Добър ден, колеги! Има кворум. Откривам заседанието. [[Звъни.]] Колеги, продължаваме със: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ДЪРЖАВНИЯ БЮДЖЕТ НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ ЗА 2021 Г. – продължение. Господин Свиленски – за процедура.
Благодаря, госпожо Председател. Тъй като продължаваме с разглеждането на държавния бюджет, процедурата ми е отново да включим камерите на Българската национална телевизия – Канал 1, и Българското национално радио. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Свиленски. Моля, режим на гласуване за така направеното предложение. Гласували 150 народни представители: за 147, против няма, въздържали се 3. Предложението е прието. Моля за пряко предаване по БНТ и БНР. За процедура, заповядайте. [[Шум и реплики.]] Да, господин министърът е тук. Заповядайте, господин Министър. Продължаваме с дебата. Съгласно направените заявки – господин Цонев, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Министър! Тази процедура по актуализация на бюджета, внесена от служебния кабинет, според мен се нуждае от малко по-задълбочен анализ или, както се казва, да повдигнем малко завесата на този проектобюджет, който е внесен от служебния кабинет, ако не за друго, то поне заради това, че доста необичайно е служебен кабинет – макар че има правото, да прави актуализация на бюджета, но предвид обстоятелствата и огромния медиен натиск, дори президентът се включи в него със заплаха към Народното събрание, че ако не актуализираме бюджета, няма да си изпълни конституционните задължения. Слава богу, ние пък се уплашихме и решихме да го актуализираме. За какво става въпрос в този Проект за актуализация на бюджета? Без всякакво съмнение има нужда от такава актуализация, най-малкото, защото два поредни парламента в условия на криза не могат да излъчат редовен кабинет, което означава, че ако и този трети мандат завърши неуспешно, ще имаме поне още два месеца, два месеца и половина управление без парламент. В условията на такива сериозни кризи като пандемичната и производните на нея – икономическа, политическа, може би и финансова – дано не се стигне, засега няма такива индикации, по-скоро е нужна такава актуализация. Макар че, ако питате хората, които се занимават по-задълбочено с фиска, ще Ви намерят поне няколко възможности за покриване на допълнителните разходи и в сега съществуващия бюджет. Аз няма да се спирам на тях. Може би само ще ви кажа, че, да кажем, за пенсиите има за първото полугодие, мисля, че 430 милиона повече, събрани от вноски, ако не ме лъже паметта, тоест има повече от предвидените осигурителни вноски, което има своето обяснение, разбира се, в изсветляването на икономиката на бизнеса, вследствие на пандемията и на мерките за подкрепа, тъй като, ако не осигуряваш, после не можеш да ползваш 60/40 и така нататък. Мисълта ми е, че имаше такива възможности това да се случи и без тази актуализация, но не е нужно да напрягаме докрай финансовите възможности на държавата, след като имаме възможност да направим тази актуализация. При една актуализация винаги когато има разходи, които трябва да бъдат покрити допълнително, винаги изниква първо въпросът за приходите. В нашия случай имаме щастието да прогнозираме, че данъчните приходи специално в бюджета ще бъдат доста по-високи. Това следва и от изпълнението на приходите за първото полугодие, следва и от възстановяването на икономиката. Тук искам веднага да опровергая първото невярно твърдение, че приходната част на бюджета се пълни ускорено заради някакви мерки, предприети от приходната администрация. Такова нещо, уважаеми колеги, няма – това са приказки за наивници. Не всеки е длъжен да знае, обаче тези, които знаят, са длъжни да обяснят на тези, които не знаят, по-особените неща, тънкостите на тези процеси. Инфлацията увеличава приходите от ДДС, в случая имаме инфлация на енергоносителите, а и не само, ръстът в икономиката също увеличава, така че предвидените повече приходи от ДДС, от данък физически лица и от корпоративен данък са общо взето реалистични. Странно е обаче защо няма увеличаване на приходите от акцизи, при положение че служебният кабинет първите му две назначения бяха да си сложи свои хора на приходните агенции – Агенция „Митници“ и Национална агенция по приходите? Няма как да има оживление в икономиката, няма как туризмът да бележи такъв ръст – говорим за това лято, и да няма увеличение на приходите от акцизи. Това е абсурд! Искам само да Ви напомня, че спестените акцизи на някои стопански субекти обикновено отиват в предизборната кампания. Да не изкривяваме политическия процес. Така че ние ще предложим увеличение на приходите от акцизи и респективно увеличение на разходите за хората и за бизнеса. Това, първо. Още при внасянето на този бюджет ние от ДПС казвахме, че той е изготвен малко по стар обичай по модела „джипката“. Под модела „джипката“ ние визираме това, че много години бюджетите бяха изготвяни с оставяне на резерви както в приходната част, така и в разходната, които после с постановления на Министерския съвет вътрешно могат да се преструктурират за други разходи по волята на Министерския съвет или по волята на министър-председателя, или по волята на този, който кара джипката в случая. В случая някой друг я кара. Но да видим защо това е така в този бюджет и защо ние казахме, че този бюджет е съставен по същия начин? Уважаеми колеги, в чл. 42, ал. 3 от Закона за публичните финанси е предвидена възможност в бюджета да се създава резерв за непредвидени и неотложни разходи. За този резерв ни се предлага почти милиард и 200 милиона. Така ли е, господин Министър, или бъркам? Това няма аналог, доколкото аз помня, в последните 30 години – такава колосална сума директно да отиде в този резерв. Ще кажете: пандемия, неизвестности и така нататък. Не, няма неизвестности, няма нищо непредвидено в разходите, които предлага кабинетът, и нищо неотложно. Всички те даже имат и календарен план-график кога ще бъдат извършени. И ако те са непредвидени, питам: защо тук са предвидени? Защо обаче това се прави? Защото по-надолу в един друг член се казва, че този резерв се харчи с постановление на Министерския съвет. Сега разбрахте ли защо този бюджет е същият като предните? Заслужава си човек да го скъса и да го върне на министъра, не за друго – не защото не е правилно, а защото има заявка за нов морал, за ново бюджетиране, за нов път, по който ще вървим, за прозрачност на разходите. Аз не казвам, че те няма да са прозрачни. Като се приеме постановлението на Министерския съвет, ще ги видим всички, но принципът е Народното събрание да одобрява тези разходи. Как можеше да се случи това и защо тук не се е случвало? В чл. 86, ал. 2, точки втора и трета казват как се структурират разходите по първостепенни разпоредители с бюджетни средства, в т. 2 са дадени за всеки разпоредител по основните показатели или пера, както ги наричат бюджетарите, а в т. 3 са дадени по политики, или това е така нареченият програмен формат. Тук са дадени по политики, но не са дадени в бюджетите на първостепенните разпоредители. Ако бяха дадени там, нямаше да бъдат в резерва и нямаше да има нужда да се харчат с постановление на Министерския съвет, а щяха да се харчат, както ги разпишем тук. Аз апелирам към Вас това да направим между първо и второ четене. Възможно е министърът като нов в тази сфера да е бил подведен. Не е непременно задължително да се съмняваме, че това е някаква умишлена бюджетна тактика, за да може да се преструктурират някои разходи, а пък има и обективни аргументи – не всички разходи могат да бъдат точно предвидени, трябва да има опция за преструктуриране. Ще Ви дам пример. Например Министерството на вътрешните работи – 45 милиона, това можеше да отиде към чл. 12, където са разходите на Министерството на вътрешните работи; Министерството на труда и социалната политика – 222 милиона и четиристотин, чл. 14. Защо трябва да бъде дадено в такъв формат? Така че, ако обичате, да не повтаряме модели, за които тук се кълнем от сутрин до вечер, че ще изчегъртаме. Да направим бюджетирането така, както има възможност и е дадено в Закона за публичните финанси. Ние, разбира се, ще предложим това да се случи. От друга гледна точка, трябва на всяка цена да се опитаме да разширим обхвата на мерките, защото има такава възможност. Аз смятам, че приходите са реалистично предвидени при изпълнението, смятам, че има резерви и впрочем едно от нещата, заради които се налага актуализация, и едно от нещата, заради които ние имаме опция да увеличим приходите, е порочният модел, по който ГЕРБ конструират бюджетите в последните 7 – 8 години, след приемането на Закона за публичните финанси в този му вид от 2012 г. Там се оставят скрити буфери, първо, в приходната част, като се подценяват приходите. Доказателство е този бюджет, мога да Ви дам доказателства и в предния, но сега имаме доказателство пред нас. Кой не можеше да предвиди, че приходите ще бъдат първи вследствие на оживлението в икономиката и на инфлацията? Та тя инфлацията е предвидима, откакто е настъпила пандемичната криза. Напечатаха се няколко трилиона пари в долари и в евро, че те няма как да не повдигнат инфлацията. Защо ние сега казваме, че спокойно можем да предвидим милиард и двеста повече, а не можехме да го кажем миналата година? По тази причина – „джипката“. Другият буфер е в разходите. Винаги се предвиждат повече капиталови разходи с ясното съзнание, че те няма да бъдат изпълнени – най-малкото няма да бъде изпълнено съфинансирането по проектите от европейските средства и оттам остават едни капиталови разходи, и оттам те започват да се преструктурират с постановление на Министерския съвет. Това е порочният модел, за който говорим, и Вие сега продължавате този модел, и ни говорите за някакви новости в политиката. Ако това са новостите, честно, съветвам Ви да не правите партия. [[Оживление и смях от ИТН, ИБГНИ. Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Това беше закачка. Сутрин трябва да имаме повече чувство за хумор, за да е денят по-лек. [[Оживление и ръкопляскания.]] Не се притесняваме, че още някой ще дойде на политическия терен – добре дошъл! Христо се притеснява там… [[Оживление, реплики и ръкопляскания.]] Уважаеми колеги и уважаеми господин Министър, ще уважим усилието Ви да подсигурите средства за посрещане на кризата в условията на пандемия, в условията на липса на парламент, но ще променим тази форма, ще се опитаме – ние поне ще предложим. Нашите представители – на „Движението за права и свободи“, в комисиите гласуваха „за“, за да дадем ясен знак, че искаме да дадем старт на процедурата. Тук обаче в залата ще дадем друг знак – ще гласуваме „въздържал се“, за да е ясно, че не харесваме този формат и ще направим предложенията си между първо и второ четене. Благодаря Ви за вниманието. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря Ви. Господин Министър, моля да изчакате малко – да видя дали има реплики, и след това ще Ви дам веднага думата. Реплики? Не виждам. Заповядайте, господин Министър.
Господин Цонев, благодаря Ви за коментарите по бюджета. Шегите и закачките може би извън тази зала. [[Шум и реплики.]] Що се отнася до приходите от акцизите, ние влизайки, заварихме значително изоставане в приходите от акцизите – над 3%, основно на цигари и на горива. В бюджета е заложено това изоставане да бъде наваксано. Към момента на правенето на бюджета изглеждаше, че ние ще успеем да го наваксаме в рамките на годината. Щастлив съм да отбележа, че особено акцизите от горива през юли и август се движат доста по-добре, отколкото очаквахме, така че, да, някакъв допълнителен приход от акцизи може да бъде предвиден. Можем да Ви дадем информация какво се случва в последния един месец. Приходите от акцизи месец върху месец скочиха с повече от 20%, а Вие знаете, че това няма как да се дължи на инфлацията, тъй като това са приходи на база обеми. Защо разходите са сложени в резерва? Те са сложени в резерва, но са сложени на отделни пера, което означава, че Министерският съвет, колкото и да иска, реално трябва да ги похарчи за целите, за които тези разходи са заложени. Част от тези разходи, като мерките за бизнеса, винаги са вървели чрез постановление на Министерския съвет, тъй като там трябва да се каже точно каква е схемата, по която те ще бъдат харчени. За момента имаме схемата 60/40, но и работодателите, и синдикатите искат известни промени в нея, а другите схеми в подкрепа на бизнеса тепърва се разработват. Така че най-удачно е постановлението, което казва как точно ще се харчат, каква е схемата, то да определи и самата сума, която ще бъде похарчена. Затова тези приходи от 430 милиона са заложени по този начин. Другата причина да се заложат в резерва е, за да не формират база на приходите в министерствата, така че догодина всеки да каже: а, ама аз имах доста повече пари миналата година, дайте ми повече пари догодина. Тоест има… [[Реплики.]] Това се случва всяка година, знаете го много добре. Така че това е една причина, която позволява догодина да се направи един реалистичен бюджет, без тези еднократни приходи, които са за борба с корона кризата, да влязат като база в бюджета на министерствата и да станат постоянни, което всъщност би било силно притеснително за част от приходите. За разширение на обхвата на мерките, това, което ние предлагаме, е най-консервативното, което бизнесът и синдикатите биха приели и което би помогнало държавата да премине през кризата. Идеята тук беше заедно със синдикатите, заедно с работодателските организации да се обсъди обхватът на мерките, да се обсъди какви точно да бъдат и всъщност това е заложено в бюджета. Това е мнението на Тристранката. Ако Вие смятате, че трябва да има допълнителни мерки, разбира се, имате право да ги заложите, а както казах и вчера: Народното събрание решава какво ще бъде в закона. Единствената ми молба към Вас ще бъде: обсъдете го със синдикатите и с бизнеса, за да не влезем след това в конфликт при изпълнението на този бюджет. Благодаря Ви.
Благодаря Ви. Сега по Правилник, когато има обсъждане, няма изрична процедура за вносителя. В същото време ние приехме едно допълнение, знаете, когато министърът говори или член на Министерския съвет, да имат право парламентарните групи на две минути за изразяване на отношение. Така че, господин Цонев, на това основание Ви давам думата.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Впрочем трябва да предвидим тази практика в следващия парламент – след изказване на министър, ако засяга изказване на депутат, той да може да говори, защото приматът все пак е на Народното събрание, а не на министрите. Да излиза министърът да говори и след това да не можеш да му отговориш – не е много сериозно и не е много парламентарно. Но Ви благодаря за това, че ми давате възможност. Нищо от това, което казах, не опровергахте – така е, но това, което Вие казахте, още повече налага да бъдат направени нещата по-прозрачни, защото от това, че ще се повдигне базата, няма никакво значение. Министерствата винаги искат много, министърът винаги дава малко, а Народното събрание накрая в ролята на арбитър отрежда. Това не е никакъв проблем, това първо. Второ, по отношение на акцизите. Изоставането е наваксано още на полугодието. На полугодието планът е изпълнен по-добре, отколкото планът за миналата година. Няма да разглеждаме причините за изоставането, то е темпорално, така се движи първото полугодие, ако погледнете години назад. Но щом като е наваксано изоставането, няма никаква причина ние да не предвидим, след като предвиждаме във всички останали разходи увеличение, няма как акцизите да ги оставим така. Нали разбирате?! Ако се борите за имидж, да знаете, че ни давате коз оттук нататък да говорим само за митници. Бъдете практичен! Ние ще Ви помогнем, като повдигнем разходите. Така че всички неща, които направих като бележки, всъщност Вие ги потвърдихте, за което Ви благодаря. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря Ви, господин Цонев. Господин Биков, заповядайте и Вие.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Аз ще започна по скоро с политическата част на тази процедура, която днес гледаме. Това е една от най-важните политически процедури в работата на едно Народно събрание. Тя се нарежда след избора на правителство и след вота на доверие или на недоверие – идва и процедурата за приемане на бюджет. В правилата на демокрацията е прието, че ако един бюджет бъде отхвърлен...
Господин Биков, извинявайте, Вие искахте за отношение по предишната процедура към Министъра…
Не, не, аз…
Имаше и други заявени преди Вас за изказване, но продължете. Трябваше ясно да заявите. Аз Ви попитах: по същата процедура ли сте? Заповядайте.
Извинявайте, не сме се разбрали. В правилата на демокрацията е предвидено, те са неписани правила, но се спазват обикновено, ако един бюджет бъде отхвърлен, то правителството подава оставка. Това се възприема като вот на доверие или на недоверие към правителството и възможността му то да прокарва каквито и да било политики. След вчерашното изказване на господин Асен Василев, който каза, че отговорността е в парламента – само в парламента, пък правителството е някакъв изпълнителен орган, който изпълнява, аз ще уточня, че това не е така. Първо, отговорността винаги е в парламентарното мнозинство и тук идват вече редица въпроси. Кое е парламентарното мнозинство в Четиридесет и шестото народно събрание? В Четиридесет и шестото народно събрание мнозинството е на опозицията, колкото и да Ви звучи странно. Колегите от „Има такъв народ“ са опозиция, ние сме опозиция вероятно, ако питате всяка партия една по една, ще се окаже, че всички сме в опозиция. Как излъчваме парламентарно мнозинство, което да приеме бюджет? Как го правим това? Разбира се, в политиката няма вакуум и ще се случи това, което ще се случи следващата седмица между първо и второ четене. Поради липсата на парламентарно мнозинство, което да носи отговорност – никой няма да носи отговорност! И Вие вчера тук от името на правителството казахте, че и Вие няма да носите отговорност. И да приемем бюджета, и да не приемем бюджета, и да правим предложения, и да не правим предложения, отговорността е в Четиридесет и шестото народно събрание, забележете, което след около две седмици няма да съществува. Кой ще носи отговорност за това, което ще се случи между първо и второ четене, в момент на предизборна кампания? Нека си го кажем честно: ние всички сме в предизборна кампания! Между първото и второто четене още отсега има заявки, че ще завалят серия от предложения, които рискуват да направят първата стъпка към финансовата криза, в която може да изпадне страната, защото Вие няма да имате контрол върху този процес. Вие може да имате добри намерения, да имате някакви технически проблеми, които искате да се решат през актуализация на бюджета, но Вие няма да имате никакъв контрол в процеса между първо и второ четене, когато тук всички парламентарни групи ще изпаднат в една ситуация на предизборна агитация, ще започнат да предлагат най различни неща, а накрая всички тези неща може и да бъдат приети и тогава актуализацията на бюджета, която ще бъде приета, да няма нищо общо с актуализацията, която сте предложил Вие. На всичко това отгоре никой да не носи отговорност за това?! Сметката ще я платят всички българи, най-вече тези, които работят, защото те дават парите за разходите, които Вие сте предвидил, и в актуализация, които и ние сме предвидили в бюджета за 2021 г. За съжаление, цялата тази процедура е сбъркана, защото е сбъркано изобщо полагането на различните действия и актове в този парламент. Според правилата на демокрацията първо се избира правителство. Първо се избира правителство, за да е ясно кое е парламентарното мнозинство! Четиридесет и шестото народно събрание, както и Четиридесет и петото народно събрание са провалени парламенти, защото те не могат да излъчат правителство. Един парламент, който не може да излъчи правителство, е провален. Той е мъртвороден. Този парламент сега трябва да приеме бюджет, при положение че не е в състояние да си свърши основната задача, а ние искаме от него да свърши разни други последващи задачи. Актуализацията на бюджета, въпреки че е за три месеца, има последствия и тя ще има със сигурност последствия и върху бюджета за 2022 г., който в момента не е ясно кога ще бъде приет поради политическата криза, в която се намираме, но той ще има отражение. Ако тук се приемат между първо и второ четене някакви предложения, които в момента може би и не можем да си представим какви са те, ще се окаже, че сме ангажирали следващото правителство – незнайно какво е то, за години напред или следващи правителства в следващите години, и то в една много тежка ситуация на здравна криза, на икономически предизвикателства, можем да влезем в спирала, която накрая да завърши и с финансов крах. Тази зима, която предстои, ще е много тежка, но моята прогноза е, че следващата зима ще бъде още по-тежка. Тя ще бъде още по-тежка, защото тогава ще започнем да берем и плодовете на инфлацията. Затова ние трябва да мислим малко и в перспектива, не само за това как да стигнем до президентските избори, които вероятно ще бъдат съчетани и с парламентарните. И какво да кажем на нашите избиратели по-красиво и по-чудесно, за да можем да спечелим гласовете им? Не, ние ще бъдем откровени и казваме очевидното. Страната се намира в много тежка ситуация, в изключително тежка ситуация. В тази ситуация България не може да си позволи и българският политически елит в парламента, и в правителството не може да си позволят безотговорност. Безотговорност! Не може тук да се казва: ние няма да носим отговорност, ние ще изпълним това, което Вие кажете. Ами, ако ние Ви поставим неизпълними задачи другата седмица, как ще ги изпълните?! Трябваше преди приемането на този бюджет да има разговори между различните парламентарни групи, да се разберем докъде стигаме в тази актуализация. Може ли една актуализация да прави дълбоки стратегически реформи? Не може. То може, но цената ще бъде много висока и, повтарям, няма да се плати нито от служебното правителство, което е служебно – назначено, и ще си отиде в момента, в който има редовно правителство, няма да бъде платена и от 46-ото народно събрание, което ще се разпусне след две седмици. Това е по-същественият въпрос. Накрая – ние няма да подкрепим и ще гласуваме „против“ актуализацията на бюджета, защото, първо, нямаме доверие на служебното правителство, което предлага тази актуализация, и това също е част от правилата на демокрацията, и на второ място, ние няма да подкрепим, защото не участваме в управляващото мнозинство. Няма как да подкрепим бюджета от позиция на опозиция. За нас и актуализацията, и самият бюджет не са технически въпроси, а са политически.
Времето Ви, господин Биков.
Затова ние ще гласуваме не „въздържал се“, ние ще гласуваме „против“. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Биков. За реплики? Заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, господин Министър, скъпи колеги! Уважаеми господин Биков, искам да Ви напомня няколко неща. Първо, не сме премиерска република, а парламентарна, така че парламентът решава какво да се случи с бюджета. [[Ръкопляскания от ИТН и ИБГНИ.]] Второ, ние говорим и обсъждаме проблемите на бюджета всички, в това число и Вашите представители в Комисията по бюджет и финанси и в другите комисии, така че Вие не сте изолирани. И, трето, господин Биков, аз мисля, че Вие правите предизборна агитация, Вие правите така, че парламентът да не може да работи бързо и ефективно. Кой носи отговорност? Всички ние носим отговорност за решенията, които ще вземем с актуализацията на бюджета. Така че Вие може да подкрепите или да не подкрепите, да се въздържите, но ние с Вас в Комисията по бюджет и финанси водим разговор, и то смислен. Мисля, че не сте прав. [[Ръкопляскания от ИТН и ИБГНИ.]]
Благодаря Ви. Заповядайте, господин Зарков.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми господин Биков! Репликата е израз на несъгласие, аз ще започна с едно съгласие – Вие не сте част от управляващото мнозинство – и това е една добра първа стъпка. Сега тя трябва да бъде направена така, че да е стабилна. По отношение на отговорността. Никой не Ви пречи, уважаеми господин Биков и уважаеми дами и господа от ГЕРБ и от ДПС – тези, които няма да подкрепят бюджета, да проявите отговорност, така че наистина кризите, които описахте, да могат да бъдат посрещнати. Никой не пречи на народните представители да проявят отговорност и в предложенията си за второ четене наистина да подобряват бюджета, а не да наддават. Това е въпрос на парламента, на парламентарните групи и на всеки един от нас. Служебното правителство свърши своята работа, като внесе актуализация на бюджета, тъй като процедурата, която Вие не приемате, е описана в Конституцията и ние нямаше да имаме възможност да водим този дебат, ако служебното правителство не беше внесло бюджет, тъй като нямаме право на тази законодателна инициатива. Още в миналото Народно събрание от БСП настоявахме за такава актуализация, защото нека – прав сте, господин Биков, не забравяме политическата част – бюджетът е отпечатък на една политика, и бюджетът, който сега променяме, е последният отпечатък на политиката, водена от ГЕРБ. Подчертавам, последният.
