Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam z nadaljevanjem 24. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanke in poslanec: gospa Irena Tavčar, gospa Iva Dimic od 12. ure in od 18. ure dalje, gospa Alenka Pavlič, mag. Barbara Žgajner, mag. Matej Tonin do 17. ure. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O TROŠARINAH PO NUJNEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade mag. Mateji Vraničar, državni sekretarki na Ministrstvu za finance.
Spoštovani gospod predsednik, hvala za besedo. Spoštovani gospe poslanke in poslanci! Z obravnavano novelo zakona se veljavni Zakon o trošarinah usklajuje z zakonodajo sprejeto na ravni Evropske unije, zvišuje trošarine na tobačne izdelke, odpravlja vračilo oziroma oprostitev dela trošarine za biogoriva dodana fosilnim gorivom, ureja način odmere trošarine za zemeljski plin ter uvaja nadzor nad mazalnimi olji. Z ukrepi na področju trošarin, ki jih predlagamo s tem zakonom, je v letu 2014 predvideno zvišanje prihodkov državnega proračuna v višini 31 milijonov evrov, v letu 2015 pa še za dodatnih 24 milijonov evrov. Nekoliko podrobneje o posameznih elementih predloga zakona. S predlogom zakona se zviša trošarina za cigarete, in sicer s 101 evra na 106 evrov za 1000 kosov cigaret iz razreda tehtane povprečne drobnoprodajne cene cigaret. Za drobno rezani tobak za zvijanje cigaret se veljavna trošarina v znesku 75 evrov na en kilogram zviša, hkrati pa se spremeni struktura obdavčitve, tako da se ta plačuje deloma v absolutnem znesku, in sicer 40 evrov na kilogram, in hkrati še 35 % od drobnoprodajne cene. Namen zvišanja in spremenjene strukture obdavčitve drobno rezanega tobaka za zvijanje cigaret je, da bi višina obremenitve sledila zvišanju obdavčitve cigaret. Iz podatkov namreč izhaja, da drobno rezani tobak za zvijanje cigaret vse bolj postaja substitut že izgotovljenim cigaretam. Trošarina na cigare in cigarilose se zviša s 5 na 6 % od drobno prodajne cene in hkrati določi minimalni prag v višini 20 evrov, to je tisti najnižji znesek, ki ga mora doseči zavezanec za 1000 kosov navedenega izdelka. Povišuje se tudi trošarina za drug tobak, to je tobak za pipe in sicer z 20 na 40 evrov za kilogram. S predlogom zakona se odpravlja možnost vračila oziroma oprostitve za plačilo trošarine na biogoriva, ki se dodajajo fosilnim gorivom. Za fosilno gorivo, kateremu je dodano biogorivo, končni kupec plača polno ceno, brez znižane trošarine, zato razliko med polno trošarino in oprostitvijo plačila dela trošarine za dodano biogorivo obdrži distributer pogonskega goriva. Gorivo se prodaja kot fosilno gorivo, brez označbe, da mu je dodano biogorivo. Čisto biogorivo ohranja stopnjo trošarine nič. Tretja sprememba, ki jo uvaja predlog zakona, je, da se s predlogom zakona v slovenski pravni red prenaša direktivo Sveta, s katero se ureja spremembo položaja francoskega ozemlja Mayotte v razmerju do Evropske unije. Nadalje zakon administrativno poenostavlja ureditev za obračunavanje trošarine za zemeljski plin, ki je dobavljen po plinovodih. Tako nastane obveznost za obračun trošarine z odvzemom zemeljskega plina iz prenosnega ali distribucijskega omrežja. Do zdaj so dobavitelji zemeljskega plina morali v skladu s pravili za hrambo zemeljskega plina v trošarinskih skladiščih ravnati tako, da je prišlo do obračuna trošarine v trenutku, ko je bil plin sproščen iz trošarinskega skladišča. Vendar se je zaradi specifike energenta izkazala ta ureditev za neustrezno. Nova ureditev je primerljiva oziroma enaka z ureditvijo, ki velja za električno energijo. In zadnja sprememba. Z novelo zakona se vzpostavlja nadzor nad gibanjem, skladiščenjem ter rabo mazalnih olj, ki se lahko uporabljajo tudi za pogon brez plačila trošarine. Poostruje se nadzor nad temi izdelki, ker se je v praksi izkazalo, da to predstavlja možnost sistemskega izogibanja plačilu trošarine. Spoštovane gospe in gospodje poslanci, predlagamo vam, da predlog zakona podprete tako v drugi kot tudi v tretji obravnavi. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Odbor za finance in monetarno politiko je predlog zakona obravnaval kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku odbora gospodu Bojanu Starmanu.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav vsem skupaj! Odbor za finance in monetarno politiko je na svoji 90. nujni seji dne 16. 4. 2014 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trošarinah, nujni postopek [[EPA 1900-VI]] , ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje predlagala Vlada. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 93. seji 11. 4. 2014 sklenil, da se predlog zakona obravnava po nujnem postopku. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je podala konkretne pripombe k 3., 4., 5., 7. in 10. členu predloga zakona. Odboru je bilo posredovano tudi mnenje Državnega sveta, ki predlog zakona podpira z zadržkom, ter mnenji Gospodarske zbornice Slovenije in Trgovinske zbornice Slovenije. Amandmaje k predlogu zakona so vložile poslanske skupine koalicije k 3., 4., 7., 8., 9. in 10. členu ter Poslanska skupina SDS k 3., 5., 7. in 9. členu. Seji odbora so prisostvovali predstavniki Vlade, Državnega sveta, Trgovinske zbornice in Zakonodajno-pravne službe. Slišali smo obrazložitev namena sprememb Zakona o trošarinah. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je povedala, kot je razvidno iz predloga pisnega mnenja, ki je bilo posredovano, da lahko potrdi, da vloženi amandmaji sledijo mnenju službe. Predstavnica Državnega sveta je predstavila pisno mnenje Državnega sveta, ki predlog zakona podpira s pridržkom, ter opozorila na amandma Državnega sveta k 5. členu predloga zakona. V razpravi je bilo veliko diskusije o tem, ali je potreben nujni postopek. Bilo je opozorjeno, da dvigovanje trošarin ne pomeni nujno tudi večjih prihodkov za državni proračun, pojavlja se več sivega trga in tako ob večji porabi dosegamo manjšo prodajo in manjše prihodke v proračun, ker se pač sivi trg poveča. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je predstavila tudi pisno mnenje in se zavzela za vsaj postopno uvajanje zmanjševanja deleža biogoriv v pogonskih gorivih. Odbor je v skladu z drugim odstavkom 130. člena Poslovnika zbora obravnaval in sprejel amandmaje poslanskih skupin koalicije k 3., 4., 7., 8., 9. in 10. členu. Ni pa sprejel amandmajev SDS k 3. in 5. členu. Amandmaja SDS k 7. in 9. členu pa sta postala brezpredmetna. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, za katerega predlagamo, da ga sprejme tudi Državni zbor. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospa Marija Plevčak bo predstavila stališče Poslanke skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala za besedo in lep pozdrav vsem prisotnim. Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev bo v celoti podprla predlagano novelo Zakona o trošarinah. Dejstvo je, da je nepremičninski zakon pred kratkim padel, dejstvo je, da tovrstna odločitev Ustavnega sodišča pomeni izpad cirka 200 milijonov evrov in dejstvo je, da je potrebno ta proračunski izpad nadomestiti z novimi prihodki oziroma z zmanjšanjem proračunskih odhodkov. Prva reakcija vlade je bila dvig splošne in posebne davčne stopnje, DDV. Naj povem, da poslanci Demokratične stranke upokojencev vsakoletnemu zvišanju DDV nismo naklonjeni. Zakaj? Ker je ravno DDV tisti davek, ki se dotakne vsakega posameznika. Ob tem je treba poudariti, da DDV davčno najbolj obremenjuje socialno najšibkejše sloje z najnižjimi dohodki. Zato smo v Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev bolj naklonjeni predlagani rešitvi, zvišanju trošarinskih izdelkov. Tobačni izdelki in alkohol zagotovo ne sodita v sklop osnovnih življenjskih potrebščin. Lahko govorimo že o luksuzni dobrini, ki pa tudi škodljivo vpliva na zdravje ljudi. Drži pa tudi, da smo imeli nekaj pomislekov, in sicer v smeri razloga sprejema te novele. Kot sem že omenila, je Vlada pristopila k oblikovanju tega predloga zgolj zaradi polnjenja proračunske blagajne, ne pa kot posledice poglobljene analize o škodljivih vplivih teh izdelkov na zdravstveno stanje. Res je, v obrazložitvi je najti tudi naslednji razlog, skrb za javno zdravje. Zato apeliramo na Vlado, predvsem pa na Ministrstvo za finance, naj ta višek pobranih trošarin plasira neposredno na Ministrstvo za zdravje, ki je eno od najbolj prikrajšanih področij. Tako bi se za investicije v bolnišnice, za večje število zdravnikov in na sploh za skrb za zdravje državljank in državljanov nabrala znatna količina prepotrebnega denarja. O tem, ali je ocena Vlade, da bo ta novela prispevala 55 milijonov proračunskih sredstev realna, ali pa je upravičena bojazen opozicije, da je nivo trošarinske obdavčitve že presegel prag, ko pride do obratnega učinka, torej do zmanjšanja porabe teh izdelkov in s tem zmanjšanje prihodkov v proračun, v tem trenutku ne želimo špekulirati, verjamemo pa, da se bo to izkazalo zelo hitro. Ker pa je v tem trenutku potrebno zaradi odločitve višje instance zapolniti proračunsko luknjo in konsolidirati javne finance, bomo v Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev prispevali svoje glasove za sprejem te novele.
Hvala. Gospod Jožef Horvat bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, spoštovana gospa državna sekretarka s sodelavci! Danes obravnavani Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trošarinah je še eden v nizu ukrepov sedanje vlade za polnjenje proračuna z dodatnimi obremenjevanji prebivalstva, zlasti, kar nas najbolj skrbi, gospodarstva. Lahko bi rekli, če smem uporabiti besednjak premierke, da je to še eden v nizu ukrepov za popolno suverenost Republike Slovenije ali pa popravni izpit po fiasku Zakona o davku na nepremičnine. Poskus uravnoteženja javnih financ skuša vlada zagotoviti zgolj z obdavčitvami, torej z novimi ali višjimi viri na prihodkovni strani, medtem ko na strani odhodkov v zadnjih mesecih ni pravzaprav nobenih pravih ukrepov, ki bi pomenili zmanjšanje proračunskih izdatkov. To dejstvo je zagotovo odraz stanja v sedanji koaliciji, ki se očitno ni sposobna dogovoriti za nobenega in prav nobenega od reformnih ukrepov. Koalicija se namesto s potrebnimi sistemskimi ukrepi ukvarja sama s seboj oziroma z notranjimi problemi največje koalicijske stranke. Sprašujemo se, kje je zaveza sedanje koalicije, da bo velik delež ukrepov za uravnoteženje javnih financ na odhodkovni strani. Se spomnimo tistega razmerja, ena tretjina proti dve tretjini. Kako je mogoče, da je na zvišanje trošarin pristala koalicijska Državljanska lista, katere predsednik je še pred nekaj dnevi javno izjavljal, da ne pristaja na nove davke? Tako se požirajo besede koalicijskih politikov in se odžira blagostanje državljankam in državljanom. Koalicija vse skozi obljublja ukrepe za oživitev gospodarske rasti, sprejema pa ravno nasprotne odločitve, ki gospodarstvo dušijo. Zvišanje trošarin na gorivo je eden izmed ukrepov, ki ga je Vlada sprejela pred nekaj dnevi, ki pomeni za energetsko intenzivne panoge dodatne obremenitve, še zlasti za izvoznike. Najbolj pa bo dvig trošarin obremenil malo gospodarstvo. Na udaru so zlasti predelovalne dejavnosti, prevozniki in gostinci. Gostinci opozarjajo na pričakovan velik upad prometa, ki ga bo prinesel neizbežen dvig cen alkoholnih pijač zaradi dviga trošarin. Ob vse večji brezposelnosti in slabši kupni moči prebivalstva bo to povzročilo tudi zapiranje marsikaterega lokala ali celo dejavnosti. Krščanski demokrati Nove Slovenije bi radi opozorili, da zvišanje trošarin ne pomeni nujno tudi zvišanje proračunskih prilivov iz tega naslova. Računati je potrebno, da bo prišlo do zmanjšane prodaje trošarinskih izdelkov in do odliva kupcev v tujino. Prišlo bo tudi do povečanja sivega trga pri alkoholu in tobaku. To je nesporno dejstvo. Posledično bodo prilivi v proračun iz naslova trošarin ostali na sedanjem nivoju ali se bodo celo zmanjšali. Po prepričanju krščanskih demokratov Nove Slovenije bi se morala Vlada namesto dvigovanja neposrednih in posrednih davkov, med katere uvrščamo trošarine, za javnofinančno konsolidacijo končno že lotiti odhodkovne strani, in to ne le s kratkoročnimi, pač pa zlasti s strukturnimi ukrepi. Z racionalizacijo javnega sektorja, reformo zdravstva in učinkovitejšem nadzorom sivega in črnega trga bo potrebno občutno zmanjševati javnofinančne izdatke. Poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije iz vseh naštetih razlogov Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trošarinah ne bomo podprli oziroma bomo glasovali proti.
Hvala. Gospod Alojzij Potočnik bo predstavil stališče Poslanske skupine Pozitivna Slovenija.
Spoštovani! Pri vsaki razpravi o davkih se nujno odpira najprej vprašanje o upravičenosti davkov. Državi predstavljajo prihodek, res pa hkrati zmanjšujejo ekonomsko moč in korist posameznika ter podjetij. Od tod vedno prvo vprašanje, kako država utemeljuje pobiranje davkov. Pogledov na upravičenost davkov je več. V zadnjem času se je uveljavila teorija reprodukcije davkov, ki v ospredje postavlja zahtevo razumne porabe davkov, kar pomeni krožni proces. Država mora davčni denar porabiti produktivno, torej samo v korist državljanov oziroma države. Razlog novele je primarno povsem fiskalen. O tem ni dvoma. Po padcu nepremičninskega davka je Vlada s ciljem doseganja še dopustnega proračunskega primanjkljaja sprejela oziroma predlagala dodatne ukrepe. Ti so na kratko: zvišanje oziroma ukinitev oprostitev oziroma znižanj trošarin, nato višje ocenjeni finančni učinki prihodkov iz dividend, predvsem iz naslova udeležbe na dobičku podjetij in finančnih institucij, kot tretje je zvišanje učinkovitosti izterjave javnih dajatev in ne nazadnje racionalizacija poslovanja posrednih in neposrednih uporabnikov. Ti ukrepi, trošarine so torej samo eden od njih, kratkoročno vzpostavljajo pogoje za stabilno doseganje cilja postopnega uravnoteženja javnih financ. Poslanska skupina Pozitivne Slovenije cilj razume kot zavezo. V razpravi se je pogosto izpostavilo vprašanje, zakaj prav trošarine. Postavljali in komentirali so ga celo politiki in to tisti politiki, ki sicer dobro vedo, da so trošarine najpogosteje uporabljena vrsta davka, v razmerah, ko nastopi utemeljena, hitra potreba po dodatnih proračunskih prihodkih. Ne potreba seveda kar tako, ampak kajpak utemeljena in razumna. Trošarine so namreč med zanesljivejšimi vrstami davkov in zaradi visoke neelastičnosti povpraševanja povzročajo sorazmerno majhno presežno davčno breme. Stroški pobiranja so nizki in nanje je učinkovito mogoče uporabiti načelo koristi oziroma preprečevanja škode. Tu mislim na okoljske in zdravstvene vplive oziroma učinke. In mimogrede, o "priljubljenosti" ne govorim na slepo. Vlada pred zdajšnjo je Zakon o trošarinah pred parlament postavila dvakrat v enem letu. Vlada pred njo v treh letih petkrat. Iz različnih razlogov in vsebin, seveda. Da o uredbah, ki so temu sledile, niti ne govorim. Ob tem, da ne bo napačnega razumevanja, moram poudariti, da smo soočeni zaradi krize in zamudniškega okrevanja, ki se zdaj že kaže, to je treba poudariti, z izrazito nizko sposobnostjo ustvarjanja javnofinančnih prihodkov. Vendar, kar je ključno, z novelo zakona skupnega obsega javnofinančnih prihodkov, načrtovanega v proračunu za leto 2014, ne povečujemo. Poslanska skupina Pozitivne Slovenije bo zakon podprla. Rahlo ciničnih amandmajev k dopolnjenemu predlogu pač ne. Hvala.
Hvala. Mag. Andrej Šircelj bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsednik. Spoštovana državna sekretarka s sodelavci in sodelavkami, spoštovani kolegi in kolegice! V Slovenski demokratski stranki dviga trošarin z Zakonom o trošarinah ne bomo podprli in mu bomo nasprotovali. Prav tako ne podpiramo odprave vračila dela trošarin za fosilna goriva. Razlogi so stvarni, razlogi so ekonomski in razlogi so finančne narave ter ne nazadnje tudi politični, predvsem v smislu, da je predsednica Vlade v svojem nastopnem govoru dejala, da bo delala v korist ljudi, in tudi kasneje, da ne bo povečevala davkov. S tem pa dela ravno nasprotno, kar z drugimi besedami pomeni – nekaj govori, drugo dela. Seveda mora biti to vsekakor zapaženo pri volivcih in volivkah. Ekonomska smiselnost povečanja trošarin in finančna smiselnost povečanja trošarin – ali dejansko obstajata? Prodaja tobačnih izdelkov v Sloveniji pada in je, leto na leto, padla za 15 %. Po drugi strani pa se povečuje neprijavljen uvoz oziroma se povečuje dejansko trošenje tobačnih izdelkov, kar z drugimi besedami pomeni, da se kadi cigarete, od katerih nista plačana niti trošarina niti davek na dodano vrednost v slovenski proračun. Lahko da je plačan davek oziroma trošarina v nek drug proračun, proračun obmejnih držav, ker so tam cene ugodnejše. In zaradi tega padajo tudi prihodki iz naslova trošarin v državni proračun. Ali je ob tem smiselno povečevati trošarino zato, da bomo dejansko več prispevali za druge proračune ob predpostavki, da bo prodaja tobačnih izdelkov zaradi zvišanih cen v Sloveniji še bolj padla? Gospe in gospodje, jaz mislim, da ne. In upam, da vedo kaj delajo. Upam, da vedo, kaj je finančna smiselnost trošarine, in da je finančna smiselnost trošarine izključno to, da se polni proračun, s tem se bo pa dosegel ravno obraten učinek. Tudi odprava vračila dela trošarin za fosilna goriva bo vplivala na ceno goriv, še posebej zaradi tega, ker je marža pri prodajalcih goriva fiksna, fiksno je določena in bodo morali seveda prodajalci goriv prenesti, prevaliti dodaten strošek v obliki trošarine na končnega potrošnika. In končni potrošnik bo imel zaradi tega višje cene. Gospe in gospodje, ali je to smiselno? Ali vlada Alenke Bratušek dejansko pripravlja in predlaga Državnemu proračunu finančno smiselne in ekonomsko smiselne ukrepe? In ali sploh premisli kaj o njih? Jaz mislim, da ne. Ta zakon se ponovno sprejema, tako kot se je tudi Zakon o davku na nepremičnine, ki je na Ustavnem sodišču padel po dolgem in počez, tukaj govorim o petih členih ustave, s katerimi je v nasprotju Zakon o davku na nepremičnine, ampak spet se zakon sprejema po nujnem postopku z obrazložitvijo, da se preprečijo težke popravljive posledice za delovanje države. In tukaj naj Vlada pove, kakšne so težko popravljive posledice za delovanje države, če ta zakon ne bo sprejet po nujnem postopku. Kolegij predsednika Državnega zbora je ob pomoči koalicijskih glasov sprejel odločitev, da je treba sprejeti ta zakon po nujnem postopku, tako kot je sprejel odločitev, da je treba zakon o davku na nepremičnine sprejeti po nujnem postopku. In tukaj je odgovornost tudi Kolegija predsednika Državnega zbora oziroma tistih, ki so glasovali za to, da se takšni nepremišljeni ukrepi, ki bodo bolj škodovali kot koristili, sprejemajo po nujnem postopku. Zaradi teh razlogov bomo v Slovenski demokratski stranki nasprotovali sprejetju tega zakona, hkrati pa smo seveda tudi pripravili določene amandmaje, ki bi nepopravljive posledice škode, ki jih bo ta zakon prinesel, preprečili.
Hvala. Gospod Mirko Brulc bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Spoštovani! S predlaganim zakonom Vlada nadomešča izpad na podlagi neuveljavitve davka na nepremičnine. Seveda se s tem predlogom ne nadomešča luknje iz naslova davka na nepremičnine v celoti, ampak v precej nižjem obsegu. Davek na nepremičnine je sprva predvideval davčne prihodke za državni proračun v višini 205 milijonov evrov, z uredbami in vključno s tem zakonom bodo davčni prihodki višji namreč le za cirka 90 milijonov v letu 2014. Dvig trošarin na tobačne izdelke, na cigarete in na cigarilose žal ne bo zmanjšal porabe tobačnih izdelkov, ker so kadilske navade jasne ne glede na celo izdelka. Dvig trošarin bo prinesel podražitev za okoli 20 centov na škatlico cigaret. Glede ukinitve trošarine za biogoriva je treba poudariti, da je bila ukinitev predvsem zaradi tega, ker vračilo trošarine ni služilo k povečanju proizvodnje biogoriv v Sloveniji. Razen manjših proizvajalcev v Sloveniji, se v zelo veliki meri biogoriva uvažajo iz tujine. Na podlagi ocenjevanja vseh možnih rešitev so predlagane rešitve najmanj škodljive z vidika vpliva na gospodarsko rast. S tem predlogom pa se ukinjajo tudi neučinkovite subvencije v obliki povračila trošarin za biogoriva. V poslanski skupini bomo predlagani zakon podprli.Če ta zakon ne bi bil sprejet, bi pomenilo, da bi Vlada začela zniževati investicije, kar bi precej bolj negativno vplivalo na gospodarsko rast, pa še brezposelnost bi se povečala. Takšnim ukrepom pa v socialni demokraciji nismo naklonjeni. Je pa treba omeniti, da se ta Vlada poslužuje enakih ukrepov kot prejšnja Vlada, s polnjenjem proračuna, zato da bi ljudje, se pravi, državljanke in državljani, bili čim manj prizadeti. Hvala.
Gospod Marko Pavlišič bo predstavil stališče Poslanske skupine Državljanske liste.
Hvala za besedo. Spoštovani predsednik, spoštovani predstavniki ministrstva, spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, spoštovane strokovne sodelavke in spoštovani strokovni sodelavec! Spremembe Zakona o trošarinah vsebujejo nekaj tehničnih sprememb in nekaj vsebinskih. Tako se v 4. členu poenostavlja postopke odmere trošarine ter nadzor nad odmerjenimi količinami pri uredbi trošarin na zemeljski plin. Omenjena sprememba na samo višino trošarine nima vpliva in se s tem ne spreminja. Novela zakona spreminja višino trošarin pri cigaretah in ostalih tobačnih izdelkih. Nobena skrivnost ni, da je ukrep v prvi vrsti namenjen konsolidaciji javnih financ po nesprejetju dviga davka na dodano vrednost. Sprememba trošarinske politike glede mazalnih olj je odgovor na zaznano povečanje porabe proizvodov razvrščenih v to skupino, zaradi uporabe tovrstnih proizvodov namesto pogonskih goriv, kar je zaradi podobnih fizikalnih in kemičnih lastnosti tehnično mogoče. S tem se uporabniki izognejo uporabi s trošarino obremenjenih pogonskih goriv. Pri odzivih na nameravan dvig DDV so bile pogosto omenjene subvencije, in sicer je bilo predlagano tudi s strani gospodarstva, da lahko vire za nadomestitev izpada davčnih prihodkov iščemo tudi pri ukinjanju oziroma zmanjševanju subvencij. Subvencioniranje biogoriv se je izvajalo tudi preko vračila dela trošarin. Vendar zadani cilji na tem področju niso dosegli svojega namena in smo tako v prostoru Evropske unije že nekaj let priča zmanjševanju stimuliranja uporabe biogoriv. S predlagano spremembo Zakona o trošarinah sledimo tem trendom in ukinjamo tovrstne subvencije. V Državljanski listi pričakujemo še dodatne ukrepe na odhodkovni strani proračuna. V Poslanski skupini Državljanske liste bomo predlog zakona podprli.
Gospa Jasmina Opec bo predstavila stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa za besedo. Lepo pozdravljeni vsi skupaj! Se še spomnite, kako so nas učili v osnovni šoli? Nekako takole je šlo: "Slovenija ima pomembno geostrateško lego. Kot tranzitna država ima veliko vlogo v transportu blaga. Slovenija nudi odlično povezavo z vzhodno Evropo. Skozi našo državo kljub njeni majhnosti potekata dva pomembna prometna koridorja, in sicer 5. in 10. Panevropski koridor, to je povezava med Barcelono in Kijevom ter Salzburgom in Solunom." Če bi obveljal tisti znameniti slovenski rek, kar se Janezek nauči, to Janezek zna, bi se te značilnosti Slovenije, naše prednosti, odrazile tudi v naši trošarinski politiki. Obrnili bi svoje naravne značilnosti v svojo korist, v korist našega proračuna in v korist boljšega življenja naših državljank in državljanov. Če bi imeli v Sloveniji nižje trošarine kot v sosednjih državah, bi verjetno videli naslednjo sliko, kot jo danes vidijo v Luksemburgu, v državi, ki ima nekako podobne značilnosti kot Slovenija. Vsak voznik tovornjaka, ki prestopi mejo s Slovenijo, bi natočil gorivo v Sloveniji in si hkrati kupil zavojček cigaret. Ko bi zapustil našo državo, bi vedeli, da nam je poleg uničenih cest pustil še velik prispevek v državnem proračunu. Poletje. Ob avtocesti med avstrijsko in hrvaško mejo so vsa počivališča polna turistov iz celotne Evrope, ki se odpravljajo na jug na dopust. Oče toči gorivo, mama ta čas pije kavo Barcaffe, otroci jedo sladoled iz Ljubljanskih mlekarn. Vmes še kupijo cigarete za čas dopustovanja na Hrvaškem, ker so v Sloveniji cenejše. Ko se vračajo, storijo enako. Tisti, ki se vozijo na delo v Avstrijo in Nemčijo tako iz Slovenije kot iz Hrvaške preko Slovenije, natočijo gorivo v Sloveniji, zraven vzamejo še škatle cigaret za svoje prijatelje in zabojček dobrega slovenskega piva. Če se poigramo še nekoliko s številkami. Po podatkih Statističnega urada Republike Slovenije je leta 2012 prečkalo cestne mejne prehode s Hrvaško skoraj 10,2 milijona potniških vozil. Če predpostavimo, da imajo v povprečju 50 litrski rezervoar, od katerega država skupaj pobere 42 evrov, potem končni priliv v slovenski proračun samo iz tega naslova znese 428,4 milijona evra. Koliko se je že želelo pobrati z nepremičninskim davkom? Kakšna pa je realna slika? Zaradi nenehnega dviganja trošarin, ki pripelje do višjih cen goriva, cigaret in alkohola v Sloveniji kot sosednjih državah, tujci točijo gorivo pred vstopom v Slovenijo in takoj iz nje, pijejo Franck kavo na hrvaških počivališčih, jedo Ledo sladoled in se osvežijo s Karlovačkim pivom. Od tranzitnega tovornega prometa nam ostanejo samo uničene ceste, katerih popravilo ponovno plačajo slovenski državljani. Namesto da bi jih preko trošarinske politike obnavljali tudi tisti, ki jih uničujejo. Slovenci, predvsem tisti, ki živimo blizu meje, točimo gorivo na bencinskih črpalkah v sosednjih državah, pivo kupujemo v supermarketih preko meja – mimogrede, slovensko pivo v bližini Budimpešte je veliko cenejše kot v Sloveniji – in cigarete dobavljamo iz držav, kjer so cenejše. Naši finančniki si belijo glave, kako zapolniti proračunsko luknjo. Avstrijski, madžarski, italijanski in hrvaški finančniki pa nam pišejo pisma zahvale, ker z neustrezno domačo trošarinsko politiko polnimo njihove državne proračune. Ne samo, da ponovno obremenjujete naše državljane, še tistemu prilivu v državni proračun, ki bi lahko na najbolj enostaven način prišel od drugod, se odpovedujete. Ker smo v Slovenski ljudski stranki prepričani, da je taka trošarinska politika napačna, predlagane novele ne bomo podprli. Hvala.
Hvala tudi vam. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih. Prehajamo k 3. členu. V razpravo dajem amandma Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k 3. členu. Amandma je povezan tudi z 9. členom. Odpiram razpravo. Želi kdo razpravljati? Odpiram možnost prijave na razpravo. Besedo ima mag. Andrej Šircelj. Kot sem že povedal, amandma k 3. členu je povezan tudi z amandmajem k 9. členu, da ne bo pomislekov, če lahko razpravljate o tem. Izvolite, mag. Šircelj.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Slovenska demokratska stranka predlaga, da se cene cigaret ne povečajo, s tem da se trošarina ne poveča za cigarete in cigarilose. Razlog je predvsem v tem, ker povečanje trošarin ne bo imelo, prvič, nobenih finančnih učinkov za državni proračun in ne bo prineslo tistih, mislim da je bilo rečeno 14 milijonov dodatnega denarja. Potrošnja bo ostala enaka, prodaja cigaret pa se bo v Sloveniji zmanjšala. Z drugimi besedami, ker se bo prodaja zmanjšala, bo tudi manj denarja v proračunu. Zakaj bo potrošnja enaka? Zaradi tega, ker bodo ljudje kupovali cigarete v maloobmejnih krajih oziroma v različnih conah ob mejah. Tukaj mislim predvsem na Hrvaško, kjer so cigarete bistveno cenejše. Ker so cigarete bistveno cenejše, seveda ne bo prišlo niti do nelegalnega uvoza, ker dejansko danes nimamo več mej, nimamo več carinskih omejitev in ljudje lahko prosto prenašajo določene proizvode. Vsekakor pa v tistih količinah, ki so navadno določene – tukaj lahko govorimo o nekaj deset škatlicah cigaret. To seveda pomeni, da bi morala Vlada Republike Slovenije danes gledati tudi na konkurenčnost trošarin. Konkurenčnost trošarin. V okviru EU so določene. Določene so meje. Določeni sta dve trošarini. In v okviru teh dveh, lahko vsaka država članica prosto izbira, kako bo obdavčila cigarete. Tukaj je po mojem mnenju politika te vlade popolnoma napačna, napačna zaradi tega, ker enostavno ne upošteva, kako so obdavčene cigarete v ugodnejših trošarinskih državah in kako bo to vplivalo dejansko na sam finančni učinek. Zaradi tega ker ne bo dodatnega finančnega učinka, tudi proračun ne bo izravnan, in ker ne bo izravnan proračun, bo seveda večji primanjkljaj, kot je bilo to dejansko napovedano. Z drugimi besedami, povečevanje trošarin v določenem trenutku je lahko celo škodljivo za državne finance, predvsem zaradi tega, ker to povečevanje ne prinese nekih prihodkov državi, ampak se ta krivulja obrne in pravzaprav prinese manj prihodkov, kot bi jih sicer ob normalni prodaji. Tukaj bi rad še enkrat poudaril, da ne gre za to, da se bo zmanjšala potrošnja. Mislim, da se kadilske navade ne bodo zmanjšale zaradi tega, in z drugimi besedami, če pogledamo smisel trošarin in smisel obdavčevanja cigaret, je smisel seveda tudi v tem, da je po nekaterih medicinskih analizah znano, da kadilci hitreje obolevajo, da imajo več bolezni in da seveda zaradi tega bolj koristijo zdravstvene storitve. In ker bolj koristijo zdravstvene storitve, plačujejo na nek način posredno tudi večje davke. Navsezadnje je tukaj neka logika, zakaj so cigarete obdavčene z višjo trošarino oziroma s posebno trošarino. Navsezadnje kadilci prispevajo posredno v zdravstveno blagajno več. Ne govorim o tem, da gre ta denar neposredno v zdravstveno blagajno, gre preko proračuna in seveda potem proračun lahko seveda tudi v zdravstveno blagajno da več. In navsezadnje je to tudi neka logika, saj je navsezadnje tudi na nekih mednarodnih konferencah, ki jo je organizirala Svetovna zdravstvena organizacija o trošarinski politiki, govorim o zdravstveni organizaciji WHO, dejansko prišlo do tega, da je to neka filozofija in ima neko logiko. In kaj delamo v naši državi? S tem, ko bo prišlo do manjših prihodkov zaradi povečanja trošarin, bo seveda tudi manj denarja za zdravstvo, na drugi strani bo pa prišlo do tega, da se bodo verjetno kadilci zdravili še vedno v slovenskem zdravstvenem sistemu, trošarino bodo plačevali pa v drug proračun, v proračun neke druge države. In tukaj je dejansko nesmiselnost tega ukrepa Alenke Bratušek. Tudi v tem, ne samo v tem, da je dejansko povečanje takšnih trošarin popolnoma zgrešeno zaradi tega, ker nima nobenega ekonomskega smisla. Tudi zaradi tega Slovenska demokratska stranka predlaga, da se to povečanje trošarin enostavno ne izvede, ker je nesmiselno, ker je absurdno, ker nima finančno nobenega učinka in ga tudi ne bo imelo, ker ima sama Vlada, Ministrstvo za finance podatke o tem, da prodaja pada. Prodaja pada iz leta v leto in ekonomsko in finančno je nesmiselno, da ob takšnih trenutkih povečujete trošarino in zaradi tega jaz tukaj sploh ne vidim racionalnega razloga, zakaj se gremo takšno politiko. In podobna zadeva je na področju goriv. Trošarinska politika na področju goriv je enaka. Slovensko pokrajino onesnažujejo tuji tovornjaki, tovornjaki s tujimi registrskimi tablicami, plačujemo nove ceste, plačujemo zdravo okolje, trošarina od goriv gre pa v druge proračune. Ker z enim tankom je možno prevoziti od zahoda do vzhoda ali od severa do juga naše države. In mi tukaj ne delujemo racionalno. Ta Vlada ne deluje racionalno. Žal. In ukrepi, ki se predlagajo po nujnem postopku, zaradi tega, ker bo prišlo do ne vem kakšnih posledic, če to ne bo sprejeto, so nepremišljeni in tudi Kolegij Državnega zbora, ki se s tem strinja, deluje nepremišljeno. In treba je dejansko pogledati, kaj želimo s tem doseči. In tega ne bomo dosegli. To kažejo ekonomske analize in finančne analize, če hočete tudi Ministrstva za finance, in znani so podatki o tem, da se dejansko prodaja zmanjšuje, medtem ko potrošnja še vedno je. In jaz bi predlagal, da koalicija, ki podpira to povečanje trošarin, še enkrat razmisli, kaj bo s tem dosegla. Zagotovilo istih oseb iz Ministrstva za finance ob zakonu o davku na nepremičnine, je bil, da je to nepogrešljiv davek, da je to nekaj, kar moramo sprejeti, če ne se bo država podrla. In na koncu smo ugotovili, da gre za en velik fiasko. In tukaj ne bo prišlo do fiaska na Ustavnem sodišču. Tukaj ni težav. Tukaj bo prišlo do fiaska na ekonomskem in finančnem področju. To ne bo šlo na Ustavno sodišče, to so direktive, ni težav glede tega. Težava pa je na ekonomskem in finančnem področju, ker bo enostavno država dobivala vedno manj prihodkov, tudi iz naslova trošarin, vedno več stroškov pa bo imela za zdravstvo in vedno več stroškov bo imela za okolje, zaradi napačno vodene trošarinske politike. In jaz dejansko pozivam k razumu. Koalicija, dajte še enkrat razmisliti. Se enkrat poglejte podatke, ki kažejo o padcu prodaje in o nesmiselnosti takšnih ravnanj vlade Alenke Bratušek.
Hvala. Besedo ima mag. Marko Pogačnik. Izvolite.
Spoštovani predsednik, hvala za dano besedo. Spoštovani predstavniki Ministrstva za finance, kolegice, kolegi! Jaz osebno bom ta amandma, ki ga je vložila Slovenska demokratska stranka, podprl. Uvodoma bi rad rekel, da ko sem jaz prišel v ta parlament, sem se odločil, da ne glede na to ali uporabljam storitev ali kupujem izdelek, kateremu sledi podražitev, in če je to v korist Države Republike Slovenije oziroma pozitivni efekt za proračun, bom takšen predlog podprl. Mislim, da ta predlog, amandma Slovenske demokratske stranke, na nek način rešuje vzdržnost proračuna in zagotavlja, da se prihodki v sam proračun ne bodo zmanjšali. Bom pa v nadaljevanju poskušal to zadevo obrazložiti. Jaz sem prepričan, da je politika in pa ukrepi, ki jih izvaja vlada Alenke Bratušek, dejansko od A do Ž nepravilna in pa v škodo slovenskih državljank in državljanov, predvsem pa obremenjuje gospodarstvo. Trošarinska politika, ki jo v zadnjem obdobju izvaja ta Vlada, sem prepričan, da je totalno zgrešena. Naj povem zakaj. Tudi iz predstavitev stališč, predvsem koalicijskih poslanskih skupin, je bilo razvidno, da je argument za povečanje trošarin na tobak predvsem posledica Ustavnega sodišča, ki je zavrnil nepremičninski davek, in da boste sedaj s temi trošarinami na nek način zapolnili proračun, del prihodkov predvidenih iz naslova nepremičninskega davka. Če bi temu res bilo tako, potem bi pričakoval, da se bo vlada Alenke Bratušek odločila, da v parlament prinese predlog zakona, ki bo predvidel, da se bodo trošarine na tobačne izdelke in pa na energente zmanjšale. Kajti samo to je manever, s katerim bi zagotovili višje prihodke v proračun. Naj povem zakaj. Slovenski trg cigaret oziroma tobačnih izdelkov je v letu 2012 pobral iz naslova trošarin 446 milijonov evrov. V letu 2013 je bil pa prihodek iz naslova pobranih trošarin 428 milijonov evrov. To pomeni 18 milijonski padec pobranih trošarin. Iz tega je razvidno, da se je padec prodaje cigaretnih izdelkov v Sloveniji v letu 2013 zmanjšal za več kot 17 %, ker so cene cigaret v Sloveniji v primerjavi z okoliškimi državami, Avstrijo, Hrvaško in Madžarsko, previsoke. Z zadnjim dvigom trošarin se je prebila tako imenovana psihološka meja najcenejšega zavojčka cigaret, 3 evrov. In tudi podatki za leto 2014 sledijo temu, da se je prodaja tobačnih izdelkov v Sloveniji približno v enakem obdobju v primerjavi z lanskim zmanjšala za dodatnih 6 % točk. Jaz se zahvaljujem Ministrstvu za finance, ki mi je poslalo odgovor na moje vprašanje iz Odbora za finance. Tudi Ministrstvo za finance temu potrjuje. To pomeni, da se je prodaja tobaka v Sloveniji v letošnjem letu v primerjavi z lanskim obdobjem zmanjšala. In zdaj se iz tega grafa, ki je tukaj, jasno razvidi, na kakšen način so se te trošarine, prihodki v slovenski proračun zmanjševali. In vi pridete zdaj s predlogom zakona, da bi se trošarine v Sloveniji na tobačne izdelke dodatno povečale. Pričakujete letno približno 25,1 milijon evrov višjih prihodkov iz naslova trošarin. Na osnovi česa? Prodajni tobačni trg v Sloveniji se zmanjšuje, vi pa pričakujete višje prihodke. In jaz sem prepričan, po nekih simulacijah, da bo bila posledica tega povišanja trošarin, namesto vašega predvidenega dodatnega prihodka v proračun, da se bodo prihodki v slovenski proračun zaradi ukrepa, ki ga bo verjamem da koalicija danes sprejela, zmanjšali za dodatnih 8 milijonov evrov. Samo iz naslova tobačnih izdelkov. Morate pa vzeti v obzir še drugo zadevo. V primeru, da bi mi imeli neko razumno trošarinsko politiko, ki bi bila naravnana na potrošnji, bi lahko zagotovili, tako kot je bilo pred časom, da smo privabili predvsem avstrijskega kupca v Slovenijo, ki ni kupil samo cigaret, ampak je šel še na kosilo, je uporabil frizerske storitve, je uporabil še kaj drugega. In to pomeni, da je denar avstrijski državljan pustil v Sloveniji, s tem krepil slovensko gospodarstvo in seveda krepil proračun s prihodki. Danes pa bo obratno. Glejte, danes je trg odprt. Hrvaška je prišla v Evropsko unijo. To pomeni, da lahko nekdo legalno štiri "šteke" cigaret na osebo prenese iz Hrvaške v Slovenijo. Vemo, da se bodo zdaj začeli prvomajski prazniki, glede na tradicijo to pomeni, da se bodo slovenski državljani odpravili čez mejo. In vi izključno na 1. maj povečujete trošarine, kar pomeni, da bodo dol ugotovili, prišli do spoznanja, da je zavojček cigaret na Hrvaškem v povprečju recimo za 25 do 30 % cenejši. To pomeni, da se bo ta migracija teh zadev začela povečevati. Da pri tem ne omenjamo črnega trga. Poglejte, tukaj je graf trenutnih cen. Kje je Slovenija z nekimi škatlicami cigaret? To pomeni, da boste vi z dvigom trošarin razliko v ceni za Madžarsko, Avstrijo in Italijo zmanjševali, cena cigaret v primerjavi s Hrvaško, Srbijo in BiH pa se bo povečevala. To pomeni, da boste stimulirali legalni uvoz in seveda boste stimulirali tudi črni trg. In vse to so posledice, da bo imel slovenski proračun manjše prihodke. V tej pripravi predloga novele zakona o trošarinah ste navajali pri tobačnih izdelkih neko tabelo z nekimi trošarinami. Jaz mislim, da je ta tabela zgrešena. Omenjate specifične trošarine, kakšna je v Avstriji, kakšna je na Hrvaškem, kakšna je na Madžarskem. Jaz mislim, da bi bilo primerneje, da bi ta dokument pripravili s primerjavo trga, cen najbolj prodajanih cigaret in pa mogoče najcenejšega zabojčka cigaret. In takrat bi vi prišli do spoznanja, da je trošarinska politika v Sloveniji zgrešena. Prihodki se bodo zmanjševali. Vsi pa poudarjate tukaj, da dvig te trošarinske politike pomeni nadomestilo za izpad nepremičninskega davka. To pomeni, da boste vi primanjkljaj v proračunu s tem ukrepom še povečali. Še več, obremenili boste ponovno gospodarstvo, obremenili boste državljanke in državljane Republike Slovenije in zmanjšali boste hipotetično potencialno potrošnjo, če bi se ta trošarinska politika prilagodila trošarinskim cenam ali trošarinam, ki jih imajo sosednje države. Da ne govorimo o trošarinah na energente. Potrebno je poudariti, da je Vlada z odredbo en teden nazaj že povečala cene na alkoholne izdelke. To pomeni, da se bo tukaj ponovno povečala migracija, da se bodo slovenski gostinci odločevali, da bodo alkoholne pijače kupovali v Italiji, kar jim dovoljuje zakon in trg EU, kjer imajo cenejše trošarine. In seveda ste povečali tudi trošarino ne energente. Poglejte, kje je danes Slovenija s cenami naftnih derivatov. Bencin, nafta. Jaz sem vam že na Odboru za finance predlagal, oglasite se na upravo Petrola in preverite, koliko so se zmanjšale prodajne količine. Danes gre tisti slovenski državljan, ki ima to možnost, svojega jeklenega konjička napolnit v Avstrijo, Italijo ali na Madžarsko. In ta razlika se povečuje. Namesto, da bi privabili avstrijske državljane, hrvaške državljane, da bi se povečala prodaja naftnih derivatov pri nas, kot je bilo že omenjeno tudi s strani drugih, in da bi koristili še druge storitve. Največja zanimivost, ki jo pripravljate v tem svojem dokumentu je pri energentih, ko pri primerjavi trošarinske politike na naftne derivate delate primerjavo s Finsko in Irsko. Izpustite pa Madžarsko in Hrvaško. Spoštovani predstavniki Ministrstva za finance, povejte mi, kakšno povezavo imajo trošarinska politika naftnih derivatov na Finskem in Irskem. Povejte enega finskega državljana ali slovenskega državljana, ki gre tankat na Finsko oziroma v Slovenijo. Izpustite pa iz tega dokumenta Hrvaško in pa Madžarsko, ki sta direktna konkurenta. Še enkrat poudarjam, da bom podprl predlog SDS, za katerega mislim, da je v korist Slovenije, je v korist gospodarstva, je v korist povečanja potrošnje. Ta vaš predlog, takšni vaši ukrepi so pa dejansko zgrešeni na vseh področjih in s tem obremenjujete gospodarstvo, slovenskega državljana in državljanko, in mislim, da ima slovenski proračun od te vaše politike in ukrepov vse višji primanjkljaj.
Hvala. Besedo ima gospod Mirko Brulc.
Hvala lepa za besedo. Seveda gre pri tem zakonu za dva vidika. Eno je tisto, ki ga sedaj tukaj finančniki zagovarjajo, to je izključno polnjenje proračuna, pa naj stane, kolikor stane. Bilo je rečeno, da ta ukrep odžira blagostanje državljank in državljanov. Bilo je rečeno, kadilci prispevajo več v zdravstveno blagajno, zato ker so več bolni in potem več plačajo. Kje živimo? Saj imate v poslanski skupini zdravnika. In vam dovoli to govoriti?! Pojdite na onkologijo, en onkološki bolnik zaradi kajenja povzroči tak strošek, da bi moral v celem življenju pokaditi nekaj kamionov cigaret, da bi plačal zdravljenje. Mi plačujemo za tiste, ki prihajajo na zdravljenje zaradi takih in drugih zasvojenosti. Bodo sedaj vsi Slovenci hodili na Hrvaško po cigarete? Vsa mladina, ki jo dnevno opazujem – ne vidiš jih več brez cigarete na ulici. Ali je to naš interes? Čim več kajenja, čim več alkohola? Naj tanka bencin, naj kupi še škatlico cigaret, naj popije kavo, naj zvrne še dva viskija in če se da, naj pelje v nasprotno smer – hočemo to narediti v tej državi? Vsaka reč ima neko svojo mejo. Vsaka zadeva ima neko svojo mejo. Ta družba mora skrbeti za to, da bi čim manj kadili, da bi uživali čim manj nezdravih alkoholnih pijač in tako dalje. To je naš interes, ne samo polnjenje proračuna. In nekatere izjave danes tukaj me res zelo zelo presenečajo. Tobak je velik velik škodljivec, alkohol enako. In če bo dražji, s tem ne znižujemo blagostanja državljank in državljanov. Blagostanje bi zniževali, če bi dvigali ceno mleka, kruha in drugih dobrin, ki so nujno potrebne vsak dan. Jaz teh amandmajev seveda ne bom podprl in upam, da bo poleg tega, da bo le nekaj več sredstev priteklo v državni proračun, prispeval ta zakon tudi k temu, da bo manjša poraba tobačnih izdelkov, vsaj pri mladini, če že ne pri odraslih državljankah in državljanih. Vsi pa res ne morejo, na primer srednješolci, nakupovati cigaret v tujini, ker so za 20 centov cenejše. Vem, da bo zdaj izjemen start na te moje besede. Gre za to, še enkrat, da sta dva vidika, eno je polnjenje proračuna, drugo je pa skrb za zdravje državljank in državljanov. Hvala lepa.
Hvala. Repliko ima mag. Marko Pogačnik.
Spoštovani gospod Brulc, omenili ste mleko in kruh. Mleko in kruh ste za časa Vlade Alenke Bratušek že podražili z dvigom spodnje stopnje davka na dodano vrednost. Kajne? [[oglašanje v dvorani]] Ja, ampak ste ga že in ne izključujem, da ga ne boste naslednji mesec ponovno. Mislim, da je ta vaša razprava povsem zgrešena, in vam bom poskušal z nekaj številkami povedati. V Sloveniji se ne zmanjšuje potrošnja cigaret, v Sloveniji se zmanjšuje prodaja cigaret. In ne vem, če bi zaradi trošarinske politike kdo v Sloveniji nehal kaditi. Je pa druga zadeva. Trošarino bodo slovenski državljani zdaj plačali – kje? Na Hrvaškem, na Madžarskem, na črnem trgu. To pomeni, da bodo polnili proračun Hrvaške, Madžarske in ostalih držav, zdravili se bodo pa v Sloveniji. In jaz bi vas razumel, če bi s tem zakonom predlagali, da se del trošarin iz naslova tobačnih izdelkov in alkohola nameni za zdravstveno blagajno. Ne, tu gre izključno za polnjenje proračuna. In ne s temi besedami, ko pravite, da bomo s tem zmanjšali potrošnjo v Sloveniji. Ne! Omenili ste mladino, ki s tremi, štirimi škatlicami cigaret hodi – ja, ampak na tej škatlici so neke "grabljice", napis v "grabljicah", kajne, ki ga marsikdo ne zna prebrati, zato ker je to črni trg. Vsi ti ali pa vsi mi se bomo pa zdravili na račun slovenske zdravstvene blagajne. In v tem je to zgrešeno. Kruh in mleko je pa vaša vlada že podražila.
Hvala. Zdaj dajem besedo Vladi, in sicer mag. Mateji Vraničar.
Hvala lepa.
Prosim? Kdo želi repliko? Ali ste se že prej javili? Zdaj se javljate k repliki. Mag. Andrej Šircelj, replika. Se opravičujem, gospa Vraničar. Mag. Andrej Šircelj, izvolite.
Hvala lepa, predsednik. Repliciral bi gospodu Brulcu, navsezadnje sem se tu tudi videl. Rad bi še enkrat razložil gospodu Brulcu, za kaj pri trošarinskih izdelkih gre. S trošarino so posebej obdavčena goriva, posebej alkohol in posebej tobačni izdelki. In če niso te trošarine vplačane v slovenski proračun, potem od trošarin nima država nič. In če so te trošarine previsoke, potem ljudje kupujejo te izdelke, če želite trošarinske izdelke, v drugih državah, v maloobmejnem prometu in tako naprej. Slovenija je geografsko majhna država in ima zaradi tega veliko maloobmejnega prometa, ljudje kupujejo enkrat tukaj, enkrat tam. Navsezadnje tudi sami veste, živite v takem območju, ko veliko ljudi kupuje v Italiji, če je tam kaj ceneje, ali je v preteklosti kupovalo v Italiji, karkoli že. In ljudje se racionalno obnašajo. In če ljudje kupujejo cigarete v drugih državah, na primer na Hrvaškem, potem bodo z nakupom plačali trošarino hrvaškemu proračunu, kadili bodo kjerkoli že bodo, vsekakor bodo pa koristili slovenske zdravstvene storitve. Verjetno. Velika verjetnost je. Tobak je nekaj posebnega. Govoril sem o tem, da nekatere analize kažejo – nekatere analize, saj če boste vzeli analize proizvajalcev tobačnih izdelkov, tega ne bodo kazale – da hitreje zbolevajo kadilci. Če boste pa vzeli analize World Health Organisation, Svetovne zdravstvene organizacije, bodo pa pokazale, da kadilci hitreje zbolevajo za nekaterimi boleznimi. Ne bom govoril katere, zaradi tega, ker nisem strokovnjak za to, za nekatere pa vsekakor. In s tem, ko kadilci kupijo škatlico cigaret, plačajo tudi trošarino, ki gre v državni proračun. Iz državnega proračuna gre lahko in gre večkrat denar tudi za slovensko zdravstvo. In ker kadilci po nekaterih analizah bolj obolevajo, plačujejo tudi več v proračune. Sedaj je pa vprašanje v katere. Ali v tistega, ki je tudi povezan z zdravstvom ali v nekega drugega, kajti če vi kupite cigarete v Združenem kraljestvu, boste to trošarino plačali v proračun Velike Britanije. In ker se bo zaradi povečane trošarine povečala cena, ne bodo te cigarete konkurenčne in ljudje ne bodo plačevali v slovenski proračun, ampak v nek drug proračun. Kadili bodo pa še vedno, kajti tudi Vlada ocenjuje, da se zaradi tega kajenje ne bo zmanjšalo. V tem je ta zagonetka in v tem je ta napačna politika vlade Alenke Bratušek, da bo dejansko s tem financirala druge proračune, proračune drugih držav in to ni smiselno in to ni racionalno. In ker bo financirala proračune drugih držav, bo slovenske davkoplačevalce slej kot prej verjetno obremenila z nekimi drugimi davki, ker bo morala zakrpati primanjkljaj in ker bo morala enkrat začeti vračati dolgove. To je bil smisel razprave, ki sem jo imel, če je to razumljivo. Popolna ekonomska logika, kako delujejo ljudje [[…]]
Mag. Šircelj, čas za repliko je potekel, zato [[…]]
Hvala lepa.
