33. Návrh poslanců Zbyňka Stanjury, Andreje Babiše, Martina Plíška, Petra Gazdíka, Pavla Bělobrádka, Romana Sklenáka a Pavla Kováčika na vydání zákona, kterým se mění zákon č. 301/1992 Sb., o Hospodářské komoře České republiky a Agrární komoře České republiky, ve znění pozdějších předpisů /sněmovní tisk 1089/ - druhé čtení Prosím, aby předložený návrh uvedl za navrhovatele poslanec Zbyněk Stanjura. Návrh jsme v prvém čtení přikázali k projednání hospodářskému výboru jako výboru garančnímu. Usnesení výboru vám bylo doručeno jako sněmovní tisk 1089/2, a proto požádám zpravodaje hospodářského výboru poslance Martina Kolovratníka, aby zaujal místo u stolku zpravodajů. Nyní už požádám zástupce navrhovatelů pana poslance Zbyňka Stanjuru, aby uvedl předložený tisk ve druhém čtení. Prosím, pane předsedo.
Děkuji za slovo, já budu velmi stručný. Ty hlavní argumenty jsem jménem skupiny předkladatelů, jménem skupiny poslanců, uvedl v prvém čtení. Já jsem se účastnil projednávání v hospodářském výboru. My jsme i reagovali na některé legislativně technické výhrady vlády. Připravil jsem pozměňující návrh, který tyto legislativně technické problémy řeší, pak se k němu přihlásím v podrobné rozpravě. Tolik úvodní slovo ve druhém čtení. Děkuji vám.
Děkuji a nyní požádám zpravodaje hospodářského výboru poslance Martina Kolovratníka, aby nás informoval o projednání ve výboru a případné pozměňovací návrhy odůvodnil. Pane zpravodaji, máte slovo.
Děkuji za slovo. Přeji dobré odpoledne a předstupuji před vás tedy jako zpravodaj a zároveň předseda hospodářského výboru. My jsme tento materiál projednávali, už je to poměrně několik týdnů zpátky, 31. května 2017. Hospodářský výbor přijal usnesení číslo 397 a mohu konstatovat, že na hospodářském výboru byla k tomuto materiálu výrazná, velmi výrazná podpora, tedy doporučení. V tomto smyslu je i formulováno usnesení hospodářského výboru, který doporučuje Poslanecké sněmovně projednat a schválit sněmovní tisk 1089 ve znění předloženého poslaneckého návrhu zákona. Tolik v tomto úvodním slově mě jako zpravodaje. Konstatuji, že jsme k tomu materiálu, k tomu sněmovnímu tisku, do této chvíle obdrželi tři pozměňovací návrhy. Z informací, které jsem zjistil, tak první z nich, poslance Zbyňka Stanjury, zároveň předkladatele, on si to asi okomentuje sám, je to spíše legislativně technická úprava, jak jsem pochopil. Ty druhé dva pozměňovací návrhy od Petra Kudely, tam jsme se dohodli, je to technický omyl, chyba, že byl zdvojen jeden materiál dvakrát, a pan poslanec už je přihlášen do rozpravy, takže sám si okomentuje obsah svého pozměňovacího návrhu. A já se tímto také hlásím do obecné rozpravy, protože jak k meritu této věci, tak i k pozměňovacímu návrhu pana poslance Kudely se chci vyjádřit a říci svoji argumentaci. Takže tolik úvodní slovo zpravodaje.
Děkuji, pane zpravodaji. Ptám se, jestli chcete využít svého přednostního práva v rozpravě. Ne. Tak v tom případě prvním přihlášeným je pan poslanec Petr Kudela. A pane poslanče, máte slovo.