Благодаря Ви, господин Зарков. Трета реплика? Не виждам. За дуплика – господин Биков.
Уважаема госпожо Председател, уважаема госпожо Зайкова! Решенията се взимат в парламента, но по отношение на бюджета по Конституция парламентът няма право да предлага бюджет, така че той се предлага от някого и се изработва от някого. И в нормалната ситуация този, който го изработва и го предлага, той носи и някаква отговорност за него. Не може да се остави без отговорност този процес. Причината тук да няма парламентарно мнозинство, госпожо Зайкова, е основно във Вашата партия, защото тя е първа политическа сила. Нейна е отговорността около себе си да сформира управляващо мнозинство, а не Вашият кандидат за министър-председател да се откаже по лични причини – за пръв път в 130-годишната история на България, и то в много тежък момент, в който трябва да се носи отговорност. Вие отказахте да носите отговорност. Затова и парламентът работи по този абсурден начин, защото ние разглеждаме най-различни идеи, които нямат нищо общо с действителността и реалността. Господин Зарков, ние изработихме този бюджет за 2021 г. с пълното съзнание, че той ще трябва да бъде довършен вероятно от друго управление. Затова и сме заложили разходи в него, в неговата първа част, за които ние да носим отговорност. След това, разбира се, ние бихме били конструктивни. Но лозунгите как това била последната стъпка, първата стъпка, оставете ги за Вашите партийни събрания и за предизборната кампания. Тук аз твърдя, че рискът да направим, ще го повторя още веднъж, да направим първата стъпка към финансова криза, е много голям, и да караме още една зима, да я кръстим на някой министър-председател, който по ирония на съдбата почти винаги се оказва от БСП. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Биков. За изказване – Албена Симеонова. [[Народният представител Мая Манолова иска думата.]] Записана сте, госпожо Манолова, но от вчера има други записани. Заповядайте.
Благодаря. Уважаеми господин Министър, уважаема госпожо Председател, уважаеми народни представители! Аз, тъй като съм фермер, избрана от Добруджа, ще говоря за сектор „Земеделие“. Състоянието на сектор „Земеделие“ в момента е доста тревожно. Като следях дискусиите по време на Добричкия панаир онлайн, видях притеснителните изказвания на колегите, които се занимават със сектор „Земеделие“. Всъщност земеделието е също бизнес и тук става въпрос за подпомагане на хората, които се занимават с бизнес в областта на селското стопанство. Предложената актуализация на бюджета в областта на земеделието Ви е изпратена навреме от страна на Министерството на земеделието, но, за съжаление, тя не е залегнала в общата актуализация на бюджета. Предполагам, че това се е случило може би поради неразбирането, че става въпрос само за компенсация на животновъдството, и то за изхранване на животните. Не, тези средства са необходими, защото производителите на първична продукция, говоря и на плодове, и на зеленчуци, разбира се, отнася се и за сектор „Животновъдство“, също пострадаха от ковид, особено малките и средни предприятия в този сектор. Затворените ресторанти, пазари, производителите на плодове и на зеленчуци, на цветя, независимо от това, че по някакъв начин държавата се опитва да възстанови предишното състояние, по никакъв начин тези хора не можаха да бъдат компенсирани – затворените външни пазари, липсата на износ на този тип продукция. Така че едното перо от поисканите средства е наистина за компенсация на тези хора, пострадали от пандемията от COVID-19. Земеделците обаче страдат и от непрекъснатото засушаване, от проливните валежи, от градушките, така че второто перо, което Ви е предложено, е за компенсация на тази част. Ако тези фермери, ако ние не получим адекватно подпомагане от държавния бюджет, ако не се актуализира бюджетът, повярвайте, този сектор наистина е обречен. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Симеонова. Реплики? Няма реплики. Господин Вълчев – за изказване. [[Реплики от народния представител Красимир Вълчев.]] От вчера сте заявил. Красимир Вълчев, Вие сте заявил изказване от вчера. [[Реплики.]]
Имаме ли време?
Ами да, обаче нямате, съжалявам. Госпожо Манолова, Вие сте – имате две минути и 53 секунди. Заповядайте.
Може ли да удължим времето на групата?
То е удължено и е изчерпано, за съжаление.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Министър! Парламентарната група на „Изправи се, БГ! Ние идваме!“ ще подкрепи актуализацията, предложена от служебния кабинет, защото ние смятаме, че парите, които са събрани от българските граждани, трябва да бъдат върнати обратно на българските граждани. Става дума за 2 млрд. лв., които според разчетите ще бъдат събрани в повече до края на тази година. Ние смятаме, че е благодарение и на подема в някои отрасли, и на инфлацията, но и на добрата работа на приходната администрация, за което Ви поздравяваме. Смятаме обаче, че амбициозната задача с част от тези пари да бъде намален бюджетният дефицит до 3,6% не съответства на очакванията на българските граждани и на ситуацията в страната. Сега е моментът Народното събрание да застане до всеки български гражданин, до всеки пенсионер, до всяка малка фирма, до всеки фермер, до всеки медик, който е на първа линия, и да ги подкрепи. Хората са притеснени от задаващите се четири кризи и затова поведението на парламентарната група на ГЕРБ например изглежда като един обикновен саботаж, като един бойкот за това да се нормализира животът на хората, да бъдат подкрепени в условията на криза след хаоса и източването на публични пари, на които бяхме свидетели през последните 11 години. Ние от парламентарната група на „Изправи се, БГ! Ние идваме!“ ще настояваме обаче да бъдат подкрепени и отраслите, които са най-тежко ударени от кризата и за които няма достатъчно предвидени средства. Това е браншът „Туризъм“ – целият бранш, транспортът, който е свързан с него, това са и земеделските производители. Жизненоважно и за производителите на зеленчуци, на плодове, на картофи, за животновъдите е да получат тези 70 млн. лв., които те са поискали в процедурата по актуализация и които се налагат заради повишаването цените на фуражите, заради 30% по-високи горива, а тяхната продукция – и на зеленчукопроизводителите, и на картофопроизводителите, и на животновъдите, е замръзнала като цени, даже падат. Те имат жизненоважна нужда от подкрепа, за да продължат да съществуват техните бизнеси. Така че ние ще настояваме и ще покажем как това ще се случи с приходите в бюджета да получат 70 млн. лв. подкрепа. Ще настояваме също така за подкрепа на граничните полицаи, на хората, от които очакваме да отблъснат мигрантския натиск, за оборудване, за командировъчни, а също така и за хората, които се борят със стихиите.
Времето Ви, госпожо Манолова!
За пожарникарите и за горските служители, за хората от „Гражданска защита“.
Времето Ви, госпожо Манолова!
Те се борят с пожарите, които изпепелиха хиляди декари гори. Имат нужда от подкрепа на българското правителство и на българския парламент и предлагам да им я дадем между двете четения.
Благодаря Ви, госпожо Манолова. За други изказвания? Заповядайте, Георги Георгиев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Министър, в предложения ни вариант за актуализиран бюджет има планирани средства за капиталови разходи по бюджета и на Министерството на регионалното развитие и благоустройството. В сряда обаче, което се случи след предлагането на Проекта за бюджет, на заседание на Комисията по ревизията, на което, господин Министър, Ви благодаря, че присъствахте, присъстваше и заместник-министър на регионалното развитие и благоустройството, представители на новото ръководство на Агенция „Пътна инфраструктура“ и новото ръководство на държавната фирма „Автомагистрали“ ЕАД. Там бяха представени някои факти, които са пряко свързани с бюджета на Министерството на регионалното развитие и благоустройството. Мисля, че е редно да запознаем народните представители, както и обществото с тези факти. Предоставени ни бяха едни методически указания на Агенцията по обществени поръчки, които недвусмислено казват, че договори, сключени по Закона за обществените поръчки с процедура тип ин хаус, при които е констатирано, че изпълнителят няма капацитет за изпълнение, трябва в едномесечен срок да бъдат прекратени. Това означава, че договори за около 3,4 млрд. лв., доколкото имам спомен, договори за средства за капиталови разходи, които са възложени по този начин и за които вече е пределно ясно, че държавното дружество или държавната строителна фирма „Автомагистрали“ ЕАД няма капацитет да изпълни, съгласно тези указания би трябвало да бъдат прекратени. Второто нещо, което е като факт и което трябва да кажем, е, че беше потвърдено това, че чрез завоалирани договори за доставка на материали или завоалирани договори за наем на механизация всъщност са извършвани строително-монтажни работи, тоест извършвано е строителство. Какво се е случило? На практика това – трябва да го кажем: има построени участъци от магистрала, които на документи не са магистрала. Нямаме качество, нямаме отчитане и нямаме приемане на строителство. Имаме създадена много тежка ситуация в рамките на няколко милиарда лева. В тази връзка считаме, че е правилно Министерството на финансите, заедно с Министерството на регионалното развитие и благоустройството в рамките на този кратък интервал между двете четения да направи анализ на това колко от тези договори са законосъобразни, колко работа е свършена законосъобразно и колко трябва да бъде платена, защото представителите на бизнеса нямат абсолютно никаква вина за това, че са сключени тези договори. Строителният бизнес си е свършил работата. Разбира се, тук е пределно ясно, че има и едни фирми, които са, най-меко казано, привилегировани да бъдат избрани по този начин да строят, но считаме, че на тези, които са си изпълнили качествено и почтено работата, трябва да бъде платено. Така че призоваваме Ви, ако е възможно, въпреки че съм наясно, че е тежка работата, това нещо да бъде извършено, за да може да се търси начин на строителния бизнес да бъде разплатено. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Георгиев. Реплики? Не виждам. Господин Йорданов, заповядайте за изказване.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Ние от „Има такъв народ“ ще подкрепим актуализацията на бюджета на първо четене просто защото трябва да го направим, тъй като бюджетът трябва да бъде актуализиран, в което няма нищо лошо. Проблемът на този бюджет е, че е направен, за съжаление, по тертипа на ГЕРБ, с даване възможност на правителството да харчи безконтролно огромни финансови средства или да ги пренасочва към сектори, в които нищо чудно да има приятелски фирми. Това нещо, слава богу, може да бъде оправено от парламента между двете четения – в Бюджетната комисия. Така че експертите от „Има такъв народ“ ще работят точно в тази посока, за да не може кабинетът, който и да е той, да харчи парите на хората както си иска, твърдейки, че се бори с корона кризата, и облагодетелствайки някакви хора. Благодаря. [[Ръкопляскания от ИТН.]]
Благодаря Ви, господин Йорданов. Реплики? Не виждам. За изказване – господин Зеленогорски.
Уважаема госпожо Председател, господин Министър, колеги! Както вече казаха няколко колеги от нашата парламентарна група – на „Демократична България“, ние ще подкрепим актуализацията на бюджета на първо четене, както подкрепихме и промените в бюджета за Националната здравноосигурителна каса и НОИ. Защо правим това? Очевидно е, че Бюджет 2021 се нуждае от актуализация и поради проблемите с пандемичната криза, и поради необходимостта от това да се справим с новата вълна на COVID-19, която вече става все по-силна, и с евентуалните проблеми вследствие на евентуална бежанска криза в България. Вече виждаме, че има необходимост от това да заздравим нашите граници, да създадем добра организация, за да не допуснем нашето общество да бъде разтресено от такава криза. Същевременно проблемите на хората от социално уязвими групи – на първо място, пенсионерите, които в момента са около 40% от живущите трайно в България, изпитват изключителни проблеми и те са на нивото на екзистенц-минимума за оцеляване, за възможност да продължат едно нормално съществуване. Същото се отнася и за социално уязвимите групи – за проблемите на млади семейства, нуждата от средства за здравеопазването, за образованието, за всички сфери. Защо се стигна дотук? Много пъти сме говорили и доста колеги казаха – всъщност в България няма проблем с липса на средства, в България пари има. Проблемът е, че те се харчат по абсолютно неефективен, неефикасен и в много случаи престъпен начин. Няма как да не кажа като човек, който все пак има значителен опит и се е занимавал сериозно със строителство, че да възложиш 8,7 милиарда ин хаус, при положение че при обществени поръчки, направени честно, средно цените падат между 20 и 25%, тоест при едни честни, прозрачни и законни процедури за извършване на определено строителство, услуги или каквато и да е дейност вероятността тези 9 милиарда да паднат на около 7 милиарда е твърде голяма. Тоест, когато говорим за липса на пари, ако бяха направени законно тези обществени поръчки, най-вероятно 2 милиарда щяха да останат. Тези 2 милиарда можеха да отидат и за пенсионерите, и за здравеопазването, и за образованието, и за други сфери, които изпитват хроничен недостиг. Така че големият проблем оттук насетне – бих искал да благодаря и на министър Василев, и на министър Петков, и на други министри, които започнаха много внимателно да контролират детайлите по харченото на българските пари. Оказа се, че има много течове, оказа се, че в много случаи контролната система не работи или работи целенасочено с идеята да удари някой политически опонент или някой кмет, който не е от „нашите“. Всъщност като бивш кмет няма как да не кажа, че в България, ако трябва да дадем един добър знак към обществото, че нещо се прави, първите заподозрени са кметовете. Изненадващо защо, при положение че по високите етажи на властта се харчат милиарди, без да е ясно дали са по законова процедура, или са на ръба на закона. Така че главното, и това, което направи министър Василев, министър Петков и останалите колеги, е, че контролните механизми започнаха да функционират, че започнахме да се вглеждаме в детайлите и се опитваме да харчим парите ефективно и по закон. Сега няколко думи за българските общини. Очевидно е, че българските общини изпитват хроничен недостиг на средства – доста неразплатени задължения, които варират в стотици милиони. Имаше проблеми със собствените приходи, миналата година особено. Тази година тези проблеми са преодолени до известна степен, но въпреки това съществуват. Има натрупани дефицити и струва ми се, че би било добре, макар че ние ще подкрепим на първо четене този законопроект за актуализация на бюджета за 2021 г., да се направят корекции по отношение на българските общини. Ние имаме готовност да внесем предложение, съвсем смислено, без да искаме на всяка цена да разбалансираме бюджета. Напротив, просто искаме да дадем шанс на българските общини, които също са на първа линия по справяне с корона кризата, да бъдат по-ефективни. Те нямат необходимите средства, за да се справят с тази изключително тежка задача. Госпожа Симеонова току-що мотивира и предложението за земеделието, вероятно ще има и други такива. Хората, ангажирани в областта на културата – все едно дали на държавен, на общински бюджет, или самонаети, изпитват огромни проблеми, свързани с много сериозното изоставане на заплатите на хората в тази област. Всъщност инвестицията в човека е най-важната инвестиция – инвестиция в неговото здраве, в неговото образование и в неговата култура. Ако нямаме образовано, културно и здраво общество, вероятно нямаме почти нищо, защото и всички магистрали да построим, и всички инфраструктурни проекти, в края на краищата трябва да има хора, които да могат да реализират потенциала си в рамките на тази територия. Съвсем накрая – надявам се, че тези, които ще продължат и ще подготвят бюджета за 2022 г., трябва да вземат сериозни решения за смели инвестиции в Северозападна България, в Северна България, за сериозно вглеждане в проблема с магистрала „Хемус“, със скоростните пътища от Ботевград до Видин и от Велико Търново до Русе, с тунела под Шипка и Петрохан, защото в момента в Северна България се създава една четвърт от брутния вътрешен продукт на страната. В София се създава 40%, както говорихме с господин министъра в Комисията. Въпросът обаче е: как да направим така, че смелата регионална политика да намали рязко диспропорциите между българските райони? Не да се борим с последствията за това, че огромна част от българското население се премества в София, а да направим така, че хората да могат да останат там, където са се родили, там, където искат да живеят, там, където е техният корен. Налага се много сериозно да се помисли по този въпрос. На финала ще кажа, че това минава и през финансова децентрализация, за която говорим почти четвърт век, за това част от парите да остават там, където са създадени, както е модерният подход в държавите, към които се стремим – силни градове, силни региони, деконцентрация на властта и финансова децентрализация. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Зеленогорски. Реплики? Не виждам. Господин Абровски, заповядайте за изказване.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми колеги! Уважаеми господин Министър, не знам дали си давате сметка в каква ситуация в момента е българското земеделие? За дванадесет години управление на ГЕРБ българското земеделие беше направено зависимо от субсидиите, а не от пазара. За последните няколко месеца – по време на изборите, Политическа партия ГЕРБ изхарчи всички пари, които бяха предвидени за българското земеделие. За първи път в историята, откакто сме членове на Европейския съюз, е изхарчен ресурсът по de minimis. Преди последните избори абсолютно безотговорно беше похарчено абсолютно всичко, което можеше да се даде. Сега не знам дали си давате сметка какъв сигнал давате на българското земеделие с бюджета, който сте предложили, с това, че отказвате да актуализирате и да предвидите едни 70 милиона, които са изключително жизненоважни. Вчера от тази трибуна Вие казахте: между първо и второ четене, ако може, да се актуализира бюджетът за отбрана и за вътрешни работи. Да, това е важно, но обаче в същото време продължавате да мълчите за земеделието. На фона на това Вашият колега – министърът на земеделието, твърди, че ще поиска в най скоро време от Държавния резерв да се дава зърно, и то преди есента. Благодаря. [[Ръкопляскания от ИТН.]]
Благодаря Ви, господин Абровски. За реплики? Не виждам. Господин Шаламанов, заявихте изказване, но имате само шестнадесет секунди. [[Реплики.]] Мисля, че е по-добре да си го запазите за реплики. Заповядайте, господин Иванов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Тази актуализация на бюджета беше анонсирана с необходимостта от посрещане на две евентуални кризи – едната, свързана с ковид заболяването, което се разширява в момента, и с евентуалната мигрантска криза. Вчера заявихте, че бюджетът на Министерството на вътрешните работи трябва да бъде актуализиран. Тази тема тук я дъвчем отдавна и не от вчера. Капаните в този бюджет, който е актуализиран, са заложени още при приемането на бюджет 2021 г. – дискутирани са много дълго и много нашироко. Искам да Ви обърна внимание, господин Министър, че заложените средства в тази актуализация на бюджета в размер на до 45 милиона за персонал не са това, от което има нужда Министерството на вътрешните работи, като цяло! Да, Министерството на вътрешните работи има нужда от тези средства за персонал, но може би знаете, че там е една бездънна яма, която трябва да се реформира. Очевидно този парламент няма да намери необходимото време, за да реформира сектора. Може би трябва да го погледнете. Ние ще направим между първо и второ четене своите предложения, които произтичат от наистина обективни фактори, от неща, които сме наблюдавали през годините, свързани с капиталови разходи, свързани именно с посрещането на евентуална мигрантска вълна. Това преградно съоръжение, което беше изградено по най безобразния начин и с откровени кражби – казвал съм го от тази трибуна, трябва да бъде поддържано, а не виждаме средства за това в този бюджет. Не виждаме средства за облекла на служителите от Министерството на вътрешните работи, защото в есенно-зимния сезон, когато евентуално трябва да бъдат на границата – искрено се надявам да не дойде тази вълна тук при нас – те трябва да бъдат облечени, а предходният кабинет на ГЕРБ отне средствата за облекла от Министерството на вътрешните работи и бяха прехвърлени в други посоки. [[Реплики от ГЕРБ.]] Вие го знаете много добре. Госпожо Атанасова, ако Ви е смешно, можете да се запишете като доброволец по границите – как е с тези дрехи и да поживеете в палатките с полицаите, ще Ви бъде много добре, убеден съм. Така че, уважаеми колеги, надявам се всички да разберете необходимостта от по-подробното и по-разширеното актуализиране на бюджета на Министерството на вътрешните работи в следващите дни между първо и второ четене. Ние ясно сме заявили, че между първо и второ четене ще го подкрепим, разбира се, но текущите нужди мисля, че са далеч по големи от това, което е заложено. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Иванов. За реплики? Не виждам. За други изказвания? Заповядайте, господин Попов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Тук се изказаха доста специалисти и бюджетари и всеки дърпа чергата към своя ресор. Най-важното нещо, което трябва да свършим сега, е да се погрижим за хората, които стоят и тръпнат пред телевизорите – 944 500 души, които не само че няма да получат увеличение на пенсиите си, а след преизчислението ще загубят по 12 лв. [[Реплика от народния представител Десислава Атанасова: „Така е.“]] Така че пенсиите – за което Вие бяхте против, трябва да са на прага на бедността плюс добавката. [[Реплика от народния представител Десислава Атанасова: „100 лв. даваме.“]] Плюс добавката – дори и 100 лв. Плюс добавката! Казахте, че може би догодина прагът на бедността ще стане 450 лв. Нека стане! Пак ще ги актуализираме в края на краищата. По-важни са тези 944 500 човека – пенсионери, които в момента се чудят дали ще загубят тези 12 лв., които са жизненоважни за тях, или ще ги вземат в края на краищата, което и очакват. Не на последно място не трябва да противопоставяме социалните разходи с икономическите и затова ние от „Има такъв народ“ подкрепяме увеличението на разходната част с 1,8 милиарда, които да се използват за осигуряването на социални плащания, за актуализация на пенсиите и за пълно осигуряване на здравната система при евентуална криза. Кризата няма да е само една – кризите са три, четири дори – бежанска, политическа, икономическа заради високите цени на енергията и на ресурсите, и ковид кризата. Не трябва да допускаме да се нарушава балансът между социалните плащания и помощта за икономиката, което беше практика в досегашните правителства. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Попов. За реплики? Не виждам. За други изказвания. Заповядайте, господин Данчев.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Министър, бих искал все пак да Ви поздравя за смелостта да внесете тази актуализация на бюджета, защото вярвам че тя касае преди всичко хората извън тази зала. Сигурен съм, че отговорните народни представители го разбират достатъчно добре. Все пак искам да кажа, че в актуализацията на бюджета, която сте предложили, има действително предвидени средства, които да подпомогнат българския бизнес, но както имах възможност да Ви кажа и в Комисията, за мен е притеснително, че не са разписани конкретните мерки, които да стигнат до българския бизнес. Разбирам, че това дава една по-голяма свобода на действие на правителството в конкретна ситуация, но все пак основната критика, която ние от БСП винаги сме имали по отношение на мерките, които се прилагат за българския бизнес, е тяхната навременност и тяхната предвидимост. Когато един бизнес се затваря и не знае какво би получил, на каква подкрепа може да разчита, това е проблем за него. Затова бих Ви предложил да приемете между първо и второ четене конкретни предложения, да се разпишат мерките, с които ще бъде подпомогнат бизнесът – дали 75/0 за затворените бизнеси, или 60/40 с конкретни средства, с конкретни размери, които да влизат в сила и в действие при конкретна ситуация, сигурен съм, че това ще даде едно спокойствие, една предвидимост и една сигурност на българските предприемачи. Все пак БСП ще подкрепи на първо четене тази актуализация. Разбира се, запазваме си правото да предложим тези допълнения към направеното от Вас предложение между първо и второ четене. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Данчев. За реплики? Не виждам. Изказвания? Не виждам други изказвания. Заповядайте, господин Министър. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Господин министърът иска думата и не мога да не му я дам.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми народни представители, искам да Ви благодаря за този дебат и за конструктивните предложения. Тук се чуха предложения да се конкретизират мерките – с удоволствие бихме го направили. Може би с работодателите и със синдикатите трябва да седнем в рамките на тази седмица и да видим дали това може да бъде направено. Чуха се и доста призиви да се помогне на земеделието. Там много конкретно да се види какво трябва да се направи. Ние сме отворени за тази дискусия и ще я подпомогнем експертно, доколкото това може да се случи в рамките на тази една седмица, и с удоволствие бихме работили в тази посока. Същото нещо се отнася и за културата, тъй като там има предложени някакви първоначални мерки, но те на пръв поглед не изглеждат съвсем адекватни на ситуацията и трябва да се поработи по-сериозно, за да станат адекватни. Що се отнася до въпроса с пенсиите – каква точно да бъде актуализацията, е уредено с бюджета на ДОО. Това, което мога да Ви кажа, е, че като Министерство на финансите сме били водени от това да осигурим достатъчно ресурс, за да бъдат извадени всички български пенсионери от бедност. В момента, както казах и преди, благодарение на добрата работа на НАП и Агенция „Митници“, благодарение на по-добрата икономическа обстановка, благодарение на добре свършената работа от българските фирми и от българските работници – това, че те са били коректни към бюджета, ние имаме ресурс да направим това. Не само че имаме ресурс да го направим тази година, но то по никакъв начин няма да застраши бъдещите бюджети на страната. С това искам да Ви призова да гласувате за актуализацията. Поемаме отговорността между първо и второто четене да работим активно с народните представители, които имат желание за корекции, така че тези корекции да бъдат адекватно остойностени и ако парламентът реши, да бъдат приети. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. Закривам дебата. Преминаваме към режим на гласуване на първо четене на Законопроект за изменение и допълнение на Закон за държавния бюджет на Република България за 2021 г., № 46 102 01-4, внесен от Министерския съвет на 2 август 2021 г. Гласували 195 народни представители: за 135, против 45, въздържали се 20. Предложението е прието. [[Ръкопляскания.]] Господин Вълчев, Вие не можахте да се изкажете. Заповядайте за отрицателен вот.