[[…]]vas moram ustaviti. Hvala. K razpravi se boste lahko oglasili naprej, že prej pa se mi je k razpravi prijavila mag. Mateja Vraničar in ji dajem besedo.
Hvala lepa za besedo. V zvezi s 3. členom. Bistvo sprememb, ki jih uvaja 3. člen, ni toliko v povečevanju trošarin na cigarete, čeprav je tukaj pričakovan največji finančni izplen, ampak je bistvo spremembe tega člena v povečevanju in spremembi strukture trošarine na druge tobačne izdelke. Tako kot ste poslanci SDS ugotavljali, ljudje kadijo, ampak je treba pogledati kaj kadijo. In če smo oziroma so še v letu 2012 pokadili 4 milijarde 716 milijonov kosov cigaret, so zraven pokadili samo 170 milijonov kosov cigaret drugih tobačnih izdelkov. V letu 2013, ko je v polnosti zaživela zadnja novela Zakona o trošarinah, pripravljena in uveljavljena v letu 2012, so ljudje kupili v Sloveniji cigarete v količini 4 milijarde 60 milijonov kosov. Poleg tega so pa kupili drugih tobačnih izdelkov, ki pomenijo ekvivalent 320 milijonov cigaret. Se pravi iz 170 milijonov cigaret iz drugih tobačnih izdelkov v letu 2012, se je poraba drugih tobačnih izdelkov v letu 2013 skorajda podvojila. Zakaj? Zaradi tega, ker je ob zadnji spremembi Zakona o trošarinah prišlo do znatnega povišanja trošarin na cigarete, pa tudi do spremembe strukture trošarine med specifično in proporcionalno, niso pa bile ustrezno zvišane trošarine na ostale tobačne izdelke. Zaradi tega se je potrošnja preselila iz že narejenih cigaret predvsem na drobno rezan tobak za zvijanje cigaret. Poglejmo številke. V letu 2007 ko se je na slovenskem trgu vseh tobačnih izdelkov prodalo za 4 milijarde 700 milijonov kosov cigaret, smo od trošarin zbrali 301 milijon. Od tega samo od cigaret 300 milijonov. Se pravi so vsi ostali tobačni izdelki dali finančnega učinka za 1 milijon. V letu 2013 smo od vseh trošarinskih izdelkov zbrali 426,8 milijona evrov – številke se nekoliko razlikujejo od tistih, ki jih je navajal poslanec Pogačnik, verjetno zaradi tega, ker ste vi upoštevali podatke o denarnem toku, jaz imam pred seboj podatke o obračunani trošarini, kjer pride do enomesečnega zamika. Od teh 426,8 milijona evrov smo samo s cigareti zbrali 411 milijonov. Z na primer drobno rezanim tobakom pa že 15 milijonov 300 tisoč evrov, kar je v primerjavi z letom 2007, ko smo zbrali 700 tisoč evrov od drobno rezanega tobaka, krepka, krepka okrepitev tega trošarinskega izdelka. Tudi pri ostalih trošarinskih izdelkih je zapaziti trend in recimo, če primerjamo, da ne bom šla toliko v zgodovino, samo leto 2012 in leto 2013, se je trošarina pobrana na drobno rezan tobak več kot podvojila, iz 6,5 milijona je prišla na 15 milijonov 300, podvojila pa se je tudi trošarina na ostali tobak za kajenje, pri cigarah in cigarilosih je povišanje manj opazno. Iz vseh teh podatkov v bistvu izhaja, da se trg tobačnih izdelkov v Sloveniji spreminja in da se mu mora prilagoditi tudi trošarinska politika. Zaradi tega je z vladnega vidika ključno, da se s spremembo 51. člena Zakona o trošarinah približa obremenitev drugih tobačnih izdelkov obremenitvi cigaret, drugače bomo zagotovili ne to, da se bodo ljudje selili v druge države in tam kupovali cigarete, ampak se bodo še bolj oklepali oziroma bodo še bolj kupovali drobno rezan tobak in ostali tobak za kajenje. Kar se tiče padanja količin. Ja, upadanje količin opažamo od leta 2012 dalje. Deloma se padec količin pri prodanih cigaretah seli, kot že rečeno, na druge tobačne izdelke, deloma drži tudi trditev, da se je situacija spremenila z vstopom Hrvaške v Evropsko unijo, kjer se je režim vnosa cigaret iz Hrvaške in tudi iz drugih držav jugovzhodne Evrope bistveno spremenil. In to se odraža tudi v podatkih za preteklo leto. Ko smo načrtovali letošnje prihodke v sprejetem proračunu za leto 2014 iz naslova trošarin na tobak, smo to upadanje prodanih količin upoštevali. V predvidenih prihodkih, ki so navedeni v sprejetem proračunu, je predviden približno 10 % padec prodanih količin v letošnjem letu in temu prilagojen pričakovan znesek pobrane trošarine. Trdimo pa, da predlagano zvišanje trošarin ne bo spremenilo tega trenda oziroma da se zaradi spremembe trošarin ta trend ne bo spremenil oziroma da bi bil padec prodanih količin v Sloveniji še večji. Naj ob tem popravim tudi informacijo, ki je bila dana, da bodo gostinci lahko prodajali trošarinske izdelke oziroma tobačne izdelke, ki jih bodo nabavljali v drugih državah, pa pri tem ne bodo plačali slovenske trošarine. To je nedovoljeno. Tudi pri alkoholu velja enako. Vsi trošarinski izdelki, ki se v Slovenijo pripeljejo z namenom, da se uporabijo pri opravljanju katerekoli dejavnosti, morajo biti prijavljeni carinskemu organu in od njih mora biti obračunana slovenska trošarina, ne glede na to, ali je bila v tujini trošarina že plača ali ne, oziroma lahko na podlagi dokazila, da je bila v Sloveniji plačana trošarina, v drugi državi članici Evropske unije zahtevajo vračilo tam plačane trošarine. Opozorim naj tudi, da v zvezi s tobačnimi izdelki države ne določajo drobnoprodajne cene trošarinskih izdelkov oziroma tobačnih izdelkov, ampak je določanje drobnoprodajnih cen prepuščeno trgovcem oziroma proizvajalcem tobačnih izdelkov. Zato bo imel isti tobačni izdelek zelo različno ceno, če se ga kupi v Avstriji, v Italiji ali na Hrvaškem. Pa ni ta različna cena odvisna samo od obremenitev s trošarino in davkom na dodano vrednost, ampak od cene, ki jo postavi proizvajalec oziroma trgovec pred obdavčitvijo. Še beseda, dve o energentih. Čeprav v bistvu ta člen ne govori o energentih, so pa bili v razpravi omenjeni. V Sloveniji so cene ključnih energentov, bencina in dizla, regulirane, modelske. Zaradi tega ukinitev vračila dela trošarine ne more imeti vpliva na končno drobnoprodajno ceno, razen če bi se dogovorili oziroma če bi prišlo zaradi tega do spremembe modelske cene, ampak ključno je to, da potrošnik v tem trenutku ni niti vedel,ali je dizelsko gorivo, ki ga vzame na bencinski črpalki, mešano z biodizlom ali ni mešano z biodizlom. Cena zanj je bila enaka in stimulacija, ki je bila z olajšavo uvedena, je bila v bistvu stimulacija proizvajalcu oziroma distributerji pogonskih goriv, ki ni bila prenesena naprej končnemu potrošniku. Zaradi tega ocenjujemo, da tudi ni razloga, da bi se ukinitev prenesla naprej na potrošnika. Ko govorite o tranzitu, predvsem o tranzitu tovornih vozil, ne pozabiti, da je v Sloveniji v veljavi tako imenovana shema komercialni dizel, ki omogoča avtoprevoznikom, domačim in tujim, znižanje trošarine na nivo minimalne evropske trošarine za dizelsko gorivo, ki ga uporabljajo kot pogon. Mi smo ena redkih držav, ki to shemo uporablja. Ta državni zbor je sprejel pobudo, da bi se ta zadeva postopno ukinjala, vendar se je Vlada odločila, da tega predloga Državnemu zboru ne ponudi, to je bilo v okviru razprave v odpravljanju okolju škodljivih subvencij, prav zaradi tega, ker je bila naša ocena, da bi bil učinek ukinjanja te sheme in te olajšave za slovensko javnofinančno situacijo negativen. Toliko za sedaj, pa mogoče še kasneje. Hvala lepa.
Hvala. Prijavljenih k besedi je bilo več, od mag. Vogrina in še ostalih. Vabim vas k prijavi za razpravo. Besedo ima gospod Franc Breznik.
Spoštovani, najlepša hvala za besedo. Mislim, da že več kot leto dni ocenjujem, da se je glede trošarinske politike v Sloveniji že davno zgodila tako imenovana prebojna točka, kjer zaradi dviganja trošarinskih stopenj v bistvu dobimo manj v državni proračun preko trošarinskih prihodkov. To bom v naslednjih minutah poskušal ponazoriti tistim kolegom, ki logično sklepajo in ki imajo neko predekonomsko znanje. Verjamem, da bodo razumeli mojo razpravo. Anekdota iz leta 1978, ko je dr. Arthur Laffer na večerji v Beli hiši novinarju Wall Street Journala na prtiček narisal znamenito krivuljo, tako imenovano Lafferjevo krivuljo, kjer dokazuje, da se na eni stopnji zgodi tako imenovana točka preboja. Ta točka preboja, ki se je zgodila pred nami, se je zgodila nekje v letu 2012, lahko rečem, da nekje v končevanju druge Janševe vlade. To točko preboja ocenjujem s trošarinskimi prihodki, ki imajo naslednje stopnje, ki imajo naslednje sume. Prva suma, 2012, trošarina od energentov in električne energije – 1 milijarda 19 milijonov 714 tisoč evrov. Leta 2013 so te trošarine, od energentov in električne energije, znašale 968,219 milijonov evrov. Trošarina od alkohola in alkoholnih pijač je v letu 2012 znašala 94 milijonov 612 tisoč evrov, leta 2013 94 milijonov 213 tisoč evrov. Trošarina od tobačnih izdelkov je v letu 2012 znašala 445 milijonov 948 tisoč, leta 2013 pa 428 milijonov 265 tisoč. Če nekako izračunam, smo v letu 2013 glede na leto 2012 pobrali iz vseh trošarin, torej na alkohol, na goriva, elektriko in na kompleten asortiment tobačnih izdelkov, cirka 70 milijonov evrov manj trošarin. Jaz sem si zelo nazorno pogledal vaše dokumente in vaše teorije s katerimi dokazujete Slovenijo kot tranzitno državo na posebni legi in to dokazujete z nekimi cenami recimo Finske in ostalih držav. To je v nasprotju z vso logiko. Prvič, Slovenija je imela izredno kvalitetno trošarinsko politiko, izredno dobro, nekje do leta 2008, pa lahko rečemo še do druge Janševe vlade. Potem se je pa zgodila cela vrsta prelomov. Prvič, ne razumemo trošarinske zgodbe, nakupovalnih navad ljudi. Naš cilj ni, da bi Slovenci več kadili, če govorimo o trošarinah na cigarete, ali da bi več pili, ampak da bi predvsem kot tranzitna država izkoristili svojo izredno dobro geostrateško lego in bi tujci, ki potujejo preko države, pustili tukaj preko trošarin čim več denarja. To je naša zgodba in zgodba Slovenske demokratske stranke. In verjamem, da tudi zgodba ostalih strank, ki nekako sledijo tem ciljem. Slovenija izkorišča to svojo izredno dobro geostrateško lego in neko svojo etiketo v srednji Evropi, da ima izredno ugodne cene cigaret, alkohola in goriva. Vsaj imela jih je. Ljudje so vse to absorbirali, nekako so si zapomnili vse te zgodbe. Gre za posebne nakupovalne navade ljudi, gre za celo psihologijo prodaje in vsega tega nobena od vaših teorij nikoli ni upoštevala. Torej, Vlada Alenke Bratušek se ni spopadla z nobenimi resnimi strukturnimi reformami, ni hotela posegati v svojo levo volilno bazo, ampak je po liniji najmanjšega odpora lahkomiselno razmišljala, da lahko dvigne trošarine in da bo napolnila državni proračun. To je totalno zgrešeno. Torej, uničuje te lahke prihodke, lahko rečem, lahke prihodke na račun tujcev v Sloveniji. Na tej Lafferjevi krivulji, če si dobro pogledamo, je padec v enem letu 70 milijonov trošarin. Lafferjeva krivulja nam tu dokazuje, da če se bodo trošarine povečevale, bo samo za majhen dvig trošarin po vsej verjetnosti sledil v naslednjem letu, 2014, kaos na tem področju. Jaz računam, da se nam bo zgodil padec nekje od 120 do 130 milijonov evrov iz prihodka trošarin naslednje leto. To lahko tudi dokažem in verjamem, da bo to sledilo, če boste implementirali ta zakon in sledili točno tem besedam, o katerih je danes gospa državna sekretarka govorila. Naslednji moj prispevek v odgovoru na vas je asortima tobačnih izdelkov. Ja, v Sloveniji je kupna moč izredno poniknila, je izredno manjša in ljudje so se odločili za ostale tobačne izdelke, na katerih so manjše trošarine. Odločili so se za drobno rezani tobak, kar pomeni, kot sta danes rekla in pravilno ugotovila kolega Pogačnik in kolega Šircelj, da kadijo enako, ampak so šli na drobno rezani tobak, kjer so trošarine manjše. Zaradi tega seveda država dobi manj, kadilcev v Sloveniji pa imamo več. In to je vsa ta zgodba. Torej, vi, kolikor sem zdaj ugotovil, hočete torej dvigniti trošarine na drobno rezani tobak, kjer so bile zmanjšane, moram pa povedati, da je potem naslednja stopnja, ki se bo zgodila, da se ljudje več ne bodo odločali za drobno rezani tobak v Sloveniji, ampak se bodo odločali za drobno rezani tobak v Avstriji, na Hrvaškem in tako naprej. Seveda se bodo odločali za drobno rezani tobak tudi na črnem trgu, o katerem mislim, da ne rabim več razpravljati. Tudi vsa statistika kaže, da se je v zadnjem letu izredno povečal črni trg. Na koncu se je treba vprašati, kaj je naš cilj. Ali je naš cilj to, kar dela recimo v Evropski uniji Luksemburg? Ali ste bili kdaj v Luksemburgu? Ali veste, da ima recimo Luksemburg mislim da 15 do 20 % BDP iz prihodka od trošarin? Torej živi na račun celega omenjenega območja Nemčije, Belgije, Francije. In lahko rečem, da so bencinske črpalke v okolici meja, torej v Nemčiji, 30, 40 kilometrov od meje, dobesedno poniknile. Ne nazadnje, spoštovana državna sekretarka, pred dvema dnevoma sem bil v Avstriji, na obmejnem pasu v avstrijski Radgoni, črpalke so polne avtomobilov iz Maribora, Murske Sobote in tako naprej. Naše črpalke pa prazne. Torej, vaša trošarinska politika je totalno zgrešena. Če boste zastopali take interese, kar takoj pozivam vas in ministra za finance, da v trenutku odstopita, ker sta naredila najmanj 70 milijonov škode v zadnjem letu. V zadnjem letu ste naredili 70 milijonov evrov škode! 70 milijonov evrov škode ste naredili! Ali boste prevzeli za to odgovornost, zaradi napačne teorije, ki jo imate na račun trošarinske politike? Vsi kazalci to dokazujejo. In vi hočete še dvigniti trošarine. Torej, zdaj sem vam dokazoval, ljudje so se odločili za substitute, tako kot se odločajo za substitute zaradi vašega povečanja DDV, ne kupujejo več slovenskega alpskega mleka, ampak se odločajo za substitute, za italijansko alpsko mleko, ker je cenejše. In se odločajo za substitute pri sadežih, ko se ne odločajo za slovenska jabolka, ampak za druga jabolka. Zaradi tega, ker je zmanjšana kupna moč in to je psihologija prodaje. To je psihologija prodaje predvsem v državi, ki ima izredno zmanjšano kupno moč na račun gospodarske krize. In vi tega ne razumete. Vi tega ne razumete. To ni teorija beograjske ekonomske šole, to so teorije resnih ekonomskih šol. In verjamem, da si boste pogledali kazalce in tako imenovano prakseologijo, ki je bila izredno dober pripomoček tudi za avstrijsko ekonomsko šolo, ko so postavili te teorije. In poglejte, gospa Vraničar, verjamem, da to morate zastopati, da to ni vaša teorija, da zastopate interese ne vem koga, ampak menim, da je naš cilj dobiti čim več denarja na račun tujcev, na račun tranzita, v slovenski državni proračun. Jaz upam, da je to naš skupni cilj. Jaz upam. Poglejte, verjamem, da boste spregledali, ker smo mi v času druge Janševe vlade tudi postavili uredbo, s katero lahko vi mesečno tipate trg in tako prilagajate trošarine razmeram na trgu. Imate uredbo, s katero lahko tipate mesečno in za vsako sejo vlade nekako dvigujete ali pa spuščate trošarine in to je že davno preseglo vse meje. Že davno smo preko točke prevoja in pobiramo že celo leto manj trošarin, predvsem na račun tujcev.
Hvala. Besedo ima mag. Mateja Vraničar.
Prepričani drugače prepričanega tako težko prepriča, da spremeni prepričanje. Zaradi tega ne gojim upanja, da bi vas lahko prepričala v to, da me poskušate razumeti. Ampak podatki kažejo svoje. In če že želite, se je prelom zgodil z zadnjimi spremembami Zakona o trošarinah, ki je polno zaživel v letu 2013. Kar se tiče tobačnih izdelkov in zniževanja prodanih količin. Kar se tiče trošarin na energente, so bile trošarine na posamezne energente najvišje leta 2011 in v začetku 2012, v lanskem letu pa so se stabilizirale. In vi trdite, da je bila v bistvu do začetka leta 2013 trošarinska politika na področju energentov idealna? Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima mag. Ivan Vogrin. Imate repliko? Ste bili narobe razumljeni? Gospod Franc Breznik, imate repliko.
Glejte, gospa državna sekretarka, jaz ne govorim, da je idealna. Jaz vedno pogledam rezultate, koliko smo pobrali. In zakaj vi kot predstavnica vlade niste reagirali na tem trgu? Zakaj niste reagirali? Veste, mi nismo v srednjem veku, da se vse vrti okoli zemlje. Ne vrti se vse okoli zemlje ali pa okoli Slovenije. Ostale države so pa optimizirale trošarinsko politiko in so izkoriščale Slovenijo. To vam hočem povedati. In to bodo zdaj počeli Hrvati, to sta vam povedala kolega Pogačnik in kolega Šircelj. O tem ne rabimo razpravljati. Saj ni pomembna samo makroekonomska politika ali pa trošarinska politika Slovenije, pomembne so tudi ostale politike, mi smo nekje v osrčju tega vsega. In vsekakor reagirajo tudi ostale države in tukaj je vedno en boj, ki bije. Vedno en boj, ki prepriča tiste, ki konzumirajo alkohol, bencin, tobak in vse ostalo, da se odločajo in ljudje se dnevno odločajo. Dnevno se zgodi milijone in milijone racionalnih ali pa tudi neracionalnih odločitev na trgu. Tako trg reagira, spoštovana državna sekretarka. In rezultati kažejo, da vlada ni reagirala. Vlada bi mogla reagirati že v letu 2013. Mogla bi reagirati in ni reagirala. Ko so se nam praznile bencinske črpalke, ko so se nam praznile trgovine, ko smo prodali tujcem manj cigaret. In tisti Slovenci, ki so to konzumirali, so se že odločili za substitute, šli so na drobno rezan tobak, ki ima pol manjšo trošarino, doma si delajo cigarete in tako naprej. Tujci pa so zmanjšali porabo. In lahko vam povem, da tujci pustijo v Sloveniji – to je težko ugotavljati statistično – ampak je nekje pri 400 milijonskem trgu nekje več kot 200 milijonov tujega denarja v tem trenutku. Torej tistega denarja, ki ga tujci pustijo preko trošarin v Sloveniji. Več kot 200 milijonov evrov. S tem denarjem se vi igrate. S tem denarjem se vi igrate danes.
Hvala. Besedo ima mag. Ivan Vogrin.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Zgodovina kaže naslednje. Telesno in duhovno zdravost so ohranili ljudje v težkih časih, če so ohranili zdrav odnos do humorja. Pa začnimo s humorjem. Nekateri oziroma večina vas se bo spomnila Staneta Dolanca, on se je bolj proklamiral za Jugoslovana kot za Slovenca, zato je tudi govoril jugoslovanski jezik, pa bom jaz tudi v jugoslovanskem jeziku povedal. On je rekel naslednje: "Teško je u ovim vremenima tako jake konkurencije biti budala." Misel, ki veliko pove. Glejte, analiza kaže, da imamo pravzaprav dve vrsti vlad, funkcionalne vlade in nefunkcionalne vlade. Nefunkcionalna vlada deluje na tak način, da se zadolžuje in dviguje davke. To dela naša vlada, ki ne funkcionira. Bom povedal nekaj konkretnih primerov. Vlada ne deluje. Vlada misli, da deluje, ker to je lahko narediti, to znamo vsi narediti. Funkcionalne vlade pa ustvarjajo pogoje za rast gospodarstva, za ustvarjanje. To pa mi z vsakim zakonom uničujemo. Tukaj imamo pred seboj štiri predstavnike vlade, tri prijetne gospe in enega gospoda, ki so odličen primer razlike med diktaturo in demokracijo, ki je skoraj ni več. Jaz seveda dve gospe odlično poznam, sem tudi v dobrih odnosih, jih spoštujem, vendar je ta služba težka, ker moraš poslušati druge in delati po diktatu drugih. Verjamem, da je to težko. Glejte, diktatura pravi bodi tiho oziroma, se bom kar metaforično izrazil, drži gobec. Demokracija pa pravi to, kar zdaj gledamo. Vse tri gospe so lepo nasmejane, se smejijo, tudi gospod, ki si misli: "Vi kar govorite, mi tako delamo po svoje." Tako deluje ta vlada. Če gremo na sivo ekonomijo. Glejte, žal ste izgubili stik z realnostjo. Veste zakaj? Ker dnevno potuje v tujino veliko veliko tovornjakov, "šleperjev". Ti bodo zdaj vozili cigarete iz tujine in ne bodo tega v gostilnah ali lokalih prodajali, ampak svojim prijateljem, pa bodo šli za to na pijačo. Dajte razumeti, da ste vi tisti, ki pospešujete sivo ekonomijo, ker ljudje morajo delati na črno in prodajati na črno. Zdaj mi povejte, kako si razlagamo, da so v Miloševićevih časih ljudje v Srbiji preživeli s 100 evri plače, če pa je bilo stroškov 400 evrov. Ja, s sivo ekonomijo, dame in gospodje. In kdo je bil kriv za sivo ekonomijo? Vlada, Miloševič. In kdo je zdaj kriv? Vlada in parlament. Gospod Šircelj je rekel: "Upam, da veste, kaj delate." Gospod Šircelj, Jezus Kristus je rekel: "Bog, odpusti jim, saj ne vedo, kaj delajo." To piše v Svetem pismu. In ne vedo, kaj delajo. To kažejo vsi rezultati. Da pa je mera polna, delate tako – pa ne mislim zdaj osebno, vlada in tudi parlament je soudeležen – da bo pravzaprav verjetno nekoga treba obtožiti za narodno izdajstvo. Namreč, ko je Hitler leta 1941 prišel v Maribor, je rekel: "Napravite mi to deželo nemško!" Njemu to ni uspelo. Gospodu Urošu Čuferju in eliti okrog njega – o tem piše Franček Drenovec v knjigi Kolaps elite – je to uspelo. Mi smo severovzhodni del Slovenije napravili nemški. In glejte, tu imam fotografijo, kjer piše, da so se predstavniki slovenskih strank slikali z Mussolinijem in mu čestitali, da je priključil jugoslovansko pokrajino Italiji. Danes lahko čestitamo dr. Urošu Čuferju in nekaterim, da so priključili severni del Slovenije že na pol k Avstriji, ta del pa k Italiji in Slovenija praktično več ne obstaja, dame in gospodje. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima Jasmina Opec.
Hvala lepa za besedo. Prav je, da določene ukrepe, ki jih sprejemamo, ne gledamo samo skozi finančne kazalnike, ampak da jih pogledamo nekoliko širše. Danes smo že slišali, da prodaja cigaret in tobačnih izdelkov pada. Pričakovali oziroma želeli bi si, da bi verjetno sočasno s tem padalo tudi število kadilcev v Sloveniji. Pa je temu res tako? Nacionalni inštitut za javno zdravje je letos januarja objavil podatke, da smo imeli leta 2008 v Sloveniji 20,7 % kadilcev starih med 15 in 64 let, danes jih imamo 24 %. Kje torej naši kadilci, če prodaja tobačnih izdelkov pada, kupujejo cigarete? Slišali smo, da se odpravljajo po cigarete preko meja, tja, kjer so cene nižje. Ampak kar mene veliko bolj skrbi, je razmah črnega trga na področju prodaje cigaret. Strokovnjaki nas namreč svarijo pred tem, da visoke dajatve na cigarete pospešujejo tihotapljenje cigaret oziroma razmah črnega trga. In tukaj se srečujemo predvsem z dvema nevarnostma. Ena nevarnost je ta, da se na ta način financira organizirani kriminal, druga nevarnost pa je, da so te cigarete, ki se nahajajo na črnem trgu, zato ker jim ni treba izpolnjevati zdravstvenih, varnostnih standardov in ker niso v skladu z evropskimi pravili o ravneh nikotina in drugih škodljivih snovi, za zdravje ljudi veliko bolj škodljiva. Vsi se zavedamo, da so cigarete res škodljive za ljudi. Sama sem nekadilka, ampak naša prvotna naloga mora biti, da poskusimo res vplivati na to, da bo zdravje ljudi v naši državi čim boljše. In taka trošarinska politika, ko spodbujamo nekako delovanje črnega trga, kjer ljudje konzumirajo cigarete, ki so veliko bolj nevarne za zdravje ljudi, zagotovo ni korak, ki bi prispeval k boljšemu zdravju. Hvala.
Hvala. Besedo ima mag. Andrej Vizjak.
Spoštovani! Temeljni namen tega zakona je dvig trošarin na tobak in tobačne izdelke in s tem tudi dvig cene tobaka in tobačnih izdelkov. Vlada priznava in ne nazadnje tudi zelo jasno pove, da je to zaradi tega, ker želi povečati prihodke v proračun, zaradi kritja dela luknje, ki je nastala s padcem nepremičninskega davka. Torej, da smo si, spoštovane kolegice in kolegi, na jasnem, dvig cene tobaka in tobačnih izdelkov ni zaradi skrbi za zdravje Slovenk in Slovencev, zato, da bi ljudje manj kadili in da bi s tem na nek način vplivali torej tudi na ugodnejšo pozicijo zdravstvene blagajne. Zato sleherna zloraba te diskusije glede dviga trošarin v smeri, češ s tem tudi skrbimo za zdravje, ni na mestu, je poceni propaganda, demagogija in zavajanje. To je bilo namreč podkrepljeno s številnimi dokazi o tem, da se v Sloveniji poraba tobaka in tobačnih izdelkov ne zmanjšuje. Zmanjšuje pa se prodaja na domačem slovenskem trgu in ker se zmanjšuje prodaja, je učinek tudi manj pobranih davkov. Kajti od porabljenega, ki se kupi v tujini ali na sivem trgu, slovenski proračun nima nič oziroma ima škodo, kajti slovenski proračun plačuje za zdravljenje teh ljudi, ki so kupili ali kupujejo to zunaj. Zato bi bilo zelo dobro, da si nalijemo čistega vina, ko govorimo o tem zakonu. Torej, vlada goji prepričanje, da bo z dvigom cen tobačnih izdelkov – tobaka, cigaret in drugih tobačnih izdelkov – pridobila v proračun več denarja, pri čemer pa ni naredila ene temeljne analize učinkov dviga trošarin, kar bi morala storiti. Vlada zanemarja vrsto dejavnikov, ki bodo vplivali na prodajo tobačnih izdelkov v Sloveniji zaradi dviga trošarin. Da si ne izmišljujem, potrjuje tudi revizija Računskega sodišča, ali analiziramo učinke predlaganih in sprejetih predpisov na uporabnike in ne nazadnje na širšo družbo. In Računsko sodišče ugotavlja, da praviloma ne. To se pravi, da vsi predpisi, ko pridejo v parlament – spoštovani predsednik parlamenta, to je zelo dobra diskusija tudi za vas – nimajo ustrezno analiziranih učinkov tako na uporabnika kot na celotno družbo. In zato se dogaja, da jih nenehno popravljamo in spreminjamo, saj ne dosežejo tistih učinkov, zaradi katerih so poslani v parlamenta. In poslanci Slovenske demokratske stranke nenehno opozarjamo vlado, da učinki tega konkretnega zakona, novele Zakona o trošarinah, še posebej v delu, ko govorimo o višji obdavčitvi tobačnih izdelkov in cigaret, ne bodo prinesli v proračun želenih učinkov. Zdaj lahko verjamete nam - opoziciji, lahko pa verjamete državni sekretarki oziroma ministrstvu. Nekaj pa je tudi logika. Logika je ta, da je vlada povsem zanemarila, povsem zanemarila učinek vstopa Hrvaške v Evropsko unijo pri simulaciji nadaljnjega padca prodaje tobaka in tobačnih izdelkov v Sloveniji. Kajti vrsta državljanov, kadilcev, bo zlasti v obmejnem območju kupovala cigarete in tobačne izdelke zlasti tam, kjer so cenejši. Tako se pač racionalni kupec obnaša. In vlada sledi dosedanjemu trendu padca prodaje, ne upošteva pa tega učinka vstopa Hrvaške v Evropsko unijo in ne upošteva, da je na hrvaškem trgu zaradi bližine Bosne, tudi Srbije in ostalih držav, več sivega trga in pravzaprav ogromna ponudba tudi nelegalnih proizvodov iz tobaka in cigaret. In seveda bo to imelo učinek na količino prodanih tobačnih izdelkov v Sloveniji, na pobrane trošarine, ob tem, da se bo ta cena in ta cenovna razlika med slovenskim in hrvaškim trgom povečala. Kaj je pomembno? Pomembno je tudi, da vlada zanemarja učinek padca kupne moči. Torej, pomemben segment pri odločitvi, ali bomo kupovali v Sloveniji drage tobačne izdelke, ali šli raje drugam, ali se ozrli na sivi trg, je seveda tudi to, koliko zaslužimo vsak dan oziroma koliko dobimo vsak dan. In če je tega denarja manj, je motiv, da se gre ceneje tudi dlje, večji. In jaz ne bom povedal nič novega, če povem, da so večji davki humus, prav humus, gnojilo, za sivo ekonomijo in črni trg. Tisti, ki misli, da bo dvigoval davke in da bo s tem pritegnil k sebi več legalnih potrošnikov, se seveda moti. In to ne velja samo na področju tobaka, temveč tudi na drugih področjih. Jaz državno sekretarko naravnost vprašam. Ali vi mislite, spoštovana sekretarka, da bo zaradi tega dviga trošarin tudi manj kadilcev v Sloveniji, manj uporabnikov tobaka oziroma cigaret in tobačnih izdelkov? Če menite, da ja, se pravi, če je tudi ta zdravstveni vidik, vas sprašujem, koliko. Če je vlada analizirala učinke, mora vedeti, da bo zaradi tega trošarinskega zakona v Sloveniji, ne vem, na primer za 1 % manj kadilcev. In vas sprašujem: Ali imate te analize oziroma ali imate tudi te podatke? Zanima me tudi naprej, koliko bomo zaradi tega prihranili v zdravstveni blagajni, če bo manj kadilcev. Jaz o tem v zakonu nisem bral, če govorimo o spremljajočih poglavjih zakona, kjer morajo biti analizirani tudi učinki. Spoštovani, v Slovenski demokratski stranki in tudi sam osebno sem prepričan, da bo zaradi tega dviga trošarin izničen učinek celotnega zakona, se pravi to, da bi v blagajno pobrali več. Saj je dvig trošarin oziroma trošarinski zakon namenjen samo polnjenju proračun in ničemur drugemu. Ima pa seveda tudi druge učinke. Ima pa seveda tudi druge učinke in Vlada jih podcenjuje oziroma jih sploh noče videti. Tu smo prepričani, da smo – res je – z dosedanjo trošarinsko politiko prišli že do te meje ali pa celo čez to mejo, ko nam je začela drastično padati tudi prodaja. Jaz se z državno sekretarko strinjam, da je bila ta poteza narejena že v preteklosti, v letu 2012, ampak to v nobenem primeru ne pomeni, da je treba s tem nadaljevati ali celo zadevo še poslabševati. In to delate. Vi to delate. Vi danes dvigujete trošarine in mislite, da boste s tem kaj popravili. Ne boste, teh prihodkov v proračun, žal, ne bo. In se bojim, da nimate rezervnega scenarija, kajti proračun je sprejet, denar v proračunu se troši. Vi danes popravljate padec enega zakona in upate na najboljše, pri tem pa zanemarjate te učinke, na katere vas opozarjamo. Torej, na čisto preprost učinek – če dvignete ceno nekemu izdelku, to ne pomeni, da bo zaradi dviga cene, zaradi višjih davkov tudi več pobranega davka ali toliko več pobranega davka, kot načrtujete. Spoštovana državna sekretarka, upam, da tega ne boste vzeli osebno, ker ni tako mišljeno. Vsi poslanci člani Odbora za finance smo bili pravzaprav na nek način, moram reči, res presenečeni nad vašim osebnim angažmajem pri sprejemanju zakona o obdavčitvi nepremičnin. Vi ste z nami preživeli ure, skoraj noči, ko smo ta zakon sprejemali. Ta zakon ste branili do zadnje kaplje krvi. Jaz pravim, da do zadnje kaplje tuje krvi, rekel bi, da krvi gospoda ministra. Vi ste bili tam in ste po moji oceni, kolikor vas poznam, strokovno verjeli v ustreznost in korektnost teh rešitev in ste jih zagovarjali. Pošteno, pravično, korektno, profesionalno. Spoštovana državna sekretarka, vi ste na Ustavnem sodišču doživeli polom. Ustavno sodišče je razveljavilo ta zakon v vseh bistvenih elementih. V vseh bistvenih elementih [[…]]
Mag. Vizjak, moram vas kljub vsemu opozoriti, da govorimo o trošarinah [[…]]
Ja, spoštovani predsednik, bom zelo jasen, kako se to nanaša na ta amandma. Danes nam namreč tu govorite in predstavljate določene številke. Tudi takrat ste nam jih. Del koalicije vam je takrat verjel. Strokovno je zadeva pogorela. Vi ste ponudili odstop, minister Čufer ga ni sprejel. Danes nam predstavljate številke. Kako naj vam verjamemo? Danes nam predstavljate številke, da bo učinek tega zakona, če se ne motim, 17 milijonov v letošnjem letu in čez 30 milijonov, ali obratno, skratka, okrog 15 milijonov evrov v letošnjem letu in okrog 20 milijonov prihodnje leto. Kako vam naj verjamemo? Kako naj vam verjamemo vis-ŕ-vis tega, da je logično, da bosta dvig cen in dvig davka povzročila padec prodaje v Sloveniji, ker smo odprta država, imamo okolico okoli sebe, ki je blizu? Ni daleč, ni na Finskem. Sam konkretno prihajam iz Brežic in imamo recimo Zagreb 20 kilometrov stran. Ni noben problem iti natočit rezervoar in hkrati, na primer, [[…]]Čeprav sam nisem kadilec, ne kadim in tudi ne nameravam, ampak tisti, ki je, se bo racionalno obnašal. Torej, kako naj vam verjamemo ob tem, da smo doživeli že eno tako negativno izkušnjo? Spoštovani predsednik Državnega zbora, gre za zaupanje. Gre za zaupanje zakonodajne veje oblasti do tistih, ki pridejo s predlogi zakonov sem, ki so pravzaprav že doživeli fiasko – strokovnega, ne političnega, strokovnega – in naj jim še kar naprej verjamemo. Jaz temu ne verjamem in zaupam zdravi pameti. In verjamem, da ne bomo pobrali tega davka z nenehnim dvigovanjem trošarin. Tega davka ne bo in bo problem vse večji in ga boste opazili enkrat v jeseni, ko bo že daleč prepozno.
Hvala. Besedo ima gospod Jakob Presečnik.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovana gospa državna sekretarka s sodelavci, kolegice in kolegi! Glede sprememb tega zakona oziroma glede teh trošarin, ki jih danes obravnavamo, predvsem na tobačne izdelke, seveda je Vlada nekatere popravke trošarin za naftne derivate že storila. Jaz sem seveda prepričan, da gre vedno vsaj za, najmanj tri vidike pri teh trošarinah. Prvi, očiten v današnji razpravi in namen današnje obravnave zakona, je seveda proračunski. Sta pa dva izredno pomembna, eden je zdravstveni, predvsem pri tobačnih izdelkih, drugi pa ekološki, to je pri trošarinah na naftne derivate. Jaz nisem najbolj kritičen v tem trenutku do Ministrstva za finance, ki pač rešuje to, kar misli Vlada, da je najbolj enostavno in najhitreje možno tudi reševati. Jaz sem kritičen do Ministrstva za gospodarstvo. Jaz upam, da bo nov minister potegnil voz v pravo smer. Še bolj pa do Vlade oziroma predsednice Vlade, ki nima sreče z imenovanjem novega ministra za zdravje. To, kar se dogaja, je pa, verjemite mi, popolnoma nesprejemljivo ob situaciji, ki v zdravstvu sicer je. Če bi bile zadeve normalne, bi še nekako prenesel, ampak to, da najmanj pet mesecev nimamo zdravstvenega ministra – pustimo tisti mesec, ki sploh ne šteje – to je nepojmljivo in neopravičljivo. Toliko o teh vidikih. Zagotovo gre na področju trošarin za pogonska goriva, kot sem rekel, za ekološki vidik. Mislim, da se nekatere stvari malenkost izboljšujejo na področju javnega prometa. Nekaj več je teh linijskih prevozov, tudi kombinirane vozovnice dajejo nekatere določene rezultate, cenejše vozovnice za dijake in študente in tako dalje. Vendar smo žal na tem področju izredno veliki dolžniki v Sloveniji. Sedaj pa na splošno. Jaz nimam teh podatkov, nisem član Odbora za finance, nimam vseh teh primerjalnih podatkov o trendu prodaje in tako dalje, ampak se strinjam s temi razpravami, da je dvig trošarin mnogokrat dvorezen meč. Jaz se spomnim še iz časa bivše države, takrat se je prometni davek na uvožene drage pijače povečal v enem obdobju v začetku 80. let za 500 %, in mi je enkrat prodajalka v samopostrežni trgovini rekla: "Veš kaj to za nas pomeni? Prej smo dve taki steklenici tega prodali dnevno, sedaj smo prodali pa eno v enem mesecu." To je kot primerjava, ampak jaz verjamem, da tudi tiste steklenice ne bodo rešile države. Ampak skupno se pa zagotovo sešteva. Jaz na drugi strani že kar nekaj let, vsaj ko se pogovarjamo o tej transportni in trošarinski politiki, vedno omenjam dobesedno prazne bencinske črpalke, vsaj kar se tiče tujih tovornjakov. Spomnimo se še pred desetimi in več leti, ko so bile naše bencinske črpalke polne tujih tovornjakov. Danes na tej relaciji, ko se vozim v službo v Ljubljano, redkokdaj, izredno redkokdaj vidim kakšnega tujega tovornjaka, ki obstane na bencinski črpalki. Na postajališču in počivališču seveda, počivališča so polna zaradi zakonodaje in obveznega počitka šoferjev. Ampak na bencinski črpalki praktično ni tujega tovornjaka, domači pa predvsem zaradi tega, ker imajo sklenjene neke pogodbe z našimi prodajalci naftnih derivatov, torej ali pogodbe ali druge načine plačil, točijo goriva tudi pri nas. Prej je bilo večkrat opozorjeno na ta nakup v sosednjih državah. Jaz osebno absolutno kupujem ne samo v Sloveniji, ampak tudi slovenske proizvode, tudi v naših trgovinah, ne glede na ceno. Ampak jaz si seveda, priznam, to lahko privoščim. Tisti z najnižjimi dohodki, ki so pod mejo še normalnega za preživetje, pa [[…]]Verjamem pa, da marsikdo, ki ima mnogokratnik plače najvišjih državnih funkcionarjev, tudi ministrov in predsednika vlade, mnogo stvari žal ne kupuje ne slovenskih in ne v Sloveniji. Ampak pri njih resnično rečem žal, ker bi to zagotovo lahko počeli. Tako da jaz ne vem, kaj naj še rečem. Bojim se tudi to, kar kolegi razlagajo, da bo ta dvoreznost tega ukrepa lahko prinesla žal manjše rezultate za tisti namen, za katerega je danes ta obravnava. Na to, da pa nimamo nekih zadev in pa povratnega odgovora s strani zdravstva in tako naprej, pa ponovno rečem žal. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Naslednji ima besedo gospod Marko Pavlišič.
Hvala za besedo. Vedno je zabavno v tem državnem zboru, ko nekdo začne s tem, da je potrebno hudo ekonomsko predznanje za razumevanje njegove razprave, potem pa nadaljuje z anekdoto o nekem prtičku in tako dalje. Ampak pustimo to ob strani. Omenjeno je bilo, da smo leta 2013 pobrali 70 milijonov manj trošarin in to je bilo razloženo z napačno trošarinsko politiko. Pa poglejmo vseeno, kakšna je bila trošarinska politika na področju bencina v letu 2013. Letos smo startali s trošarino v višini 0,5459 evra na liter neosvinčenega bencina in leto smo končali z 0,5146 evra na liter neosvinčenega bencina. Se pravi, da se je v letu 2013 trošarina na bencin znižala, za cirka, tako »od oka«, 5, 7, 8 %, nekaj takšnega, Toliko se je znižala leta 2013 in po mnenju nekaterih tukaj je bila to napačna trošarinska politika. Če pogledate gibanje trošarin na bencin v tem letu, je, mislim da enkrat sredi leta, za kakšen cent presegla to maksimalno raven na začetku leta, ampak ves čas je bila pa praktično pod to začetno stopnjo tistega leta. In če je bila takrat po mnenju nekaterih ta trošarinska politika očitno napačna, kakšna je potem prava politika? Pa jaz tu ne želim govoriti o tem, da je dvig tista prava, ampak samo sprašujem, kakšna je potem prava trošarinska politika. Če je dvig trošarine na tobak zgrešen, ali je potem prava pot, da spuščamo trošarine na tobak? Tukaj moramo pogledati že omenjeno tabelo, ki jo je omenil gospod Pogačnik in rekel, da bi raje videl drugačno tabelo. Jaz bi tudi raje videl drugačno tabelo, ki bi imela bistveno več podatkov, bistveno bolje bi povedala, kaj in kako je na tem področju, pri čemer bi omenil, da je bila zelo podobna tabela uporabljena tudi leta 2012, ko je takratna vlada, v kateri je bil finančni minister gospod Janez Šušteršič, dvigala trošarine. Takrat je bila uporabljena popolnoma enaka tabelica z eno izjemo oziroma razliko. Hrvaška takrat ni bila vključena v to tabelico. Se pravi, ni bila vključena sosednja država, s katero imamo največjo mejo. Država z najdaljšo mejo s Slovenijo ni bila vključena v to tabelico. Verjetno je uradni razlog za to, da takrat Hrvaška še ni bila članica Evropske unije. Ampak hočem reči, če ta tabelica dandanes ne ustreza, takrat je pa v redu ustrezala, ali niso to dvojna merila? Pa poglejmo vseeno vsebino te tabelice, ker se moramo posvetiti tej vsebini. Vsebina te tabelice nam pove, da imajo v Avstriji v povprečju 24 % dražje cigarete kot v Sloveniji. In ta tabelica nam pove, da ima Italija, naslednja država, na katero mejimo, 40 % dražje cigarete kot v Sloveniji. To je razvidno tudi iz grafov, ki jih je gospod Pogačnik kazal. Verjetno sta bili na levi Avstrija in Italija, na desni sta bili pa verjetno Madžarska, kjer imajo 8 % nižjo ceno in Hrvaška, kjer je 17 % nižja cena. Pa mislim, da je gospod Pogačnik dodal na ta grafek še dve državi, Bosno in Srbijo, vsaj omenil jih je, ne vem, če jih je dal tudi na graf, vendar v tistih tabelicah leta 2012 pa teh držav ni bilo. In zdaj, če že poslušamo o tem, kako je takšna trošarinska politika zgrešena in kako so te cene zgrešene, se vprašamo: zakaj pa ni ta politika zgrešena v Avstriji? Zakaj pa ni ta politika zgrešena v Italiji? Zakaj pa tam prenesejo te višje cene, zakaj pa argumenti, ki jih danes navajate tukaj, tam ne zdržijo? Zakaj tam ti isti argumenti ne zdržijo? [[oglašanje iz klopi]] Gospod Vizjak omenja kupno moč. Ja, seveda, ampak tudi Avstrija je tranzitna država, tudi Avstrija bi lahko dobila obilo denarja iz tranzita, ko bi tam kupovali, če bi bila cena še nižja. Zakaj je ta politika v Avstriji in Italiji za vas ustrezna, v Sloveniji pač ni in bi raje, da sledimo politiki, ki jo imajo na Hrvaškem, ki jo imajo v Bosni, ki jo imajo v Srbiji? Skratka, dragi kolegi, če sem vas razumel, zagovarjate to, da naj se pri svojih politikah namesto po zahodu in severu zgledujemo po jugu in vzhodu. Skratka, da gremo na Balkan. Ali pa sem kaj slabo razumel. Saj boste poskusili še enkrat razložiti. Tudi sam bi si želel, da bi se na področju trošarine odločali bistveno bolj strokovno, da bi zasledovali nek zelo jasen cilj in ta cilj bi po mojem mnenju moral biti, da imamo čim večji izplen od tujcev iz naslova trošarin. Izplen od domačinov mi ne potegne, raje bi videl, da je naš cilj čim večji izplen s strani tujcev. Ampak zato, da bomo končno začeli v politiki delovati bolj strokovno, je potrebno vseeno imeti neko ustrezno mero, nekaj osnovne intelektualne poštenosti. Ko ocenjujemo neko zadevo, uporabljamo iste vatle in iste argumente, ne pa, da ko z nekim ukrepom pride gospod Janez Šušteršič pred ta visoki zbor, takrat ploskamo, ko pride pa s temi zelo enakimi ukrepi gospod Uroš Čufer, ga pa interpeliramo. [[oglašanje iz klopi]] Ja, poglejte, ta osnovna mera intelektualne poštenosti bi zelo zelo pomagala pri temu, da bi v politiki delovali bistveno bolj strokovno. Upam, da se s tem strinjate. Za konec bi samo ponovil še eno retorično vprašanje, pa tudi jaz ne bom odgovoril na njega. Ja, kdo pa tanka na finskem?
Videla sem roke za replike. Bilo jih je zelo veliko in veliko naenkrat, ampak gremo lepo po vrsti. Kot sem ocenila, se je prvi prijavil k repliki gospod Vizjak, potem gospod Pogačnik, potem gospod Šircelj in potem gospod Breznik. Izvolite, gospod Vizjak.
Hvala lepa. Očitno nas kolega Pavlišič ni razumel, ko smo poudarjali primerjave trga tobačnih izdelkov v Sloveniji s sosednjo Hrvaško in je rekel, zakaj se ne zgledujemo po severnih ali pa bolj razvitih državah. Posledica tega zakona in dviga trošarin na tobak bo višja cena tobaka. Višje cene tobaka seveda kupujejo ljudje, dobršen del prodaje je v Sloveniji žal odvisen od domačega trga, ne od tranzita, ampak od domače trga. In seveda je pri tem treba upoštevati kupno moč prebivalstva oziroma prihodke prebivalstva. In zato se je potrebno primerjati s tistimi, ki imajo primerljivo kupno moč, ne s tistimi, ki imajo dvakrat ali trikrat višjo kupno moč. Kajti tisti, ki imajo primerljivo kupno moč, se tudi obnašajo primerljivo. Zato, spoštovani gospod Pavlišič, smo se primerjali s temi državami, ki so z nami po kupni moči primerljive. Ko bi se vi v tej vaši vladi Alenke Bratušek radi primerjali z razvitimi, se prosim tudi dajte. Primerjajte se po plačah in po ostalih prihodkih ljudi, po tem se primerjajte. Naredite to državo primerljivo tem vašim zgledom tudi po prihodkovni liniji prebivalstva. Ne pa samo po cenah in davkih, kot vi radi počnete. To je ena stvar, ki vam jo želim povedati. Druga pa je, ko ste tukaj podcenjevali opozicijo in nas, ki razpravljamo, in rekli, da smo dvolični, ko ene ukrepe prinese pred ta zbor recimo minister za finance v takratni Janševi vladi, gospod Šušteršič, ki je bil iz vrst Državljanske liste, in seveda danes, ko podobne ukrepe prinese pred ta zbor ta vaša sedanja vlada. Veste, kaj je bistvena razlika tega in zakaj na to različno gledamo? Gospod Šušteršič je namreč skupaj z mano in drugimi kolegi v vladi prinesel paket ukrepov, ki so naredili in sledili enemu cilju. Med njimi so bile tudi trošarine. Pa še vrsta drugih ukrepov, ki ste jih pozabili našteti. Skratka, bila je ena pahljača ukrepov na prihodkovni in odhodkovni strani za uravnoteženje javnih financ. Tudi ZUJF je bil takrat. Pa še marsikaj. Skratka, šlo je za sistem, za sistemsko uravnoteženje javnih financ na odhodkovni in prihodkovni strani. Kaj pa vi danes počnete? En gasilski ukrep, en nadomestek za nepremičninski davek, za katerega sploh ne veste, niti približno ne, kakšne učinke bo prinesel. In pri tem ne poveste nič konkretnega, kaj boste naredili na odhodkovni strani. To je velika razlika in zato tudi naša kritika.
Hvala lepa. Gospod Pogačnik, replika.
