztán ugye, állandóan szóba kerül a Dublin III. egyezmény, amit valóban megkötöttünk, csak nem ilyen helyzetben. És ezt önök is tudják, hogy ez az egyezmény ma Magyarország számára káros. Káros hazánkra nézve, hiszen azért gondolom, hogy önök is tudják, hiszen önök bejelentették június 23-án, hogy fel fogják mondani ezt az egyezményt. Persze, önökre rászólt az Európai Unió, és másnap rögtön visszakoztak. Önök pontosan látják, hogy ennek beláthatatlan hatásai lehetnek a jövőre nézve, hiszen ezt is Németh Szilárd mondta, hogy most már inkább a képzetlenek jönnek, és ezek mennek tovább, mondjuk, Németországba. Aztán majd ezeket az embereket, amikor lefölözték, és kiválasztották azokat, akikre Németországban szükség van, vissza fogják ide küldeni Magyarországra, akkor majd foghatjuk a fejünket megint, hogy mit fogunk ezekkel az emberekkel kezdeni, akik ugye, egy más kultúrát képviselnek, és ráadásul esetleg nem is akarnak integrálódni a magyar társadalomba. Akkor ismételten majd lesz problémája Magyarországnak, és már senki nem fog nekünk segíteni, és senki nem fog velünk ezzel kapcsolatban foglalkozni. A másik és az utolsó, amiről beszélni szeretnék, az, hogy mi azt szeretnénk, és ezt mindig is elmondtuk, hogy Magyarországon mindenkire ugyanazok a törvények vonatkozzanak, ezeket a törvényeket be kelljen tartani. És hogy mennyire súlyos a helyzet, ugye, csak ismét pár perces híreket nézek: a röszkei hangárban a kerítésen belül két migránscsapat esett egymásnak, botokkal és karókkal ütötték egymást, a rendőrség nem avatkozott közbe, mivel a higgadtabb migránsok választották szét a verekedőket, a botokat, a karókat végül kihajigálták a kerítésen kívülre, az összetűzés oka egyelőre ismeretlen. Ez az egyik hír. [[16.00]] A másik hír, hogy a menekültek jelen pillanatban az M1-es autópálya leállósávjában haladnak Budaörs felé, és az M1-es autópályát lezárták, autók nem közlekednek rajta, tehát teljes mértékben lezárták. Nem hiszem, hogy ezek az állapotok lennének jók Magyarországon. Nem hiszem, hogy a rendőrségnek, attól függetlenül, hogy itt most menekültekről van szó vagy pedig nem menekültekről van szó, ne kellene betartatni a magyar törvényeket. Az pedig egész egyszerűen elfogadhatatlan, bármilyen tranzitzónáról beszélünk, hogyha valaki papírok nélkül próbál menedékkérelmet kérni. Ez most ugyanolyan, minthogyha én megjelennék az Amerikai Egyesült Államok határán, mindenféle papír nélkül a családommal, azt mondanám, hogy kérem szépen, én Szíriából jöttem, innentől kezdve adjanak nekem ellátást, és engedjenek be az országba. Hát hol engednének be? Az Amerikai Egyesült Államokból azonnal visszafordítanának, felraknának az első repülőre, és még csak a határ környékére se mehetnék, mert az nem normális dolog, hogyha valakik papírok nélkül érkeznek, és ők csak állítanak valamit. Ez nemzetbiztonsági kockázat; és még ráadásul azt állítják, hogy Szíriából jöttek, és idáig úgy tudtak eljönni, hogy eladták a házaikat. Hát, ha valaki háborús területről érkezik, ott hogyan tud értékesíteni egy házat, az még egy külön kérdés lenne. Egyelőre ennyit szerettem volna elmondani, gondolom, még lesznek olyan dolgok, amikre majd válaszolnom kell, és akkor nyomok kétperces gombot. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Most Schiffer András képviselő úrnak adom meg a szót normál időkeretben.
Köszönöm szépen. Rövid leszek. Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Én csak Szilágyi képviselő úrra szeretnék reagálni, mert én nem gondolom, hogy az azért célravezető lenne, hogy abszolút a méltányosság szikrája nélkül közelítünk azokhoz az emberekhez, akik valóban háborús menekültek Szíriából. Nem állítom azt, hogy mindenki ilyen, messze nem. Messze nem. Viszont azok, akik háborús menekültek - és ez a tapasztalat is az elmúlt ötven évből -, nagyon gyakran valóban útközben, vagy már ott, ahol mondjuk, egy bombatámadás érte a házat, és azért kelnek útra, igen, hiányoznak az alapvető irataik. Igen, van ilyen, sajnos, amikor úgy kér valaki menedékjogot, úgy nyújt be valaki menekültkérelmet, hogy útközben vagy éppen a helyszínen, a saját szülőföldjén, amit elhagyni készül, az iratai odalettek. Van ilyen, és nem ez az első ilyen eset a világban az elmúlt ötven évben. A másik, hogy ez valóban az utóbbi napokban egy nagyon közkeletű ilyen szómágia, hogy miért gondoljuk, hogy ezek valóban háborús menekültek Szíriából, amikor ők állítják azt a Keletinél, hogy a házukat eladták, háborús területen hogy lehet a házakat eladni. A helyzet az, hogy ami Szíriában zajlik, az nem egy hagyományos háború, ahol egy ellenséges ország megtámad egy másikat, és van egy világosan kijelölt frontzóna; egy polgárháború zajlik, és sok esetben nem is nagyon lehet pontosan megállapítani, hogy a különböző egymással harcoló felek közül ki kivel van, és nagyon gyakran változik is a hadszíntér. Éppen ezért, nem azt akarom cáfolni, egyáltalán nem, hogy vannak olyanok, akik ezt a helyzetet felhasználva, magukat valótlanul kiadják szíriainak, mert nyilván ilyen is nagyon sok van. De sajnos vagy nem sajnos, az is elég életszerű, hogy ott, amikor adott esetben hétről hétre vagy hónapról hónapra változik a harci helyzet, igen, van, aki ma még el tudja adni a házát, de attól tart, hogy az Iszlám Állam vagy valamelyik más ilyen szélsőséges szervezet be fog törni néhány héten belül arra a területre, és mondjuk, a 15-16 éves gyerekét be fogják sorozni egy ilyen gyilkoló gépezetbe, és ezért inkább eladja a házát, és útnak indítja a 15-16 éves gyereket, hogy legalább ő élje túl ezt a kataklizmát. Még egyszer: nem azt állítom, nem vagyok bolond, hogy azt állítsam, hogy mindenki, aki ide érkezik, azok az afgán és a szíriai hadszíntérről érkeznek ide, de azt azért a hivatalos kormányzati statisztikákból is látni, hogy az ideérkezők között - hogy úgy mondjam - a legnépesebb csoport azért mégiscsak a szíriaiaké. Önök is arról beszélnek, hogy igen, az egész menekülthullámnak az elindulása, az egész bevándorlási krízisnek a fokozódása szoros összefüggésben van azzal, hogy a nyugati hatalmaknak a kalandorpolitikája működő államgépezeteket tönkretett, és a nemzetközi jog folyamatos megsértése ebben a térségben közvetlen összefüggésben van az ott előállt egészen embertelen állapotokkal. Tehát én nagyon kérem, hogy ezt ne vonjuk kétségbe, és én még azt sem mondom, hogy a helyzet megoldásánál, mert láthatóan a helyzet itt, Magyarországon nem fog megoldást nyerni, de a helyzet kezelésénél ezekre a méltányossági szempontokra legyünk figyelemmel. Már csak azért is, mert még egyszer szeretném azt hangsúlyozni, amit a délelőtti vezérszónokimban elmondtam, hogy ha az itt lévő emberekkel szemben Magyarország nem alkalmazza a méltányosság elvét, nincs tekintettel a nemzetközi jogi szabályokra, az nem pusztán azt jelenti, hogy itt emberi jogi szervezetek meg fogják róni Magyarországot, meg rossz lesz azoknak, akik ide bejöttek, hanem az a helyzetnek az eszkalálódásához vezet. Ha a magyar kormány nem tud rendet tartani, nem képes az emberhez méltó feltételeket biztosítani azoknak, akik például ma a Keleti pályaudvarról útra keltek, abból csak az elmúlt napokban látott kaotikus és a magyar embereket is megfélemlítő helyzeteknek a további előállása fog következni. Épp ezért szólítjuk fel arra a kormányt, hogy rendezett állapotot teremtsen, és már csak a mi érdekünkben, a magyar emberek érdekében is, amennyiben nem indítja útnak vonaton haladéktalanul azokat, akik Németországba akarnak menni, akkor rendben van, miniszter úr, ha nem ezt az utat választják, akkor viszont az emberhez méltó feltételeket az itt lévő migránsok számára biztosítani kell. Részben azért, mert az emberiességi követelmények is ezt diktálják, részben azért, mert nemzetközi jogi normák erre kötelezik Magyarországot, részben pedig az itt élő emberek, a magyar emberek jól felfogott érdekében, a biztonságérzet megőrzése érdekében fontos az, hogy emberhez méltó feltételeket biztosítsunk azoknak, akik vagy legálisan, vagy illegálisan, vagy menekültként, vagy gazdasági bevándorlóként, de ma itt tartózkodnak Magyarország területén. Nem gondolom, hogy egyébként ezeket a feltételeket a honvédségnek kellene előállítania, a különböző magyar szakigazgatási szerveknek lenne ez a feladatuk. Az, ami az elmúlt napokban történt, okkal ingatta meg a magyar embereknek is a biztonságérzetét, éppen ezért rendezett állapotot kellene előállítani. Jegyzem meg: ez a tegnap hatályban volt jogszabályok alapján is lehetséges, és hogyha mondjuk, a BÁH-nak a költségvetését nem csökkentenék, hanem növelnék, akkor ráadásul meglenne a szükséges kapacitás is, hogy ilyen egészen kaotikus és félelmetes helyzetek Magyarországon ne álljanak elő. Köszönöm szépen.
Most bejelentkezett Hende Csaba honvédelmi miniszter úr, csak jelzem, hogy már csak egy felszólaló van, és akkor utána adok szót, hogyha megfelel. [[Hende Csaba: Jó.]] Megfelel. Apáti István képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Először is reagálnék Schiffer frakcióvezető úrnak egy néhány körrel korábbi kijelentésére, illetőleg még egy kora délutáni vitához kapcsolódó kijelentésére is egyben. Nincs vita köztünk abban, hogy a bicskei vasútállomáson ragadt illegális bevándorlók nyilván traumatikus állapotban vannak, feszültek, idegesek. Na de, tisztelt frakcióvezető úr, még ez sem indokolhatja azt, hogy kisgyermekek és asszonyok elől vesznek el ivóvizet, vesznek el élelmiszert, gyümölcsöt, egyéb ellátmányt, és gyakorlatilag a vonat alá meg különböző egyéb vágányokra hajigálják őket. Ez egész egyszerűen egy embertelen, vadállati hozzáállás, nőktől és kisgyermekektől elvenni az élelmet és az ivóvizet. Ez egyébként sajnos - tisztelet a kivételnek, ezzel kezdem - előrevetíti azt, hogy ha ezek a bevándorlók nagy tömegben a nyakunkon maradnak, akkor mire számíthat az őshonos államalkotó nemzet valamennyi tagja, aki velük kapcsolatba kerül, hogyha a sajátjaikkal, a saját véreikkel szemben ilyen kegyetlen, embertelen bánásmódot vagy magatartást tanúsítanak. Erre csak jó előre szeretném felhívni a figyelmüket. Másrészt pedig kapargatjuk, simogatjuk itt a felszínt, hogy ki a hibás, ki a felelős. Elhangzott nagyon helyesen, nem akarom megismételni az érveket, vagy csak részben szeretném ezt megtenni: felelős az Egyesült Államok, hiszen Fodor Gábor ultraliberális, Amerika-párti, az amerikai igényeknek és elvárásoknak tökéletesen megfelelő kijelentésével ellentétben nem demokráciát ment építeni az Egyesült Államok a Közel-Keletre és bizonyos afrikai országokba, hanem a saját gazdaságát ment építeni. Legújabb kori hódító hadjáratokat, hódító háborúkat folytatott a gazdasági kiszipolyozás jegyében, melyben a legújabb kori titkosszolgálati eszközöket is bevetette, létrehoztak egy torz képződményt Iszlám Állam néven, amely kreatúra aztán részben vagy egészben kiszabadult a kezük, az irányításuk alól, és most már önálló életet kezdett el élni. Bár nagyon érdekes, hogy az Iszlám Állam direkt amerikai és egyéb célpontokat nem támadott. Nem kívánok rosszat az amerikai civil lakosságnak, félre ne értsenek, csak nagyon érdekes, hogy az Egyesült Államok még e tekintetben is meg tudja azt oldani, hogy háború a saját területén soha, de soha ne törjön ki, és a saját területén, a saját országán vagy fennhatóságán belül ne kelljen akár honvédő háborút folytatnia. [[16.10]] Másrészt elhallgatják azt a tisztelt liberális képviselőtársak, holott ugye azért nagyjából Amerikából kapják az adományokat, az ellátmányt, a pénzügyi segítséget és egyben az instrukciókat is, hogy hány száz vagy hány ezer kilométeres kerítés van az amerikai-mexikói határon akár drótkerítés vagy betonfal formájában, és milyen sors vár azokra a mexikói migránsokra, akik illegálisan lépik át ezt a kerítést vagy falat. Azokat, kérem szépen, legjobb esetben néhány felszólítás után lelövik, agyonlövik, kivégzik, vagy olyan bánásmódban részesítik, amely finoman szólva is kimeríti az embertelen bánásmód nemzetközi jogi fogalmait. Teszik ezt az emberi jogok bölcseinek tartott liberalizmusnak a nevében; az emberiség sírásója egyébként, mert a liberalizmus most már joggal nevezhető az emberiség pestisének és Európa sírásójának, az emberiség legpusztítóbb eszméjévé torzulta ki magát, ha lehet ilyet mondani, a liberális eszmerendszer. Nos, ezekkel a tényezőkkel önök nem számolnak, és a következő napirendi pont részét képező politikai nyilatkozattervezetben is kényesen ügyeltek arra, hogy az Egyesült Államoknak nehogy odapiszkáljanak egyet, nem tették bele, nem helyezték bele az Egyesült Államokat bíráló nagyon is helytálló kijelentéseket. Hibás az Európai Unió, hibás főleg az Európai Unió valamennyi vezető hatalma, egyrészt azért, mert részben részt vettek a Közel-Kelet kiszipolyozásában. Másrészt pedig nagyon érdekes a szélsőliberális, mondhatnám, a liberálnácik érvelése - csak ezzel a kifejezéssel tudom őket illetni -, hiszen azt készségesen megszavazzák, önöknek a kétharmados támogatottságot is biztosították ahhoz, hogy magyar katonák életüket kockáztatva menjenek olyan hadszínterekre, amelyekhez semmi közünk, menjenek ki Irakba, vagy - korábban - menjenek ki Afganisztánba és egyéb háborús övezetekbe. Tehát a liberálisok számára az evidencia, hogy a magyar katonák vegyenek részt olyan külföldi hadműveletekben, amelyekhez semmi közünk nincs. De a liberálisok számára nem evidencia, hogy a magyar katona magyar területen magyar határt, magyar ember életét védje és magyar családokat óvjon meg. Hát mi ez, ha nem nemzetellenes, hazaáruló hozzáállás? Mondhatnám, eddig csak azt mondtam, hogy a liberálisok soha nem mennek a szomszédba egy kis hazaárulásért, most már azt kell hogy mondjam, hogy a vérükben van a hazaárulás. Egész egyszerűen nagy különbséget kell tenni magyar nyelven beszélő magyar állampolgárságú politikus és magyar politikus között. Tehát a közjogi kapcsolat és a nyelvtudás nem azt jelenti, hogy ezek a politikusok magyar érdekeket képviselnek, sőt, mindig késztetést éreznek arra, hogy frontálisan szembemenjenek ezekkel az érdekekkel. Csak most már annál veszélyesebb a helyzet, hogy nincs időnk, és én egyáltalán nem vagyok optimista, talán a