Благодаря, уважаема госпожо Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Министър, тази зала помни приемането на много годишни бюджети и актуализация – господин Ананиев сигурно е участвал в последните 24 години в обсъждането и изготвянето на над 30 такива, а господин Цонев в приемането на 30 годишни закони и актуализации, но тази е различна. Различна е не само защото се предлага не толкова и само от служебно правителство, а защото се одобрява от един парламент, който няма управляващо мнозинство. Тук въпросът е с дефицита на отговорност, което подчерта и господин Биков, и частично ще се съглася и с госпожа Зайкова. Да, Народното събрание е органът, който одобрява бюджета, но Конституцията регламентира обвързана отговорност, защото, ако всички сме отговорни, а ние сме отговорни – едни са отговорни към пенсиите, други като господин Зеленогорски са отговорни към общините, трети като госпожа Капон към културата, аз ще направя такива за образованието – все добри и обосновани предложения, и всички сме отговорни, всички имаме избиратели и сме отговорни към тях, ще настъпи колективна безотговорност. [[Шум и реплики.]]
Моля за тишина в залата! Моля Ви, колеги!
Въпросът е: кой отговаря за стабилизационната функция в държавата, кой отговаря за стабилизационната функция на бюджета? Отговаря министърът на финансите и за него това не е само приоритетна задача, то е мисия – той трябва да бъде стожер, той трябва да убеди правителството, премиера, управляващото мнозинство, но няма как да се случи в едно Народно събрание, което е в предизборна ситуация, в което всеки е заинтересован да покаже на избирателите си колко е отговорен към тях, принципалът на това служебно правителство също е в предизборна ситуация. Всичко това е предпоставка за колективна безотговорност. Тя ще се види след седмица – дано да не сме прави, пак казвам, всички предложения ще бъдат много добре обосновани и всички предложения ще бъдат прекрасни, отговорни, но Вие с този бюджет рискувате – залагате бюджетната стабилност на хазартната маса, отваряте кутията на Пандора. Другото, което правите, е, че със значителни по размер…
Времето Ви изтече, господин Вълчев.
…неотменими разходни ангажименти задължавате следващо редовно правителство. По принцип дългосрочни политики се правят от правителство с политическа платформа, управленска програма, което връзва всички приоритети в едно. Няма пари за земеделие, чух, но няма пари и за образование.
РЕПЛИКИ: Времето, времето!
Господин Вълчев, времето Ви изтече. Благодаря Ви. За втори отрицателен вот? Заповядайте,
Уважаема госпожо Председател, колеги, уважаеми господин Министър! Гласувах против по няколко причини. Може би тази, която най-много ме касае, е именно отношението и числото „0“, което видяхме в трансферите към общините. Няколко пъти се коментираше темата от колегите, но аз искам да взема отношение и да заостря вниманието Ви към Вашето неуважение към Сдружението на българските общини, тъй като там не е потърсен никакъв контакт с тях за тяхното мнение. Вие сте видели в Министерството едно добро изпълнение на бюджетите през тази година на приходите на общините, но всъщност за общините Вие гледате едни окрупнени показатели, не виждате всяка община поотделно. Общините са на първа линия и те постоянно продължават да вземат и предприемат мерки, които имат антиковид насоченост, включително община Пловдив в понеделник има сесия на Общинския съвет, на която ще се откаже от 50% от определени такси, инвестициите в ковид отделения. Така че това, което гледате като окрупнени показатели, че приходната част на общините в момента в някои от параграфите е добра, това не означава, че общините като цяло са добре. Те имат нужда от подкрепа. Госпожо Председател, ако бяхте резолирали този важен закон в Комисията по регионалното развитие, най-вероятно нямаше толкова много колеги от всички парламентарни групи да коментират тази нула, която стои във Вашата актуализация. Аз дълбоко се съмнявам, че това е поради факта, че голяма част от кметовете са от ГЕРБ, дълбоко се съмнявам, че това, с което си давате възможност с ПМС да насочвате средства отнякъде, след това ще има подкрепа за определени общини или не, Вие трябваше да направите диалог и трябваше да направите среща най-малкото с Управителния съвет на Сдружението на общините в България, за да получите една информация, която е доста по-различна от тази, която ще Ви дадат от Министерството, която са Ви дали от Министерството, с която Вие разполагате. Така че между първо и второ четене Ви съветвам да направите такива срещи. Ние от ГЕРБ също ще направим срещи със Сдружението на общините, ще направим и с колегите – тук е и председателят на нашата комисия, надявам се и в Комисията да можем да обсъдим това нещо…
Времето! Времето!
…което да излезе общо.
Времето Ви, господин Тотев.
Това пренебрежение, което показвате…
Времето! Времето!
…към българските общини, не говори добре за правителството, въпреки че е служебно.
Вре-ме-то!
С това предложение с тези дългосрочни ангажименти, които искате да поемете, видимо Ви се иска да бъдете постоянно правителство, но то си има определен ред, по който...
Благодаря Ви, господин Тотев.
Благодаря.
И за трети отрицателен вот? Заповядайте, господин Гаджев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми господин Министър! Гласувах против поради няколко причини – три са основните, като първата е, че в този бюджет не са предвидени пари за справяне с мигрантската криза, въпреки че такива трябваше да бъдат предвидени от вносителя. Първо, защото още в средата на месец юли беше ясно, че кризата предстои пред нас и всички центрове са почти незапълнени. Това беше, когато бюджетът вече се изготвяше. На 28 юли 2021 г. вицепремиерът на правителството господин Рашков потвърди, че кризата е пред нас. Това се случи преди приемането на бюджета от Министерския съвет, разбира се, но по-скоро или не Ви интересуваше, или очаквахте да дойде редовно правителство, което да обере горещия картоф. Чак след като стана ясно, че няма да има правителство с първия мандат, от служебното правителство решихте да използвате парите за справяне с мигрантската криза като бухалка към парламента и да изнудвате: „Приемете ни бюджета, за да внесем актуализация за пари за охрана на границата.“ Затова тук от всички парламентарни групи се чу: „Да, ние ще подкрепим бюджета, за да се осигурят пари за охрана на границата.“ Ето това е безотговорно поведение от едно правителство. Извинявайте, господин Министър. Второ, сега всички очакваме да дадете някакви пари, предложение за пари за охрана на границата между двете четения. А междувременно, доколкото чуваме, самата операция тръгва от 1 септември. Е как ще тръгне от 1 септември, като бюджетът не е приет? Второ, също така не сте свършили нищо по осигуряване на подкрепа от страна на Европейската комисия за охрана на границата. Така цялата тежест по охрана на границата ще падне върху плещите на българските данъкоплатци. За сравнение през 2016 г. при предната такава криза премиерът Борисов в Братислава осигури 320 млн. лв. европейска солидарност, които помогнаха и споделиха тежестта върху кризата. Но, за съжаление, това не се случва в момента, евентуално може би от 1 януари и евентуално ако някой някога успее да договори някакви пари, но, за съжаление, Вие нямате авторитет да се справите с това. Ще направя едно предложение – ако искате…
Времето Ви, господин Гаджев!
…да Ви помогнем. Приключвам. Човекът, който може да Ви свърши работа – да се обадите на бившия премиер Борисов [[смях и ръкопляскания от ИБГНИ]]да използва личните си контакти.
Благодаря, господин Гаджев.
Не на Вас, а на България. [[Смях от ИБГНИ.]] И последно изречение само бих искал да кажа, госпожо Председател.
Господин Гаджев!
Последно изречение. С предвидения бюджет странно защо не са предвидени парите за отбрана…
Времето! Времето!
…които Вие сте оглозгали…
Господин Гаджев!
Времето! Времето!
…с ПМС № 157.
Благодаря Ви, господин Гаджев. Заповядайте за процедура, госпожо Капон.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Стандартният срок за промени между първо и второ четене е седем дена, което е 3 септември 2021 г. Тъй като 6 септември е празник, да дадем възможност на всички колеги да работим задълбочено до 7 септември за промените, за да може да ги внесем навреме, а не до 3 септември 2021 г., петък. Така че правя това процедурно предложение.
Срокът за предложения да е до 7 септември включително?
Да.
Добре. Моля, режим на гласуване за срока за предложения между първо и второ гласуване до 7 септември 2021 г. включително. Гласували 145 народни представители: за 122, против 22 и с гласа на госпожа Атанасова – 23, въздържал се 1. Предложението е прието. С това и тази точка е изчерпана. Заповядайте, господин Зарков, за процедура по начина на водене – казахте.
Да, уважаема госпожо Председател, по начина на водене. Като председател на Народното събрание Вие сте призвана да защитавате парламентарната форма на управление. Затова мисля, че бяхте длъжна да реагирате, когато нормалната процедура на приемане на актуализация на бюджет в парламента е квалифицирана като хазартна игра, като кутия на Пандора, като проява на безотговорност. Също така да обърнете внимание на народните представители, които още не са го разбрали – че в правова и конституционна държава личните отношения на някого не могат да заместят работата на институциите и когато говорим за отговорност, крайно време е да я поемете, уважаеми дами и господа от ГЕРБ – почнете да мислите и решавате сами, за това сме призвани тук! [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря Ви, господин Зарков. Ще започна да спазвам стриктно това, което ми казвате, и то най-вече ще започна от „БСП за България“. [[Смях и ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Благодаря Ви. Обявявам почивка до 11,00 ч. [[След почивката.]]
Продължаваме, колеги, с парламентарния контрол. Получени писмени отговори на въпроси и питания за периода 20 – 26 август 2021 г. от: - служебния министър Андрей Живков на въпроси от народните представители Велизар Шаламанов, Ивайло Мирчев, Стела Николова и Мартин Димитров, и Теменужка Петкова; - служебния министър Андрей Кузманов на въпрос от народния представител Ивайло Мирчев; - служебния министър Асен Василев на въпрос от народния представител Кирил Ананиев; - служебния министър Асен Личев на въпроси от народните представители Борислав Сандов, Зорница Стратиева, Ивайло Мирчев и Кирил Симеонов; - служебния заместник министър-председател и служебен министър Бойко Рашков на въпроси от народните представители Златомира Карагеоргиева-Мострова и Мария Петрова; Ивайло Мирчев и Крум Зарков; - служебния министър Велислав Минеков на въпроси от народните представители Ивайло Мирчев и Мария Капон; - служебния министър Виолета Комитова на въпроси от народните представители Кирил Ананиев, Крум Дончев, Мария Капон, Мартин Димитров; по два въпроса на народния представител Мартин Димитров и Георги Ганев, на въпрос от народния представител Христо Терзийски и Младен Маринов; - служебния министър Георги Панайотов на въпрос от народния представител Ивайло Мирчев; - служебния министър Георги Тодоров на питане на народния представител Ивайло Мирчев; на два въпроса от народните представители Ивайло Вълчев, Християна Тодорова и Златомира Карагеоргиева-Мострова и на два въпроса от народния представител Ивайло Мирчев; - служебния заместник министър-председател и служебен министър Гълъб Донев на питане от народния представител Цецка Бачова и Катя Панева и на въпрос от народния представител Ивайло Мирчев; - служебния министър Кирил Петков на питане от народния представител Цецка Бачова и на въпрос от народния представител Йордан Цонев; - служебния министър Николай Денков на питане от народните представител Мукаддес Налбант, Велизар Шаламанов и Ивайло Мирчев; - служебния министър Светлин Стоев на въпрос от народните представители Ивайло Мирчев, Мустафа Карадайъ и Хамид Хамид; - служебния министър Стела Балтова на въпрос от народния представител Ивайло Мирчев; - служебния министър-председател Стефан Янев на въпрос на народния представител Мартин Димитров; - служебния министър Стойчо Кацаров на въпроси от народните представители Галина Таваличка, Ивайло Мирчев и Кирил Симеонов; - служебния министър Христо Бозуков на въпроси от народните представители Джевдет Чакъров и Бюрхан Абазов; и Зорница Стратиева; - служебния министър Янаки Стоилов на въпрос от народните представители Ивайло Мирчев. Започваме с първия въпрос към Стефан Янев – служебен министър-председател на Република България. Въпрос от народния представител Минчо Христов Куминев относно политиката на българското правителство по отношение на опасностите от нова мигрантска вълна следствие на процесите, развиващи се в Афганистан. Господин Христов, заповядайте да развиете въпроса.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми колеги! Господин Министър-председател, аз няма да говоря за участието на България в авантюрата Афганистан, в авантюрата Ирак. Преди 15 години на един Ваш предшественик му обясних какво ни очаква – горе-долу това, което го предупредих, това и стана. Моята съвет е чиста! Господин Премиер, оказа се, че Съединените американски щати изоставиха своите партньори и въоръжиха до зъби талибаните с най-съвременно въоръжение. По всичко личи, че предстои тежка и кръвопролитна гражданска война в Афганистан. Вчера започнаха, за съжаление, и първите самоубийствени атентати с десетки жертви. Какви действия предприема правителството на Република България за спиране на тази надвиснала над България бежанска вълна – говорим за няколко милиона души, които ще се насочат към Европа? Подготвяте ли полицията, военните, ако трябва и доброволни отряди, за опазването на нашата граница? Имайте предвид, че хората, които идват в България, са млади мъже между 18 и 35 години, с боен опит – не казвам, че са ислямисти, но това бие на очи. Това е изключително опасен контингент. Не казвам, че всички са такива, но... Няма да политизирам, няма да говоря за политиката...
Господин Христов, времето!
Привършвам. …на европейските държави, които откриха своите граници, но пак казвам, какво прави българското правителство за спиране на тази бежанска вълна?
Благодаря Ви. Заповядайте, господин Янев – имате три минути за отговор.
Уважаема госпожо Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Христов, ще се въздържа да правя коментар на геополитическата обстановка и какво е довело до ситуацията в Афганистан. В момента ситуацията е такава, каквато е. Това, което прави българската държава, правителството и всички ангажирани – както ведомства, така и различни служби, е да следи непрекъснато обстановката, да я оценява и да подготви националната система за защита на националната сигурност, да реагира адекватно на потенциала на увеличаване на мигрантската вълна. Както Ви е известно, от началото на годината и до момента има известно увеличение на мигрантския натиск срещу границите на Република България, включително и преди да се развият драматичните събития в Афганистан в средата на месец август. В този смисъл от гледна точка на изпълнителната власт мога да Ви кажа следните данни и факти. На първо място, защитата на националната граница, включително по отношение на допълнителен мигрантски натиск, е един непрекъснат процес, който продължава последните вече 7 8 години с различна амплитуда, различна степен на натиск. Ситуацията в момента се контролира от Министерството на вътрешните работи и съответните негови структури, като от ръководството на Главна дирекция „Гранична полиция“ личният състав, който патрулира, който е оборудван с необходимите допълнителни средства за наблюдение и необходимите материални средства, включително високопроходими автомобили, е увеличен с около 60 души. Прегледани са всички съществуващи планове, буквално през изминалата седмица е направена допълнителна координация, включително с представители на Министерството на отбраната, като въпросната координация опира до необходимостта и готовността за увеличаване на необходимите патрули, включително с подпомагане от въоръжените сили – било то по суша, по въздух или по море, ако е необходимо и такъв тип патрулиране. В допълнение, с моя заповед в Министерския съвет – с участието на почти всички министерства, с участието на службите за сигурност, агенции, включително и неправителствени организации от типа на Червения кръст, е създадена една координационна група с цел непрекъснато следене на обстановката, оценяване на всички фактори – както външни, така и вътрешни, така че анализът на ежедневна база да бъде на разположение на висшето държавно ръководство за взимане на незабавни мерки и реакция там, където е необходимо. Знаете, че по отношение на опазването на границата условно имаме два, така да се каже, обекта. От първостепенно значение е границата с Република Турция, където са основните пътища за преминаване, но в същото време границата с Република Гърция също не е за подценяване. В тази връзка и в двете граници са направени съответните координации с държавите съседки на България по линията на миграцията, по линията на МВР, което има основно отношение към охраната на границата. И на национално ниво, и на международно ниво е направена такава организация, като, пак повтарям, съществуващите към момента национални планове се преглеждат и при необходимост ще бъдат актуализирани. В готовност сме като правителство, включително и планираме в близките дни да съберем Съвета за сигурност към Министерския съвет, на който да обсъдим и да приемем конкретни идеи и предложения, каквито вече имаме, но като дойде времето, ще ги обсъдим и ще ги огласим пред обществото, така че да е ясно. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Янев. Господин Христов имате право на реплика – две минути.
Господин Премиер, Гърция изгради стена с Турция, всеки може да види разликите между нашата стена и тяхната. На мен ми изпратиха снимки на нашата велика преградна стена и се оказа, че на много места нея просто я няма, паднала е от собствената си тежест. В този смисъл моят въпрос е: правите ли конкретни проверки за състоянието на тази стена, за подсилването ѝ, за изграждането на постове с термокамери и други възможни технически средства за ограничаването на мигрантския поток? И друго: ако български гражданин премине нелегално границата без документи, той незабавно ще бъде арестуван и съден. Ако нелегален мигрант премине границата на България, на него му се осигурява храна, място за спане и се пуска на свобода. Мисля, че всички в нашата държава трябва да бъдем равни пред закона! Не знам колко ще издържи нашият парламент – дай боже да е повече, защото в такава критична ситуация да оставиш страната без парламент наистина е безотговорно. Искрено пожелавам успех на Корнелия Нинова за съставянето на правителство и пожелавам нашите колеги да бъдат по-отговорни тук в тази зала. В този смисъл Ви питам конкретно: необходимо ли е на Вас като правителство някакво решение на българския парламент, ако не дай боже, той се разпусне, за да подпомогне действията на Вашето или следващото служебно правителство за спиране на този мигрантски поток? Пак казвам, става дума, колеги, за стотици, хиляди, някои анализатори твърдят милиони...
Господин Христов, времето!
...които ще прекосят границата на България? Мисля, че трябва наистина да сме отговорни в тази насока. И пак казвам: какво бихме могли да направим аз и моите колеги от всички парламентарни сили за решаването на този проблем?
Благодаря Ви. Заповядайте, господин Янев.
Уважаема госпожо Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Христов, съгласен съм с Вашата оценка, че временното възпрепятстващо съоръжение по границата не е в добро състояние. Наистина има участъци, които се нуждаят от спешен ремонт и допълнителни усилия, за да бъде във вида, в който е замислено и който се предполага, че ще подпомага най-добре работата на „Гранична полиция“ по охраната на границата. В този контекст, да, правят се проверки както от „Гранична полиция“, така и от съответните областни управители в областите Бургас, Ямбол и Хасково. Имаме достатъчно ясна картина. Веднага минавам към последната реплика: с какво може и парламентът да помогне? На първо място, с необходимия допълнителен бюджет, каквито разчети вече са направени от Министерството на вътрешните работи и Министерството на отбраната. Преди малко получих уверение от господин Зафиров, че Комисията по отбрана е готова да подкрепи такъв тип предложение в процеса на актуализация на бюджета между двете четения. Вероятно и другата Комисия по вътрешен ред ще има подобно отношение, така че това е едното. Другото, което обмисляме и сме пред взимане на решение, е да централизираме дейността по отговорността на държавната граница изцяло върху Министерството на вътрешните работи, съответно „Гранична полиция“. В момента има едно, да го кажем, смесване на отговорностите – областните управители имат отношение по поддържането на съоръжението, а „Гранична полиция“ охранява, разбира се, с всичките видове сензори, допълнителна техника, има постоянни постове, има подвижни постове. Това нещо като организация е направено. Но по отношение на поддържането на съоръжението на така наречената ограда, е необходимо централизация, за да може да използваме тези месеци, преди да се развали времето, да се направят съответните ремонти, съответното прочистване – там където е необходимо, защото, включително в полосата, вече има прораснали дървета. Така че тази организация я правим и предполагам, че ще се обърнем много скоро към парламента, включително и с този тип подкрепа, която е необходима. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Янев. С това приключихме с първия въпрос. Преминаваме към втория въпрос. Той е от народния представител Благовест Кирилов Кирилов относно условията за дистанционна работа и гарантиране правата на трудещите се към Гълъб Донев – служебен заместник министър-председател по икономическите и социалните политики и служебен министър на труда и социалната политика. Заповядайте, господин Кирилов, да развиете въпроса.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми господин Вицепремиер, през последните седмици отчитаме ръст на заболелите от COVID-19 в очакване на следващата вълна на пандемията. Кодексът на труда подробно описва какви са условията за дистанционната работа, същевременно обаче пандемията отвори въпроса дали той е първо адекватен, достатъчен и приложим. Контролът и изпълнението, особено на чл. 107и, ал. 3 от Кодекса на труда – пояснявам, това е членът, който казва какви условия трябва да осигури работодателят на работещите дистанционно, често пъти е пренебрегван както от работодатели, така и от самите институции. Кодексът на труда също така не е адаптиран към дигитализацията, тъй като много често се изискват документи на хартия за елементарни неща, като отпуски и подобни. Министерството на труда следва да ръководи дебата и да предложи решения на проблемите, които стоят както пред бизнеса, така и пред трудещите се. В тази връзка моят въпрос е следният: какви мерки предприема Министерството на труда и социалната политика във връзка със защитата на правата на трудещите се дистанционно; извършвани ли са проверки от Инспекцията по труда; има ли данни от службите по трудова медицина за извършени и проверени работни места на служители, които работят дистанционно? Благодаря Ви.