Spoštovana predsedujoča, hvala za dano besedo. Repliko imam na razpravo kolega Pavlišiča. Če je tukaj zagovarjal strokovnost, mislim, da tistih besed, ki jih je uporabil v svoji razpravi, ne bi uporabil. Predvsem to je zgrešeno, da je zdaj na nek način rekel, da se SDS zavzema za neko balkansko politiko. Daleč od tega. Ampak pri trošarinski politiki bomo mi vedno zagovarjali dejstvo, da moraš pogledati trg in okolico okrog Slovenije. In zakaj imata Italija in Avstrija višje cene in zakaj si lahko to privoščita? Jaz predlagam, da si pogledate zemljevid Italije in pogledate, na katere države Italija meji. In da sta med 20 ali več pokrajin, ki jih Italija ima, izključno dve – Friuli-Venezia Giulia in Veneto – taki, da imata verjetno manjšo porabo tobaka, ker hodijo v Slovenijo kupovati. Vse ostale pokrajine pa nimajo možnosti, da tobačne izdelke kupujejo kje drugje. Poglejte si velikost Republike Slovenije. Poglejte si mejo s Hrvaško, poglejte si mejo z Avstrijo, z Madžarsko. Tukaj mi pravimo, da je napačna politika in da je tudi napačna razlaga. Tiste specifične trošarine, ki govorijo za Avstrijo, za Italijo, za Hrvaško, konec koncev ne povedo nič. Jaz sem povedal, da bi morala biti narejena analiza trga, cene najbolj prodajnih tobačnih izdelkov in pa seveda najnižje cene. In še enkrat vam bom jaz ta graf pokazal. Ta cena se bo zdaj zmanjševala. In to pomeni, da bomo zdaj odbili še tistega Avstrijca, ki je bil iz najbližjih krajev pri slovenski meji, da ne bo več kupoval pri nas, ker se mu ne bo splačalo. Razlika med Hrvaško, Srbijo in Bosno se bo pa povečevala. In še to, najnižja cena zavojčka recimo na Hrvaškem je zdaj 2,37 evra, v Sloveniji pred povečanjem trošarine 2,95, v Avstriji 3,8. In cena se znižuje tukaj. Na drugi strani se pa povečuje. Tudi predstavnike Ministrstva za finance bi rad vprašal. Dostikrat je bilo tukaj izpostavljeno, "vaša vlada je dvignila trošarine v letu 2012" in "trošarinski zakon je začel v popolnosti veljati v letu 2013". Ali vas ta zakon, ki je bil sprejet takrat pod taktirko vlade Janeza Janše in ki ga je v parlament prinesel dr. Janez Šušteršič, v čemerkoli zavezuje, da morate vi trošarine dvigniti? Nikjer. Vi imate možnost da to trošarinsko politiko prilagajate dani situaciji. In jaz osebno menim, da takrat, ko je bil dvig trošarin narejen, ko se je prebila psihološka cena cigaret, da je bila storjena napaka. Ampak vi bi pa to napako lahko popravili. Vsi kazalci, vsi izračuni, vse številke kažejo, da se prodaja tobačnih izdelkov v Sloveniji zmanjšuje, da se prodaja energentov zmanjšuje. Cena goriv pa, poglejte si še enkrat ta graf, kljub temu, da ste rekli, da ta vlada znižuje trošarine [[…]]
Vaša replika je potekla [[…]]
[[…]]na energente [[…]]
[[…]]več kot 3 minute že [[…]]
[[…]]se te škarje razširjajo in cena razlike med Avstrijo in slovenskimi naftnimi derivati [[…]]
Replika, gospod Pogačnik.
[[…]]je višja.
Hvala lepa. Gospod Šircelj, imate besedo, 3 minute.
Hvala lepa. Replika, seveda, gospodu Pavlišiču, predvsem zaradi tega, ker mislim, da on govori precej na splošno, govori precej na pamet, govori tudi malo provokativno, seveda to ni nič napačnega, jaz tega ne jemljem, kot da bi bilo kaj napačno, ampak je seveda daleč od stroke. In danes govoriti to, da Slovenska demokratska stranka s tem, ko zagovarja nepovišanje trošarin oziroma znižanje trošarin, tukaj vodi neko balkansko politiko in tako naprej, kar naj bi gospod Pavlišič nakazoval, je predvsem zmotno. Zaradi tega, ker mora verjetno tudi vedeti, bom še nekaj drugega povedal, da tudi Avstrijci hodijo slovenske cigarete danes kupovati na Ljubelj pa verjetno še kam drugam, zaradi tega, ker je cena toliko nižja kot v Avstriji. Toliko nižja je ne samo zaradi trošarinske politike, ampak zaradi tega, ker največji proizvajalci in trgovci s cigaretami vodijo drugačno cenovno politiko za Avstrijo, Italijo, Veliko Britanijo ali Luksemburg kot za Slovenijo. V Sloveniji iste cigarete ali podobne cigarete, najbrž še malo slabše kvalitete, prodajajo po znatno nižji ceni kot na primer v Veliki Britaniji, zaradi tega so tudi tolikšne razlike v cenah po Evropi na področju cigaret, delež davka pa še vedno noter. Pri tem, ko imate vi prost promet blaga in ko imate možnost prilagajati trošarine v skladu z direktivo Evropske unije, morate voditi konkurenčno trošarinsko politiko. Konkurenčno v tem smislu, da bo potrošnja večja, zato da bo večji finančni priliv v proračun. Če tega ne delate, če tega država ne dela, če tega vlada Alenke Bratušek ne dela, potem gre seveda denar od trošarin v nek drug proračun. In tukaj, če želite, je ta zadeva popolnoma enostavna in ni zadaj nobene ideologije, ni zadaj kakršnekoli teoretične podlage, ampak izključno pragmatičnost. Kako naj vlada pridobi čim več prihodkov. Vsekakor ne tako, kot dela zdaj, gospod Pavlišič, in verjetno je bila v različnih obdobjih trošarinska politika naše države različna, tudi zaradi tega, ker je bila ekonomska situacija različna in tudi zaradi tega, ker je bila konkurenčnost,konkurenčna pozicija naše države različna. Temu se je treba prilagajati, zaradi tega pa država ima oziroma vlada ima to možnost. In zdaj se prilagaja zgrešeno, na zgrešen način, v škodo državljanov in državljank, zaradi tega, ker stoji na napačnih predpostavkah.
Hvala lepa. Še gospod Breznik z repliko. Izvolite.
V bistvu jaz ne bom solil pameti kolegu Pavlišiču, ker mislim tako, kot je rekel gospod kolega Šircelj, da govori totalno na pamet in tudi provocira. Glejte, to je nekje na Lafferjevi krivulji. Tu je politika gospoda Šušteršiča, tu je začel s trošarinami, tu je bil ta vrh in trend padanja, tu smo danes, tu pa bomo čez mogoče pol leta, gospod Pavlišič, takrat pa bo 70 milijonov ali 100 milijonov manj pobranih trošarin iz naslova predvsem tujcev, ki pustijo denar tu. To je ta zgodba. Veste, ekonomija ni samo matematični model. Tako kot je danes vlada predstavila tukaj, ko je rekla, da imajo Avstrijci malo cenejše, sedaj bodo še vedno hodili v Slovenijo. Ni res. Pri nakupovalnih navadah ljudi gremo izredno močno v psihološko stroko, gremo v sociologijo, gremo izredno močno v same družbene odnose in Avstrijo morate tudi v etiki poznati. Če ni velike cenovne razlike, se bo Avstrijec odločil za avstrijski izdelek. Ne gre samo za kupno moč, gre za etiko. Gre za osebno etiko, da vedo, da se tega močno zavedajo kot narod, da s tem vzdržujejo tudi delovna mesta v Avstriji. To je to močno zavedanje Avstrije, ta močna homogenost avstrijske družbe. Tudi tega se morate zavedati, ko peljete trošarinsko politiko. In trošarinska politika gre skozi dinamične modele, ne statične. Vi se morate nonstop prilagajati sosednjim državam, celo dnevno bi se morali prilagajati. Avstrijci recimo dnevno prilagajajo cene naftnih derivatov v obmejnih bencinskih črpalkah. To je tisto, o čemer danes govorimo. Ne gre samo skozi matematične modele, gre za celo vrsto dejavnikov, ki vplivajo na nakupovalne navade tistih ljudi, ki se odločajo za nakupe trošarinskih izdelkov v Republiki Sloveniji. Pragmatičnost. In na koncu je treba povedati, da trend kaže, da smo v letošnjih prvih dveh mesecih na cigaretah ponovno izgubili 5,5 milijona evra. Samo v prvih dveh mesecih, spoštovani kolegice in kolegi. Se zavedamo kakšen je ta trend? Izredno narašča. Torej, narašča v negativo. Govorimo o totalnemu padcu trošarin. In letos bo izplena po vsej verjetnosti več kot 20 milijonov manj, če bo ta trend narastel. Če ga boste še povečali, pa mislim, da se bo povečal na 30, 35 milijonov izpada. In to je tisto, na kar jaz danes opozarjam. Verjamem, da ne moremo govoriti na pamet. Moramo spremljati trende, moramo pogledati sosednje države, spremljati celo vrsto dejavnikov, ki vplivajo na nakupovalne navade ljudi in na podlagi tega lahko postavimo neko optimizirano trošarinsko politiko in optimiziran model.
Hvala lepa. S tem smo zaključili val replik. Kot razpravljavec pa je prijavljen gospod Marijan Pojbič.
Hvala lepa, spoštovana gospa podpredsednica. Nov davek, nov davek, nov davek, Vlada Alenke Bratušek. Odkar je prevzela vodenje te države ta vlada, ta koalicija – nov davek, nov davek na nov davek in tako dalje. Znova in znova. Nov davek, nov davek, nov davek. Lepo vas prosim, spoštovana koalicija, spoštovana vlada. Vsakemu izmed nas, ki sedi tu v parlamentu in večini naših ljudi je jasno, zakaj je Vlada predlagala ta trošarinski zakon. Izključno za polnjenje državnega proračuna. Izključno. In s tem zakonom poskuša nadomestiti fiasko nepremičninskega zakona. Popolnoma sem prepričan, da je ta drugi trošarinski zakon ponovno popolni fiasko, ki ga počenja ta vlada in si ponovno zabija dodatni žebelj v krsto. In upam, resno upam, v imenu slovenskega ljudstva, slovenskega naroda, da je to zadnji žebelj, ki si ga ta vlada zabija v svojo krsto. Dragi kolegice in kolegi, gospa državna sekretarka in njena filozofska razprava – skozi neko filozofijo poskuša prepričati nas, da naj razumemo nekaj, kar je nerazumnega, tudi za navadnega človeka ali otroka, ki ima štiri razrede osnovne šole. Zato, ker tukaj neminovno in izjemno jasno govorijo številke. Dragi kolegice in kolegi, številke. Upam, da ta vlada zna prebrati številke. Če ne zna številk prebrati, potem se sprašujem, koga imamo na oblasti, pri svetem bogu. In kaj govorijo številke? Leta 2013 je bilo iz naslova trošarin pobranih vsaj 50 milijonov evrov manj kot leto poprej. Če bomo potrdili ta zakon, kaj se bo z dvigom trošarin zgodilo do konca tega leta? Do tega trenutka smo samo v prvih dveh mesecih pobrali 5 milijonov evrov manj trošarin. In če bomo sprejeli ta zakon, sem prepričan, da bo do konca leta ta fiasko tako velik, da se ga ne bo dalo na nikakršen način nadomestiti. Finančna luknja se bo izjemno povečala. In ta Vlada, namesto da bi krpala finančno luknjo v proračunu, jo povečuje s takimi resnično nesprejemljivimi, nedomišljenimi in na horuk sprejetimi ukrepi. Lepo vas prosim, kako dolgo boste še na tak način obremenjevali slovensko ljudstvo, slovenski narod, slovenskega delavca, podjetnike in obrtnike? Ali mislite, da zvišanje cene pogonskih goriv ne bo imelo vpliva na konkurenčnost slovenskega gospodarstva? Še kako velik vpliv bo imelo in zaradi tega bodo padala delovna mesta! Padala bodo podjetja, ker so na robu preživetja! Pojdite malo med podjetja! Pojdite malo med obrtnike podjetnike in boste videli, kaj za njih pomeni vsak cent. In nas želite prepričati, da ne razmišljamo pravilno, da ne vemo, kaj počnemo, da smo neki Balkanci in tako dalje. Gospod Pavlišič, to res ni smešno, to je skrajno neodgovorno, takšne stvari izjavljati v Državnem zboru. V Slovenski demokratski stranki se še kako zavedamo dejanskega stanja in situacije v tej državi. In ravno iz tega naslova poskušamo storiti čisto vse, da bi sprejemali odločitve, zakonodajo v smeri izboljšanja stanja v tej državi, ne pa pokopati slovenskega gospodarstva, slovenskega delavca, kmeta, da ne rečem upokojenca in tako dalje. In vi pod pretvezo, da je to problem v zdravstvu, da se pri nas preveč pokadi in tako dalje, poskušate prelisičiti slovensko ljudstvo, slovenski narod in vse, ki sedimo v parlamentu. No, verjemite, Slovenske demokratske stranke in večine slovenskega naroda ne boste! Zagotovo ne! Pojdite na avstrijske meje! Pojdite na hrvaško mejo! Kolega Breznik je danes govoril o tem. Poglejte bencinske črpalke – slovenski avto poleg slovenskega avtomobila. Sam prihajam iz Šentilja, Pesnice, Kungote in tistih območij, kamor ljudje hodijo tankati, normalno in logično, ker je tam bistveno ceneje. To je logično! In potem še v trgovino in vse ostale stvari. Namesto da bi to delali v Sloveniji, tako kot je bilo v nekem časovnem obdobju, ker sem s tistega območja doma – kolone so stale za nakup cigaret pred temi free shopi ali kako se jim že reče. Kolone! In kam je šel tisti denar? V slovensko blagajno. Namesto da bi obremenjevali slovenskega človeka, našega delavca, naše podjetnike in obrtnike, so nosili Avstrijci, Hrvati in vsi ostali denar v slovenski proračun. Da ne govorimo, da so šli potem v trgovino, na kosilo in tako dalje. In če lahko ta vlada vse to spregleda in lahko vse naprti našemu človeku, našemu ubogemu človeku, ki ustvarja, ki dela, ki se bori, z minimalno plačo preživlja, če lahko naprti vse te stvari temu človeku, potem pa ne vem, kje ta vlada v resnici živi. Neverjetno, res neverjetno, kaj vse slabega se lahko neka vlada v tako kratkem času, kot je zdaj ta vlada Alenke Bratušek na oblasti, spomni in stori za lastni narod. Žalostna resnica. In boga prosim in upam, da bo nastopil trenutek resnice v čim krajšem času, da to enkrat presekamo, ker tako ne gre nikamor več. Gospodarstvo gre v totalni propad in mi ga dodatno obremenjujemo s tako zakonodajo. Namesto da bi počrpali vse tisto, kar je možno, od ogromnega števila tujih državljank in državljanov, ki gredo skozi Slovenijo, tranzit in vse ostalo. Da bi tankali, kupovali cigarete, kupovali v naših trgovinah, pili slovensko pijačo, pili slovensko kavo in tako dalje ter iz tega naslova preko DDV in trošarin plačevali denar v slovenski proračun. Ne, ta vlada se odloči, da bo obremenjevala slovenskega človeka, ki ima, kot sem že rekel, minimalno plačo, ali pa upokojenca, ki ima 300, 400 ali 500 evrov pokojnine. To ta vlada počenja. To ta vlada počenja. In poglejte, samo za ilustracijo. V tem trenutku, se pravi 14. aprila. 95-oktanski bencin: Avstrija – 1,35 evra, Slovenija –1,477 evra. Dizel: Avstrija – 1,31 evra, Slovenija – 1,366 evra. Poglejmo še Hrvaško. 95-oktanski bencin: Hrvaška – 1,44 evra, Slovenija – 1,477 evra. Prav tako dizel: Hrvaška – 1,33 evra, Slovenija – 1,366 evra. In tako dalje. Torej, jaz bom naš amandma podprl, ker mislim, da je upravičen, čeprav mislim, da tak zakon, kot ste ga predlagali, nima kaj iskati v Državnem zboru Republike Slovenije.
Hvala lepa. Več je želja za razpravo, zato bom odprla možnost za razpravo. Prosim za prijavo. Razpravljamo o 3. in 9. členu. Imamo še tri prijavljene razpravljavce. Prvi ima besedo gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa. Za začetek, amandma bom podprl. Veste, ta razprava in te obrazložitve s strani vlade v Državnem zboru me pravzaprav že nekaj časa spominjajo na prejšnji mandat, na eno komisijo, ko so bila postavljena različna vprašanja, odgovori pa so bili vedno enaki. In sicer "Odgovor je enak prejšnjemu." Bom pojasnil. Ko vlado Alenke Bratušek vprašaš, kaj bo naredila za zagon gospodarstva, je odgovor: davki. Kaj boste naredili na področju samooskrbe s kmetijstvom, je odgovor enak: davki. Kaj boste naredili za obrt? Davki. Kaj boste naredili z zdravstvom? Davki. Drugi del odgovorov pa je zmanjšanje ugodnosti, ki jih državljani in državljanke imamo. Bom malo konkretnejši. S spremembo davka na trošarine pravzaprav ne govorimo samo o povečanju davka na trošarine, ampak se veriga tukaj odpre. Mi imamo tri vrste na katerikoli izdelek, ki se proda, in sicer trošarino, maržo in DDV. Poglejte, kaj pomeni, če nekdo ne kupi litra bencina pri nas. Pri 1,5 evra približno so ti trije davki –državna sekretarka, popravite me, če se motim – po mojih informacijah približno evro. To pomeni derivat je pol evra, evro pa omenjeni trije, torej trošarina, marža in DDV. Vse to torej ostane drugje. Iskanje rešitev za nepremičninski zakon na takšen način, kot ste se ga lotili, je popolnoma ista polomija, kot je bila polomija nepremičninski zakon. Poglejte, v tem enem letu, saj je bilo to že nekajkrat povedano, torej za 8 milijard zadolžitve, celo neke zadolžitve na zalogo in seveda s katastrofalnimi obrestmi, saj imamo danes v proračunu 10 % celotnega proračuna samo za obresti. Če se samo spomnimo, kaj ste zraven teh zadolžitev naredili v zadnjem letu, odkar ste na oblasti. Od dviga DDV do dviga RTV prispevka, zaustavili ste padanje davka od dohodkov pravnih oseb, to pomeni, da ste dejansko odgnali investitorje, dvignili zdravstvene prispevne stopnje. Zamrznitev usklajevanja dohodninske lestvice. To se tako dobro sliši, neka zamrznitev, ampak dejansko to pomeni dvig dohodnine. Ustavno sodišče vas je ustavilo v vaši noriji, v vaši neumnosti pri davku na nepremičnine in vam pač tega ni dovolilo. Glejte, z zadolžitvijo za 8 milijard v enem letu ste dvignili davke, če to prenesem, za približno 300 do 400 milijonov dodatnih davkov na obresti, to bodo državljani ravno tako morali plačati. In seveda delate sedaj kardinalno neumnost, ker pač dvigujete trošarine na stopnje, ki bodo zaradi nižje prodaje praktično izničile proračunski izplen, in sicer prav zaradi zmanjšanja konkurenčnosti slovenske trgovine. In to sigurno ni dobro. Tudi zaradi tega, kar vam pravim, ker imamo poleg trošarine še maržo in DDV. Davek na igre na srečo, vinjete ste podražili, registracijo vozil, pa saj je še verjetno več tega, pa se vsega ne spomnim. Naše države dejansko v Evropi pravzaprav ne moreš primerjati po tem, koliko so se v zadnjem času dvignili davki, koliko se je država zadolžila in seveda po katastrofalno nizkem standardu živetja naših ljudi. Pred kratkim smo na televiziji gledali, poslušali strahovito žalostne zgodbe, ko ljudje hodijo v službe in delajo, vendar ne dobijo za preživetje, ampak morajo hoditi po socialne pomoči tako na Karitas kot na Rdeči križ in tudi tema dvema pojenjajo moči, čeprav dobimo, kot je bilo rečeno, dve tretjini teh zalog iz tujine. Po vsej tej zgodbi jaz upam, da bo tega zelo hitro konec. Kolega Pojbič je govoril, da si zabijate zadnji žebelj v krsto vladanja. Ne zabijate sebi žebljev v krsto vladanja, sigurno ne, ampak zabijate žebelj državljankam in državljanom te države v glavo in to je problem. Če bi si zabili žebelj v krsto in bi bilo tega konec, bi jaz to tudi podprl. Neko upanje je, velikokrat sem se jezil na neumnosti, mislim na ravno na neumnosti, ampak jezil sem se in seveda se jezim, ko lahko nekateri neupravičeno tako okradejo državo, so vklopljeni v sistemsko korupcijo, inštitucije jim to povedo, pa se seveda nič ne zgodi, ampak tokrat pa se mi zdi, da če še ima kdo čut do te države, je to – verjetno se boste čudili, da boste to slišali iz moji ust – Zoran Janković. Zoran Janković je še zadnje upanje za to državo, ker s tem bo šla vlada adijo marija. Sledijo nove parlamentarne volitve in seveda sestava, ki bo takšna, da bo lahko začela ustvarjati pogoje za gospodarstvo, obrt, kmetijstvo, to pa bodo seveda pogoji za zaposlovanje. Ko bomo imeli to, bo seveda definitivno takoj v začetku treba znižati določene davke na ta način, da se bo v gospodarstvo pripeljalo nove investitorje in investicije v državo. To je edina rešitev in jaz upam, da bo ostal do konca, tako kot se je odločil. Nekje sem prebral: "Razen, če ga boste aretirali in zaprli pred kongresom," pa če do zdaj tega niste naredili, pa bi bilo verjetno upravičeno, glede na vse to, kar vemo, tega ne boste naredili v zadnjem trenutku. Ne nazadnje, gospa državna sekretarka, jaz vas cenim kot strokovnjakinjo in vem, da ste zelo sposobna. Če bi bil sam minister, bi vas zelo z veseljem imel na svoji desni strani. Ampak vi ste pač sedaj tukaj v službi in služite neki politiki, žal, ne pa državljanom in državljankam. Mimogrede, danes, ko sem prišel v parlament, sem znotraj te hiše na hodniku slišal od dam, da ni čisto naključje, da sta danes predsednica in minister Čufer v Angliji oziroma da so zraven tega uradnega dela še neki privatni pogovori. Glede na to, da je tako "dobro" zadolžil to državo s tako gromozanskimi obrestmi, se mu ponuja zelo dobra sanjska služba, menda celo [[…]]
Gospod Pukšič, se lahko osredotočite na 3. in 9. člen oziroma amandmaje k tem členom, lepo prosim.
[[…]]vZdruženih državah Amerike. Ja, seveda, to je tudi s trošarino povezano, mogoče bo pa tukaj prijavljen, pa bo tukaj plačeval dohodnino. Bomo lahko trošarine znižali in če jih bomo znižali, bodo seveda tudi drugi tujci tukaj kupovali. In če bo imel on blazno veliko plačo, bo tudi mogoče kaj prinesel sem, tako da to pozdravljam, če se minister Čufer res poslavlja in odhaja v Združene države Amerike. Problem vsega tega, ki se je nakopičil, nazadnje tudi izvajanje slabe banke, katastrofalne pogodbe za nekaj 30, 35 tisoč evrov za tedensko svetovanja in tako dalje. Glejte, gospa državna sekretarka, ne morete dati vsega tega na pleča naših državljanov in državljank. Po drugi strani, kar se cigaret in alkohola tiče, jaz nimam nekih pomislekov, ampak tako kot so povedali, zaradi tega se določene stvari ne ustavijo, odženemo pa tiste, ki bi pustili denar pri nas. In seveda bi nam lahko bili za zgled drugi, ki imajo tako geostrateško pozicijo, kot jo ima Slovenija. Luksemburg je ena od takšnih držav. Tam se znajo obrniti, zato da dobijo čim več v blagajno, seveda je pri nas popolnoma diametralno nasprotje, ampak vse to je seveda zaradi vsega tega, o čemer sem govoril prej. Nekaj časa je že od tega, ko smo bili v Luksemburgu z lokalno skupnostjo na obisku v eni od občin in ko smo se spoznavali, predstavljali je bil največji problem župana te luksemburške občine, kako porabiti denar. Kako porabiti denar. Sem mu rekel: "Poslušajte, ta problem vam bomo rešili, z nami se pobratite in ne bo več nobenega problema, ker v Sloveniji ga bomo znali." Pa ne za neumnosti, ker velika večina slovenskih občin, lahko rečemo okoli 90 %, je več kot opravičila svoj nastanek, predvsem tiste manjše so to še toliko bolj opravičile. Prej je bilo nekaj očitkov, da zagovarjamo jug, ne severa, ampak včasih se je pa tudi dobro zgledovati po jugu. V Srbiji in na Hrvaškem znajo stopiti svojim lopovom na prste in jih pripeljati do zaporov. Pri nas nam to še ni uspelo. Zato pa, žal, gospa državna sekretarka, v glavnem delate poteze, ki nas oddaljujejo od Evrope, ki nas oddaljujejo od sosedov, in, kar je najhujše, naše državljanke in državljane potiskate v brezno revščine. Upam in si srčno želim, da bo vaše vlade prej konec, kot bo ta zakon začel veljati.
Hvala lepa. Gospod Ljubo Žnidar, imate besedo.
Hvala lepa. Spoštovani predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Zakon o trošarinah je aroganten odziv Vlade na padec nepremičninskega zakona. Dvig trošarine ne bo zapolnil proračuna. Tega finančnega učinka oziroma prihodka v naš državni proračun zagotovo ne bo. Poglejte, to si lahko predstavlja popolnoma vsak preprost človek, edino pripravljavec se mi zdi, da tega ne razume. Bistvo pri trošarinah je, kam se bo usmeril trošarinski tok denarja oziroma davčni tok, davčni delež teh sredstev. Ali se bo ta denarni tok usmeril v proračun ali pa se bo usmeril na črni trg na območju Republike Slovenije, torej doma, ali pa v proračunske blagajne sosednjih držav. S čim in na kakšen način pa uravnavamo tok tega trošarinskega dela, je pa izključno odvisno od cene teh izdelkov. Tu je treba biti izjemno pazljiv, izjemno natančen, z izjemno analizo trga, kje je tista prava cena, da dejansko država iz tega deleža ne izgublja. To je bistvo trošarin. In tako ni moč dati na isti imenovalec cene trošarin nafte, alkoholnih pijač ali cigaret. Skratka, vsako področje je izjemno odvisno od trga in od cene na teh trgih, tako doma kot v tujini. Tu je treba z izjemno precizno in natančno mero cene teh izdelkov določiti tisti maksimum oziroma trošarino dvigovati do tistega maksimuma, kjer je še finančni učinek v domači proračun največji. To je bistvo trošarine. Vaš primer je pa primer nestrokovnega, ad hoc pristopa s tem trošarinskim zakonom in učinek v državni proračun se bo absolutno zmanjšal. Zato seveda podpiram naš amandma.
Hvala lepa. Gospod Jožef Horvat, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi, spoštovani predstavniki Ministrstva za finance! Najprej bom povedal to, da so predlagani amandmaji še kako vredni razmisleka in tudi podpore. Če začnem s tem, o čemer se pravzaprav najbrž vsi strinjamo, in sicer z ugotovitvijo, da je geneza te novele Zakona o trošarinah zagotovo prav v padcu zakona o davku na nepremičnine, ki ga je razveljavilo Ustavno sodišče. Da ne bom oziroma da ne bo opozicija samo kritična, bom povedal še eno ugotovitev, ki pa ima grenak priokus. In to je ugotovitev, da Alenka Bratušek kdaj govori tudi resnico. Zakaj grenak priokus? Zato, ker je predsednica Vlade 28. marca, ko je na Ustavnem sodišču padel zakon o davku na nepremičnine, izjavila naslednje. "Vlada nekaj možnih rešitev ima, bodo pa te za državljane bolj boleče in manj pravične." To je poudarila Alenka Bratušek v odzivu na odločitev Ustavnega sodišča, ki je razveljavilo Zakon o davku na nepremičnine. Resnica. Resnica z grenkim priokusom. Vlada Alenke Bratušek je začela prihajati v Državni zbor z ukrepi, ki bodo resnično manj pravični in bolj boleči in se ne bo gledalo na nikogar, ne bo se gledalo na nizke pokojnine, na nizke plače, ker ljudje namreč imajo avtomobile, tudi upokojenci imajo najbrž avtomobile in tudi tisti, ki imajo minimalno plačo, imajo tudi avtomobile, ker je avtomobil danes nujno zlo in morajo tankati gorivo in gorivo se draži. In še nekaj, kar pa seveda ni resnica, je nekaj drugega, čemur pravimo laž, nekateri najvidnejši predstavniki te koalicije so konec lanskega leta oziroma tik pred začetkom letošnjega leta, 2013, govorili: "Ja, v letu 2013 bo pa vse drugače. Bo vse oh in sploh, bo vse odlično, bo lepo, ne bo novih davkov in ne bo povišanja obstoječih davkov." Ali je to resnica? Ne, to je laž. Tisti, ki so to govorili, so po praktično treh mesecih to svojo napoved prelomili. Mene čudi, da ima ta vlada sploh še 20 % podporo. Mene to čudi. Kako verjeti nekomu, ki pred dobrimi tremi meseci napoveduje boljše čase, brez novih obremenitev državljanov, potem se pa ravno to dogaja. Se pravi, povsem drugačno govorjenje od ukrepov. Jaz sem bil sicer iskren zagovornik tako imenovanega kadilskega zakona, ki smo ga sprejeli po široki razpravi v mandatu 2004–2008. Tudi takrat je bilo veliko nasprotovanj s strani takratne opozicije. Vsaj kar se proračuna Republike Slovenije tiče, so bili seveda povsem drugi časi. To so bili časi, ko je takratni finančni minister dr. Andrej Bajuk objavil proračunski presežek. Proračunski presežek. Kdaj bomo oziroma ali bomo sploh še kdaj dočakali proračunski presežek? Ja, to so bili časi finančnega ministra dr. Andreja Bajuka. Nekateri so nanj že pozabili. Mimogrede, bil je pa tudi evropski finančni minister. V Novi Sloveniji smo pričakovali, da bo vlada poleg ukrepov, ki bi naj nadomestili predvideni prihodek na račun nepremičninskega davka, postregla tudi z rešitvami, ki bi zmanjšale stroškovni del proračuna. Ampak na žalost ni mogoče zaslediti prav nobenih racionalizacij, ki bi zmanjšale odhodkovno oziroma stroškovno stran proračuna. Prav tako se na prihodkovni strani izgublja v lanskem letu začeta dinamika učinkovitega pobiranja davkov in kontrole izdajanja računov, pri čemer pa želim poudariti, da so potrebni večji napori za krepitev zavedanja med državljani o nujnosti plačevanja davkov, saj je korist od čim večjega zajetja davkov vseobča. Govorim o davčni kulturi, ampak te ne bo, če bodo davki prihajali na ta način v državni zbor, kot jih prinaša vlada Alenke Bratušek. Te davčne kulture na žalost ne bo. Danes so kolegice in kolegi v razpravi povedali in tudi sam se s tem strinjam, da je velika verjetnost, da se bo s tem trošarinskim zakonom povečala siva ekonomija in črna ekonomija. Ob črni ekonomiji dobim asociacijo na črne luknje. Črne luknje, ki posrkajo celo svetlobo, fotone. Črna ekonomija pa posrka denar, ki bi moral pristati v državnem proračunu. Danes sem poslušal jutranja poročila. Znani ekonomisti opozarjajo na to, da bo problem z uveljavitvijo tega trošarinskega zakona, da se bo še bolj razplamtela siva ekonomija. In spet, kaj pravi ta vlada? Napovedala je neusmiljen boj proti sivi ekonomiji. Ja, kako? Kako? Še enkrat opozarjam na obljubo vlade, da dodatnih davkov v letošnjem letu ne bo, vendar pa je, kot že večkrat danes povedano, vlada z vložitvijo obravnavanega predloga zakona to obljubo prelomila. Koliko bo takšnih prelomov napovedi še doživelo slovensko prebivalstvo, ne vemo. Najbrž je pa marsikaj odvisno tudi od 25. aprila, torej od petka v tem tednu. Jaz bi želel opozoriti na to, o čemer smo govorili že septembra lansko leto na skupni seji treh odborov, in sicer Odbora za finance in monetarno politiko, Odbora za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje in Odbora za infrastrukturo in prostor. Seja je bila na temo Zelena proračunska reforma in možnosti za zmanjševanje primanjkljaja državnega proračuna z zeleno proračunsko reformo. Meni je tudi žal, da na naših sejah tako malo vidimo ministra dr. Čuferja, in na nek način obžalujem, da mora gospa državna sekretarka, ki jo jaz tudi spoštujem, kot ste mnogi danes o tem že govorili, vse to poslušati, minister pa pride in je celo na točki dnevnega reda Državnega zbora, ko so na programu poslanska vprašanja, prisoten vedno samo nekaj minut. Tako da dialoga z njim enostavno ni možno vzpostaviti. In se sprašujem, ali smo se sposobni vsaj poenotiti o tem, da je Slovenija tranzitna država in, kot smo govorili na omenjeni skupni seji septembra, da nam tranzitni kamionski promet uničuje ceste in okolje? In ali je sploh možno zavezati vlado, da do nekega roka, na primer do konca 2015, 2016, spravi tranzitni kamionski promet na železnice? Se to da realizirati? Ali je sploh kdo naredil kakšno študijo ali doktorsko disertacijo na ekonomskih fakultetah prav o tem, ne vem, če bo zdaj to posrečen terminus, torej o ekonomiji tranzitne države Slovenije. To je zelo pomembno. Danes smo o tem že veliko govorili. Nam se res dogaja to, da tovornjakarji Slovenijo prevozijo ne da bi se ustavili, razen če jih k odmoru pozove tahograf, natankajo pa v sosednjih državah. Vprašajte ekonomiste na Darsu, tam imamo dobre ekonomiste, in vam bodo natančno vedeli povedati, koliko mi izgubimo s tem, ko se ne znamo iti ekonomije tranzitne države. Ne vem, če je vlada naredila kakšno simulacijo ob tem trošarinskem zakonu in seveda tudi o uredbah, ki določajo ceno goriv, če je naredila kakšen posvet s strokovnjaki Darsa, ki imajo natančno preštete tovornjake, ki dnevno pasirajo Slovenijo. Ali imamo mi od tega kakšno korist? Škodo imamo, definitivno jo imamo. Še preden bomo odplačali kredite, ki jih je država najela oziroma zanje dala poroštvo, za izgradnjo avtocest, bo najbrž potrebna rekonstrukcija teh avtocest. In nismo jih mi uničili. Tranzitni, torej tuji promet, jih je uničil. Ne smemo pa seveda zapirati mej za tranzitni promet, saj smo članica EU Ampak prav to, da smo tranzitna država zaradi takšne geostrateške pozicije, bi morali znati tudi izkoristiti. Obžalujem, da tega ne znamo. Odgovor je pa sicer preprost, je na dlani. Te politične turbulence in igrice znotraj koalicije gotovo uničujejo še zadnjo reformno potenco, ki jo pričakujemo od te koalicije, od te vlade. Tega najbrž ne bo in Sloveniji se slabo piše.
Hvala lepa. Sprašujem, če je morda še želja po razpravi k 3. in 9. členu oziroma amandmajih. Vidim samo gospoda Frangeža. Izvolite, gospod Frangež, imate besedo.
Gospod Vizjak, imate problem? [[oglašanje iz klopi]] Verjamem. Za nami je bogata razprava različnih pogledov, to je bilo mogoče pričakovati. Jaz bi rad povedal, da sam absolutno ne tajim, da smo s spremembo tega zakona v veliki meri soočeni zaradi usode nepremičninskega davka. Ne pozabite, da je Vlada v dneh po odločitvi Ustavnega sodišča preučevala nekaj alternativ na odhodkovni in prihodkovni strani. Zelo jasen »ne« dvigu davka na dodano vrednost je pač pripeljal globlje do iskanja alternativnih rešitev. In nesporno je, da je dvig nekaterih trošarin del poizkusa, da se fiskalni izpad delno nadomesti. Ne v celoti, potrebno bo seveda iskati rezerve, prihranke tudi na odhodkovni strani. Tako kot davki sicer, pa tudi trošarine vendarle nimajo samo fiskalnega namena. Davki so namenjeni tudi temu, da družba spodbuja zaželene prakse in odvračajo ljudi od nezaželenih praks. In danes smo priča poizkusu Vlade, da z dvigom trošarin nadomesti planirana sredstva iz naslova davka na nepremičnine in hkrati odvrača potrošnike k neželenim praksam. Vsaj pri vprašanju uživanja alkohola in tobaka je temu mogoče pritrditi. Mene sicer pri tem vprašanju vedno znova vznemirja eno vprašanje. In to je vprašanje, zakaj nekaterih trošarin v tej državi nimamo. Kakšni prizadevni vinarji bodo seveda občutljivi na to vprašanje, ampak jaz točno ne razumem, kje je razlika med špricerjem in flašo piva. Oboje je alkohol, z obojim imamo v Sloveniji bogato tradicijo, če hočete, oboje je del nekega našega etnografsko definiranega značaja, ampak v določenih okoliščinah, še posebej če je konzumiranja enega ali drugega preveč, to pripelje do neželenih učinkov. Z alkoholizmom imamo v tej državi pač problem. In jaz se resnično sprašujem, zakaj v tej državi ni mogoče tudi z vidika potrebe po tem, da področje vina in vinarstva v tej državi progresivneje urejamo in evidentiramo, razmišljati tudi o uvajanju trošarin na vino. Ne trdim, da morajo biti te v startu ekstremno visoke in da bi to sililo bodisi vinarje bodisi potrošnike k iskanju alternativ, propadu in tako dalje. Govorim o tem, da je vendarle to področje danes v veliki meri neevidentirano in da se znamo v tem parlamentu, še posebej v njegovem vinskem lobiju, zelo pridno upirati poizkusu, da bi pravzaprav promet z vinom ustrezno evidentirali in uredili. Jaz moram dejati, da sem bil v stiku kar z nekaj uglednimi vinarji, ki jim je v interesu, da država pravzaprav z neko zmerno trošarinsko politiko prične z urejanjem tega področja. Tudi zato, ker imamo na tem polju izjemno močno polje sive ekonomije. Žal mi je, da vlada tega izziva ni prepoznala in tudi v sklopu trošarinskih ukrepov, ki so danes pred nami, ni predlagala nekaj ukrepov na to temo. [[oglašanje iz dvorane]] Ja, gospod Vizjak, Štajerec sem. [[oglašanje iz dvorane]] Štajerec iz Maribora. In trdim, da je to eno od polj, ki v tej državi iz različnih razlogov niso urejena in mislim, da bi jih bilo smiselno urejati. Pri tem pa bom svoj deci ali špricer še naprej z veseljem spil, pri čemer ne vidim nobenega ekonomsko utemeljenega razloga, zakaj za ta deci vina ne bi plačal tudi ustrezne trošarine, če jo plačan na deci piva. Andrej iz Štajerske, upam, da mi boste vi na to znali odgovoriti. Ker jaz logike v tem ne vidim. Ne vidim. In upam, da se bova oba strinjala, da je uživanje vina v določenih pogojih, še posebej, če mu manjka zmernosti, prav tako škodljivo kot uživanje piva. Ali je pri tem kakšna razlika? Oboje je alkohol. [[oglašanje iz dvorane]] Kako? Eno raste v zemlji? Prosim vas lepo, kje pa raste hmelj? Kje pa raste hmelj? Soglašam pa v eni točki s kolegom Horvatom. Kolega Horvat je opozoril na to, da smo pred meseci, zdaj bo kmalu pol leta, če ni že več pravzaprav, na skupni seji treh odborov govorili o zeleni proračunski reformi. Kot veste, je Umanotera, pomembna slovenska okoljska nevladna organizacija, pripravila poročilo, v katerem je izračunala pomembne prihranke, če bi znali za slovenski državni proračun bodisi z ukrepi na prihodkovni strani ali zmanjšanjem nekaterih subvencij na odhodkovni strani ustvariti pomembne prihranke. Na tisti seji je bil sprejet sklep, da bo vlada natančno proučila to gradivo, ugotovitve v razpravi na teh odborih in jaz sem morda kakšen dokument v navalu papirjev, ki jih prejemamo, spregledal, ampak jaz se ne spomnim, da bi bil ta sklep vlade realiziran. Ne spomnim se, da bi vlada dejansko v roku treh mesecev pripravila kakršenkoli odgovor na ugotovitve tiste skupne seje treh odborov. In poudarjam, da je tudi v kontekstu iskanja alternativ za fiskalni izpad zaradi davka na nepremičnine to še ena od zamujenih priložnosti. In morda bi bilo dobro danes slišati od vlade, kaj se je zgodilo s tistimi odgovori in zakaj je to polje, na katerem je očitno umanjkalo vode, da Slovenija naredi kakšen korak naprej. Tudi v kontekstu tistega, kar bi po mojem prepričanju moralo voditi, ne samo proračunsko, ampak davčno politiko kot celoto. Nagrajevati dobre prakse in grajati ter kaznovati slabe prakse. V trošarinskih ukrepih, s katerimi smo soočeni danes – jaz jih bom podprl, ker razumem, da fiskalno gledano bistveno ugodnejših in pametnejših alternativ ni – se je vlada denimo odločila, da odslej ne bo več povračil za kupljeni biodizel. [[oglašanje iz dvorane]] Dovolite, da na kratko združim razpravo, pa se kasneje ne bom oglašal, če seveda k temu ne bom sprovociran. Ne razumem natančno, zakaj imamo v tej državi tako velikodušno povračilo trošarin za nekatere kupce energentov. Povračila biodizla, za katerega bi lahko po neki presoji rekli da je neko zaželeno fosilno gorivo, ker je obnovljivo, seveda ima tudi kakšne stranske učinke in sicer predvsem v tem, da se dobra kmetijska zemljišča namesto za pridelavo hrane namenjajo pridelavi goriv, pa vendarle, zakaj se odločamo za to, da povračil v biodizel ne bo več, ne spreminjamo pa vprašanj povračil vplačanih energentov za transport. Jaz vem, da se vsaka vlada boji organiziranih tovornjakarjev, tudi sam poznam gospoda Andreja Klobaso, ki zelo rad zagrozi s kakšnimi zaporami prestolnice in to je seveda realna grožnja, ampak je tudi potreba po pogovarjanju in dogovarjanju, ker imajo ti isti prevozniki tudi povsem opravičena in legitimna pričakovanja, da država določeno vprašanje uredi, na drugi strani pa ima država tudi korenček z vprašanjem, ali bo kaj naredila na trošarinski politiki. Ker mene namreč vznemirja eno vprašanje in to je vprašanje enakosti pred zakonom. Zakaj Jože Horvat, ki se dnevno vozi iz Prekmurja v Ljubljano in tanka isti dizel, tega dizla in plačane trošarine ne more dobiti povrnjene nazaj? Zakaj pa nek prevoznik, ki s tem pravzaprav opravlja svojo gospodarsko dejavnost, to trošarino dobi delno povrnjeno nazaj? Zakaj smo neenaki pred zakonom? Ne pozabimo, tudi to so spodbude, ki pravzaprav Slovenijo delajo za atraktivno tranzitno državo in od tega tranzita, kot ugotavljate, pravzaprav Slovenija nima nič drugega kot škodo. In jaz soglašam s tem, da bi kot tranzitna država morali imeti tudi eno strategijo naše tranzitne politike in to vprašanje bi moralo se začeti pri vinjetah, kjer smo že zdavnaj opustili načelo "onesnaževalec plača". Pa avtocest nimamo samo zato, da jih odplačamo, v mnogih državah so avtoceste namenjene tudi temu, da ustvarijo finančni presežek za državo. V Sloveniji smo očitno od tega zaradi potrebe določene opcije, da zmaga na volitvah leta 2008, odstopili. In še danes, kljub temu, da je bilo nekaj premikov v tej smeri, imamo v tranzitnem pogledu podpovprečno trošarinsko obremenjen tranzit. Jaz mislim, da je na te stvari pač potrebno pogledati stvarno. Oprostite, jaz tukaj ne vidim velikih idejnih razlik, ne glede na to kaj pravi opozicija, so doslej vse vlade dvigovale trošarine zato, da so reševale fiskalne izide te države. Vse. Od Pahorjeve, ki je bila podvržena ostri kritiki Janševe opozicije do Janševe vlade in da, tudi vlade Alenke Bratušek. Za vse velja, da so v določenih primerih in pravzaprav kot konstanto dvigovale tudi trošarinsko obremenitev goriv. Zato jaz mislim, da se, da nam to ustvarja neke pogoje, da se o tem relativno trezno in neobremenjeno pogovarjamo in res pogledamo, ali s trošarinsko politiko, kot jo imamo, ustvarjamo več škode kot na drugi strani koristi. Jaz sem za to razpravo povsem odprt, seveda pa bo tej razpravi potrebno dodati tudi nek drug izziv, in to je vprašanje na kakšen način voditi javnofinančno konsolidacijo te države, z upoštevanjem dejstva, da pomenijo trošarine nezanemarljiv vir tega državnega proračuna. Jaz torej predlaganih amandmajev opozicije na tej točki ne bom podprl, ker razumem, da je predlagana trošarinska politika pač izhod v sili, s katerim smo soočeni zaradi znanih odločitev Ustavnega sodišča.
Hvala lepa. Gospod Pogačnik je želel repliko. Izvolite.
Spoštovana predsedujoča, hvala za dano besedo. Samo toliko kolegu gospodu Frangežu. Piše še leto 2014. Vi ste že eno leto v vladi. Vi ste poslanec koalicije in ne razumem, zakaj niste dali tega amandmaja glede trošarin na vino. Tukaj ste imeli 20 minutno razpravo, jaz mislim, da bi, če bi temu bilo tako, lahko prepričali svoje koalicijske kolege. Imate škarje in platno v svojih rokah. Glede konsolidacije javnih financ in proračuna, pa bom še enkrat dal vam v premislek, predno ne podprete amandma SDS, ker jaz mislim, da amandma SDS zagotavlja višje prihodke v proračun iz naslova trošarin.
Hvala lepa. Še ena replika. Izvolite gospod Vizjak.
Hvala lepa. Če sem česa vesel, sem vesel, kadar poslanci in konkretno gospod Frangež, povedo svoje jasno stališče. Vesel sem zelo jasnega stališča gospoda Frangeža, ki mimogrede prihaja iz ene izmed treh vinorodnih dežel, to je iz Podravja, konkretno iz Maribora, da zagovarja uvedbo trošarin na vino in se sprašuje in pravzaprav pri tem omenja celo mene, kako to, da niso že doslej uvedene in kakšna je razlika med trošarino na pivo in zakaj ne bi bilo iz tega naslova tudi trošarine na vino. Iz preprostega razloga, gospod Frangež. Skozi trošarinsko politiko se slika tudi politika vlade na splošno do določenih panog gospodarstva. Če jemljemo gospodarstvo v širšem smislu in vanj vključimo tudi kmetijstvo, je zelo jasno, da je Slovenija vinorodna dežela, da je ogromno slovenskega podeželja posajenega z vinogradi, da mnogo ljudi od tega živi in seveda, da je tudi konkurenca vina v Sloveniji, zlasti iz nekaterih sosednjih držav na jugu, takšna, da je seveda vprašljiv obstoj te panoge, če bi seveda šli na maloprodajnem trgu s trošarinami v neko drugačno smer oziroma v smer, kot jo vi predlagate. Se pravi, da bi bilo domače vino in vsi ti proizvajalci podvrženi tudi tem trošarinam. Naj vas spomnim, gospod Frangež, da se lahko tudi vino kupi čez mejo, tako kot se kupi cigarete, o katerih danes govorimo, če mislite to, kajti na slovenskem trgu bi bili vsi vinski izdelki seveda podvrženi trošarinam. To vem, da ste to želeli, ampak jaz vam želim povedati, da bi bili s tem vinski proizvodi v Sloveniji na slovenskih policah seveda manj konkurenčni v primerjavi s tistimi na tujih policah, se pravi v tujini. Torej, želim vam povedati, da se s tem slika tudi ena politika, ki ni blizu samo tej vladi, ki je bila blizu vsem dosedanjim vladam, zato nikoli ni bilo v Sloveniji trošarin na vino. In ne samo to. Jaz sem zelo vesel tudi vašega stališča, upam, da vas avtoprevozniki poslušajo, da bi vi kar z veseljem dodatno obdavčili oziroma odvzeli to pravico povračila dela trošarine avtoprevoznikom in s tem tudi to celo gospodarsko panogo pahnili na povsem druge preživetvene možnosti in pogoje. Glejte, gospod Frangež, taki lahkotni predlogi, kot jih imate vi, so blizu tej vladi. Predlaga nekaj, brez da bi analizirala učinke in brez da bi videla posledice, ki so lahko uničujoče za dele, ne samo gospodarstva, ampak tudi slovenskega podeželja. In če resno mislite, potem pa vložite amandma, ampak ga niste, torej želite tu z nekimi puhlicami [[…]]
Čas za repliko je potekel.
[[…]]pravzaprav vznemirjati marsikaterega, ki nas gleda in tudi nas poslance.
Hvala lepa. Še vidim željo po razpravi. Morda še kdo poleg gospoda Frangeža? Izvolite, gospod Frangež.
Morda smo se nekoliko narobe razumeli, gospod Vizjak. Najprej, to niso lahkotni predlogi. Jaz sem se pravzaprav v kontekstu trošarinske politike na polju energentov skliceval na skupno sejo treh odborov, kjer je politika z relativno visoko večino podprla sklepe, da naj vlada v roku treh mesecev pripravi svoj pogled na predloge zelene proračunske reforme, katere pomemben del je tudi vprašanje trošarinske politike. To ni igra na horuk, to ni uvajanje ukrepov čez noč, tri mesece so zelo razumna doba. Kot sva ugotavljala s kolegom Horvatom, je ta doba danes že nekajkrat presežena. In zato danes javno na seji Državnega zbora spominjam na tiste sklepe in mislim, da je Vlada še vedno dolžna in odgovorna, da Državnemu zboru na ugotovitve iz tiste razprave ustrezno odgovori, z izračuni, analitično, ne na pamet, ker na pamet si je mogoče politiko zlahka predstavljati, jaz pa v kontekstu teh vprašanj, pri katerih se zavedam tudi vprašanje konkurenčnosti slovenskega avtoprevozništva, seveda to tudi upoštevam. In če lahko povzamem nekatera moja stališča iz takratne razprave, menim, da ne čez noč ukinjati subvencij, pač pa ja, nakazati neko politično voljo, da postopoma, skozi daljše časovno obdobje vendarle ustvarimo tudi kakšne fiskalne prihranke. Veste, radi govorite o tem, da so alternative recimo izpadu davka na nepremičnine tudi zmanjšanje subvencij iz državnega proračuna. Pogosto sicer merite pri tem na subvencije, ki jih država namenja gospodarstvu, ker verjetno skladno z zelo liberalnim pristopom smatrate, da so motnja samemu trgu. Številne ekonomiste slišimo ugotavljati, da pravzaprav ekonomsko niso smiselne, ampak tu govorimo o povsem čisti obliki subvencije, pri kateri prejemnik ne rabi izkazati nekega zaželenega družbenega ravnanja, ampak samo dejstvo, da tanka dizel. In to je to. In zaradi tega dobi povrnjeno trošarino nazaj. Gospod Vizjak, vi kot državljan – in kolikor vem, se dnevno vozite med svojim domom in Ljubljano – te trošarine ne dobite povrnjene nazaj. Hočem reči, tu je nekaj vprašanj, ki jih velja zgolj osvetliti in od Vlade terjati, da tisto, k čemur je bila zavezana, seveda tudi dostavi. Še na kratko o vinu. Raje popijem deci dobrega vina kot pivo, pa vendar moram ugotoviti, da ima tudi pivovarstvo v Sloveniji bogato tradicijo, da imamo izjemno močno pivovarsko panogo v tej državi in kolikor vem, je bila pravzaprav neka vaša vlada tej panogi izrazito naklonjena. Naj spomnim, v zelo čudnih in netransparentnih okoliščinah je neki pivovarni prodajala tudi kak časnik, tudi največjo trgovino v državi in podobno. Tako verjamem, da bi bilo smiselno osvetliti tudi ta vidik.