legpesszimistábbak közé tartozom a saját frakciómban is a tekintetben, hogy itt a század végét jelöljük meg, 2050-es és 10-20 éves határidőket tudunk meghatározni, talán addig még többségben tudunk maradni itt, a csonkahonban, vagy egyáltalán túl tudjuk-e élni ezeket az apokaliptikus állapotokat. Én úgy gondolom, hogy itt öt éven belül, de lehet, hogy még attól is rövidebb időn belül végleg eltűnhetünk, ha ezt az emberáradatot nem vagyunk képesek fizikai erővel - mert másképp nem fog menni - vagy valamilyen fondorlattal megállítani, vagy más irányba becsatornázni, más irányba elterelni, akkor a mostani bevándorlási hullámot tekintve, és ismerve a számokat, gyakorlatilag 2-3-4 év leforgása alatt kisebbségbe fogunk kerülni a saját hazánkban. Nézzük meg, hogy milyen számokkal nem riogatnak minket, hanem tájékoztatnak minket ezekről az állapotokról, hogy legalább 200-300 ezer illegális bevándorló érkezésére lehet még számítani ebben az esztendőben, és ezek is csak durva becslések. És nézzük meg, hogy néhány ezer itt ragadt! Még csak néhány ezer maradt itt a nyakunkon, és máris megzavarják Budapest rendjét, az M1-es és az M7-es autópályára nem lehet kihajtani, Röszkén gyakorlatilag ma permanensen balhék voltak, amelyből a rendőrség szisztematikusan és nyilván tervszerűen, parancsra, utasításra kimaradt. Meddig tudják ezt még folytatni a rendőrök, hogy mindig úgy helyezkednek el, hogy ne kelljen valahogy a balhé centrumába kerülni? Nem fog ez túl sokáig menni, nem lehet kesztyűs kézzel bánni olyanokkal, akik Kiskunhalason is gyújtogatással meg rongálással fenyegetőztek! És ne tévesszük már el a sorrendet! Nem mi hívtuk ide őket. Másrészt mi készteti arra ezeket az embereket, hogy ha háborús övezetből is menekülnek, nem rögtön az első szomszédos, vagy ha nem is szomszédos, a legközelebb eső, többségében iszlám országba menjenek, ahol azonos kultúra, hagyományok, azonos életkörülmények, számukra sokkal nagyobb beilleszkedési lehetőséggel kecsegtető életkörülmények fogadják? Miért nem oda mennek? Miért nem fogadja be ezeket Szaúd-Arábia, Kuvait vagy egyéb gazdag, olajban bővelkedő államok? Azért, mert ezek is elhárítják, eltolják maguktól ezt a problémát. Mi történik? Vegyük már észre, tisztelt kormánypárti képviselők, Európa lúzerei lehetünk. Európa menekülttáborává válhatunk, ugyanis mindenki lepattintja magáról a problémát, mindenki elhárítja, mindenki azt keresi, hogy hogyan lehet ez elől valahogy kitáncolni, és megint mi akarunk a jó tanulók lenni, megint mi akarunk jó példával elöl járni - ebben a helyzetben ez nem fog menni. Mi a megoldás? Önmagában egyet kell értenem egyébként azokkal a számomra elfogadhatatlan politikusoknak számító egyének kijelentésével is, hogy önmagában 3600 rendőr és néhány ezer katona, főleg ha díszsorfalat fognak állni, ezt nem fogja megoldani. Két megoldás lehetséges, de mind a kettőnek ugyanaz a végeredménye. Ne regisztráljuk őket, hiszen ha Nyugat-Európából, leginkább Németországból ezeket a személyeket vissza fogják toloncolni, és tömegesen fogják őket visszatoloncolni, akkor nemcsak a beáramlás fog óriási problémát okozni, hanem a visszatoloncolás miatti visszaáramoltatás. Garantálom önöknek, hogy amikor Németország és egyéb nyugat-európai országok kiszedték ezek közül az emberek közül az értékes, a gazdaságukat építő személyeket, feltöltötték az üres álláshelyeket, abban a pillanatban vissza fogják nyomni ide ezeket az embereket. Készségesen fognak nekünk adott esetben még euró-százmilliókat vagy -milliárdokat is fizetni, csak nekik ne kelljen ezzel szembesülni, csak a mi nyakunkon maradjanak. Ez ennek a történetnek a lényege. Ezért nem regisztrálnak a bolgárok, ezért nem regisztrálnak a görögök, sőt, most már nemcsak hogy az olaszok nem teszik ezt, hanem a csehek mellett a sógorok, az osztrákok is nagy ívben tesznek a Dublin III.-ra, abszolút figyelmen kívül hagyják, hidegen hagyja őket valamennyi nemzetközi jogi előírás. Persze, mert bennük működik az a természetes életösztön, ami úgy látszik, a kormányt még nem érte utol vagy nem hatotta át, hogy ilyen nehéz, vészterhes időkben nem a nemzetközi szerződések az elsődlegesek, hanem a saját nemzetük megmaradása, mert valószínűleg a saját rendőrségi és titkosszolgálati jelentéseikből ők már pontosan tudják, hogy ez csak egy szerény előjáték, egy szerény előleg, ami ideérkezett eddig. Ha a többmilliós fekete-afrikai áradat megindul, akkor tessék nekem mondani, mit fogunk így csinálni? Naponta fogunk több ezer fős befogadóállomásokat létrehozni, az önök kénye-kedve szerint, az önkormányzatokkal, a helyi lakossággal való egyeztetés nélkül? Arra kérnék önöktől választ, hogy mi a tervük erre az esetre. Ha már most néhány ezer bevándorló elképesztő mértékben leköti a rendőrség kapacitásait, és le fogja kötni a honvédség kapacitásait, az államigazgatási apparátus kapacitásait, mi lesz, ha az itt ragadt tömegek ezres, sőt tízezres, százezres, majd - és ez egy nagyon-nagyon közeli állapot, ez legkésőbb jövő tavaszra bekövetkezik - milliós szintre dagadnak? Akkor mit fogunk csinálni? Itt fogunk nézni, kamillázzuk, dörzsöljük a szemünket, meg nyaldossuk a szánkat, hogy jaj, istenem, mi ezt nem tudtuk előre? Mit fogunk akkor ezzel a borzasztó mennyiségű emberrel csinálni? Erre persze a liberálisok meg a baloldaliak nem gondolnak, és nemcsak az előbb említett okokból, hogy frontálisan szembemennek a nemzeti érdekkel, hanem mert mint ahogy az Fodor Gábor egy korábbi ötletéből látszik, erre felhívnám a figyelmüket, választójogot akarnak adni az országgyűlési választásokon is - ha tehetnék, már meg is adták volna ezeknek a bevándorlóknak -, mert tisztában vannak azzal, hogy magyar választó szavazatából kifolyólag ők már nem nagyon fognak a belátható időn belül kormányra kerülni. Ezzel szeretnék visszaszerezni a kormányrudat, ezzel szeretnének visszakerülni a hatalomba. Csak az a helyzet, tisztelt fideszes képviselőtársaim, mondják meg nekem azt, hogy a romokban heverő magyar egészségügy akár egy kisebb járvány kitörése esetén is hogy fog helytállni. Hogy biztosítunk megfelelő kórházi ellátást, kórházi fekvőhelyet a rengeteg, önök által végbevitt, véghezvitt létszám-leépítés és ágyszámcsökkentés után? Hogy fogja ezt a magyar egészségügy kibírni? Miből fogjuk az ehhez szükséges mennyiségű pénzt előteremteni? Azt is lehetne mondani, demagóg a hangzása, de valójában teljesen igaz, hogy aki bevándorláspárti, az az adóemeléseket támogatja, mert ekkora mennyiségű pénzt csak jelentős adóemelések révén lehetne kitermelni. Arra kérnék tehát választ a tisztelt honvédelmi miniszter úrtól is, hogy mi lesz a honvédség pontos feladata a bevetésük után. Bevetési egységek mennek ki oda a határra, vagy díszszázadok fognak kimenni a határra? Az történik, hogy az eddigi két rendőr mellett most már majd tíz katona is kísérgetni fogja a tisztelt illegális bevándorlókat, vagy minden létező törvényes eszközzel, emberélet kioltására nem alkalmas, de az országba való belépés megakadályozására alkalmas eszközök bevetésével megpróbálják azt megakadályozni, hogy ez a tenger, ez a sáskahad egész egyszerűen ellepjen minket? Amikor 80 százalékuk férfi, amikor a férfiakon belül háromnegyedes többségben vannak a 18 és 44 év közötti, katonakorú, szemmel láthatóan kiváló fizikai állapotban lévő férfiak, akkor élünk a gyanúval, hogy itt egy finoman szólva is atipikus vagy unortodox és titkosszolgálatok által szervezett akcióról van szó, amely úgy látszik, hogy lehet, hogy jobban „sikerül”, mint ahogy a kiagyalói és a felbujtói azt előzetesen tervezték. [[16.20]] Mi akadályozza meg az Európai Unió tagállamait, tengerrel is rendelkező tagállamait abban, hogy a területileg illetékes haditengerészetek a csempészhajókat üres állapotban elsüllyesszék vagy más módon megsemmisítsék? Mi akadályozza meg őket ebben, hogy legalább ezt az útvonalat, ezt az utánpótlás-útvonalat valahogy elvágjuk előlük? Európa teljesen tehetetlen, Európa önsorsrontó. Kicsit emlékeztet, sőt, nagyban hasonlít ez a helyzet a Római Birodalom bukása előtti állapotokra egyébként több tekintetben. Európa teljesen megbénult, egy autoimmun-betegségben szenved: gyakorlatilag a rendszer saját maga ellen fordult, és a józan paraszti ésszel, a józan emberi gondolkodással, az alapvető érdekekkel szembemegy, sőt úgy néz ki, hogy felismerni sem képes már gyakorlatilag. Képtelenek az európai politikusok, a sok esetben erősen dilettáns és idióta európai vezetők a tisztánlátásra és a gondolkodásra. Persze, lehet, hogy nekik könnyű, mert ők olyan helyen laknak, olyan helyzetben vannak, hogy őket soha nem fogja, még 99 százalékos migránstöbbség esetén sem fogja bántódás érni, de azért az őshonos lakosság nagy része ebben a védelemben nem részesül. Tehát kérdezem önöktől, hogy milyen tényleges cselekvési tervük van. Mi lesz a honvédek hatásköre? Milyen kényszerítő eszközöket vethetnek be? Felkészült-e a magyar rendvédelem és felkészült-e a magyar honvédelem arra a helyzetre, hogyha az embercsempészek és a nemzetközi bűnszervezetek egy nem is olyan túl ravasz, hanem ha ránézek a térképre, felkészülnek egy egyértelműen és nagyon könnyen összerakható trükkre vagy taktikai váltásra vagy taktikai váltást hajtanak végre, hogyha majd a magyar-román határszakasz felől kezdenek esetleg behatolni? Vannak erre jelek: 10-12 nappal ezelőtt Bedő községben, az ártándi magyar-román határátkelőhelyhez legközelebb eső Bedő községben néhány illegális bevándorlót már fogtak. Ők azt mondták, hogy egyszerű, hogy miért jöttek erre: nincs kerítés, nincs élőerős védelem, tehát nincsenek rendőrök, katonák, és nincs természetes fizikai akadály sem, amely meggátolná az ideérkezésüket. Felkészültek-e arra a helyzetre, hogyha a Hajdú-Bihar megyei és a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei magyar-román határátkelőkön ezek a tömegek megjelennek - mert valószínű, hogy a románok is át fogják egyébként őket engedni, mindenki átengedi őket, senki nem regisztrálja őket, csak mi -, akkor ott milyen gyorsan tudnak kerítést építeni? Nyilván olyan gyorsan nem, mint ahogy kellene. Oda jut-e ember, lesz-e elég katona? Summa summarum: mindig ugyanazokat a köröket futjuk, és csak az az egy megoldás marad, hogy nem regisztráljuk őket. Vagy szervezett keretek között ellenőrizve, mint teszik azt a szerbek, keresztülszállítjuk őket az országon, aztán csináljon velük Nyugat-Európa, amit akar, vagy fizikailag akadályozzuk meg a belépésüket, és így tudjuk azt megoldani, hogy ne kerüljön sor a regisztrációra. Ha ezt nem tesszük, akkor legfeljebb csak picikét tudunk lassítani azon a bevándorlási ütemen, ami úgy néz ki, hogy egy-két éven belül el fogja lepni hazánkat. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Akkor most megadom a szót Hende Csaba honvédelmi miniszter úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Bár nem vagyok előterjesztője az előttünk fekvő törvényjavaslatnak, mégis engedjék meg, hogy így a vita vége felé röviden reagáljak néhány elhangzott felszólalásra. Először is szeretném megköszönni mindazoknak a felszólalását, akik akár kritikusan, de tárgyszerűen és konstruktív módon vettek részt a vitában. Novák Előd képviselőtársam megkérdezte itt a vita során, hogy vajon milyen az én viszonyom a 12 ponthoz. Hát, gondolom, mint a legtöbb magyar emberé - talán annyival szorosabb, hogy a 12 pont egyik követelése a nemzeti őrsereg felállítása volt. Ez meg is történt, a magyar nemzet egyik legcsodálatosabb teljesítménye az, hogy néhány hónap alatt a semmiből megszervezte a Magyar Honvédséget és felállította a magyar hadiipart, és ez a honvédség nagyon-nagyon sok csatát megállva megállta a helyét az akkori világ egyik legjobbnak tartott hadseregével, az osztrák hadsereggel szemben is. Nos, van a 12 pontnak egy olyan pontja is, hogy a magyar katonákat ne vigyék külföldre, a külföldieket pedig vigyék el tőlünk. Fölvetette nekem most ezt a kérdést Novák Előd képviselő úr. Félek, hogy háttal ül a moziban: tehát Magyarország területén nem állomásoznak külföldi katonák. Miről beszél ön, kedves képviselő úr? Magyarországon csak magyar katonák állomásoznak. Nem értem a kérdést. Tessék ezt a dolgot még egyszer átvenni! A másik kérdés: nem viszik a magyar katonákat külföldre, különösen nem abban az értelemben, ahogy a 12 pont szövegezői, a márciusi ifjak a Pilvax kávéházban ezt értelmezték. Akkor, tetszik tudni, képviselő úr, egy kényszersorozott hadsereg volt, amelynek a tagjait egyébként külföldre, kicsit idézőjelben kell mondani, a Habsburg Birodalom egyéb tartományaiba, örökös tartományaiba vagy társországaiba vitték, ez ellen tiltakoztak. Ez egy teljesen más történelmi helyzet. Önök igyekeznek ezt a mai Magyarországra, a NATO és az Európai Unió tagjaként, az Alaptörvényében, valamennyi törvényében a kollektív védelmi feladatokban szerepet vállaló Magyarországra ráerőszakolni. Tisztelt Képviselőtársaim! - merthogy többen fölvetették ezt a kérdést. Azt hiszem, hogy önöknek a mi NATO-tagságunkkal van baja, meg az európai uniós tagságunkkal van baja - mindkét szervezet égisze alatt veszünk részt külföldön katonai műveletekben -, meg valószínűleg az ENSZ-tagságunkkal van baja, hiszen az Egyesült Nemzetek Szervezetének békefenntartó misszióiban is részt veszünk a világ elég számos pontján. Most mondják meg: mind a háromból lépjünk ki, vagy elég lesz egyből vagy kettőből? Mit szeretnének? Azt szeretnék, hogy Magyarország kizárólag az önerejéből semleges országként, mondjuk, Svájchoz hasonlóan gondoskodjon a fegyveres védelméről? Ez nyilván egy érdekes felvetés, ezen el lehet gondolkodni, abban a pillanatban, hogyha egy újabb népszavazás felülírja a magyar nép népszavazáson kinyilvánított döntését, amely szerint lépjünk be a NATO-ba; és kérem szépen, e mellett a döntés mellett, talán még emlékeznek rá, talán nem, de hadd frissítsem fel, a szavazó magyar állampolgárok 85 százaléka szavazott igennel. Majd ha lesz egy másik érvényes népszavazási döntés [[Novák Előd: Nem lehet! Tiltja az Alaptörvény!]] , majd ha lesz egy másik ilyen döntés, akkor majd nyilván föl lehet vetni ezt a kérdést. Egyébként a semleges országok nagyságrenddel többet költenek honvédelemre, mint a hozzánk hasonló méretű NATO-tagországok. Szóval bonyolult kérdések ezek, és idecitálni, csak mert jól hangzik, egy egészen más, egyébként nagyon dicsőséges, nagyszerű korban megfogalmazott politikai követelést, aztán ezzel úgy szembesíteni a kormányt, hogy a fele az teljesen légből kapott… Hát miféle idegen katonákat vigyenek el tőlünk? Mondja már meg, képviselő úr! Hol vannak azok az idegen katonák, akiknek a Magyarországról való kivonását ön követeli? Azt szeretném mondani nagyon határozottan, hogy mi az alkotmányosság talaján állunk, és ennek igenis része az állam erőszak-monopóliuma. Semmiféle szabadcsapatok, magyar gárdák, egyebek bevetését a határ őrizetében, védelmében nem tudjuk támogatni. A leghatározottabban ellenzek minden efféle kalandorpolitikát. Elmondtam már többször: senki nem gondolja azt, hogy bármiféle műszaki akadály áthatolhatatlan lenne. A méteres betonfalat is fel lehet robbantani, tisztelt képviselőtársaim. Természetesen egy műszaki zár először is jelzi a szabad és a nem szabad határát; ahogy a kertem kerítése is jelzi, hogy meddig tart a közút, a köztulajdonban lévő közforgalmú út, és hol kezdődik az én magántulajdonom. Át lehet mászni a kerítésen, csak éppen nem szabad - és egy állam államszerű működésének egyik legfontosabb ismérve, hogy azt, amit nem szabad, azt megfelelően szankcionálja, bünteti, és ha kell, akkor utólag megtorolja. Ahhoz, hogy ezek a védelmi intézkedések lehetővé váljanak, természetesen kell a megfelelő jogi háttér. Most, néhány órája fogadta el a Magyar Országgyűlés a Btk.