Благодаря Ви. Заповядайте, министър Донев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Кирилов, политиката в областта на трудовите отношения поставя акцент върху гарантирането на трудовите и осигурителните права на работниците и служителите, в това число и на тези, извършващи работа от разстояние. Тези лица имат същите права и задължения, каквито са предвидени в трудовото законодателство за всички работещи, като за тях са уредени и някои допълнителни въпроса, предвид специфичния начин на организация на работата им. Регламентацията относно работата от разстояние е приета в Кодекса на труда през 2011 г., като са въведени изискванията на Европейското рамково споразумение за работа от разстояние. Правната рамка по този въпрос е резултат от постигнат консенсус и подписано Споразумение между социалните партньори на национално ниво. Създадена е добра основа за гарантиране на основните трудови права и специфични механизми за закрила на работещите от разстояние. Със специална разпоредба е регламентирано задължение на работодателя да осигурява за своя сметка необходимото оборудване, както и консумативи за функционирането му, техническа поддръжка и други, така че да се осигури възможност на работещите да извършват работата си без затруднения. Уредени са основните права и задължения, свързани с осигуряването на безопасни и здравословни условия на труд с организирането и отчитането на работното време, почивките, отпуските, изплащането на трудовото възнаграждение, както и за синдикално сдружаване, за квалификация, обучение и други. Последните тенденции на пазара на труда, породени от процесите на глобализацията и дигитализацията, наложиха използването на информационните технологии при организацията на труда в предприятията като алтернатива за решаване на редица предизвикателства. В тази връзка през 2017 – 2018 г. се осигури нормативна възможност за създаване и съхраняване на документи от трудовото досие на работника или служителя в електронен вид. По този начин се гарантира по-добра ефективност в администрирането на трудовото правоотношение, сигурност при електронния обмен на документите, по-добър контрол, оптимална ефективност за разходите и други. Безпрецедентната ситуация, предизвикана от пандемията от COVID-19, стана повод за преосмисляне на организацията на работата в предприятията и ускори дигитализацията и цифровизацията на работните процеси. Благодарение на промените в Кодекса на труда, направени през 2020 г., се регламентира възможността за периода на извънредно положение или извънредна епидемична обстановка работодателите едностранно да възлагат извършване на работа от разстояние. С оглед защитата на работещия изрично се ограничи възможността да се изменят другите елементи на трудовия договор, като например възнагражденията, работното време, длъжността и други. За гарантиране на правата на работещите е установено задължение при едностранно установяване от работодателя на работа от разстояние да се издава заповед, в която да се определят въпросите, свързани с работното, техническото и друг вид оборудване на работното място, задължения и разходи по поддръжката му, други условия за доставка, подмяна и поддържане на самото оборудване. По данни от контролната дейност на Инспекцията по труда за периода от началото на 2020 г. до месец август 2021 г. са постъпили само шест сигнала за нарушения на трудовите права на работещите от разстояние. Въпреки това, осъществявайки контрола за спазване на трудовото законодателство, установявайки полагане на работа от разстояние, контролните органи извършват проверки за спазване на допълнителните условия за извършването ѝ. Анализът на контролната дейност показва, че нарушенията при извършване на работа от разстояние са свързани с неспазване на изискванията за осигуряване на работно, техническо и друг вид оборудване, необходимо за извършването ѝ, регламентиране на условията и реда за извършване и отчитане на работата, в това число и на работното време, осигуряването на здравословни и безопасни условия на труд. За всички констатирани нарушения са приложени съответните принудителни административни мерки. В заключение бих искал да отбележа, че България е държавата, която има една от най-детайлните регулации по отношение на работа от разстояние в Европейския съюз. Законодателството ни в тази област е в синхрон с европейските стандарти, защитава правата на работещите по адекватен начин и се развива в отговор на предизвикателствата в областта на труда. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Донев. Господин Кирилов, имате право на реплика.
Уважаеми господин Донев, както виждаме, от предоставените от Вас данни най-вероятно е необходима промяна в законодателството, за да може както работодателите наистина да предоставят правилните и необходимите условия за труд на работещите, така и работещите да не изпадат в така нареченото състояние винаги на линия, което се наблюдава. Така че е странно да чуем, че има само шест констатирани случая за вече почти две години, при положение че, на първо място, пандемията принуди много от работодателите да изпратят своите служители на дистанционна работа. Най-вероятно не са спазвани навсякъде изискванията, но от друга гледна точка също така, като уточняващ въпрос бих казал: смятате ли, че трябва да има допълнителна регламентация на спазването на работното време, така че да избегнем, първо, така наречения режим винаги на линия при служителите и, на второ място, смятате ли да промените начина на проверките или честотата им, така че те да бъдат по-ефективни? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Кирилов. Министър Донев?
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Кирилов, Кодексът на труда предоставя право на работодателя или на негови представители да посещават работното място в рамките на уговореното в индивидуалния трудов договор или в Колективния трудов договор при задължително уведомяване на работника за това посещение от страна на работодателя или службите по трудова медицина. Действително в уредбата, както казах и в изложението на отговора към Вашия въпрос, е регламентирано и правото работното време да бъде спазвано от страна на работника и служителя, както и от страна на работодателя. Работникът и служителят има право и да уведоми Инспекцията по труда, да изиска съответно от органите на контрола по трудовото законодателство да осъществят проверка на работното му място от разстояние и да установят дали се спазват и прилагат разпоредбите на трудовото законодателство в тази област. По отношение на това дали е необходима промяна в националното ни законодателство. Бих обърнал внимание на това, че в Европейския съюз се провежда непрекъснат дебат относно необходимостта от промени в законодателството по отношение на работата от разстояние. На 21 януари тази година Европейският парламент прие резолюция, с която направи предложение на Европейската комисия да регламентира правото на откъсване от работната среда, като в резолюцията правото на откъсване от работна среда е дефинирано като: „Право на работниците да не се занимават с дейности или комуникации, свързани с работата в извънработно време чрез използването на цифровите инструменти, като например телефонни обаждания, електронни писма и други съобщения.“ Резолюцията има за цел да инициира стартирането на съответната законодателна процедура от Европейската комисия, но не е правнообвързващ акт, който установява задължения от държавите членки за изменение на националното законодателство. Националните парламенти съответно също получават резолюциите и предложенията на Комисията едновременно с Европейския парламент и Съвета, като имат възможност да реагират на предложенията със съответните становища. Независимо че не е прието европейско законодателство в тази област, Кодексът на труда регламентира правото на почивка на работника или служителя дори когато работата се извършва от разстояние. При установяване на допълнителни затруднения и нарушения на установения работен режим – почивките, отпуските, работното време, съответно ще бъдат предприети необходимите действия както от страна на контролните органи, така и при необходимост ще бъдат направени съответните законодателни предложения за промяна в нормативната уредба както на ниво закон, така и на подзаконовите нормативни актове, които уреждат прилагането на тази материя. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Донев. С това изчерпахме въпросите към Вас. Преминаваме към въпросите към Бойко Рашков – служебен заместник министър-председател по обществения ред и сигурност и служебен министър на вътрешните работи. Въпросът е от народния представител Кристиан Вигенин относно увеличаващия се брой на нелегални мигранти, влизащи на територията на Република България. Заповядайте, господин Вигенин, да развиете въпроса.
Благодаря, уважаема госпожо Председател. Уважаеми господин Вицепремиер, уважаеми господа министри, колеги народни представители! Аз съм наясно, че в първия въпрос министър-председателят господин Янев даде част от отговорите на подобен въпрос на мой колега, но все пак, доколкото Министерството на вътрешните работи има особена отговорност към тази проблематика, смятам, че въпросът към Вас, господин Рашков, ще ни даде повече възможност на нас, народните представители, но преди всичко на гражданите на Република България, да имат повече сигурност в това, което планира, прави и предстои да направи българското правителство. А истината е, че ситуацията в Афганистан направи по чувствителни и българските граждани, и нас, народните представители, по тази тема. Още преди тази необичайна, неочаквана ситуация в Афганистан, натискът започваше да расте и тук данните, които от МВР сме получили, показват, че през юни задържаните нелегални емигранти са 550, а през юли вече са близо три пъти повече. Предполагам, че картината през август, когато се обобщят данните в края на месеца, ще покаже още по-голямо увеличение. В този смисъл бих искал като народен представител от един от пограничните избирателни райони – Ямбол, да ни кажете: какви мерки към момента предприема МВР за справяне със засилващия се поток на нелегални емигранти и особено какви превантивни мерки се предприемат във връзка с очакваното засилване на този натиск? И втори, по-конкретно: планира ли правителството увеличаване на капацитета на съществуващите центрове за бежанци към Дирекция „Миграция“, евентуално към Държавна агенция за бежанците, и съответно планирате ли разкриване на нови центрове? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Вигенин.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми народни представители! Уважаеми, господин Вигенин, актуален въпрос задавате. Това трябва да се наблюдава и контролира по-често, защото картината в Афганистан се изменя ежедневно и в редица случаи процесите, които се развиват там, се отразяват пряко и на въпроса, който поставяте във връзка с миграционния натиск. Известно е, че там движение „Талибан“ завзема властта. Има още въоръжен конфликт с противници на движението „Талибан“, което създава сложна обстановка в цялата страна и генерира условия за емигриране на тези афганистански граждани, които виждат опасност за себе си и за своите семейства на територията на своята родина. Така че в този смисъл ние наблюдаваме много внимателно процесите, свързани с миграцията, миграционният натиск, който не е насочен само срещу нашата страна, разбира се. Известно е, че в Иран има хиляди мигранти – иранската страна може с около 150 хил. мигранти да се справи със задачата, но оттам нататък, каквато е информацията, няма да може да се справи, което автоматично ще означава, че останалите мигранти ще се насочат в друга посока и, разбира се, в посока към нас, Турция, България и Гърция респективно. Известно е освен това, че този миграционен натиск се оценява и от Турция, където е започнато, даже в голяма степен е завършено оградно съоръжение и други такива, а така също и от Гърция, която реагира по подобен начин, като започна и изгради с границата си към Турция такова преградно съоръжение. Ние имаме такова. Неслучайно говоря по тази тема, защото знаете, че такова оградно съоръжение е построено преди няколко години в нашата страна като отговор на мигрантския натиск първоначално преди няколко години. За нас специално, в сравнение с предходната година, е известно и ние сме подчертавали многократно това, че се е повишил шесткратно мигрантският натиск през тази година и до настоящия момент, тоест до месец август се отчита увеличение със 17% в сравнение с предходния юли месец. Най-много опити за нелегално преминаване са констатирани на границата с Турция и Министерството на вътрешните работи на тази база, на цялата тази информация, която се анализира, проведе едно разширено съвещание с представители и на други държавни органи, включително и Министерството на отбраната, включително с някои специални служби, включително с разузнавателните служби, за да може да се обсъди цялата ситуация и да може да се наблюдава по отблизо, разбира се, как се развиват тези миграционни процеси, движението на хората, които са тръгнали от Афганистан, и за които имах повод преди десетина дни да дам известна информация, че се движат на огромни, големи човешки маси в посока към нас. Каква е ситуацията? Тук трябва може би малко повече конкретика да дам. Ние инспектирахме преди няколко дни състоянието на преградното съоръжение с Турция и констатирахме – най-общо ще кажа, че през последните години това съоръжение изобщо не е поддържано. На някои места има такива срутища, има пробиви в това оградно съоръжение, паднало е на някои места. Абсолютно никаква поддръжка! Нашата държава, между другото, е възложила поддръжката на това съоръжение на областните управители на Бургас, Ямбол и Хасково. Очевидно, по разни причини, една от които е финансова причина, такава поддръжка не е реализирана изобщо и до настоящия момент. Това ще наложи в много спешен порядък да се възстанови оградното съоръжение, защото то се оказа въпреки всичко, че е сериозно препятствие срещу нелегалните емигранти, които идват от Турция и опитват да влязат в България. Тези дни се проведе зонално, ако мога така да кажа, съвещание с областните управители на Бургас, Хасково и Ямбол в Ямбол с представители на Министерството на вътрешните работи, където този въпрос беше обсъден и в момента ние разполагаме със заявки за финансови средства, които са необходими, за да може всяка една от тези области или всеки един областен управител да поеме реално ангажиментите си към поддръжката и възстановяването на оградното съоръжение. Същевременно направихме среща и с ръководството на Министерството на земеделието и горите, което може би за някои ще изглежда странно, но се оказа, че пътищата, които са в непосредствена близост с граничната линия, с границата са собственост на това министерство. А пък тези пътища са изключително важни за надеждната охрана на границата, поради факта че ще трябва да се осигури бързо придвижване на патрулите, които непрекъснато вършат своята работа там. Разбира се, предвид опасността мигрантският натиск ще се засили в следващите месеци, защото са такива прогнозите, онези афганистански граждани, които се движат в такава посока към нас, се очаква до месец да бъдат в непосредствена близост. В тази връзка на това разширено съвещание, за което споменах, разбира се, участваха и представители, включително министърът на отбраната. Те поеха също ангажимент в посока да съдействат със свои сили и техника при необходимост, за да може да се отговори на мигрантския натиск във възможно най-голяма степен.
Господин Министър, съжалявам, въпреки важността на темата, но многократно надхвърлихте времето за отговор.
Да, разбира се. Благодаря.
Господин Вигенин, заповядайте за реплика.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми господин Вицепремиер, господа министри, колеги! Аз разбирам, че темата е доста обширна и очевидно в рамките на парламентарния контрол и тези по няколко минути, които имаме, няма да можем да се справим изчерпателно с нея, но, за съжаление, аз не получих конкретни отговори на моите конкретни въпроси, господин Министър. Даже си мисля, тъй като стана ясно, че вероятно другата седмица ще заседава Съветът по сигурността, може би си струва да направим едно изслушване на премиера или може би на Вас заедно с външния министър другата седмица, в които по подробно да можем да коментираме тези въпроси. Частично получих отговор, разбира се, но бих казал, първо, че е хубаво, не знам дали го правите, но по линия на министрите на вътрешните работи на Европейския съюз, да засилите координацията и да видите дали не е възможно България да получи превантивно допълнителна подкрепа, тъй като понякога Европейският съюз има склонността, струва ми се сега пак, да действа с известно закъснение, а по-добре винаги да се действа превантивно. И, второ, по отношение на капацитета на центровете за бежанци, вероятно си струва на предварителен етап да видите каква е тяхната готовност за разширяване на техния капацитет, за осигуряване на персонал, преводачи съответно, а и, разбира се, от гледна точка на евентуални епидемии от COVID-19, като в комбинация двете неща могат да се окажат много сериозно предизвикателство за българската държава, особено за хората, които работят в тези центрове, и за тези, които са настанени там. Тъй като вървят различни слухове обаче, аз все пак във Вашата дуплика бих искал да чуя конкретно: смятате ли да отворите център в Елхово, където бяха направени някои разширения – регистрационният център? И, второ, обсъжда ли се изобщо в Министерството на вътрешните работи да се върнем на идеята на ГЕРБ от 2016 г., която беше посрещната с масови протести, референдум, за откриване на нов такъв център в бившите казарми в село Бояново? Предварително да кажа, че ако такива намерения има, тези протести ще бъдат възобновени и аз персонално смятам да участвам в тях. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Вигенин. Министър Рашков, заповядайте имате право на дуплика две минути.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми народни представители! Аз съм съгласен, че в рамките на три минути не може да се отговори на такъв сериозен въпрос, който вълнува цяла Европа. Три минути – това просто е несериозно според мен. Иначе аз имам конкретните данни и ще се опитам сега да Ви ги предоставя в тези две минути, които отново са недостатъчни. Във връзка с увеличаващия се капацитет или необходимостта да се увеличи капацитетът на съществуващите центрове, или домове за настаняване на мигранти – към 23 август тази година в тези домове за временно настаняване на чужденци са настанени 953 лица при общ капацитет 1260, тоест имаме 75,6% запълване. На 16 август тази година е отворен ремонтираният Център за настаняване на чужденци в Елхово. Така капацитетът за настаняване е увеличен с още 200 места. Ако продължи да нараства миграционният натиск, е възможно поетапното пускане в експлоатация на още два обекта – в Любимец и Елхово, изградени през 2020 г., тоест на настоящия етап, с оглед миграционния натиск и съществуващите места за настаняване на бежанците. Не се налага и не се предвижда изграждане на нови миграционни центрове, не че ние не планираме и в такава обстановка да се отговори адекватно на потребността. По-нататък, в териториалните поделения на Държавна агенция за бежанците при Министерския съвет, разширявам малко отговора на въпроса – има 5160 места, при необходимост той може да бъде увеличен на 6000. Към 23 август е запълнен на 29%, тоест там са настанени 1486 лица. Още нещо искам да кажа по последния въпрос, който поставяте. Във връзка с известните от предходни години протести на граждани, които не желаят в техните населени места, райони, да се позволява да се изграждат и да се настаняват мигранти. Специално по отношение на село Бояново, не се предвижда това, което се предвижда и което се експлоатира в момента дотук – изясних. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, министър Рашков. С това приключваме с въпросите към Вас. Господин Чорбанов, заповядайте за декларация от парламентарна група.
Уважаема госпожо Председателстващ, уважаеми дами и господа народни представители! През последните седмици се наблюдава ръст на позитивните по отношение на корона вирус граждани в Република България, което респективно повдига много въпроси по отношение на мерките, необходими за адекватното посрещане на настъпващата здравна и икономическа кризи. И докато отделянето на бюджетни средства за лекарства, подготовка на болниците и медицинските екипи са резонна насока за сериозни усилия, то някои решения на здравните и образователните власти будят оправдана тревога както сред големи групи от гражданите, така и сред нашата парламентарна група. Последната заповед на здравния министър, която съдържа поощрителни насоки според министър Кацаров, даде възможност на много ведомствени и административни ръководители на всякакво ниво да предприемат лични мерки, базирани на заповедта на министъра. При това става дума както за ръководители на държавни структури, така и на частни организации. Изключително притеснителна е заповедта на ректора на Медицинския университет в Пловдив, оказваща дискриминационни условия за обучение по отношение на студенти със здравен сертификат за коронавирус спрямо такива без такъв. То ще доведе до изключително лоши условия за провеждане на учебния процес за втората група, в сравнение с техните колеги, осигурили си под някаква форма нужния документ. Това ще се отрази пагубно на уменията и познанията на бъдещи лекари, фармацевти и стоматолози. Нещо повече – чуват се идеи от подобен характер и дори университети, поставящи при унизителни условия студенти, приети при равноправни условия и заплащащи същите такси. Непрекъснато получаваме сигнали и протести от студенти, оказващи се в дискриминираната група. Не по-малко притеснителни са информациите, касаещи препоръките на здравните власти за бъдещи мерки в училищата. Обявени бяха няколко открити писма от учителски колективи и родители, протестиращи срещу идеите за носене на маски от малки ученици, както и срещу открития директен натиск за силово ваксиниране дори на хора, прекарали заболяването. Обръщам се към здравния министър с откровена молба – господин Министър, моля, отменете заповедта, даваща основание на редица ръководители да правят интерпретации по темата за противоепидемиологичните мерки. И ще завърша със сентенция, разпространявана в последните дни: „Когато се касае за ограничаване на движението на болни хора, потенциални разпространители на заболяването, това се нарича карантина. Когато бъдат ограничавани правата на здрави и активни хора, без никакви показания, но с подозрителната презумпция за евентуално заразоносителство, това се нарича тирания.“ Благодаря. [[Ръкопляскания от ИТН.]]
Благодаря Ви, господин Чорбанов. Продължаваме с въпросите към Асен Личев – служебен министър на околната среда и водите. Първият въпрос е от народния представител Явор Божанков относно замърсяване на атмосферния въздух в град Велико Търново от страна на „Кроношпан България“ ЕООД. Заповядайте, господин Божанков.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми господин Министър, това е проблем, който съм адресирал много пъти до предишни министри, така и не е намирал разрешение. Жителите на квартал „Чолаковци“, на квартал „Бузлуджа“ във Велико Търново твърдят, че усещат силна миризма, че сутрин автомобилите са им покрити с фин прах и в крайна сметка огромните обеми дървесина, които „Кроношпан“ преработва, останаха неизвестни за мен. Зададох и такъв въпрос на Ваши предшественици, но казаха, че това е търговска тайна. Господин Министър, през последните няколко години въпросът остава нерешен, като в отговор от месец октомври 2020 г. тогавашният министър ни информира, че РИОСВ – Велико Търново не е констатирало нарушения от страна на „Кроношпан“ по отношение на екологичните норми. От същия отговор се разбира и че обещаните от дружеството пречиствателни съоръжения са изградени, но работят в тестов режим. Отделно от това се твърди, че в кварталите „Бузлуджа“ и „Чолаковци“ е осъществен допълнителен мониторинг за качеството на атмосферния въздух. През последните месеци обаче живущите в близките до предприятието квартали, освен от прах от обичайните транспорт и битово отопление се оплакват и от силни миризми, като твърдят, че те идват именно от „Кроношпан“ ЕООД. На фона на нестихващите оплаквания от граждани, видно от горецитирания отговор на тогавашния министър, в МОСВ не е постъпило и мотивирано предложение от страна на кмета на община Велико Търново на основание чл. 9, алинеи 5 и 6 от Закона за чистотата на атмосферния въздух за определяне на по-строги норми за допустими емисии на цитирания промишлен обект. Във връзка с горното, аз имам следните въпроси: За периода от октомври 2020 г. установени ли са нарушения, свързани със замърсяването на атмосферния въздух в град Велико Търново от страна на „Кроношпан България“? Установено ли е от страна на РИОСВ – Велико Търново, дали разрешените с условие 9-1-1 от комплексното разрешително пречиствателни съоръжения, изградени към датата на предходната проверка, са въведени в експлоатация, или все още са в тестов режим? Извършени ли са и проверки във връзка с твърденията на гражданите за силна миризма? Ако според проверяващите нарушения от страна на „Кроношпан“ все пак липсват, установено ли е кой е нарушителят, има ли друг нарушител и друг източник на замърсяване, друг източник на тази миризма? Към днешна дата има ли мотивирано предложение от страна на кмета на община Велико Търново за определяне на по-строги норми за допустими емисии на цитирания промишлен обект? Благодаря Ви.