Hvala lepa. Mislim, da smo zdaj zaključili razpravo o 3. in 9. členu oziroma amandmajih. Prehajamo na 7. člen in amandma Slovenske demokratske stranke. Prosim, če želi kdo razpravljati, odpiram možnost za razpravo. Prosim za prijave. Gospod Vizjak, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa. Spoštovani! Ta člen in naš amandma se nanašata na ambicijo Vlade, da del proračunskih prihodkov iz naslova trošarin pobere tudi s tem, da več ne vrača dela trošarine distributerjem oziroma proizvajalcem za delež biogoriv, ki so v navadnih, fosilnih gorivih. Torej, če zelo poenostavimo, distributerji oziroma prodajalci, ki nam prodajajo gorivo na bencinskih črpalkah, dobijo za delež biogoriva v prodanem gorivu vrnjene trošarine. Dobijo torej vrnjeno tisto, kar so zmešali v fosilno gorivo, ki se, mimogrede, uvaža, saj mi nimamo naftnih družb, ki bi črpale nafto in imele rafinerije, zato uvažamo naftne derivate. Doma proizvajamo biodizel ter bioetanol in to zmešamo po predpisih Evropske unije v gorivo, ki ga prodajamo na črpalkah, in potem za tisti delež, kolikor je biogoriva, dobijo distributerji vrnjeno trošarino. Zakaj je temu tako? Zaradi tega, ker je proizvodnja biogoriv dražja in hkrati tudi mešanje, pa tudi hramba ter ne nazadnje celotna manipulacija s temi biogorivi dražja, kot pa so stroški navadnih, fosilnih goriv, in vsled tega je ta subvencija nujna in logična, ker je to predpis, da se to mora zgoditi. Seveda sedaj Vlada pravi, da bo to odvzela. Zadeva bi bila še nekako logična, če bi lahko, ker te subvencije distributerji več ne bodo imeli – tega vračila trošarin, ne beri subvencije – seveda dvignili cene za svoje stroške, če bi lahko oblikovali cene na trgu v skladu z njihovimi stroški. Ampak ne. Poglejte, v reformnem programu je Vlada zapisala, kakšen način bo uvedla tudi pri korporativnem upravljanju ali upravljanju podjetij. Poglejte to zanimivost – mi imamo pri trgovcih z gorivi regulirane cene. Trgovci z gorivi se ne morejo s ceno prilagajati trgu, imajo s strani Vlade določeno ceno, kajti pomemben del cene je tudi marža in pomemben del cene je trošarina. Sedaj je Vlada odvzela tem trgovcem, tem distributerjem del trošarine, ki so ga do sedaj dobili vrnjenega, češ da bo s tem polnila svoj proračun. Kar pomeni, da je direktno vplivala na ekonomiko poslovanja podjetja, pri čemer podjetje ne more nič narediti. Nič. Ne more se prilagoditi temu, ker mu je nekdo pravzaprav iz žepa vzel neko zadevo, ki jo je doslej imel. Gre za podjetja, ki so tudi v zasebni lasti, imajo tudi zasebne delničarje. In vi meni govorite o nekem dvigu kulture upravljanja podjetij. Da Vlada direktno z administrativnimi oblastnimi ukrepi vpliva na poslovanje podjetij in s tem na žepe delničarjev, ki so lahko tudi mali delničarji, veliki ali kakršnikoli. Skratka, ta zadeva ni v skladu z elementarno kulturo upravljanja podjetij in ne da bi se Vlada sploh pogovorila s temi, na usodo katerih vpliva, to enostavno naredi. Še enkrat, jaz nimam nič proti tem, da se ta subvencija vzame, če ima podjetje na voljo potem tudi z drugimi ukrepi to kompenzirati. To je ena stvar, ki jo želim povedati. Druga stvar. Naj zopet opozorim na pomanjkljivo analizo učinkov teh predlaganih trošarinskih dvigov. Zakaj so bile doslej naftne družbe oziroma distributerji upravičeni do vračila dela trošarine za biogoriva? Zaradi tega, da so jih v skladu z direktivo tudi zagotavljala in da so pravzaprav izpolnjevala neke okoljske cilje, ki jih je EU sprejela. Vlada v svojem dokumentu oziroma zakonu o trošarinah, ki ga predlaga in ga danes sprejemamo, sploh ne analizira učinkov te poteze na to, ali bomo te okoljske cilje, ki jih moramo zagotavljati, sploh še zagotavljali in v kakšni meri. Ali bodo distributerji to mešali ali bodo začeli goljufati? In s katerimi drugimi ukrepi bo Vlada zagotovila, da bo dejanska vsebnost biogoriv v gorivih v predpisani meri? Ali bo poostrila nadzor? Kje ga bo poostrila? Kako? Kdo bo to izvajal? Pojavlja se, prvič, vprašanje oblastnega vmešavanja vlade ob reguliranih cenah, poudarjam, v poslovanje podjetij in drugič, v izpolnjevanje zagotavljanja okoljskih ciljev, ki smo jih dolžni spoštovati. Mislim, da je na to treba opozoriti. Prosim vas, ne primerjati Slovenije z Nemčijo, kjer so ukinili subvencije za biogoriva, seveda, ker Nemci lahko dvignejo cene goriv, ker nimajo reguliranih cen goriv. Mi imamo pa zabetonirane cene goriva oziroma cene pod kompetenco Vlade in hkrati posegamo v prihodke teh firm, ki so distributerji na slovenskem trgu. In pravimo, da je to nova kultura korporativnega upravljanja in spoštovanje recimo malih delničarjev ali kogarkoli. In ne nazadnje, jaz verjamem, ker se pač ne more poznati vpliva te poteze neposredno na cene naftnih derivatov, ker pač, kot sem povedal, Vlada regulira te cene. Se bo pa to gotovo poznalo pri poslovanju tega podjetja in pri cenah drugih storitev, ki jih ta podjetja, torej naftni distributerji, delajo. Poglejmo konkretno Petrol. Petrol poleg tega, da prodaja naftne derivate in tudi druge izdelke na bencinskih črpalkah, je solastnik polovice GEN-I, se pravi podjetja, ki prodaja električno energijo tudi drugim. Tam cene niso regulirane. Zakaj ne bi preko tega kanala nadomestil dela izpadov, kar pomeni, da se bo zaradi tega elektrika podražila, ker bo seveda Petrol sledil temu. Ali pa Petrol, ki je pomemben, ne največji, posamični, ampak pomemben lastnik Geoplina. Geoplin je grosist z zemeljskim plinom v tej državi in ne misliti, da bo to, kar delate, ostalo brez učinka na žepih Slovenk in Slovencev. Tako ali drugače bomo to plačali. In vi tu zatrjujete v oceni vaših vplivov, da to ne bo imelo posledice na žepe prebivalcev. Bo imelo! Ampak na tak način, kot sem vam nakazal, lahko da na še bolj sofisticiran način, ker družba ne bo pustila, da ste ji vzeli 30 milijonov ob nekaterih obvezah, ki jih ima, pri čemer pa ne more z drugimi ukrepi to nadomestiti. Še enkrat vas sprašujem, ali je to vaša kultura korporacijskega upravljanja v skladu z reformnim programom 2014–2015?
Hvala lepa. Še kdo želi razpravljati k 7. členu? Gospod Marko Pavlišič, izvolite. Amandma SDS k 7. členu.
Hvala za besedo. Tukaj govorimo o subvenciji za biogoriva in takrat, kadar ima nekaj oznako bio, je treba biti zelo previden. Saj poznate tisto o jabolkih. Tista velika in lepa so navadna, tista mala, kržljava so pa bio jabolka. Podobno je pri tem gorivu in tukaj moramo pošteno ugotoviti, iz kje izhaja to biogorivo, ki se meša v Sloveniji. Po mojih podatkih izhaja v glavnini iz Malezije in Indonezije, in sicer se dela iz palmovega olja in kot posledica tega se izsekavajo pragozdovi v teh krajih. Tu moramo pač pogledati resnici v oči in druga resnica povezana s tem je, kar je pokazala nedavna študija, tu pišejo mediji o tem, da se bodo na dolgi rok morda biogoriva bolje obnesla, ampak da pač trenutno povzročajo 7 % več emisij kot navaden bencin in »zato ne morajo spadati med manj škodljive in obnovljive vire«. To bo treba imeti v mislih pri tem, ko govorimo o tem, ali je treba te subvencije obdržati ali jih je treba ukiniti. In kot smo že v prejšnji debati povezani s trošarinami govorili, treba je spremljati, kaj se dogaja na posameznem področju in v skladu s tem potem ustrezno odreagirati. In tukaj gre za tovrstno reakcijo. Biogoriva so bila neka moda zadnjih nekaj let, zdaj so pač realni podatki pokazali, da ta moda ni bila ustrezna, zato je treba spremeniti politiko na tem področju. Prav veseli me, da ste omenili to glede subvencij in vplivanja delničarjev. Vprašajmo se, ali imamo res v tej državi subvencije zato, da subvencioniramo delničarjem dobičke? Ali je to pravi namen subvencij? Ja, seveda ima ukinitev subvencij vpliv na poslovni izid podjetij, ampak ali mi res potrebujemo podjetja, ki bodo imela svoj poslovni izid zaradi subvencij? Ko smo imeli debato o tem, ali dvigniti DDV oziroma kaj narediti zdaj, ko do dviga DDV ni prišlo, za kar smo se v Državljanski listi jasno zavzeli, je bila ena od bistvenih pripomb gospodarstva oziroma ukrepov gospodarstva, da naj se zmanjšajo subvencije. In ja, tu se absolutno strinjam. Subvencionirati nekoga zato, da lahko dela, ima morda včasih celo smisel, ampak v večini primerov pa tega smisla nima. In kot ste že sami rekli, tukaj ne gre za nič drugega kot za subvencioniranje delničarjev, sploh če pogledamo nazaj, kakšni so dejanski ekološki učinki tovrstnega subvencioniranja. Hvala.
Hvala lepa. K razpravi je prijavljen gospod Vizjak. Replika? Razprava.
Prvič, jaz se pravzaprav čudim, da gospod Pavlišič ne kandidira za evropskega poslanca, to je namreč evropska politika. [[oglašanje iz dvorane]] No, ali pa kandidira, ampak na zadnjem oziroma predzadnjem mestu. [[oglašanje iz dvorane]] Ja, ja, boste imeli tri. To, kar vi govorite, je del evropske politike. To so sprejete zaveze. Delež biogoriv mora biti v gorivih. Konec, pika. Gospod Pavlišič, če vi bolj skrbite za palmove gozdove kot za slovenski proračun, nam pač bog pomagaj, ampak to je del evropske politike in mi, spoštovani gospod Pavlišič, imamo predpise, s katerimi smo zavezali naftne distributerje, da smejo prodajati na slovenskem trgu, na Balkanu oziroma izven jih verjetno te zaveze ne držijo, da morajo mešati biogoriva v druga goriva. To se pravi, mi smo jim oblastno nekaj predpisali. Jasno je, da so ta goriva držaja, to vam je tudi predstavnica Trgovinske zbornice na odboru povedala. Torej, mi ne subvencioniramo nekoga zaradi tega, da obstane ali pa da je lahko, ampak zaradi tega, ker smo mu nekaj predpisali, da mora narediti. In fer je, če mu predpišemo neko neekonomsko obnašanje zaradi višjih razlogov, se pravi, zaradi razlogov varstva okolja, da mu to tudi kompenziramo. Tako je bilo vsepovsod po svetu. In tega ni bilo več po svetu, ko so se zadeve stabilizirale, ko so se ti stroški, investicije za to mešanje in to proizvodnjo izničile. Če so regulirane cene, je lahko naftni trgovec potem uravnal tudi cene na trgu. Mi pa naftnim trgovcem reguliramo cene in predpisujemo dražje obnašanje in vi pravite, da je to neka subvencija, proti kateri ste. Jaz sem tudi proti subvencijam, ki rušijo trg. Težko me boste pa prepričali, če vi oblastno, s predpisom določite nekomu, da mora uporabljati neke sestavine, ki so dražje, hkrati pa tega ne kompenzirate. O tem pravzaprav govorimo. In še enkrat, to ni moda zadnjih nekaj let, takšni so predpisi, to je treba spoštovati.
Hvala lepa. K razpravi je prijavljena še predstavnica Vlade mag. Mateja Vraničar, potem bomo razpravljali še ostali.
Hvala lepa za besedo. Najprej nekaj besed o amandmaju. 7. člen razveljavlja Pravilnik o plačilu trošarine za energente, ki so jim dodana biogoriva. Se pravi, gre za razveljavitev tehničnega predpisa, ki je posledica razveljavitve 54.c člena predloga zakona. Predlagani amandma, ki pravi, naj se tega pravilnika ne ukine z dnem uveljavitve zakona, ampak nekoč v daljni prihodnosti, mislim, da konec leta 2020, pravzaprav nima nobenega smisla. Kar se tiče obveznosti distributerjev pogonskih goriv v Sloveniji z vidika zagotavljanja biogoriv, ni res, da so dolžni mešati biogoriva v fosilna goriva. Njihova dolžnost je, da zagotovijo določen delež prodaje biogoriv glede na to, koliko prodajo fosilnih goriv na trgu. In mešanje biogoriv z dizelskim gorivom, je samo ena od oblik ponudbe biogoriv na slovenskem trgu. Ob uvedbi te obveznosti je bila smiselna tudi subvencija za takšno ravnanje. Nekaj podobnega smo uvedli v zvezi z nakupom ekološko ustreznejših avtobusov in tovornih vozil, ki uporabljajo motorje standarda Euro 6. Dokler ta standard ni bil zavezujoč, je bilo smiselno s subvencijami, z davčnimi oprostitvami spodbujati avtoprevoznike, da so takšna vozila nabavljali in imeli iz tega naslova tudi določeno davčno olajšavo. Ko je s 1. januarjem letošnjega leta standard Euro 6 postal obveza, taka subvencija izgubi smisel. Enako je tudi pri subvenciji za mešanje biogoriv s fosilnimi gorivi. Ob uvedbi ukrepa oziroma ob uvedbi možnosti, da se tako mešano gorivo pojavi na trgu, je smiselno spodbuditi to, da se biogoriva vmešavajo. Po določenih letih je treba pregledati, kakšen je učinek oziroma vpliv na dejansko porabo biogoriv v primerjavi z davčnim potroškom, torej z nižjim plačilom davka. In ocena Vlade je bila, pri pregledu vseh subvencij, ki jih dajemo na področju trošarin, da je to tista subvencija, kjer je ta vzročna veza najbolj rahla oziroma kjer je mogoče poseči z ukrepom ukinitve, ne da bi bistveno vplivali oziroma poslabšali položaj tistih, ki biogoriva dejansko dajejo na trg. V tem kontekstu smo pregledali tudi vse tiste ukrepe, ki so bili predlagani na področju trošarinske politike v zvezi s tako imenovano zeleno fiskalno reformo, o katerih sta govorila poslanca Horvat in Frangež, in ugotovili, da če bi na primer ukinili shemo komercialnega dizla, o čemer je bilo danes tudi govora, bi to pomenilo primanjkljaj za proračun v višini 62 milijonov evrov. Toliko približno prispevajo s trošarinami tuji avtoprevozniki, ki zaradi sheme komercialni dizel kupujejo pogonsko gorivo v Sloveniji, dobijo vrnjenega sicer 40 milijonov, ampak če bi to shemo ukinili, bi prišlo do učinka, na katerega ste v bistvu opozarjali, in zato tega predloga nismo predlagali. Podobno je tudi za drugi dve subvenciji, ki jih na področju trošarin pozna veljavna trošarinska zakonodaja, in sicer vračilo trošarin za stacionarne stroje, vključno z železniškimi tirnimi vozili in žičniškimi napravami, ter vračilo za kmetijsko in gozdarsko mehanizacijo. Upoštevaje te analize, ki so bile opravljene, je bilo pri tej subvenciji ocenjeno, da je glavni učinek subvencije zmanjšanje prihodkov državnega proračuna, manj pa vpliva sama subvencija na zagotavljanje ustrezne količine ponudbe biogoriv na slovenskem trgu in da je mogoče po toliko letih prehodnega obdobja zahtevano količino bioloških goriv na slovenskem trgu zagotoviti tudi brez te subvencije. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Gospod Marko Pavlišič, izvolite.
Hvala za besedo. Gospod Vizjak, zahvaljujem se vam za vašo skrb glede moje kandidature. Nekako smo dogovorjeni, da kandidiram, in to na tretjem mestu in se vam vnaprej zahvaljujem za vso podporo in tudi vaš glas, ker verjamem, da ste globoko v duši kot inženir tudi liberalec, tako da najlepša hvala vnaprej. Glede subvencioniranja je bilo že veliko povedanega. Petrol je imel lansko leto 84 milijonov dobička, to bo verjetno vplivalo na nek način na njihov rezultat, vendar gospodarska politika, kjer poslovni izid podjetij temelji na subvencijah in imajo te zelo velik vpliv na poslovni izid, vsekakor ni prava gospodarska politika. In tukaj moramo spremeniti ta način delovanja. Glede tega, koliko je to evropska politika in koliko ne, ker se to še vedno spreminja, bi pa rekel, da če bi bilo to res z evropsko direktivo določeno, potem mi te moči spreminjati to sploh ne bi imeli. Toliko.
Hvala lepa. Gospod Vizjak, imate repliko ali razpravo? Izvolite, imate razpravo.
Časa imam tako zelo malo. Torej, gospod Pavlišič, ne se bati, ne bom vas podprl na volitvah, tudi ne vašega prvega kandidata oziroma tistega, ki je na prvem mestu. Želim vam pa eno stvar povedati. Naftni trgovci in distributerji imajo več poslovnih sektorjev in ustvarjajo različne poslovne izide, in praviloma tam, kjer so zadeve regulirane, ustvarjajo slabše poslovne izide, si greste pogledati tudi padec prodaje naftnih derivatov v Republiki Sloveniji. Torej, spoštovana državna sekretarka, vaše teorije bi vse držale, če cene naftnih derivatov v Sloveniji ne bi bile regulirane. Res je, subvencionirati ima smisel nekaj, kar država predpiše, in poslovni subjekt ne more drugače, kot da to naredi. In v primeru naftnih distributerjev v Sloveniji je tako. V tujini so deregulirali tudi to obveznost in vračilo trošarin, ker so se morali po prehodnem obdobju vsi temu prilagoditi. V Sloveniji pa imajo predpisane cene in zaradi tega imajo predpisano vse poslovanje in vsled tega opozarjam, da je to zelo nizka kultura korporativnega upravljanja.
Hvala lepa. Ali bi želel še kdo razpravljati pri 7. členu? Ker vidim, da ni nobene želje po razpravi, zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora odločali danes v okviru glasovanj, in sicer pol ure po prekinjeni 7. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH ZAKONA O VOJNIH VETERANIH PO SKRAJŠANEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade. Izvolite, gospa Martina Vuk.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovani poslanke in poslanci! Predlagane spremembe Zakona o vojnih veteranih, ki so danes pred vami, se nanašajo na dve področji zakonske ureditve, in sicer na področje podeljevanja statusa društev v javnem interesu zvezam vojnih veteranov in financiranja njihove dejavnosti iz državnega proračuna ter na področje pravice do zdravstvenega varstva vojnih veteranov. Kar se tiče področja podeljevanja statusa društva, ki deluje v javnem interesu in financiranja dejavnosti, prinašamo pristojnosti in javnofinančna sredstva na Ministrstvo za obrambo. Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti je doslej podelilo status društva, ki deluje v javnem interesu na področju vojnih veteranov, devetim društvom ali zvezam, ki so bila na podlagi sklenjenih letnih pogodb sofinancirana, in sicer za izvajanje dejavnosti na področju socialno-zdravstvenega skrbstva za članstvo, za ohranjanje zgodovinskega izročila, za skrb za ohranjanje vojnih grobišč in za mednarodno dejavnost. Večina društev ali zvez vojnih veteranov pa ima tudi podeljen status društva v javnem interesu pri Ministrstvu za obrambo, ki nekatera društva vojnih veteranov in društva na področju obrambe in zaščite že obravnava, zato smo se odločili, da se zaradi vsebinske povezanosti, poenotenja in transparentnosti obravnave in sofinanciranja dejavnosti teh društev, katerih skupna podlaga delovanja je pretekla ali sedanja obramba in zaščita Republike Slovenije, stori prenos pristojnosti. S prenosom pristojnosti se bodo prenesla tudi sredstva za sofinanciranje dejavnosti društev in zvez vojnih veteranov, zato sam prenos ne predstavlja finančnih posledic v proračunu Republike Slovenije. Te spremembe, torej tako prenos glede podeljevanja statusa kot tudi financiranja, so bile v celoti usklajene s civilno družbo in z ministrstvom za obrambo. V zvezi s področjem pravic vojnih veteranov do zdravstvenega varstva pa se za vojne veterane predlaga možnost ponovne pridobitve pravice, ki je bila ukinjena z Zakonom za uravnoteženje javnih financ. Ob izpolnjevanju starostnega pogoja, so imeli namreč vojni veterani pravico do kritja stroškov zdravstvenega varstva, torej do kritja stroškov dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja iz javnih sredstev. Ta pravica je s sprejetjem ZUJF pripadla le socialno šibkim vojnim veteranom, torej tistim, ki so upravičeni oziroma izpolnjujejo pogoje za veteranski dodatek. S predlaganimi spremembami se, ko bo zagotovljena ustrezna gospodarska rast v Republiki Sloveniji, ponovno prizna pravica do zdravstvenega varstva iz javnih sredstev vsem vojnim veteranom, ne glede na višino prejemkov, ki jih sicer imajo. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Predlog zakona je obravnaval Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici odbora, dr. Andreji Črnak Meglič.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Gospa državna sekretarka s sodelavko, kolegice in kolegi, prav lep pozdrav! Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide je kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah Zakona o vojnih veteranih, ki ga je Državnemu zboru predložila Vlada s predlogom za obravnavo in sprejetje po skrajšanem postopku. Kolegij predsednika Državnega zbora je sklenil, da se predlog zakona obravnava po skrajšanem postopku, zato je odbor predlog zakona obravnaval na podlagi 142. člena Poslovnika. Pri delu odbora so sodelovali predstavniki predlagatelja z državno sekretarko v Ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, predstavnica Zakonodajno-pravne službe, predstavnik Državnega sveta, državni sekretar na Ministrstvu za obrambo, predsednik Zveze veteranov vojne za Slovenijo in predsednik Združenja Sever. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki k predloženemu besedilu ni imela pripomb. Komisija Državnega sveta za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide je v svojem mnenju, ki ga je na seji Odbora predstavil predstavnik Državnega sveta, predlog zakona podprla pod pogojem, da se vsebina v nadaljevanju zakonodajnega postopka na podlagi dogovora med predlagateljem in zainteresiranimi veteranskimi združenji dokončno uskladi. Z vloženimi in usklajenimi amandmaji, zlasti k 1. členu predloga zakona, to podpirajo v celoti. Amandmaji so bili vloženi k 1. in 4. členu. Predstavnica predlagatelja je v uvodni obrazložitvi predstavila predlog zakona, predstavnica Zakonodajno-pravne službe pa je na seji odbora podala pripombo na vložen amandma k 1. členu, saj na novo ureja natančnejša merila za financiranje dejavnosti društva, ki jih predpiše minister pristojen za obrambo. Zaradi določnosti je treba v prehodne in končne določbe dodati rok za sprejetje predpisa. Razprava je potekala predvsem o 1. členu in vloženem amandmaju koalicijskih poslanskih skupin, ki je bil pripravljen na podlagi dogovora med predlagateljem in zainteresiranimi veteranskimi združenji. Usklajen je prenos pristojnosti za priznanje društva v javnem interesu in financiranje društev vojnih veteranov z Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti na Ministrstvo za obrambo. Predlaga se, da se opredelitve dejavnosti javnega pomena in merila za financiranje teh dejavnosti ne spreminjajo. V nadaljevanju razprave je bilo postavljeno vprašanje glede financiranja članstva ter vprašanje, kako bo urejeno podeljevanje statusa društva, ki deluje v javnem interesu. Predlagatelj je pojasnil, da natančna merila predpiše minister, statusi, ki so bili podeljeni, pa se ohranjajo naprej. Predstavnika veteranskih organizacij sta poudarila, da predlog zakona podpirajo, še posebej glede dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja in da je amandma usklajen tudi z njimi. V nadaljevanju je razprava potekala tudi o 4. členu in vloženem amandmaju, s katerim se črtata drugi in tretji odstavek. Ta odstavka določata, da se bo začelo zagotavljati plačilo zdravstvenih storitev do polne vrednosti v okviru obveznega zdravstvenega zavarovanja šele, ko bo gospodarska rast presegla 2,5 % bruto domačega proizvoda. Državna sekretarka je povedala, da je ZUJF nekatere pravice začasno omejil, nekatere pa trajno. Pravica iz zdravstvenega zavarovanja je bila trajno črtana pravica, takojšnja vrnitev te pravice pa bi zahtevala več kot 12 milijon letno več, kar je zaradi finančne situacije države ta trenutek žal nerealna predpostavka. Da ta pravica pripada vsem vojnim veteranom, se strinjajo tudi veteranske organizacije, žal pa takojšnja uveljavitev ni mogoča, kar je simbolični dokaz, da ne gre samo za socialni korektiv. Predstavnika veteranskih organizacij sta menila, da je amandma korekten in velikodušen, vendar sta podvomila v njegovo možnost uresničitve oziroma realizacije. Seveda pa amandmaju ne nasprotujejo. Poudarila sta, da vojni veterani niso nikoli zahtevali, da bi glede na finančno situacijo države obdržali vse pravice, vendar pa je bil ZUJF predlagan mimo njih, brez kakršnegakoli dogovora in usklajevanja. Po končani razpravi je odbor sprejel amandma k 1. členu, ni pa sprejel amandmaja k 4. členu. Odbor je sprejel tudi svoj amandma, pripravljen je dopolnilni predlog zakona. Hvala.
Hvala lepa. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Prvi ima besedo gospod Jožef Horvat v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Kolegice in kolegi, spoštovani predstavnici Vlade! Krščanski demokrati smo hvaležni vsem Slovenkam in Slovencem ter slovenskim državljanom, ki so se na referendumu leta 1990 odločili za samostojno pot in se postavili v bran svoje domovine v času agresije Jugoslovanske ljudske armade. Hvaležni smo tudi vsem tistim, ki so za samostojno Slovenijo tvegali svoja življenja ali zdravje, premoženje in drugo, kar je pripomoglo k slovenski državni samostojnosti. Predlog zakona o spremembah Zakona o vojnih veteranih pristojnost za podelitev statusa društva, ki deluje v javnem interesu, z Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti prenaša na Ministrstvo za obrambo. Pretežni del delovanja društev in zvez vojnih veteranov je usmerjen k ohranjanju spomina na dejanja povezana z nacionalno samobitnostjo, obrambo nacionalnega ozemlja, torej na področju, ki sodi v delovno področje Ministrstva za obrambo. Krščanski demokrati podpiramo ustreznejšo sistemsko ureditev sodelovanja s civilno družbo, ki bo s tem omogočena. V Novi Sloveniji prav tako podpiramo rešitev, da se v letu, ki sledi letu, ko rast bruto domačega proizvoda doseže 2,5 % ponovno uveljavi pravica vseh vojnih veteranov do zdravstvenega varstva. Do takrat se bo pravica do zdravstvenega varstva še nadalje zagotavljala tistim vojnim veteranom, ki prejemajo veteranski dodatek ali izpolnjujejo pogoje za pridobitev veteranskega dodatka. Na seji odbora smo tudi podprli amandma SDS, da naj se pravica vsem vojnim veteranom vrne čim prej, v doglednem roku, pa koalicija temu žal ni bila pripravljena prisluhniti. Predlog zakona bomo poslanci Nove Slovenije podprli.
Hvala lepa. Naslednji bo stališče predstavil gospod Darko Jazbec, in sicer v imenu Poslanske skupine Pozitivne Slovenije.
Predsednica, hvala za besedo in lep pozdrav kolegicam in kolegom in predstavnikom Vlade! Novela Zakona o vojnih invalidih je v prvi fazi namenjena prenosu pristojnosti za podelitev statusa društva, ki deluje v javnem interesu, z ministrstva ,pristojnega za vojne veterane, na ministrstvo, pristojno za obrambo. Druga, za našo poslansko skupino izredno pomembna rešitev, pa je posledica sprejema Zakona za uravnoteženje javnih financ, ki je nekatere pravice omejil začasno, nekatere pravice pa je brez pravega razloga trajno omejil oziroma jih v tem primeru vezal na socialni status nekdanjega upravičenca, to je vojnega veterana. Govorim o pravici iz zdravstvenega zavarovanja, ki je pred uveljavitvijo Zakona za uravnoteženje javnih financ pripadala vsem, skladno s statusom vojnega veterana, in je bila oblika zahvale države za njihov prispevek v boju za njeno samostojnost. ZUJF je to pravico, kot rečeno, trajno omejil, z današnjo novelo pa to pravico sicer vračamo, vendar takojšnja uveljavitev zaradi finančnih razmer ni mogoča. Tudi zavrnitev amandmaja, vloženega s strani ene od opozicijskih poslanskih skupin na seji matičnega delovnega telesa, so predstavniki vojnih veteranov sprejeli z razumevanjem, saj je možnost njegove uresničitve vprašljiva. Vojnim veteranom se torej pravica doplačila premije dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja od 1. januarja 2013 zagotavlja le še selektivno. To je ob izpolnjevanju starostnega pogoja, dopolnjenih 55 let in pogoja za pridobitev veteranskega dodatka, čeprav ne gre za socialni korektiv. Tak način uravnoteženja javnih financ je po naši oceni nesprejemljiv, saj je uveljavitev ZUJF nesorazmerno posegla tudi v pridobljene pravice vojnih veteranov. V Poslanski skupini Pozitivne Slovenije nas veseli, da je vlada sledila preteklim naporom tako Pozitivne Slovenije kot Socialnih demokratov, ki sta takrat še v opoziciji skušali odvzem pravic vojnim veteranom urediti skladno z gospodarsko rastjo, kar bomo danes tudi potrdili. Iz navedenega skledi, da bomo predlog novele Zakona o vojnih veteranih podprli. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil mag. Štefan Tisel. Izvolite.
Vsem lep pozdrav. Spoštovana podpredsednica Državnega zbora, spoštovani predstavnici ministrstva, poslanke in poslanci! V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke Predlogu zakona o spremembah Zakona o vojnih veteranih ne nasprotujemo. Predlog novele zakona prenaša pristojnost za podelitev statusa društva, ki deluje v javnem interesu, društvu ali zvezi vojnih veteranov in pristojnost za sklenitev pogodbe o financiranju dejavnosti z Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti na Ministrstvo za obrambo. Druga sprememba pa se nanaša na pravico vojnega veterana do plačila dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja po dopolnjenem 55 letu starosti. Z zakonom o uravnoteženju javnih financ so veterani s 1. 1. 2013 izgubili to splošno pravico. Pravica do plačila dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja pa je zagotovljena vojnim veteranom, ki prejemajo veteranski dodatek ali izpolnjujejo pogoje za pridobitev veteranskega dodatka. Po noveli Zakona o vojnih veteranih pa bodo upravičeni doplačila dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja vsi s statusom vojnega veterana, vendar šele v tistem letu, ki bo sledilo letu, ko bo gospodarska rast presegla 2,5 % bruto domačega proizvoda. Glede na znane napovedi o gospodarski rasti gre za predlog, ki teh pravic ne bo vrnil vsaj do leta 2017 in gre pri predlogu zakona v tem delu za, milo rečeno, zavajanje veteranov. Če obstaja resen namen zakonodajalca, da obseg veteranskih pravic razširi, ga lahko razširi takoj ali pa se določi realnejši rok za začetek uporabe spremembe zakona. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke samo že na seji Odbora za delo, družino in socialne zadeve in enake možnosti predlagali amandma, da pravico veterani uveljavijo takoj. Predlog je bil na odboru zavrnjen. Zato pa Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke na plenarnem zasedanju ponovno vlaga enak amandma. Če bo ta amandma sprejet, potem ne bo zadržkov, da bi Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke novelo zakona tudi podprla. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavila dr. Andreja Črnak Meglič.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Ponovno pozdravljeni! Zakon o uravnoteženju javnih financ je posegel tudi v pravico do zdravstvenega varstva vojnih veteranov, ki se je zagotavljala vsem vojnim veteranom, ki so dosegli starostni pogoj po Zakonu o vojnih veteranih, in jo omejil zgolj na socialno šibkejše vojne veterane. Predlagana novela predlaga spremembo te odločitve in ponovno priznavanje pravice, ki je ne veže več na pogoj višje gospodarske rasti, ki bo ponovno omogočila izplačevanje te pravice v polnem obsegu in uresničitev posebnega ustavnega varstva tudi upravičencev, ki niso socialno ogroženi. Z uveljavitvijo Zakona za uravnoteženje javnih finance se je nesorazmerno poseglo tudi v pridobljene pravice vojnih veteranov. Socialni demokrati smo skupaj s poslanci Pozitivne Slovenije že takoj po sprejemu ZUJF posegli in predlagali novelo zakona, ki bi pravice vojnim veteranom ponovno vrnila. Vendar pa novela zakona ni bila sprejeta, zato smo bili tudi med podporniki zakona, ki so ga v Državni zbor predložili na podlagi podpisa 5 tisoč volivcev. Že takrat smo opozarjali, da z odvzemom pravic Zakon o vojnih veteranih izgublja svoj namen, ker je postalo najbolj očitno z ukinitvijo edine materialne pravice, plačila premije dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja. Menimo, da prejemki vojnih veteranov in žrtev vojn ne bi smeli biti socialne narave, ampak naj bi pomenili priznanje Republike Slovenije za prispevek, ki so ga vojni veterani dali za svobodo in samostojno Slovenijo. Poseg takratne vlade v pridobljene pravice je veterane prizadel in razvrednotil njihov prispevek v ta namen. Socialni demokrati smo mnenja, da je bil ta poseg nepravičen. Ne le zato, ker je zmanjšal krog upravičencev, pač pa tudi zato, ker je ukrep opredelil kot ukrep trajne narave. Druge podobne pravice je ZUJF zgolj omejil in njihovo ponovno uveljavitev vezal na leto po letu, v katerem bo gospodarska rast dosegla 2,5 % bruto domačega proizvoda. Tudi predlagana novela Zakona o vojnih veteranih sledi podobni intenci in ponovno uveljavlja enak pogoj za pridobitev pravice na gospodarsko rast. Socialni demokrati podpiramo tudi drugo spremembo, ki jo uvaja zakon, in sicer prenos pristojnosti za priznavanje statusa društev v javnem interesu in financiranje društev vojnih veteranov z Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti na Ministrstvo za obrambo. Socialni demokrati torej napovedujemo podporo temu zakonu. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Jakob Presečnik.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Gospa državna sekretarka s sodelavko, kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke pozdravljamo predlog tega zakona. Na eni strani prenaša pristojnost za dodelitev statusa društev, ki delujejo v javnem interesu, z ministrstva, pristojnega za vojne veterane, to je Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, na ministrstvo, pristojno za obrambo. To je razumljivo, tudi po naši presoji, saj je pretežni del delovanja teh društev ali zvez vojnih veteranov usmerjen k ohranjanju spomina na dejanja, povezana z nacionalno samobitnostjo, obrambo nacionalnega ozemlja in s podobnimi izrazi, in je normalno, da to področje pokriva Ministrstvo za obrambo. Pri tem naj poudarim, da bomo podprli amandma kolegov iz Poslanske skupine SDS k 1. členu, saj je treba spoštovati ustavno določeno pravico do združevanja v društva ter enakost vseh članov. Pojmovanje financiranja na tak način, glede na število članov vojnih veteranov, je po naši presoji diskriminatorno v primerjavi z drugimi veteranskimi društvi, pa tudi zaradi ločevanja med člani društva. Predlog sprememb zakona zagotavlja tudi plačilo zdravstvenih storitev do polne vrednosti v okviru obveznega zdravstvenega zavarovanja, ampak to šele, ko bo gospodarska rast presegla 2,5 % bruto domačega proizvoda. Vendar gre glede na znane napovedi o gospodarski rasti seveda za predlog, ki teh pravic ne bo vrnil vsaj do leta 2017, gre na nek način za zavajanje veteranov in na drugi strani tudi za naše neresno delo. Predlog je seveda všečen, ampak, kot rečeno, nima prave realne vrednosti, glede na predvidene podatke, kdaj bo gospodarska rast dosegla ta odstotek. Verjamem pa in v to sem prepričan, da podpirajo takšno rešitev tudi veteranske organizacije, da se s to rešitvijo strinjajo, ker je to nek simboličen dokaz, da ne gre za socialni korektiv, pač pa za neko priznavanje zaslug za osamosvojitev, za dogodke, ki so se dogajali v okviru naše polpretekle zgodovine. Zaradi vsega navedenega bomo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke predlog podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavila mag. Jana Jenko.
Hvala za besedo. Vsem skupaj prav lep pozdrav! Ob obravnavi tematike, ki jo obravnava predlagan Predlog sprememb Zakona o vojnih veteranih in je bila vključena v predlog za spremembe Zakona za uravnoteženje javnih financ, se je ta vlada zavezala, da bo materijo zdravstvenega zavarovanja vojnih veteranov, tako kot je pravilno s pravno-sistemskega vidika, uredila v Zakonu o vojnih veteranih. Ta predlog v tem delu torej sledi obljubi vlade, zato ga bomo v Poslanski skupini DeSUS podprli. Naša poslanska skupina podpira predlog zakona tudi v drugi vsebinski spremembi, ki se nanaša na prenos pristojnosti za podelitev statusa društva s področja dejavnosti vojnih veteranov z Ministrstva za delo na Ministrstvo za obrambo. S tem se v Poslanski skupini DeSUS strinjamo zato, ker je pretežni del delovanja teh društev usmerjen k ohranjanju spomina na dejanja povezana z nacionalno samobitnostjo, obrambo nacionalnega ozemlja in samostojnosti ter k razvoju obrambnega področja. To pa je tematika, ki po svoji vsebini dejansko bolj sodi v delovno področje Ministrstva za obrambo. Kot rečeno, poslanke in poslanca DeSUS bomo predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 22. aprila 2014. V razpravo dajem 1. člen ter vloženi amandma Poslanske skupine SDS. Želi kdo razpravljati? Želi razpravljati. Besedo ima mag. Štefan Tisel.
Lep pozdrav vsem! V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo vložili amandma tudi k 1. členu, da bi izboljšali status članov in pa seveda, da bi preprečili neustavnost tega člena. Pri četrtemu odstavku smo pripravili spremembo: "Z društvom ali zvezo vojnih veteranov s statusom društva v javnem interesu minister, pristojen za obrambo, sklene pogodbo o financiranju njihove dejavnosti iz sredstev državnega proračuna na podlagi izpolnjenih meril za financiranje dejavnosti iz državnega proračuna, ob upoštevanju zlasti programa društva in zveze vojnih veteranov, ki zagotavlja dejavnost javnega pomena, števila članov ter na podlagi porabe sredstev preteklih dveh let za dejavnosti javnega pomena iz prejšnjega odstavka." V dosedanji besedni zvezi "števila članov vojnih veteranov" je število nedoločeno do te mere, da ne zadosti ustavnemu kriteriju, da morajo biti merila in kriteriji za podzakonske akte določene že v zakonu. Ni namreč jasno v kolikšni meri se upošteva člane, ki so vojni veterani in tiste člane, ki to niso. To pomeni nesorazmerno diskrecijo izvršne veje oblasti pri neopredeljenem odločanju o pravicah financiranja. Poleg tega izvrševanja dejavnosti društev v zvezi s celotnim namenom 1. člena tega zakona ne more biti odvisna samo od števila vojnih veteranov, saj se z vidika Ustave Republike Slovenije lahko v društva združujejo tudi osebe, ki niso vojni veterani in izvajajo dejavnost po tretjem odstavku 1. člena tega zakona v javnem interesu. Hkrati pa omejitev financiranja glede na število vojnih veteranov pomeni diskriminacijo financiranja pri izvajanju namena določenega s tem zakonom, saj na primer društvo veteranov iz prve svetovne vojne po tem kriteriju ne bi moglo imeti članov vojnih veteranov, prav tako bi po tem kriteriju na primer Združenje zveze borcev narodne in udeležencev osvobodilne borbe dobivalo vedno manj sredstev glede na vedno manjše število veteranov. Druga sprememba, ki je predlagana z amandmajem, je črtanje upoštevanja premoženja društva ali zveze vojnih veteranov. Z amandmajem se predlaga, da se pri določanju financiranja društev ali zvez namesto premoženja upošteva dejanja realizacija porabe sredstev v preteklih dveh letih, pri čemer gre za realizacijo za dejavnosti javnega pomena v kontinuiranem obdobju. Upam, da boste ta amandma podprli, ker samo izboljšuje status članov. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati pri prvem členu in vloženem amandmaju? [[Da.]] Besedo ima dr. Ljubica Jelušič.
Najlepša hvala za besedo, spoštovana podpredsednica! Jaz sem sicer pričakovala, da bo Vlada najprej povedala mnenje glede tega predloga amandmaja, ampak ker se nihče drug ni javil, bi pa jaz vendarle postavila nekaj vprašanj oziroma dilem v zvezi z amandmajem, povedala pa bi tudi nekaj stvari v zvezi s celotnim 1. členom. Najprej bi opozorila na to, da se četrti odstavek 1. člena s predlogom, ki ga je Vlada pripravila, ni spreminjal in da je to, kar sedaj predlaga Poslanska skupina SDS, v bistvu novost, in da je ureditev, da se obseg financiranja določi tudi na podlagi števila članov veteranskih organizacij, veljala vse od obstoja Zakona o vojnih veteranih. Se pravi, da se mi zdi v tem trenutku malce neobičajno govoriti o tem, da gre za neustavno ureditev, kajti to neustavnost bi bilo potemtakem treba ugotoviti že kdaj v preteklosti. Namreč, ta kriterij je že zapisan v obstoječem zakonu in ga sedanja novela v ničemer ne spreminja. Jaz bi rada tudi opozorila na to, da je treba četrti odstavek vendarle razumeti kot kumulativnost več različnih pogojev, se pravi, da se obseg financiranja ne določi samo na podlagi števila članov, kar bi se zmotno lahko sklepalo glede na sedanji predlog tega amandmaja oziroma njegovo utemeljevanje, ampak se določi glede na več različnih stvari, predvsem na podlagi meril, ki jih že itak določa državni proračun, potem se upošteva zlasti, ta odstavek člena pravi zlasti, program društva ali zveze vojnih veteranov, potem pa se upošteva tudi število članov vojnih veteranov in seveda tudi premoženje, ki ga ima v lasti društvo oziroma zveza vojnih veteranov. Postavi se tudi vprašanje, ko predlagate, da naj bi se sedaj uveljavilo načelo, torej nov kriterij financiranja glede na realizacijo v preteklih dveh letih, torej dejansko porabo v preteklih dveh letih, kjer jaz vidim eno pomembno dobro stran. In sicer, opozarjate na to, da bi moralo veteransko društvo kontinuirano delovati in takega, ki kontinuirano deluje ,je treba podpreti. Se pa postavi vprašanje, kaj pa narediti s tistimi, ki se šele ustanovijo in ne morejo pokazati, da so bila aktivna v preteklih dveh letih. Mislim, da je bil eden od problemov financiranja delovanja enega zadnjih veteranskih združenj prav v tem, da ko se je določalo obseg njegovega financiranja ni bilo mogoče pogledati v neko zgodovino, koliko je bilo to društvo v preteklosti financirano. Ampak pustimo sedaj ob strani te razprave o različnih društvih, mislim, da velja vendarle upoštevati dejstvo, da je bil doslej ta obseg financiranja po veljavnem zakonu o vojnih veteranih tudi po tem četrtem odstavku določen in da se je vsaj meni zdelo, tudi pred leti, da glede tega obsega financiranja ni prihajalo do težav. Bi pa v zvezi s celotnim 1. členom, zlasti s tem delom, ki govori o prenosu pristojnosti za veteranska društva in njihovo financiranje na Ministrstvu za obrambo, vendarle opozorila na eno zadevo, ki jo moramo imeti v mislih. Bilo bi prav, bi imeli mi danes pred seboj seznam vseh doslej ustanovljenih veteranskih društev in zvez. Potem bi nam bilo najbrž lažje razumeti, kar bom povedala sedaj. Opozorila bi tudi na eno zgodovino. In sicer, leta 2008 je takratna vlada že nameravala prenesti pristojnosti z Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve na Ministrstvo za obrambo za veteranska društva, kar se je dalo sklepati iz tega, da je v proračunu za leto 2009 sredstva za financiranje teh društev že predvidela pri Ministrstvu za obrambo. Ker pa potem zakonu na tej točki ni bil spremenjen, so šla sredstva iz proračuna Ministrstva za obrambo nazaj na Ministrstvo za delo in financiranje je potekalo naprej po starih, takrat veljavnih, pravilih. Zakaj je danes treba to odpreti? Rekli smo, da se na Ministrstvo za obrambo prenaša ugotavljanje delovanja društev v javnem interesu zaradi tega, ker praviloma pretežen del delovanja teh društev in zvez vojnih veteranov prispeva k ohranjanju spomina na dejanja povezana z nacionalno samobitnostjo, obrambo nacionalnega ozemlja, samostojnosti, razvoja obrambnega področja, torej vseh stvari, ki sodijo v področje delovanja Ministrstva za obrambo. Opozorila bi na dve društvi, ki bosta imeli verjetno težave v vsebinskem smislu, ni pa nujno, da bodo te težave zelo opazne. Najprej gre za Združenje Sever, ki je v bistvu združenje policijskih veteranov, katerih delovanje je vendar bolj skladno z nameni in interesi Ministrstva za notranje zadeve oziroma policije. Kot rečeno, v preteklosti ni bilo nobenih težav v zvezi s tem in Ministrstvo za delo je te reči zelo korektno opravilo in je bilo zelo objektivno, bomo rekli, oziroma uravnoteženo do vseh teh veteranskih društev in zvez. Potem pa je ena veteranska družba oziroma organizacija, za katero bi pa vsaj jaz, če drugi tu nimate teh težav, imela težave, ko bi bilo treba opazovati njen prispevek k ohranjanju nacionalne samobitnosti, ohranjanju spomina na dejanja, povezana z obrambo nacionalnega ozemlja in tako naprej, in sicer gre za Novo Slovensko zavezo. Moram reči, da dokler je bilo financiranje te organizacije plačano s strani Ministrstva za delo, nisem in ne bi imela nobenih osebnih težav, kajti zdi se mi, da Ministrstvo za delo lahko zelo objektivno opazuje delovanje vseh organizacij, ne glede na njihov prispevek k obrambi države oziroma nacionalni samobitnosti. Ko pa je to preloženo na Ministrstvo za obrambo, se je pa treba vendar zavedati dejstva, da se potem pričakuje, da vsa ta združenja in društva prispevajo k ciljem Ministrstva za obrambo in da se njihove cilje, cilje njihovega delovanja in razloge, zaradi katerih so nastali, upošteva pri delovanju Ministrstva za obrambo, kajti za to gre. Ministrstvo za obrambo pri svojem civilno-vojaškem ali civilno-obrambnem sodelovanju upošteva delovanje teh društev. Osebno bi bila pri tej organizaciji precej zadržana, če bi morala ta organizacija biti plačana s strani Ministrstva za obrambo, ampak kot vidim, teh zadržkov v preteklosti, v preteklem dogajanju okrog tega zakona in sprememb niste imeli, zato tudi jaz sedaj podpiram zakon, tako kot je predlagan. Mislim da glede dilem, ki jih je odprl amandma SDS k 1. členu, tudi četrtega odstavka v bistvu ni treba spreminjati, kajti upoštevati je treba, kot sem rekla, kumulativno vse pogoje za določanje obsega financiranja in ne samo števila članov veteranov. Hvala.
Hvala lepa. Besedo je želela gospa Martina Vuk, državna sekretarka na Ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti.
Hvala lepa. Sem hotela počakati cel krog, pa se potem oglasiti na koncu razprave o tem amandmaju, ampak je vendar prav, da povemo tudi stališče Vlade in Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti. Kar se zdi nam ključnega pomena in kar je treba poudariti, je predvsem to, da so pri spremembah tega 1. člena Zakona o vojnih veteranih ves čas sodelovala društva in zveze s statusom v javnem interesu in soglasno so bile potrjene oziroma sprejete te spremembe, ki so danes predlagane v zakonu. Ves čas tudi med temi društvi in zvezami poteka razprava glede teh kriterijev, kako jih spremeniti, kdaj bo pravilnik o dodeljevanju sredstev in tako naprej, in je bilo izrecno poudarjeno in rečeno, da ne želijo, da se v ta tretji, ali če mu zdaj rečemo četrti odstavek, kjer so določena merila, ki naj se jih zlasti upošteva pri podeljevanju sredstev, posega. Zato se nam zdi ad hoc rešitev, neka hitra rešitev, ki pač ni usklajena, težko sprejemljiva in tudi nekoliko nevarna za nadaljnji potek. Treba je pa poudariti še eno stvar. Kot je bilo že rečeno, ta merila, ki so navedena v zakonu, so merila, ki naj se jih zlasti upošteva pri tem, ko se bo pripravljal pravilnik. Pravilnik bo pa natančno določal, na podlagi česa in kako bo razdelil ta merila naprej, da bodo sredstva potem lahko transparentno podeljena. Kar se tiče prenosa na Ministrstvo za obrambo, je pa treba poudariti, da bodo na Ministrstvo za obrambo glede podeljevanja statusa in sofinanciranja prenesene zveze in društva, ki sodijo pod Zakon o vojnih veteranih. Nova Slovenska zaveza sodi pod Zakon o vojnih grobiščih, tako da to ostane na ministrstvu za delo. Ravno tako tisti, ki sodijo pod Zakon o vojnih invalidih, in tudi vse individualne pravice, torej socialne pravice, ki pripadajo vojnim veteranom in vojnim invalidom in tako naprej. To vse ostaja na ministrstvu. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o vloženemu amandmaju k 1. členu,? Želi. Gospa Sonja Ramšak, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Kolegice z ministrstva, poslanke in poslanci! Mislim, da predlagani amandma Slovenske demokratske stranke gre v smeri, kot bi že moral iti sprejeti zakon, o katerem danes – sicer danes govorimo o spremembah in dopolnitvah. Bom pa povedala eno stvar. Seveda je zdaj spadalo to v resor Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, res pa je tudi, da je že Ministrstvo za obrambo podeljevalo oziroma sodelovalo v postopku izdaje tega, da se je nekomu podelil status. Moram pa reči, da sem delala na teh zadevah in vem, da teh meril, ki izhajajo iz 5. odstavka tega zakona, do danes ni bilo in da če kaj, potem bi morali določiti tudi rok, do kdaj moramo izdelati ta, da mora pristojni minister izdati ta merila. Namreč, ne more biti v rokah nekoga, ki dela na teh zadevah, da odloča o tem, ali se nekomu podeli status ali ne, in da se lahko status dejansko podeli le na podlagi sprejetih meril. In vsi tisti, ki imajo do danes sprejet ta status, imajo dejansko status podeljen samo na tem golem, da iz njihovih programov izhaja, da spodbujajo domoljubno vzgojo in tako naprej in da nadaljujejo tradicijo slovenske osamosvojitve in podobno. Ampak konkretnih meril, po katerih se je status podeljeval, pa do danes ni bilo. Za amandma, ki ga Slovenska demokratska stranka predlaga, se mi pa zdi, da je tudi korekten že v tem, kajti ločevati med tem, da so v nekem društvu ali zvezi samo veterani vojne za Slovenijo – kaj pa ostali člani? Mislim, da društva delujejo v skupnem javnem interesu in da lahko imajo morda tudi samo tiste, ki nimajo priznanega statusa veterana, in mislim, da bi glede na našo ustavo, tako kot je že kolega predhodnik povedal, morali dejansko tudi to upoštevati in da je lahko morda celo kakšno društvo, ki jih nima vključenih ali pa je mogoče samo procent tistih, ki imajo priznan status veterana, pa je morda bolj aktivno kot pa marsikatero drugo društvo. Tako da mislim, da bi tukaj morali dati enake možnosti vsem ne glede na to, ali imajo vključene člane ali ne, ali pa nekako določiti, da morajo imeti vsaj 50 % veteranov, ki imajo priznan status veterana. Kar se pa tiče tega dodeljevanja sredstev, pa mislim, da je prvo, da se sploh sredstva lahko dodelijo in da se dodelijo na podlagi meril. Ali pa morajo biti ta objavljena v javnem razpisu. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati k 1. členu ter vloženemu amandmaju? [[Ne želi.]] Torej zaključujemo razpravo k 1. členu ter vloženemu amandmaju. V razpravo dajem 4. člen ter vloženi amandma Poslanske skupine SDS. Želi kdo razpravljati? Da. Mag. Štefan Tisel, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa. Lep pozdrav! Kot smo že na odboru predlagali amandma k 4. členu, pa ni bil sprejet, ga zdaj ponavljamo v Slovenski demokratski stranki. In sicer da se črtata drugi in tretji odstavek 4. člena. Drugi in tretji odstavek namreč določata, da se bo začelo zagotavljati plačilo zdravstvenih storitev do polne vrednosti v okviru obveznega zdravstvenega zavarovanja, se pravi dopolnilno zdravstveno zavarovanje, šele, ko bo gospodarska rast presegla 2,5 % bruto domačega proizvoda. Glede na znane napovedi gospodarske rasti gre za predlog, ki teh pravic ne bo vrnil vsaj do leta 2017 ali pa še dlje. Pri predlogu tega zakona gre v bistvu za zavajanje veteranov, in če imamo resen namen, jim takoj omogočimo, da se ta pravica razširi ali pa da se določi bolj sprejemljiv rok, določen, ne pa v meglo, leto 2017 ali pa še dlje. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Andreja Črnak Meglič.