-nak azt a módosítását, amely büntethetővé teszi a műszaki zárnak a megrongálását és az azon való illetéktelen áthaladást. [[16.30]] Felvetették többen itt a kapuk kérdését a műszaki záron. Tisztelt Képviselőtársaim! Az nem azért van, hogy azon bárki bejöjjön; az azért van, hogy azon ki tudjanak menni a műszaki zárat biztosító erők, hiszen a túloldalon számtalan olyan esemény lehet, amely indokolja azt, hogy a belül lévő [[Apáti István közbeszól.]] rendőrök, illetve katonák ki tudjanak menni. Gondoljunk csak arra, hogy megjelenik egy szülő nő, vagy valaki megsérül, hát be kell tudni hozni, kérem szépen. Tíz kilométerenként nagykapu is van a műszaki rendszeren, azért, mert adott esetben a mentőnek is ki kell tudni menni, tetszik tudni? Na, ezért van a kapu. Elmondtuk azt, hogy szeptember 15-éig, addig, amíg a parlament által ma részben már elfogadott és részben a most vitatott törvény formájában még előttünk álló döntéssel meghozandó törvények hatályba lépnek, nos, akkor kezdődik egy másik rezsim, egy másik eljárásrend ebben a kérdésben. Úgyhogy az is világos, hogy élőerő nélkül, tehát megfelelő őrzés-védelem és a mélységben tagolt megfelelő manővererő nélkül semmiféle műszaki létesítmény nem védhető, se egysoros, se kétsoros, se háromsoros, hiszen megfelelő eszközökkel, akár munkagépekkel, akár robbanóanyaggal, akár drótvágó eszközökkel bármit le lehet küzdeni. A kérdés az, hogy mennyi az az idő, amíg az észlelés és a reagálás között a védőerőknek lehetőségük van megvédeni ezt a vonalat, megvédeni az államhatárt. Nagyon egyszerű kérdés ez: aki jót akar, aki tisztességes szándékkal érkezik, azt arra fogjuk kérni, hogy szíveskedjék odafáradni azokhoz a tranzitzónákhoz, amelyekben benyújthatja a menedékjog iránti kérelmét; nyilván Magyarországon menekültstátusért kíván folyamodni. Ez az egyetlen módja annak egyébként, hogy amennyiben megkapja ezt a státust, akkor törvényesen beléphessen Magyarországra, mert egyébként úti okmánya, vízuma nincsen. Az egy más kérdés, hogy a tapasztalatok szerint a menekültstátusért folyamodóknak a nagy része nem kívánja a magyar állam védelmét igénybe venni, már el sem jut a számára kijelölt tartózkodási helyre, ahol az eljárás végét be kellene várnia, hanem átutazik az országon; nem igényli, nem kéri a magyar államnak a védelmét. Ebben az értelemben kérdéses a menekültstátus iránti kérelem beadásának a valóságossága is, hogy mennyiben tükrözi ez az illető személynek az akaratát. Tehát ez egy bonyolultabb jogi vitához és problematikához vezetne el. A lényeg az, hogy többen azt kérték, Schiffer András vetette itt fel a vita végén, és többen mondták, hogy miért tétlenkedtünk, miért nem építettünk gyönyörű menekülttáborokat az elmúlt nyolc hónapban - azok most mind ott állnának üresen. Ezek az emberek nem akarnak menekülttáborokba menni. Tehát értelmetlen dolgokat kérnek rajtunk számon. Számon kérik azt, hogy miért nem engedjük át őket az országon, mindenfajta regisztráció nélkül. Azért, tisztelt képviselőtársaim, mert a nemzetközi kötelezettségeink, az ország által aláírt nemzetközi szerződések ezt nem teszik lehetővé. [[Apáti István közbeszól.]] Egyébként pedig Ausztria, tessék ezt nekem elhinni, mint arra az elmúlt napokban volt már példa, megakadályozza adott esetben, hogy ezek a személyek belépjenek a területére. Semmit nem nyernénk ezzel, higgyék el nekünk, csak azt érjük el, hogy abban a pillanatban de facto, tehát valóságosan a schengeni övezeten belüli státusunk megszűnik, és a magyar embereknek ugyanúgy órákat kell a határon sorba állniuk, mint ahogy kellett régen. Én szombathelyi vagyok, tudom, hogy tőlünk és a környékről hány százan és ezren járnak dolgozni Ausztriába, jó pénzt keresnek, azt hazahozzák, és itthon költik el; nem kivándorlókról van szó. Ha nekik a határon naponta órákat kell várakozniuk, az az ő kenyérkereseti lehetőségük megszűnését jelenti. Azzal az egy felelőtlen mozdulattal, hogy mi kontroll és regisztráció nélkül átengedjük Magyarországon ezeket az embereket, a kenyeret kiverjük ezeknek az ingázó, külföldön dolgozó honfitársainknak a kezéből, ezt higgyék el nekem. Gyurcsány Ferenc - bár nem várta meg a reagálást - elmondta kétségkívül nagy szónoki tehetséggel előadott retorikai bravúrját. [[Szilágyi György közbeszól.]] Többen reagáltak már itt rá, hogy az erőszaktól félteni védtelen, fegyvertelen embereket, rendőri meg katonai erőszaktól óvni ártatlanokat sok mindenkinek joga van, szinte mindenkinek joga van ebben az országban, egy embernek biztosan nincs, és ez Gyurcsány Ferenc. 2006 ősze világosan megmutatta ezt, hogy mennyire álságosak voltak ezek a szavak. Azért engedjék meg, hogy néhány állításával hadd vitatkozzak. Azt mondja, hogy aki magyar földre lépett, azzal szemben Magyarországnak kötelezettsége van. Arra utalt, hogy a határzár természetesen magyar területen épül meg. Szerb területre nem építkezhetünk, sőt egy két és fél méteres úgynevezett határnyiladékot a vonatkozó nemzetközi egyezmények értelmében szabadon is kell hagyni, ott semmiféle tevékenységet, pláne építési tevékenységet nem folytathatunk. Téved Gyurcsány Ferenc. A magyar állam kötelezettsége az érintettel szemben nem akkor keletkezik, amikor ő a lábát ráteszi a magyar földre, hanem csak és kizárólag abban a pillanatban, amikor ő a menekültstátusért folyamodik. Amikor ezt a kérelmét benyújtja, attól a pillanattól kezdve illeti meg a védelem. Semmi mást nem kérünk tőle, mint azt, hogy ezt tegye meg. Az erre feljogosított szervek, a magyar menekültügyi hatóságok a genfi konvenció, a dublini egyezmény és minden más hatályos magyar és nemzetközi norma alapján el fogják bírálni, hogy őt ott, ahonnan jön, vajon abban az értelemben üldözik-e, amely őt a menekültstátus megkapására feljogosítja. Biztosítani fogjuk - mert biztosítanunk kell - a jogorvoslatot és a bírói felülvizsgálatot ezekkel a határozatokkal szemben. És aki ezek után nem kapja meg a menekültstátust, az értelemszerűen nem léphet be Magyarország területére. Aki pedig erre jogosult, és ennek a szabályait nem akarom még egyszer elmondani, de erre feljogosított hatósági személyek fogják alkalmazni és megítélni, azt pedig be kell engedni az országba. Ez ilyen egyszerű. Nyilván amikor a kormány Szerbiát biztonságos harmadik állammá minősítette az elmúlt hetekben, akkor állást foglalt arról is, hogy nincs tudomásunk arról, hogy Szerbiában bárkit üldöztetés érne. Természetesen az induló állomáson, Szíriában és másutt lehet ilyen… [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Akkor később folytatnám, elnök úr, ha szabad. Köszönöm szépen. Még nem fejeztem be. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Most kétperces hozzászólásra Novák Előd képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. A miniszter urat kértem, hogy lehetőleg ne éljen vissza a zárszó nyújtotta lehetőségével, és a vita érdemi részében vegyen részt, azonban csak a zárszóban reagált, amikor már érdemi válaszra sajnos nekünk nincs lehetőségünk, így amennyiben még nincs lezárva a vita, akkor köszönöm szépen, és akkor reagálnék is. Tehát egyrészt a miniszter úr, azt gondolom, csúsztatva válaszolt, hiszen eljutott egészen az ENSZ-ből való kilépésig a felvetésem kapcsán, amit pusztán a márciusi ifjak 12 pontjának követelésére alapoztam, ez pedig valóban úgy hangzik: magyar katonáinkat ne vigyék külföldre, a külföldieket vigyék el tőlünk. Nyilvánvalóan egy bő másfél évszázaddal ezelőtt lévő történelmi helyzet és a mai között nem lehet teljes párhuzamot felállítani, azonban szerintem joggal kérdőjelezhetem meg azt, hogy miért kell Magyarországnak például Irakban jelenleg 116 honvédet állomásoztatni, illetve a Magyar Nemzet is beszámolt arról, de még a Napi Gazdaság is, hogy az Egyesült Államok 50 katonai járművet állomásoztatna állandó jelleggel a közeljövőben Magyarországon. [[16.40]] Ennek kapcsán említettem az amerikai hadsereget. Azt hiszem, nem amerikai katonákat említettem, hanem precízen amerikai hadsereget, tehát legyen szíves ezt sem kiforgatni, és akár nyugodtan nyilatkozni ezzel kapcsolatban, hogy elfogadhatónak tartja-e, hogy Magyarországot akár célponttá téve idegen hadsereget vagy annak eszközeit állomásoztatná Magyarországon. Én azt gondolom, hogy ez nem fér össze a márciusi ifjak szellemével, és örülnék, hogyha a miniszter úr ezt a kérdést tisztába tenné. A fő felvetés pedig természetesen, amiről bővebben beszéltem, hogy a honvédeket hozzuk haza, ne Afganisztánban építsék a demokráciát, hanem az itt a magyar határt ostromló afgánokat tartsák vissza a magyar határ védelmében. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Most újból megadom a szót Hende Csaba honvédelmi miniszter úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Gyurcsány Ferenc felszólalásánál tartottam, aki szerint fel kellett volna készülni a fogadásra, ő is arra célzott, hogy táborokat kellett volna létesíteni. Hát sokra mennénk, van elegendő befogadóállomásunk. Talán tudják a jelenlévők, talán nem, hogy messze nem telítettek a magyarországi menekülttáborok, egyszerűen nem is hajlandóak a menekülttáborokban elfoglalni a helyüket és kivárni az eljárás végét a nálunk tartózkodó migránsok, az illegális bevándorlók, megélhetési bevándorlók. Tehát ez egy abszolút félreértés. Nagy tévedésben van Gyurcsány Ferenc, amikor azt mondja, hogy a Magyar Honvédség katonái nincsenek kiképezve tömegkezelésre, nagyon is ki vannak képezve. Ez nem is lehet másként, hiszen az Alaptörvényünk szükségállapot idején a belső lázongások, zavargások megfékezésére, a rend helyreállítására kötelezi a Magyar Honvédséget. Ezért aztán honvédeink mind a kiképzést, mind pedig a szükséges felszerelést megkapják ehhez a tevékenységhez. Megjegyzem, hogy különösen intenzív kiképzést folytatunk a balkáni békefenntartó misszióink keretében ezen a területen, hiszen a Koszovóban, illetve Bosznia-Hercegovinában jelentős számban állomásozó magyar katonák egyébként nemzeti érdekeinket védik ott. Ezt még hadd mondjam el, mert örökké értetlenkednek a jobbikos képviselőtársak, mert Magyarországnak eminens érdeke az, hogy a Nyugat-Balkánon béke, rend és nyugalom legyen, mert mindenfajta békétlenség, probléma, belső villongás, polgárháború azonnal a kétszer kettő négy bizonyosságával zúdítja Magyarországra a lehető legterhesebb és összességében sokkal nagyobb áldozatot követelő következményeket akár migrációban, akár szervezett bűnözésben, akár drogkereskedelemben és egyéb negatív jelenségekben. Tehát ezen balkáni misszióink keretében különösen intenzív kiképzést kapnak a magyar honvédek adott esetben objektumvédelemre, illetve a békétlen tömeg kezelésére. Természetesen a honvédelmi törvény világosan tartalmazza azt, hogy jogellenes parancsot nem köteles a katona végrehajtani. Természetesen fegyvertelen tömegre lőni, lőfegyvert használni, élet kioltására alkalmas fegyvert használni, az jogellenes. Tehát nem kell Gyurcsány Ferencnek meg senki másnak lázítania, parancs iránti engedetlenséget szítania, amikor lebegteti és sejteti, hogy nagy bajba keveredik majd az, meg meg lesz bélyegezve egy egész életre az a katona, aki efféle dolgokba, amiket itt most a kormány akar, belekeveredik. A dolog ennél sokkal világosabb és egyszerűbb: a törvényes elöljáró jogszerű parancsát a katona köteles végrehajtani, mindenki, aki ez ellen lázít és izgat, az a Magyar Honvédség rendjét, fegyelmét bomlasztja, az a lehető legsúlyosabb bűnt követi el, mert a magyar állam cselekvőképességét is gyengíti. Ezt nagyon fontosnak tartom elmondani, mert Gyurcsány Ferenc és az ő pártjának más tagjai napok óta igyekeznek elbizonytalanítani a Magyar Honvédség parancsnokait és tiszti karát. A leghatározottabban visszautasítom az ilyen törekvéseket. Természetesen a honvédség minden törvényes parancsot a törvényes felhatalmazás alapján végre fog hajtani, a rendet és a fegyelmet természetesen fenn fogjuk tartani. Schiffer képviselő úr szintén vagy tábort akar, vagy azt, hogy küldjük el vonaton Németországba a migránsokat. Már bemutattam, hogy egyik pont akkora zsákutca, mint a másik. Tehát sajnos azt kell megállapítsam, hogy a képviselőtársak itt megint nem adtak megoldási javaslatokat, semmi konstruktív ötletük, semmi megvalósítható ötletük nincsen. A honvédség pontos feladata felől érdeklődött Apáti István képviselő úr. Nagyon világosan rendelkezik erről a benyújtott törvényjavaslat, én a rendelkezéseit nem kívánom megismételni. Egy dolgot még egyszer szeretnék leszögezni: nem a honvédség alkalmazásáról és nem a honvédség felhasználásáról van szó adott esetben, hanem a honvédség közreműködéséről. Ez azt jelenti, hogy ugyanaz az