Благодаря, господин Божанков. Заповядайте, министър Личев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Божанков, първо, искам да благодаря на целия парламент, че тази седмица пленарната зала се превърна в седмица на околната среда и водите. Знаете защо. Да благодаря на господин Божанков, че в рамките на два въпроса ми задава десет, с което съкращаваме пленарното време с два пъти и половина, защото има право на два да ми зададе в питане, но това са неща, които усъвършенстват само парламентарната процедура. Въпреки всичко ще мина към отговор на петте въпроса, както ми ги е задал господин Божанков, и ще съкратя и парламентарното време за парламентарен контрол. На първия въпрос. За периода от октомври 2020 г. до момента съгласно представената от РИОСВ – Велико Търново информация няма установени нарушения, касаещи конкретно замърсяване на атмосферния въздух в град Велико Търново от дейността на „Кроношпан България“ ЕООД. По втория въпрос. Работата на пречиствателните съоръжения в тестови режим е по реда на ЗУТ и, за съжаление, затруднява контролната дейност. Съгласно информацията от РИОСВ – Велико Търново от 28 пречиствателни съоръжения, разрешени на „Кроношпан България“, към момента в експлоатация са въведени 8. Останалите 20 според Регионалната инспекция към момента не изпълняват изискването на законодателството за натоварване с над 70%, поради което на тях не могат да бъдат извършени контролни и собствени измервания. От месец октомври 2020 г. с Държавната приемателна комисия до момента са въведени в експлоатация следните източници на емисии в атмосферния въздух и съответните пречиствателни съоръжения към тях: мокър електрофилтър със скрубер към комбинирана сушилня за дървесни частици, два броя ръкавни филтри към дробилно стопанство. Към третия въпрос. От началото на 2021 г. мобилна автоматична станция на Изпълнителната агенция извършва планови индикативни измервания на качеството на атмосферния въздух в квартал „Бузлуджа“. До момента не са регистрирани превишения на приложимите норми на измерваните замърсители – серен диоксид, азотни оксиди, въглероден оксид, озон и фини прахови частици. Тук ще си позволя да се вметна в становището на експертите и да обясня на всички в залата, че на практика норми за миризма няма. Има носители на индикативни вещества, които причиняват миризма при най-малки концентрации, но това е друг проблем, който в момента не е уреден в нормативната уредба. В изпълнение на условието от издаденото комплексно разрешително „Кроношпан“ е изградила и поддържа автоматичен пункт за мониторинг на качеството на въздуха, разположен на територията на квартал „Чолаковци“. Месечната справка за нивата на фини прахови частици и формалдехид – вещество, което осезателно мирише, се публикува на интернет страницата на Регионалната инспекция. От октомври 2020 г. до момента в пункта са регистрирани 12 превишения на средноденонощната норма от 50 микрограма на кубически метър за показател фини прахови частици. Напомням, че допустимите превишения, но в рамките на една година – допустими, са 35. Включително предвид споменатото по-горе за приноса на промишлеността към нивата на замърсяване, не може да бъде направен еднозначен извод, че причината за превишение е конкретно и единствено „Кроношпан България“ ЕООД. За показателя формалдехид не е установено превишение на осреднената половинчасова и средноденонощна норма на показателя, пак правя коментар, но това не значи, че не е имало миризми, защото човек усеща при много по-ниски концентрации миризмата. По четвъртия въпрос. От месец октомври 2020 г. до момента в РИОС – Велико Търново са постъпили 15 сигнала и една жалба за пушек и шум от дейността на Дружеството. При извършените огледи на площадката е установено, че няма наличие на неорганизирани източници на интензивно миришещи вещества. Изпусканите димни газове преминават през съответните съоръжения и се изпускат в атмосферата организирано през съответните устройства. По време на проверката е установявано, че цитираните пречиствателни съоръжения са били в нормален експлоатационен режим. По отношение на шума, излъчван в околната среда от инсталацията, получените резултати и направената оценка след извършените проверки показва, че стойностите на еквивалентно ниво на шум по границите на производствената площадка и в места на въздействие в ж.к. „Бузлуджа“ и ж.к. „Чолаковци“ не превишават вечерното и нощно ниво на граничните стойности, определени в комплексното разрешително, с изключение на резултатите от проверката, извършена през месец февруари 2021 г. Тогава при извършения оглед е установено, че източник на силно свистящ шум е движението на дървен материал по открит лентов транспортьор. От Регионалната инспекция са дадени предписания за обезшумяване на прилежащите съоръжения. По петия въпрос. От проведените контролни и собствени измервания на източниците на емисии на вредни вещества в атмосферния въздух, разположени на територията на град Велико Търново, до момента няма установени превишения на нормите за допустимите емисии, включително и тези на „Кроношпан България“ ЕООД. По шестия въпрос. В системата на МОСВ не е постъпвало мотивирано предложение от страна на кмета на община Велико Търново на основание чл. 9, алинеи 5 и 6 от Закона за чистотата на атмосферния въздух за определяне на по-строги норми за допустими емисии на цитирания промишлен обект.
Благодаря Ви, господин Министър. Заповядайте, господин Божанков, за реплика.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми господин Министър, в крайна сметка няма значение кой управлява, кой е министър, кой е шеф на РИОСВ – резултатът за гражданите, май остава един и същи. Източникът на замърсяване, разбрахме – еднозначно, не може да бъде установен. Затова аз съм поставил и въпроса – ако не е този източник, има ли друг източник? Ми няма еднозначен отговор, макар че живущите в квартала доста еднозначно отчитат и праха по терасите и колите си, и миризмата, която не спира, и очите им виждат комина и десетките метри дим, който бълва заводът, но все пак органите продължават да не могат да установят откъде идва това. От 28 пречиствателни съоръжения – 8 работят, 20 пък не можело да бъдат въведени в експлоатация. Ако направя една ретроспекция за въпросния инвеститор в други държави, трябва да Ви кажа, че това е явно просто начин на работа, защото навсякъде този инвеститор е съпътстван от глоби, скандали, протести, абсолютно същите истории – обещания как, видите ли, ще въведат пречиствателни съоръжения, станции, самият инвеститор измервал в квартал „Чолаковци“, това се качвало на сайта. Видно от замерванията на инвеститора, проблем няма. Щом проблем няма, значи остава да кажем на гражданите, че всичко е плод на тяхното въображение, субективно усещане, чувствителен нос, който улавя миризмите, но пък те явно са си в норма и да продължават да си живеят щастливо живота и да не се притесняват. Не съм удовлетворен от този отговор. За съжаление, не виждам и към кого да се обърнат. Аз като народен представител мога да направя това – щом РИОСВ и Министерството на околната среда не могат да направят друго, а кметът на Велико Търново не е потърсил възможностите по закон да установи по-строги норми за този индустриален обект, очевидно в България няма сила, която да осъществява контрол и всичко остава явно вина, отговорност и субективно усещане на гражданите и хората, които живеят в тези два квартала и въобще в цяло Велико Търново. Благодаря.
Благодаря, господин Божанков. Министър Личев, заповядайте за дуплика.
Уважаеми господин Божанков, Вие ме карате на базата на действащата нормативна уредба и пределно допустимите концентрации на веществата във въздуха аз да ги оспоря. Тези концентрации са приети и са транспонирани от европейските директиви. Съгласен съм, че всичко има специфични комплекси от въздействия, които би трябвало да бъдат преди всичко грижа на местната власт, и отговорът ми по точка шест би могло да ми даде основание да предприема някакви мерки, но кметът досега не е заявил такова желание. Доколкото се отнася за шума обаче, през месец февруари, когато отиват експертите, те дават конкретни предписания и срокът на мерките, които са предписали, е краят на месец септември 2021 г., който още не е изтекъл, и през това време аз не мога да се намеся. Така че Вашето обобщение, че няма към кого да се обърнете и че ние бездействаме, не е абсолютно точно.
Благодаря Ви, министър Личев. Преминаваме към втория въпрос от народния представител Явор Божанков относно незаконно депо за строителни отпадъци до село Леденик, община Велико Търново.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми господин Министър, депото за строителни отпадъци в село Леденик съществува от 1972 г. и отдавна е с изтекъл срок на експлоатация. От общинската администрация са категорични, че депото следва да се закрие, като за целта предлагат изграждане на модерна площадка за рециклиране, въпреки това решение на проблема от 2016 г. се търси и до момента не е намерено. Също така се твърди, че основата на депото е нараснала с 60 м, което е разположено между три дерета. Разстоянието между депото и близката река е застрашително скъсено. Местните се притесняват, че депото е екологична бомба, и желаят неговата рекултивация. От община Велико Търново са категорични, че единственото решение е изграждане на нова площадка. Спорът между кметство и община се задълбочи, като доведе до насрочване на местен референдум в Леденик през септември. Господин Министър, на територията на област Велико Търново трябва да пътуваш над 50 км от някои населени места, за да изхвърлиш строителен отпадък и трябва да платиш – отделен е въпросът, колко е законно депото. Представете си колко струва това? Ще Ви кажа, че може би един контейнер строителен отпадък от едно малко населено място би струвал над 400 лева, за да бъде закаран по този ред. Това води до редица нерегламентирани сметища. Гражданите в областта, нямайки избор, и ние не можем да ги виним за това, започнаха да изхвърлят нерегламентирано своите строителни отпадъци. Общината оттам започва да плаща за почистване на нерегламентирани сметища, оттам започва да страда околната среда, естествено, и здравето на гражданите. Във връзка с горното поставям следните въпроси: санкционирана ли е община Велико Търново за състоянието на депото за строителни отпадъци в село Леденик; поели ли са отговорност от страна на община Велико Търново за факта, че въпреки знанието им, че депото от няколко години там е незаконно, продължават да се изхвърлят строителни отпадъци; извършена ли е реална проверка от РИОСВ – Велико Търново; дали реално има опасност за живота и здравето на жителите в село Леденик; какво е установено; извършена ли е проверка дали водите на близката река са замърсени вследствие на значителното нарастване на сметището; извършени ли са проучвания на други подходящи места в област Велико Търново за изграждане на ново депо за строителни отпадъци? Там и от пътя с просто око се вижда, господин Министър, че на това депо има всякакви отпадъци и май не само строителни. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Божанков. Заповядайте, господин Министър.
Уважаема госпожо Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Божанков, радвам се, че ми задавате този въпрос. Той е във връзка с дискусията, която се състоя в сряда. Аз казах, че това е национален проблем и посъветвах законодателите да направят така, че да подпомогнат кметовете при решаване на техните правомощия по чл. 9 от Закона за управление на отпадъците. Още веднъж искам да подчертая, както чухте, проблемът съществува от 1972 г. – с това не искам да се извинявам, тогава съм бил на 20 години, може би съм могъл да се намеся. Минавам конкретно на отговорите на въпросите. Община Велико Търново е санкционирана за нарушение на разпоредбите на Закона за управление на отпадъците с наказателно постановление от 22 юли 2021 г., забележете, на директора на РИОСВ – Велико Търново, в размер на 5 хил. лв. На общината е съставен акт за установяване на административно нарушение на 29 юли 2021 г. от директора на Басейнова дирекция „Дунавски район“ за извършени нарушения по Закона за водите, а именно за неизпълнени предписания за спешно отводняване на самозавирил се участък от дерето – водоемът преди насипно-строителните отпадъци, и за поддържането му в отводнено състояние до възстановяване проводимостта на дерето, преминаващо през имоти, които на Вас нищо няма да Ви говорят, в срок до 30 април 2021 г. За неизпълнение на предписанието – извършване на почистване на участък от дерето от дървесна и храстовидна растителност със срок до 31 май 2021 г., което не е изпълнено. Второ, с писмо на община Велико Търново, което е представила на РИОСВ – Велико Търново, график за конкретни действия, които общината ще предприеме, във връзка с привеждане на депото в съответствие със законовите изисквания. Министерството на околната среда и водите и РИОСВ – Велико Търново, очакват този график да бъде стриктно изпълняван от общината. Трето, при извършените проверки от експерти на РИОСВ – Велико Търново, е осъществяван контрол по компонентите и факторите на околната среда и най-вече във връзка със задължението на кмета на общината, регламентирани в Закона за управление на отпадъците. За установените несъответствия са издадени предписания и е наложена една санкция. При извършването на проверки не са установени индикации за настъпване на бедствени и аварийни ситуации. Това може би са ми го написали, за да ми подчертаят, а и на Вас, че финансов източник по линията на бедствени и аварийни ситуации е бил невъзможно да се намери. По четвъртия въпрос – в изпълнение на дейностите по разработване на Плана за управление на речените басейни 2016 – 2021 г. Басейнова дирекция е направила оценка на екологичното и химичното състояние на река Янтра в района на депото. Данните от мониторинга 2010 – 2014 г. показват лошо екологично състояние. Отклонението от нормите за добро екологично състояние са констатирани по показателите амониев азот, нитратен азот, нитритен азот, общ азот, ортофосфат и общ фосфор, макрозообент, бентос и макрофити, което е доказателство, че това е въздействие от действащото депо, което може би да е за строителни отпадъци, но тук се вижда, че то е смесено и върху него се изхвърля каквото и да е – по тези данни, които Ви ги казвам. През 2021 г. на базата на данните от мониторинга до края 2020 г. водното тяло е определено като умерено екологично състояние, като тенденцията е да се наблюдава подобряване по отношение на екологичното състояние, но това е нормално, защото предполагам, че много по-малко вече се изхвърля върху него. След извършената проверка през месец март 2021 г., при която са взети проби от пет пункта на река Янтра, са констатирани тези несъответствия. В дерето в близост до депото при извършените пробовземания са установени високи стойности на манган, което означава, че вътре протичат процеси, които са Ви известни, че вътре има органична материя, концентрацията на която е достигнала 621 микрограма на литър и превишава 12 пъти определената норма от 50 микрограма за манган – на практика в дерето, преминаващо източно от депото, което дренира водите, инфилтрата от това депо. След извършването на проверката са дадени предписания, които не са изпълнени, и е съставен акт за установяване на административно нарушение от 29 юли 2021 г. от дирекцията в „Дунавски район“. Пето – Министерството на околната среда и водите не разполага с други данни за извършване и проучване от страна на община Велико Търново за изграждане на депо за строителни отпадъци освен описаните. Информираме, че Регионалната система за управление на отпадъците – община Велико Търново, включваща и регионално депо има издадено комплексно разрешително от 2013 г., в което е допуснато депониране на отпадъците от група 17 – отпадъци от строителство и събаряне, включително почва, изкопана от замърсени места, съгласно Наредба № 2 за класификацията на отпадъците.
Благодаря Ви, господин Министър. Заповядайте, господин Божанков.
Благодаря, госпожо Председател. Благодаря Ви за изчерпателния отговор, господин Министър. Наистина много детайлно и професионално. Ще започна своята реплика отзад напред. Когато се касае за регионалната система, с което е свързан третият ми въпрос, който обаче е писмен, тъй като нямам право на трети устен въпрос. Регионалната система и Сдружението на общините взеха едно решение, че не приемат вече отпадъци от юридически лица, защото капацитетът на клетката се запълва по-бързо от предвиденото. Кой, как го е предвиждал е дълга тема, но в крайна сметка там отпадък, включително от този код не може да се изхвърля – аз разполагам с това писмо. Остана единствената опция – село Леденик, което пък е незаконно, и като приемем, че то е незаконно за област Велико Търново, остава единствената опция, че такава опция просто няма. Фактически строителен отпадък законно на територията на цялата област Велико Търново няма къде да се изхвърля. Това не е упрек към Вас. Действително е проблем, генериран с години. Действително е проблем, нерешен от Ваши предшественици, и е въпрос на реформа, защото тук не се касае само за местната власт, която трябва да бъде обезпечена, която трябва да бъде санкционирана, когато не си върши работата, но и въпрос на реформа в екологичното законодателство, което е от миналия век по отношение на строителните отпадъци. Те не намират приложение в строителството. Няма такива задължения, няма такива норми, съответно няма такъв стимул нито за държавата, която може адекватно да се справи с тях, нито за частния сектор, който може адекватно да ги третира. Просто защото няма икономическа логика и нормативна база, която да предполага такъв ред, и да стимулира рециклирането на строителен отпадък. Този проблем ще се задълбочава. Тук правя в скоби един извод, че докато няма редовен кабинет и правителство, което да направи тези необходими реформи и промени – област Велико Търново ще затъва във все по-сериозни екологични проблеми. Благодаря.
Благодаря, господин Божанков. Преминаваме към следващия въпрос от народния представител Минчо Христов относно ограничаване на вноса на канцерогенни и вредни за здравето отпадъци на територията на Република България. Господин Христов, заповядайте, да развиете въпроса.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми колеги, господин Министър! Само преди няколко дни тук, в тази зала, имаше изслушване за планините от боклуци, наричам ги боклуци, колеги, не отпадъци и не там с Вашите сложни имена. Това са си чисти боклуци, които са заринали България, които се горят в ТЕЦ-овете, горят се в циментовите заводи и всички тези вредни вещества – диоксини, фурани и всякакви канцерогенни вещества ги дишаме всички ние и нашите деца. Поздравявам колегите журналисти, които повдигнаха и продължават да повдигат тази тема – от сайта „Бивол“, телевизия Евроком, и аз самият съм правил няколко предавания на тази тема. Показахме планините от боклуци, които все още стоят, около различни ТЕЦ-ове. Колеги, получава се така, че италианската мафия плаща на наши родни мафиоти, за да изгаряме техните боклуци тук. Големи пари! Някъде съм чувал, че стигат до 300 евро на тон, където са най-, най-вредните вещества. Ако си мислите, че астрономическите цени на тока и парното падат от изгарянето на тези боклуци, заради които ТЕЦ-овете получават огромни пари, лъжете се, колеги. Цените продължават да се вдигат с благосклонното съучастие на Комисията за водно и енергийно регулиране. Резултатът го знаем ние – дишаме отрови, болести, мизерия, бедност за всички нас, а за няколко човека огромни печалби. Огромни печалби! Но те и техните деца живеят в чужбина и общо- взето идват да си приберат само лептата тук, в България. Какви действия предприемате Вие, господин Министър, за ограничаването на този бандитизъм, на това тровене на българското население, което продължава и сега?
Благодаря Ви, господин Христов. Господин Министър, заповядайте, за отговор.
Уважаема госпожо Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Христов, още един въпрос, който беше свързан с огромното изслушване за отпадъците в сряда. Там мисля, че много подробно описах, за какво става въпрос. Тук ще повторя, за да може да се утвърди. Първо, докато съм бил служебен министър, незаконен внос на отпадъци няма. Не съм подписвал нотификация за внос на смесени отпадъци с код 19 12 12, каквито са тези от Ндрангетата. Организирал съм приемането от правителството на Национална програма за управление на отпадъците, която ми дава правно основание да забраня и огранича вноса на смесен отпадък с код 19 12 12, който по-скоро би трябвало да се депонира, отколкото да се изгаря, защото вредните емисии от него безспорно, че са неконтролни и са недопустими за територията на страната. Конкретно по Вашия въпрос. За периода 2015 – 2019 г. на територията на Република България от трансграничен превоз на отпадъци са внесени 250 000 т опасни отпадъци, предназначени за оползотворяване. Важно е да се отбележи, че внесените отпадъци представляват суровина в металургията, производството на акумулаторни батерии, производството на масла и смазочни материали и други. В тази връзка обръщам внимание, че съгласно чл. 98 от Закона за управление на отпадъците се забраняват превози на отпадъци в Република България, предназначени за обезвреждане, в това число депониране. Колко от тези отпадъци са изгорени в различните ТЕЦ-ове? Отпадъците, предназначени за изгаряне с цел оползотворяване на енергия, са главно RDF – модифицираните горива, с код 19 12 10 и смесени отпадъци с код 19 12 12, които по класификацията се водят, че не са опасни отпадъци. За периода 2015 – 2019 г. в България са получени от внос 375 000 т RDF – модифицирани горива, и 11 400 т смесени отпадъци с код 19 12 12. Това са отпадъците на Ндрангетата – тези 78 000, които Ви казах, че са внесени преди това нелегално. От тези отпадъци 19 775 са предназначени за изгаряне с оползотворяване от ТЕЦ-овете, а останалите от циментовите заводи. Към настоящия момент никой не изгаря отпадъци с код 19 12 12. Какъв е контролът от страна на Министерството? Контролът е много труден и е сложен. Той преди всичко е превантивен, чрез издаването на така наречената нотификация, която се издава от министъра или от упълномощено от него лице. Още веднъж декларирам, че докато съм бил аз сега и до края на мандата ми, такава нотификация никой няма да получи. Иначе в него са обвързани институции като на черво, което на мен ми говори, че може би контролът върви към всеобща безотговорност: министърът на околната среда и водите, министърът на вътрешните работи, министърът на транспорта, информационните технологии и съобщенията и директорът на Агенция „Митници“ съобразно техните правомощия. Органите на контрол са директорите на РИОСВ, митническите органи, органите на Главна дирекция „Гранична полиция“ и на звената на „Пътна полиция“ и областните дирекции на МВР, длъжностните лица на Изпълнителна агенция „Автомобилна администрация“, Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“, Изпълнителна агенция „Морска администрация“. Както виждате, мен даже ме е срам това да го чета. Единственото, на което разчитам, е, че има една система онлайн. Наредил съм да сложат към нея вход към сайта на Министерството, където всеки може да получи ежедневно данни какви количества вносни отпадъци – качества и по кодове, влизат до територията на страната, включително и тези, които са предназначени за горене. Разбира се, тази система има недостатък. Там с GPS се следи и превозното средство, което ги транспортира, но това е до обекта на първия приемник. От местоположението на първия приемник до всякакви потенциални и други оползотворители и ползватели практически няма никакъв контрол. С цел недопускане и повтаряне на ситуацията от 2020 г., има се предвид италианският отпадък, към момента на обществено обсъждане е проект за решение на Министерския съвет, в който ще се забрани и ограничи съвсем вносът на отпадък с код 19 12 12.
Благодаря Ви, господин Министър. Господин Христов.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми господин Министър, не си мислете, че имам упрек към Вас. Имам упрек към тези, които са били преди Вас. Някои, между другото, са и следствени, доколкото знам. Въпросът оттук нататък е: какво да се направи реално, за да се спре вносът на тези планини от боклуци, които, пак казвам, се изгарят и всички ние дишаме? Всички ние дишаме! В този смисъл Ви приветствам за проекторешението на Министерския съвет, надявам се да стане факт. Самият аз на 13 август съм внесъл проект за решение на българския парламент и се обръщам към всички Вас, уважаеми колеги от всички парламентарни групи – подкрепете го. Проекторешение за спиране на вноса на опасен боклук, наричано е: „Забрана за внос на опасни и вредни за здравето отпадъци“. Ще Ви прочета няколко реда само: „През последните години огромно количество отпадъци, включително и вредни за здравето на гражданите, бяха внесени в България. Голяма част от тези отпадъци бяха загробени в депа от цялата страна, друга част изгаряни в различни ТЕЦ-ове. Това изгаряне замърсяваше с опасни вещества – диоксини, фурани и така нататък, въздуха на цели региони с всички опасни за здравето на хората последици. В международната преса бяха отразени многобройни факти за връзката на криминални среди от различни държави с вноса на тези токсични отпадъци. За италианската мафия говоря и нейните контрагенти тук, в България. В България на определени места до няколко ТЕЦ-а – „Бобов дол“, „Перник“, все още стоят огромни количества от тези планини от боклук. Затова крайно належащо е българската държава да предприеме мерки за защита на здравето и живота на своите граждани.“ Благодаря Ви за отговора, господин Министър. Моля, кажете и Вашето мнение, но по-скоро се обръщам към тази зала и към ръководството на парламента – нека да разпредели това проекторешение, имаме полезно време, за да го приемем и да опазим здравето на нашите съграждани, които са ни изпратили тук не да се караме помежду си, а да защитаваме техните интереси.