Hvala lepa. Kaj naj rečem? Aj aj aj, dvojna merila. Dragi kolegi iz socialdemokratske stranke ali kaj ste že, SDS, to je pa res višek, no! Ko se je sprejemal ZUJF, ste poklestili celo vrsto pravic rekoč, da nimamo denarja. Predvsem intenzivni ste bili na področju družine. 7. in 8. razred otroškega dodatka, znižanje nadomestil za nego in varstvo otroka na 90 %, znižanje pravice oziroma upravičenosti za tiste, ki so prejemali paket za novorojenca in tako naprej. In mnoge od teh pravic ste vezali na to, da se ponovno vzpostavi gospodarska rast, in ta v letu, ki preseže rast 2,5 %, ponovno stopi v veljavo. Tako ste zapisali v ZUJF in to ste sprejeli. Tedaj smo dvakrat vlagali zakon. Prvič je bil zakon vložen skupaj s kolegi iz Pozitivne Slovenije, da se veteranom, ki jim načeloma tukaj ni šlo za denar, to so povedali tudi na seji odbora, ampak jim je šlo za to, da se jim je vzelo neke vrste dostojanstvo, moralno priznanje za to, da so prispevali k tej naši svobodi in osamosvojitvi. Za to jim je šlo. In to se jim je preprosto vzelo na trajni podlagi in omejilo samo na socialne upravičence. Tudi zdaj pravijo: ne gre nam toliko za to, da dobimo nazaj tisto materialno kompenzacijo, gre nam za to, da nam daste moralno priznanje za naš prispevek k slovenski samostojnosti. Zato so tudi sprejeli in tudi v svojem zakonu, vloženim s 5 tisoč podpisi, se je glasilo točno tako: v letu, ki preseže 2,5-odstotno rast BDP. In zdaj nam vsiljujete rešitev, za katero veste, da letno stane 12 milijonov in ki je v teh materialnih pogojih, v katerih danes smo, enostavno ne moremo zagotoviti. Čisto sprenevedanje, čisto politikantstvo. Rekla bom tako: zakon bomo v naši stranki sprejeli, potrdili, upam, da skupaj s kolegi iz koalicije, zato, ker menimo, da je treba to moralno priznanje vrniti. Še enkrat pravim, ne gre toliko za materialno kompenzacijo, kot gre za moralno priznanje. In bom citirala svojega očeta, na žalost že preminulega. 41 let je delal, bil je tudi partizan. Enkrat ni koristil ene bonitete iz svojega statusa partizanstva, ampak ko mu je bila odvzeta ta pravica, je bil tako globoko užaljen in je rekel: "A še to? Na koncu bomo totalno razvrednoteni mi in naš prispevek in to, da vsi mi lahko živimo najprej v svobodi zaradi vloge narodnoosvobodilne vojne, na drugi strani pa tudi zaradi vloge, ki so jo odigrali pri naši osamosvojitvi veterani vojne za Slovenijo." Za to gre, gospe in gospodje. In nehajte se sprenevedati in nabijati politične točke tam, kjer jih ni treba. Hvala.
Hvala lepa. Besedo je želel, če sem prav videla, gospod Marijan Pojbič.
Spoštovana gospa podpredsednica, to izvajanje, ki smo ga zdaj poslušali, ti lahko gre samo na bruhanje. Res ti lahko gre na bruhanje. Gospa, ki je zdaj tako vehementno, na tak način razlagala stvari, kako ji gre za vojne veterane, kako ji gre za to, da se slovenskemu človeku, slovenskemu narodu vrača neko dostojanstvo na eni strani, in na drugi strani sedi v koaliciji in podpira Vlado, ki to dostojanstvo iz dneva v dan uničuje na kubik! Na kubik! In ta gospa si dovoli tukaj norčevati in na tak način razpravljati, kot je razpravljala, da me je prizadela direktno. In mislim, da ne samo mene, ampak večino državljank in državljanov Republike Slovenije. To si ne more tukaj v parlamentu dovoliti, ne more! In ta zakon, ki ga je predlagala Vlada, kar se tiče vojnih veteranov za Slovenijo, ki jih izjemno podpiram – če bi podpiral nekatere tiste, ki so tudi v tej vladni koaliciji še danes živeči, potem Slovenije nikoli ne bi imeli, nikoli! Če ne bi bili taki, ki nam Slovenija resnično nekaj pomeni in ki smo bili pripravljeni, smo pripravljeni in delamo za to, da iz te Slovenije ne bi naredili hlapčevske države, kot počenja to sedanja vlada, da dela iz slovenskega naroda hlapčevsko državo! Narod v tej državi postane hlapec v lastni domovini! 81 % BDP smo dolžni, skoraj 30 milijard smo dolžni! Kaj pravzaprav še imamo svojega?! In vi si dovolite na tak način razpravljati. Definitivno si vojni veterani to zaslužijo, kar je tukaj zapisano, definitivno. Ampak ta zakon nikakor ni bil vložen zato, za neko moralno priznanje! To pa je sprenevedanje! To pa je zloraba! To pa je zloraba. In če vi govorite, da bo njim vrnjeno to šele, ko bo država dosegla 2,5 % bruto družbenega proizvoda, ob takšnih okoliščinah, ob takšnem funkcioniranju in ob takšnem delovanju Vlade in z vsem tistim, kar delate zato, da bi gospodarstvo okrevalo, delate čisto vse proti gospodarstvu! Z vsemi temi kaznimi, vsemi obremenitvami v zadnjem času, ki ste jih sprejeli za gospodarstvo, ne bomo dosegli naslednjih sto let 2,5 % bruto družbenega proizvoda. Naslednjih sto let! In kdaj bodo potem ti veterani dobili ta dodatek?! Kdaj, vas sprašujem. Kdaj?! Lepo vas prosim, ne zavajajte na tak način in ne govorite, da se mi sprenevedamo. Takrat, ko se je sprejemal ZUJF, so bile okoliščine popolnoma drugačne! Popolnoma drugačne! Niti približno se ne morejo primerjati s sedanjim stanjem, niti približno. Absolutno podpiram, da se slovenskim veteranom vrne to, kar je bilo odvzeto, podpiram, vendar takoj! Takrat bo ta zakon, ki ga je ta vlada predlagala, imel neko verodostojnost, če bomo to naredili takoj. Sicer gre samo za všečen zapis, ki pa našim veteranom ne bo prinesel popolnoma nič! Popolnoma nič! Od moralnega zadovoljstva, draga kolegica na drugi strani Državnega zbora, se pa res ne da živeti. Res se ne da živeti. Zato mi verjemite, lahko se smejite kolikor hočete, vi ste imeli možnost in priložnost pokazati, kaj zmorete. Dokazali ste, kaj zmorete – z vsemi novimi davki in uničevanjem slovenskega gospodarstva, slovenskega ljudstva, in ste naredili iz slovenskega ljudstva hlapce v lastni državi! To brezmejno zadolževanje – kdo bo to plačal?! Vsak otrok, ki se rodi, je že dolžan 15 tisoč evrov oziroma približno v tej višini. Kdo je to naredil?! Kdo?! Povejte mi, kdo! In vi s tako lahkotnostjo danes tukaj razpravljate in govorite oh in sploh in ah. Kot da smo mi neki zločinci, ki hočemo, da veterani to, kar je bilo odvzeto, dobijo vrnjeno, včeraj ste predlagali zakon, takoj. In v tem primeru bomo mi zakon podprli brez vsakega problema, z velikim veseljem in ponosom, za katerim stojimo. Stojimo tudi za tistimi, ki so Slovenijo osamosvajali. Sedaj v naši državi dobivamo občutek kot da tisti, ki smo Slovenijo in so Slovenijo osamosvajali, postajajo manjvredni državljani v tej državi. In da prvega obrambnega ministra te države, ko je bila Slovenija v vojni, sedaj poskušate na vsak način obsoditi. Ne govorim, da to dela Državni zbor ali pa Vlada Republike Slovenije [[...]]
Gospod Pojbič, nekoliko nižji ton razprave vljudno prosim. Imamo mikrofone.
O. K., se opravičujem. Ampak vseeno, če nam je kaj za samostojno Slovenijo, če nam je kaj za tiste ljudi, ki so za to samostojno Slovenijo bili v prvih vrstah, potem se dajmo temu primerno tudi obnašati. Potem se dajmo temu primerno tudi obnašati. In zaradi teh 12 milijonov, kot ste omenili, država pri vseh teh zadolževanjih, ki ste jih storili, ne bo propadla. Pri vseh teh zadolževanjih! Poleg desetine milijard, za kolikor ste zadolžili to državo, se dajte še za 12 milijonov zadolžiti, pa naj imajo veterani vojne za Slovenijo to, kar jim pripada! Šele takrat bom videl vašo verodostojnost, vašo kredibilnost in odgovornost do tistega, kar ste tu zapisali. Če pa bomo čakali na 2,5-odstotno gospodarsko rast, ob ukrepih, ki jih sprejema vlada Alenke Bratušek, bomo pa čakali še naslednjih sto let, in vojni veterani za Slovenijo od tega ne bodo imeli absolutno nič. Zato ne zavajajte, ne sprenevedajte se, povejte pravo resnico! Tu pa ni nobenega problema, če ta amandma podprete, saj smo stoodstotno vsi, ki v Državnem zboru stojimo, za to. Smo za to in bomo za to glasovali! Hvala.
Repliko ima dr. Andreja Črnak Meglič, seveda z razlogom.
Hvala lepa. No, najprej moram reči, da je kolega Pojbiča zopet zaneslo, pa pojdimo nazaj na dejstva. Kot sem rekla, naša stranka je v sodelovanju s Poslansko skupino SD takoj po sprejetju ZUJF vložila zakon, s katerim je želela vrniti pravico do dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja vojnim veteranom na podlagi dosežene stopnje rasti BDP. Pa ste jo mirno povozili. Potem so enak zakon vložili tudi vojni veterani. Tudi oni so vezali uveljavitev pravice na boljše gospodarske razmere. To se pravi, da to, kar mi počnemo tukaj, pravzaprav zasleduje to, kar so želeli tudi oni. In če vi trdite, da boste s temi 12 milijoni, ki jih boste zdaj takoj dali veteranom, povrnili njihovo dostojanstvo in popravili krivico – ja, zakaj za božjo voljo pa tega niste storili že prej, ko ste imeli priliko?! Zakaj mora to storiti neka druga vlada, ki ji izstavljate račun za to? Ne gre za to, da ne bi želeli tega vrniti. Absolutno jim želimo vrniti zato, ker je to univerzalna pravica, vendar je vezana na določene materialne pogoje. In vojni veterani so vam sami povedali, na seji so vam povedali, da sami v tem momentu ne pričakujejo te vrnitve zato, ker se zavedajo težkih gospodarskih razmer, v katerih je Slovenija, da gre njim bolj za to, da se jim prizna njihov prispevek. Za to gre. In to so njihove besede, gospod Pojbič, ne moje besede. In nisem nič zavajala in nisem nič okolišarila tako kot vi, ampak sem govorila dejstva in to, kar je res. Hvala.
Besedo ima gospa Martina Vuk, državna sekretarka. Gospod Pojbič, želite proceduralno? Izvolite.
Spoštovana gospa podpredsednica! Lepo prosim, da razložite Državnemu zboru, kaj ste mislili z "replika z razlogom". Lepo prosim obrazložite to, kar ste rekli. Vi ste to rekli in vas prosim, da obrazložite poslancem Državnega zbora, kaj pomeni "replika z razlogom". To ste vi rekli. Prosim, da to pojasnite.
Hvala lepa, gospod Pojbič. Očitno vas je zelo vznemirilo. Nekajkrat sem razmišljala, da bi vas ustavila ob takšnem kričanju, kot ste ga danes izvajali, in tudi žalitvah kolegice dr. Andreje Črnak Meglič na nekaj momentih, vendar sem se ustavila. Z razlogom pa zato, ker je poslovniški razlog, ki ga navaja 70. člen Poslovnika Državnega zbora, kdaj je možna replika. In z razlogom je bila zato, ker ste očitali in v svoji razpravi nekajkrat omenili dr. Andrejo Črnak Meglič. Zato sem poudarila "z razlogom", ker sem bila skoraj na tem, da vas dvakrat vmes ustavim, pa sem se premislila, ker ste se potem vsakič korektno tudi sami nekoliko nazaj potegnili. Toliko. Imate še kakšen postopkovni predlog? Izvolite.
Gospa podpredsednica, morda res govorim zelo glasno, drži. Morda sem take narave, takega karakterja. V tem ne vidim čisto nič narobe in čisto nič slabega. Najmanj, kar pa bi od vas pričakoval, pa je, da če ste poskušali mene opozoriti na to, da naj znižam glas in da ima dr. Črnak Meglič repliko z razlogom, bi bilo prav, da potem hkrati tudi njo opozorite, ker je tudi ona močno dvignila glas. V to sem prepričan ne samo jaz, ampak tudi drugi, ki sedijo v tem državnem zboru. In če bi imeli enake vatle do vseh in bi bili korektni, potem bi to, kar ste meni naredili, naredili tudi dr. Črnak Meglič. Za naslednjič upam in moj proceduralni nasvet je, da ste pri svojih odločitvah kot podpredsednica Državnega zbora objektivni.
Hvala lepa, gospod Marijan Pojbič. V repliki je bila dr. Andreja Črnak Meglič resnično na enakem vatlu kot vi. Ton je bil tudi nekoliko višji, vendar sem jo razumela, ker je bila verjetno nekoliko vznemirjena, in se trudim, da sem pri vodenju seje objektivna do vseh, saj ste vsi moji kolegi in kolegice. Besedo ima gospa Martina Vuk.
Hvala lepa. Bom skušala manj čustveno in bom navedla par dejstev. ZUJF je pravico do dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja, plačanega iz javnih sredstev, ukinil trajno za vse vojne veterane, razen za tiste, ki dobivajo veteranski dodatek ali pa izpolnjujejo pogoje, da bi ga lahko dobivali. Za vse ostale, in takih je približno 82 tisoč, če sem si prav zapomnila, je to pravico ukinil trajno. Ni je vezal na neko bodoče stanje, ni je vezal na neko gospodarsko rast, ni je vezal na takrat, ko bodo materialne zmožnosti, ampak jo je ukinil trajno. Zdaj to pravico vračamo vsem, seveda pod določenimi pogoji. In ja, finančna posledica je 12 milijonov. In ja, teh 12 milijonov danes nimamo, kar je razlog, da tega ne vračamo danes, takoj zdaj po sprejetju zakona. Vezano je na 2,5-odstotno gospodarsko rast, kar ni edina taka pravica, ki je vezana na to rast, ampak smo skušali poenotiti. Takrat bodo vrnjena izplačila tudi pri drugih pravicah, predvsem ukrepih družinske politike, ki so izjemno pomembni. In ja, gre za simbolno vrnitev. Simboli so hočemo nočemo pomembni in simbolna dejanja ravno tako štejejo. In za to gre. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Sonja Ramšak.
Hvala lepa. Jaz bom pa rekla, da zelo podpiram oba kolega, ki sta malo čustveno razpravljala zato, ker vem, da govorita iz srca in ne prirejeno oziroma narejeno, tako da upam, da bodo naše razprave v tem državnem zboru dovoljene tudi takrat, ko kolegi malo čustveno reagiramo, ker sem tudi sama čustveni človek, in včasih, ko me kakšna krivica zaboli, morda tudi povzdignem svoj glas. Je pa seveda potrebno to, da se spoštujemo. To pa je tisto, kar je osnova vsake razprave. Pa če se vrnem k amandmaju Slovenske demokratske stranke, kaj želimo s tem povedati. Ne strinjam se s predstavnico Vlade, ki je dejala, da vračate pravico, ki je bila trajno ukinjena. Nobena stvar ni trajno ukinjena, ampak takrat, ko je vlada, v letu 2012, sprejela spremembe z ZUJF, jo je ukinila zaradi tega, ker v proračunu ni bilo denarja, ker je bilo treba zagotoviti za druge socialne transfere. Takrat je bilo odločeno, da se ta pravica sicer tukaj ukine, ampak takrat, ko bodo v državnem proračunu zagotovljena sredstva, se bo ta pravica lahko vrnila. Ampak pravica, ki je ni mogoče uresničevati, v bistvu ni pravica. In to, kar vi počnete sedaj, ko ste vključili to – vem, da smo se tudi mi takrat v poslanski skupini sestali s predstavniki Zveze veteranov vojne za Slovenijo. Jaz jih tudi drugače podpiram, ampak če ti ne moreš nekomu te pravice dati, da jo sprejmeš in jo uresničuješ, to zame ni pravica, veste, spoštovana državna sekretarka oziroma sekretarka Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti. In korektno bi bilo – gre v bistvu res za reklamo, lahko rečete, tako kot ste včasih nam očitali, da smo sprejeli, da se za drugega otroka ne plačuje varstvo otroka in tako naprej. To so ti všečni manevri, ko pridobivate neko bazo volivk in volivcev v koaliciji. Ampak če bi imeli resen namen, bi rekli: Janez Janša in njegova vlada so naredili krivico vsem veteranom vojne za Slovenijo in vsem veteranom vrnemo to pravico takoj. 12 milijonov – kaj je danes 12 milijonov proti 450 milijonom, s katerimi rešujemo privatne banke? Je pa to veliko za tiste ljudi, za katere morajo danes nekatere ustanove zbirati denar, prispevke, hrano, da nahranimo tiste, ki so v Sloveniji lačni. Zakaj ne daste takoj, povišate socialne transferje, čeprav ravno iz vašega zakona, ki ga je sprejela neka druga vlada pred vlado Janeza Janše, se pravi vlada v obdobju 2008–2011? In posledice čutimo še danes pri vseh socialnih transferjih. In to, da čakajo na pravico iz teh socialnih transferjev ljudje dve leti ali več, da se uresničijo pritožbeni postopki, pa čeprav ste sedaj naredili eno všečno stran, kjer objavljate, v kolikšnem času koliko pritožb rešite. Ne govoriti, da ne podpiramo veteranov. Jaz sem sama veteranka. Pripadala mi je ta pravica, pa je nikoli nisem uveljavljala zato, ker sem rekla, da so drugi na slabšem. Ne uveljavljam pravice do dodatnega zdravstvenega zavarovanja in sem si sama vedno plačevala in me to tudi ni prizadelo. Pa sem poslanka sedaj dve leti, lahko rečem, prej pa nisem bila poslanka. Če res želite, da bodo veterani vojne za Slovenijo dobili tisto, kar jim pripada, se zamislite nad usodami tistih, ki so danes brezposelni, ki so danes brez socialne podpore, in tistim pomagajte. To bi bili potem tisti pravi ukrepi, ki jih lahko dajejo Socialni demokrati za socialno državo. Ta ukrep, ki ga prelagate v neskončno – morda nikoli ne bo 2,5. Jaz upam, da bo že jutri, ampak to, kar ste naredili, da takrat, ko bo statistični urad objavil, 1. januarja – in kaj piše v drugem odstavku? Piše: sprememba 15. člena zakona se začne uporabljati 1. januarja leta, ki sledi letu, v katerem Statistični urad Republike Slovenije ugotovi, da je gospodarska rast presegla 2,5 % bruto domačega proizvoda. Poglejte si napovedi. Dejansko to odmikate v prihodnost, in to ni prava pravica.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Ivan Vogrin.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Pravzaprav sem se bolj oglasil zato, da si zaslužim današnjo plačo, ker če ne bi čisto nič govoril, bi imel občutek, da si je res nič ne zaslužim, pa tudi sedaj je vprašanje, če si mi vsi zaslužimo. Bom povedal, zakaj. Ker sprejemamo katastrofalno slabe zakone. Poglejte, Zakon o sodnih taksah – višje sodišče je poslalo zahtevo za oceno ustavnosti in danes Ustavno sodišče piše Državnemu zboru, da se moramo izjasniti o zahtevi višjega sodišča. Zakon o dohodnini – odločbo Ustavnega sodišča, da se 90. člen razveljavi. 10. 4. nosi datum. Dame in gospodje, kaj delamo mi v Državnem zboru? Kaj delamo? Si zaslužimo plačo? Na drugi strani namesto državnih sekretarjev sedijo ljudje, ki niso ničesar izkusili, ki niso nikoli bili na položaju, da bi, tako kot minister Stepišnik, ki je moral oditi z ministrskega mesta, ker je ustvaril gospodarsko rast [[...]]
Mag. Ivan Vogrin, ali se lahko osredotočite na amandma?
Točno to bom sedaj naredil.
Prosim, vljudno.
Se opravičujem, gospa predsedujoča. Jaz sem sicer blago upal, da govorim o stanju v državi, in tudi ta zakon govori o stanju v državi. Zdaj pa glejte, sprejemamo slabe zakone in ta zakon je tudi slab zakon. Zakaj sprejemamo slabe zakone, me ves čas zanima. Jaz se dejansko študijsko ukvarjam in sem napravil analizo parlamentarnega dela dvajsetih let. Zdaj vam bom pa povedal, kaj sem ugotovil, v povezavi s tem zakonom. Slabe zakone imamo zato, in ta zakon je slab zato, ker je v parlamentu med 90 poslanci samo 34 poslancev takšnih, ki so kdajkoli delali v gospodarstvu. 16 poslancev je delalo in dela v javnem sektorju, 40 poslancev je pa delalo v državnem sektorju, in ta zbor – ima pravilno ime, Državni zbor – si je država naredila, državni aparat, da terorizira prebivalstvo. To je rešitev, to je res.
Mag. Vogrin, amandma, vljudno prosim.
Glejte, mislim, da sem povedal dovolj. Vsak si naj sam ustvarja mnenje, kakšne zakone mi sprejemamo. Ustavno sodišče jih razveljavlja, višje sodišče nastopa proti zakonodajalcu, proti Državnemu zboru. Pa čakajte. Pa dajmo se zresniti! Dajmo resno začeti delati. Še vedno me boli srce, zakaj je bil minister Stepišnik ob obetavni gospodarski rasti razrešen. Veste, zakaj? Ker je moteči faktor, ker je prišel iz gospodarstva. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Andreja Črnak Meglič.
Hvala lepa. Samo zaradi javnosti bi ponovno rada povedala, o čem se pravzaprav pogovarjamo. Dejstvo je, da je pravica do povračila stroškov dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja že zagotovljena vojnim veteranom, ki so socialno ogroženi. Pravica ostalim vojnim veteranom, ki je bila prej univerzalna pravica in odvzeta z ZUJF, pa naj bi se vrnila tedaj, ko bo povrnjena gospodarska rast. Ponovno ponavljam, da je ta vsebina identična in popolnoma usklajena s tistim, kar so vojni veterani vlagali na podlagi 5 tisoč podpisov v Državni zbor. To se pravi, da zasleduje njihova stališča in njihovo mnenje. Za to gre. In tudi za njihovo lastno spoznanje, da država v tem momentu sredstev, da bi pokrila stroške, ki bi pomenili vrnitev pravice takoj, nima. To se pravi, da je to njihov prispevek, in še enkrat bom rekla, poklon njihovim stališčem. Hvala.
Hvala lepa. Ali želi morda še kdo razpravljati pri tej točki? Gospod Pojbič, izvolite, imate besedo.
Hvala, spoštovana gospa podpredsednica. Torej, še enkrat ponavljam. Spoštovani člani Socialnih demokratov, če želite vojnim veteranom dobro in če želite resno narediti tisto, kar ste v ta zakon zapisali, podprite amandma, ki ga je predlagala Slovenska demokratska stranka, in sicer da se v zakonu zapiše, da bodo vojni veterani takoj dobili to plačano, kar je zapisano v tem zakonu. Naredite, podprite naš amandma in potem bo vse O. K., bomo vsi skupaj podprli ta zakon.
Hvala lepa. Bi še kdo želel razpravljati? Izvolite, gospod Branko Kurnjek.
Hvala za besedo, spoštovana gospa podpredsednica. Lep pozdrav vsem skupaj! Samo toliko, da bodo zadeve malo bolj jasne, bom citiral iz magnetograma dr. Tomaža Časa, predsednika Združenja Sever. Magnetogram je bil narejen na seji Odbora za delo, družino, socialne zadeve in invalide, kjer smo govorili o dotičnem zakonu. Citiram [[...]]
Gospod Kurnjek, vaš čas je potekel. Žal. Bi še kdo želel razpravljati od tistih, ki še imate čas za razpravo? Ne vidim nobene želje, zato zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, in sicer pol ure po prekinjeni 7. točki dnevnega reda. S tem tudi prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O POSTOPKU PRIZNAVANJA POKLICNIH KVALIFIKACIJ DRŽAVLJANOM DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE, EVROPSKEGA GOSPODARSKEGA PROSTORA IN ŠVICARSKE KONFEDERACIJE ZA OPRAVLJANJE REGULIRANIH POKLICEV OZIROMA DEJAVNOSTI V REPUBLIKI SLOVENIJI PO SKRAJŠANEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem skupaj! Spoštovani poslanke in poslanci! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o postopku priznavanja poklicnih kvalifikacij državljanom držav članic Evropske unije, Evropskega gospodarskega prostora in Švicarske konfederacije za opravljanje reguliranih poklicev oziroma dejavnosti v Republiki Sloveniji predvsem usklajujemo s spremembami evropske zakonodaje. Predvsem gre za uskladitev nacionalne zakonodaje s predpisi, ki opredeljujejo vstop Republike Hrvaške v Evropsko unijo ter predvsem razširitev kroga upravičencev do postopka priznanja poklicnih kvalifikacij, vzpostavljenega na podlagi direktive v skladu z nekaterimi področnimi direktivami. V skladu z navedenim je predlagana tudi sprememba določbe, ki opredeljuje upravičence do postopkov priznavanja poklicnih kvalifikacij, in v skladu s priporočili za bolj transparentno, jasno in seveda učinkovito zakonodajo smo znotraj tega spremenili tudi člen, predvsem s ciljem večje racionalizacije administrativnih postopkov za čezmejno oziroma začasno opravljanje storitev. Predlog zakona kot tak za državni proračun in za druga javnofinančna sredstva nima finančnih posledic. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Predlog zakona je obravnaval Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora pa dajem besedo predsednici dr. Andreji Črnak Meglič.
Hvala lepa. Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide je kot matično delovno telo obravnaval navedeni predlogzakona, ki ga je Državnemu zboru predložila Vlada s predlogom za obravnavo in sprejetje po skrajšanem postopku. Kolegij predsednika Državnega zbora je sklenil, da se predlog zakona obravnava po skrajšanem postopku, zato ga je odbor obravnaval na podlagi 142. člena Poslovnika. Pri delu odbora so sodelovali predstavniki predlagatelja z državnim sekretarjem Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, predstavnica Zakonodajno-pravne službe in predstavnik Državnega sveta. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona proučila z vidika njegove skladnosti z ustavo, pravnim sistemom in z zakonodajno-tehničnega vidika. K predloženemu besedilu je podala pripombe k 1., 2. in 3. členu. Na podlagi teh pripomb so bili vloženi amandmaji koalicije. Komisija Državnega sveta za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide je v svojem mnenju, ki ga je na seji odbora predstavil predstavnik Državnega sveta, predlog zakona podprla. Komisija ugotavlja, da glede na pojasnila pristojnega ministrstva uvedba predloga zakona ne bo negativno vplivala na cilje uvedbe omenjenega prehodnega obdobja za državljane Republike Hrvaške in da s tega vidika v nadaljnjih dveh letih, dokler bo trajalo prehodno obdobje, ni pričakovati dodatnih pritiskov na trg dela v Sloveniji. Predstavnik predlagatelja je na kratko predstavil predlog zakona, predstavnica Zakonodajno-pravne službe pa je povedala, da so v svojem mnenju opozorili na izrazito nedodelanost besedila, ki pa ga vloženi amandmaji, ki sledijo mnenju Zakonodajno-pravne službe, odpravljajo. Razprave ni bilo. Odbor pa je sprejel vložene amandmaje koalicijskih poslanskih skupin k 1., 2. in 3. členu. Pripravljen je dopolnjen predlog zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Sedaj sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Kot prvi bo stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke predstavil mag. Štefan Tisel.
Lepo pozdravljeni, spoštovana podpredsednica Državnega zbora, spoštovani predstavniki ministrstva, poslanke in poslanci! V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke ne nasprotujemo Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o postopku priznavanja poklicnih kvalifikacij državljanom držav članic Evropske unije, Evropskega gospodarskega prostora in Švicarske konfederacije za opravljanje reguliranih poklicev oziroma dejavnosti v Republiki Sloveniji. Zakon se sprejema po skrajšanem postopku in gre za uskladitev zakona z evropskimi predpisi, ki opredeljujejo tudi vstop Republike Hrvaške v Evropsko unijo. V osnovi zakon omogoča postopke priznavanja poklicnih kvalifikacij državljanom držav Evropske unije, Evropskega gospodarskega prostora in Švicarske konfederacije kot države pogodbenice. Z novelo zakona pa pridobijo pravico do postopkov priznavanja poklicnih kvalifikacij tudi državljani tretjih držav, če izpolnjujejo pogoj, da jim je ena od držav pogodbenic že priznala dokazila o formalnih kvalifikacijah in imajo tri leta poklicnih izkušenj v zadevnem poklicu na ozemlju države, ki je dokazila o formalnih kvalifikacijah priznala. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo novelo zakona podprli. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavila dr. Andreja Črnak Meglič.
Hvala lepa za besedo. Zakon, ki ga je predlagala Vlada Republike Slovenije, vsebuje manj zahtevne spremembe in dopolnitve z evropskim pravnim redom. Zakon se dopolnjuje z vsebino direktiv Sveta in Evropskega parlamenta s področja pravice do ustanavljanja in svobode opravljanja storitev zaradi pristopa Republike Hrvaške, direktivo o enotnem postopku obravnavanja vloge za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav za prebivanje in delo na ozemlju države članice ter o skupnem nizu pravic za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici, direktivo o spremembi direktive o priznavanju poklicnih kvalifikacij in uredbe EU o upravnem sodelovanju preko informacijskega sistema za notranji trg ter direktivo o standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da so upravičeni do mednarodne zaščite, glede enotnega statusa beguncev ali oseb, upravičenih do subsidiarne zaščite, in glede vsebine te zaščite. Sprememba zakona je potrebna zaradi poteka roka, določenega za prenos teh direktiv v nacionalni pravni red. Zato bomo Socialni demokrati ta predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Jakob Presečnik.
Še enkrat prisrčen pozdrav vsem prisotnim! Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Kolegice in kolegi! Pred nami je zakon oziroma spremembe zakona. Res je, da z njim že kar malo zamujamo, saj je država prejela tudi uradni opomin Evropske komisije zaradi nenotifikacije predpisov za prenos direktive, sprejete 13. maja lanskega leta zaradi pristopa Hrvaške. S predlogom zakona se torej delno prenašajo direktive in predlaga širitev kroga upravičencev priznavanja poklicnih kvalifikacij, tudi za vse državljane tretjih držav, če izpolnjujejo pogoj, da jim je ena od držav pogodbenic že priznala dokazila o formalnih kvalifikacijah in imajo tri leta poklicnih izkušenj v določenem poklicu. Kako bo to vplivalo na domači trg delovne sile in na gospodarstvo – sprašujemo se, ali smo sprejeli prave ukrepe, da ne bo negativnih posledic za zaposlovanje slovenskih državljanov. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke se ne moremo popolnoma strinjati z navedbami v obrazložitvi, da zakon oziroma spremembe zakona ne bodo vplivale na naše gospodarstvo, na socialno področje. Piše, da ne bo posledic na teh področjih. Mogoče to res drži do vključno leta 2016, ko še velja prehodno obdobje, in v tem času verjetno res ni pričakovati dodatnih pritiskov na trg dela v Sloveniji. Seveda pa je še odprto vprašanje, kaj bo po tem. Naj spomnim, da smo na to problematiko, torej na problem pritiska delovne sile iz sosednjih držav na naš trg, opozorili že ob obravnavi predloga zakona o uveljavitvi prehodnega obdobja za zaposlovanje in delo državljanov Republike Hrvaške v Republiki Sloveniji. To smo obravnavali ob vstopu Republike Hrvaške v Evropsko unijo. Dveletno obdobje se torej leta 2016 izteče. Opozorili smo, da je treba pozorno urediti problematiko prostega pretoka delavcev in priznavanja poklicnih kvalifikacij, zlasti na področju zdravstva, ter predlagali in podprli uvedbo tega prehodnega obdobja. Seveda pa, kot rečeno, ima vsaka palica dva konca, in ima dva konca tudi ta. Podpiramo predvsem možnosti, ki se odpirajo na drugi strani za naše državljane, ker se z implementacijo omenjenega sistema odpira možnost izdaje evropske poklicne kartice. Ne glede na vsa razmišljanja in pomisleke ob tem bomo zakon podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije gospa Marija Plevčak.
Hvala za besedo, predsedujoča. Vsem lep pozdrav! Glavni cilj tega predloga zakona je uskladitev naše ureditve z evropskimi predpisi na področju priznavanja poklicnih kvalifikacij državljanom držav članic Evropske unije, Evropskega gospodarskega prostora in Švicarske konfederacije za opravljanje reguliranih poklicev oziroma dejavnosti v Republiki Sloveniji. S spremembami zakona je treba pohiteti, saj smo s prenosom že v krepki zamudi in nas Evropska komisija že opominja. V zakonu gre za dvoje manjših sprememb, in sicer predlaga se širitev kroga upravičencev do postopkov priznanja poklicnih kvalifikacij tudi na vse državljane tretjih držav, če jim je ena od držav pogodbenic že priznala dokazila o formalnih kvalifikacijah in imajo tri leta poklicnih izkušenj v določenem poklicu. Druga sprememba zakona pa se nanaša na dopolnitev določbe o obveznosti pisne prijave pred prvim opravljanjem začasnih storitev, in sicer tako, da bi bila slednja nujna zgolj, če to zahteva sektorska zakonodaja. Glede na to, da smo lani tik pred vstopom Hrvaške v Evropsko unijo določili moratorij na prost pretok delovne sile za hrvaške državljane pri nas, je v zvezi s spremembami tega zakona treba omeniti še, da uvedba teh sprememb ne bo negativno vplivala na cilj uvedbe prehodnega obdobja za delo državljanov Republike Hrvaške. Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije podpira predlog zakona.
Hvala lepa. Še stališče Poslanske skupine Nove Slovenije. Predstavila ga bo gospa Iva Dimic.
Spoštovana predsedujoča, državni sekretar s sodelavci! S predlogom zakona, ki ga obravnavamo, se spreminja opredelitev upravičencev do postopkov priznavanja poklicnih kvalifikacij, kot jih prvotno določa direktiva 2005/36/ES. Predlaga se širitev kroga upravičencev tudi na vse državljane tretjih držav, če izpolnjujejo pogoj, da jim je ena od držav pogodbenic že priznala dokazila o formalnih kvalifikacijah in imajo tri leta poklicnih izkušenj v določenem poklicu. Dopolnjuje se tudi določbo o obveznosti pisne prijave pred prvim opravljanjem začasnih storitev, in sicer tako, da bi bila slednja nujna zgolj, če to zahteva sektorska zakonodaja. Predlagatelji trdijo, da predlagane spremembe in dopolnitve zakona predstavljajo zgolj delni prenos vsebine zgoraj omenjenih direktiv in da bo do leta 2016 treba izvesti njihov celovit prenos, kar pa bo terjalo bolj korenite sistemske spremembe ter prenovo celotne zakonodaje na tem področju, vključno s podzakonskim aktom. Krščanski demokrati menimo, da bi bilo smotrneje že ob tej obravnavi izvesti celovit prenos vsebin direktiv, ki jih predlagatelji navajajo. Zavzemamo se za vključitev evropskih standardov v našo delovno zakonodajo v zvezi z zagotavljanjem delovnih razmer, delovnega časa, dopustov, varstva pri delu, pogojev za zaposlitev oziroma za prenehanje zaposlitve. Urejanje delovnih razmer, ki presegajo te standarde, pa mora potekati v dialogu s socialnimi partnerji. Kljub temu, da ministrstvo trdi, da uveljavitev predloga zakona ne bo negativno vplivala na cilje uvedbe prehodnega obdobja za zaposlovanje državljanov Republike Hrvaške in da s tega vidika v nadaljnjih dveh letih, dokler bo trajalo prehodno obdobje, ni pričakovati dodatnih pritiskov na trg dela v Sloveniji, bomo v Novi Sloveniji podrobno spremljali posledice uveljavitve. Ob tem pa pozivamo ministrstvo, da preveri, ali ima Slovenija v svojem pravnem redu zadostne varovalke za ohranjanje visokih standardov strokovnosti, na primer v zdravstvu, za primere vstopa državljanov tretjih držav na trg delovne sile v Republiki Sloveniji. Ker smo krščanski demokrati izrazito proevropska politična stranka, bomo predlagani zakon podprli.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, in sicer pol ure po prekinjeni 7. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA TRETJO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O PREPREČEVANJU DELA IN ZAPOSLOVANJA NA ČRNO. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade. Gospod Dejan Levanič, državni sekretar, izvolite.
Lep pozdrav še enkrat vsem skupaj! V tretjem branju mogoče še čisto na kratko o bistvu zakona o preprečevanju dela in zaposlovanja na črno. Kot veste, uvajamo nekaj ključnih novosti, s katerimi želimo predvsem spodbuditi zmanjšanje obsega dela na črno: uvajamo na eni strani strožje sankcije za tiste, ki opravljajo delo na črno in za tiste, ki zaposlujejo na črno; s prenosom pristojnosti na carinsko upravo povečujemo nadzor nad zaposlovanjem in delom na črno, predvsem s preventivnimi ukrepi; poenostavljen je postopek prijave kratkotrajnega dela; izvod pogodbe o zaposlitvi mora biti ves čas na kraju opravljanja dela; natančneje je opredeljeno nedovoljeno oglaševanje dela oziroma zaposlovanja na črno; predviden je odvzem premoženjske koristi; nadzorni organi lahko v hitrem postopku izrekajo globe, predvsem za prekršek, storjen iz koristoljubnosti, ali kadar je pridobljena protipravna premoženjska korist večja, torej korist, ki presega 5 tisoč evrov – v tem primeru je zagrožena globa trikrat višja od najnižje predpisane –; za nadzorne organe se vzpostavlja dostop do določenih baz podatkov; vključen je tudi ukrep izključitve iz postopkov javnega naročanja v primeru kršitev zakona; najbolj se povečuje globa za delo na črno, kadar ga opravlja posameznik, in še nekaj drugih takšnih novosti, s katerimi verjamemo, da bomo na tej nadzorni ravni in pa seveda z višjimi kaznimi preprečili kar nekaj dela in zaposlovanja na črno, ki se danes v realnosti dogaja. Druga ključna sprememba znotraj zakona je uvedba vrednotnic za osebno dopolnilno delo. Še enkrat torej nekoliko preprostejša obrazložitev. Osebno dopolnilno delo obstaja že danes; to je predvsem delo, ki se opravlja na domovih v primeru varovanja otrok, čiščenja in tako naprej. Gre za osebno dopolnilno delo, ki ga ljudje opravljajo iz različnih razlogov, vendar to delo ta trenutek poteka na črno. Ker je registracija danes nekoliko bolj zapletena in ker se ljudje ne poslužujejo osebnega dopolnilnega dela, smo z uvedbo vrednotnic vpeljali sistem, ki je zelo preprost, kar se tiče same priglasitve oziroma registracije osebnega dopolnilnega dela, uvedli vrednotnice, s katerimi smo želeli spodbuditi ljudi, da se bodo sploh registrirali za osebno dopolnilno delo, ker na eni strani samo s prijavo tistega, ki bo opravljal to delo na domu, na upravni enoti v bistvu naredi vse, na drugi strani pa naročnik, tisti, ki bo to osebo najel, plača preko spleta ali na upravni enoti 9 evrov. S tem tej osebi zagotovi en dan pokojninske dobe in seveda zdravstveno zavarovanje za časa opravljanja tega dela. S tem enostavnim sistemom smo želeli na eni strani spodbuditi ljudi, da se bodo prijavili, da bodo priglasili osebno dopolnilno delo, ker za naročnika to ne pomeni velikega stroška na mesec. Na drugi strani pa to za tistega, ki izvaja to delo, in tega dela je danes kar veliko, pomeni nek motivacijski element, ker bo za teh 9 evrov prejel en dan pokojninske dobe in bo seveda zavarovan za tisti čas, ko bo to delo opravljal pri naročniku. Tako da verjamemo, da z zakonom o preprečevanju dela in zaposlovanja na črno nismo šli samo v smeri rešitve, da bi samo uvajali sankcije in vršili nek poostren nadzor. Na drugi strani smo želeli narediti sistem osebnega dopolnilnega dela bolj priljuden in bolj enostaven, da se ga bodo ljudje v bistvu posluževali in na tak način svoj del do države tudi oddelali. Verjamemo, da bo kar nekaj več interesa po tem, da bi ljudje priglasili osebno dopolnilno delo, ker bodo iz tega imeli določene pravice. Sčasoma bomo videli, kaj nam to v praksi pomeni, kako se bo osebno dopolnilno delo odrazilo, verjamemo pa, da smo naredili velik korak naprej, da motiviramo ljudi, da tisto, kar opravljajo danes na črno, v prihodnje opravljajo na legalen način. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Kot prva bo stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke predstavila gospa Romana Tomc.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica, za besedo. Spoštovani kolegice in kolegi, državni sekretar! Naše stališče do zakona, ki ga danes obravnavamo, in še posebej do vrednotnic, ki jih ta zakon na novo vpeljuje, je popolnoma jasno. Vrednotnice so nepotrebna in nekoristna birokratska ovira, ki v nadaljevanju ne bodo dale niti približno takih učinkov, kot si jih Vlada oziroma ministrstvo obeta. Ob tem se gre najprej vprašati, kaj pravzaprav želimo s tem zakonom preganjati, in preganjamo delo na črno oziroma sivo ekonomijo. Seveda je treba za pravilne rešitve najprej definirati, kaj siva ekonomija je. In seveda siva ekonomija ni to, da nekdo, ki je registriran, opravi delo tako, da ne izda računa. To ni siva ekonomija, to je davčna utaja. Vlada s tem zakonom želi preganjati samo tiste, ki nimajo registrirane dejavnosti. Po besedah ministrice pa je takšnih od te tako imenovane sive ekonomije, kar pri nas na široko vštevamo v to področje, samo 5 % od vsega. In naj ob tem na začetku omenim tudi podatek, ki sem ga zasledila v letnem poročilu Davčne uprave Republike Slovenije. Na dan 31. 12. 2013, to se pravi pred nekaj meseci, smo imeli v Sloveniji za približno milijardo in pol nepobranih dajatev, nepobranih davkov, nepobranih prispevkov. In če to številko primerjamo z izplenom, ki ga želi doseči Vlada z uvajanjem vrednotnic, to pa je približno 350 tisoč evrov, se pravi niti pol milijona evrov novih prihodkov v pokojninsko blagajno in zdravstveno blagajno, te številke govorijo potem same zase. Če bi uspeli samo za 10 % povečati učinkovitost pri izterjavi davčnih obveznosti, potem bi tukaj naredili mnogo več. Osebno ne verjamem, da bodo vrednotnice v praksi zaživele, tudi zato ne, ker je nadzor nad osebnim dopolnilnim delom, ki se v glavnem opravlja za štirimi stenami, izredno težak. In na moje presenečenje je ministrstvo napovedalo celo, da bo z inšpekcijskimi nadzori opravljalo preglede tako, da bo delalo hišne preiskave. Jaz se sprašujem, kam smo prišli v tej državi, če bomo osebno dopolnilno delo, ki seveda v prihodkih proračuna pomeni neznaten in minimalen del, preganjali s hišnimi preiskavami, medtem ko se na drugih področjih milijarde evrov prelivajo v neke neznane kanale in na neznane račune, pa učinkovitost pri hišnih preiskavah niti približno ni tako dobra. Eden izmed razlogov, zakaj se je Vlada tako zelo odločno lotila preganjanja sive ekonomije, je tudi ta, da je bil pred časom z ustavno odločbo zavrnjen zakon o obdavčitvi nepremičnin. S tem je v proračunu zmanjkalo 200 milijonov evrov denarja in to je treba z nečim nadomestiti. Če pogledamo enega izmed pomembnejših dokumentov, ki ga je Vlada predložila v preteklih dneh oziroma sprejela v preteklih dneh, nacionalni reformni program, potem vidimo, da je ravno to tudi eden izmed tistih dejavnikov, ki naj bi po mnenju Vlade nadomestili izpad nepremičninskega davka, se pravi učinki od zmanjšanja sive ekonomije. Na tem mestu še enkrat poudarjam, ker mislim, da se to premalo ve med nami. Nekateri kolegi, sem prepričana, to še vedno napačno razumejo, predvsem pa se to premalo ve med ljudmi. Premalo se ve, da s tem zakonom ne bomo posegli v področje, ki se mu reče neizdajanje računov in utajevanje davkov. In mislim, da bi bilo na tem področju treba narediti še marsikaj, medtem ko z vrednotnicami ne bomo naredili kaj veliko. Seveda problem vrednotnic ni samo neke splošne narave, ampak tudi povsem vsebinski in strokoven v povezavi z obračunavanjem in plačevanjem prispevkov za pokojninsko zavarovanje in zdravstveno zavarovanje. Pa če zdravstveno zavarovanje pustimo ob strani in pogledamo samo pokojninsko zavarovanje. Z vrednotnico bo nekdo za papir – vrednotnica je enostavno samo kos papirja, za katerega bo tisti, ki jo bo kupil, plačal 9 evrov. Od tega bo šlo 7 evrov v pokojninsko blagajno, vendar ne na pokojninski račun tiste osebe, za katero bo vrednotnica veljala, ker naj vas spomnim, da kljub našim predlogom in poskusom pred nekaj leti pokojninskih računov v Sloveniji nimamo. Če pa bi jih imeli, potem pa bi bil ta ukrep morda smiseln. Ker pa sicer pokojninski sistem deluje na način, da se v pokojninski osnovi, se pravi v naši bodoči pokojnini, upoštevajo osnove, od katerih so bili plačani prispevki in ne prispevki sami, pa gre v tem primeru, ko pa se bodo upoštevali plačani prispevki, za bistven odstop od sistema. To seveda ni dobro. S tem se sistem drobi in na koncu koncev ne bomo vedeli ne kdo, ne kaj, ne koliko ima na svojem pokojninskem računu. Seveda je pa najlažje uvesti nek nov način in mnogo težje je popravljati in racionalizirati stare načine. Vlada je velikokrat poudarjala, da s tem, ko se uvajajo vrednotnice oziroma dopolnjuje osebno dopolnilno delo, omogočajo tistim, ki so sedaj delali na črno, da bodo delali legalno. Ampak potem vas pa vprašam: kaj jim preprečuje, da že danes ne bi delali legalno? V Sloveniji imamo nešteto možnih pravnih podlag, po katerih lahko nekdo dela. Problem pa je, ker je ves ta sistem tako zelo zapleten, da ga je težko izvajati, da se je težko priglasiti, da je težko izpolniti vse mogoče obrazce, in še bolj kot to, da je sistem administrativno zapleten, pa je, da je sistem izjemno drag. To pomeni, da je treba od posameznih oblik dela plačati visoke prispevke in visoke davke. In v tem grmu tiči še en zajec, ki ga Vlada premalokrat oziroma skoraj ne izpostavlja. Vrednotnica ne pomeni samo 9 evrov, ki jih bo nekdo plačal za pokojninski in zdravstveni sistem, ampak v nadaljevanju pomeni, da bo od tega zaslužka, ki ga bo nekdo na podlagi vrednotnice dobil, treba plačati tudi dohodnino. Treba bo oddajati davčno napoved in treba se bo ustrezno priglasiti. Seveda se z vsem tem strinjam, kajti od vsake oblike dela, od vsakega zaslužka je treba nekaj, hočeš nočeš, nameniti tudi državi, in tako je prav. Ni pa prav, da ob tem, ko Vlada dela takšno propagando vrednotnicam, to enostavno pozabi omeniti, in ljudje si potem predstavljajo, da bo to potekalo mnogo bolj enostavno in z mnogo manj davki in bremeni, kot sicer bo. Ne bo. In s komerkoli do sedaj sem se pogovarjala, je izjemno skeptičen. Ni samo mnenje Slovenske demokratske stranke, da sistem vrednotnic ne bo deloval, to je mnenje širše javnosti. Res ne vem, kje so vsi tisti, ki navijajo, da bi se te vrednotnice čim prej uvedle, da bodo vendarle lahko delali na podlagi vrednotnic. Jaz do sedaj od teh oseb nisem srečala še nikogar. Seveda pa na drugi strani ta sistem pomeni tudi neko administrativno breme na strani države. Res je, da bodo začetni stroški uvedbe višji kot potem stroški, ki bodo nastali, ko bo, če bo, ta sistem sploh deloval. Ampak samo zato, da bomo sistem uvedli, je Vlada napovedala 250 tisoč evrov stroškov. Namreč, rabimo nov program na Ajpesu, rabimo nov program na Dursu in rabimo nov program na UJP, in za to vse potrebujemo neko informacijsko podlago. In tukaj je še eno tisto področje, kjer nam nekako vedno znova odteka denar iz proračuna. Rabimo nov informacijski sistem. Zakaj? Ali nimamo že vse te institucije ustrezno organizirane in informacijsko podprte? Če že ne rabimo novega informacijskega sistema, pa prav gotovo potrebujemo nadgradnjo starih informacijskih sistemov, in to seveda stane. Ne glede na teh 250 tisoč evrov, kar verjamem, da je za proračun številka, ki je obvladljiva, je moj glavni pomislek v tem, da s sistemom vrednotnic pravzaprav uvajamo neko novo administrativno, birokratsko, nepravično ureditev trga dela, ki bi jo morali urejati popolnoma drugače. Naš trg dela je preveč zapleten, je preveč obremenjen z raznoraznimi dajatvami, davki, prispevki, in to, da ministrstvo poudarja, da bo reorganiziralo oziroma uredilo trg dela, naredilo nekaj dobrega na tem področju, tudi pod krinko Vsako delo šteje, dejansko ne pomeni urejanja trga dela, ampak se za tem skrivajo samo vedno znova novi davki in novi prispevki. In tako je tudi tukaj. Ne glede na to, da gre le za 9 evrov, je treba še enkrat povedati, da s temi 9 evri mi ne kupimo niti ene ure dela nekoga, ki bo delal, niti ne plačamo neke vsote denarja za to njegovo delo, kar bi bilo logično – da so to neki vavčerji, s katerimi to kupimo. Recimo, da kupimo vavčer za 200 evrov in potem nam ta oseba nudi storitev, protistoritev za 200 evrov. Ne. S temi 9 evri kupimo kos papirja. Ne vem sicer, ker ni predložena vrednotnica, kako bo izgledala. Ne znam si predstavljati, kaj bo gor pisalo, ampak si predstavljam, da ne bo izgledala tako, kot izgleda sedaj študentska napotnica, na kateri je nek znesek napisan in število ur. Enostavno si ne znam predstavljati. Kos papirja, ki stane 9 evrov, in na ta kos papirja, ki bo veljal en mesec, bo nekdo lahko delal eno uro ali pa bo lahko delal 15 ur. Če bo delal eno uro, bo to stalo 9 evrov, in če bo delal 15 ur, bo to stalo 9 evrov. In če bo njegova urna postavka 3 evre, bo stalo to 9 evrov, ali pa če bo urna postavka 10 evrov. In to, spoštovani kolegice in kolegi, je narobe. To je nepravično, ker bi se morali davki in prispevki oziroma predvsem prispevki, ker gre v tem primeru za prispevke, obračunavati od nekih realnih vrednosti in ne nazadnje tudi od števila opravljenih ur. Težko sprejemam tudi dejstvo, da so te vrednotnice, o katerih se že toliko časa pogovarjamo, tako ključni problem in neko pomembno področje, s katerim se Vlada ukvarja v tem hipu. Na vso silo, kljub nasprotovanju celo nekaterih koalicijskih partnerjev znotraj koalicije, Vlada uvaja neko rešitev, ki je eksperiment. To je eksperiment, za katerega bomo čez čas videli, ali bo deloval ali ne bo deloval. In jaz menim, da je v tem času zelo neodgovorno eksperimentirati z ljudmi. V tem času ljudje predvsem potrebujejo ne nove oblike dela, ampak delo kot tako. In ne samo delo kot tako, ampak dostojno plačano delo. In tega z vrednotnicami nikoli ne bomo dosegli. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov bo stališče predstavila dr. Andreja Črnak Meglič.