alkotmányos helyzet, mint a katasztrófavédelmi esetekben, amikor is a katasztrófavédelem feladata elsődlegesen a problémák kezelése, és csak akkor és annyiban vehető igénybe a honvédség, amennyiben a katasztrófavédelem erői nem elegendőek. Itt is hasonló a helyzet: a rendőrség feladata marad az államhatár rendjének védelme és az államhatár őrizete. Az államhatár rendjének erőszakos háborítása esetén természetesen a honvédség jelen lévő erői igénybe vehetők, ugyanígy elképzelhető közös járőrözés és egyéb olyan műszaki és humanitárius ellátási feladatok is, mint például a pilóta nélküli repülőgépeink használata a vonalak megfigyelése érdekében, mint a közegészségügyi-járványügyi közreműködése a honvéd egészségügynek vagy éppen az ellátó kapacitásaink, a szállás, az étkezés biztosítása. Tehát számtalan területen lesznek, lehetnek feladatai a honvédségnek, amennyiben az Országgyűlés elfogadja az előttünk fekvő törvényt. Díszszázad kivezénylését nem tervezzük, képviselő úr, a határra, a díszelgő katonáinknak Budapesten a különböző protokolláris alkalmakon van elegendő feladatuk. Úgyhogy kicsit ironikusan az ön valóban ironikusnak szánt kérdésére ezt tudom mondani. Érdemi közreműködésre készülünk, erre megfelelő kiképzéssel és felszereléssel rendelkezik a Magyar Honvédség. Föltett egy kérdést Apáti képviselő úr, hogy mi akadályozza meg a csempészhajók elsüllyesztését. Ez nagyon jó kérdés, Líbia partjairól tömegesen indulnak ezek a gyakran aztán tragédiát is okozó - mert tengerbe vesznek a migránsok - csempészhajók. Az Európai Unió általam már említett EU-Navfor-Med kódnevű katonai missziója jelenleg, mondhatjuk így is, hogy fogatlan oroszlán, mert az ENSZ Biztonsági Tanácsának felhatalmazása nélkül olyan jellegű, egyébként nagyon indokolt és logikus lépésekre, mint amit képviselő úr is felvetett, például a csempészhajók megsemmisítésére vagy elkobzására nincs meg az ENSZ BT döntése nélkül a lehetőség. Az, hogy milyen kényszerítő eszközöket vethetnek be a honvédek, szintén tartalmazza a törvényjavaslat. [[16.50]] Még egyszer elmondom, a fegyvertelen tömeggel szemben semmilyen békétlenség, lázongás vagy rendbontás esetén sem használhatnak a katonák éles lőfegyvert, kizárólag az ellenük intézett támadás esetén, kvázi önvédelmi helyzetben van erre mód. De hát nem gondolom, hogy ezek a migránsok, akik nagy pénzeket fizetnek az embercsempészeknek, szeretnének a déli határainknál megütközni bárkivel is és fegyveres csetepatéba keveredni. Azt reméljük, hogy a világos üzenetek, a fizikai határzár, a jogi fenyegetettség és a Magyar Honvédség, illetve a rendőrség erőinek látható jelenléte elegendő lesz arra, amire most még önmagában a kerítés, a műszaki zár nem elegendő, hogy tudniillik visszatartsa őket a magyar államhatár erőszakos és meg nem engedett átlépésétől. Szerbia ugyan tagjelöltje az Európai Uniónak, de nem tagja. Kérdést tett fel képviselő úr, mi lesz, ha majd a román határ felől közelednek. Ez egy új helyzet lesz, hiszen Románia európai uniós tagállam. Ezen a folyón átkelünk majd akkor, ha odaérünk a hídhoz, tisztelt képviselő úr. Novák Előd képviselő úr látható örömmel vette tudomásul, hogy vitába bocsátkozhat a kormány tagjával. Örülök, hogy ennek örül, bár először kissé tájékozatlan módon azt hitte, hogy visszaélek a zárszóval. Hát nem mondok zárszót, mert nem vagyok előterjesztő. A vitában veszek részt. Megint feltett egy olyan kérdést, amelynek nincs aktualitása, hiszen ezt a kérdést az Egyesült Államok nem tette fel a magyar kormánynak. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Most megadom a szót normál időkeretben Szilágyi György képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Ígérem, rövid leszek. Egyetlenegy dologról nem beszéltünk még. Nagyon sok minden elhangzott a törvénnyel kapcsolatban. A Jobbik Magyarországért Mozgalom támogatásával ezt a törvényt el is fogjuk tudni fogadni, és megnyílik az út arra, hogy esetleg másképp foglalkozzunk a hazánkba áramló migrációs hullámmal. De egy dologról nem beszéltünk még, és ez a legfontosabb: hozhatunk mi bármilyen törvényt, de azt a törvényt be is kellene tartatni. A Jobbik Magyarországért Mozgalomnak következetesen az az álláspontja most már hosszú ideje - ezt el is mondtuk többször itt a parlamentben -, hogy Magyarország területén mindenkire ugyanazok a törvények vonatkozzanak, mindenkit ugyanaz az eljárás illessen meg, legyen az magyar állampolgár, legyen az turista vagy migráns, ugyanazok a törvények vonatkozzanak rájuk Magyarország határain belül. Azt is elmondtuk, hogy ezek a törvények a magyar állampolgárokra is és mindenkire, vallástól, fajtól, származástól és bármilyen megkülönböztetéstől mentesen egyformán kell hogy vonatkozzanak. S itt van a legnagyobb probléma. Eddig is voltak törvények Magyarországon, amely törvényeket nagyon sokan nem tartottak be, és ezeket a magyar rendőrség sem tartatta be velük. Például akik a Keleti pályaudvar környékén laknak, akik a II. János Pál pápa tér környékén laknak, nem a leggazdagabb rétegből kikerülő magyar állampolgárok, és elmennek minden reggel dolgozni, és utána nehezebben jutnak haza, vagy pedig ebben az áldatlan állapotban kellett élniük sokáig, vagy akik a debreceni befogadó állomás környékén laknak, nekik nincsenek jogaik? És ha bármilyen cselekményt elkövetnek, ami esetleg szabálysértés vagy valami, akkor azonnal lecsapnak rájuk a hatóság emberei, közben meg azt látják, hogy azért, mert valakik valamilyen helyzetben vannak, úgy bánnak velük a rendőrök, mint a hímes tojással, és semmiféle szabálysértést nem torolnak meg velük szemben. Ha mi elindulnánk magyar állampolgárok az M1-es autópályán 200-an sétálgatni, akkor vajon a rendőrség ezt engedné, sőt asszisztálna hozzá? Tehát a legfontosabb kérdés az - és ez lenne a legfontosabb -, hogy ha hozunk egy törvényt, és bármilyen törvényeket hozunk, akkor azokat tartassuk be. És teljesen mindegy, hogy milyen helyzetről beszélünk, teljesen mindegy, hogy adott esetben éppen kikről van szó, ez nem lehet mérlegelés tárgya, a magyar hatályos jogszabályokat és törvényeket Magyarország területén mindenkinek be kell tartania. Azt kérem önöktől, hogy mivel támogatni fogjuk ezt a törvénymódosítást, ennek a törvénynek szerezzenek is érvényt a jövőben, hogy ez egy működő törvény legyen, és ne csak egy látszatintézkedés. Ne csak egy látszattörvényt hozzunk, és utána minden marad a régiben. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
További felszólalási szándékot nem látok, úgyhogy a vitát lezárom, és megadom a lehetőséget Vas Imre képviselő úrnak, hogy előterjesztőként válaszoljon a vitában elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Miniszter úr a felvetődött kérdések döntő részére válaszolt, úgyhogy miniszter urat nem ismételném meg. Amire szeretnék kitérni: Mirkóczki képviselőtársam az elején azt a látszatot igyekezett kelteni, hogy esetleg a miniszterelnök - aki közben Brüsszelben és más helyen tárgyalt - távolléte akadályozta meg azt, hogy házszabálytól eltérés legyen. Mirkóczki képviselőtársamat tájékoztatom, hogy a 41 fő több, mint a 198 képviselő - most ennyi képviselő van, egy hely betöltetlen - egyötöde. Ha a 41-en kívül az összes képviselő, aki távol volt, beleértve az ellenzéki képviselőket is, jelen lett volna, akkor is 79,29 százalék lett volna, a négyötöd pedig 80 százalék. [[Novák Előd: És ezt előre tudta Orbán Viktor, mert kiszámolta előre! Nagy vezér!]] Elnézést, képviselőtársam, én meghallgattam önt. Több mint négy órája megy a vita, kérem, engedje meg, hogy válaszoljak az elhangzottakra. Tehát akárhogy számolom - lehet, hogy én voltam gyenge matematikából, vagy rosszul ütöm a gépet -, de 198 képviselő esetén 41 nem szavazat mellett nincs meg az a lehetőség, hogy a négyötödös, tehát a 80 százalékos többség meglegyen. A másik, még a vita elején felvetődött probléma, hogy esetleg kellett volna alaptörvény-módosítás, vagy hogy illeszkedik ez a magyar jogrendbe. Már jeleztük - Schiffer képviselőtársam vetette ezt fel leginkább -, hogy az Alaptörvény a Magyar Honvédség alapvető feladatait sorolja fel. A magyar nyelv szerint ez a felsorolás nem azt jelenti, hogy csak az elsőre vonatkozik. De hogy pontos legyek és a nézők is értsék, az Alaptörvény 45. cikk (1) bekezdésének második mondata a következőképpen szól: „A Magyar Honvédség alapvető feladata Magyarország függetlenségének, területi épségének és határainak katonai védelme, nemzetközi szerződésből eredő közös védelmi és békefenntartó feladatok ellátása, valamint a nemzetközi jog szabályaival összhangban a humanitárius tevékenység végzése.” Tehát az az öt feladat, amiket felsorol az Alaptörvény, ezek a Magyar Honvédség alapvető feladatai. S mint ahogy több helyen elhangzott - például Mirkóczki képviselőtársam is ott volt a héten a Honvédelmi és rendészeti bizottság, valamint a Nemzetbiztonsági bizottság ülésén -, ezenkívül a honvédségnek vannak olyan feladatai, amiket nem nevezünk alapvető feladatoknak, ilyenek például a tűzszerészeti feladatok. A törvényjavaslat vonatkozásában két szélsőséges álláspont is kibontakozni látszott. Az egyik a balliberális oldalon, talán Fodor Gábor képviselőtársam fogalmazta meg, hogy kriminalizáljuk, mert menekült, a másik oldalon pedig a szélsőséges álláspontot Novák Előd fogalmazta meg, aki azt mondta, hogy a katonáink és a rendőreink betessékelik majd a határon, illetve a drótkerítésen lévő kapukon a migránsokat. [[17.00]] Tehát alapvetően a kerítésnek az a célja, hogy szabályozza azt, hogy hol lehet a határt átlépni. Szerintem évszázadok óta úgy van, hogy határátkelőhelyek vannak, ahol a különböző országok között át lehet lépni, és itt a kerítés alapvetően arra szolgál, hogy ott a határátkelőhelyen [[Novák Előd: Új határátkelőt nyitunk? Nem is tudtam.]] , hogyha valaki át szeretne jönni Magyarországra és menedékjogot szeretne kérni, akkor ott jelentkezik a rendőröknél, azok bekísérik a tranzitváróba, és ott előterjesztheti a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatalnál a menedékkérelmét. Aztán majd a hatóságok elbírálják, mint minden közigazgatási eljárásban, megvan a megfelelő jogorvoslati lehetőség. Úgyhogy én úgy gondolom, hogy a törvényjavaslatunkkal a középutat szerettük volna megcélozni. Tehát nyilván az emberiességi és a humanitárius kötelezettségeinknek eleget kívánunk tenni, de ugyanakkor biztosítani szeretnénk a magyar határ rendjét, azt, hogy az eljárások a törvényes keretek között történjenek, és ne legyen olyan... Ha valahova én be szeretnék menni, akkor alapvetően bekopogok, és a kapun megyek be, és ha azt mondják, hogy tessék befáradni, akkor bemegyek, hogyha azt mondják, hogy nem szeretnének látni, nem megyek be, de itt megvannak a jogi lehetőségek, hogy az illető menedékjog iránti kérelmet terjesszen elő. Azt én is egyébként úgy gondolom, hogy mindenkinek egyenlő jogai vannak. Tehát mint ahogy, mondjuk, a metróhoz igyekvő józsefvárosiaknak lemenni a metróba ugyanúgy joguk van, mint ahogy a menedéket kérő kérelmet terjesszen elő. Ha a kérelmet előterjesztőnek nem tetszik a közigazgatási határozat, akkor elmehet bíróságra, és ezt majd a bíróságok megfelelően el fogják bírálni. Az látszott egyébként, hogy egy kérdésben talán a teljes Országgyűlésben egyetértés van, hogy ez az elmúlt évtizedek egyik legsúlyosabb problémája Magyarország vonatkozásában is, illetve az Európai Unió vonatkozásában is. Az, hogy legyen-e egységes álláspont, természetesen, de olyan egységes álláspontot szeretnénk, ami megfelel Magyarország érdekeinek. És ha az Európai Unión belül olyan álláspont alakul ki, ami megfelel Magyarország érdekeinek, természetesen azt támogatni fogjuk. Ha Magyarország érdekeinek az felel meg, hogy a konfliktusokat fel kell vállalni, akkor fel kell vállalni a konfliktusokat. Mindezek ismeretében kérem képviselőtársaimat, hogy szavazatukkal támogassák a törvényjavaslat elfogadását. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására jövő héten kedden, 16 óráig van lehetőség. Most soron következik az „Üzenet az Európai Unió vezetőinek” című előterjesztés általános vitája. A Rogán Antal, Gulyás Gergely, Tuzson Bence, Németh Szilárd István, Font Sándor, Völner Pál, Bánki Erik, Vas Imre, valamint Móring József Attila, Harrach Péter és Firtl Mátyás képviselők által benyújtott előterjesztés H/5984. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Tuzson Bencének, a napirendi pont előterjesztőjének.