Благодаря, господин Христов. Заповядайте, господин Министър, за дуплика.
Уважаеми господин Христов, в момента с моето напътствие са издадени принудителни административни мерки на „Феникс Плевен“ ЕООД, където към момента се намират 9000 т смесени отпадъци с този код 19 12 12, и на площадката на ТЕЦ „Бобов дол“, където се намират 210 т смесени отпадъци с код 19 12 12. Много трудно мога да се справя сега в момента, защото и двете фирми – едната, която се е разпаднала или е в ликвидация, или на която собственикът е осъден условно вече, е обжалвал, моля Ви се, представете си, с условие, че италианската страна да била дошла да си ги вземе тези отпадъци от България. Само това ще кажа. Ако трябва да го пояснявам, да кажа: аз съм взел по 300 евро на тон – 10 000 т са 3 млн. евро., нещо такова – оставил съм ги тук на площадката, да дойде да си ги вземе италианската страна. Как Ви звучи това? На мен ми звучи много зле. Но в контекста на това, което казва господин Христов, искам да го успокоя, че всичките документи, които съм ги намерил налични по отношение на съмнителните нотификации, съмнителните въобще намерения да се внесе такъв отпадък и най вече този, който незаконно е бил внасян и изгарян в миналото, се намират в ръцете на компетентните органи. Надявам се те да се вземат в ръце и всички ние да разберем тези хора, ако са виновни, да си заслужат присъдата. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Следва въпрос от народния представител Зорница Велинова Стратиева относно привеждане дейността на ТЕЦ „Брикел“ ЕАД с изискванията на Директива 2010/75 на Европейския съюз. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Личев, уважаеми госпожи и господа народни представители! Обръщам се към Вас във връзка с изтеклия срок по прилагането на Директивата на Европейския парламент относно емисиите от промишлеността по отношение спазване на нормите на замърсяване на въздуха от големите горивни инсталации със серен двуокис, азотен окис, живак и фини прахови частици. Сред централите в Маришкия басейн, които поискаха дерогации по реда на чл. 123а, ал. 3 от Закона за опазване на околната среда, ТЕЦ „Брикел“ е единствената, по чието искане Изпълнителната агенция по околната среда не се е произнесла. ТЕЦ „Брикел“ е известна с честите аварии и системните нарушения на екологичните изисквания, които поставят в риск здравето на работещите в централата и живущите в района. През последните години инсталацията на ТЕЦ „Брикел“ изгаря значителни количества горива без нужното разрешително. От годишните доклади се информираме, че през 2018 г. горивата, които централата изгаря и които не са разрешени от комплексното ѝ разрешително, са 25,07%, през 2019 г. те нарастват на 35%, а през 2020 г. достигаме до 41,12%. В доста чести случаи за тях се информираме и от медиите, и от бурното обществено недоволство. Във връзка с това бих искала да информирате мен и заинтересованото общество по този въпрос. Предвид широкия набор от правомощия на контролните органи спрямо правонарушителите в защита на околната среда и човешкото здраве, как ще обясните честите аварии и системните нарушения на екологичното законодателство на ТЕЦ „Брикел“ и в случай на подновяване на комплексното разрешително на централата, как ще се гарантира, че тя ще отговаря на новите изисквания за опазване на околната среда и човешкото здраве, за да не се допускат честите аварии и системно нарушаване на екологичното законодателство, на които сме свидетели в момента? Благодаря.
И аз Ви благодаря. Заповядайте, господин Министър, да отговорите в рамките на три минути.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Стратиева, поставяте важен проблем, в основата на който стои Директива от 2010 г. Но тук е много съществено да кажа, че през 2017 г. Европейската комисия е приела делегиран акт към Директивата от 2010 г. за индустриалните емисии. С новата директива на практика големите горивни инсталации трябва да увеличат сероочистването с 0,6%. От 17 август тази година новите изисквания влязоха в сила. Основната директива дава възможност за предоставяне на дерогация от тези по-високи норми, но в основната директива изрично е посочено, че при предоставянето на дерогация компетентният орган трябва да гарантира, че не се причинява значително замърсяване на околната среда. Аз като министър на околната среда се водя главно от тази гаранция – да дам на жителите, на народа. Отговорът на конкретния въпрос е следният. В момента в Изпълнителната агенция се провежда процедура по издаване на ново комплексно разрешително за ТЕЦ „Брикел“. При издаването на комплексното разрешително на оператора се определят условия за експлоатация на инсталацията, която попада в Глава II от цитираната директива. В комплексното разрешително ще бъдат заложени нормите, които в момента са променени, с които се гарантира, че при нормална експлоатация емисиите няма да надхвърлят съответстващите на най добрите техники нива на емисии, формулирани в решението. Що се отнася до честите аварии на инсталацията, има предложение в комплексното разрешително да бъде записано условие за тяхното ограничаване, включително чрез извеждане от експлоатация на горивната инсталация до изпълнение на техническите мерки, които осигуряват спазването на нормите за допустими емисии. Във връзка с нарушенията, извършени от оператора на ТЕЦ „Брикел“, за неизпълнение на условията в действащото комплексно разрешително са образувани административнонаказателни производства, свързани с: превишаване на разрешения капацитет на инсталацията; изгаряне на неразрешени с комплексното разрешително видове горива, в случая биомаса; нерегламентирано, неорганизирано изпускане на емисии; неспазване на условията за пускане и спиране на енергийните котли; нерегламентирано изпускане на емисии на вредни вещества през комин 2, извън случаите, разрешени в комплексното разрешително. В изпълнение на разпоредбите на Закона за опазване на околната среда всеки оператор следва да предлага подходящи техники и мерки, гарантиращи законосъобразната експлоатация на инсталацията и осигуряване на нормите и стандартите за качеството на околната среда, в това число предотвратяване на появата на аварии и замърсяването на околната среда. Бъдещето на „Брикел“ ЕАД трябва да зависи от инвестиционната политика на оператора за постигане на добро техническо състояние на съоръженията, от изграждането на инсталация за очистване на димни газове, „Сероочистваща инсталация 2“, която да осигури постигане на новата норма за серен диоксит 320 милиграма на Нютон-метър кубичен. Съгласно наличната информация обаче проектът по изграждане на сероочистващата инсталация не се изпълнява, което поставя под съмнение възможността на ТЕЦ „Брикел“ да получи комплексно разрешително.
Благодаря Ви, господин Министър. Заповядайте за реплика. Отказвате се. Благодаря Ви. Следващият въпрос е от народния представител Виктория Димитрова Василева относно село Караманица, където се намират две мини – „Подвирови“ и „Поповица“, община Босилеград, Сърбия. Местонахождението им е в непосредствена близост до река Драговищица, която след границата със западната ни съседка навлиза на територията на Република България, преминава през редица населени места и се влива в река Струма. Заповядайте да развиете въпроса.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги! Уважаеми господин Министър, моят въпрос е предизвикан от сигнал, който получих от мои избиратели от област Кюстендил, и във връзка точно с тези две мини „Подвирови“ и „Поповица“ за олово, мед и цинк и други благородни метали в района на село Караманица, община Босилеград, република Сърбия. Местонахождението им е в непосредствена близост до река Драговищица, която след границата със западната ни съседка навлиза на територията на Република България, преминава през редица населени места и се влива в река Струма. Сръбската страна е изготвила документ във връзка с дейността на двете мини – молба за определяне на обхват и съдържание на Проект за оценка на въздействието на околната среда. Според запознати местни жители до мините има изградено хвостохранилище на течащата река, приток на река Драговищица, както и че в раздела „Кумулативни ефекти“ не се коментират въобще. Не са изследвани седиментите и засегнатите реки, никъде не става дума за оборотна вода, за затворен цикъл и така нататък. Припомняме, че в района на Босилеград има още една мина за мед, олово и цинк – „Грот“ в поречието на Любатска река, още две бъдещи мини за злато – едната на Любатската, а другата на Тлъминската река, както и проекти за повече от 30 малки ВЕЦ-а. Моля да отговорите: какви са предприетите действия, дали и каква информация има в Министерството на околната среда и водите на Република България по въпроса във връзка с Конвенцията за оценка на въздействието върху околната среда в трансграничен контекст и какви действия са предприети? Благодаря Ви.
И аз Ви благодаря, госпожо Василева. Заповядайте, господин Министър.
Господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Василева, още от назначаването ми за служебен министър работя проактивно за активизиране на диалога с компетентните сръбски институции. В тясно сътрудничество и координация сме с Министерството на външните работи – един диалог, който не върви много гладко. В началото на мандата си съм отправял покана до министъра на защитата на околната среда на Република Сърбия за провеждане на среща, на която да подпишем Споразумение за оценка на въздействието върху околната среда и обсъдим екологичните проблеми, за които Вие и наши български съграждани, живеещи на територията на Сърбия, се притесняват. Поради липса на отговор от сръбската страна на 19 август съм подновил наново тази покана към сръбския министър на околната среда. По моя и на министъра на външните работи инициатива на 26 юли 2021 г. е проведена среща с делегацията на Европейския съюз в Белград с участието на дипломати от Европейския съюз и представители на Министерството на защитата на околната среда на Сърбия. По време на срещата сръбската страна е заявила, че документите за развитие на нова мина в Караманица, което включва всичките мини, обединена под общото наименование Сръбска компания „Босил-Метал“, са подготвени за изпращане на България, съгласно Конвенцията за трансгранична ОВОС. Такива документи се получиха вчера в Министерството, което все пак е, бих казал, ненадминат успех. От българска страна многократно е заявявано това желание и сега вече ние ще можем да процедираме. Независимо от това, в допълнение европейските комисари Виргиниюс Синкявичус – комисар по околната среда и океани и риболов, и Оливер Вархей – комисар по съседство и разширяване, имат отношение по факта, че Сърбия е транспонирала частично директивите в областта на околната среда и частност водите. Те са информирани също така, че липсва нотификация на чл. 4 от Конвенцията за трансгранична ОВОС, в контекста и по отношение на мини „Подвирови“, „Поповица“ и „Грот“. В отговор Европейските комисари са посочили, че Европейската комисия следи и оценява ежегодно напредъка „Сърбия в сближаването с правото на Европейския съюз в областта на околната среда“, в това число посредством заседанията на Подкомитета относно Споразумението за стабилизиране асоциирането на Европейския съюз – Сърбия по въпросите за околната среда. Комисията е поставила въпроса за замърсяване на водите на трансграничните реки, за мониторинга на водите, включително в граничните райони на Сърбия. Още веднъж подчертавам значимостта и важността на темата за спазване на екологичните норми от сръбска страна, за което Министерството на околната среда работи активно и последователно. Аз, като не искам да обезценявам тревогата на българските граждани в Сърбия, от другата страна на границата, искам да успокоя нашите граждани, че засега от постоянния мониторинг на река Драговищица по нашите норми, които са европейски, не е забелязано замърсяване на наша територия, но това нищо не означава. Аз да Ви дам пример, като мини „Чипровци“ и язовирът над Монтана, той първоначално не е бил замърсен, но всичко това се е отложило по бреговете и сега ние търпим последствието от едно замърсяване, което е сторено преди 50 години. Благодаря.
И аз благодаря. Имате право на реплика. Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Министър, аз благодаря изключително много за положените до момента усилия, за това, че следите отблизо този проблем и правите всичко необходимо наистина да могат не само нашите съграждани, живеещи на територията на Република Сърбия, но и всички жители, живеещи на територията на област Кюстендил, включително и в тези населени места, през които минават съответните реки и съответно река Струма, защото това е проблем, който е от изключителна важност и за двете страни – и за Сърбия, и за България. Нашите усилия в посока опазването на здравето на българските граждани трябва да бъдат последователни и да бъде приоритет, затова ще продължим да следим как се развива въпросът със сръбската страна. Виждам, че все пак имате макар и малки, но някакви стъпки в посока на успех в сътрудничеството с нашата съседка Сърбия. Благодаря Ви.
И аз Ви благодаря. Желаете ли дуплика? Не. Благодаря Ви. Следващият въпрос е от народния представител Димитър Георгиев Найденов относно действия и бездействия на Министерство на околната среда и водите по казуса „Алепу“. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, колеги народни представители! Уважаеми господин Министър, като народен представител от избирателния район на град Бургас, на територията на моя избирателен район се намира един от най-знаковите случаи на незаконно строителство по Южното Черноморие, а именно подпорният хотел на Алепу. Това е една съвременна българска приказка с тежък мирис на корупция. Какви са фактите, които знаем до момента? Частен инвеститор решава да строи на 50 м от морето в две защитени зони, част от мрежата „Натура 2000“, решава да строи хотел, но поради факта че попада в защитени зони и че това би повдигнало някакво доста голямо народно недоволство, в инвестиционното му предложение това фигурира като „Геодезическо съоръжение за укрепване на съществуващо свлачище“. Тук е мястото да отбележим, че такава крайбрежна дейност за борба с ерозията попада в приложенията на Закона за опазване на околната среда в Приложение № 2, т. 10м и по тази причина подлежи на съответната екологична оценка, а именно Доклад по ОВОС. Тогавашният директор на Регионалната инспекция в Бургас някак си услужливо е пропуснал този факт и е описал в свое писмо, че тази дейност по укрепване на съществуващо свлачище не попада в приложенията на закона, следователно не подлежи на ОВОС. Трябва да се издаде решение от РИОСВ – Бургас, с което да се одобри този проект. Тогавашният директор внезапно излиза в отпуска и възлага на заместника си да подпише това решение. Заместникът очевидно, усещайки в какво се замесва, подписва, но се позовава на писмото, в което е указано, че това не подлежи на ОВОС. Впоследствие ние по Закона за достъп на обществена информация искаме това писмо да видим кой го е подписал, кой е дал първоначалното указание, че това не подлежи на ОВОС – не ни се предостави по Закона за достъп до обществена информация този документ. Сдобих се с него чак девет месеца по-късно, след като прокуратурата погледна и видя, че там е издадено незаконосъобразно решение в нарушение на закона. Оттам нататък нашите сигнали в продължение на месеци събудиха прокуратурата, прокуратурата към днешна дата вече е внесла протест в съда и иска отмяна на незаконосъобразно решение, издадено от РИОСВ – Бургас. Строежът е спрян – всички знаем, но през цялото това време Министерството на околната среда и водите странно се държи като страничен наблюдател на целия този процес и не става ясно дали Министерството е взело отношение по този толкова знаков казус, както казах с тежък привкус на корупция. Междувременно, само ще обърна внимание, че тогавашният директор на РИОСВ – Бургас, удобно се премества като началник отново на РИОСВ – Хасково, а човекът, който е подписал като негов заместник това скандално решение, и до ден днешен е началник отдел в същата Регионална инспекция по околна среда и водите. Въпросите ми в тази връзка са: поддържа ли Министерството на околната среда и водите тезата на Окръжна прокуратура – Бургас, в която се твърди, че не е проведен задължителният по Закона за околната среда Доклад по ОВОС на този проект, с което е нарушен законът? Също така Министерството на околната среда и водите извършвало ли е проверка в МОСВ и открити ли са нарушения на служители на РИОСВ – Бургас при процедирането и одобряването без ОВОС на гореописаното инвестиционно предложение? И също така е любопитно за всички граждани и за колегите в Народното събрание да научим: получавал ли е юристът на РИОСВ – Бургас методически указания: на съдебните заседания, които текат в момента, да се държи като адвокат на инвеститорите, опитвайки се да убеди съда, че правомерно е било одобрено това скандално инвестиционно предложение? Благодаря Ви.
Заповядайте за отговор, господин Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа! Уважаеми господин Народен представител, много Ви благодаря за този въпрос, който е изключително важен и ще Ви отговоря с отговор, който изключително много ще Ви заинтригува. Първо, цялата история, за която ме питате, аз няма да кажа, че е минало, защото Вие знаете. На първия въпрос, ако си го спомня аудиторията, отговарям твърдо да – подкрепяме становището на прокуратурата! Това дали се чу добре? На втория въпрос: извършена ли е проверка в Министерството на околната среда и водите? Пак ще казвам исторически факти – извършвана е проверка от предишния редовен министър, но едва тогава, когато прокуратурата му задава въпроса за Алепу. Той тогава се усеща, че работата някак си не е била чиста, вероятно от 2017-а до 2019 – 2020 г., и назначава една работна група от юристи, които му казват, че решението на директора на РИОСВ е влязло в сила и то не може да бъде отменено от министъра, нито може да бъде обжалвано. И затова най-добре е да го оставят на прокуратурата да го протестира и да го отмени съдът. Но тук не мога да се съглася с Вашия анонс, че инвеститорът, който е подал инвестиционното намерение за първоначалната преценка на ОВОС въобще е написал, че ще прави подпорно съоръжение. Нищо подобно! На мен в ръцете ми е решението на директорката от Бургас от 29 декември 2017 г. Инвеститорът иска да му съгласуват инвестиционно предложение за изграждане на курортен комплекс, включващ „Алепу вилидж“ и „Алепу бриз вилидж“. С инвестиционното предложение се предвижда изграждане на курортен комплекс с площ 7568 кв. м за първия и площ – тук не я виждам, с бордна площ 20 858 кв. м. По-нататък са разписани стаи, тоалетни, бани. Някъде надолу се пише, че то ще играе ролята на подпорно съоръжение, но ако има тук строителни инженери, те ще разберат – това са пилоните, които са направени в пясъка и надолу в скалите и след това служат и като по-здрава основа за сградата. Това е факт – 29 декември 2017 г. Абсолютно реален е въпросът: що сте свършили Вие до 2020 г., докато прокуратурата задава въпроса? Ами нищо не са свършили. Просто се е затаило, никой не му е обърнал внимание при всички тези неща, които Вие казахте. Като видях тези документи, и то беше във връзка с Вашия въпрос, защото те всички бяха полуприкрити, тогава си мислих, независимо че не може да се отмени решението, заради това че давността е минала, че поне е могло да се образува дисциплинарно производство срещу служителите, които са го издали. Такова нещо не е имало. Аз като идеалист смених тогава директорката на РИОСВ – Бургас. Може случайно да е била натопена, но тя беше подписала това решение. И така. Цялата документация сега се намира в прокуратурата. Ние чакаме решение на съда. По втория въпрос – дали е получавал юрисконсултът съвет, по време на моя мандат въобще не е получавал такъв съвет. Ако е получавал преди това някакъв съвет, за него нямам доказателства. Не знам дали отговорът Ви задоволява, не знам дали това, което Ви казах, няма да взриви общественото пространство, но ето – документите са тук. Независимо че това е в ръцете на прокуратурата и може да ме обвинят, че нямам право да го коментирам, аз нямаше как да го затая от народните представители. Благодаря за вниманието.
Благодаря Ви, господин Министър. Заповядайте за реплика.
Благодаря, госпожо Председател. Благодаря на уважаемия министър за изчерпателния отговор. Както виждаме, не спират да излизат нови и нови неща около този скандален казус. Една лека препратка към това, което казахте, че Вие сте освободили директора на РИОСВ – Бургас. Да, това е госпожа Детелина Иванова, доколкото помня името. [[Реплика от служебния министър Асен Личев.]] А Таня Манолова, доколкото знам, и в момента е на работа. Може да не сте я назначил Вие, но тя, доколкото знам в момента, ако не ми е грешна информацията, е началник-отдел в същата инспекция. Понеже споменах госпожа Детелина Иванова, която беше директор, която наистина Вие освободихте с Ваша заповед, и според мен много правилно, тя е участвала в процедирането на този скандален проект „Алепу вилидж“ като началник-отдел „Биоразнообразие и защитени зони“. Тоест тя е участвала в процедирането, но директор към онзи момент е била сегашният директор на РИОСВ – Хасково. В този смисъл конкретно въпросът ми беше: ако наистина, както твърдите, са открити нарушения и Вие поддържате тезата на прокуратурата, че е извършено нарушение от конкретни служители на закона, а това са двама служители – Таня Манолова и Тонка Атанасова, сегашният директор на РИОСВ – Хасково, Вие като министър ще предизвикате ли някакви действия от Ваша страна, с които тези служители да получат някаква административна санкция, като служители все още на РИОСВ – Бургас и Хасково? Ще понесат ли те своята отговорност и кога? Това беше всъщност моят въпрос. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Найденов. Заповядайте за дуплика, господин Министър.
Аз си мислех, уважаеми господин народен представителю, че отговорът Ви задоволява, а Вие ме тласкате в дебрите на материя, която не ми е позната. Сам знаете, че дали е виновен, или е нарушил нещо, не е вече в мои ръце. Това е в ръцете на прокуратурата. Аз мога само да предполагам, и то от един акт, който не е подписан дори, заключение на работна група към предишния министър, с което казва, че преди три години подчиненият му директор на РИОСВ е подписал акт, който не съответства на закона? Аз в момента Ви казах, че дори се изказвам само благодарение на уважението ми към Вас. Нека да потърпим. Всички имена, които Вие казахте, се съдържат в документите. Ако прокуратурата прецени, че са виновни, или ако ги осъдят, те безспорно ще си понесат. Не искам да казвам имена. Директорката, която заварих на РИОСВ – Бургас, я освободих веднага във връзка с това решение. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Преминаваме към питане от народния представител Димитър Георгиев Найденов относно нарушаване от РИОСВ – Бургас, на чл. 17, ал. 1 от Закона за устройство на Черноморското крайбрежие и т. 5.12 на Заповед № РД-400 от 12 юни 2016 г. на Министерството на околната среда и водите за определяне на границите и режимите на защитена зона „Ахелой – Радва – Несебър“. Заповядайте, господин Найденов.