Přeji vám krásné odpoledne, vážený pane předsedající, vážení členové vlády, dámy a pánové. Projednáváme poslanecký návrh na vydání zákona, kterým se mění zákon o Hospodářské komoře České republiky a Agrární komoře České republiky, ve znění pozdějších předpisů, sněmovní tisk 1089, jsme ve druhém čtení. Je to iniciativa Hospodářské a Agrární komory. Tato právní úprava zavádí do právního řádu povinnost pro stát, aby v samostatných přílohách právních předpisů vyhlašoval přehled povinností, které vyplývají pro uživatele práva, správních předpisů publikovaných ve Sbírce zákonů a mezinárodních smluv a také vyhlašovaných jiným způsobem. Typicky to jsou obecní vyhlášky. Zároveň vzniká právo pro uživatele práva, zejména pro podnikatele, aby mohl v jednom informačním systému provozovaném Hospodářskou komorou České republiky získat komplexní přehled o tom, jaké povinnosti pro něj vyplývají ze všech vyhlašovaných právních předpisů. [[(16.30 hodin)]] Podle navrhovatelů a předkladatelů tato právní úprava povede vedle výše uvedeného z dlouhodobého hlediska ke zvýšení kvality, srozumitelnosti, zpřehlednění a vzájemné provázanosti právního řádu České republiky. Nutnost publikace přehledu povinností povede k zavedení samoregulačních principů do tvorby právních předpisů, kde navrhovatel, resp. zákonodárce bude muset jednoznačně identifikovat rozsah povinností vyplývajících z příslušného právního předpisu, právní důsledky, které neplnění povinností má, a zároveň i orgán, který je oprávněn splnění povinností jménem státu vymáhat. Zavedením tohoto systému zároveň dojde k odhalení nepřesností v právním řádu a k identifikaci duplicitní právní úpravy pro konkrétní právní vztahy atd. Podle předkladatelů je jejich ambicí získat dvě výhody. Za prvé, aby všichni věděli, jaké povinnosti mají plnit, aby to bylo v samostatné příloze a bylo jasné, kdo tyto povinnosti vymáhá po státu. A druhý efekt by mohl být v tom, aby si ti, kteří novely zákonů, případně nové zákony předkládají, uvědomili, jaké všechny nové povinnosti ukládají těm, kteří je mají plnit. Dovolím si upozornit, že podle zákona 309 ze dne 11. listopadu 1999 o Sbírce zákonů a Sbírce mezinárodních smluv se v § 10 říká, že Sbírku zákonů a Sbírku mezinárodních smluv zajišťuje Ministerstvo vnitra a zajišťuje ji dálkovým způsobem. Od roku 1999 bylo přijato celkem sedm novel. Poslední je novela vedená jako zákon č. 222 ze dne 15. června 2016. Takže má-li tento nový návrh zákona přispět k identifikaci duplicitní právní úpravy, pak upozorňuji, že sám je z velké části už duplicitní, aniž by se kdekoli v důvodové zprávě či ve zprávě předkladatele o tom kdo zmiňoval. Pouze se suše ukládá provozovateli Sbírky zákonů a Sbírky mezinárodních smluv prostřednictvím rozhraní předávat Hospodářské komoře podklady pro vedení nového informačního systému. Toto se navíc děje - cituji z důvodové zprávy - nepřímou novelizací zákona č. 222/2016. Při příchodu do Sněmovny a na úvodních školeních nám právníci kladli na srdce, že nepřímé novelizace jsou slušně řečeno špatné. A víte, že dneska i velmi vysoké soudní autority říkají, že náš právní řád je natolik nepřehledný, že je těžké se v tom orientovat - to cituji jednoho z předkladatelů. Zde se ptám, co říkají vysoké soudní autority na to, že se chce tímto poslaneckým návrhem zákona zavést do právní praxe nový pojem. Vedle vlastního textu, vedle důvodové zprávy, se bude zavádět nová povinnost, a to přehled povinností podnikatelů. Zde bych mohl citovat celý nově navrhovaný § 20, kde se cituje, jak Hospodářská komora spravuje právní elektronický systém pro podnikatele, ve kterém jsou vedeny a zveřejňovány přehledy povinností a další informace vyplývající z právních předpisů České republiky a dále povinností vzniklých z nařízení Evropského parlamentu a Rady Evropy. Navrhovatel právního předpisu je povinen ve stanovené struktuře zpracovat do samostatné přílohy návrhu právního předpisu přehled povinností podnikatelů, které vyplývají z navrženého právního předpisu nebo právního předpisu, který je právním předpisem měněn nebo doplňován. - Tak dál bych mohl citovat druhý odstavec tohoto § 20. A zde se ptám: Takže Sněmovna bude schvalovat text zákona a k tomu také bude schvalovat výčtový přehled povinností podnikatelů? Nebo se tento výčet dodá dodatečně? Ptám se, co se stane, když přehled povinností podnikatelů nebude zcela v souladu s obsahem zákona. Nebude to naopak předmětem sporů a různých výkladů? Přehled povinností pro podnikatele - to si dokážu představit, že bude přijímat naše Sněmovna. Ale chybí mi zde novela jednacího řádu Poslanecké sněmovny. Dost dobře si však nedokážu představit, kdo, jak a po kom bude mámit povinnosti vzniklé z nařízení Evropského parlamentu a Rady Evropské unie. Předkladatel ve své zprávě specifikoval, kolik malé, střední a velké podniky vynakládají ročně na právní služby. Mohl bych to celé citovat. V sumě je odhad, že