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Egy fontos határozati javaslat van előttünk. Ma már sokat beszéltünk erről a kérdésről, és valóban ez a határozati javaslat is erről a kérdésről szól. Azt gondolom, hogy az Országgyűlésnek azon túl, hogy jogot alkot, hogy törvényeket fogad el, van olyan kötelessége is, hogy ha egy fontos, mindannyiunkat érintő kérdésről kell megszólalnia, akkor az Országgyűlés határozatot fogad el, és ha az országot egy probléma érinti, ami túlnő az ország határain, azok, akik felelősek ennek a problémának a kialakulásáért, megkaphatják az Országgyűlés üzenetét, az Országgyűlés határozatát is. Erre kötelez minket természetesen nemcsak a józan ész, hanem az emberek szava, a magyar emberek szava, hiszen Magyarországon egymillió ember a nemzeti konzultáció során kifejtette ezzel a kérdéssel kapcsolatban az álláspontját. Ez alapján az álláspont alapján is a magyar emberek úgy gondolják, és ez a mi álláspontunk is, hogy az a bevándorláspolitika, amit Európa alkotott, amelyet Európa alkalmaz, megbukott, nem képes arra, hogy a jelenlegi helyzetet kezelje, ezért új bevándorláspolitikára van szükség, nemcsak Magyarországon, de Európa egésze tekintetében. Fontos dolgok történnek most itt Európában. Utaltam rá ma már korábban, hogy ezek az intézkedések, amelyeket megteszünk, nem rövid távon kell hogy szolgálják az ország érdekeit, hanem hosszú távon, hiszen most határozzuk meg azt, hogy milyen lesz Európa a következő időszakban, de fontos dolog az is, hogy megnevezzük azt, hogy kik a felelősek ennek a helyzetnek a kialakulásáért. Ez a határozati javaslat egyértelműen megfogalmazza azt a magyar álláspontot, az Országgyűlésnek azt az álláspontját, hogy az Európai Unió vezetőit terheli a felelősség a Magyarországon és Európa-szerte kialakult helyzetért. Miért van ez így? Azért, mert Európa vezetői amellett, hogy egy rossz rendszert hoztak létre, üzeneteket küldözgetnek a menekültek számára, és ezek az üzenetek csábítóak. Csábítóak azok számára, akik bevándorlóként érkeznek meg Európába, menekültkérelmet terjesztenek elő, de a valóságban ők gazdasági bevándorlók. Arra csábítjuk őket és azt mondjuk nekik, hogy Európában tejjel-mézzel folyó Kánaán van, gyertek ide, itt meg fogtok kapni mindent, lesz teljes ellátásotok, így az életetek gondját Európa meg fogja oldani. Természetesen ez hamis illúzió. Ezt az illúziót nem szabad azokban az emberekben kelteni, akik esetleg rosszabb körülmények között Európán kívül élnek. Ez egy hibás politika, mert ez a politika ránk, magyarokra és Közép-Európára is különösen nagy súlyt, nagy terhet hoz, hiszen az emberek, akik szárazföldön érkeznek vagy tengeren érkeznek be Görögország felől, nagyrészt Magyarországon jelennek meg, Magyarországon mennek keresztül, vagy a magyarországi problémát, menekülthelyzetet, bevándorlási kérdést nehezítik meg. Látjuk ezt, a mai napon is, a mostani percekben is hogy kell megküzdeni a magyar hatóságoknak ezzel a problémával. Az Unió vezetőit fel kell szólítani arra, hogy változtassanak ezen a politikán, legyen olyan politika, ami alkalmas arra, hogy Európát megvédje, hogy a magyar embereket is megvédje, és ezen belül ne csak a nemzeteknek kelljen saját politikát, saját eszközöket igénybe venni az ország határainak, Európa határainak megvédésére, hanem legyen végre egy ésszerű, látványos, jól működő, közös európai politika. Ennek megfelelően ez a határozati javaslat a kormányt is felszólítja, felszólítja arra, hogy minden szükséges intézkedést tegyen meg annak érdekében, hogy ezt a problémát a lehető leggyorsabban meg tudjuk oldani. Végezetül engedjék meg, hogy egy rövid kitekintést tegyek a tekintetben, hogy ennek a problémának az oka igen mélyen gyökeredzik, ez egy civilizációs kérdés, hiszen vannak ennek történelmi okai is. Az európai civilizáció, a nyugati civilizáció talán a hajnala óta, megszületése óta folyamatos expanzióban van. Így volt ez már az ókorban is, a görögök idejében, amikor Nagy Sándor néhány évtized alatt vagy néhány év alatt képes volt az európai kultúrát, az európai civilizációt terjeszteni, és látjuk, hogy a katonai hódításokon túl milyen nagy hatása volt ennek a politikának. Így volt ez az egyébként jóval tartósabban működő Római Birodalom idejében is, a középkorban a keresztes hadjáratok idején, később a gyarmatosítás korában, és most is így van ez, amikor Európa vagy a nyugati civilizáció a maga módján fel kíván lépni. Azonban vannak különbségek, hiszen az európai civilizáció terjesztése, a nyugati civilizáció terjesztése során mindig más elem volt ennek a középpontjában. A második világháború sokat változtatott ezen a kérdésen, és a nyugati civilizációs expanzió középpontjába a demokrácia kérdését helyezte. Ennek megfelelően tehát, ha bármilyen olyan nyugati vagy a Nyugat által generált vagy olyan konfliktus, amiben Nyugat-Európa is vagy a nyugati világ részt vesz, abban mindig szerepet játszik, hogy civilizációs expanzióként Nyugat-Európa, a nyugati világ a demokráciát kívánja terjeszteni. [[17.10]] Ez önmagában helyes is, de be kell látnunk azt, hogy ez a munka nem mindig sikeres. Látjuk azt, hogy amikor legutóbb ilyen konfliktusok alakultak ki, akkor annak milyen hatásai voltak, hiszen voltak egyébként működő államok, féldemokratikusan vagy akár diktatórikusan működő államok, amelyek a demokráciát sosem tudták vagy nem tudták teljes egészében magukénak, de az európai civilizációs integrációból, expanzióból bizonyos elemeket korábban már átvettek. Amikor ezek a kis hatalmak összeomlottak az utóbbi időszakban, akkor azt látjuk, hogy hármas front, hármas szint alakult ki, egy olyan színtér, ahol nemcsak ezek a volt kis diktatúrák ütköztek meg a nyugati civilizációval, hanem megütköztek itt egy újonnan feltörekvő iszlám fundamentalista civilizációval is, amelyik teljes egészében elutasítja a nyugati civilizáció elemeit. Furcsa hatása ennek, hogy pont ezek a konfliktusok gerjesztették, illetve ezeknek a hatása volt, hogy ez a menekültáradat megindult Európa felé. Európának be kell látnia azt, hogy ezen a politikán változtatnia kell, változtatnia kell ezen a civilizációs, expanziós politikán, és be kell látni, hogy vannak olyan esetek, amikor az európai civilizáció önmagában kerül veszélybe, a nyugati civilizáció önmagában kerül veszélybe. Ezért nagyon fontos az, hogy civilizációval is felkészüljön Európa erre a kérdésre, és elsősorban azt tekintse fontosnak, hogy Európát meg tudja őrizni olyannak, amilyen, mert Európa attól szép, hogy abban nemzetek vannak, önálló nemzetek, erős nemzetek, ezek szövetségre lépnek egymással, és így képesek egy erős Európát megvalósítani. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most a képviselői felszólalások következnek. [[Jelzésre:]] Illetve elnézést, a kormány következik. Megkérdezem Répássy Róbertet, kíván-e hozzászólni. Igen, jelzi, öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Csak nagyon röviden szeretném jelezni a tisztelt Háznak és az előterjesztő képviselőknek, hogy a kormányra vonatkozó határozati pont, felszólítás tekintetében a kormány egyetért az országgyűlési határozati javaslatban foglaltakkal, és azt végre fogja hajtani, amennyiben az Országgyűlés elfogadja az országgyűlési határozatot. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most a képviselői felszólalások következnek, ezek első körében a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Ennek keretében megadom a szót elsőként Tessely Zoltánnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának, aki a pulpitusról fogja elmondani vezérszónoki beszédét.
Tisztelt Elnök Úr! Képviselőtársaim! Jelen felszólalásommal nem pusztán a Fidesz-Magyar Polgári Szövetség vezérszónokaként, hanem Fejér megye 3. számú választókerületének képviselőjeként a választókerületben élő polgárok érdekében is fel kívánok szólalni. A választókerület székhelytelepülése Bicske, ahol 1989-ben elsőként létesült menekülteket befogadó állomás, amely ma is a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal menekülteket befogadó állomása, központi telephelye, Bicskén. Sajnálatos módon az előző negyed évszázad tapasztalataival ellentétben mára már nem a saját hazájukban valós veszélynek kitett embertársaink együttműködését élvező megsegítés a jellemző kép, sokkal inkább az, amiről ország és világ is értesülhetett a tegnapi és a mai bicskei nagyállomáson készült felvételekből, amelyeken egyértelműen az látható, hogy azok az emberek, azok a migránsok, akik a vonaton maradtak, illetve akik az elmúlt percekben kitörtek onnan, az együttműködés legkisebb jelét sem mutatják, nem törődnek vagyontárgyainkkal, és félelmet keltenek bennünk, helyben élőkben. Valljuk meg, nehéz így valós segítséget nyújtani nekik. Tisztelt Képviselőtársaim! Az Európai Unió az utóbbi hónapokban egyre inkább felerősödő illegális migrációs hullámnak köszönhetően történetének talán legnagyobb politikai válságát éli át. Ha nem sikerül ezt a helyzetet uniós szinten megfelelően kezelni, akkor a válság hosszú távú hatásai sokkal komolyabbak lesznek, mint a 2008-as pénzügyi és gazdasági válság vagy a néhány hete még akutnak tekintett görög adósságkrízis. A közös európai megoldásra az esélyek nem túl biztatóak, mert az események jóval gyorsabban haladnak előre, mint a lassan működő európai bürokrácia és intézményrendszer. A modernkori népvándorlási nyomás, amely áttör az Unió külső határain, az elmúlt évtizedekben ismeretlen volt az európaiak előtt. Európa a jelenlegihez mérhető nagyságú népvándorlást utoljára hetven éve tapasztalt, amikor a második világháború vége után milliók keresték régi vagy új hazájukat. A politikai válság szembeállítja az uniós tagállamokat, szétzilálja a schengeni és az európai menekültrendszert, és a rögtönzött megoldások és nyilatkozatok csak tovább mélyítik a krízist. Tisztelt Képviselőtársak! A migrációs folyamatban az érintett államok három lehetséges formában vesznek részt, illetve szenvedik el azt: kibocsátó, tranzit- vagy célországként. A kibocsátó országok elsősorban a Közel- és Közép-Kelet azon államai - Szíria, Irak, Afganisztán -, ahol a polgárháborús helyzet vagy a szétzilált államrend közvetlenül fenyegeti a mindennapi életet. Érdemes arra rámutatni, hogy a menekülteket kibocsátó államok helyzetének stabilizálása nélkül nem képzelhető el hosszú távon megnyugtató megoldás; ez lenne az elengedhetetlen feltétele a migránsáradat csillapításának. A kibocsátó országokból embertömegek indulnak útra, elmondásuk szerint okmányok nélkül; zárójelben megjegyezve: túlnyomó többségében okostelefonjaikat, tableteiket, önazonosító okmányt nem igénylő bankkártyájukat az üldöztetésük során nem voltak kénytelenek maguk mögött hagyni. A schengeni és a dublini szabályok viszont csak a szabályos határátlépést és az azonosítható utasokat képesek kezelni, és csak kisszámú migráns ügyét tudják feldolgozni; csak kisszámú migránsét, akiknek a közelmúltban csupán 8 százalékáról, mára pusztán 1 százalékáról igazolódik be, hogy hazájukban valós veszélynek vannak kitéve. Ezeket a szabályokat, a dublini szabályrendszert nem ilyen tömeges migrációra alakították ki, az élet túllépett ezeken. Magyarország tranzitországként egyedülálló helyzetben van: országunk az utóbbi hónapokban megélénkült balkáni migrációs útvonal első európai uniós tagállama, amely kénytelen azokat az intézkedéseket megtenni a menekültek regisztrálása érdekében, amelyeket más érintett uniós tagállamok elmulasztanak. A német kancellár is elismerte a közelmúltban, hogy nem minden uniós tagország teljesíti a regisztrációs kötelességét, Magyarország viszont teljes mértékben eleget tesz a regisztrációt előíró szabálynak. Zárójelben az is megállapítható, hogy a téli hónapokban ennek az útvonalnak a terheltsége az előrejelzések szerint arányaiban is erősödni fog. Hazánk arra kényszerül tehát, hogy államhatárát, amely egyben a schengeni övezet külső határa, megvédje az illegális migrációtól. A schengeni rendszert azért hozták létre, hogy biztosítsa az uniós polgárok és a jogszerűen tartózkodók számára az övezeten belül az ellenőrzés nélküli szabad mozgást. Az érem másik oldala, hogy ennek érdekében nagyon szigorú belépési, ellenőrzési feltételeket kell az övezet külső határán lévő tagállamoknak érvényesíteniük. [[17.20]] Sokan kritikával illetnek bennünket, de az életbe léptetett intézkedésektől eltérő, használható és a helyzetet megoldó javaslatok sajnos hiányoznak a kritikákból. Abban a meggyőződésben járunk el, hogy mind a déli határ megerősítése, mind a menekültek regisztrálása összhangban van nemzeti érdekeinkkel és uniós kötelezettségeinkkel egyaránt. Elég utalnom a legutóbbi, 2015. júniusi uniós csúcstalálkozó konszenzussal elfogadott zárónyilatkozatának az alábbi soraira. „Szélesebb körű intézkedésekre, ezen belül az Unió külső határain a határigazgatás megerősítésére van szükség ahhoz, hogy jobban fel tudjuk tartóztatni az illegális migránsok egyre fokozódó áramlását.” Az idézett záródokumentum a figyelmet elsősorban az illegális földközi-tengeri migrációra összpontosította, és nem mérte fel kellően a balkáni szárazföldi migráció súlyosságát. Ez utóbbi kérdésnek egyetlen rövid mondatot szentelt: „A nyugat-balkáni útvonal problémájának kezelésére egy magas szintű konferenciát rendezünk majd.” A helyzet súlyossága miatt nyilvánvaló, hogy egy konferencia önmagában nem hozhat megoldást. Konkrét intézkedésekre van szükség, amelyek egyértelműek minden tagállam és minden migrációban érintett személy számára. Komplex megközelítésre lenne szükség, amely a kibocsátó államok helyzetének stabilizálásáról, az uniós és nem európai uniós tag tranzitországok anyagi és technikai segítségén keresztül a hatályos menekültszabályozás felülvizsgálatáig terjed ki. Az első feladat, hogy felül kell vizsgálni és gyökeresen át kell alakítani a menekültek kezelését szabályozó dublini rendeletet. Ez a jogszabály egy igazságtalan eljárást takar, amely azt eredményezi, hogy néhány határ menti uniós országra, jelesül Bulgáriára, Görögországra, Magyarországra, Olaszországra, Máltára és Spanyolországra háruljon a menedékkérők fogadásával járó felelősség, annak lelki, anyagi és adminisztratív terhe. Ezzel párhuzamosan együtt kellene működni a nyugat-balkáni országokkal, amelyek nem tudják visszatartani a menedékkérőket, sőt, néha állami eszközökkel segítik továbbhaladásukat. Az EU-nak azonnali segítséget kellene nyújtania ezeknek az országoknak, hogy fel tudják építeni a saját menekülteket fogadó rendszerüket, és előteremtsék az ehhez szükséges infrastruktúrát. Mindezeken túl a vonatkozó uniós döntésekkel összhangban azonnali, fokozott pénzügyi támogatást kell nyújtani a leginkább érintett uniós tagállamok számára a nemzetközi védelem iránt benyújtott kérelmek átvételével és feldolgozásával kapcsolatos költségterhek enyhítése érdekében. Kedves Képviselőtársaim! A helyzetnek nincs gyors megoldása. De itt és most cselekedni kell és megalkotni azokat a törvényi rendelkezéseket, amelyek biztosíthatják a migráció szabályozott mederben tartását, amely mindannyiunk hosszú távú érdeke Európában. Orbán Viktor magyar kormányfő saját kezdeményezésre tegnap Brüsszelben tárgyalt a menekülthelyzetről a három uniós intézmény vezetőjével. Az egyeztetések során szó esett arról, hogy a belső határellenőrzés nélküli schengeni rendszer jelenleg veszélyben van. A magyar kormányfő szerint ezt a vívmányt elsősorban a külső határok hatékony ellenőrzése révén lehet helyreállítani. Magyarország ragaszkodik a schengeni szerződésben foglaltakhoz, és továbbra is be fogja tartatni az egyezményt. Ezért a hazánk által foganatosított intézkedések az uniós szabályokkal összhangban ennek a célnak az elérését szolgálják. Az egyeztetéseken az is elhangzott, hogy szeptember 9-én, jövő szerdán az Európai Bizottság új javaslatot terjeszt elő a menekülteket befogadó kvóták vonatkozásában. A magyar kormányfő álláspontja szerint a menekültkvóta és -szétosztás bevezetése előtt, amely egyértelmű hívószó lehet a hazájukat elhagyni szándékozóknak, nos, ez előtt a már egyszer elvetett kötelező menekültkvótákról szóló tárgyalások újraindítása előtt elengedhetetlen egy olyan rendszer kialakítása, amely biztosítja az Európai Unió külső határainak hatékony ellenőrzését. Ezért a várhatóan szeptember 15-étől hatályos új magyar bevándorlási szabályok megoldást teremtenek a rohamosan növekvő illegális bevándorlás következtében kialakult válsághelyzet kezelésére. Abban az esetben mindenképpen, amennyiben ezen törekvéshez az Európai Unió összes tagállama teljes erejének mozgósításával csatlakozik. Elnök úr, köszönöm a szót. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tájékoztatom önöket, hogy az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának bejelentését visszavonta. [[Mirkóczki Ádám: Nagy fájdalom!]] Most megadom a szót Harrach Péternek, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az előző napirendi pont és az e közötti kapcsolat nyilvánvaló, ezért hadd utaljak vissza az ott elhangzottakra. Nagyon gyakran előkerült az emberiesség és az önvédelem vagy-vagy kérdése. Nemcsak hogy azt kell mondanunk, hogy emberiesség és önvédelem, hanem még azt is megtehetjük, hogy egyenlőségjelet teszünk a kettő közé, hiszen az igazi önvédelem nem a magyar határoknál, hanem a kibocsátó országokban való béketeremtésnél valósul meg. Ez érdeke az onnan elvándorlóknak, hiszen otthon a legjobb élni, de érdeke az Európai Uniónak, illetve egész Európának, hiszen ezzel az okok egy részét sikerül megszüntetni. A másik kérdés az, amit az egyik olyan képviselőtársunk mondott, aki nemrégen magas tisztséget töltött be. Kioktatott minket kereszténységből. Hát, nem először történik meg, hogy azok, akik a gyökereiket, a keresztény gyökereiket már régen elvágták, ilyen kioktatásban részesítenek minket. Én soha nem hivatkozom vallási okokra, de gyakran a kereszténység történelmi és társadalmi szerepére, és ennek van helye a politikában. Még egy utalást engedjenek meg: képviselőtársam, Tuzson Bence hivatkozott a nyugati civilizáció expanziójára. Ezt szeretném kiegészíteni, egyetértve persze ezzel. Ha elővesszük azt a könyvet, amely talán ezzel a kérdéssel legtöbbet foglalkozik, akkor Huntingtonnak a Civilizációk összecsapása című könyvéből azt is megtudjuk, hogy a nyugati civilizáció bizony válságban van, és a verseny, amely a többi civilizáció és közte van, bizony nem az ő javára látszik eldőlni. Ennek elsődleges oka az az identitásválság, amely a képviselői között van, illetve az a fajta együttműködési képtelenség, amely megerősítené a különböző nemzetek képviselőit ebben. De térjünk rá a jelenlegi előterjesztésre! Lényege a következő. Az illegális bevándorlók áradata válsághelyzetet okozott Európában, és ezt a válsághelyzetet az Unió vezetése nem tudja kezelni. Két kérdésre szeretnék most válaszolni, amely értelmezésem szerint a dolog lényegét alkotja. Mi a veszély legmélye, amit a tömeges bevándorlás okoz, illetve miért nem tudja ezt az Unió vezetése kezelni? Tudjuk, hogy különböző veszélyek jelennek meg. Elhangzott ma már: egészségügyi, szociális veszély, hiszen a képzetlen emberek szociális biztonságát kell megteremteni. Biztonsági veszély, amely nem csupán a terroristák beszivárgása miatt van, hanem éppen a legfontosabb kérdés, a kulturális különbözőség okozta probléma miatt. És akkor itt van a veszélyek közül, ennek a lényege, a kulturális különbségből származó veszély. [[17.30]] Távoli kultúrák tömegei nem képesek integrálódni. Lehet, hogy egyesek igen, és tapasztaljuk ezt napjainkban is, itt Magyarországon is vannak olyanok, akik messzi országokból jöttek, és itt találtak második otthont maguknak, de ezek egyedi esetek. A tömeg nem képes és nem is akar integrálódni. Miért mondjuk ezt? Nézzük meg a nyugati példát! Nyugaton - és ez látható, hogy milyen mértékű az előrehaladása a bevándorlásnak -, akár Párizsba, Londonba, Brüsszelbe megyünk, akkor ennek nyomait rögtön látjuk, akár az utcán is. És azt is tapasztaljuk, hogy nem egy multikulturális társadalom alakult ki, hanem monokulturális tömbökben élnek ezek az emberek, és ezekben, éppen a saját sikertelenségeik miatt frusztrált állapotba kerülve, agresszívvá válnak. Ezekből a tömeges csoportokból verbuválódnak a terrorcselekmények résztvevői. És ami a legfontosabb ennek a kultúrának a képviselői körében, hogy intoleránsak a másfajta gondolkodás, kultúra vagy akár vallások képviselői iránt. Én nem vitatom azt sem, hogy a bevándorlók között nagyon sok rendes ember van, és ebben a szituációban a többségük rendesen viselkedik, de ha ellenállásba ütköznek, és ha egy ilyen frusztrált állapotba kerülnek, akkor bizony már agresszívek és intoleránsak is lesznek. Én úgy gondolom - és azt hiszem, ebben egyetérthetünk -, hogy az a kultúra erős és sikeres, amelyiknek a képviselői stabil identitással és biztos gyökerekkel rendelkeznek, és képesek - ahogy az előbb elhangzott ebből az idézetből - együttműködni. Ez a gyökere értelmezésem szerint az illegális bevándorlás problémájának. És akkor próbáljunk meg arra a kérdésre is válaszolni, hogy miért nem tudja ezt a helyzetet kezelni az Európai Unió vezetése. Azért, mert ők nem olyanok, mint amilyenre az előbb utaltam. Nem adták fel a liberális dogmákat, például a multikulturális társadalom álmát. Továbbra is bevándorláspártiak, nem törődve a földrész jövőjével. Gondoljunk csak arra, hogy a demográfiai különbségek milyen nagyok a bevándorlócsaládok és az eredeti európai családok között. Egy-két konkrét dologra is hadd utaljak. Nagyon gyenge az embercsempészekkel szembeni fellépés. A jogszabályok megváltoztatása a szükségletek szerint nem indult meg, és megtörténik az, aminek nem lenne szabad megtörténni: csalogatják a bevándorlókat. Mindenképpen fel kell adni az európai vezetőknek azt a kudarcos magatartást és mentalitást, amit csak azzal tudnak megtenni, ha valamelyest visszatérnek a gyökerekhez, és Európát valóban európainak kezelik, hogy felelősséget éreznek az európai emberek és az európai kultúra iránt, mert akkor lesznek képesek az illegális migráció nyomásának ellenállni és megvédeni Európát. De ahogy az első mondatomban utaltam, ez az önvédelem egyúttal a migránsoknak a helyzetén is azzal javít, ha sikerül őket a saját hazájukba visszajuttatni. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A Jobbik képviselőcsoportja jelezte, hogy két felszólaló ismerteti a frakció álláspontját. Ennek keretében elsőként megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az utóbbi napokban nem először hangzott el kormányzati vezető szájából, hogy ugyan már, engedtessék meg, hogy eldöntsük, ki tér be az udvarunkra. Én magam maximálisan tudok azonosulni azzal az elgondolással, sokkal inkább hozzáállással, hogy szeretném megszabni én magam is, hogy a saját portámat ki látogatja és ki nem. A jelenlegi helyzetben ugyanakkor a beavatkozás szükségessége egyértelműen felmerül, annak mentén, hogy inváziószerűen, egy tudatos lakosságcsere terve mentén bizony egy hadseregnyi, idegen országból érkező jövevény tért be Európába. Európába, jelesül Magyarország határain, jelenlegi határain keresztül. Éppen ezért haladéktalan szükségességű megállapítani azt a felelősséget, hogy milyen folyamatok és kik által gerjesztett folyamatok vezettek ide. Tehát eddig maximálisan tudok azonosulni az elénk letett javaslattal is, amely mintha felelősöket keresne. Ez a határozati javaslat ugyanakkor egy rossz kiindulási pontból, még rosszabb diagnózist foganatosít, a terápiáról pedig lényegében nem beszél. Hiszen mi a teljes nonszensz? Kétféle abszolút nonszenszt láthatunk. Az egyik az, hogy pontosan a Fidesz kritizálja a brüsszeli politikát. Az a Fidesz, amelynek az itt ülő parlamenti pártok közül a legnagyobb ráhatása lenne ennek alakítására. Hangsúlyozom: korlátozott ráhatása, hiszen senki ne gondolja komolyan azt, hogy majd innen, Európa szívéből Magyarország a jelenlegi politikai hozzáállásával képes érdemben folyamatokat megváltoztatni. Azt ugyanakkor látni kell, hogy cselekvési kísérleteket lehet és kellene is tenni. Mi viszont azt láttuk, hogy magától nagyon ritkán ment Magyarország Kormánya Brüsszelbe az asztalt verni, leginkább a médiatörvény és a bírák nyugdíjaztatása kapcsán. Sokkal jellemzőbb az, hogy raportra mennek Magyarország Kormányának képviselői, követei akkor, amikor Brüsszelbe hívják őket. Éppen ezért a Jobbik, amikor azzal vádolják, hogy nincsen szakmai programja, akkor nagyon könnyen tesz le cáfolatot az asztalra. Egyrészt ott vannak azok a jobbikos programpontok, amelyeket a kormányzat bár kicsit kilúgozva, de már megvalósított, és ott vannak azok, amelyeket haladéktalanul meg kellene valósítania, hogy előrébb jussunk. Fussunk ezeken végig! A jelenleg nyílt menekültszállók, táborok zárttá tételét tartjuk elengedhetetlennek, azok lakott területen kívülre vitelét, továbbiak létesítésének megtiltását, kivéve abban az esetben, hogyha egy 15 kilométeres biztonsági zónával élve, az összes ottani település lakossága helyi ügydöntő népszavazáson igennel voksolt a tervezetre. Amúgy azt tudjuk mondani, hogy a határvidéken elhelyezett gyűjtőpontok, ahol adott esetben már egy egészségügyi szűrés is megtörténhet, jó irányt képviselhetnének. Abban az esetben, hogyha az önök javaslata, törvényjavaslata szerint nem úgynevezett biztonsági őrség vigyázná ezeket részlegesen, hanem teljes egészében biztosítanánk azt, hogy a magyar polgári lakosságnak ne kelljen kontaktálnia a jövevényekkel. Éppen ezért mondhatjuk el azt, hogy Olaszország - ahogy Mirkóczki Ádám képviselőtársam kiváló módon megjegyezte, találó módon - demóban regisztrál, néha regisztrál, hogy aztán fel tudjon mutatni valamit; Görögország más úton ért el saját maga számára kedvezményt; Csehország éppen most, a parlamenti rendkívüli ülésnap során érte el azt, hogy a regisztráció tekintetében bizony könnyítésekkel él. A recsegő-ropogó Európa összes, magára valamit adó nemzetállama a saját létérdekét helyezi előtérbe, és megint Magyarország az az eminens tanuló, amely általában akkor megy Brüsszelbe, amikor raportra hívják, és nem teszi meg azt, amit ebben a helyzetben meg kellene tenni. Két dolgot lehetne. Az egyik a már említett regisztráció leállítása lenne, ha pedig ez nem megy, akkor a határok hermetikusan lezárása, annak hermetikus módon történő lezárása annak érdekében, hogy illegális módon ne lehessen belépni Magyarországra. De még egyszer mondom: amikor a Fidesz ebben a határozati javaslatban kritikával illeti a brüsszeli politikát, akkor bizony a saját eddigi tevékenységével kapcsolatban is szegénységi bizonyítványt állít ki. Van ám még egy jogi nonszensz az előttünk fekvő javaslatban, ugyanis a beterjesztők, előterjesztők felszólítják a kormányt, hogy teremtse meg a pénzügyi forrásokat és a jogszabályi feltételeket ahhoz, hogy Magyarország megvédje a határait. Kérem szépen, ha ilyet akarunk, tehát költségvetési keretet és jogszabályi módosításokat, ahhoz két dolog kell: törvényalkotás törvényjavaslatok formájában és a költségvetés módosítása. Két dolgot látunk. Önök a törvényjavaslataikat benyújtották, és mire ezt a határozati javaslatot, ahol az Uniót akarják elítélni, elfogadják, addigra ezek hatályba is léphetnek; költségvetési módosítást viszont nem látunk. Tehát szemfényvesztés, egy jogi nonszensz az egész, egy olyan politikai manőver, amely, nem akarom azt látni, hogy a cselekvést helyettesíti. Azt kell hogy lássuk, hogy nagyon fontos kérdéseket kellene tisztázni az európai hadszíntéren. Orbán Viktor például a héten már megengedőbb volt a kvótaszerű megoldásokkal szemben európai viszonylatban, melynek értelmében a centrumországok gyakorlatilag lefölöznék az érkező migránsokat, a többdiplomás szakértőket, hozzáértőket letelepítenék a saját recsegő-ropogó demográfiai viszonyaik között ingadozó munkaerőpiacaikra, a többieket, „akik nem kellenek”, pedig kvóta szerint szétterítenék Európában. [[17.40]] Szeretném jelezni, hogy bármiféle hasonló elgondolást a Jobbik azonnal élből elvet, és mindent meg fog tenni az ellen, hogy akár visszatoloncolás útján, akár kvóta szerint akár egy jövevény is idekerüljön Magyarországra. Van ám még egy veszélye ennek, mégpedig az, hogy a rajtunk keresztül vonuló, Afganisztánból érkezők vagy albánok „kisiskolások” azon fekete-afrikai érkezőkhöz képest, akiket vélhetően majd a centrumországok megkísérelnek ide kvóta alapján visszateríteni. Tehát sokkal nagyobb kulturális, közegészségügyi összeütközések és válsághelyzetek sorozata vár Magyarországra, akkor, hogyha hagyja ezt megtörténni. Tisztázni kellene továbbá azt, hogy kormánypárti képviselő hogy tehet olyan kijelentést, hogy a magyar oktatáspolitika egyik legnagyobb kihívása az, hogy integrált módon tanítson migráns gyermekeket. Egészen elképesztő és önfeladó magatartás ez, mint ahogy az Alaptörvény tekintetében is önöknek a saját hibájukat kellene korrigálni oly módon, hogy a pozitívan elbírált menedékkérelemmel bíró migránsok se szavazhassanak Magyarországon, ne dönthessenek olyan helyhatósági választásokon, ahol adott esetben - nagyon ritkán, de előfordul - 3-4 voks is dönthet arról, hogy ki képviseljen magyar embereket, ki döntsön a források elosztásáról. Végül pedig tisztáznia kellene a kormánynak azt is, és nem az Uniónak küldött röplapszínvonalú levelekkel, hanem valódi, érdemi politikai nyilatkozatokkal és cselekvéssel, hogy a dublini egyezmény kapcsán hogy vélekedik. Hajlandó-e végre eljutni oda, hogy nem teljesíti annak előírásait, ahogy egyébként az európai országok háromnegyede lassan ezt teszi? És mit mond a visszatoloncolásokról? Hajlandó akár egyetlen migránst fogadni vagy sem? Hiszen egyik nap belengette azt a kormányzat, hogy felfüggeszti a dublini rendeletet, a felfüggesztés kissé helytelen szó, hiszen itt nem egy egyezményről van szó, hanem egy diktátumszerű rendeletről, de másnap már vissza is táncoltak egyfajta európai dádát követően ebből az álláspontból, és azt láthattuk, hogy azóta lebegtetik saját álláspontjukat. Ezt is tisztázni szeretnénk tehát. De addig is, amíg ennyi veszélyforrás leselkedik Magyarország lakosságára, a Jobbik fontosnak érzi, hogy a polgárok hívó szavára mindenhol megjelenjen, ahol ez a probléma kicsúcsosodik, éppen ezért szombati napon 15 órától a Belügyminisztérium előtt egy nagyszabású demonstráción Vona Gábor részvételével együtt a lehető legkeményebben adunk hangot annak, hogy Magyarország a magyaroké, Magyarországból nem lesz országos menekültszálló, nem lesz belőlünk tranzitzóna, hosszú távon pedig meg fogjuk védeni a határainkat bárkitől, hiszen Magyarország magyar dominanciája csak így maradhat meg. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Most megadom a szót Mirkóczki Ádám képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Folytatva Z. Kárpát Dániel gondolatmenetét, kiegészíteném néhány fontos hangsúllyal. Nagyon jó lenne egyszer megélni azt, hogy önök ugyanazt teszik, mint amit mondanak. Az elmúlt öt évben mi mást sem tapasztalunk, mint ennek az ellenkezőjét. Hogyha önök azt mondják valamire, hogy fekete, akkor biztos, hogy az a valóságban fehér, és ha azt mondják, hogy ezt tesszük, akkor biztos, hogy az ellenkezőjét teszik. Én nagyon szomorú vagyok a tekintetben, hogy itt most tényleg nem játékról van szó. Ez nem egy olyan belpolitikai játszma, ahol nem tudom, egy városi polgármesteri szék vagy éppen egy megyei közgyűlési testület többsége a tét. Azok sem kicsik, pláne az érintettek esetében. De itt most konkrétan nemcsak Európa jövője a kérdés, hanem Magyarország sorsa közép- és hosszú távon. A jelenben látjuk, hogy milyen őskáosz van, amiért a felelősséget sok minden felé lehet megfogalmazni, és sok mindenki felé, de jelenleg a magyar kormányt terheli azért a felelősség, ami most Budapesten, Bicskén, Röszkén, az M7-esen és országszerte számtalan helyen van. Amit viszont önök mindig elmondanak, hogy nemzeti egység szükséges, egy nemzeti konszenzus lenne szükséges, maximálisan egyetértek - de ehhez mi kellene? Semmiképpen sem az, hogy az utolsó pillanatban benyújtanak olyan bohóckodással felérő határozati javaslatot, mint ez a mostani, amit tárgyalunk. Ha önök komolyan gondolnák, hogy Magyarország összes olyan politikai erejét egy adott ügy mentén tömörítsük egybe, hogy az ne legyen kérdés Magyarország különböző társadalmi csoportjai között, hanem mindenki egységesen sorakozzon föl egy minimális cél mellett, akkor ugyanúgy, ahogy 2015. év elején Orbán Viktor egy találkozóra, egy egyeztetésre hívta az összes parlamenti párt elnökét, frakcióvezetőjét, ezt most is meg lehetett volna tenni. De nem ez történt, hanem önkényesen megfogalmaztak valamit. Hát, de mit is fogalmaztak meg? Itt kizárólag a felelősséget igyekeznek Európára az Európai Unió bürokratáira és nyilván vezető tagállamaira hárítani. Nem mondom, hogy nincs benne igazság, sőt nagyon komoly részigazság, alá is húzom kétszer, ez egy részigazság, nagyon komoly felelőssége van az Európai Uniónak abban, hogy semmifajta érdemi bevándorláspolitikája nincs, semmi olyan erős identitása és immunrendszere, amely egyáltalán alkalmassá tenné arra, hogy védekezzen, nemcsak a jelenben, hanem a jövőben, és semmifajta elképzelése nincs egy olyan stratégiáról, hogy Európa ezzel az elképesztő kihívással hogyan és miként küzdjön meg. De amit önök rendre elhallgatnak, és ma már ezt többször említettem, most is mondom, azért, ha az okokat keressük a kialakult helyzetre, akkor meg lehet állapítani a világon most forrongó két olyan válságövezetet, két olyan pontot, amit valakik műveltek ott, és ez okozza ezt az elképesztő népvándorlást vagy megszállást, amit most itt Európában tapasztalunk. Az egyik a Közel-Kelet, a másik Észak-Afrika. Kérdezem én, vajon az Európai Unió volt-e az, aki konfliktusokat robbantott ki akár a Közel-Keleten, puccsokat hajtott végre, megszervezte az arab tavaszt, létrehozta az Iszlám Állam nevű förmedvényt, terrorszervezetet, akiknek köszönhetően elindultak az első, ők még valójában menekültek az életüket mentve, majd nyilván különböző háttérszervezkedéssel, nem kevés titkosszolgálati munka segítségével most már szervezetten egy világméretű bűnszervezet formájában milliók kelnek útra. Ugye, titkosszolgálati jelentéseken kívül vagy azokat figyelmen kívül hagyva is lehet tudni, hogy Líbiában kétmillió ember várakozik, Törökországban kétmillió ember várakozik, akik mind-mind az Európai Unió területére szeretnének lépni. És akkor még nem beszéltünk a szomszédunkról. Hát itt van még nekünk Ukrajna, ami a mai napon még nem hangzott el. Az ukrán konfliktus, hogyha eszkalálódik, és ne legyenek illúzióink, fog eszkalálódni, és még bejön hozzá a fűtésszezon, Ukrajna gazdasági állapotát tekintve nagyon komoly realitása van annak, hogy október-december környékén olyan helyzet áll elő, hogy százezrek, ne adj isten, milliók indulnak meg Ukrajnából szintén Nyugat-Európa felé, ez megint a mi nem kis feladatunk lesz, hogy vajon ezt hogy kezeljük. És önök csak ebben a három válságövezetben, Ukrajna, Közel-Kelet, Észak-Afrika, azt mondják, hogy a felelős az Európai Unió, és az Európai Unió különböző bürokratái. Nem, tisztelt képviselőtársaim! A felelős az Amerikai Egyesült Államok és az őt támogató európai uniós csatlósok. És köztük önök is felelősök, önök is komoly szerepet játszottak abban, hogy politikai legitimitást adtak akár a közel-keleti katonai szerepvállaláshoz, akár az észak-afrikai történéseket - mondjuk úgy - tétlenül nézve, bár magyar katonák is vannak Afrikában, ezt se felejtsük el. És ha komolyan gondolnák azt, hogy fogalmazzunk meg egy közös politikai minimumot, akár nyilatkozat, határozati javaslat, bármilyen más formában, akkor írjuk le az igazat. Akkor írjuk le azt, hogy elhibázott volt az elmúlt évek, évtizedek mindenkori magyar egyoldalú euroatlantista, kritika nélküli kormányzata, hibáztak önök is 2010-ben is és 2014-ben is, és akkor öntsünk tiszta vizet a pohárba, és alkossunk meg egy olyan minimumot, hogy a jövőben ezt a hibát hogyan tudjuk korrigálni, és Magyarországnak milyen haszna lesz mindebből. És ha ezt megfogalmaztuk, akkor azt tudja mondani a Jobbik is, szerintem az LMP is, meg lehet, hogy még sokan mások, hogy igen, akkor kezdjünk tiszta lappal, mert valóban olyan állapotok uralkodnak ma, ahol nem túlzás kijelenteni, hogy Magyarország sorsáról beszélünk és egyébként Európa sorsáról is. De nem ezt teszik, hanem megint egy ilyen belpolitikai játszmaként erőből próbálják ezt megoldani ezzel a bohóckodással, ami most előttünk fekszik, ahol kimondjuk a felelőst, ami az Európai Unió. Elkezdi Tessely képviselő úr szidni a Dublin III.-at, csak nem teszi hozzá, hogy a Dublin III. utolsó apróbetűs részét is egyedül önök tartják be Magyarország rovására. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]] [[17.50]]
Most megadom a szót Schiffer Andrásnak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az a furcsa helyzet állt elő, hogy Tuzson képviselő úr vezérszónokijának jelentős részével én tökéletesen egyetértek. Csak akkor nem tudom, hogy miért van itt ez, aminek egyébként nem itt kéne lennie. Ennek a szövegnek először is az Európa Néppárt asztalán kéne lenni. Tehát nem először vagyunk annak tanúi, hogy a Fidesz a pártkongresszus vagy az európai pártcsalád gyűlését összetéveszti a Magyar Országgyűléssel. Így tettek akkor is, amikor a Magyar Országgyűléssel mondattak ki egy politikai nyilatkozatot, hogy védjük meg a rezsicsökkentést Európában. Szerintem egy kormány vagy egy miniszterelnök, hogyha a komolyanvehetőségét nem akarja elveszíteni, akkor ilyen eszközökhöz nem nyúl. Nem az a kérdés, hogy mennyiben van igazságalapja annak, ami ebben a határozati javaslatban van, arról van szó, hogy egy válsághelyzetben egy felelős miniszterelnök, egy felelős kormányerő nem viselkedhet így. Ha feltételezem, hogy mindenben igazuk van, akkor is ezt az igazságot nem egy határozati javaslatban kell képviselni, hanem ki kéne menni Berlinbe, Brüsszelbe, Washingtonba, és ott kell elmondani. Nem utolsósorban nem az asztalt kell verni, hanem tárgyalni kéne például arról, hogy Magyarország mikor kap legalább közelítőleg annyi uniós támogatást a schengeni határ őrizetére, mint mondjuk, az olaszok meg a görögök. Jelenleg ez a magyar emberek érdeke, nem pedig az, hogy Orbán Viktor határozati javaslatokkal hetvenkedik, és kommunikációs trükköket vet be a tisztelt Házban. Ez az indoka annak, amiért a végszavazásban az LMP frakciója nem fog részt venni, mi ehhez a bábszínházhoz nyilvánvalóan nem fogunk asszisztálni a szavazatunkkal. Hiszen a kérdés nem úgy vetődik föl, hogy az, ami a határozati javaslatban van, az igaz-e vagy sem, hanem hogy ennek nem egy országgyűlési határozati javaslatban van helye. Ennek a tárgyalóasztal mellett van helye. Természetesen önöknek persze abban is van igazságuk, ezt én magam is elmondtam a vezérszónokiban, a délelőtti törvényjavaslat vitájában, jó lenne, hogyha Magyarország egy olyan állásponttal állna ki Brüsszelben, az uniós színpadon, ami egy többpárti megegyezést tud maga mögött. De ehhez önöknek kéne megtenni a kezdő lépést. Nem egy fideszes kommunikációs húzással kéne idejönni, hanem egy ötpárti egyeztetést kezdeményezni arról, hogy mi a nemzeti érdek, amit Brüsszelben képviselni kéne. Ezt kellett volna megtenni, és nem pedig a Habony-művekből kitolt különböző határozati javaslatokkal itt szórakozni. Ami a tartalmat illeti, illetve amit Tuzson képviselő úr elmondott, én a következőket szeretném hozzáfűzni. Szerintem világosan látni kell azt, hogy a szabad kereskedelemre épülő globális kapitalizmus időszakában - ezt elmondtuk legutóbb a szabadkereskedelmi egyezményről tartott vitanapon is - a döntés és a globális folyamatok eldöntésének joga egyre inkább átcsúszik különböző globális nagyvállalatok térfelére. Sok esetben a nagyhatalmak sem a választópolgárok, hanem különböző multinacionális cégek, globális nagyvállalatok érdekeit képviselik. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Ezért jutottunk el oda, hogy az, amit ma Európai Uniónak hívnak, és az, amit sokszor könnyfakasztó mondatokban értékközösségként aposztrofálnak, sajnálatos módon nem több, mint régebben egy közös piac. Egy közös piac, amit a szabad kereskedelem, a magországok, illetve a magországokhoz kötődő globális nagyvállalatok önző profitérdekei vezetnek. Lehullott a lepel idén a történetnek a természetéről, ezt mutatta a görög válság, ezt mutatta az, ahogy a görög népet és a görög kormányt megalázták, és ezt mutatja az a tehetetlenkedés, ami a bevándorláspolitikában van. És persze Tuzson Bencének van igazsága abban is, amit itt a civilizációk összeütközéséről elmond, csak ehhez is hozzá kell azt tenni, hogy ez az összeütközés is nagymértékben ered abból, hogy az a technokrata világrend, amit ezek a globális nagyvállalatok kiépítettek vagy kiépíteni óhajtanak, ez nem ismeri el a sokféleséget. Egy ökopolitikai pártnak nyilvánvalóan az egyik legfontosabb értéke a sokféleség tisztelete. Az a technokrata nyomulás, amivel szemben állunk, és az a technokrata nyomulás, amelyik a maga képére rajzolta föl az Európai Uniót és a világpolitikát, az nem ismeri el a sokféleséget. Nem ismeri el a sokféleséget, és éppen ezért az egyik fedőideológia, a demokrácia terjesztése mögött nincsen más, mint hogy uniformizálni akarja gyakorlatilag az egész bolygót. Ennek vetnek alá másféle civilizációkat, ennek vetnek alá különböző őshonos népeket, és ennek vetik alá a természeti erőforrásokat. Azt gondolom, hogy ezzel állunk szemben. Ez a technokrata világrend nem tűri el a sokféleséget, uniformizálni akar, és a konfliktus, az a civilizációs konfliktus, amiről Tuzson képviselő úr beszélt, az álláspontom szerint ebből fakad. Akkor, amikor az Európai Unió tehetetlenségéről beszélünk, Dublin III.-nak a kudarcáról beszélünk, akkor arról is beszélni kell, hogy ez a szabad kereskedelemre épülő Európa természetszerűleg alkalmatlan arra, hogy azokban a kérdésekben, ami viszont az európai emberek érdekét szolgálná, hatékony lépéseket tudjon tenni - nem erre jött létre. A Szén- és Acélközösség a mai napig egy közös piacként, szabadkereskedelmi, neoliberális dogmákon működik. Éppen ezért intéztem egyenes kérdést a magyar miniszterelnökhöz tavasszal, hogy mikor veti föl Magyarország mint egy félperifériális ország, amelyik ma már nagyrészt elszenvedője a centrumországok önzésének, hogy az Európai Unió alapszerződését tessék újratárgyalni. Mikor veti ezt fel a magyar kormány? Orbán Viktor megkerülte erre a kérdésre a választ. Hiszen éppen a félperifériának, a peremországoknak, Kelet-Európa és Dél-Európa államainak lenne létérdeke, amint látjuk, egész egyszerűen földrajzi fekvése miatt is és a gazdasági egyenlőtlenségek miatt is, hogy kinyissuk végre a kérdést, hogy tegyük ki az asztalra, hogy az Európai Unió nem lehet egyenlő a peremországok kizsákmányolásával, a magországok, a multicégek piacrablásával. Egy olyan Európában, egy olyan másik Európában vagyunk érdekeltek, ami az emberek Európája. Egy ilyen Európában elképzelhető egy közös bevándorláspolitika, mint ahogy elképzelhető egy közös munka törvénykönyve, egy közös környezetpolitika. A jelenlegi Európai Unió nem erről szól. De ebben Magyarország is felelős. Felelős az a magyar kormány, amelyik 2011-ben ellátta a soros elnökséget, semmiféle épkézláb javaslata nem volt, sőt sok esetben éppen Orbán Viktor politikája volt az egyik bot a küllők között, hogy például egy egységes adójogról, egy egységes munkajogról lehessen beszélni Európában. Tehát azt is látni kell, hogy ami miatt önök részben jogosan korholják egyébként az Európai Uniót, annak önök vagy a magyar miniszterelnök is részese. Nemcsak azért, amiért nem küzd meg, nem bokszol meg Brüsszelben, hanem azért is, amíg az Európai Unió, az Európa Tanács egyik tagja, a magyar miniszterelnök azt mondja, hogy Magyarország meg akarja nyerni a lefelé tartó ár- és bérversenyt, addig ugyanarra a neoliberális dogmára mond valójában igent, amelyik a jelenlegi krízishelyzetbe sodorta az Európai Uniót. Tehát éppen ezért közvetve-közvetlenül a magyar kormány, a jelenlegi magyar miniszterelnök több ponton is felelős az Európai Unió tehetetlenségéért. A másik tétel viszont az, hogy ennek a jelenlegi világrendnek, a globális kapitalizmus jelenlegi természetéhez az