Благодаря, госпожо Председател. Господин Министър, уважаеми колеги! Член 17 от Закона за устройство на Черноморското крайбрежие казва, че не може да се сменя предназначението на земя и да се допуска строителство в зона „А“ и зона „Б“ на Черноморското крайбрежие в общини, в които няма влязъл в сила общ устройствен план – земеделски земи и поземлени имоти. В случая обаче общините, в които няма влязъл в сила общ устройствен план в един тандем с Министерството на околната среда и водите чрез своите регионални инспекции позволяват това да се случва, въпреки че в Решение на Конституционния съд № 9 от 2013 г. изрично е споменато, че наличието на териториален устройствен план не може да замести изискването в чл. 17 за общ устройствен план. Понеже общините се произнасят на едни експертни съвети, казват: съответната община няма общ устройствен план, но тя има действащ териториален устройствен план, така че да не спираме частните инвестиции, ние ще разрешаваме. РИОСВ – Бургас, не се възползва от възможността си да се произнесе по законосъобразността и допустимостта на съответното инвестиционно намерение, обляга се на решението на съответната община и охотно разрешава това строителство в нарушение на чл. 17 от Закона за устройство на Черноморското крайбрежие. Но не само това – това го прави конкретно и в нарушение на Заповед № 400 от 12 юни 2016 г. на министъра на околната среда и водите, заповедта за определяне на границите и режимите в защитена зона „Ахелой – Равда – Несебър“. Цитирал съм във въпроса ми едно конкретно инвестиционно предложение. И това само онагледява отговорите, които съм получавал на многобройните мои сигнали по такива казуси до Министерството. Министерството винаги е оправдавало тези действия, говоря преди Вашето встъпване в длъжност, адвокатствало е на тези решения и е убеждавало, че териториален устройствен план замества общ устройствен план, където законът е абсолютно категоричен, включително и в мотивите към Решение № 9 на Конституционния съд от 2013 г. В този смисъл искам да опиша, че аз съм подавал сигнали не само до Министерството на околната среда и водите, но и до прокуратурата. Имаме Решение на Върховна административна прокуратура от 1 април, която изцяло признава описаното в тези сигнали, и потвърждава, че наличието на териториален устройствен план по никакъв начин не замества липсата на общ устройствен план. Въпреки това обаче тази порочна практика продължава и до днес, а всички говорим как ние трябва да защитаваме нашето Черноморско крайбрежие като една огромна национална ценност, как не трябва да допускаме незаконно строителство в зона „А“ и зона „Б“, а самата държава чрез органите си съдейства и допуска нарушаване на закона и съответно незаконно строителство в зона „А“ и зона „Б“ на Черноморското ни крайбрежие. В тази връзка въпросите ми са следните: Защо Министерството на околната среда и водите не е предприело действия за спиране на порочната практика за съгласуване и одобряване на инвестиционни намерения, свързани с промяна на предназначението на имоти, намиращи се в териториите на зона „А“ и „Б“ от Черноморското крайбрежие без влязъл в сила общ устройствен план, както повелява Законът за устройство на Черноморското крайбрежие, заповедите за защитените зони и мотивите на Решението на Конституционния съд? Посочил съм пример – Решение № 25 от 8 април 2020 г. на директора на РИОСВ – Бургас, за преценяване на вероятната степен на значително отрицателно въздействие върху защитени зони, с което се съгласува изготвяне на ПУП-ПРЗ с цел урегулиране. Защо Министерството оправда незаконните действия на РИОСВ – Бургас, в отговорите на моите сигнали? Ще бъде ли осъществена проверка, ще бъде ли потърсена отговорност и ще се поиска ли отмяна на незаконосъобразните решения на РИОСВ – Бургас, или ще се наложи отново да подавам безконечно сигнали до българската прокуратура? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Найденов. Заповядайте, господин Министър.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа депутати! Уважаеми господин Найденов, този въпрос може би ще бъде най-скучен и наистина сигурно няма да Ви задоволи отговорът, защото материята на ЗУЧК и ЗУТ за мен е едно голямо блато. Аз виждам какво са ми подготвили и експертите, и очакванията Ви от това, което искате да чуете от мен, едва ли ще бъдат удовлетворени. Едно само искам да кажа предварително – всичко, което е правно допустимо, аз съм го предприел веднага. Тук се оказва, че е почти аналогичен случай като на Алепу. Издавани са актове на директора на РИОСВ, които са влезли в сила и не могат да бъдат отменяни или обжалвани, също са отишли в прокуратурата, и те са ми написали тук като заключение, че виновните ще бъдат осъдени по реда на разследването и съда. Аз Ви казвам какъв е краят, но сега ще Ви прочета всичко подробно, ще Ви казвам парцели, числа, което ще го изтърпите. Процедурата по издаване на Решение БС-25-ПрОС от 08.04.2020 г. е започнала с внасянето на 10 февруари 2020 г. в РИОСВ – Бургас, на уведомление от възложителя – физическото лице господин Цветан Кемеров, за съгласуване, изготвяне на ПУП-ПРЗ за имот с идентификатор 00833.6.446 по Кадастрална карта на град Ахелой, община Поморие, с цел урегулиране на нов УПИ и отвеждане на предвидените показатели на застрояване. Този имот е с трайно предназначение, то е земеделска земя и начин на трайно ползване – нива, като същият не попада в границата на защитените територии, определени по реда на Закона за защитените територии, но попада в защитена зона по смисъла на Закона за биологичното разнообразие, екологична мрежа „Натура 2000“, защитена зона Ахелой – Равда – Несебър за опазване на природни местообитания на дивата флора и фауна, обявени със Заповед от 2016 г. на министъра на околната среда и водите. След справка с информационната система за „Натура 2000“, публикувана на сайта на МОСВ, е установено, че имотът не е идентифициран като природно местообитание, предмет на опазване в защитената зона, която я цитирах. Защото аз, ако Ви повтарям непрекъснато имената и номерата на имотите, няма да ми стигне времето. Съгласно точка от горната заповед, в границите на защитената зона се забранява – промяна предназначението на земеделски земи, горски територии, освен ако това не се предвижда във влязъл в сила общ устройствен план, с изключение на имоти в границите на населените места и селищни образувания. С цел извършване на проверка за допустимост на плана спрямо цитирания режим на дейности в защитената зона, РИОСВ – Бургас, изисква от възложителя да предостави информация от община Поморие като компетентен орган по ЗУТ, по отношение на предвижданията за имота, съгласно влязъл в сила общ устройствен план. Възложителят е представил в РИОСВ – Бургас, на 26 февруари 2020 г. Протокол на общинския експертен съвет по устройство на територията и Удостоверение от 12 март 2020 г., издадено от главния архитект на община Поморие. В т. 5 от решението на Протокол № 6 от 26.02.2020 г. на Общия експертен съвет по устройство на територията община Поморие удостоверява, че имотът попада в зона, предвидена за разширение на населеното място, съгласно действащия териториално-устройствен план на община Поморие. Посочено е също така, че промяната на предназначението на земеделските земи в защитената зона е допустима, ако това е предвидено в действащ ОУП, респективно ТУП. Общинският експертен съвет е счел, че предложението съответства на действащата нормативна уредба, касаеща процедурите по промяна предназначението на земеделски земи в такива за неземеделски нужди. С Удостоверението от същата дата главният архитект на община Поморие удостоверява, че цитираният имот по кадастрална карта на гр. Ахелой, община Поморие попада в зона „нови жилищни територии“ съгласно действащия ТУП, одобрен със Заповед № 405 от 21.08.1997 г. на кмета на община Поморие. Въз основа на предоставената документация директорът на РИОСВ е извършил проверка за допустимост спрямо забраната, която цитирах преди малко от заповедта за обявяване на защитената зона, и е издал решение. Решението е оповестено на интернет страницата на РИОСВ – Бургас, на 15 април 2020 г., не е обжалвано и в законоустановения срок е влязло в сила. По втория въпрос. Видно от отговора на предишния въпрос, административният акт е издаден в съответствие с административно-правните правила от компетентния орган и в съответствие с материалния закон. Обръщам внимание, че преписката по издаденото решение на директора е докладвана пред Окръжната прокуратура, във връзка с възлагателен акт от 09.11.2020 г. по проверка, образувана по сигнал. Тук сами виждате какво вътрешно противоречие се съдържа в това изречение, което току-що Ви прочетох, аз Ви го прочетох нарочно буквално. Отгоре казваме, че актът е издаден в съответствие с всички правила, а отдолу обръщаме внимание, че го докладваме на прокуратурата. Ще ме извините за това, но ще дочакате и края. По сигнал от господин Димитър Найденов до министъра на околната среда и водите през месец февруари 2021 г. от Инспектората на МОСВ е извършена проверка на три решения на РИОСВ – Бургас – БС-61-ПР от 21.10.2020 г., БС-64-ПР от 20.10.2020 г. и БС-44-ПрОС от 31.08.2020 г. В доклада от проверката на Инспектората са направили изводи, че процедурата по Глава VI от ЗООС, съвместена с процедурата по Наредбата за оценка на съвместимост или самостоятелна процедура по Наредбата за оценка на съвместимост – оценяват вероятното отрицателно въздействие върху околната среда по прилагането на ПУБ или реализация на инвестиционно предложение. Промяната на предназначението на земеделските земи се провежда по заповед на друг компетентен орган. Процедурата по промяна предназначението на земеделските земи за неземеделски нужди, одобряването на плановете и разрешаването на строителството се извършва на следващите етапи по закони, по които – моля Ви се – РИОСВ не е компетентен орган – ЗОЗЗ, ЗУТ, ЗУЧК. РИОСВ нямат пряка компетентност по прилагането на тези закони. В този смисъл РИОСВ – Бургас, няма преки задължения по прилагане на чл. 17 от ЗУЧК. Аз Ви го казвам, но вътрешно не съм убеден, че съм съгласен с това.
Благодаря Ви, господин Министър.
Мина ми времето.
При цялото ми уважение към Вас, но доста надвишихте времето за отговор.
Извинявайте много.
Няма нищо, все пак проявявам разбиране, че темата е обхватна. Заповядайте.
Благодаря, госпожо Председател. Благодаря на господин министъра за изчерпателния отговор и наистина за доста приятелския подход към отговорите на моите въпроси. Виждам, че той ме е разбрал прекрасно. Но аз искам да обърна внимание на широката общественост, че ние станахме свидетели отново – поне в четири изречения аз чух как се поставя за пореден път знак за равенство между Териториален устройствен план и Общ устройствен план, за които в мотивите в Решение № 9 от 2013 г. на Конституционния съд е описано, че това не е правилно. Също така имаме вече и решение от 1 април на Върховната административна прокуратура, която отменя всички решения на апелативна и окръжна прокуратура в Бургас, с които те отново бяха поставили знак за равенство между ТУП и ОУП, с което вече по категоричен начин става ясно, че чл. 17 от ЗУЧК е бил нарушаван в условия на рецидив. Тук аз искам да отправя един риторичен въпрос: какво правим ние с чл. 17 от ЗУЧК, при положение че общините и МОСВ си прехвърлят проблема като пинг-понг от едните на другите? Общината казва: ами на експертен съвет се взе решение, че след като има ТУП, значи няма нужда да има ОУП. РИОСВ пък казва: ами ние не сме компетентен орган по ЗУЧК, но пък не се произнасяме по допустимостта и по законосъобразността на решението. Така си се застроява Черноморското крайбрежие, без никакви съобразявания със Закона за устройството на Черноморското крайбрежие. И това докога ще продължи? Аз като народен представител си задавам въпроса: кой трябва да спазва чл. 17 от Закона за устройството на Черноморското крайбрежие, при положение че държавните органи не го спазват? Вие сам потвърдихте, че наистина не се спазва този закон. Последно, правя препратка към отговорността на служителите в РИОСВ – Бургас. Казвам само, че прокуратурата в момента изследва законосъобразността на издаденото решение както на Алепу, така и на издадените актове за одобряване на инвестиционни намерения в разрез с чл. 17, но Прокуратурата не търси отговорност от служителите, които са я издавали, и съдът няма да излезе с такова решение. Въпросът ми е, на който, ако желаете, ще отговорите: редно ли е служители, за които има данни, че системно са нарушавали както за Алепу, така и чл. 17 от ЗУЧК, да продължават да стоят на тези постове, при положение че нарушенията са очевидни? Благодаря Ви много.
Много благодаря за уточняващия въпрос. За да не обръщаме парламентарната трибуна в дискусия, Ви каня във вторник да дойдете в нашето министерство, да Ви събера с тези служители, които са написали този отговор, с юристите, които са компетентни по ЗУТ и ЗУЧК, директно в очите двамата заедно ще им зададем тези въпроси и ще потърсим тези отговори. Ако това го приемате… Защото, как да кажа, аз вътрешно съм изцяло на Ваша страна, но Вие какво ме карате да направя, когато Ви прочетох накрая извадки от изводите на вътрешния одит? Благодаря за вниманието.
Благодаря, господин Министър. Ще изразите ли отношение към отговора на министъра? Благодаря Ви. Преминаваме към следващия въпрос от народния представител Минчо Христов Куминев относно актуалното състояние на загубите на вода в Република България и възможните начини за тяхното ограничаване. Заповядайте, господин Христов.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми колеги, господин Министър! Въпросът ми е не толкова за цифрите, макар че ще ги чуваме тук, въпросът е: какво е отношението на загубите на водните дружества към цената на водата, а то е изключително пряко? Колкото повече вода прахосват водните дружества, толкова повече плащат българските граждани. Около 60% средно са загубите на вода в България. Оказва се, господин Министър, че някъде стигат и до 75% – в Перник беше така, на други места са и повече, тоест българските граждани, ако плащат 20% като цена реално доставена вода, 80% от техните сметки отиват, грубо го казвам, за заплащане на водните дружества. Няма да коментирам тук криминалната концесия на „Софийска вода“. Аз съм говорил много по тази тема. Концесионерът например беше поел ангажимент в началото на концесията да ограничи загубите на 32%, сега в момента са около 50% загуби тук в София. Големият проблем е, пак казвам, че водните дружества имат интерес водата да изтича в канализацията – колкото повече, толкова по-добре за тях. Ето това е парадоксът на този проблем. Според мен лично този грабеж трябва да спре. Лично аз съм внесъл закон от името на непартийните кандидати. Загубите на вода, които се включват в сметките на хората, да не бъдат по-високи от 25%. Законът е внесен в Народното събрание и искрено се надявам ръководството на Народното събрание да го придвижи в комисиите и ако може, следващата седмица да го гледат, за да може да се гласува.
Господин Христов, времето!
Това реално ще ограничи сметките на хората поне с 30, 40 или 50% на някои места. Ето, колеги, нещо конкретно. Какво е Вашето мнение, господин Министър? Какво мислите, че трябва да се направи от страна на Министерството, пак казвам, за намаляване на цената, която плащаме всички ние на тези дружества?
Благодаря Ви, господин Христов. Заповядайте, господин Министър.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Христов, първоначално, когато ми дадоха Вашия въпрос, мислех да го върна. Можех да го върна формално, че не е от компетентността на Министерството на околната среда и водите, защото така наречените загуби са свързани със загубите на вода в хидротехническите системи и водоснабдителните съоръжения и те не касаят пряко Закона за водите и министъра на околната среда и водите. Но след това си казах, че ще е цинично, ако го направя, защото нали ние отговаряме за природния ресурс и ако, да речем, около 1 млрд. куб. м. предоставяме на ВиК-ата в комплексните и значими язовири и ако от тези 1 млрд. куб. метра само 400 милиона стигат до потребителите, това не е ли направо бих казал ужасяващо? В дискусията за отпадъците се спомена кръговата икономика, зелената икономика. Но кръговата икономика също изисква да не използваш ресурс и да го разхищаваш, защото колкото повече взимаш, толкова повече замърсяваш. Важното е да има икономично ползване. В това отношение чух, че сте внесъл закон и ми се струва да не сте го плагиатствал от закона от 2000 г., където първоначално беше дадено на ВиК-ата 10-годишен период да си приведат загубите до 25% и беше написано, че всички загуби над 25% са за сметка на оператора. Това нещо обаче ВиК лобито не знам кои години го отмени. Никаква регулировка не остана по този въпрос. Но не само загубите във ВиК са големи. Загубите в „Напоителни системи“ са още по-големи, защото обикновено, за да транспортираш една вода от язовира до напоителните полета, изисква магистрален напоителен канал. Ако си спомняте, в далечното минало те бяха облицовани – спомняте ли си – така с цимент, водонепропускливи и колкото вода тръгне от язовира, толкова стига до напоителните полета, а сега се губи около 10 до 20 пъти вода по тях. Понеже тези количества са много повече, това също е абсолютно недопустимо. Иначе независимо че не ми е от компетентността, но съвестта ме кара да Ви спомена, че по статистиката на Националния статистически институт, колкото и да не я приемате, от 2016-а до 2019 г., независимо от увеличението на цените на водните услуги загубите ВиК-ата имат тенденция към увеличаване. Там е много интересно друго – че в цената на водата влизат всичките 1 млрд. куб. метра като такса водовземане, което се плаща в ПУДООС от потребителите. Върху тази сума в цената на водата се начислява и ДДС. Това ДДС и разликата в цените на водите и така наречените фактически загуби представляват една неясна за мен финансова машинация, в която, мога смело да кажа, участва и Комисията за енергийно и водно регулиране. Защото не е възможно Оперативната програма по околна среда досега да е давала около 4,5 милиарда за канализация, пречиствателни станции, за водопроводи и да няма никакъв реален ефект върху намаляване на загубите! Неслучайно тази година аз като председател на Управителния съвет на ПУДООС промених критериите, при които той финансира водоснабдителни обекти, и те са много прости. Идва тук общината, кандидатства и казва: „От 70% с тези пари, които ни давате, ги свалям на 20%.“ Нещо подобно трябва да се направи. Но, за съжаление, това в момента е тъжен факт. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. Господин Христов.
Наистина е тъжен факт, господин Министър. Но най-тъжното от всичко е, че българските граждани надплащат в своите сметки за вода огромни суми на ВиК-ата. Още по-тъжното е, че ВиК операторите имат интерес загубите да бъдат по-големи, за да получават повече пари. Ето закона [[показва го]]– Вие ме питахте плагиатствал ли съм го, или не съм. Законът, мисля, че беше внесен през 2006 г., когато бях депутат тук, в това Събрание. [[Реплика на служебния министър Асен Личев.]]Не, не, няма проблем! Аз мисля, че всеки един от нас, колеги, който вземе полезен закон, преписал полезен закон и го е внесъл, прави услуга на всички наши избиратели. Така че аз не се обиждам от това. Ето закона, ето мотивите! Към настоящия момент Законът за регулиране на водоснабдителните и канализационните услуги позволява в цената на водната услуга да се калкулират загубите на вода. Това става изцяло за сметка на потребителите. По същество законът не води до опазването и пестеливото използване на водните ресурси, а стимулира тяхното разхищение от страна на водоснабдителните дружества. Механизмът на ценообразуване позволява отчетените загуби да се калкулират като приход за водоснабдителните дружества. Затова тези дружества са заинтересовани да отчитат загуби, а не да предприемат реални действия за намаляването им. Красноречив пример е случаят със „Софийска вода“, където загубите са около 50%, а на много други места са и повече. Настоящата поправка на закона отговаря на чл. 19, ал. 2 от Конституцията, който повелява законът да защитава интересът на потребителите. Водоснабдителните дружества са естествени монополисти и спрямо тях потребителят е поставен изцяло в зависимо положение. Предложената поправка осигурява реалната защита на потребителите и ще прекрати присвояването на огромни средства от страна на водоснабдителните дружества. Кратко и ясно, колеги! Затова Ви поздравявам, между другото, господин Министър, за откровеността, за това, което чухме преди малко. Но аз се обръщам към ръководството на Народното събрание: колеги, това е един закон, който ще спести стотици милиони лева на нашите избиратели.
Господин Христов, времето!
Придвижете го възможно най-бързо, за да може да се гласува от този парламент, ако евентуално отидем на предсрочни избори. Защото, колеги, е добре да оставим нещо полезно, което е направил този парламент.
Благодаря Ви, господин Христов. Дуплика ще ползвате ли, господин Министър? Не. И преминаваме към последния въпрос към министър Личев от народния представител Зорница Стратиева относно осигуряване на защита на видовете по чл. 12 от Директива 92/43/ЕИО за природните местообитания. Заповядайте за развиване на въпроса.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Личев, преди да отправя въпроса си, бих искала да изкажа сърдечни благодарности от мен и от гражданското общество за писмото, което отменихте на Вашата предшественичка Искра Михайлова, с което се допускаше огромно строителство на територията на Синеморец и на община Царево, в частност местността „Поляните“. Това строителство, както е известно там, се случва без Общ устройствен план, а с това писмо чрез малки подробни устройствени планчета се допускаше много агресивно застрояване. В продължение бих искала да отправя моя въпрос. Той се свързва с местността „Поляните“, която се намира в землището на село Синеморец на територията на община Царево. Знаем, че това населено място се намира в границите на Природен парк Странджа – най-големият природен парк в България, и територията на две защитени зони от Европейската екологична мрежа „Натура 2000“, които са с името „Странджа“. Там установяваме и чрез медийни публикации се информираме, че в резултат на застрояването и проблемите, които се случват на тази територия, има различни екологични проблеми. Мястото „Поляните“ е екологично и там се срещат местообитания на растителни, животински и гъбни видове от Приложение № 2а и Приложение № 3 на Закона за биологичното разнообразие, а лично там съм срещала и костенурки, които се срещат в този район. Бих искала да ме информирате как РИОСВ – Бургас, и Министерството на околната среда и водите са прилагали системата за строга защита на видовете по чл. 12 от Директивата за местообитанията и по Глава трета на Закона за биологичното разнообразие, след като е допуснато унищожаване, благодарение на това писмо, на техните места за размножаване и местата им за хибернация? Благодаря.
Благодаря Ви. Заповядайте, господин Министър.
Госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Стратиева, аз ще Ви прочета един сух кратък отговор и за него съм сигурен, че няма да Ви задоволи. Първо искам да кажа лично мнение за заповедите за защитени територии и плановете за управление за защитени територии. Заповедите са по-сухи, Вие ги знаете. Там има ограничения, които пряко могат да се контролират, и нарушенията са очевадни. Плановете за управление имат разширен списък от ограничения, обаче почти липсва и е никакъв регламентиран контрол. Навсякъде на всеки план за управление пише, че накрая на годината трябва да се даде оценка на ефективността на мерките за запазване на местообитанията. Аз да Ви кажа честно, от 16-те плана за управление или 17, които е утвърдил, само за един не видях никъде да има ежегоден отчет на ефективността на мерките, ерго някакъв контрол. Така че това може би трябва да се оправи, най-вече в устройствените правилници и инструкциите, за което аз съм длъжник. Сега Ви чета сухия отговор, който сто на сто ще Ви развали уикенда. Територията, предмет на зададения въпрос, попада в границата на две защитени зони чрез Закона за биологичното разнообразие от Екологична мрежа „Натура 2000“ за опазване на дивите птици и защитена зона „Странджа“ за опазване на природни местообитания на дивата флора и фауна. Разпоредбите на чл. 6, ал. 3 от Директивата на Европейския съюз са транспонирани в националното законодателство в разпоредбите на чл. 31 и чл. 32 от Закона за биологичното разнообразие и приетата на основание чл. 31а от Закона Наредба за условията и реда за извършване на оценка за съвместимостта на плановете, програмите, проектите и инвестиционните предложения с предмет и целите на опазване на защитените зони. Както виждате, абзацът, който прочетох, няма нищо общо с питането. Ще се надявам после накрая… Придържайки се стриктно към изискванията на Директивата за местообитанията и съобразявайки насоките за нейното прилагане, давани от Европейската комисия, са предприети многобройни мерки за съхраняване на териториите от „Натура 2000“. С оглед стриктното прилагане на процедурите по чл. 6, ал. 3 от Директивата инвестиционните предложения се подлагат на оценка на съвместимост и за голяма част от тях се изисква доклад по ОВОС върху засегнатите защитени зони, който включва оценка за вида и степента на отрицателно въздействие на инвестиционното предложение върху природните местообитания, местообитанията на видовете и върху видовете – предмет на опазване на съответната защитена зона. Освен това се налагат множество забрани и ограничения както на ниво защитена зона, така и на регионалните на национално ниво с оглед допълнителната защита на видовете и техните местообитания. И последното изречение е конкретен отговор на Вашия въпрос, според което забраните и ограниченията на дейности в заповедите за обявяване на защитените зони, по своята същност представляват административни мерки по смисъла на посочените във въпроса разпоредби на Закона за биологичното разнообразие. Благодаря за вниманието.
Благодаря Ви, министър Личев. Заповядайте, госпожо Стратиева, за реплика.