Lepo pozdravljeni! Zakon o preprečevanju dela in zaposlovanja na črno je zadnji iz paketa zakonov o boju proti sivi ekonomiji, ki sodijo v delokrog Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti – s tem seveda želim povedati, da obstaja še cel niz drugih zakonskih rešitev, ki sodijo v delokrog drugih ministrstev –, in predstavlja strategijo boja proti sivi ekonomiji, ki si jo je zastavila ta vlada kot eno od svojih prednostnih nalog. O vsebini zakona smo že veliko govorili in povedali. Poleg boljšega nadzora nad zaposlovanjem in delom na črno, ki bo poleg zaposlenih na sedanji inšpekciji vključeval tudi zaposlene v carinski upravi in s tem povečal število delavcev, ki bodo izvajali boljši nadzor. Uvedel bo boljši pregled nad delom na podlagi pogodb civilnega prava ali pogodb o opravljanju začasnega in občasnega dela, saj morajo biti pogodbe, ki predstavljajo podlago za opravljanje tega dela, ves čas na kraju opravljanja dela, zakon pa bo prinesel tudi ostrejše sankcije, zvišanje glob, pa tudi odvzem premoženjskih koristi, pridobljenih z delom na črno. Pomembne novosti pa zakon prinaša tudi pri urejanju osebnega dopolnilnega dela; te so dvignile največ prahu. Uvodoma je treba poudariti, da je začasno in občasno delo treba razlikovati od drugih rednejših oblik dela za delni, polovični ali celo polni delovni čas, ki so urejene v drugih zakonih. Ta oblika dela ni alternativa tem drugim oblikam, saj se opravlja občasno, v omejenem obsegu, in običajno prihodek iz tega vira predstavlja dopolnilni prihodek k prihodkom iz drugih statusov, ki jih ima omenjena oseba, ki izvaja dejavnost. Zakon, ki ga danes obravnavamo, uvaja novosti, ki bodo omogočale večjo preglednost in nadzor nad to vrsto dela, saj bo register oseb, ki opravljajo to delo, poslej javno dostopen, hkrati pa bo posameznik za uradno registracijo svoje dejavnosti tudi spodbujen s pridobitvijo sorazmerne pravice do pokojninskega in zdravstvenega zavarovanja. Prispevek za ti dve obliki zavarovanja bo preko vrednotnice v višini 9 evrov mesečno poravnal vsak naročnik storitve. Predlagane rešitve v zakonu sledijo dvema ciljema: približevanje principu vsako delo šteje in hkrati zagotavljanje čim enostavnejšega postopka registracije in izvajanja plačil. Kot rečeno, to je iskanje rešitve, ki je plovba med Scilo in Karibdo. Tudi na ta način naj bi namreč spodbudili legalizacijo dejavnosti občasnega in začasnega dela, ki se zelo pogosto izvaja na črno. Zdi se, kot da Slovenci vsem informacijskim izračunom navkljub še vedno premalo vemo, kako škodljiva je siva ekonomija. To spoznanje je pomembno še zlasti v času krize, ko nenehno poslušamo, kako požrešna je država in kako obremenjujoči za gospodarstvo so stroški za njeno delovanje. Premalo se zavedamo, da je iskati krivca za to tudi v sivi ekonomiji, ki v Sloveniji po nekaterih podatkih znaša med 17 in 25 % bruto domačega proizvoda. Toleranten odnos do sive ekonomije v slovenski družbi je zaskrbljujoč. Zavedanje, da tudi tisti, ki ne plačujejo davkov, prispevkov in drugih dajatev, koristijo usluge države, ki jih pošteno plačujemo vsi ostali, bi moralo biti in pri nas spodbujati odklonilen odnos do sive ekonomije, ki bi jo morali preprečevati z vsemi sredstvi. Siva ekonomija pomeni izpad davčnih prihodkov in drugih dajatev, ki jih mora država nadomestiti z višjimi dajatvami drugje. Pomeni tudi, tako kot nas pogosto opozarjajo predvsem predstavniki malega gospodarstva, nelojalno konkurenco na trgu dela. Omogoča nepravičen, zastonjkarski dostop do javnih storitev in socialnih ugodnosti, ki jih nekdo ni plačal, minimalno ali celo ničelno socialno varnost in še bi lahko naštevali. Drobec, samo drobec v tej zgodbi predstavljajo tudi predlogi, zajeti v novem zakonu o preprečevanju dela in zaposlovanja na črno, ki je pred nami. Res je, kako uspešni bomo, bo pokazal čas. Zagovorniki zakona smo v to prepričani. Vsekakor pa bi želela spodbuditi Vlado, da bi po analogiji drugih rešitev tudi tukaj opravila evalvacijo tega zakona, ki naj bi pogosteje, kot je to prisotno v slovenskem prostoru, predstavljala podlago za iskanje enakih ali boljših rešitev, kot se predvidevajo zgolj na papirju. Predlog zakona je usklajen s socialnimi partnerji, s spremembo nekaterih določil pa so bile upoštevane tudi pripombe Obrtno-podjetniške zbornice, ki so bile predstavljene na sami seji matičnega odbora. Ker smo od njih dosegli soglasje vseh strank, so bila dopolnila vključena v amandmaje, ki smo jih sprejeli v drugem branju zakona. V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo zakon podprli. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Stališče Poslanske skupine Državljanske liste bo predstavil gospod Marko Pavlišič.
Hvala za besedo. Spoštovani predstavniki ministrstva, spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Cilj predloga zakona je povečati pristojnosti nadzornim organom, podati podlago za učinkovitejše delo nadzornih organov, določiti jasnejšo opredelitev posameznih pojmov in ukrepov zakona ter poostriti sankcije za kršenje zakona ter posledično zmanjšati obseg dela in zaposlovanja na črno. Ena bistvenih sprememb, ki jih prinaša zakon, je prav gotovo širitev pristojnosti carinske uprave, ki bo po novem lahko izvajala tudi nadzor nad delom na črno ter tudi nad zaposlovanjem na črno. Ureja pa se tudi sosedska in sorodstvena pomoč, ki se bo po novem določila do tretjega sorodstvenega kolena. S spremembo zakona se določajo tudi nove, višje globe za tovrstne prekrške ter rešitve, ki omogočajo večjo učinkovitost nadzora. S tem namenom mora biti v primeru opravljanja dela, opravljenega na podlagi pogodbe civilnega prava ali pogodbe o opravljanju začasnega ali občasnega dela, izvod pogodbe ves čas na kraju opravljenega dela. Natančneje se tudi opredeljuje nedovoljeno oglaševanje ter poenostavljen postopek prijave kratkotrajnega dela. Posebej je tudi predviden odvzem premoženjske koristi, pridobljene z delom na črno. V Državljanski listi smo nasprotovali uvedbi vrednotnic za osebno dopolnilno delo. Enostavno ne verjamemo v birokratske ideje uvajanja vedno novih papirjev z namenom urejanja posameznega področja. V postopku sprejemanja zakona smo navedli vrsto argumentov in pomislekov proti navedeni rešitvi. Kakorkoli, Državni zbor odloča z večino, in Državni zbor navkljub vsem glasovom Državljanske liste proti vrednotnicam ni sprejel ustreznega amandmaja, ki bi to področje uredil manj birokratsko in sistemsko bolj smiselno, na kar so nas opozarjali tako v Zakonodajno-pravni službi Državnega zbora kot tudi v Zavodu za zdravstveno zavarovanje. Tako nam sedaj preostane le še to, da spremljamo, kako se bo ta sprememba izkazala v praksi in da na to hitro odreagiramo. Lepo bi bilo, če bi predlagatelj navedel tudi konkretne, merljive cilje, ki jih s to spremembo zasleduje. Tako bi se izognili subjektivnim merilom uvedenih sprememb. V Sloveniji se vse prepogosto zatekamo k zakonskim spremembam, ko ugotovimo, da nam nekaj ne deluje, in namesto, da bi pogledali slabosti trenutnega sistema ter izvedli potrebne, ponavadi manjše spremembe, naredimo zakonodajni preval in še salto zraven in nato potrebujemo več mesecev, da osvojimo spremembe. Vmes pa se ribarjenje v kalnem nadaljuje.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo stališče predstavil gospod Jakob Presečnik.
Še enkrat hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani vsi prisotni, še enkrat lep pozdrav! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podpiramo vsako ureditev, ki bi prinesla zmanjšanje dela in zaposlovanja na črno ter tudi predlagano izboljšanje nadzora in večje učinke dela inšpektorjev ter večje kazni za kršitelje zakona. Vsekakor drži dejstvo, da zaposlovanje in delo na črno slabo vplivata tako na konkurenčnost našega gospodarstva kot tudi na pravice izvajalcev takega dela, saj nimajo ustreznega varstva pri delu in priznanih socialnih pravic iz takega dela. Postavlja pa se vprašanje, katera je sploh prava metodologija za ugotavljanje deleža sive ekonomije, da bi se lahko primerjali z drugimi državami. Dejstvo je, da je te v Sloveniji preveč. Največji problem, ki ga pri tem zakonu, pri tem predlogu vidimo, so tako imenovane vrednotnice. V razpravi nismo dobili ustreznih zagotovil in pojasnil, ki bi nas prepričali, da bo nov sistem vrednotnic in nova ureditev osebnega dopolnilnega dela prinesla izboljšanje, ki bi pomenilo zmanjšanje brezposelnosti ali zmanjšanje dela na črno. Na prvi pogled izgleda pozitiven poskus predlagatelja, da ponudi možnost registracije osebnega dopolnilnega dela in s tem omogoči nadzor ter določi vsaj minimalne prispevke za socialne pravice, kot rečeno za pokojninsko blagajno 7 evrov in za zdravstveno 2 evra, po načelu vsako delo šteje, ki smo ga poslanci Poslanske skupine SLS sicer predlagali in podpirali pri pokojninskem zakonu. Podrobnejši pregled in obravnava vavčerskega sistema pa pokažeta številne pomanjkljivosti in nedorečenosti postopka registracije in plačevanja prispevkov. Predlagani način ni primerljiv z nobenim od sistemov v državah, kjer imajo uvedeno podobno ureditev, zato primerjava učinkov ni mogoča. Pri tem nastaja tudi problem ustreznega programa, ki bo pokrival oziroma reševal to področje in spomin na programsko nedodelanost oziroma težave s programi v zvezi z – mislim, da se mu reče zakon o uveljavljanju pravic do socialnih pomoči. Sprejemali smo ga pred par leti, uveljavljen je bil pred približno dvema letoma, in še danes ima ministrstvo mnogo preveč problemov s tem. Velik pomislek glede očitne neenakopravnosti izvajalcev in seveda tudi iskalcev storitev v predpisanem načinu in postopku, saj je izvajalec ene ure osebnega dopolnilnega dela enako obravnavan kot nekdo, ki bo prijavil tako delo za večino časa v mesecu oziroma za maksimalno dovoljene ure za osebno dopolnilno delo. In kako bodo inšpekcijske službe to kontrolirale? Sicer imamo pozitivno usmeritev za več inšpektorjev, za bolj učinkovito delo inšpektorjev, vendar kako bodo to kontrolirali? Za štirimi stenami ali, kot je bilo danes že omenjeno, s hišnimi preiskavami? Čeprav je bilo v obrazložitvi navedeno, da naj bi bil predlog zakona usklajen s socialnimi partnerji, pa imajo na predlog zakona še vedno pripombe občine in skupnost občin glede ureditve osebnega dopolnilnega dela in tudi Obrtno-podjetniška zbornica, tako glede vrste del, ki so dovoljene v obliki sosedske pomoči, kot tudi glede vrst dela v obliki osebnega dopolnilnega dela. In še nekaj želim pripomniti glede samih vrednotnic. Da ne bo njihova usoda podobna usodi prevoznic. Se spomnimo, prevoznice za prevoz lesa iz gozda do prvega kupca oziroma prvega prevzemnika. Čez pol leta smo te prevoznike vsaj začasno – in verjamem, da bomo tudi v nadaljevanju še sprejeli, da bo ta ukinitev prevoznic trajna. In kaj se je pri tem pojavilo? Koliko problemov na terenu? Koliko slabe volje med ljudmi? In seveda ne nepomembno: koliko stroškov? Glede na nejasne posledice sprejetega zakona ter nedorečenosti postopkov, predvsem nove ureditve osebnega dopolnilnega dela, zakona poslanci Slovenske ljudske stranke ne moremo podpreti. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. V imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo stališče predstavila gospa Marija Plevčak.
Hvala za besedo. Še enkrat vsem lep pozdrav! Siva ekonomija v širšem smislu je večplasten problem, ki je zakoreninjen v vse pore našega vsakdana, in se ga je treba lotiti celovito in sistemsko. Preprečevanje dela in zaposlovanja na črno je le en delček problema sive ekonomije. V Poslanski skupini DeSUS menimo, da je z novim zakonom o preprečevanju dela in zaposlovanja na črno narejen pomemben korak k odkrivanju in preprečevanju dela na črno, zato ga bomo seveda podprli. Učinkovit nadzor je pomemben vidik odkrivanja in preprečevanja dela na črno, zato se v novem zakonu nadzor krepi na terenu, pri čemer bo v nadzor vključena tudi carinska uprava. Novi zakon zvišuje tudi sankcije za kršitelje zakona. Pri tem v naši poslanski skupini zagovarjamo to, da morajo kazni biti dovolj visoke, da potencialnega kršitelja odvračajo od kršitve. K boljšemu delu nadzornih organov bo pripomogel tudi omogočen dostop do določenih baz podatkov, kar bo podlaga za povezovanje različnih evidenc z namenom preprečevanja socialnih in davčnih zlorab. V zvezi s povečanjem možnosti za učinkovit nadzor in ukrepanje je nova tudi obveznost, da mora biti v primerih, ko se delo pri delodajalcu opravlja na podlagi drugih pogodb civilnega prava, torej v primeru vseh drugih pogodbenih razmerij, ki jim pravna podlaga ni klasična, delovnopravna pogodba o zaposlitvi, izvod te pogodbe ves čas na kraju opravljanja dela. Ne smemo zanemariti dejstva, da tudi oglaševanje izvajanja del oziroma storitev prispeva k prisotnosti in tudi povečevanju sive ekonomije. Po novem zakonu je tako prepovedano oglaševanje dela, ki se opravlja preko pogodb civilnega prava. Novost tega zakona pa je uvedba vavčerjev oziroma vrednotnic pri osebnem dopolnilnem delu. Vrednotnica bo na eni strani podlaga za plačevanje socialnih prispevkov, ki se bodo odvajali od opravljenega osebnega dopolnilnega dela. Osebno dopolnilno delo bo v okvirjih nabora možnih dejavnostih, ki jih bo na novo opredelilo pristojno ministrstvo. Glede na dosedanjo opredelitev bo nabor dejavnosti nekoliko razširjen. Osebno dopolnilno delo bodo lahko opravljali vsi, ki bodo za to delo registrirani; to so lahko brezposelni, lahko so zaposlene osebe, lahko so upokojenci. Po principu vsako delo šteje bodo izvajalci osebnega dopolnilnega dela veliko pridobili glede na dosedanjo ureditev, saj bo plačilo vrednotnice pomenilo tudi prispevek v pokojninsko blagajno, pri čemer bo izvajalec pridobival na pokojninski dobi. Upokojenci, ki bodo prav tako 7 evrov na vrednotnico plačevali v pokojninsko blagajno, pa s tem prispevkom solidarnostno krepijo pokojninsko blagajno. Ne nazadnje ne smemo pozabiti, da naš pokojninski sistem deluje po principu dokladnosti in solidarnosti. Drugi pozitiven vidik vpeljave vavčerjev pa je v tem, da je možen nadzor tako nad izvajalci kot naročniki del, saj bo vrednotnica zavedena v spletnem portalu e-uprave, s čimer je zagotovljen zelo enostaven nadzor pristojnih organov. Na drugi strani pa bosta tako izvajalec kot naročnik dela z vplačilom vrednotnice zavarovana pred visoko kaznijo, ki bi ju sicer lahko doletela ob inšpekcijskem nadzoru, če bi se delo opravilo nelegalno. V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije vidimo postopek prijave v sistem vrednotnic tako za naročnika kot izvajalca dela zelo enostaven. Tudi starejši ljudje, ki nimajo možnosti dela z računalnikom ali pa imajo celo druge ovire, ki jim preprečujejo prijaviti potrebo po določenem delu osebno na upravni enoti, imajo možnost enostavno, na primer s pooblastilom preko druge osebe, vložiti zahtevek in plačati vrednotnico. Poslancem in poslankam Demokratične stranke upokojencev Slovenije se zdi ključno tudi to, da je osebno dopolnilno delo izključno začasno in občasno ter da je zaslužek omejen, saj menimo, da so v primeru dolgotrajnega in obsežnega dela primernejše druge oblike legalnega dela, na podlagi redne zaposlitve, registriranega samostojnega podjetništva ali različnih civilnih pogodb. S tem, ko bo po novem in za razliko od sedaj osebno dopolnilno delo možno opravljati samo pri fizičnih osebah in ne več tudi pri pravnih osebah, pa preprečujemo možnost nelojalne konkurence proti tistim pravnim osebam, ki v okviru svoje registrirane dejavnosti lahko opravljajo delo, ki so ga do sedaj lahko opravljali posamezniki pod osebnim dopolnilnim delom. V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije bomo ta predlog zakona podprli.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije bo stališče predstavila gospa Iva Dimic.
Spoštovana predsedujoča, državni sekretar s sodelavci, spoštovani kolegice in kolegi! Delo na črno zmanjšuje socialno varnost delavcev in prikrajša sistem socialnega varstva za prihodke. Povzroča tudi nelojalno konkurenco malim in srednje velikim podjetjem, ki so gonilo našega razvoja. Zato si krščanski demokrati prizadevamo za bolj učinkovit nadzor in sankcioniranje dela na črno. V Novi Sloveniji menimo, da so nekatere rešitve v predlogu dobre in primerne, pri drugih vidimo nevarnost, da bi se področje prenormiralo in zbirokratiziralo, nekatere pa so izpuščene. Na te zadnje nas opozarja Skupnost občin Slovenije, ki izpostavlja potencialno škodo, ki bi jo sprejetje predloga povzročilo slovenskemu turizmu, natančneje turističnim in muzejskim vodnikom. Omejitev izvajanja osebnega dopolnilnega dela za pravne osebe bo namreč prinesla številne težave za muzeje po vsej državi, ki bodo zaradi tega prikrajšani za možnost fleksibilnega najemanja vodnikov. Krščanski demokrati menimo, da je vlada dolžna sprejemati takšno zakonodajo, ki podjetjem in ustanovam olajša, ne pa otežuje delovanje. Vzroki velikega odstotka sive ekonomije so namreč tudi v ravnanju trenutne vlade. V preteklem letu smo državljani doživeli že toliko dvigov davkov, da temu sploh ne uspemo več slediti. Ljudje, posamezniki in podjetja tako nikakor niso motivirani, da bi pošteno plačevali davke, ampak jih država na nek način prav spodbuja, da iščejo različne načine, kako se plačilu davkov izogniti. Vlada bi torej v prvi vrsti morala odpraviti vzroke, znižati davke, nato pa napraviti red na tem področju. Krščanski demokrati tudi ne pristajamo na zastraševanje podjetnikov, v zadnjem času predvsem gostincev, preko medijsko odmevnih akcij Davčne uprave Republike Slovenije. Nikjer nismo slišali, kako uspešne so bile te akcije za državni proračun. Še vedno trdimo, da se davčni red ne vzpostavlja preko medijev, ampak preko urejenega in delujočega sistema, ki podjetnike motivira k plačevanju davkov. V Novi Sloveniji ocenjujemo, da je v dosedanji obravnavi koalicija zamudila priložnost, da bi prisluhnila predlogom opozicije predvsem glede vpeljave vrednotnic. Po naši oceni gre za novo birokratsko oviro, ki bo prinesla nov nered predvsem na področju pokojninskega zavarovanja. Ne verjamemo, da se bo osebno dopolnilno delo po plačilu prispevkov za zdravstveno in socialno zavarovanje sploh še splačalo in ostalo zanimivo kot ena izmed alternativ. V veliko primerih pa je vpeljano in se uporablja kot zadnja in edina možnost preživetja. Zato poslanci Nove Slovenije zakona ne bomo podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Pozitivna Slovenija bo predstavila gospa Maja Dimitrovski.
Hvala za besedo. Spoštovani! Predlog zakona o preprečevanju dela in zaposlovanja na črno po naši oceni zasleduje dva osnovna cilja: večjo pravno varnost delavcev in preprečevanje sive ekonomije. Vse to bo omogočeno z intenzivnejšim nadzorom, saj se inšpekcijski organ popolnjuje tudi z zaposlenimi carinske uprave. V prvem sklopu zakon določa sankcije tistim delodajalcem in z njimi povezanim poslovnim partnerjem, pri katerih so delavci zaposleni na črno. To pomeni, da pri njih opravljajo redno delo, vendar le-ti niso prijavljeni v nobena zavarovanja, zanje se ne plačujejo nikakršni prispevki. Gre torej za omogočanje dela na črno, s katerim delodajalec ali posameznik omogoči eni ali več osebam opravljanje dela na črno. Kaj delo na črno sploh je? To je delo, pri katerem pravna oseba, domača ali tuja, opravlja dejavnost, ki ni določena v ustanovitvenem aktu ali če nima z zakonom predpisanih listin o izpolnjevanju pogojev za opravljanje v temeljnem aktu določene dejavnosti. To je delo, ko samozaposlena oseba opravlja dejavnost, ki ni vpisana v register ali nima z zakonom predpisanih listin o izpolnjevanju pogojev za opravljanje te dejavnosti. Gre tudi za delo, ko pravna oseba opravlja dejavnost kljub prepovedi njenega opravljanja, ko tuji pravni subjekt opravlja storitve ali dejavnost v Republiki Sloveniji brez registrirane podružnice ali brez predpisanega dovoljenja. Da pa ne bomo govorili zgolj o delu na črno, naj ponovno povzamem izjeme, ki jih določa zakon. Gre za sosedsko pomoč, sorodstveno pomoč, kamor je vključeno tudi delo v lastni režiji, nujno delo, ki se opravlja za preprečitev nesreč ali odstranitev posledic naravnih in drugih nesreč, ter osebno dopolnilno delo, ki je določeno v pravilniku o teh delih. Naj naštejem le bolj pogoste: pomoč pri gospodinjskih opravilih, inštruiranje, varstvo otrok in druge oblike, ki jih bo določil že omenjeni pravilnik. Osebno dopolnilno delo je tisti del predloga zakona, ki ga ta ureja na novo in je bil tako v prvem kot v drugem branju deležen največ pozornosti, in verjamem, da bo razprava tudi danes namenjena prav temu. Gre namreč za nov koncept, ki za opravljanje tega dela vpeljuje vrednotnico oziroma tako imenovani vavčer. V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija smo skušali tekom širše razprave argumentirano obrazložiti naše strinjanje s tako rešitvijo. Zakaj? Prepričani smo, da bo to delo širše uporabno, nedvomno bo olajšan nadzor nad tem delom, oteženo bo neizdajanje računov in s tem izogibanje plačilu prispevkov za zdravstveno in pokojninsko zavarovanje. Nekateri razpravljavci so prepričani, da bo takšen način opravljanja osebnega dopolnilnega dela preveč birokratiziran, česar v Pozitivni Sloveniji ne vidimo. Gre namreč zgolj za to, da vsem, ki bi to delo želeli opravljati in vsem, ki bi to delo želeli izkoristiti, z enostavnim klikom omogočimo izpolnjevanje zakonskih določil. Kot je dejal moj poslanski kolega, vsem vpletenim omogočimo rešitev svojega statusa, s čimer prispevaš k zmanjševanju sive ekonomije in si na nek način zagotoviš miren spanec. Velikokrat se je namreč v razpravi zazdelo, kot da osebno dopolnilno delo uvajamo na novo, vendar to ne drži. Osebno dopolnilno delo je danes zakonsko že določeno, veliko več dela in negotovosti pa je pri samem pripravljanju in nato najemanju ter izvajanju teh oblik dela. Danes ni mogoče z enostavnim klikom prijaviti tega dela, prav tako ni mogoče z enostavnim klikom najeti takega izvajalca del. Osebno dopolnilno delo mora tudi danes vsak prijaviti na upravni enoti in nato na tri mesece poročati davčni upravi. Interventni zakon na področju zdravstvenih prispevkov je to delo obremenil s 6,35 %, kar pomeni, da je trenutno dohodek izvajalca teh del nižji, kot bi bil po sprejetju tega zakona. Zato so očitki o uvedbi nekih novih davkov z vrednotnico nekorektni. Seveda pa bi ta oseba še vedno lahko delala na črno. In ravno na tem mestu se strinjamo s stališčem predlagatelja, da z vrednotnico vsem izvajalcem osebnega dela ponujamo možnost in s tem spodbudo, da to svoje delo opravljajo in morda dolgoročno na ta način prej pridobijo pogoje za upokojitev. Ne gre torej zgolj za zakon, ki povečuje nadzor, ponekod zvišuje kazni, ampak gre za zakon, ki je naravnan pozitivno, saj vsebuje tudi spodbude. V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija bomo Predlog zakona o preprečevanju dela in zaposlovanja na črno podprli z upanjem, da se bo število prijavljenih oseb, ki opravljajo osebno dopolnilno delo – danes jih je dobrih 8 tisoč –, povečalo, s čimer si bo vsak posameznik zagotovil svoj status, vsak plačnik pa si bo s klikom zagotovil varnost pri najemu takega dela. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Tako smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Sledi razprava poslank in poslancev o predlogu zakona v celoti. Kot prvi je k besedi prijavljen gospod Matevž Frangež, za njim gospod Franc Bogovič in potem gospa Marija Plevčak.
Spoštovani kolegice in kolegi! Najprej moram izraziti veselje, da je koncept vrednotnice preživel do te točke parlamentarne obravnave. Kot vemo, je v času druge obravnave grozila resna nevarnost, da bo ta koncept iz zakona izbrisan. Vesel sem zato, ker menim, da se je država dolžna prilagoditi družbeni realnosti in omogočati in razvijati legalne alternative delu na črno. Mi vsi vemo, da je to v Sloveniji resen problem, šibi naše blagajne socialnih zavarovanj, pa tudi državo. Še najhuje pri tem pa je, da se pogosto zgodi, da tisti, ki so deležni koristi družbene solidarnosti, vanjo ne prispevajo nič, solidarnost pa mora temeljiti na vzajemnosti, da sam vplačujem davke in prispevke za socialno zavarovanje z obetom, da bom takrat, ko bom star, bolan, brezposeln, prejemal te koristi iz družbene solidarnosti – da zaokrožim misel, ker sem se malo zapletel –, da bo vsakdo, ki plačuje sredstva v sklade socialnih zavarovanj ali plačuje davke, vedel, da bo lahko ta sredstva tudi koristil, ko bo nastopila situacija, v kateri se bo znašel. Dejstvo je, da vsi v državi danes ne prispevamo enako in niti ne po svojih močeh. Vrednotnica je v tem pogledu zame dober način in ni alternativa rednim oblikam dela, pač pa je alternativa delu na črno. V teh dneh slišim veliko kritik, da vrednotnica z vplačilom 9 evrov prinaša zelo malo pravic. Temu je treba pritrditi, vendar je treba pri tem imeti v mislih, da vrednotnica z institutom osebnega dopolnilnega dela ni namenjena temu, da bo jutri nadomeščala redne oblike zaposlovanja ali dela, podjetniške pogodbe ali druge pogodbe civilnega prava, ampak je zelo fokusirana in ciljno usmerjena v tisto populacijo ljudi, ki se danes, trdim pa, da precej množično, poslužuje dela na črno kot oblike in možnosti, da okrepi svoj socialni položaj. Nihče od teh ljudi tega ne počne z veseljem, to počnejo iz življenjske nujnosti. Kritiki vrednotnic trdijo, da je administrativno zapleten proces. Jaz mislim, da je postopek, kolikor je to mogoče, enostaven zato, da se povežejo različne institucije, ki v tem sistemu morajo delovati, seveda pa je iniciativa na strani tistega, ki takšno delo naroča, in na strani tistega, ki takšno delo ponuja, ko izda račun in ko mora periodično o tem poročati tudi Davčni upravi Republike Slovenije. Prepričan sem, da bomo z zakonom o preprečevanju dela na črno tokrat res, in upam, da brez kakšnega nepotrebnega referenduma, postavili zelo jasno ločnico družbeno sprejemljivih in nesprejemljivih ravnanj, znotraj tega omogočili legalne alternative delu na črno, in jaz bi si želel, da celotna slovenska politika v tem poizkusu prepozna priložnost in jo skupaj promovira zato, da bi se vse več ljudi odločilo, da dosedanje delo na črno zamenja za legalno obliko dela. Trdim, da je bilo v zadnjih kriznih letih zaradi padca zakona o preprečevanju dela na črno na referendumu junija 2011 zamujenega veliko časa, ko bi Slovenija morala na tem področju narediti več. Prav krizna leta so tista leta, ko bi morali z družbenim ozaveščanjem o škodljivosti dela in zaposlovanja na črno narediti več. Jaz sem vesel, da je Vlada z relativno pogumnim načrtom prešla v neko ofenzivo in da je Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti z današnjo obravnavo tega zakona v celoti uresničilo svoje zaveze iz tega programa. Jaz bom zakon na čelu z vrednotnico podprl.
Hvala lepa. Kar nekaj razpravljavcev, ki so bili prijavljeni, se je odpovedalo razpravi, zato zdaj dajem besedo gospe Ljudmili Novak. Za njo se pripravi gospa Jana Jenko in gospod Ivan Vogrin.
Spoštovana gospa podpredsednica, gospod državni sekretar, kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni! Zagotovo je delo na črno nelojalna konkurenca tistim podjetnikom, obrtnikom, ki plačujejo vse davke, vse prispevke, ki morajo vse to vračunati v ceno, na drugi strani pa so ljudje, ki delajo na črno in jim teh prispevkov ni treba plačevati. Tako se popolnoma strinjam, da je treba urediti, da vsi plačujemo tudi prispevke. Govorim pa v imenu rokodelcev, ki so se obrnili name s pismom, in sicer izpostavljajo naslednji problem. Na primer društvo rokodelcev, ki izdelujejo izdelke domače in umetne obrti, nadaljujejo neko tradicijo, to pokažejo na različnih prireditvah, sejmih, razstavljajo na stojnicah, ob tem pa prodajo mogoče kakšen prtiček, kakšen izdelek za nekaj evrov, s čimer zagotovo njihov trud, njihovo delo ni poplačano. In zdaj pravijo, da se tega enostavno ne bodo več šli, si niti ne upajo, ker dajo za materiale več, kot na koncu sploh kasirajo, pa še veliko administrativnega dela bodo ob tem imeli z vrednotnicami, s poročanjem in tako naprej. Pišejo celo o tem, da so že odpovedane nekatere prireditve, nekatere razstave, ker je premalo prijavljenih za razstavo, ker si enostavno tega ne upajo več početi. Visoke kazni bodo morali plačevati za nekaj, za kar bi jim morali dati priznanje in nagrado, kajti take ljudi, ki nadaljujejo neko tradicijo, ki ohranjajo domačo obrt, ki delajo izdelke, ki bi sicer šli v pozabo, pa so vendar del naše tradicije, je treba pohvaliti in po svoje nagraditi. Mislim, da ni dobro, da smo to dali v isti zakon kot delo na črno. Zame je to nekaj povsem drugega in bi morali to področje drugače urediti, tako da bi ljudi spodbujali k temu, ker ponavadi gre tu za upokojence, ki dodatno nekaj evrov zaslužijo ob tem, da plačajo za material, ker imajo neka znanja, ki jih prenašajo na mlade rodove, s temi administrativnimi ovirami jih bomo pa zatrli. Mogoče bo ostalo znotraj družine, ne bodo pa šli ne na prireditve ne razstavljati, prav iz tega razloga, ker se bojijo, da bodo za to še kaznovani. Na žalost imamo v mnogih primerih take zakone, ki jih povprečni državljani niti ne razumejo, ker so preveč zapleteni. In če hočemo iti v smeri spodbujanja gospodarstva, spodbujanja podjetništva, spodbujanja dopolnilnih dejavnosti, bi morali delati prav na tem, da te postopke poenostavimo, pavšalno obdavčimo in ljudi ne oviramo pri njihovi ustvarjalnosti, pri želji po delu. Kajti na koncu ugotavljamo, da se bolj splača, da nič ne delaš, da čakaš na socialno pomoč, ker imaš pri tem najmanj problemov. Mislim, da to ne sme biti naš namen, ampak moramo težiti k temu, da ljudi spodbujamo k ustvarjalnosti, spodbujamo k delu, seveda tudi k plačevanju davkov, vendar po pameti in s takšnimi predpisi, ki jih bodo razumeli, ki bodo enostavni, ki jim ne bodo predstavljali dodatnih ovir in pretiranega dodatnega dela. Me veseli, ker vidim, da mi bo gospod državni sekretar najbrž nekaj odgovoril. Skratka, želim opozoriti na to, da bi predpise za to dejavnost morali poenostaviti, ljudi spodbuditi k ohranjanju naše kulturne dediščine, ne pa jih pri tem dodatno omejevati.
Hvala lepa. K besedi se je prijavil še gospod Levanič.
Hvala lepa za besedo. Skušal bom odgovoriti na nekaj dilem še enkrat. Če bom na kaj pozabil, se bom še kasneje z veseljem vrnil k temu. Najprej moramo imeti v uvidu, da je to tretji zakon, samo s strani Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, ki je šel v komplet zakonov glede obvladovanja sive ekonomije. Mi smo svoj del pri zavezah, da bomo tukaj najprej omogočili večjo varnost delavk in delavcev, naredili predvsem s sprejetjem zakona o matični evidenci, kjer smo vsi vedeli, da je problem, ampak nihče ni v preteklosti naredil tega koraka naprej in ni zaščitil tega, kar se je dogajalo na terenu. Vedeli smo, da takrat, ko je inšpektor prišel na teren in je našel delavca na licu mesta in ga vprašal, kako dolgo ta delavec tukaj opravlja neko dejavnost, je lahko delodajalec rekel, da je prišel komaj včeraj, ker je imel 8 dni časa, da ga je prijavil v socialno zavarovanje in z njim sklenil pogodbo o zaposlitvi. To smo preprečili, rekli smo, da takrat, ko je delavec na terenu, tisti trenutek mora biti pogodba o zaposlitvi, tisti trenutek mora biti prijavljen v socialna zavarovanja, in s tem zaščitili to, kar se je dogajalo z anomalijami, kršenjem pravic tistih, ki so mogoče bili najbolj ali pa najmanj zaščiteni, predvsem najmanj zaščiteni. Naslednji korak, zelo pomemben, je bil krepitev inšpekcijskih služb. Veliko smo prisluhnili inšpektorjem, kakšne težave imajo na terenu, s čim se ukvarjajo, kako bi lažje prišli do tistih, ki ustvarjajo prekrške, ki ustvarjajo delo in zaposlujejo na črno in kako jim lahko tukaj pomagamo z drugim zakonom, torej Zakonom o inšpekciji dela. Tretji zakon je zakon o preprečevanju dela in zaposlovanja na črno. Ključna zadeva ni samo vpeljava vrednotnic, je mogoče vse drugo. To je eden izmed segmentov, kjer smo želeli na bolj enostaven način narediti to osebno dopolnilno delo bolj priljudno, da bi se ga ljudje dejansko posluževali, ne pa tako kot danes, ko v bistvu obstaja ta oblika dela, ampak ljudje prav zaradi zapletenosti tega ne prijavljajo. Še enkrat torej, s prenosom pristojnosti na carinsko upravo povečujemo nadzor nad zaposlovanjem in delom na črno. To je bistvenega pomena v tem zakonu. Povečuje se nekatere kazni za tako imenovano šušmarjenje, ki danes, res je, predstavlja nelojalno konkurenco obrtnikom in tistim, ki imajo zaposlene delavce in plačujejo prispevke, in zaradi tega so kaznovani in niso konkurenčni, tako da v tem segmentu so nam inšpektorji hvaležni, ker bodo lahko imeli več orodij v rokah, ko bodo delali na terenu, skupaj seveda s carinsko službo, ki zdaj predstavlja masovno več ljudi, ki bodo lahko to delo opravljali na terenu, v primerjavi s tem, kar je bilo prej, ko smo imeli 44 inšpektorjev na terenu za 170 tisoč ali še več pravnih subjektov, kar je bilo v bistvu nemogoče pregledati. Tako da smo naredili korake in v vrsti svoje zakonodaje naredili kar nekaj postopkov v tem letu, da bosta nadzor in kaznovanje nekoliko hujša, če se lahko tako izrazim, ker še vedno imamo problem v miselnosti, da ne gremo v smeri, da je treba plačevati račune, da je treba plačevati prispevke in tako naprej, zato, ker pač želimo po svoji liniji najmanjšega odpora priti najboljše skozi. To pa je za celotno državo, kot vemo, velik problem. In če se vrnem konkretno na vrednotnice, ki so mogoče rak rana debate pri tem zakonu. Jaz bom samo na začetku dejal, da imajo tisti, ki pravijo, da je danes sistem zapleten, prav. Danes je osebno dopolnilno delo zelo zapleten postopek, okrog 8 tisoč je bilo prijavljenih. Šele ko smo začeli debato o osebnem dopolnilnem delu, se je kar nekaj ljudi več prijavilo k temu, ker je sploh vedelo, da ta institut obstaja, in so si želeli registrirati svoje osebno dopolnilno delo in na tak način mogoče plačati en del državi, pridobiti kakšno pravico zase, ampak kljub temu je zapleten sistem, kot smo ga gledali in obstaja danes. Zato smo želeli narediti korak naprej predvsem pri poenostavitvi postopkov in se strinjamo s tistimi, ki pravijo, zakaj nismo pogledali obstoječega sistema in ga nekoliko poenostavili. Pa ravno to smo v bistvu s tem zakonom naredili. Vse, kar mora tisti, ki opravlja osebno dopolnilno delo, narediti, je, da se prijavi na upravni enoti. To je vse, kar mora narediti. Takrat bo objavljen na javnem seznamu na Ajpesu, kjer ga bo naročnik od doma preko interneta izbral in zanj plačal 9 evrov. Če nima interneta, bo to naredil na upravni enoti – ga bo izbral na seznamu del, bo izbral osebo in zanjo plačal 9 evrov. Teh 9 evrov se bo štelo v en dan pokojninske dobe, 7 evrov od tega, 2 evra pa za zdravstveno zavarovanje tisti trenutek, ko bo ta človek opravljal to delo. To je vse, kar od tega postopka je. In še enkrat, nihče ne sili nikogar, da dejansko mora to narediti. To je zdaj ključnega pomena. Ne obremenjujemo dodatno, obdavčujemo in krpamo luknje zaradi padca nepremičninskega zakona, daleč od tega. Primerljiva vsota tega je tako minimalna glede na to, kaj smo tam v bistvu izgubili, da bi bilo na tak način okoli prinašati ljudi res popolnoma nesmiselno in nobene zveze ne bi imelo s tem, kar počnemo s to vrednotnico. S temi 9 evri samo spodbujamo tiste, ki danes že naročajo osebno dopolnilno delo, da zanje to ne bo predstavljalo velikega stroška. 9 evrov na mesec bodo dali svoj del za državo, tako da bodo lahko na legalen način nekoga naročili, torej varovanje otrok ali čiščenje, košnjo trave, inštrukcije in tako naprej, in na drugi strani bo človek, ki to osebno dopolnilno delo opravlja, nekaj od tega imel – imel bo en dan pokojninske dobe. Ne moremo se iti hišnih preiskav. Strašenje ljudi v Državnem zboru, da bomo s hišnimi preiskavami preverjali, kdo čisti na domu ali pa kdo kosi travo, izvaja inštrukcije, je res nesmiselno zato, ker je to, prvič, nemogoče, niti ne bi bilo prav, da zdaj strašimo ljudi in hodimo na njihove domove. To je pač neka osnova, ki jo bomo pustili na miru in niti približno, upam, da se ne sanja komu, da bi se v prihodnje tega lotili, ker je to nesprejemljivo in pika. Ampak smo ravno s tem institutom, ki ni drag in ki je zelo enostaven, želeli spodbuditi tiste, da bodo imeli interes se sploh prijaviti. To je vse, kar lahko kot država naredimo – spodbudimo nek interes, da se tisti, ki bo želel imeti nekaj od tega, dejansko prijavi in to delo izvede. Isto velja za nabiralce raznih zelišč, rokodelce in tako naprej. Njihov strošek na mesec je 9 evrov, samo 9 evrov, in so s tem opravili svoj del do države, so na legalen način lahko izdelali in prodali ta izdelek. Za 9 evrov na mesec so svoj del do države oddelali. In v tem kontekstu smo zaradi tega šli na mesečni pavšal in ne na dnevni, ker če bi šli na dnevni pavšal, potem bi bila zadeva šele zapletena, nadzor bi bil onemogočen, nikakor ne bi nikogar spodbudili s tem, da bi se sploh lotil tega, da bi si vodil evidenco po urah, po dnevih, kaj šele zelo natančno, kaj vse počne in kako počne. Na mesec pri enem naročniku 9 evrov. Če ima 4 naročnike, 4 krat 9 evrov plača naročnik, in to zanj, za naročnika pomeni majhen strošek, za tistega, ki to počne, pa pravico do enega dneva pokojninske dobe – je motivacija za tiste, ki danes nimajo priložnosti, nimajo službe, motivacija za tiste, ki delajo polovičen delovni čas, da si s tem mogoče, ker tega kar nekaj obstaja, zagotovijo delo na drugačen način. Se pravi en tak element, ki definitivno ne predstavlja birokratske ovire, ker je mnogo lažji od sedanjega sistema. Mnogo lažje je priti do registracije osebnega dopolnilnega dela, in res je, kasneje se pač od tega plača dohodnina, tako kot se od vsakega zaslužka, je pa res, da je ta zaslužek omejen, na mesec lahko zaslužite 450 evrov, in omejen je glede na seznam del. Vsa dela se ne bodo mogla opravljati preko osebnega dopolnilnega dela, kar je tudi prav, ker bi ponovno prišli v konflikt interesov z obrtniki ali pa tistimi, ki na drugačen način opravljajo neko določeno dejavnost. Torej, samo določena dela, samo določen znesek, ki je na mesec omejen, tako da ne pridemo čez tisti znesek, ki pomeni zagotavljanje minimalne plače. Mi bi si želeli, da vsi skupaj imamo malo več zaupanja v to, kar delamo. Verjemite mi, da nismo sistema vrednotnice vpeljali zato, ker bi želeli komurkoli oteževati življenje ali pa še bolj zaostriti sistem, ki danes ne funkcionira. In v tem državnem zboru, če se spomnite, ko smo sprejemali ukrep, da bomo delodajalce oprostili plačila prispevkov, če bodo zaposlili mlade za nedoločen čas – takrat je bilo veliko skepse, veliko skepse v smeri: ta ukrep ne bo prijel, ta ukrep ne bo dober in tako naprej. Ampak smo šli z njim naprej, ker si želimo na mnogih področjih pogledati, kaj lahko naredimo glede na finančna sredstva, ki jih imamo za nekoga v tej državi, da mu nekoliko olajšamo. Na račun tega ukrepa smo samo v januarju in februarju zaposlili tisoč in nekaj mladih ljudi za nedoločen čas, samo v dveh mesecih. Tako da nekatere stvari mogoče premikamo ali pa lahko dobimo vsaj delno priznanje, da smo nekaj naredili. Tako da v sistemu vrednotnice bi si mnogo bolj želel, da bi tisti, ki danes na to gledate skeptično ali pa temu ne zaupate, raje spodbujali ljudi javno, naj se k temu prijavijo, naj registrirajo, naj gredo v ta način osebnega dopolnilnega dela, in če takrat ukrep ne bi funkcioniral, bi lahko z dvignjeno glavo pred vsemi rekli: imeli smo prav, povedali smo vam, opozarjali smo vas, ukrep ne funkcionira, dajte ga spremeniti. Zdaj pa, ko že v Državnem zboru eni zagovarjamo eno stran, drugi drugo, strašimo ljudi s hišnimi preiskavami – verjemite mi, seveda je veliko skepse, pred vsako spremembo, glede nečesa novega je normalno veliko skrbi, zaskrbljenosti in pa predvsem nezaupanja. In to ustvarjamo, toliko moramo biti iskreni, tudi tukaj v Državnem zboru in to seveda ni prav. Na koncu mogoče za ta prvi krog. Definitivno ne gre za eksperiment, še posebej pa ne za eksperiment nad ljudmi. Mi verjamemo, da smo naredili en korak, velik korak naprej, da bo osebno dopolnilno delo bolj priljudno, bolj zaželeno in da se ga bodo ljudje bolj posluževali, in ne eksperimentiramo zaradi tega, smo pa pripravljeni, kot mora biti pripravljena vlada ali pa vsako ministrstvo, če vidi, da se zadeva ne obrača tako, kot bi se morala v praksi ali pa kot bi pričakoval, da v tem primeru greš v spremembe in da narediš stvari še bolje. Tako da verjamemo, da je ta del zakona, majhen del zakona, sicer zelo pomemben korak pri urejanju osebnega dopolnilnega dela, govorim konkretno o delu na črno, ki danes poteka, so pa druge stvari v zakonu, ki so še bolj pomembne, ki omogočajo inšpektorjem boljše delo na terenu, ki krepijo inšpekcijske službe, ki višajo kazni za tiste, ki danes delajo prekrške in kršijo. Tako da bomo mogoče skupaj, predvsem pa v sklopu celotne sive ekonomije, naredili nekaj v spremembi miselnosti, da se delo na črno, zaposlovanje na črno ne splača in da se dela škodo tistim, ki vsakodnevno plačujejo davke in svoj del do države oddelajo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Ivan Vogrin je bil prijavljen k besedi. Za njim gospod Vizjak.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Danes si bom res zaslužil plačo, tretjič že govorim. To pa me res veseli. Albert Einstein je rekel znamenito misel: "Edini vir znanja so izkušnje." Gospod Levanič, vi ste državni sekretar. Vi govorite o tem, kako bi morali biti ljudje obdavčeni oziroma kako naj zaslužijo denar. Dajte vi meni odgovoriti, če ste vi kdaj v življenju delali v zasebnem sektorju in ste bili prisiljeni si dva evra zaslužiti sami, razen takrat, ko ste eventualno bili študent. Potem bova mogoče midva razumela, kaj govorite vi in kaj govorim jaz. Jaz sem edinkrat v življenju v javnem sektorju kot poslanec, pa še to bo naš predlog, da naj bo poslancev v bodoče 50, in to nepoklicnih, ker tako poslanci o ničemer ne odločajo, državni birokrati. Kar se pa tiče tega predlaganega zakona, je to še en bistroumni nesmisel. Veste, zakaj? Zaradi tega, ker smo mi, govorim mi kot država, ker je v imenu države minister dr. Uroš Čufer ameriškemu skladu PIMCO podaril 50 milijonov evrov. Mi pa lovimo – to piše v Financah, 22. 4, preverjeno –nekoga, ki bo šel paziti otroka, ki bo šel sosedu pomagati. Ljudje moji dragi, s čim se mi ukvarjamo? To, da ljudje delajo na črno, je posledica tega, da imamo visoke davke in birokratske ovire. Nobeni državi še ni uspelo zmanjšati sive ekonomije z visokimi davki. Poskušajmo to razumeti. To je prastara modrost. Winston Churchill je rekel naslednje: "Da bi država z obdavčitvijo in z višanjem davkov povečala blaginjo prebivalstva, je enako, kot če vi stopite v prazno vedro in se poskušate dvigniti za ročaj." Gospod Levanič, mislim, da vi tega niste poskusili. Dajte to poskusiti. Potem pa ni čuda, kaj prihaja s strani državnih uradnikov. Zakonov ne piše vlada, niti jih ne piše parlament. Zakone pišejo birokratski morilci, ki so v 22 letih pripeljali Slovenijo do izumrtja. V slabih dveh letih sedanje vlade smo državo zadolžili, kolikor pa se še nismo, pa se bomo sedaj hitro v kakšnem mesecu, dveh in na zalogo vzeli kredit, za 14 milijard evrov. Veste vi, koliko je to denarja? To je 14 tisoč milijonov. To je 2 evra vsakega zemljana, ne državljana Slovenije. Ta čas, ko mi tu sedimo, to uro, smo se spet zadolžili za milijon. Vi in jaz sva dobila danes na najin račun javnega dolga 12 evrov, na mesec pa približno za 400 evrov, približno. Enkrat sem podatke že povedal, ker sem računal. Veste, kaj mi delamo? Mi sploh ne razumemo, kaj delamo. Nazadnje smo imeli interpelacijo ministra Pikala. Milijon 400 so si razdelili prijatelji med seboj, nobenemu nič. Vi pa boste ljudi obdavčevali zato, ker bodo [[...]] [[opozorilni znak za konec razprave]] Saj veste, da se nam vsi smejijo. Vsi se nam smejijo. Jaz imam male otroke. Da bi jaz hodil po upravni enoti oziroma tam, kjer ste vi to predvideli – ni ga pametnega človeka v tej državi, ki bi to delal. Ni ga. Veste, zakaj ne? Ker morate najprej začeti davke, ki se plačujejo, pošteno porabljati! Dokler pa mi tuje finančne inštitucije hranimo, denar v milijonih krademo, ker tukaj smo ugotovili, da se krade, tako dolgo državljani niso dolžni pošteno plačevati davkov! Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Izvolite, imate besedo.
Hvala za besedo. V bistvu nisem želel reagirati na to, ampak, spoštovani gospod Vogrin, jaz z vami ne debatiram na osebni ravni in bi prosil, da tudi vi ne. Če pa že želite odgovor na vaše vprašanje, če sem kdaj delal v zasebnem sektorju – sem. Na tem položaju sem leto dni in sem tudi neke druge stvari izkusil, ampak ne poznate mojega osebnega življenja, niti približno ne morete soditi, kaj vse sem dal skozi in kje sem se kaj naučil. To je prvo, ker jaz vas ne obsojam in pričakujem, da tudi vi mene ne boste. In še mogoče nasvet, tako kot ste jih vi meni dali tukaj deset. Želel bi si, da poslanke in poslanci, predvsem vi, ki prihajate iz realnega sektorja, preberete zakone, ker če veste, kaj se dogaja na terenu, jih boste takrat, ko jih boste prebrali, znali pravilno interpretirati in videli, da ne prepovedujemo sosedske pomoči, daleč od tega. To bi lahko videli tudi iz amandmajev Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, in zraven tega je sosedska, sorodstvena pomoč dovoljena. Ne lovimo čarovnic ali nekoga, ki čisti na domu. Mogoče malo več spoštovanja do vseh tistih, ki argumentirano nekaj povemo tukaj, mogoče v nekaj verjamemo in je nekaj dela bilo vloženega ne samo z moje strani, daleč od tega, ampak celotne ekipe na ministrstvu, ki mogoče v celoti niso birokratski morilci, ampak želijo nekaj dobrega narediti za naprej. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Mag. Andrej Vizjak, imate besedo.