is hozzátartozik, hogy a világpolitikai színpadon ezért a krízisért, ami most elért minket, az egyik fő felelős, igen, az Amerikai Egyesült Államok. Hát, ha már üzengetnek, ezt ne Brüsszellel tegyék pusztán vagy ne Brüsszellel tegyék, ahol Magyarország is elvileg döntéshozó, nem lehet megkerülni az Amerikai Egyesült Államok felelősségét. Sem abban, ami Észak-Afrikában történt, sem ami a Közel-Keleten történt, és egyáltalán, nem lehet megkerülni az Amerikai Egyesült Államok és a NATO felelősségét abban, hogy a demokrácia terjesztése címén gyakorlatilag nézzük meg, mi történt Irakban: a globális nagyvállalatok profitérdekeit szolgálták ki. Ez történt. A háború mindig nagyvállalatok önző érdekeit szolgálja ki. Ez történt az elmúlt 15-20 évben. Erről kéne végre egyszer őszintén, tisztességesen beszélni. És a különböző magyar kormányok, leginkább itt a Medgyessy-kormányt lehet említeni, de ezt önök is támogatták, szolgaian kiszolgálta ezt az imperialista politikát. Ezzel mikor néznek szembe? Az Európai Unióhoz nem leveleket kell küldözgetni. Magyarország tagállam, a magyar miniszterelnök ott ül az Európa Tanács ülésein, maga kezdeményez csúcstalálkozót, tudja ott verni az asztalt. Mikor vetjük azt föl, hogy nincs következmények nélküli megsértése a nemzetközi jognak? Hogyha egyszer a Nyugat, Amerika megtehette azt, hogy a nemzetközi jog normáit lábbal tiporva beavatkozik Irakban, akkor utána mit csodálkozunk azon, hogy a legalapvetőbb nemzetközi jogi normákat a földkerekség különböző pontjain megszegik ilyen-olyan diktátorok? Tehát én arra szeretném kérni Tuzson képviselő urat, illetve az előterjesztőket, hogy egyrészt vonják vissza az előterjesztésüket, üljünk le egy ötpárti egyeztetésre arról, hogy mi a magyar nemzeti érdek a jelenlegi bevándorlási krízisben, mi ebben partnerek vagyunk. [[18.00]] S ha már egy közös politikai álláspontot meg akarunk fogalmazni, abból nem lehet kifelejteni az Amerikai Egyesült Államokat, már csak azért sem, mert az Európai Unió legtöbb tagállamához hasonlóan mi is részesei vagyunk annak a katonai szövetségnek, amelynek az Egyesült Államok és Kanada. Történetesen ennek a katonai szövetségnek részese Törökország, és ez megint csak nem egy lényegtelen momentum. Ha a jelenlegi bevándorlási krízisről beszélünk, arról is szólni kell, hogy a közös katonai szövetségnek részese egy olyan ország, amely ma kétmillió menekültet lát el - menekültet és nem gazdasági bevándorlót - Törökország keleti részén, és ma a török kormány folyamatos vészjelzéseket ad, hogy nem kap elégséges támogatást ezeknek az embereknek az ellátásához. Van a magyar kormánynak, a magyar szolgálatoknak információjuk arról - én az előző vitában is ezt próbáltam felvetni, amikor Hende miniszter úr még itt ült -, hogy hány olyan bevándorló kopogtat a magyar határon, akik történetesen a török táborokból indultak el az ottani helyzet, illetve az ottani nehézségek miatt? Nem az lenne az elemi magyar érdek, hogy egyszer már tartalommal töltsük meg az euroatlanti szolidaritást, hogy vesse föl az euroatlanti fórumokon, a NATO-ban, hogy esetleg Törökország számára a megfelelő logisztikai, pénzügyi támogatást meg kéne adni ahhoz - hiszen az lenne a legtermészetesebb hely a szíriai menekültek ellátására -, hogy tisztességgel, a nemzetközi jogi normákat, humanitárius elveket betartva tudja ellátni a Törökországba érkező szíriai, esetleg afgán menekülteket? Nem ez lenne elemi érdeke egyébként Magyarországnak is? És ha az európai döntésképtelenségről beszélünk, akkor azért szerintem úgy lett volna korrekt, ha a magyar kormány, illetve a magyar kormánypárt képviselői leteszik a parlament asztalára, hogy a magyar kormánynak egyébként milyen konkrét javaslatai voltak akár a bevándorláspolitikában, akár más ügyekben az elmúlt években, amiket ha megfogad az Európai Unió, akkor ma másként nézne ki a történet. Nem véletlenül nem szerepelnek itt ilyen javaslatok, mert ilyenek nem nagyon voltak, vagy legalábbis ezekkel nem jöttek eddig elő. Látni kell azt, hogy nem pusztán a bevándorláspolitikában látunk tehetetlenséget. Az a görög krízis, az a görög tragikomédia, aminek tanúi lehettünk az elmúlt hónapokban, pontosan azt mutatja, hogy addig, amíg pénzügyi érdekekről van szó, az Európai Unió kőkemény, de abban a pillanatban, amint az emberek érdekéről, a természet érdekéről van szó, az Európai Unió nem működik. Ezt bizonyította a görög krízis, mert ennek a világrendnek a természetéből az következik, hogy a végeken, a periférián, a félperiférián vagy egy megszorító politikát kizsarolnak a különböző kormányokból, vagy tönkreteszik ezeket az országokat. Ennek a végeredményét látjuk egyébként Afrikában, Ázsiában, hozzáteszem. Tessék megnézni, hogy azok a harmadik világbeli országok, amelyek a 90-es években az IMF tanácsait megfogadták és követték, ma hol tartanak! Tessék megnézni, hogy hol tart ma Mexikó, amely részese lett az észak-amerikai szabadkereskedelmi övezetnek! Ezeket a kérdéseket lenne érdemes végre fölvetni és kitenni az asztalra. Nem véletlenül beszéltünk a mai vitában is arról, hogy az, ami ma körülöttünk történik, bizony szoros összefüggésben van azzal, amiről egyébként zöldmozgalmak, globalizációkritikus mozgalmak több évtizede beszélnek, hogy nem lehet a természetet sem következmények nélkül kizsákmányolni. Ott, ahol krónikus vízhiány lép fel, ott, ahol a földek művelhetetlenné válnak, ott, ahol a klímaváltozás miatt élhetetlenné válik az élővilág addigi területe, menetrendszerűen konfliktusok lesznek és menekültek lesznek. És most egy helyzet van, amit kezelni kell, de ha ezzel a mélyebb globális krízissel nem vetünk számot, vagy azt gondoljuk, hogy mi kis ország vagyunk, és ez nem ránk tartozik, előbb-utóbb úgy fogunk még nagyobb katasztrófákkal szembesülni, hogy ráadásul tükörbe se tudunk nézni, mert meg se tettük azt mi, magyarok itt mindannyian, amit egyébként saját erőnkből, saját pozíciónkból a különböző nemzetközi fórumokon és az Európai Unió tagállamaként megtehettünk volna. Szerintem a történet valójában erről szól, és nem propagandaszövegekkel kéne idejönni, hanem egy világos tárgyalási pozícióról kéne megállapodni a bevándorláspolitika ügyében valamennyi magyar parlamenti pártnak. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Köszöntöm a képviselőtársaimat. Most lenne lehetőség, mivel a vezérszónoki felszólalások végére értünk, független képviselői felszólalásra - ilyet nem látok. Kettőperces felszólalás következik. Megadom a szót Mirkóczki Ádám képviselő úrnak, az Országgyűlés jegyzőjének.
Köszönöm szépen, elnök úr. Csak nagyon röviden, ami az iménti felszólalásomba nem fért bele, és egy kicsit folytatva a Schiffer frakcióvezető úr által megkezdett logikát. Harrach Péter képviselő úrnak, frakcióvezető úrnak volt egy nagyon komoly gondolata, amikor azt mondta - nem szó szerint írtam fel -, hogy az első és legfontosabb az lenne ennek a krízisnek a megoldásában, hogy az ezeket az embertömegeket kibocsátó országokban a békét megteremtik, megteremtjük. Ez kétségtelenül így van. Csak akkor az a kérdés, amit itt többször, többféleképpen elmondtunk, hogy a magyar külügy, a magyar kormány vagy a magyar diplomácia különböző csatornákon - ha már felelősökről beszélünk és felelősök megnevezéséről, és most itt én visszább tolnám az Európai Uniót, hanem elsősorban az Amerikai Egyesült Államokra gondolok vagy a NATO különböző fórumaira - milyen konkrét javaslatokat tett annak érdekében, hogy akár Észak-Afrikában, akár a Közel-Keleten az Egyesült Államok anyagilag, humanitárius szempontból, egészségügyi szempontból, nagyon sokféle szempontból hogyan kívánja helyreállítani azt a mérhetetlen kárt, amelyet okozott. Ez nem történt meg. Nem történt meg, és most sem arról beszélünk, hogy a közel-keleti és az észak-afrikai válságot valójában ki idézte elő. Ez azért fontos, mert itt egy picit a humánus emberi érzésekre próbálnak egyfajta zsarolást és nyomást helyezni, hogy aki nem támogatja és nem ért önökkel egyet, az - hogy is mondjam? - nem ide való, de itt nem erről van szó. Itt pontosan arról van szó, hogy egy ilyen fontos kérdésben legyünk őszinték, igen, nevezzük meg a felelőst, elmondtuk, hogy kik azok és hogyan, és azt egyébként önök is tudják pontosan, és kérjük számon, hogy ők vajon mit kívánnak tenni. Nem azt, hogy ők létrehoztak egy hatalmas válságövezetet, tönkretettek mindent, emberi életeket, és most mindennek az árát velünk és a közép-kelet-európai országokkal szeretnék megfizettetni. Ez így nem fog menni, és ebben lenne felelőssége a magyar kormánynak és a magyar külügynek. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Elnézést, elnök úr. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Kérdezem a képviselőtársaimat, hogy ki kíván élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Mivel további felszólalásra senki sem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Nem kíván. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására a jövő héten kedden 16 óráig van lehetőség. A mai napirendi pontjaink tárgyalásának a végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Megadom a szót Ander Balázs képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportjából: „Tiszta vizet a pohárba, avagy biztonságban van-e a lakosság ivóvízellátása egy esetleges terrortámadás során?” címmel. Parancsoljon, képviselő úr! [[18.10]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Júliusi a hír, miszerint Koszovó fővárosában, Prištinában a hatóságok letartóztattak öt embert, öt gazfickót, akik az Iszlám Állam ottani rezidenseként azon mesterkedtek, hogy megfertőzzék a város egyik víztározóját. Beláthatatlan következményekkel járt volna mindez, azt hiszem, ebben egyet kell hogy értsünk. Miközben viszont a kormány teszetosza politikájának köszönhetően ezrével áramolnak be Magyarországra az ellenőrizhetetlen személyazonossággal rendelkező bevándorlók, akik egy kisebb része bizonyára ténylegesen menekült, de azt is be kell látnunk, hogy a legnagyobb részük valójában egyfajta népességcserét lebonyolító modern kori népvándorló. A kormány ezzel a tutyimutyi politikájával párhuzamosan megvalósított migránsmarasztaló ténykedésének köszönhetően ezeknek a jelentős része úgy néz ki, hogy itt is ragad Magyarországon, vagy éppen majd ide fogják őket visszatoloncolni. Föl kell vetni azt a kérdést, hogy ezek közül az emberek közül mennyien szimpatizálhatnak az Iszlám Állam ördögi eszméivel, annak minden barbarizmust felülíró tetteivel. Éppen ezért kézenfekvő és jogos az a kérdés, amely a magyar lakosság biztonságát firtatja ebben a helyzetben. Szintén július végén történt az a dolog, július végi az a hír, miszerint a mintavételeket követő mérések súlyos klosztrídiumfertőzést mutattak ki a barcsi ivóvízben, valamint emellett egyéb patogén indikátorok jelenlétét is kimutatták a szakemberek. Emiatt aztán a szolgáltatást végző DRV Zrt., illetve a közegészségügyi hatóságok azonnali és három héten át tartó ivóvízfogyasztási tilalmat rendeltek el a városban, valamint a hozzá tartozó két településen, Drávaszentesen és Somogytarnócán. A mintegy 12 ezer embert érintő szennyezés komoly kérdéseket vet föl bennünk. Augusztus 31-én egyébként a DRV egy megbízott illetékese a város képviselő-testületének rendkívüli ülésén, amelyen magam is részt vettem, tájékoztatást adott az eddigi fejleményekről. Zárójelben jegyezném meg, hogy a világ szerencsésebb fejlődési múlttal rendelkező államaiban elő nem fordulhatna egyébként az a szégyen, hogy egy ilyen haváriahelyzetet követően a 90 százalékban állami részaránnyal rendelkező cég vezetőségéből senki nem képviselteti magát a város választott képviselő-testülete, illetve annak polgármestere előtt. Ott el is mondtam, hogy illett volna otthagyni a légkondicionált irodát Siófokon, és mondjuk, egy 150 kilométert utazva megjelenni a képviselő-testület előtt. Pontosan önök voltak azok, kedves kormánypárti képviselők, akik azt mondták, hogy több tiszteletet a magyaroknak. Jó lenne, hogyha ezt az állami cégek odaejtőernyőzött vezetői is érzékelnék és felfognák, tehát több tiszteletet a dél-somogyiaknak és ezen belül több tiszteletet a barcsi embereknek is. A történtek fényében egyértelmű egyébként, hogy valahol rés van az ivóvízvédelem pajzsán. Az okokat illetően még bő egy hónappal az események után is a sötétben tapogatóznak a szakemberek, a hatóságok. A DRV az illegális lakossági rákötéseket kárhoztatja, és ismeretlen tettes ellen feljelentést is tettek. Ennek logikáját követve azonban állíthatjuk azt, hogy bárhol, bárki, bármit a rendszerbe juttathat, és éppen emiatt sorjáznak a kérdések. Tehát kérdezem, hogy hazánk egyre növekvő terrorfenyegetettsége tudatában van-e megfelelő védelmi stratégiája a kormánynak ilyen esetekre, biztonságban van-e a lakosság ivóvízellátása, meg tudják-e védeni a hálózatot, ha a mostani példátlan barcsi események ügyében is csak a kérdések sorakoznak és egy helyben toporog a vizsgálat. Ráadásként mostani sajtóhír, amit nem cáfoltak, így szól: kevesebb jut bérekre, csoportos létszámleépítés várható a vízügyi dolgozóknál. Ugyanis a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium mint tulajdonos 10 százalékos bértömegcsökkentést tervez és ezzel párhuzamos csoportos létszámleépítést is az állami tulajdonú víziközmű-társulásoknál. Mit jelent ez a 810 ezer ember ivóvízellátásáért felelős DRV-nél? Ennek a DRV-nek van legalább 2200 dolgozója. Ebben az esetben legalább 200-250 dolgozótól meg fognak szabadulni. És itt az újabb kérdés, tisztelt képviselőtársaim: állami tulajdonú víziközmű-társulásoknál a kormány, illetve a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium által tervezett leépítés hogyan fogja befolyásolni majd a szolgáltatás minőségét, illetve hogyan fogja befolyásolni az ivóvíz-szolgáltatás biztonságát? Nagyon szépen köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy az őszi ülésszak első ülésére várhatóan 2015. szeptember 21-én kerül sor. Megköszönöm kétnapos munkájukat. Köszönöm a jegyzőkönyvvezetést és az Országgyűlés Hivatala munkatársainak munkáját is. Az ülést bezárom. Mindenkinek szép jó éjszakát kívánok! [[Az ülés 18 óra 14 perckor ért véget.]]