Благодаря, господин Личев, за отговора. От него разбирам, че ми отговаряте по погрешен член на Директивата за местообитанията. Моят въпрос беше свързан с чл. 12, а не с чл. 6. За голямо съжаление, за голяма част от инвестиционните намерения моите наблюдения показват, че докладите за ОВОС-ите, които Вие цитирахте, от една страна, липсват такива доклади, от друга страна, се позовават на данни, които са остарели от картирането, направено през 2012 г. Благодаря.
Благодаря и аз. С това приключиха въпросите към министър Личев. Да му благодарим за дългия прекаран ден сред нас. Въпросът на народния представител Александър Николов към Янаки Стоилов – служебен министър на правосъдието, е отложен по желание на народния представител Александър Николов. Преминаваме към въпросите към министър Христо Бозуков – служебен министър на земеделието, храните и горите. Въпрос от народния представител Мая Божидарова Манолова и Галина Иванова Таваличка-Георгиева относно оборудването и подготовката на служителите в борбата с горските пожари. Заповядайте.
Благодаря. Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! От началото на месец август на територията на страната ни се разразиха стотици мащабни горски пожари, включително в Пловдив, Пазарджик, Кюстендил, Благоевград, Петрич и още много други – над 2200 пожара за последния месец. Цяла България в един момент беше засегната от огнената стихия. Ние, от парламентарната група на „Изправи се БГ! Ние идваме!“, посетихме там, където ситуацията беше най-тежка. Ние се срещнахме с хора, със служители в село Долно село – град Кюстендил, където отидох аз, в Благоевград, където посети госпожа Манолова, в село Югово. В Югозападна България най-тежко беше положението именно в областите Кюстендил и Благоевград, където денонощно работеха екипите на дирекция „Пожарна и аварийна безопасност“, горски служители и доброволци, с които обсъдихме ситуацията, проблемите и техните решения. Благодарение на техните общи усилия пожарите бяха локализирани и овладени, което продължават да правят и сега, но предстои още много работа за справяне с последствията от нанесените щети. Има обаче едни последствия, които, за съжаление, не могат да бъдат поправени, а именно загубените животи на двама горски служители в община Сандански. Това е цената, която те и техните семейства трябваше да заплатят, защото са участвали активно в битката срещу огъня. Изказваме им искрените си съболезнования! Именно разразилите се стотици пожари и смъртта на двамата горски служители поставиха с особена острота въпроса за подготовката и екипировката на служителите и доброволците, ангажирани в борбата с горските пожари. От „Изправи се БГ!“ бяхме сигнализирани по време на съответните срещи с пострадали и служители, че оборудването на горските служители, ангажирани пряко в борбата с пожарите по 24 часа дневно, към началото на месец август се е състояло единствено с лопата и тупалка за гасене на пожарите и е липсвала елементарна защитна екипировка – кислородни маски и огнеупорно облекло. За съжаление, според статистиката само допреди два дни ситуацията в страната ни все още беше сериозна – над 100 пожара в денонощие, така че смятам, че въпросът е все още актуален. Във връзка с тази информация, моля да отговорите: какво е оборудването и защитната екипировка, които се предоставят на служителите и доброволците, борещи се с горските пожари; през какви обучения, подготовка и регулярни тренировки преминават те, за да се подготвят за борбата с пожарите; какви мерки сте предприели Вие за решаване на тези проблеми? Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Георгиева. Министър Бозуков, заповядайте. Имате три минути за отговор.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Манолова, уважаема госпожо Таваличка, използвам случая да поднеса моите съболезнования за пореден път на пострадалите при пожара на двамата загинали и пострадали! Конкретно в отговор на Вашия въпрос. Всички териториални поделения на държавните предприятия по Закона за горите имат изградени и оборудвани противопожарни депа съгласно изискванията на Наредба № 8 от 2012 г. за условията и реда за защита на горските територии от пожари, като общият им брой е 470. Отделно във всяка от 16-те регионални дирекции по горите също е окомплектовано по едно противопожарно депо, с което общият брой на противопожарните депа става 486. Всяко противопожарно депо е снабдено с гръбни пръскачки, моторни триони, моторни помпи, оборудване със шлангове и струйници, съдове за вода, лопати, брадви, кирки, тупалки, мотики, гребла и други. В държавните горски и ловни стопанства и регионалните дирекции по горите са обособени общо 339 специализирани групи от служители и работници, които участват при гасенето на пожари в горските територии, включващи 2774 служители и работници. Директорите на териториалните поделения и на регионалните дирекции по горите съгласно нормативните изисквания, осигуряват на служителите и работниците от специализираните групи за действия при гасенето на пожари в горските територии лични предпазни средства и защитни облекла. За целта са осигурени 1682 лични предпазни средства и защитни облекла, които включват: каска, очила, защитна връхна дреха и панталон от трудногорими естествени материали, защитни обувки и ръкавици. Предприети са действия за осигуряване на служителите и работниците на държавните предприятия и териториалните им поделения, които участват в гасенето на горските пожари, на защитни облекла и лични предпазни средства, като се търсят възможности за обезпечаване на специализираните групи за действия при гасенето на пожари със защитни облекла и лични предпазни средства в пълна степен. Фондация „Гората.бг“ е предложила да дари общо 650 полулицеви дихателни маски за многократна употреба на обща стойност 16 хил. 250 лв. и 650 огнезащитни ръкавици на обща стойност 2 хил. 665 лв. – съответно по 120 броя за трите южни държавни предприятия и техните териториални поделения, по 80 броя за трите северни държавни предприятия и по 50 броя за структурите на Изпълнителната агенция по горите. Териториалните поделения на държавните предприятия разполагат със следната техника за предотвратяване на гасене на пожари: 124 специализирани системи за гасене на горски пожари, като оборудвани при необходимост към наличните автомобили с висока проходимост; 42 комбинирани багери товарачи – тежка механизирана техника; 8 булдозера; 24 камиона самосвал, 8 броя друга специализирана горска техника – багери, трактори и други; един дрон за облитане на горски територии и ранно сигнализиране на пожари. Инвестираните средства от държавните горски предприятия, включително и от специализирания фонд „Инвестиции в горите“ само за периода 2018 г. до 2021 г. са в размер на 2 млн. лв., от които 1 милион 700 хиляди за закупуване на специализирани автомобили за гасене на пожари и 300 хиляди за оборудване и закупуване на лични предпазни средства. В горските територии на страната са изградени и 17 автоматизирани коли за наблюдение и откриване на пожари, като в момента се изграждат още 13 такива съоръжения в областите Благоевград, Бургас, Сливен и в град Берковица с финансиране по Мярка 8.3: Предотвратяване на щети по горите от горски пожари, природни бедствия и катастрофични събития на Програмата за развитие на селските райони в периода 2014 – 2020 г. Доброволните формирования за гасене на пожари в горските територии са организирани от съответните общини и нямаме информация за техния състав, оборудване и екипировка, с която разполагат. Ежегодно преди обявяване на пожарния сезон се извършват обучения и практически проигравания на Плана за действие при сигнал за пожар в горите от представители на съответните районни служби „Пожарна безопасност и защита на населението“. По време на обученията се обръща особено внимание за начините и методите за гасене на горски пожари с използване на специализираните системи за гасене. Всички тези теоретични и практически занятия са протоколирани в оперативните планове по защита на горските територии от пожари. Предвид повишената опасност от пожари в горските територии тази година във всички стопанства на държавните предприятия е проведен извънреден инструктаж на служители, работници и членове на гасачески групи, като за обучението са поканени представители на районните служби „Пожарна безопасност и защита на населението“. Тренировъчните занятия са проведени успоредно с периодичните инструктажи, като също основните теми са: боравене с противопожарния инвентар, основни действия при експлоатация на противопожарния автомобил, зареждане, развиване и завиване на шлангове, работа с бензиномоторната помпа, предприемане на действия при възникване на пожар, осигуряване на лична безопасност. През предходната седмица от страна на Министерството на земеделието, храните и горите са предприети действия за провеждане на допълнително обучение на горски служител, участващи в действия при гасене на горски пожари. Важно е да се отбележи, че при възникване на всеки горски пожар органите на Главна дирекция „Пожарна безопасност и защита на населението“ поемат ръководството на пожарогасителните действия след пристигане на място на пожара, а всички участници в гасенето, в това число и горските служители, са длъжни да изпълняват разпорежданията им, тоест те изпълняват спомагателни действия при борбата с пожарите. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. Ще използвате ли правото за реплика? Заповядайте, госпожо Манолова.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! За съжаление, през месец август в България горяха 3803 пожара, от които 2127 горски пожари – това е по данни до онзи ден. С колегите от парламентарната група на „Изправи се БГ! Ние идваме!“ бяхме в някои от критичните точки и се срещнахме и с огнеборци, със служители на „Гражданска защита и пожарна безопасност“, с горски служители – десетки и стотици бяха ангажирани в гасенето на пожарите, с доброволци – десетки и стотици млади хора доброволно бяха отишли да се борят със стихията, с местни власти – основно с кметове на населени места. Искам от тази трибуна да им кажа едно огромно благодаря за проявената самоотверженост и отговорност – и на доброволците, и на горските служители, и на местните власти, и, разбира се, на огнеборците, които успяха да се преборят със стихиите. Аз поднасям за пореден път моите съболезнования за двете жертви от Петрич и от Кресна именно на горски служители. Пред нас бяха поставени проблеми именно от горските служители, които твърдят, че през последните години на практика са оставени да се справят с пожарите без екипировка, без огнеупорно защитно облекло, без кислородни маски, без средства за гасене на пожари, без надлежно преминато обучение и Ви благодаря за това, че Вие през последните седмици сте предприели необходимите действия това да се промени. Но ние, от парламентарната група, ще предложим и законодателни промени – категорията труд на горските служители, които се борят с пожари, и тези, които изпълняват полицейски функции, борейки се срещу бракониерите и срещу незаконната сеч, да имат специален статут, да имат специална категория – по-висока категория труд, да бъдат съответно съоръжени по необходимия начин за изпълнение на тези допълнителни функции, а не да ги оставим с голи ръце, без средства, без подготовка да се борят и с престъпниците в горските масиви, и с горските стихии. За целта те би следвало да получават и съответно възнаграждение, защото рискуват живота си, поставят под риск семействата си. Ние ще направим съответните законодателни промени, ще предложим и между първо и второ четене промени в актуализацията на държавния бюджет, така че да получите повече средства, включително и специално за горските служители, които се борят с пожарите. Дано сме приключили черната серия от месец август, но подкрепа за хората, които са на първа линия, задължително трябва да има.
Благодаря Ви. Господин Министър, имате право на дуплика.
Уважаема госпожо Председател, уважаема госпожо Манолова, уважаема госпожо Таваличка! Благодаря Ви за намеренията за законодателни промени. Те ще бъдат много полезни за горските служители. Благодаря и от тяхно име. Искам само да Ви, информирам, че от 24 август в горските територии на страната са регистрирани общо 266 пожара, като след средата на месец юли техният брой рязко е увеличен вследствие на настъпилото в страната трайно засушаване и необичайно високи екстрени летни температури, отреждайки месеца сред най-горещите от началото на водената статистика. Горските пожари са засегнали над 21 020 декара, като над 3230 декара от тях са опожарени от върхови пожари. Спрямо същия период на предходната година броят на регистрираните пожари намалява с 25%, а спрямо най-кризисната година, при която има 1400 пожара върху 370 хиляди декара горски територии, се отчита петкратно намаление, което, разбира се, не е за успокояване. Съществуват обаче неоспорими доказателства, че над 80% от всички горски пожари в България през последните 30 години са резултат от човешка дейност, тоест опожаряването на стърнища, пасища е причина за 34% от възникналите пожари. Средногодишно не повече от 2,5% от пожарите в горските територии са възникнали по естествен път от мълнии. Сред причините за възникване в последните години най-голям е процентът на пожарите поради небрежност. В тази връзка с моя заповед от 5 август 2021 г. беше въведена и забрана за косене на тревата – машинно почистване, включително и почистването на храстите до 20 август 2021 г., за всички земеделски стопани при поддържане на постоянно затревените площи и обработваемите земи. Предстои вземането на решение за подобряване на капацитета в нашата страна за гасенето на горски пожари от въздуха. Създаването на специализирано авиационно звено, което да подпомага дейностите по спасяването и гасенето на сложни пожари в горските територии е от приоритетно значение, с оглед осигуряването на сигурността на гражданите и техните имоти. Благодаря.
Благодаря, господин Министър. Пристъпваме към следващия въпрос на Мая Манолова относно възлагането на дезинфекцията на превозни средства на границата с Турция и контрола на качеството на плодове и зеленчуци на Граничния контролно-пропускателен пункт „Капитан Андреево“ на частни фирми. Това се очертава да е последният въпрос за днес, тъй като времето на заседанието ще изтече.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! В гражданската платформа „Изправи се БГ!“ получихме множество сигнали от граждани и от транспортни фирми за това, че дейности, които са ангажимент на българската държава, са преотстъпени на частни фирми на граничната територия – Гранично контролно-пропускателните пунктове с Турция „Капитан Андреево“ и „Лесово“. На практика държавата е абдикирала от своите функции както по отношение на дезинфекцията на влизащи превозни средства, така и по отношение на фитосанитарния контрол. Наистина заедно с екипа на „Изправи се БГ!“ бяхме на място и се уверихме, че така нареченият златен гьол се стопанисва от частна фирма, че таксите, които се събират, са по 20 лв. на ТИР, по пет лева на автомобил. Една проста сметка предвид трафика през годината показва, че преминаващите около 1400 ТИР-а и хиляди автомобили генерират приходи на частната фирма в размер на 10 – 15 млн. лв. годишно. В началото на месец юни Националната агенция по приходите направи проверка на фирмата, която стопанисва златния гьол, и бяха установени 32 млн. лв. касови наличности. 32 млн. лв. пари кеш, които според документацията на въпросната частна фирма се съхраняват в дружеството! Бяха съставени 10 акта. Беше направена данъчна ревизия. Не сме информирани и питаме министъра на финансите какви са последващите действия от страна на Националната агенция по приходите. По отношение на лабораторията за контрол на качеството на плодовете и зеленчуците, които влизат в България от трети страни, се оказва, че това са около 450 – 500 камиона дневно. По директива 10% от тях би следвало да се проверяват, но се проверяват много повече, като цената е 350 лв. без ДДС за лабораторно изследване. Представете си плюс 500 лв. за разтоварване – както ни обяви служителка на самата лаборатория, или от тази дейност фирмата генерира около между 15 и 20 млн. лв. приходи.
Госпожо Манолова, времето Ви, изтече.
Моят въпрос към Вас е: уважаеми господин Министър, дали считате, че възлагането на частни фирми на дезинфекцията на влизащи моторни превозни средства в България отговаря на публичния интерес? Дали контролът на качеството, фитосанитарният контрол за внасяните плодове и зеленчуци би следвало също да е дейност, която да е преотстъпена на частни фирми? Дали по този начин българската държава в лицето и на Министерството на земеделието не се лишава от сериозни приходи? Дали предвид преотстъпването на цели територии от Граничния контролно-пропускателен пункт не става дума и за риск за националната сигурност?
Благодаря Ви, госпожо Манолова. Заповядайте, господин Министър.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Манолова, задължение на Република България като страна – членка и външна граница на Европейския съюз, е да извършва профилактична дезинфекция на влизащите в страната превозни средства. Извършването на профилактичната дезинфекция и мярката за биосигурност е с цел предотвратяване на трансграничното пренасяне на заразни заболявания по животните и хората и е от изключителна важност както за страната ни, така и за Европейския съюз. През 2013 г. е избрана фирма изпълнител, която да извършва профилактична дезинфекция на Гранично контролно-пропусквателен пункт „Капитан Андреево“ чрез публикуване на обява за събиране на оферти за извършване на дейността. От постъпили четири оферти е избрана фирмата, предложила най-добро инвестиционно предложения. С избрания изпълнител е сключен 5-годишен договор – до 2018 г., който в последствие е продължен с анекс до 12 март 2023 г., за възлагане на извършване на профилактична дезинфекция на влизащите в страната превозни средства. Съгласно сключения договор фирмата изпълнител извършава дейността за своя сметка, като осигурява персонал, материално-техническа база, съоръжения и одобрени дезинфектанти. За своя сметка е изградила системата за видеонаблюдение на влизащите в страната превозни средства, до която имат достъп за контрол органите на БАБХ. За извършената дезинфекция се събират държавни такси съгласно Тарифата за таксите, приета с Постановление № 375 на Министерския съвет от 2011 г. Събраните държавни такси се внасят в държавния бюджет. Относно въпроса за пропуснати ползи на държавата искам да Ви уведомя, че със сключения договор фактически държавата събира само приходи, без да разходва бюджетни средства. За периода от 13 март 2013 г. до 30 април 2021 г. в държавния бюджет са постъпили официално 28 млн. евро и около 18 млн. лв., без да са разходвани бюджетни средства. Това поне е официалната информация за отчетените средства. Относно съставените актове на фирмата изпълнител от НАП Ви обръщам внимание, че Министерството на земеделието, храните и горите и БАБХ не са страна по извършената проверка. Не е постъпвала информация от НАП за направените констатации. Дезинфекцията на влизащите в страната превозни средства трябва да се извършва при спазване на ветеринарно-медицинските изисквания. Друг въпрос е вече, че там има някои нарушения, за които са дадени предписания на фирмата и които трябва да изпълни, и това ще се проверява. Утвърдена е схема от изпълнителния директор на БАБХ, в която са посочени начинът на извършването на дейността и изискванията към използваните препарати за дезинфекция. Българската агенция по безопасност на храните осъществява контрол за спазването на тази схема при извършването на дезинфекцията съгласно чл. 7, ал. 1, т. 10 от Закона за ветеринарно-медицинската дейност. В структурата на БАБХ и към настоящия момент няма звено с вменени задължения да извършва дезинфекция. Не е включени и щат за персонал, който да извършва такава. Също така в бюджета на БАБХ през тази година не са предвиждани средства за извършването на дезинфекция. Направени са разчети по мое искане за персонала и финансовите средства, които са необходими за евентуално поемане на дейността от БАБХ на тази дейност, които възлизат на около 2 млн. 649 хил. 804 лв. годишен размер, и повишаване на персонала с около 54 човека на БАХБ.
Господин Министър, времето. Ще имате възможност да довършете нещо в рамките на дупликата. Госпожо Манолова, ще ползвате ли реплика?
Уважаема госпожо Председател! Уважаеми господин Министър, правилно ли Ви, разбирам, че според Вас, държавата реализира икономии, предоставяйки фитосанитарния контрол и дезинфекцията на влизащи в България пътни превозни средства на частна фирма? Даже официалните числа показват, че само за първата година фирмата е декларирала печалба от 1 млн. 300 хил. лв., а за пет години – става дума за златния гьол, печалбата е 27 млн. лв. Сега можете да смятате, при положение че 850 лв. е таксата за лаборатория и за разтоварване на ТИР, от който ще се вземат съответните проби, всъщност разтоварва се само количеството, което ще се проверява. В крайна сметка става дума за приходи в рамките на около 20 млн. лв. годишно, като се има предвид, че същата фирма разполага и с място за почивка на животни, и там се събират по 600 евро от камион с животни. Става дума за едни огромни печалби. Всъщност и самият факт, че НАП установи 32 млн. лв. кеш в тази фирма, а също и фактът, че част от касовите апарати изобщо не са свързани с НАП, показва за какъв поток от пари става дума. Тук проблемът не е само в това какво губи държавата. Само отбелязвам, че ние бяхме на място и теренът, и сградите за лабораторията са собственост на Българската агенция за безопасност на храните. Същата има достатъчно лаборатории, за да може да извършва тази дейност. Няма да припомням, че данни за първия избор на частна фирма, което се е случило, забележете, в последния ден от първия кабинет на Бойко Борисов, няма никаква публична информация на сайта на Агенцията. Припомням Ви, че последният договор е сключен от госпожа Десислава Танева преди три години с въпросната частна фирма. Тук става дума и за нещо друго – става дума за националната ни сигурност. Става дума за външната граница на Европейския съюз, става дума за преотстъпването на български територии на частни фирми, които се разпореждат в тях, изпълнявайки публични функции – ангажименти на държавата, добавяйки си всевъзможни такси. Питам: къде е регламентирана тази такса от 500 лв. за разтоварване на касетката с плодове, която ще бъде проверявана? Няма да коментирам и това, че държавата не е положила усилия да създаде публичен паркинг, така че да има нормални условия за превозвачите и за шофьорите на ТИР-ове. Наистина е налице абдикация на българската държава от нейните функции.
Госпожо Манолова, времето Ви.
Преотстъпване на части от контролно-пропускателните пунктове, от граница на България на частни субекти. Това е и заплаха за националната сигурност. Много се надявам да си преосмислите позицията.
Благодаря Ви. Господин Министър, имате две минути за дуплика.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Манолова, моите виждания по въпроса абсолютно съвпадат с Вашите. Въпросът е, че Ви предоставям официална информация, а ако тръгнем да говорим така по-конкретно по въпроса, това ще ни отнеме много време – затова съм постъпил по този начин. Искам само да Ви, уведомя, че лабораторията, която е ситуирана на Гранично-контролния пропускателен пункт „Капитан Андреево“ е определена за официална лаборатория в съответствие с изискванията на Закона за храните и европейското законодателство. Същата е била в обхват на официален одит на Европейската комисия. Върху дейността на лабораторията се извършва държавен контрол чрез регулярни вътрешни одити от страна на Националната референтна лаборатория. Към момента няма държавна лаборатория, отговаряща на изискванията, която да е акредитирана и с капацитет за извършване на такъв обем рутинни изпитвания за пестициди за целта на официалния контрол. В структурата на БАБХ съществува единствено Централната лаборатория за химични изпитвания, контрол и анализ на остатъци от пестициди, която се намира в град София. Същата е определена за Национална референтна лаборатория съгласно регламент на Европейския съюз, обаче съгласно изискванията на регламента тя одитира и координира дейността на официалните лаборатории, извършващи изпитвания и потвърждава резултатите. Тя обаче е на доста отдалечено разстояние от пункта и отнема доста дълъг период, докато пробите дойдат тук, направят се изследванията и се върнат. Държавният интерес, както и този на Европейския съюз по отношение на безопасността на храните, се гарантира чрез осъществяването на бърз и ефективен контрол на внесените от трети страни храни, което е от изключителна важност за здравето на потребителите. В случая няма делегиране на дейности. Законодателството на Европейския съюз – Регламент 2017/625, изисква рутинния официален контрол да се осъществява от акредитирани лаборатории. Няма изискване тези лаборатории обаче да са държавни, а компетентните органи според Регламента е необходимо да осъществяват контрол върху тяхната дейност чрез Националната референтна лаборатория. В над 95% от държавите членки рутинните изисквания се извършват от частни официални лаборатории, а контролът върху тяхната дейност се осъществява от Националната референтна лаборатория. Държавата може сама да извършва тези изследвания след изграждане и акредитиране на държавна лаборатория, отговаряща на европейските изисквания с необходимото оборудване и персонал, и ситуирана на подходящо място, така че да няма забава при внасянето на храните и предотвратяване на компрометиране на тяхното качество.
Благодаря Ви, господин Министър. С това приключваме днешното заседание поради изчерпване на времето. Следващо заседание в сряда, 1 септември 2021 г., от 9,00 ч. [[Звъни.]]