Hvala lepa za besedo. Novela zakona o preprečevanju dela in zaposlovanja na črno ima več rešitev. Nekatere so čisto v redu in jih tudi sam osebno podpiram, kot recimo ta, da se dodatno angažira carinska uprava in cariniki za preganjanje dela in zaposlovanja na črno. To je pravzaprav neka stara ideja, ki je uzakonjena, in vse v redu in prav. Tudi nekatere druge rešitve so, recimo temu, potrebne, niso pa ključne in ne bodo bistveno spremenile funkcioniranja tega fenomena, ki je evropski, svetovni in seveda tudi slovenski – to, da ljudje v določenih segmentih delajo, ne da bi bili prijavljeni v zavarovanje, od tega ne plačujejo davkov in seveda tudi marsikaj tvegajo s tem. Ne razumem pa nekaterih rešitev, ki ne samo, da so skregane z dosedanjimi izkušnjami, ampak so skregane z zdravo logiko. Ministrstvo za delo konkretno pričakuje, da bo več registriranega osebnega dopolnilnega dela, to se pravi, da bo več formalno ustrezno urejenega osebnega dopolnilnega dela, hkrati pa to delo dodatno finančno in administrativno obremenjuje. To res ni skregano samo z izkušnjami, da dodatne obremenitve, dobesedno davki – gospod Vogrin je tu čisto prav povedal, ne gre za noben prispevek, tu gre konkretno za davek. 9 evrov na vrednotnico je čisti davek, pa bom tudi obrazložil, zakaj je temu tako. Pa bo verjetno državni sekretar razumel, ker ne bom govoril na pamet in tako brez zveze, temveč bom povedal. To je pač nek davek, ki nima nobene zveze z nobenim zavarovanjem. Torej, uvaja se ta 9-evrski davek za osebno dopolnilno delo in hkrati nekoga, ki to osebno dopolnilno delo potrebuje, silimo, da gre v nek kiosk ali nekam to kupiti. Se pravi, da mora neko pot narediti tam in se zavestno temu posvetiti. Tega pač ne bo naredil. Ne vem, zakaj bi to naredil. Ne vem, zakaj bi to naredil in zakaj bi to plačal. In vi pričakujete, da bo od zdaj naprej več registriranega osebnega dopolnilnega dela, ker ste ga dodatno finančno in birokratsko obremenili. To je skregano z logiko, spoštovani gospod Levanič. Zdaj vam bom pa razložil, zakaj menim, da gre za davek. Namreč, zavarovanec ali pa koristnik osebnega dopolnilnega dela mora kupiti vrednotnico, ki stane 9 evrov, in del teh evrov gre v pokojninsko blagajno in v zdravstveno blagajno. Nikjer ta prispevek ni povezan z obsegom dela. Sicer je zamejen na en mesec, ni pa povezan z obsegom dela. Lahko dela eno uro, lahko dela 20 ur, cifra je 9 evrov. In nič od tega se ne všteva temu človeku v višino pokojnine. Skratka, osnovni elementi zavarovanja niso upoštevani. To se pravi, da nekdo plačuje nekaj in zaradi tega nima ne večje zavarovalne osnove, in to, kar plačuje, sploh ni povezano z obsegom tega, kar dela. To je enostavno davek. In to je, spoštovani gospod državni sekretar, diametralno nasproti osnovnemu poslanstvu pokojninske zakonodaje. V pokojninsko zakonodajo smo želeli uvesti logiko, da temelji na zavarovanju, torej, da ti nekaj plačuješ in od tega kasneje tudi nekaj dobiš. In celo v to smo šli, da lahko gledaš na osebno evidenco ali kako se že imenuje, koliko ti nekdo plačuje za to, in od tega pričakuješ seveda tudi višjo pokojnino. Sprašujem se, če bo oseba XY osebno dopolnilno delala veliko, koliko bo zaradi tega imela več pokojnine. Nič, nič ne bo imela več pokojnine. Edino, kar delate, je to, da bo imela en dan na mesec delovne dobe, skratka, da se ji bo ta pogoj obsega spremenil, ampak pokojnine ne bo imela zaradi tega nič več. In tu mislim, da je to velik odstop od zavarovalniškega principa in od tega, čemur je pravzaprav sploh pokojninski sistem namenjen, in jaz si ne morem drugega mnenja ustvariti, kot to, da je to en nespreten poskus polnjenja pokojninske in zdravstvene blagajne, pri čemer pa to, še enkrat, odstopa od sistema zavarovanja. Tudi nekaj je res – da nekdo, ki je zdravstveno zavarovan po drugem naslovu in bo preko dopolnilnega dela in te vrednotnice se šel tega dopolnilnega dela, ne bo nič bolj zavarovan. Zavarovan bo tako, kot je zavarovan, za osnovni obseg pravic, in zaradi tega ne bo imel nobene nove, dodatne ali boljše usluge iz zdravstvenega naslova. Saj pravim, edino, kar je, je to, da se mu bo ena vrednotnica štela kot en dan pokojninske dobe. To je vse. Ampak glejte, to je diametralno nasproti osnovnemu konceptu pokojninske zakonodaje, kajti on bo dobil na mesec en dan, tudi če je delal 15 dni, ali pa če je delal dva dni, ali pa če je delal eno uro. On bo imel en dan. Tako da glejte, to je res odstop od sistema, in ne razumem vas, kako pričakujete, da bo poslej teh registriranih oziroma teh prijavljenih več kot doslej, če nobenega ne boste prepričali, da to njemu koristi. Zato vam toplo svetujem, da če se spravite regulirati osebno dopolnilno delo, naredite to delo privlačno za tistega, da bo prijavil, to se pravi delojemalca, in za delodajalca, za oba. Oba morata čutiti, da od tega nekaj imata. Sicer, če boste povečevali bremena, administrativna in finančna, se bodo tem legalnim oblikam izogibali. Jaz bi vas res prosil, da razumete eno sveto zakonitost – da so dodatna regulacija in višji prispevki gnojilo, humus za sivi trg, za zaposlovanje in delo na črno, ne pa obratno. To je logika, ki je vedno držala in bo. In vi meni začnete govoriti o tem, da naj vam že končno enkrat zaupamo in verjamemo. To smo poslušali s strani Vlade že neštetokrat za to mizo, nazadnje pri nepremičninskem davku, pa poglejte kakšen fiasko ste doživeli. Tudi vi ste začeli govoriti o nekih dosežkih na trgu dela, pri čemer je pa jasno iz vseh podatkov, da je brezposelnost v Sloveniji marca letos v primerjavi z marcem lani, ko ste prevzeli vajeti, višja za približno 3 %, registrirana brezposelnost je višja. Ja, seveda je, si boste pogledali številke, da je bila februarja višja, da je bila januarja višja, skratka, vse mesece doslej, odkar vladate, je registrirana brezposelnost v tej državi višja, vi pa govorite, da vaši ukrepi prijemljejo. Jaz ugotavljam, da ne prijemljejo in zato vam tudi pri tej konkretni rešitvi ne verjamem, da bodo minimalno prispevali k boljši ureditvi osebnega dopolnilnega dela, in vam jamčim, da bodo te rešitve še dodatno povzročile odmik in neprivlačnost osebnega dopolnilnega dela, ker ga regulirate in obremenjujete. Zato bi res pričakoval, da nam tudi vi kdaj verjamete, ne pa da samo pričakujete, da bomo mi vam verjeli.
Hvala lepa, gospod Vizjak. Na vrsti je gospod Ribič.
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica. Spoštovani gospe poslanke in gospodje poslanci! Zakona, za katerega ni jasno, kakšne posledice bo dejansko imel in ali bo sploh dosegel svoj namen, seveda ne morem podpirati. Podpiram pa vsako ureditev, ki bi prinesla zmanjšanje dela in zaposlovanja na črno, kot tudi predlagano izboljšanje nadzora in večje učinke dela inšpektorjev ter večje kazni za kršitelje zakona. Glede tega pa žal ugotavljamo, da ta predlog ne ustreza zastavljenim ciljem in namenu zakona oziroma ne v taki meri, kot pojasnjujejo predstavniki ministrstva in Vlade. V razpravi nismo dobili ustreznih zagotovil in pojasnil, ki bi nas prepričala, da bosta novi sistem vrednotnic in nova ureditev osebnega dopolnilnega dela prinesla izboljšanje, ki bi pomenilo zmanjšanje brezposelnosti ali zmanjšanje dela na črno. Velik pomislek glede nove ureditve vzbuja dejstvo, da ustreznega programa, ki bi podpiral potek vpisa in izplačilo vrednotnic, žal še ni, kot nam je znano. Drugi velik pomislek je glede očitne neenakopravnosti izvajalcev in tudi iskalcev storitev v predpisanem načinu ter postopku, saj je enako obravnavan izvajalec z eno uro osebnega dopolnilnega dela kot nekdo, ki bo prijavil tako delo za cel mesec oziroma za maksimalno dovoljene ure za osebno dopolnilno delo. Na matičnem odboru se je z amandmaji sicer nekaj členov, pri katerih smo imeli pomisleke, delno izboljšalo, ostale pa so nejasnosti v zvezi z dopolnilnim delom. Čeprav je bilo v obrazložitvah navedeno, da naj bi bil predlog zakona usklajen s socialnimi partnerji, pa imajo na predlog zakona pripombe občine in skupnost občin glede ureditve osebnega dopolnilnega dela in tudi Obrtno-podjetniška zbornica, tako glede vrste del, ki so dovoljene v obliki sosedske pomoči, kot tudi glede vrst dela v obliki osebnega dopolnilnega dela. Zakona ne podpiram, ker posledice sprejetja zakona niso jasne, nedorečeni so postopki, predvsem ureditve osebnega dopolnilnega dela. Morali pa bi pomagati, legalizirati delo na črno, ne pa da birokrati zakomplicirajo legalizacijo, samo da so oni pomembni, in na tak način ohranjajo svoja birokratska delovna mesta in lastno pomembnost. To je narobe. In ta rešitev v predlaganem zakonu podpira in povečuje ravno to birokracijo. Mislim, da smo se napačno lotili rešitve tega problema in da bo treba vložiti še nekaj energije v to, da bomo tudi to področje uredili tako, da bomo vsi zadovoljni. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Gospod Borut Ambrožič, imate besedo. Se odpovedujete. Naslednja je gospa Jasmina Opec, ki je ne vidim v dvorani. Gospa Iva Dimic, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovana ministrica, državni sekretar! Poslanska skupina Nove Slovenije je že povedala, da obravnavanega zakona ne podpira. Še enkrat bi rada omenila uvajanje vrednotnic, kar pomeni, da otežujemo in dodatno uvajamo birokratske ovire, otežujemo neko delo. Predvsem pa je pomembno, da razumemo, kaj pomeni osebno dopolnilno delo in tudi sosedska pomoč. Ljudje se verjetno tega ne poslužujejo zaradi tega, ker bi jim bila to neke vrste rekreacija – vsak bi šel raje na sprehod ali pa na kakšen izlet –, temveč se teh del poslužujejo zgolj zato, ker jim je to verjetno ena od možnosti za preživetje v vsej tej socialni stiski. Z uvajanjem vrednotnic posegamo na področje, lahko rečem, trenutno socialno najbolj šibkih v državi. To so tisti, ki bi dejansko radi delali, pa ne najdejo dela, imajo mogoče kakšno socialno pomoč, največkrat pa verjetno ne, in potem so neke hišne pomočnice ali pa se ukvarjajo s čim drugim. Rada bi omenila tudi naslednje. Ne vem, zakaj niste prisluhnili tudi društvu rokodelcev, ki delajo domačo umetnostno obrt. Tukaj bi rada poudarila, da se dejansko tega poslužujejo v veliki meri, v največji meri že upokojeni, invalidi in pa tudi kmečke gospodinje, ki dejansko vidijo v tem neko dodatno oviro oziroma bom rekla, da jim vrednotnica ni spodbuda, ker oni so že v pokoju in en dan pokojnine zanje ne predstavlja ničesar, in dejansko razmišljajo, da bi vse skupaj opustili. Ampak tukaj, ker je to ena posebna kategorija, bi bilo potrebno, da se jih vseeno na nek način posluša in razume, ker ohranjajo slovensko kulturo, ohranjajo slovensko kulturno krajino na nek način, s svojimi izdelki, ki izvirajo izpred 100, 200 let nazaj, in bi jih bilo treba kvečjemu spodbujati, ne pa jih z nekimi dodatnimi birokratskimi ovirami, kot so vrednotnice, obremenjevati. Že v svojem stališču sem povedala, da višji prispevki in dodatni davki spodbujajo sivo ekonomijo, ker potem vsak išče, kje in na kakšen način bo prišel skozi to davčno rešeto, kar pa ni spodbudno. In tukaj sem tudi že na samem odboru rekla, da bi država morala poskrbeti na eni strani, da se tudi informacijska tehnologija na davčnem uradu Republike Slovenije usposobi do take mere, da se ne bo sesuvalo in da se tudi tam najprej začnejo davki pobirati, šele nato bi lahko naknadno uvajali nekatere druge birokratske ovire. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Besedo bi zdaj dala dr. Andreji Črnak Meglič. Za njo se pripravijo gospod Ivan Hršak, gospod Jože Tanko in gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Veliko je bilo že rečeno o tem zakonu, pa vendarle bi ponovno želela uvrstiti ta zakon v nek širši kontekst. Borba proti sivi ekonomiji je zelo široko zastavljena in primarno jo je treba izvajati na drugih področjih, strinjam se, na davčnem področju, na gospodarskem, na ekonomskem področju in tako naprej. Ta zakon je samo eden izmed zakonov, ki sodi v delokrog Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti in se dotika urejanja področja sive ekonomije, za katero upam, da se vsi strinjamo, da v Sloveniji predstavlja velik problem. S tem ne želim prav nič povedati, da bi bilo treba na drugih področjih več narediti. Nasprotno, menim, da bi bilo potrebno in da teh davčnih utaj in vsega tega, kar imamo, ne bi smelo biti v takšnem obsegu, da moramo še marsikaj storiti za to, da tega ne bo. Pa vendarle ne podcenjujem pomena tega zakona, ki ga je pripravilo Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti. Že večkrat sem rekla, da je eden večjih problemov v Sloveniji pri pregonu sive ekonomije pravzaprav v naših glavah, v naši neverjetni tolerantnosti do tega pojava, ki je ne priznavamo pri samih sebi. Sindrom Martina Krpana bi temu rekli. To je pač naš nacionalni junak, ki je švercal in je bil hkrati veliki heroj, ker je prinašal okoli državo. Tudi mi prinašamo okoli državo, ampak s tem jo seveda tudi siromašimo določenih prispevkov, na podlagi katerih bi lahko imeli cenejšo ali bolje urejeno tudi socialno državo. To je pač ta logika in zato je treba storiti vse, da se obseg sive ekonomije zmanjša. Kot rečeno, zakon, ki je pred nami, posega na to področje z več ukrepi, z boljšim nadzorstvom na eni strani, na drugi strani tudi s kaznovalno politiko, ki bo sedaj ostrejša. Vendar pa ob tem sama ne bi tako zelo prezirala tega, kar prinašajo vrednotnice. Poudarila bi ponovno, da vrednotnice oziroma sistem takšnega načina obdavčevanja dela ni slovenska posebnost, da obstaja v nekaterih drugih državah. Predvsem v Belgiji so spoznali, da je uvedba takšnega načina prinesla zmanjšanje obsega sive ekonomije. Skratka, deluje drugje. Po tej analogiji so razmišljali tudi naši predstavniki zakonodajne veje oblasti, ko so nam predstavili ta zakon. Zakaj pravzaprav gre? Gre za to, da smo v zgodbi občasnega in začasnega dela oziroma dela na domu, ki se izvaja v omejenem obsegu, ki običajno predstavlja dopolnilo k nekaterim drugim oblikam statusov, združeni tisti, ki najemamo delo in tisti, ki delo dajejo. In če jih spodbujamo k temu s tem, da jih nagrajujemo z neko boniteto, in to je za delo pri enem izvajalcu en dan pokojninske dobe, potem moramo prisluhniti temu, kaj ljudje pravijo. Moja kolegica vodi agencijo, ki posreduje delo mlajšim osebam za varovanje na domu. Njene sodelavke, da temu tako rečem, so navdušene nad tem ukrepom. Predvsem one se zavedajo, koliko ur dela opravijo, pa od tega nič nimajo. Res je, to ne bo vplivalo na višino pokojnine, vplivalo pa bo na obseg dela, ki se bo štel v pokojninsko osnovo. In če tega dela opravljajo veliko, veliko tudi v času študija, je seveda zanje ta del pomemben. Pomemben je tudi za tiste starejše osebe, ki so socialno ogrožene, ki to delo opravljajo tudi zato, da zakrpajo tisti primanjkljaj, ki ga imajo pri doseganju pokojninskega pogoja. S tem bodo pač lažje prišle do tega pogoja, ki smo ga zapisali v nov pokojninski zakon. In mnogokrat so bile za to prikrajšane, tudi zato, ker njihovi delodajalci niso ravnali v skladu z zakonom. Zanje je to pomembno. In same priznavajo, da spoštujejo ta ukrep. Zato jih s tem, ko prispevamo kot najemniki tega dela, spodbujamo, da registrirajo svojo dejavnost, četudi se izvaja v silno majhnem obsegu. Zato jaz ta ukrep pozdravljam. Seveda pa, kot sem rekla že v svojem uvodnem nastopu, spodbujam Vlado, da pripravi evalvacijo izvajanja tega ukrepa oziroma celega zakona, da bomo videli, kdo ima prav. Jaz osebno sem prepričana, da morda ne v popolni meri, ampak v določeni meri ta ukrep bo prispeval k zmanjševanju sive ekonomije, in če ne v načinu, kot smo si ga zamislili, potem na podlagi te evalvacije predvidimo ukrepe, na podlagi katerih bomo lahko zakon tudi izboljšali. Mislim, da je prav, da se tako dela. Težko je ob tem, da sami lastnih izkušenj nimamo, napovedovati, kaj se bo zgodilo. Kot pravim, izkušnje imamo iz drugih držav. Morda še nekaj. Pravite: zmanjšajmo obremenitve dela in se bo zmanjšal tudi obseg sive ekonomije. Veste, države, ki imajo najmanjši obseg dela na črno, so tudi države z zelo visokimi obremenitvami. To se pravi, da ta teza ne drži popolnoma. Vse skupaj se začne pri naših glavah. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Gospod Jože Tanko, imate besedo.
Hvala lepa za besedo. V tem obdobju spremljamo zakonodajo, ki prihaja v Državni zbor, in vsak ukrep prinese neko -ico. En prinese prevozn-ico, drugi vrednotn-ico. Ne vem, kaj bo naslednji ukrep prinesel. V bistvu so pa vsi ti ukrepi, ki prihajajo v Državni zbor, same komplikacije. En kup birokratskih ovir prinesejo, na koncu pa ni nobenih posebnih učinkov, razen tega, da so za vse te dokumente pripete izredno visoke kazni. Izredno visoke kazni. Edino, kar ta birokratska ovira prinese, je kaznovalni sistem. In če boste pogledali pri prevoznicah pri Zakonu o gozdovih ali pa v tem primeru pri vrednotnicahte linke, boste pač ugotovili, da gre v bistvu za penaliziranje drobnarij, da se penalizirajo drobni prekrški z enormnimi kaznimi. Jaz sem spraševal ministra Židana glede teh nenormalno visokih kazni, ki so bile v zadnjem letu sprejete na področju kmetijstva in okolja ali pa še bodo v zakonu o naravi. Nekaj podobnega je pri zakonu, ki ga imate tukaj pred seboj, o katerem se sedaj pogovarjamo. Veste, če je za nek marginalni prekršek predviden ukrep inšpekcijskega nadzora, vstop inšpektorja na premoženje lastnika in tako naprej ali pa se za to izreče enormna kazen, potem to ni ukrep, ki bi nekaj preprečeval, ni sorazmeren ukrep. Če se za eno zlorabo, recimo na tem področju za primer, ko bo nekdo zaslužil 50 ali 60 evrov na mesec, lahko izreče kazen 26 tisoč evrov, potem ne govorimo o nekih ukrepih, ki so sorazmerni z vsebino, z opravljenim delom ali težo kršitve. Pa naj gre za posameznika, naj gre za tistega, ki je to delo naročil ali za kogarkoli. To so temeljne težave, ki jih imamo pri nas, ko sprejemamo zakone z drakonskimi kaznimi. Mi imamo tudi Zakon o davčnem postopku. Predvčerajšnjim sem na to opozoril. Tam imamo 398. člen, kjer je poglavje, ki obravnava posebno hude davčne prekrške, in recimo, če se ugotovi, da je davčna utaja višja od 5 tisoč evrov, je lahko kazen od tisoč 200 evrov do 50 tisoč evrov oziroma se izreče kazen v višini 20 % za nekoga, ki se mu to zgodi, vendar ima ta limit, spodnjo mejo tisoč 200 evrov in zgornjo 50 tisoč evrov. Tudi če je utaja 3-milijonska, je kazen 50 tisoč evrov, kar pomeni, da je pri posebno hudih davčnih prekrških zapisana kazenska kapica. To se pravi, da za več kot toliko se kazen ne more izreči. Mi pa tu obravnavamo neke, bom rekel, probleme. Pravite, da rešujemo tiste ljudi s težavami, ki naj bi to delo opravljali, ko so v pokoju, ali kdorkoli drug, in v takšnih primerih je predpisana kazen tudi do 26 tisoč evrov. Zdaj pa mi povejte, ali imamo pri nas, kar zadeva ta problem, ki ne more biti velik že zato, ker gre za malo delo, drobno delo, občasno delo, prekerno delo po domače povedano, v primerjavi s posebno hudimi davčnimi prekrški. Nobenega sorazmerja ni, nobenega sorazmerja. In dokler predlaga resor, ki bi moral poleg ministrstva za gospodarstvo zagotoviti razvoj trga delovne sile, ponuditi nove zaposlitve, in se ukvarja s prekernim poslovanjem in zaposlovanjem ter to drobno kršitev, ker že delo ni posebej cenjeno in drago, ker gre za male stvari, penalizira z enormno kaznijo, potem je v tem delu nekaj hudo narobe. Takšnega zakona, takšnih rešitev v bistvu ni možno sprejeti. Še posebej ne, če se Vladi zapiše, da bo učinek tega zakona 350 tisoč evrov na letni ravni. Se pravi, da bo samo 10 kazni, ki bodo izrečene v primeru kršitev pri tem prekernem delu, praktično večji izplen, kot bo učinek s temi vrednotnicami. In najbrž lahko že razmislimo o tem, da je ta ukrep delo zaradi dela, zato, da se bo nek birokratski aparat aktiviral, da se bodo s tem ukvarjale skupine ljudi, uradnikov, inšpektorjev in tako naprej. Zanima me, koliko je potem neto učinek, če je bruto učinek 350 tisoč evrov. Kolikšen je neto učinek tega zakona? Najbrž bistveno nižji, kajti stroški bodo sigurno najmanj dve tretjini učinka, ki ga ocenjujete. Menim, da bi morala Vlada na področju dela, na področju gospodarstva, na področju financ uporabiti neko zastarelo ABC metodo, ki je znana že desetletja ali še dlje, in oceniti, katere so tiste ključne skupine problemov in ključne skupine rešitev, ki lahko pomagajo pri odpravi, pri rešitvi problema. Tukaj pa se ukvarjamo s skupino težavic ali pa rešitev, ki predstavljajo nekaj odstotkov kompleta. Namesto da bi zagrabili stvari, ki predstavljajo 70 %, 80 % težav, se ukvarjamo s tistimi ukrepi, ki so praktično marginalni, in ta je eden takih. Delo na domu, medsosedska pomoč ali četrto koleno na tem področju ne bo ne podrlo ne postavilo slovenske ekonomije, v nobenem primeru. Ne bo ne podrlo ne postavilo trga dela. Ne bo ne podrlo ne postavilo rasti zaposlovanja na tem področju, nemogoče. Zato, ker to niso jedrni problemi te družbe. Niso. Ključni problemi s področja trga dela so drugje, težave so drugje, in mislim, da bi na teh področjih, ki so ključna, ki predstavljajo 70, 80 % težav na tem področju, morali pripraviti rešitve in se tega lotiti. Enako v gospodarstvu, v kmetijstvu in še kje drugje. In še kje drugje. Tukaj pa se ukvarjamo, ne vem, nekaj ur, in še prej eno ali dve seji nazaj in delovno telo – za ta zakon bomo zapravili 20 ur razprave, na koncu pa je izplen izredno, izredno majhen. Izredno majhen. Saj ste zapisali tudi v svoj zakon, da je ta učinek skoraj minoren. Zdi se mi, da to niso ukrepi, ki bi sodili v nacionalni reformni program, ni to rešitev, ki bi naredila kakšne pomembne premike na trgu dela, zmanjšala nezaposlenost ali pa povečala preglednost na trgu dela. In lahko tudi sedaj povem, da kadarkoli se pojavi vlada, kjer prevladuje leva orientacija, se pojavljajo samo obrazci, se pojavljajo samo neki navidezni ukrepi, prerazporejanje, učinkov pa ni velikih oziroma so celo negativni. Namesto da bi sprostili stvari, da bi se zadeve začele dogajati same od sebe, imamo neznansko voljo in željo po tem, da nekaj predpisujemo, reguliramo. Bolj je zadeva minorna, bolj smo ponosni na ukrep, ki smo ga sprejeli. To ne more tako iti. Ne more tako iti. In predlagam vam, da naredite neko ključno analizo in ugotovite, kateri so pravzaprav glavni problemi. To, da bo nek upokojenec lahko dodaten dan opravil z nekim papirjem, listom papirja, ni rešitev, ker ne upokojenec ne država od tega ne bosta imela veliko, razen enega sprehoda do uradniškega okenca ali pa kioska in tako naprej, in nič drugega. Nobenih posebnih učinkov od tega ni. Nekdo, ki bi hotel res do tega imeti nek odnos ali pa uveljaviti neke posebne okoliščine, ima lahko na leto največ 12 dodatnih dni za pokojnino. Se pravi, da rabi – koliko let, da izpolni eno leto? Približno 20 let rabi takih oblik, da dobi eno leto pokojninske dobe. To je ukrep, ki ne prinaša ničesar. S tem, da je zadeva še povsem nesorazmerna, ker so v isti koš zloženi tisti, ki opravijo nekajurno delo, in tisti, ki tako delo opravljajo cel mesec. Vsi so pod istim dnevom tega. In predlagam, da se posvetite ključnim problemom na področju trga dela, da urejate te pomembne stvari in predvsem tudi, da poskušate uskladiti kazni v nekem sorazmerju. Ne more biti tisti, ki naredi davčno utajo za 3 milijone evrov, kaznovan največ s 50 tisoč evri, nekdo, ki pa ga dobijo, da je opravljal prekerno delo ali pa nekomu ponudil prekerno delo, plača pa 26 tisoč evrov kazni za, bom rekel, neznaten prekršek, ki je morda trajal nekaj ur, delo. To ne gre. Na eni strani imamo potem veliko sive ekonomije, finančnih utaj, ki so glavni problem te družbe, vse tisto poparkirano po tujih državah, ker je šlo preko utaj ven. Tu se pa ukvarjate z drobnarijami in utrujate tiste ljudi, ki že tako do službe težko pridejo, še s tem birokratskim iskanjem papirjev. Zdi se mi, da so to v tem trenutku povsem deplasirane rešitve. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Še gospod Jožef Horvat.
Hvala, gospa podpredsednica. Spoštovani kolegice in kolegi, gospa ministrica, gospod državni sekretar! Že kar nekaj časa se v javnosti odvija razprava o tako imenovanih vrednotnicah. To je nek nov pojem in ne vem, kako in če se bo sploh prijel. In seveda, ko smo poslanci doma v svojih poslanskih pisarnah, na terenu, iz katerega prihajamo, nas ljudje sprašujejo, kako bo pa sedaj to delovalo. Res je, večkrat pravim, da mene zanima, kako bo zakon deloval, kako stvari delujejo. Tukaj se sprašujem, kako bodo ljudje, z njimi imam izkušnje, stari 81 ali 92 let, aplicirali to vrednotnico. Mislim, da imamo preveč regulirane nekatere zadeve, premalo delamo na zaupanju do ljudi, vse je, kot rečeno, preveč regulirano, razen reguliranja samega. Vsakdo, ki ima neko idejo, pa je ne preveri v praksi, v življenju, vsakdanjem življenju, vsakdo jo hoče spraviti, lansirati skozi zakon. Res me zanima, kako bodo uporabljali vrednotnico tisti ljudje, ki niso računalniško pismeni, ki ne poznajo predpisov, ki ne nazadnje ne berejo dnevnega časopisja ali vsaj pogosto ne. Prihajam iz podeželja, zato o tem govorim, kjer pa živijo zelo pridni ljudje, tisti, ki se ukvarjajo tudi z rokodelstvom. O tem sta govorili že moji kolegici, gospa Novak in gospa Dimic. Sam ne razumem, kako se je tudi rokodelstvo znašlo znotraj tega zakona. Prej, če sem prav poslušal, spodaj v pisarni, je gospod državni sekretar povedal, da je rešitev na dlani za rokodelce. Naj si pač kupijo vrednotnico. Jaz rokodelstvo in v tej zvezi tudi domačo in umetnostno obrt razumem ne kot nek biznis, kot nek velik zaslužek, s katerim bi ljudje lahko obogateli. V prvi vrsti to razumem kot neko našo slovensko kulturo. To je naša identiteta. Kaj vse znajo naši rokodelci narediti, to je neverjetno bogastvo. Ne vem, ali se kdo na Vladi kaj pogovarja v zvezi s tem, morda s profesorjem dr. Janezom Bogatajem, ki je eminenca v rokodelstvu oziroma v etnologiji, če hočete. Sam poznam ljudi, ki so veliko naporov vložili, konkretno v severovzhodni Sloveniji, v Veržeju, v snovanje oziroma postavitev centra domače in umetnostne obrti, kjer je pred leti tekel izjemno uspešen projekt, to je Mladi posvojijo rokodelca. Kako mlade navdušiti, da se zanimajo za rokodelstvo. Danes tudi preko določil tega zakona ugotavljam to, kar je dejansko bilo ugotovljeno na omenjenem projektu v Centru DUO v Veržeju, da je rokodelstvo sirota, ki jo je treba posvojiti. Rokodelstvo je sirota, ki jo je treba posvojiti. Projekt Mladi posvojijo rokodelca je bil sofinanciran iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja: Evropa investira v podeželje, in se je začel, kot rečeno, snovati pri sodelavcih Centra DUO v Veržeju. Znane izkušnje, predvsem pa z željo po ohranjanju znanj, ki jih še vedno imajo slovenski rokodelci, sta dejansko seštela ta potencial, ki je navdušil številne mlade, ki so se ogreli, če lahko tako rečem, za rokodelstvo. In ne prosim zdaj z nekimi administrativnimi ovirami jih omejevati pri njihovi volji, pri motivaciji, ker so res pokazali voljo, da jih rokodelstvo zanima, in ocenjujem, da se v tem zakonu slabo piše slovenskim rokodelcem. Morda je še čas, da se ta zadeva izvzame iz določil tega zakona, ne vem pa, zakaj se bojimo tistih, ki dejansko, kot rečeno, slovensko kulturo negujejo. Kako bodo, recimo, v moji vasi ljudske pevke, ki ne samo, da pojejo, ampak delajo tudi zelo lepe rože iz kreppapirja – ne prodajajo jih za svoj račun, ampak za račun društva, ali pa jih razdelijo. Kako bo zdaj, ali bo tudi sankcionirano, me sprašujejo. Jaz seveda ne znam odgovoriti. Hvala lepa, če mi boste odgovorili, gospa ministrica.
Hvala lepa. Zdaj k besedi vabim še Romano Tomc in potem bomo počasi zaključili razpravo.
Hvala lepa še enkrat za besedo. Res dolgo in široko smo razpravljali o tej problematiki, o sivi ekonomiji, o preprečevanju sive ekonomije in seveda o vrednotnicah, ki naj bi prinesle nekaj novega, svežega na naš trg dela, in zaradi njih naj bi kar naenkrat povpraševanje tistih, ki danes ne vejo, kako naj bi delali, naraslo in seveda bomo dobili krasne pozitivne učinke v naši pokojninski in zdravstveni blagajni. In ves čas, ko nekateri na drugi strani opozarjamo na nevarnosti tega novega sistema, ko opozarjamo na to, da se birokracija v naši državi nezadržno širi tudi z vrednotnicami, nas seveda –koalicija tokrat niti ne, ker se nekateri celo strinjajo z nami, ampak Vlada prepričuje, da stvari ne razumemo dobro, da ne vemo, za kaj gre, da ne vemo, kako deluje pokojninski sistem, skratka, da stvari ne razumemo. Podobne stvari smo poslušali, ko smo sprejemali nepremičninski davek, in seveda rezultati so bili, kakršni so bili. Popoln fiasko je doživela Vlada. Ministrica kar naprej zmajuje z glavo, se prijema za glavo in se čudi, kako lahko poslanci sploh takšne neumnosti v parlamentu govorimo. Ampak, spoštovana ministrica, niso vse neumnosti. Marsikaj zelo tehtnega in premišljenega povemo, in seveda smo marsikaj opozorilnega in dobrega povedali tudi na račun vrednotnic, ki so birokratska ovira, ki ne bodo prinesle rezultatov, ki jih pričakujete, in ki so namenjene predvsem temu, da se malce napolni pokojninska in zdravstvena blagajna. Ne jaz osebno ne noben od tistih, s katerimi sem se pogovarjala, ne verjamemo, da bodo zato nekatere, recimo, upokojenke, ki opravljajo hišna opravila, likajo, uporabljale ta vaš novi sistem, in vas sprašujem: zakaj pa bi ga, če naj bi bila edina pozitivna pridobitev iz naslova vrednotnice en dan pokojninske dobe. Upokojenka, ki je že upokojena – pa koliko pokojninske dobe bo še dobila? Nič! Nič ne bo dobila. Torej tudi ta razlog odpade. In seveda, da ne govorimo o tem, da gre za bistven odstop od siceršnjega sistema pokojninskega zavarovanja, ki ga imamo v Sloveniji in ki ga skušamo nekako še obdržati v nekih mejah in nekih okvirjih, da nam ne bo na koncu čisto razpadel. To je odstop od pokojninskega sistema, in zadeve ne grejo v smeri poenostavitve. Poglejte, osebno dopolnilno delo obstaja že sedaj. Res je, nekdo mora potem, ko delo opravi, izdati račun in seveda svoje dohodke prijaviti na davčni upravi, oddati davčni obračun in tako naprej. Vse to bo moral narediti tudi zdaj, ampak še pred tem pa bo moral narediti še nekaj več – prijaviti se bo moral v sistem, se registrirati. Ne vemo pa še vseh podrobnosti točno, kako bo zadeva potekala, ker nam Vlada tega pač ni predstavila. In ob tem, ko pričakujete na Vladi in v koaliciji izplen od uvedbe vrednotnic približno 350 tisoč v pokojninsko in v zdravstveno blagajno, smo v stanju, kjer smo danes zadolženi za 28 milijard, kjer smo se samo lani zadolžili za 8 milijard, kjer imamo milijardo in pol nepobranih dajatev, milijardo in pol. Izračunajte, koliko je 10 % od milijarde in pol in jih dajte v primerjavo s tem, kaj bodo prinesle vrednotnice. In vrednotnice, če spremljamo malce tudi medije, so projekt številka 1, ki bo rešil to državo. In ko spremljamo vmes še kaj mediji danes poročajo tudi o vrednotnicah, tudi zunaj sprašujejo, vidimo, da se premierka in finančni minister medtem pogovarjata v Londonu, in piše v naslovu: Premierka in finančni minister sta v Londonu predstavila reforme. Jaz sprašujem že pol leta v tem parlamentu, katere reforme je pa naredila ta vlada. Katere reforme? Ali bi lepo prosim nekdo prišel v parlament in nas seznanil s tem, s čimer je nekdo v tem hipu seznanil Camerona na Otoku? Samo to bi rada. In v tem času se pogovarjamo o vrednotnicah, ko se iščejo tuji vlagatelji, ko govorimo o milijardah, ko govorimo o milijardni bančni luknji, preganjamo gospodinje in sivo ekonomijo, ampak ne sivo ekonomijo v smislu, kot jo vi predstavljate, kajti vi predstavljate kot del sive ekonomije tudi neizdajanje računov in neplačevanje davkov. In še enkrat, kot sem že zelo velikokrat poudarila, to ni siva ekonomija, to je utaja davkov in to se preganja na drugačen način. Instrumenti za to, da to preganjamo, že obstajajo. Samo 5%, 5% je po neki splošni, grobi oceni tega, kar je dejansko manka v državnem proračunu zaradi sive ekonomije tega tipa, ki ga preganjamo s tem zakonom, to se pravi zaradi tega, ker ljudje, ki niso registrirani, nimajo espeja, nimajo svojega podjetja, za to ne plačujejo davkov. Največ pa je tistih, ki svoje podjetje imajo, svoj espe imajo, vendar seveda sem in tja, ali pa pogosto, ali pa vedno ne izdajajo računov. Ampak to je popolnoma druga zgodba. In ko vpletate v to zgodbo boljši nadzor in delovanje carinske uprave in ne vem kaj še vse – pa saj to ni nič novega. Prodajate stare stvari. To ni nič novega. Pred kratkim smo sprejeli Zakon o finančni upravi. Saj to je vse tam zapisano. Zelo me moti, da ta slika o preganjanju sive ekonomije in o vrednotnicah ni korektno in v celoti prikazana taka, kot je, in da vsi, eni z ene strani, drugi z druge strani, prikazujemo boljše ali slabše, temne ali svetle plati tega sistema, in seveda zdaj naj pa ljudje iz tega razberejo, kaj pravzaprav je na stvari. Če pa se res ozrete malce naokoli, se pogovorite z ljudmi, jih vprašate, kaj o tem mislijo, vam bodo najbrž znali povedati, da gre tu za en poskus, kako pridobiti nekaj denarja v proračun in da nikomur še na misel ne pade, da bi se odrekel takšnemu načinu dela, kot ga opravlja sedaj, tudi če se zaveda, da je nelegalno. Kajti rešitev za sivo ekonomijo oziroma za zmanjšanje sive ekonomije ni v novih papirjih, ni v novih oblikah dela, ni v višjih prispevkih, v višjih davkih, ampak ravno obratno – v poenostavitvah, v nižjih davkih, v bolj prijazni birokraciji in predvsem v tem, da mora obstajati neko zaupanje, da gredo tisti davki, ki jih ljudje dejansko plačajo, za poštene, dobre namene in da se ti davki ne prelivajo v neke bančne sisteme, saj tem bančnim luknjam ni videti konca in ljudje nimajo nobenega zaupanja več. Ljudje ne zaupajo več, da gredo njihovi davki za to, da bomo imeli boljše šolstvo, ker hkrati spremljajo, kako to šolstvo funkcionira, da bomo imeli boljše zdravstvo, ker hkrati vidijo, kaj se v zdravstvu dogaja, da bo bančni sistem deloval, ker vidijo, da smo zdaj dali 3 milijarde in pol za sanacijo bančnega sistema, a bančni sistem ne deluje. Tega zaupanja v ljudeh ni več. Ampak vedno znova, vsak dan pride Vlada s kakšno novo idejo, iz katerega koščka ali pa iz katerega vogala je še mogoče potegniti še kakšnih 100 tisoč ali pa 200 tisoč, da ne rečem milijon evrov. In to je to, kar Vlada zadnje čase počne. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Zdaj želi besedo še ministrica dr. Anja Kopač Mrak.
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica. Spoštovani poslanke in poslanci! Zakon o preprečevanju dela in zaposlovanja na črno je bil usklajen s socialnimi partnerji že dvakrat. Leta 2011 je služil nekemu drugemu namenu takratne opozicijske stranke SDS in so potem kljub temu, da je bil zakon s socialnimi partnerji soglasno sprejet, podpisali, dali podpise, da je šel zakon na referendum. Problem je bila baje definicija medsosedske pomoči. Seveda ni bila problem medsosedska pomoč, problem je bilo predvsem to, da se je zagotovilo trojni referendum in padec takratne vlade Boruta Pahorja. V redu. Takrat so se vsi strinjali, da je zakon potreben. Obrtniki nas ves čas opozarjajo, da so kazni prenizke, da danes nekdo, ki ne registrira dejavnosti, šušmar, dobi kazen, ko ga dobijo, 208 evrov, če plača takoj, pa 108 evrov, in da to pomeni nelojalno konkurenco tistim, ki registrirano in v skladu s pravili opravljajo svojo dejavnost. Zato je dvignjena kazen. Ampak zato, ker nismo želeli samo dvigniti kazni, in zato, ker nismo želeli samo okrepiti nadzora, smo šli tudi v druge poenostavitve v zakonu. Očita se nam zgolj uvajanje administrativnih ovir. Kratkotrajno delo kot oblika izjeme od dela na črno je poenostavljeno. Tega nihče v tej dvorani v 20-urni razpravi, ki jo imamo zaradi tega, ker ni bilo soglasja o tem, da se drugo in tretjo obravnavo opravi hkrati, ne pa zato, ker bi si jaz kot ministrica ali Vlada želela, da izrabljamo vaš čas za debato o ne vem kako nepomembni temi. Torej je predvsem opozicija določala tempo tega, koliko in na kakšen način govorimo o posameznih rešitvah tega zakona. Torej, kratkotrajno delo je poenostavitev. Pomembna novost tega zakona je tudi, da se pristojnosti za nadzor nad zaposlovanjem na črno prenašajo z inšpekcije za delo na CURS. Pomembno je predvsem zato, ker vemo, da ne smemo ne vem kako na novo zaposlovati in da imamo veliko problemov z nadzorom delodajalcev, s kršitvami delovnih razmerij. Zato je verjetno prav, da inšpekciji odvzamemo to delo in da lahko to opravljajo drugi, ki imajo drugačen način dela, so mnogo bolj mobilni in mnogo bolje lahko odgovarjajo na problem, s katerim se soočamo. Podobno se iz tržne inšpekcije na CURS, torej na Carinsko upravo, prenaša tudi nadzor nad delom na črno, in res, dvigujejo se kazni, ampak samo za pravne osebe je vrednost 26 tisoč, za fizične osebe je okoli tisoč 500 najvišja kazen. In 26 tisoč je kazen tam, kjer, ne boste verjeli, se dobi delodajalca, da zaposluje na črno, to pomeni, da ima delavca, za katerega ne plačuje socialnega zavarovanja, ne plačuje nobenih prispevkov, kar pomeni, da če se ta delavec poškoduje na delovnem mestu, nima nikakršnih pravic iz zdravstvenega zavarovanja. Ta delavec se bo upokojil in ne bo imel pravic iz pokojninskega zavarovanja. Ne, lovimo napačne. Vedno uspete prikazati samo slabo stran in vse očrniti, tudi tisto, kar je dobro. In vedno se bo izpostavljalo, da je 26 tisoč evrov preveč zaradi tega, ker je to minoren prekršek v zvezi s tremi milijoni ali tremi milijardami ali ne vem čem. Gre za to, kaj nam je vrednota, ali dopuščamo, da ima delodajalec nekoga zaposlenega na črno. Verjetno ne, zato, ker taisti delodajalec pomeni nelojalno konkurenco drugemu, ki zaposluje v skladu s pravili. Ne gre samo – če vam ni mar za ljudi, je potem vsaj prav, da postavimo delodajalce na enak vatel, da torej vse obravnavamo enako in da tega ne podpiramo. In to vsaj takrat, v preteklosti, leta 2011, ni bil problem pri zakonu o preprečevanju dela na črno. Tokrat slišim, da je tudi to problem. Potem smo natančneje določili v tem zakonu nedovoljeno oglaševanje dela oziroma zaposlovanja na črno. Potem smo predpisali eno zanimivo stvar, ker se vedno pravi, kako je inšpekcija in kako so nadzorniki neučinkoviti. Predpisali smo, da mora biti delavec, ki opravlja po civilnopravni pogodbi – to pogodbo mora delodajalec ali on imeti ves čas pri sebi, ker ne boste verjeli, zdaj je tako, da pač pride v nadzor inšpekcija in reče delodajalec ali delavec, da jo je pač doma pustil. Tega nadzora seveda ne morejo imeti, lahko jo spišejo kasneje ali pa nikoli. Skratka, poskušali smo na podlagi analiz in na podlagi komisije za preprečevanje dela in zaposlovanja na črno, torej ne samo pameti ministrstva za delo, ampak vseh institucij, ki se v državi ukvarjajo s tem, te dopolnitve vnesti. Edina stvar, ki je dejansko novost, edina stvar, ki je drugačna, je osebno dopolnilno delo, ki je že danes možno, in že danes se ljudje, ki opravljajo osebno dopolnilno delo, morajo registrirati na upravni enoti. Torej, ni res, da danes registracija ni potrebna. Danes, če želiš opravljati legalno obliko dela, moraš iti na upravno enoto in tam podpisati obrazec, tako je. In zdaj moraš na tri mesece poročati Dursu o svojih prihodkih. Ne, še več, s 1. februarjem je z interventnim zakonom sprejeto, da se od vsake oblike dela, kjer ni vzeto osebno dopolnilno delo, morajo plačati tudi prispevki, celota. Če to ni administrativna ovira! In vi se postavljate na zgodbo vrednotnice, ki je pavšal. Pavšal, zato, da je administrativno najmanj obremenilen. O. K., gremo po vrsti. Pravite, da ne veste, kako bo postopek potekal. Zelo jasno. Zelo jasno bo potekal postopek. V Slovenski ljudski stranki so rekli, da zakona ne podpirajo zaradi tega, ker postopek ni jasen. Da ga pojasnimo. Človek, ki bi opravljal osebno dopolnilno delo, to je katerakoli fizična oseba, torej jaz sem lahko zaposlena, lahko sem brezposelna, lahko sem upokojenec, imam lahko različne statuse. Se prijavim – danes se moram na upravni enoti, sedaj se bom na Ajpesu, razlika je samo ta, da mora sedaj Ajpes javno objavljati ta seznam. Sedaj namreč jaz kot naročnik osebnega dopolnilnega dela ne vem, ali se je oseba dejansko prijavila v osebno dopolnilno delo in sem torej lahko sokrivec dela na črno, ker niti ne vem. Tako je že danes, da lahko zdaj po novem to vrednotnico, pa samo jaz kot naročnik, plačam pred tem, lahko preko spleta, lahko grem pa na upravno enoto. Torej, vedeli smo, da vsi ljudje nimajo računalnikov, da vsi niso, če tako rečem, dovolj močni v tej smeri, zato smo dali tudi možnost na upravni enoti. Preko spleta lahko s kartico plačate, še to smo se uspeli z Dursom dogovoriti, na kakršenkoli način, in potem si natisnete to in vi ste opravili svoje. Enkrat na mesec to naredite. In potem ta oseba, ki pri vas lahko ali pospravlja – ta dela so omejena s pravilnikom in omejen je tudi dohodek, ki ga ta oseba lahko dobi iz tega. To je že sedaj enako. Torej, enkrat na mesec vi vtipkate, plačate 9 evrov. In sedaj ta vrednotnica – govorite, da je to papir, ki nikomur ne služi, in potem izpostavite upokojenko, ker ona že ima pokojninsko dobo. Pozabite pa morda na brezposelne osebe, ki to opravljajo, da preživijo, in to je dejstvo. Jaz se tega zavedam in prav zato smo želeli tem ljudem dati neko spodbudo, ker danes ti ljudje od tega, da prijavijo osebno dopolnilno delo, nič nimajo. Zato ni vzvoda, in ker jih nismo želeli samo kaznovati, smo jim želeli na drugi strani omogočiti, da bi naročnik teh del zanje plačal vrednotnico in jim s tem plačal – ena vrednotnica je en dan pokojninske dobe. In na podlagi vplačanih vrednotnic se izračuna za osebe, ki drugače ne plačujejo, pokojninska osnova, in to absolutno ni nič v neskladju z matičnim zakonom, s ZPIZ. Torej, to je usklajeno, in ZPIZ ima že podlago za osebne informativne izračune in ima – tudi je bila že tiskovka na to temo, kako lahko državljani vpogledamo v plačane prispevke. In neki brezposelni osebi, ki ji bo naročnik plačal 9 evrov, bo 7 evrov šlo na njen pokojninski račun. En dan pokojninske dobe se bo tej brezposelni osebi, ki čaka na upokojitev, kateri se je, mimogrede, s pokojninsko reformo, ki ste jo sprejeli, predvsem ženskam, čez noč podaljšala pokojninska doba za, prosim, 11 mesecev. Tem ženskam bo verjetno en dan pokojninske dobe, in če opravljajo to več časa, kaj pomenil. To je bila logika tega, da smo to predlagali. Ne to, da zafrkavamo ljudi, da delamo nepotrebne administrativne ovire, ampak da ljudem damo spodbudo, da to prijavijo. In še druga stvar, morda še bolj pomembna, je, da so za dva evra, ki se jih plača, ti ljudje zavarovani za primer poškodbe pri delu. Brezposelna oseba, če opravlja danes osebno dopolnilno delo in se ji kaj v našem stanovanju naredi, nima zavarovanja za primer poškodbe pri delu. Osebno mislim, da je to prav, in da to, da ne govorimo, da gre zgolj za neko administrativno obremenjevanje ljudi na eni strani in po drugi strani polnjenje blagajn. Ljudje bodo dobili pravico iz tega naslova. In res, tisti, ki so že v pokoju – zanje je pomembno, da so zavarovani za primer poškodbe pri delu, jaz pa verjamem, da naš pokojninski sistem temelji na medgeneracijski solidarnosti, to je temelj tega našega sistema, in da nekdo od upokojencev, ki dela, in ne bo on sam plačal, ampak njegov naročnik in bo zagotavljal, da je medgeneracijska solidarnost kot temelj našega pokojninskega sistema še vedno bistvo tega. In samo to je. Morda je še to pomembno. Jaz kot ministrica za delo nikoli nisem trdila, da bomo z vrednotnico rešili problem brezposelnosti, da bomo rešili problem slovenskega trga dela, da bomo rešili problem sive ekonomije. Nikakor! Vlada, prvič, je naredila celovit program naslavljanja sive ekonomije, in siva ekonomija je v 93 % po Sursu neizplačevanje plačil in utaje. In to se naslavlja z drugimi zakoni. Ta zakon, ki je pred vami, preprečuje samo delo in zaposlovanje na črno, ki je majhen kamenček v mozaiku sive ekonomije, samo to, in to je funkcija tega zakona, nič več. In samo zato, ker nismo želeli samo kaznovati ljudi, smo dali možnost, ker se zavedamo, da največ dela na črno poteka v naših domovih, kjer inšpekcija nikoli ne bo imela dovolj učinkovitih sredstev, in ker nismo želeli, da bi ljudi po tej državi lovili, smo želeli dati spodbudo. In zato tudi ne plača te vrednotnice tisti, ki izvaja dela, ker se zavedamo, da so to ljudje, ki po navadi nimajo druge možnosti, ker je to za njihovo preživetje. Zato smo dali ta vavčer, in ta vavčer plača naročnik, ki je v boljši finančni poziciji kot tisti, ki izvaja. Zato smo to ločili, in tudi temu ste nekateri oporekali. To je bila logika. Lahko, da ljudje tega ne vidijo tako, lahko, da vi, verjamem da, vidite drugače, ampak naš namen je bil to. Meni je žal, če ne bo dosežen. V predlogu zakona imate izračun za 3 tisoč ljudi, ki naj bi prijavili osebno dopolnilno delo, in finančne ocene so samo za 3 tisoč narejene. Že v prvem letu, torej za 3 tisoč, je finančna ocena okoli 300 tisoč evrov, in dejstvo je, da bo vzpostavitev sistema, ki pa je enkratna, stala približno 190 tisoč evrov. Ampak pomembno je, da smo mi dogovorili ta sistem, ker to, da boš ti lahko plačal preko e-uprave ali spleta ta vavčer na Durs – Durs! Ker ljudje nimamo s tem nič! Durs bo razdelil te prispevke na ZPIZ in zavod za zdravstveno. In to je pomembno tudi za nadaljnje plačevanje prispevkov državi. Vem, da ne morem prepričati prepričanih, ampak se mi zdi, da o temi, ki bi nas lahko povezala, pri kateri bi lahko videli, da delamo, in pri administrativno najmanj mogoči obremenitvi izpostavljate, da obremenjujemo državljane. Poslušam, da krepimo birokracijo. Ja, Ajpes bo dodal tisto stvar, že tako ali tako vodi to za podjetja in bo dodal še en podatek. In hkrati Durs razdeljuje te prilive in bo še za to naredil. In res, osebno dopolnilno delo ne bo rešilo Slovenije, ne bo rešilo naše brezposelnosti, bo pa morda koga motiviralo, da se bo prijavil, ker bo zaradi tega imel 1, 2, 3, 5, 10 plačanih pokojninskih dni in bo imel prispevke za zdravstveno zavarovanje plačane. Upam, to je bil namen tega zakona in nič drugega. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Vsi razpravljavci, ki ste želeli besedo, ste jo dobili, vendar čas, določen za razpravo, še ni potekel, zato sprašujem, če želi na podlagi prvega odstavka 71. člena Poslovnika še kdo razpravljati. Če želi Vlada, prosim, da to tudi nakaže. Ne vidim nobene želje po razpravi, kar pomeni, da lahko zaključim razpravo o predlogu zakona v celoti. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Državni zbor bo o predlogu zakona v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora odločal čez pol ure v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam tudi 24. sejo Državnega zbora, ki jo bomo z glasovanji nadaljevali ob 17.15, 15 minut čez pet. Se vidimo.
Spoštovani kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Prehajamo na glasovanja zbora o predlogih odločitev. Prosim vas, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trošarinah v okviru nujnega postopka Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 23. 4. 2014, ki je objavljen na e-klopi. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k 3. členu. Pri tem velja opomba, da če bo ta amandma sprejet, postane amandma istega predlagatelja k 9. členu brezpredmeten. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa, predsednik. Spoštovani kolegi in kolegice! V Slovenski demokratski stranki predlagamo, da se trošarine na cigarete ne dvignejo, in predlagamo tudi v nadaljevanju, da se za biogorivo ne spreminja status, kar pomeni, da naj bi tisti, ki se s tem ukvarjajo, dobili povrnjen še del trošarine. Razlog je v naslednjem. V letu 2013 se je glede na leto 2012 prodaja trošarinskih izdelkov oziroma tobačnih izdelkov zmanjšala za 17 %, v letu 2014 na leto 2013 za 6 % glede na razpoložljive podatke, do danes, kar pomeni, da prodaja trošarinskih izdelkov, cigaret in drugih tobačnih izdelkov pada. Ker pada, na drugi strani se pa potrošnja ne zmanjšuje, kar pomeni, da pridejo v državo cigarete in drugi tobačni izdelki tako, da od njih dejansko trošarina ni plačana, ker trošarina ni plačana v slovenski proračun, je plačana v nek drug proračun, lahko je to hrvaški, lahko je to črnogorski, bosanski, lahko je to katerikoli drug proračun, ali pa sploh ni plačana, če gre za črni trg. Povečanje trošarin na tobačne izdelke bo dejansko pomenilo, da bo prodaja še manjša, kar pomeni, da bomo v slovenski proračun dobili še manj denarja, manj prihodkov. In ocene, ki jih je predstavilo Ministrstvo za finance oziroma Vlada, da bodo od tega dobili 14 milijonov v letu 2014, dejansko ne držijo. In ker ne držijo, se bo pojavil manko zaradi tega, ker so nekonkurenčni izdelki oziroma so cene izdelkov nekonkurenčne, predvsem glede na Hrvaško. Zaradi tega predlagamo, da se ne poveča trošarina, in vsekakor drži tudi tisto, kar je bilo povedano, da je do sedaj vsaka vlada povečevala te trošarine, vendar je ekonomski in finančni položaj danes takšen, da Slovenija tukaj ne bo konkurenčna. Zaradi tega bo začela zgubljati in je že začela zgubljati, tudi v letu 2013, tudi v letu 2014, prihodke državnega proračuna zaradi previsokih trošarin na tobačne izdelke in na goriva. Zaradi tega predlagamo, da se trošarine ne povečajo, da ostanejo takšne, kakršne so, ker bo to prineslo večje prihodke državnemu proračunu, tako pa spodbujamo črni trg s tobačnimi izdelki in spodbujamo, da se bodo kupovali ti izdelki v drugih državah.
Hvala. Lahko odločimo? Glasujemo o amandmaju Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k 3. členu. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 44. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k 7. členu. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 46. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Ker amandma Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k 3. členu ni bil sprejet, je amandma istega predlagatelja k 9. členu brezpredmeten. S tem smo končali z glasovanjem o amandmajih in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi predlagani amandmaji niso bili sprejeti, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Lahko odločimo? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa. V Slovenski demokratski stranki ugotavljamo, da naš amandma ni bil sprejet. To je amandma, ki bi predvsem prispeval k temu, da se trošarine ne bi povečale, da se ne bi povečale cene, da se s tem tudi ne bi bolj obremenilo ljudi in da bi država dobila več prihodkov v državni proračun. Ta zakon je predlagan, da se sprejme po nujnem postopku. Menimo, da je celotna zadeva in celotna trošarinska politika premalo preučena. Zaradi tega bo državi nastala škoda. Tukaj ne bo šlo za kakršnokoli pravno nejasnost, kot je šlo pri Zakonu o davku na nepremičnine. Tukaj bo šlo preprosto za to, da ta davek, te trošarine ne bodo finančne učinkovite in ne bodo prispevale k temu, da bi Slovenija postala tudi ekonomsko zanimiva država za nakup različnih trošarinskih izdelkov, od katerih ima dejansko slovenski proračun lahko največ. Še več, tudi tisti, ki danes morda kupujejo trošarinske izdelke v Sloveniji, ki kupujejo tobačne izdelke v Sloveniji, tukaj mislim predvsem na Avstrijce, na maloobmejni promet, bodo zaradi povišanja cen cigaret v Sloveniji in zaradi tega, ker se bodo te cene približale avstrijskim, opustili ta nakup, kar pomeni, da bo prišlo še do dodatnega zmanjšanja prihodkov v državni proračun. To je za Slovenijo škodljivo. To pomeni, da bo, če ne bo rezov na odhodkih, kar pa vlada Alenke Bratušek noče storiti, prišlo do večjega primanjkljaja. Ker bo prišlo do večjega primanjkljaja, se bo verjetno povečala tudi zadolženost, ki je že danes blizu 30 milijard evrov. To je slabo vodena politika, slabo vodena trošarinska politika, slabo vodena finančna politika in slabo vodena politika konkurenčnosti. Ker je bil ta zakon predlagan zaradi tega, ker je padel Zakon o davku na nepremičnine na Ustavnem sodišču, seveda tudi ne bo pokazal rezultatov, ki naj bi jih kot nadomestilo za izgubo finančnih prihodkov iz naslova Zakona o davku na nepremičnine. To seveda pomeni nadaljnjo agonijo, pomeni nadaljnjo krizo, pomeni zmanjšanje zasebne potrošnje, pomeni posledično zmanjšanje tudi državne potrošnje, pomeni večje stroške, predvsem če govorimo o gorivih, za podjetja, in seveda pomeni dodaten stroškovni pritisk in manjšo konkurenčnost slovenskega gospodarstva. Slovenija se s takšno politiko, takšno finančno oziroma ekonomsko politiko ne bo spravila iz krize in tega ta vlada ne bo naredila.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije, gospod Jožef Horvat.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Novela Zakona o trošarinah je realizacija napovedi gospe Alenke Bratušek, ko je na Ustavnem sodišču padel Zakon o davku na nepremičnine. Bilo je 28. marca letos in takrat je premierka izjavila približno takole – da ima Vlada še veliko možnih rešitev, te pa bodo za državljane bolj boleče in manj pravične. In to je res. S to novelo Zakona o trošarinah vlada Alenke Bratušek realizira napoved premierke. Nihče na Ministrstvu za finance, niti na Vladi, ni naredil razmisleka o ekonomiji tranzitne države Slovenije. Tranzitna država Slovenija bi lahko od pomembne geostrateške lege imela korist, sedaj pa ima samo škodo; tranzitni promet, težki tovornjaki nam uničujejo avtoceste, negativno vplivajo na naše zdravje in tako naprej. Prav tako se Vlada ne loti varčevanja, ne loti se stroškovnega dela proračuna. To bi bilo nujno potrebno, in tudi to je Vlada v začetku, ko je nastopila mandat, povedala – da bo javne finance stabilizirala z ukrepi, z dvema tretjinama ukrepov na odhodkovni strani in z eno tretjino ukrepov na prihodkovni strani. Tudi tega se Vlada ne drži. Nekateri koalicijski veljaki so napovedovali, da v letošnjem letu ne bo nobenih novih davkov in ne bo povišanja obstoječih davkov. Tudi to ni res. Tudi to so strankarski veljaki koalicije prelomili. Ta novela Zakona o trošarinah je pravzaprav davek na opravilno nesposobnost vlade Alenke Bratušek. In kljub temu, da je to davek na opravilno nesposobnost vlade Alenke Bratušek, Nova Slovenija tega ne bo podprla oziroma bolj točno, glasovala bo proti.
Hvala. Lahko odločimo? Je interes za obrazložitev glasu, ampak najprej sprašujem, če je interes v imenu poslanskih skupin. Predlagam, da se prijavite za obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke gospa Jasmina Opec.
Hvala lepa za besedo. Tudi če nismo kadilci, bodo povišane trošarine prizadele vsakega v tej državi. Ko se bomo zapeljali na bencinsko črpalko ali ko si bomo privoščili steklenico piva, bomo morali iz svojih žepov več prispevati v državni proračun. Toda precejšnje število državljanov bo te obremenitve obšlo, s točenjem goriva v sosednjih državah, z nakupom alkohola, cigaret v sosednjih državah, in državni proračun od tega ne bo imel popolnoma nič. Od tranzitnega prometa, ki bi lahko v državni proračun prispeval milijone evrov, ne bomo dobili niti centa. Za njim bodo ostale le uničene ceste, ki jih bomo morali ponovno krpati in popravljati mi državljani iz naših žepov, iz državnega proračuna. Namesto da bi sprejemali ukrepe v tej državi, ki bi povečevali kvaliteto bivanja, ukrepe, ki bi na najmanj boleč način prinesli prilive v državni proračun, kar gotovo dajatve iz tranzitnega prometa so, tukaj v Državnem zboru Republike Slovenije sprejemamo ukrepe, ki povečujejo prilive v državni proračun sosednje Avstrije, Hrvaške in še katere druge države. O smiselnosti in normalnosti takega početja naj vsakdo presodi sam. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke pa predlagane novele ne bomo podprli.
Hvala. Vabim vas k prijavi za obrazložitev glasu, ker vas je bilo več prijavljenih, v osebnem imenu. Besedo ima gospa Maša Kociper.
Za razliko od opozicije, ki je danes spet ves dan razpravljala in razglabljala o tem, kaj vse bi pa oni naredili in kaj bi bilo boljše, če bi bilo drugače, bom jaz kot predstavnica koalicije seveda glasovala za zakon. Kajti za razliko od opozicije, ki lahko govori v prazno, mora koalicija sprejeti odgovornost in najti ukrepe zato, da zakrpa luknjo, ki je nastala v proračunu po padcu nepremičninskega zakona. In ne morem se načuditi vsem tistim, ki ves čas pozivate k sistemskim rešitvam, k sistemskim spremembam, k reformam, pa ste se hkrati objemali na Ustavnem sodišču in nazdravljali s šampanjci, ko je padel bistveni sistemski zakon, ki bi te probleme rešil. Zato boste zdaj tisti, ki ste se takrat, ob padcu ključnega javnofinančnega zakona objemali, prevzeli odgovornost tudi za te rešitve, zaradi katerih moramo danes sprejeti ukrepe, za katere vi mislite, da so manj pravični in manj ustrezni.
Hvala. Besedo ima gospod Marijan Pojbič.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Jaz seveda tega zakona ne bom podprl iz več razlogov. Če kdo ocenjuje, da je nov davek reforma, potem pa se res vprašam, v katerem parlamentu sedim. Če je nov davek reforma. Tega zakona ne bom podprl zato, ker je to nov davek, nov davek, in vseskozi ničesar drugega ta vlada ni prinesla v Državni zbor kot nov davek, davek na davek in tako dalje. Z Zakonom o trošarinah bomo ponovno obremenili slehernega v tej državi, upokojence s 300 evri, socialno ogrožene ljudi, zaposlene s 500 evri minimalne plače, podjetnike, obrtnike, na splošno kompletno gospodarstvo, in če si kdo predstavlja, da bomo Slovenijo rešili iz te problematične situacije na takšen način, da bomo dodatno obremenjevali slovensko gospodarstvo, ki je edino, ki lahko pelje to državo k boljšim rešitvam, potem se globoko moti. Zato, ker je ta zakon davek, nov davek, ga niti približno ne mislim podpreti, ker sem prepričan, da je nujno treba sprejeti drugačne rešitve, ki bodo pomagale zadihati slovenskemu gospodarstvu, ne pa rešitve, ki dodatno obremenjujejo najbolj ranljive skupine v tej državi in dodatno uničujejo slovensko gospodarstvo.
Hvala. Besedo ima gospod Franc Pukšič.
Lep pozdrav! Tudi sam tega ne bom podprl. Včasih je res hudo, če človek v opoziciji govori eno, ko pa pride na oblast, pa dela drugo. Malo več kot leto dni nazaj ste obljubljali, da se bosta cedila med in mleko, da boste dvignili gospodarsko rast, da boste zmanjšali brezposelnost, skratka, da bo država zacvetela. Pa ste v letu dni več kot 10 davkov dvignili, državo zadolžili za 8 milijard in govorili v prazno v opoziciji, še bolj v prazno pa zdaj v Vladi delate. Nič ni od zagona gospodarstva, obrti, od samooskrbe s hrano. S trošarino pravzaprav ne samo, da odbijate, namesto da bi privlačili in izkoristili geostrateško pozicijo Slovenije, tako kot to dela Luksemburg. Samo za primerjavo, je pri bencinu približno evro in pol, ko plačamo za liter bencina, približno en evro v trošarini, marži in DDV. Vsemu temu se s tem, ko povečujete tudi trošarine, davek na davek, davek na davek, odpoveste. Edina rešitev, ki še je v tej državi danes, pa ne boste verjeli, je Zoran Janković, ki tudi ne verjame vladi Alenke Bratušek, ki je sam povedal, da je zavozila gospodarstvo, in upam, da bo v petek izvoljen, da bo vlada Alenke Bratušek še prej padla, kot bo ta zakon začel veljati.
Hvala. Besedo ima gospod Franc Breznik.
Najlepša hvala. Spoštovani kolegice in kolegi! Jaz sem danes tekom razprave upam, da vsaj teoretično razložil in tudi z realnimi rezultati pokazal, kaj je pomenila nepravilna trošarinska politika v zadnjem letu vlade Alenke Bratušek. Trošarinski trg v Sloveniji je milijardo 490 milijonov evrov, samo zato, da veste, s čim se danes igrate tukaj. Mi smo v lanskem letu napram letu 2012 zaradi nepravilne trošarinske politike izgubili 70 milijonov evrov davkoplačevalskega denarja, torej tistega denarja, ki bi ga dobili v proračun in ki bi ga lahko davkoplačevalci porabili za druge namene. Samo, da naštejem: 50 milijonov evrov smo dobili manj v proračun iz naslova goriv in 13 milijonov manj iz naslova cigaretnih izdelkov. Vsa ta izguba gre na račun tujcev, ki so pustili tukaj manj denarja. Slovenski davkoplačevalci ali pa tisti konzumenti, ki kadijo, in tisti, ki uporabljajo goriva, žal v zmanjšani kupni moči, so se odločili predvsem pri tobačnih izdelkih za tako imenovane substitute, odločili so se za drobno rezani tobak, pri katerem je bila do sedaj nižja trošarina. Naslednja zgodba, ki sledi nepravilni trošarinski politiki, je v zadnjem letu izreden dvig črnega trga cigaret. In še nekaj, kar se je zgodilo. Mi smo v prvih dveh mesecih tega leta, tudi trend je še bolj katastrofalen, pobrali 5,5 milijona evrov manj samo iz naslova cigaret. Tako da, spoštovani kolegice in kolegi, poglejte, vi izgube tega vašega nepremičninskega davka, ki je takšen krogec, ne morete spraviti v takšen krogec. Najprej morate ta krogec zmanjšati, in zmanjšati morate, spoštovani kolegi in kolegice, javno porabo. Vi morate krogec zmanjšati, da lahko ta krogec spravite v veliki krogec. To je čista matematika. Najlepša hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Andrej Čuš.
Spoštovani! Najprej bi vas rad vprašal, kje so tako imenovani ukrepi na odhodkovni strani proračuna. Pred nekaj tedni je predstavnica Poslanske skupine Državljanske liste govorila o tem, da zahtevajo, da se predstavijo tudi ukrepi na odhodkovni strani proračuna, ampak spremembe Zakona o trošarinah to zagotovo niso. Dandanes se zadolžujemo s hitrostjo enega milijona evrov na uro. Ampak, spoštovani, glede na število sivih glav, z vsem spoštovanjem, v koaliciji vlade Alenke Bratušek me sploh ne čudi to, da se zaradi tega sekirate, saj razmišljate: to bodo že plačali mladi in naši zanamci. Važno, da mi zdaj nekako to speljemo do konca, potem pa se bodo že drugi s tem ukvarjali. In mislim, da je to zelo nemoralno dejanje. Ukrep, kot je sprememba Zakona o trošarinah, torej višanje trošarin, je ukrep, ki ni dolgoročen in je enostavno samo ropanje slovenskega naroda. In še enkrat vas sprašujem, spoštovana Vlada: kje so ukrepi na odhodkovni strani? Niti enega od takrat, kar je bilo govora o tem, tudi o nacionalnem reformnem programu, niti enega ukrepa nisem slišal o tem, kje se bomo lotevali reforme javne uprave, kjer se bomo lotili, ne vem, počiščenja pokojninske blagajne, da ne govorim naprej. In spet se mi zdi, da vlada Alenke Bratušek udarja po prebivalstvu Republike Slovenije in gospodarstvu. In jaz seveda tega ne morem sprejeti. Mislim, da je danes zadnji čas, da se vsi začnemo zavedati, da mora slovenska politika bolj prisluhniti tistim, ki v slovenski družbi ustvarjajo dodano vrednost, gospodarstvu. Dokler pa temu ne bomo, pa se sploh ne bom čudil, da tonemo in da smo pred kolapsom.
Hvala. Preden dam besedo naprej, bi želel samo opozoriti, da pri obrazložitvi glasu ne sprašujte Vlade, ker ne more odgovoriti, pa tudi polemike niso dovoljene, ker ni možno dajati odgovorov na te polemike. Je pa še interes za obrazložitev glasu in predlagam, da se prijavite. Preden dam besedo gospodu Žnidarju, je želel postopkovni predlog podati gospod Srečko Meh.
Gospod predsednik, nisem slišal, kako bo glasoval gospod Čuš. Namreč, samo žalil je sive glave, ki so se odločale po vesti, in zato, ker so nekatere druge glave z Ustavnim sodiščem preprečile pošten davek, kjer bi tisti, ki imamo več premoženja, tudi več plačali. [[oglašanje iz dvorane]] Tudi to je odraz kulture, ki jo slišimo tu v Državnem zboru, kjer ima vsak pravico povedati svoje. In gospod predsednik, resnično prosim, da se držimo točke dnevnega reda, da ne dovolite, da žalijo posameznike, posebej zato, ker so ti, ki danes žalijo, preprečili sprejetje zakona skozi Ustavno sodišče in smo danes državljanke in državljane Slovenije, če rečemo temu, obremenili s tistimi manjkajočimi sredstvi, ki jih nismo dobili z davkom na nepremičnine. Zdi se mi nedopustno, da se tako razpravlja v Državnem zboru, ker sem ponosen na svoje sive lase. Veliko mladih mož sem že v preteklosti slišal in tudi popeljal skozi posamezna njihova obdobja; verjamem, da je to težko obdobje. Hvala lepa.
Hvala. Mislim, da se lahko samo pridružimo temu opozorilu, da spoštujemo smisel obrazložitve glasu. Gospod Žnidar, izvolite, imate besedo.
Spoštovani predsedujoči, kolegice in kolegi! Sam Zakona o trošarinah ne bom podprl. Ne bom ga podprl, ker s precejšnjo višino povišuje dajatev na določene trošarinske izdelke. Je pa Zakon o trošarinah aroganten odziv Vlade na padec nepremičninskega zakona. Zaradi tega je ta zakon nedodelan, nepremišljen in ne bo doprinesel k tistemu, kar naj bi bil v osnovi namen, to se pravi prihodek v državni proračun. Če so cene teh izdelkov previsoke, se bo ta denarni tok, namesto da bi se prelil v državni proračun, odlil na črni trg tako doma, na slovenskem področju, kot tudi v sosednje države, kjer so ti izdelki cenovno ugodnejši. To se pravi, da svojega namena Zakon o trošarinah ne bo dosegel. Povečal bo namreč sivo ekonomijo in povzročil zmanjšane prihodke v proračun. Seveda takšnega zakona ni moč podpreti.
Hvala. Lahko odločimo? Še obrazložitev glasu v lastnem imenu, mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa. Jaz tega zakona ne bom podprl. Ne bom ga podprl zaradi tega, ker bo prinesel veliko škodo, škodo na finančnem in ekonomskem področju za državo, in sicer zaradi tega, ker enostavno ne bo več prihodkov. In ta zakon je bil v bistvu pripravljen zato, da bi nadomestil Zakon o davku na nepremičnine, ki ga je Ustavno sodišče razglasilo za neustavnega. In ta zakon je tisti, ki naj bi nadomestil te prihodke zaradi tega, ker mora Državni zbor spoštovati odločitev Ustavnega sodišča. In prav je, da je Ustavno sodišče najvišji organ, ki lahko odloči tudi o tem, ali je Državni zbor sprejel takšno zakonodajo, ki je v nasprotju z ustavo. In Zakon o davku na nepremičnine, ki ga je ta koalicija sprejela in namesto katerega zdaj uveljavljamo Zakon o trošarinah, je bil v nasprotju s to zakonodajo, čeprav je opozicija stalno opozarjala na to, da je zakon napačen, nepravičen, škodljiv. Skratka, če govorimo o odgovornosti, potem je treba odgovornost za ta zakon in za Zakon o davku na nepremičnine iskati pri tistih, ki so glasovali za davek na nepremičnine in ki bodo danes glasovali za davek na trošarine. Odgovornost je na njihovi strani. Ustavno sodišče pa je nedotakljivo v tej smeri, nedotakljivo. Odgovornost je na strani tistih, ki zakon predlagajo, ki ga sprejmejo in ki zanj glasujejo. In zelo nevarno je, če nekateri govorijo potem, da je Ustavno sodišče kakorkoli dotakljivo v tej smeri. V zgodovini je bila to [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 33. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah Zakona o vojnih veteranih v okviru skrajšanega postopka Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 22. 4. 2014. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k 1. členu. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, gospod Štefan Tisel.
Vsem lep pozdrav! V Slovenski demokratski stranki smo vložili amandma k 1. členu in bomo ta amandma tudi podprli oziroma bomo glasovali za. Ta člen govori o društvih, ki delujejo v javnem interesu, kot je tudi veteransko društvo ali zveza veteranskih društev, in je financiran iz javnih sredstev. Tako lahko društvo ali zveza naredi pogodbo z ministrom, tokrat z ministrom za obrambo, da financira dejavnost teh domoljubnih društev, ki negujejo tradicijo, negujejo domoljubje, in so v njem člani tako veterani kot tudi neveterani. Gre zlasti za društva iz polpretekle dobe, kot je osamosvojitvena vojna, pa tudi iz NOB, imamo pa tudi društvo Rudolf Maister, ki neguje tradicijo naših dedkov, ki so se borili za severno mejo, koroških borcev in podobno, kjer pa že kar nekaj let ni več nobenega veterana. Mi tu predlagamo, da tudi število članov društva vpliva na višino sredstev, ne samo število veteranov, ki so v pogodbi zagotovljena za delovanje društva. Drugo, na kar imamo tudi pripombo, pa je, da bi eden od kriterijev bila tudi dejavnost oziroma programi, ki so bili izvedeni v preteklih letih in tudi financirani s strani javnih sredstev. Zato bomo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke ta amandma podprli. Hvala.
Hvala. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 45. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k 4. členu. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, mag. Štefan Tisel.
Hvala za besedo. Tudi k 4. členu je Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke vložila amandma, ki ga je vložila že na odboru, gre pa za začetek uporabe tega zakona. Veljavnost je takoj, zakon pa se naj bi začel uporabljati šele takrat, ko bo gospodarska rast presegla 2,5 % bruto družbenega proizvoda. Vemo, da je to nekje v daljni prihodnosti, nikakor pa si ne moremo obetati, da bi ta vlada dosegla takšno rast, da bi lahko potem za časa delovanja te vlade veterani dobili to razširitev pravic. Gre za plačilo dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja, ki ga imajo zdaj samo socialno ogroženi oziroma tisti, ki imajo priznanje do varstvenega dodatka, drugi pa zdaj nimajo pravice do plačila dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smatramo, da naj pravica začne veljati takoj, če je resen namen, kajti ko bo gospodarska rast 2,5 %, bi lahko tudi takrat ta zakon oziroma ta pogoj sprejeli. Tako da je to na zalogo, daje neko lažno upanje veteranom, hkrati pa zavaja javnost. Torej, predlagam, da začne veljati takoj ali pa da naredimo določen rok še za časa te vlade. Hvala.
Hvala. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 47. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. S tem smo končali z glasovanjem o amandmajih in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru skrajšanega postopka. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi predlagana amandmaja nista bila sprejeta, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Lahko odločimo? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, mag. Štefan Tisel.
Še enkrat hvala za besedo. Ker ta naš amandma, ki bi omogočal veteranom to razširitev pravic takoj oziroma še v času te vlade, ni bil sprejet, v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke zakona ne bomo podprli, seveda pa tudi ne bomo glasovali proti, kajti vendarle pa se nudi v neki prihodnosti, ki se nekje sveti, da se bo ta pravica vendarle zagotovila veteranom. Sicer vsi upamo, da čim prej, ampak žal še ni na vidiku. Ne bomo glasovali za in niti ne bomo nasprotovali. Hvala.
Hvala. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 57, proti nihče. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 6. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o postopku priznavanja poklicnih kvalifikacij državljanom držav članic Evropske unije, Evropskega gospodarskega prostora in Švicarske konfederacije za opravljanje reguliranih poklicev oziroma dejavnosti v Republiki Sloveniji v okviru skrajšanega postopka. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 80, proti nihče. [[Za je glasovalo 80.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 7. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o preprečevanju dela in zaposlovanja na črno. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih v drugi obravnavi na matičnem delovnem telesu in na seji Državnega zbora, predlog zakona neusklajen. Lahko odločimo? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, mag. Andrej Vizjak.
V Slovenski demokratski stranki bomo temu zakonu nasprotovali zato, ker menimo, da je nesmiseln. Sicer ima nekatere določbe, ki gredo v pravo smer, vendar pa, generalno gledano, v celoti, še posebej urejanje osebnega dopolnilnega dela, ne zasluži podpore tem rešitvam. Gre namreč za povsem zagrešen pristop. Vlada z vrednotnicami, torej z dodatnim obremenjevanjem osebnega dopolnilnega dela in z dodatnimi birokratskimi opravili, kajti vsak naročnik bo moral te vrednotnice nekje kupiti, misli, da bo zaradi teh ovir, to se pravi zaradi finančnih in birokratskih ovir, več registriranega, legalnega opravljanja osebnega dopolnilnega dela. Spoštovani! Ne samo izkušnje, tudi zdrava pamet govori, da kdor obremenjuje z davki in birokratskimi opravili neko dejavnost, da je to samo povod, da se te dejavnosti več opravlja nelegalno kot pa legalno. Namreč, vsako dodatno breme je ovira oziroma preprečuje, da bi bilo registrirane dejavnosti več. Nasprotno, menim, da bo na podlagi tega še več zaposlovanja oziroma tovrstnega dela na črno in da bo tudi nemogoče to delo kontrolirati. Namesto da bi Vlada to delo razbremenila vseh bremen, ga obremenjuje, in to zelo nesistemsko, z nekimi nedomišljenimi ukrepi. Namreč, z vrednotnicami želi polniti pokojninsko in zdravstveno blagajno, pri čemer pa osebe, za katere bo ta prispevek plačan, pravzaprav nič od tega ne bodo imele in je to skregano s sistemsko zakonodajo pokojninskega zavarovanja. Mi smo z Zakonom o pokojninskem in invalidskem zavarovanju želeli, da je povezava med vplačanimi prispevki in tudi pravicami, ki iz tega izhajajo, čim večja. Sedaj pa bodo za nekoga plačani prispevki za osebno dopolnilno delo, od tega pa ne bo imel čisto nič višjo penzijo, kajti ta dohodek se ne všteva v pokojninsko osnovo in seveda gre zgolj za polnjenje blagajne. To je slaba rešitev, škodljiva rešitev, in v Slovenski demokratski stranki ji seveda ne bomo pritrdili in ji bomo nasprotovali.
Hvala. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije, gospod Jožef Horvat.
Hvala, gospod predsednik. Poslanci Nove Slovenije Predloga zakona o preprečevanju dela in zaposlovanja na črno ne bomo podprli. Glasovali bomo proti. Zakon uvaja nov pojem: vrednotnica. Še v tem času, ko je bila pavza pred glasovanjem, smo dobivali elektronska sporočila, elektronska pisma državljank in državljanov, ki pozivajo poslance, da bi vendarle pametno odločali. In ko grem gledati v Slovar slovenskega knjižnega jezika, kaj pomeni vrednotnica: listek z nominalno vrednostjo za plačilo storitev. Ali res? Ali res? Listek za plačilo storitev. Ja, ni res. Torej, še ena zmeda več, še en razlog več, da je treba ta zakon zavrniti. Nismo dobili nobenih odgovorov glede rokodelstva, te kulture, slovenske kulture. Rokodelstvo dejansko ostaja sedaj še bolj sirota, ki jo je treba posvojiti oziroma, bolje, osvojiti. Govorim tudi z uradnico na ZPIZ, ki ne ve, kam bo sedaj knjižila tisti en dan pokojninske dobe na podlagi vrednotnice. Torej, velika zmeda je v javnosti, ni čistih definicij. To ne bo preprečevanje; ta zakon ne bo preprečeval dela na črno in zaposlovanja na črno, tako da ne zasluži naše podpore. Hvala lepa.
Hvala. Lahko odločimo? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke, gospod Jakob Presečnik.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Bom kratek. Jaz sem že prej v stališču poslanske skupine poudaril, da se bojim, da se bo s to vrednotnico zgodilo podobno, kot se je zgodilo s tistimi slavnimi prevoznicami za prevoz lesa iz gozda do prvega kupca. Prepričan sem, da se bo to zgodilo. Zaradi tega menim, da ne moremo dati glasu za ta zakon, in je treba zadevo seveda urediti na drugačen način. Rečem pa tudi, da žal, ker je treba omejevati sivo ekonomijo, treba je omejevati delo na črno, vendar si bomo s tem ukrepom nakopali več problemov, kot pa bo koristi. Hvala lepa.
Hvala. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 33. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to je z Vprašanji poslank in poslancev Pod točko 1, v skladu s predlogom poslanke Romane Tomc bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednice Vlade mag. Alenke Bratušek na poslansko vprašanje Romane Tomc v zvezi z ukrepi za zagotovitev ciljev in realizacije zavez v strateških dokumentih. Lahko odločimo? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, gospod Jože Tanko.
Hvala lepa. Romana Tomc je postavila predsednici Vlade poslansko vprašanje, ki ste ga prebrali, in na to poslansko vprašanje v dveh poskusih ni dobila nobenega ustreznega, primernega odgovora. Namreč, v nacionalnem reformnem programu so napisani nekateri cilji. Vsaj dva lahko omenim; eden je dodatnih 60, 70 tisoč delovnih mest, drugi cilj je privatizacija gospodarstva. Napisali ste v cilje, da boste prodali družb, pa se na tem področju ne dogaja popolnoma nič. Številna področja potrebujejo strukturne spremembe, potrebujejo reforme, in na tistih, ki to potrebujejo, ni ministra, kot je to na področju zdravstva, kjer imamo zdaj v enem letu že četrtega ministra za zdravstvo in ni pričakovati, da bi se dogajale kakršnekoli reforme na tem področju. Imamo slabo delujoč, zaenkrat, bančni sistem, ker slabe terjatve niso dosledno prenesene na Družbo za upravljanje terjatev bank, in se srečujemo s posledicami tako v Družbi za upravljanje terjatev bank kot tudi v samih bankah. Ne dogajajo se pravzaprav nobene druge zadeve. Danes je predsednica Vlade na obisku v Angliji in včeraj v Državnem zboru ni bila sposobna dati nobenega odgovora glede podrobnejših ukrepov za dosego ciljev iz nacionalnega reformnega programa. Danes beremo velike naslove, kako je to razložila predsedniku angleške vlade gospodu Cameronu. Skratka, reform ni na agendi Vlade. Tudi mednarodne institucije ugotavljajo, da je tisto, kar se dogaja z gospodarsko rastjo, zato, ker se dogaja gospodarska rast v sosedstvu in ključnih partnerjih Slovenije. Torej nas vodi vlak sosedstva in ni v ničemer ta gospodarska rast odvisna od ukrepov, ki naj bi jih sprejela Vlada v tem dosedanjem obdobju. Reforme se dogajajo samo na področju obremenjevanja državljanov in gospodarstva. Prihajajo višji davki, dodatne obremenitve, tudi novi davki, in še en ukrep je, ki je pravzaprav zelo eksploatiran, to je nenormalno zadolževanje za potrebe delovanja države. Skratka, odgovorov predsednice Vlade ni bilo, zato predlagam, da podprete predlog za razpravo o odgovoru predsednice Vlade.
Hvala. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 45. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Pod točko 2, v skladu s predlogom poslanca Franca Bogoviča bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednice Vlade mag. Alenke Bratušek na poslansko vprašanje Franca Bogoviča v zvezi s podporo države malemu gospodarstvu in javnim investicijskim projektom. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 46. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Pod točko 3, v skladu s predlogom poslanke Ive Dimic bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednice Vlade mag. Alenke Bratušek na poslansko vprašanje Ive Dimic v zvezi z razreševanjem problematike socialne varnosti in ekonomskega položaja državljanov. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 46. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Pod točko 4, v skladu s predlogom poslanca mag. Andreja Vizjaka bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za finance dr. Uroša Čuferja na poslansko vprašanje mag. Andreja Vizjaka v zvezi z načrtom za razdolžitev države. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 46. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Pod točko 5, v skladu s predlogom poslanca Jožeta Tanka bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za finance dr. Uroša Čuferja na poslansko vprašanje Jožeta Tanka v zvezi s porabo proračunskega denarja. Lahko odločimo? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. To, kar si je privoščil v odgovoru na poslansko vprašanje minister Čufer, presega meje dobrega okusa. V dveh minutah časa, kolikor si ga je vzel, ni odgovoril popolnoma ničesar, pravzaprav je vprašanje ignoriral. Vprašanje pa je bilo – državni proračun se je v enem letu zadolžil za 8 milijard evrov, to se pravi ravno za enoletni proračun. In v tem obdobju Vlada Republike Slovenije in tudi koalicija nista uspeli zagotoviti nekaj deset milijonov evrov ne za vlaganja, recimo, v bolnišnično infrastrukturo, recimo, v urgentni blok kliničnega centra, ne v razvojne osi. Še več, Vlada ni uspela zagotoviti niti 35 milijonov evrov partnerskega deleža zato, da bi se sprožili kohezijski projekti, povezani z 11 področji s področja vodooskrbe. Teh 35 milijonov evrov predstavlja v bistvu glede na obseg zadolžitve četrtino odstotka vseh najetih sredstev, in Vlada tega ni uspela zagotoviti. Ob tem pa je treba upoštevati, da bi samo skozi pobrani DDV pobrala 10 milijonov več, kot bi vložila, in še najmanj 30 milijonov evrov skozi plačila davkov in prispevkov od plač in tako naprej. Skratka, tudi za projekte, ki so evidentno pozitivni tudi za državni proračun, Vlada ne zagotovi deleža in omogoči izvedbe investicij. Edini denar, ki ga Vlada vedno najde, in to v enormnih količinah, so sredstva za mašenje bančne luknje. 3,5 milijarde je bilo že vloženih, za več kot milijardo evrov je bilo v dve zasebni banki danih poroštev, predhodno še 200 milijonov gotovine, in zdaj bo Vlada spet našla 160 milijonov evrov za sanacijo celjske banke, ne najde pa, recimo, 20 milijonov za urgenco, ne najde 35 milijonov evrov za projekte s področja vodooskrbe in tako naprej. Se pravi, da gre za neko ravnanje Vlade, ki nima podlage v načrtih oziroma tudi nima podlage v tem, koliko se je zadolžila in kam je ta sredstva razporedila. Vse, kar počne, je enostavno servis bančnega sektorja, s tem da nihče v tem bančnem sektorju ne odgovarja prav za nobeno odločitev, ki je bila sprejeta. Bilo je pa veliko slabih, zato je tudi bančni sistem tako načet. Predlagam, da o neodgovoru ministra opravimo razpravo. Hvala lepa.
Hvala. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 46. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Pod točko 6, v skladu s predlogom poslanca Ljuba Žnidarja bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za obrambo Romana Jakiča na poslansko vprašanje Ljuba Žnidarja v zvezi z zaporami zračnega prostora. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, gospod Ljubo Žnidar.
Spoštovani! Ministru za obrambo gospodu Jakiču sem postavil vprašanje, čemu v letošnjem letu kar nekajkrat večja zapora zračnega prostora nad Republiko Slovenijo v primerjavi s preteklimi leti. Seveda se s tem dela precejšna škoda gospodarstvu, tako našim letališčem, ki so ob precejšen delež prihodkov iz tega naslova, in seveda tudi precejšen delež našemu turizmu. Turizem je gospodarska panoga, kjer se v svetu obrne največ denarja, in tudi v Sloveniji se turistični delavci borijo za vsak turistični evro. Pri usklajevanju zapor se letalci, to se pravi Ministrstvo za obrambo, niso uskladili s civilnim letalstvom v Republiki Sloveniji. Zaradi tega je nejevolja in slaba volja tudi z njihove strani, kajti v delovno skupino, ki bi naj odločala in sodelovala pri zapori zračnega prometa, bi bilo treba nujno vključiti tudi civilni del letalstva v naši državi. Temu ni tako in ne vem, kakšne so razmere na vojaškem področju, da je potreben tako občuten, povečan obseg zračnega prostora. Ker ta zadeva precejšen del različnih dejavnikov, dela škodo gospodarstvu na več ravneh, predlagam, da se o tem opravi javna razprava.
Hvala. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 43. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Pod točko 7, v skladu s predlogom poslanke Eve Irgl bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za notranje zadeve dr. Gregorja Viranta na poslansko vprašanje Eve Irgl v zvezi z izvajanjem Zakona o grbu, zastavi in himni Republike Slovenije ter o slovenski narodni zastavi, simbolom slovenske državnosti ter obujanjem totalitarnih simbolov. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 44. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Pod točko 8, v skladu s predlogom poslanca Jožefa Jerovška bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti dr. Anje Kopač Mrak na poslansko vprašanje Jožefa Jerovška v zvezi z aktualnimi pobudami in dogodki glede projekta sprave. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 44. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Pod točko 9, v skladu s predlogom poslanke Alenke Jeraj bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti dr. Anje Kopač Mrak na poslansko vprašanje Alenke Jeraj v zvezi z otroškimi dodatki. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, gospa Alenka Jeraj.
Hvala lepa za besedo. Dr. Anjo Kopač Mrak sem spraševala v zvezi z odmero otroških dodatkov in pravico do štipendije. Namreč, name se obračajo, predvidevam pa, da tudi na njo, saj je to povedala, torej tudi na ministrstvo, ljudje, ki so vložili vlogo za štipendijo in se jim je zaradi tega potem zmanjšal otroški dodatek. Na to jih nihče ne opozori in potem sami ugotavljajo, kaj je narobe in zakaj jim naenkrat pripada nižji otroški dodatek. Potem te vloge niti ni možno preklicati in ostajajo pri nižjem otroškem dodatku, sicer s štipendijo, ki pa je pogosto nižja, kot je bil otroški dodatek, ki so ga do takrat za svojega šoloobveznega otroka prejemali. Ocenjujem, da bi razprava o tem zagotovo prinesla še kakšen odgovor oziroma bi se morda tudi ministrica bolje seznanila s to problematiko, ker ni bilo jasno, ali jo pozna ali je ne oziroma pravi, da to ni tak problem. Ocenjujem, da je, zato tudi predlagam, da opravimo razpravo.
Hvala. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 45. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Pod točko 10, v skladu s predlogom poslanca dr. Vinka Gorenaka bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za pravosodje dr. Senka Pličaniča na poslansko vprašanje dr. Vinka Gorenaka v zvezi z uresničevanjem prejšnjega in sedanjega koalicijskega dogovora na področju pravosodja. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 26, proti 46. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Pod točko 11, v skladu s predlogom poslanca Jožeta Tanka bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za kmetijstvo in okolje mag. Dejana Židana na poslansko vprašanje Jožeta Tanka v zvezi z globami. Lahko odločimo? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. S področja resorja, ki ga pokriva minister Židan, to je s področja kmetijstva in okolja, v predlogih zakonov, ki prihajajo v Državni zbor, posebej izstopa poglavje Kazenske določbe. Za minorne prekrške, kot je, recimo, to, da pri sebi nimaš prevoznice ali da eventualno nisi prijavil pridelka, so kazni izjemno visoke. Pri prevoznicah, recimo, če nimaš prevoznice in voziš nekaj kubikov drv, vrednih vse skupaj 100 evrov, je lahko kazen od 5 tisoč evrov do 50 tisoč evrov. V primeru, ko ne prijaviš pridelka grozdja, vina ali mošta, je za male vinogradnike kazen do 6 tisoč 500 evrov, kar v naturalnem delu pomeni v bistvu ravno toliko litrov vina. Skoraj noben mali vinogradnik ne pridela več kot 6 tisoč 500 litrov vina. Podobno je v predlogu Zakona o ohranjanju narave, kjer se pravzaprav za minoren prekršek parkiranja vozila zunaj petmetrske cone, se pravi v območju zaščite, izreka kazen od 5 do 10 tisoč evrov in kot dodaten ukrep lahko tudi odvzem vozila. Te kazni so res izjemno visoke, še posebej če primerjamo te kazni s kaznimi v Zakonu o davčnem postopku, kjer za posebno hude davčne prekrške, kamor sodijo utaje davkov, veljajo pravzaprav enake kazni. Za nekoga, ki utaji davek, večji od 5 tisoč evrov, se lahko predpiše kazen največ v višini 20 % od ugotovljene utaje, vendar je minimalna kazen tisoč 200 evrov. Se pravi, da manj ne more biti, in ne more biti višja, kot je 50 tisoč evrov, kar pomeni, da za davčno utajo velja kazenska kapica. In ko primerjamo te navidezne bitke proti črnemu poseku lesa in spravilu lesa ali pa davčnim utajam, ne moremo mimo dejstva, da tisti, ki ga dobijo, da je utajil 3 milijone evrov, plača 50 tisoč evrov, tisti, ki so ga dobili pa pri tem, da je peljal blago brez prevoznice, pa jo lahko celo ima, ampak je nima pri sebi, plača pa ravno tako kazen 50 tisoč evrov. Predlagam, da o tej temi, kar zadeva določanje kazenskih določb v kmetijstvu, ki je še posebej ogrožena panoga, že zaradi mnogih drugih razlogov, opravimo razpravo v Državnem zboru, kajti tudi ta del lahko usodno vpliva na to, ali bo nekdo še imel premoženje, ko se bo ta kazen izrekla ali pa ne bo imel več premoženja. Skratka, gre za nesorazmerne posege, nesorazmerne kazni v primerjavi s storjenim prekrškom.
Hvala. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 45. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Pod točko 12, v skladu s predlogom poslanca Danijela Krivca bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za kmetijstvo in okolje mag. Dejana Židana na poslansko vprašanje Danijela Krivca v zvezi z reševanjem izvajanja obnove po potresu v Posočju leta 2004. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 45. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Pod točko 13, v skladu s predlogom poslanca Dragutina Mateja bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za kmetijstvo in okolje mag. Dejana Židana na poslansko vprašanje Dragutina Mateja v zvezi z ukrepi na področju kmetijstva. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 46. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Pod točko 14, v skladu s predlogom poslanca mag. Andreja Vizjaka bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo Metoda Dragonje na poslansko vprašanje mag. Andreja Vizjaka v zvezi z napovedanim zmanjšanjem števila zaposlenih na ministrstvu. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 46. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Pod točko 15, v skladu s predlogom poslanca Marijana Pojbiča bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo Metoda Dragonje na poslansko vprašanje Marijana Pojbiča v zvezi z zvišanjem trošarin na pogonska goriva. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, gospod Marijan Pojbič.
Hvala, spoštovani gospod predsednik. Mislim, da je to vprašanje izjemnega pomena ali pa celo eno najpomembnejših vprašanj v stanju, v katerem se država nahaja. Vsi točno vemo, kakšna je gospodarska situacija v naši državi in vsi se zavedamo, sem prepričan, v tem državnem zboru, razen tistih, ki sprejemajo take zakone, ki dodatno obremenjujejo gospodarstvo. Ravno zato sem predlagal tudi, da o tem vprašanju, ki sem ga postavil gospodu ministru Dragonji, opravimo širšo obravnavo, ker sem prepričan, da novi pritiski na gospodarstvo nimajo mesta v naši državi, še manj pa da bi politika sprejemala takšne odločitve. In prav zakon, ki smo ga danes sprejeli, to je Zakon o trošarinah, ima za posledico dvig trošarin na pogonska goriva, in to je seveda absolutno dodaten pritisk na gospodarstvo. Ne morem verjeti, da si lahko kdo privošči v tej naši državi v tako težki gospodarsko-finančni in socialni stiski še dodatno obremenjevati gospodarstvo, ki je edino, ki lahko to državo izpelje iz te kritične situacije. Brez tega, da bomo zagotavljali boljše pogoje za razvoj gospodarstva in ne dodatno obremenjevali gospodarstva, nimamo nobene možnosti priti do novih delovnih mest, nimamo nobenih možnosti priti do denarja, ki se bo iztekel v vse tri blagajne, v zdravstveno, državni proračun in pokojninsko blagajno. In če ne bomo razmišljali v tej smeri, da storimo čisto vse, da ustvarjamo pogoje za to, da bi se lahko gospodarstvo razvijalo, ne pa da ga dodatno obremenjujemo z novimi davki, tako dolgo nimamo možnosti pričakovati boljše in kvalitetnejše rešitve za slovenski narod, za slovensko ljudstvo. Zato sem tudi predlagal, da o tem vprašanju, ki je še kako povezano s slovenskim gospodarstvom in pritiskom na slovensko gospodarstvo, opravimo širšo obravnavo v Državnem zboru. Mislim, da ni nikogar v tem državnem zboru, ki ne bi za to glasoval, razen če mu je čisto vseeno, kaj se dogaja s slovenskim gospodarstvom in kaj se dogaja s slovensko državo. Prepričan sem, da z ukrepi, ki jih ta vlada zdaj sprejema, je grobar slovenskega gospodarstva in je tudi grobar prihodnosti mladih Slovenije.
Hvala. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 45. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Pod točko 16, v skladu s predlogom poslanca Roberta Hrovata bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za kmetijstvo in okolje mag. Dejana Židana na poslansko vprašanje Roberta Hrovata v zvezi s fitofarmacevtskimi sredstvi. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 46. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Pod točko 17, v skladu s predlogom poslanca Franca Breznika bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za kmetijstvo in okolje mag. Dejana Židana na poslansko vprašanje Franca Breznika v zvezi s projektom Celovita oskrba severovzhodne Slovenje s pitno vodo –severozahodne Slovenske gorice. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, gospod Franc Breznik.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Torej, da nekako na kratko obrazložim. Šlo je za projekt, ki je v prvi fazi zaključen. Gre za celovito oskrbo s pitno vodo severovzhodne Slovenije. Ta projekt ima dve fazi. Prva faza gre skozi občini Duplek, Hoče-Slivnica in gre preko vseh slovenjegoriških občin, tudi mimo občine Šentilj, potem Sveta Trojica, Lenart, Sveti Jurij, Cerkvenjak, Benedikt do Gornje Radgone. Ta projekt se je lani uspešno zaključil. Projekt je bil financiran v 59 % s kohezijskimi sredstvi, 27 % so prispevale občine iz občinskih proračunov, 14-odstotni delež pa bi morala dati država. Žal se je zgodila nenormalna situacija v času ministra Židana. Projekt s strani ministrstva za kmetijstvo ni bil plačan. Torej, niti ena situacija s strani kmetijskega ministrstva ni bila do zdaj plačana, niti do danes. Projekt je bil lani zaključen. Občine so zaradi tega, da so plačale te male podizvajalce, ki so na projektu delali, najele kratkoročne kredite pri slovenskih bankah. Tako imajo spet dodatne stroške, in minister Židan včeraj ni znal odgovoriti. Govoril je o tem, da ima denar, ampak ni znal odgovoriti, zakaj za projekt v roku njegovega mandata ni bila plačana niti ena situacija. Opozoril sem na skrbnika pogodbe, ki je ravnal skrajno malomarno, in verjamem, da si bomo v širši razpravi lahko natočili čistega vina, predvsem v fazi, zakaj država situacij, ki so jasne v številnih projektih, zakaj ministrstev ne plačuje, zakaj je država slab plačnik, zakaj se izogiba plačilu, kako naj mi kot predstavniki neke institucije ali pa ministri govorijo drugim, naj bodo plačniki, sami pa tega na lastnem ministrstvu ne izvajajo v celoti za jasne situacije, za jasne projekte ter za jasne in, lahko rečem, izredno dobre cilje, kot je kvalitetna oskrba s pitno vodo, predvsem na območju Slovenskih goric, Gornje Radgone ter občin Hoče-Slivnica in Dupleka. Tako da bi prosil za podporo pri tej pobudi, da bi se opravila javna razprava na to temo, ker menim, da ni samo ta tema, ampak je cela vrsta tem, pri katerih je država izredno slab plačnik in ravna izredno in skrajno malomarno. Najlepša hvala.
Hvala tudi vam. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 46. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Pod točko 18, v skladu s predlogom poslanca Zvonka Laha bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za kmetijstvo in okolje mag. Dejana Židana na poslansko vprašanje Zvonka Laha v zvezi z vodooskrbo. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 46. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Pod točko 19, v skladu s predlogom poslanke Alenke Jeraj bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti dr. Anje Kopač Mrak na poslansko vprašanje Alenke Jeraj v zvezi z nepravilnostmi v invalidskih podjetjih. Lahko odločimo? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, gospa Alenka Jeraj.
Hvala lepa za besedo. Tudi to vprašanje je bilo namenjeno dr. Anji Kopač Mrak, ministrici za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, in sicer sem jo spraševala o invalidskih podjetjih in nepravilnostih v zvezi s tem, kajti v oddaji Epilog je bil objavljen prispevek, ki je nakazoval, da bi lahko bila tudi ministrica in njena direktorica direktorata za invalide vpleteni v nevestno delo oziroma opustitev dolžnega ravnanja. Spraševala sem o podjetju oziroma o izdajah odločb za podjetje iz Skupine Krater, ki ima ustanovljenih več podjetij, ki so pridobila status invalidskih podjetij in zato seveda tudi prejemala državne subvencije. Nekatera od teh podjetij so šla v stečaj. Zaposleni so se obračali na ministrstvo za delo, da jih Martin Odlazek, podjetnik, premešča iz enega v drugo podjetje. Pred kratkim smo spremljali potem tudi selitev enega od teh podjetij, Papir servis. Tam je bilo najprej izdano negativno mnenje s strani strokovne komisije, potem pa je v letu 2011, ko je bila gospa Kopač Mrak državna sekretarka, dobil soglasje za status invalidskega podjetja. Ministrica je sicer povedala, da naj bi potekal tudi nadzor in da so v enem primeru celo odvzeli gospodu Odlazku status invalidskega podjetja, vendar pa mi ni odgovorila, ali je vse v redu s tem, da se ljudi prerazporeja, da se jih o tem ne obvešča in tako naprej. Zato mislim, da bi bilo prav, ker gre tudi sicer veliko denarja na invalidska podjetja, da o tem opravimo širšo razpravo.
Hvala. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 45. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prosim vas za pozornost, kajti obveščam vas, da se bo čez 10 minut v sejni sobi 212 nadaljevala seja Odbora za kulturo, prav tako pa se bo čez 15 minut v veliki dvorani na Tomšičevi začela seja Odbora za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje. Hvala za pozornost. S tem prekinjam 24. sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali v petek, 25. 4. 2014, ob 10. uri. Hvala in nasvidenje.