na správní poradenství k tomu, aby se podnikatelé zorientovali, vynakládají ročně více než 43 mld. korun. A tohle je šance, jak jim to zjednodušit, jak jim výrazně snížit tyto náklady, aby mohli ušetřené peníze investovat do mezd svých zaměstnanců, případně do technologického či jiného vybavení. Nezpochybňuji, že tento odhad nákladů v podnicích je možný. Mám zkušenosti z práce v privátních společnostech a s privátními společnostmi a vím, že se právní služby objednávají na složitější věci, které přesahují právní vědomí podnikatelů či jejich týmů. A tento přístup nezměníme sebelepším výčtem povinností. Vláda dala tomuto sněmovnímu tisku neutrální stanovisko, a to přesto, že k němu měla 19 připomínek. Připomínky byly zejména z pohledu nesouladu s Ústavou. Parlamentní institut návrh ohodnotil - navržená úprava je částečně slučitelná s právem Evropské unie. Pro mě jako laika z toho tedy vyplývá, že navržená úprava je částečně neslučitelná s právem Evropské unie a je v rozporu s Ústavou České republiky. Zástupce předkladatelů při prvním čtení vyjádřil přesvědčení, že si s tím hospodářský výbor poradí a že v dalším průběhu projednávání zohlední stanovisko vlády. Na hospodářském výboru jsem možná příkře upozornil na finanční náročnost a na to, že to je pouze cesta, jak vytáhnout ze státního rozpočtu peníze. Kolega Šrámek se ptal, proč tento systém zrovna vede Hospodářská komora a proč ne třeba jiná - Agrární či jiná komora. Zástupce předkladatelů se nad naším vystoupením pozastavil slovy, že jsme to asi nečetli. Odkazuji se tedy na text důvodové zprávy v části RIA - třetí odstavec - Agregované dopady návrhu zákona, pododstavec 3.1 Dopady na státní rozpočet a ostatní veřejné rozpočty. Předpokládá se dopad do státního rozpočtu a ostatních veřejných rozpočtů. Ve vztahu ke státnímu rozpočtu se počítá s výdaji ve výši 96 mil. korun po dobu pěti let, tj. celkem 480 mil. korun. Na úrovni územních rozpočtů se předpokládá po dobu šesti let každoroční výdaj ve výši 564 390 tis. korun. Věřím, že to je pouhý odhad, ale je dost vysoký. Část uvedených výdajů státního rozpočtu přitom může být použita na úhradu obdobných nákladů vynaložených Hospodářskou komorou České republiky, pokud vykoná příslušné odborné práce namísto ústředních orgánů státní správy. Obdobně část výdajů územních rozpočtů může být snížena, resp. přesunuta na státní rozpočet, pokud příslušné odborné práce namísto orgánů územních samosprávních celků vykoná Hospodářská komora. - Pořád cituji z důvodové zprávy. [[(16.40 hodin)]] Zároveň však každý rok dojde k úsporám ve veřejných rozpočtech u sedmi tisíc orgánů veřejné moci v celkové výši 1 260 milionů korun, a to tak, že náklady na částečný úvazek právního specialisty orgánu veřejné moci ve výši 15 tisíc korun měsíčně, tyto náklady se ušetří. 15 tisíc korun měsíčně u sedmi tisíc orgánů veřejné správy. To chci vidět. Taky chci znát, kdo to doplatí, pokud k této úspoře nedojde. Na hospodářském výboru proti pozvánce nedošlo ke stanovení harmonogramu pro předkládání pozměňovacích návrhů. Při projednávání se navíc někteří poslanci předháněli v návrzích, jak tento materiál posunout bez druhého čtení na hospodářském výboru přímo na plénum Poslanecké sněmovny. Kolega Kolovratník [[nesrozumitelné]]dovolím citovat - tak děkuji, můj příspěvek, jednoznačně budu v roli zpravodaje i poslance i člena hospodářského výboru podporovat tento návrh, to mohu předkladatelům, nebo zástupci předkladatelů avizovat a mohu slíbit, že budu potit krev za to, abychom to stihli, ten návrh se mi líbí. Budu volně citovat - také se mu líbí demoverze systému. Usnesení hospodářského výboru, jak jej citoval kolega Kolovratník, že hospodářský výbor doporučuje Poslanecké sněmovně přijat tento návrh zákona v předložené podobě, odhlasovalo 10 poslanců pro, Kudela byl proti. Abych tedy nezůstal nic dlužen práci na tomto sněmovním tisku, tak v podrobné rozpravě navrhnu pozměňovací návrh. Nemám ambici ani sílu napravit všech 19 výtek vlády. Jenom pokud by měl být návrh zákona přijat, tak navrhuji některé výtky vlády vyslyšet. K této právní normě musím říci, že Ministerstvo vnitra podle zákona 309 ze dne 11. listopadu 1999 postupuje. Sbírku zákonů a mezinárodních smluv vede, ale podle mě stylem, aby se vlk nažral a koza zůstala celá, anebo jiným přirovnáním od našich kolegů ze Slovenska, pane bože, jenom daj ľahko. Závěrem chci říci, že se mi myšlenka provázanosti právních předpisů líbí. Lituji však, že Ministerstvo vnitra tuto oblast asi dlouhodobě - slovo dlouhodobě vytučňuji a pětkrát podtrhuji - dlouhodobě zanedbává. Zpochybňuji však tuto formu a zvolený postup. Domnívám se však též, že jako privátní projekt by Hospodářská komora takovou službu svým členům klidně mohla provozovat a že na to ani nepotřebuje zákon. V podrobné rozpravě jsem se přihlásil k podání pozměňovacích návrhů. Děkuji.
Děkuji panu poslanci Petru Kudelovi. Teď máme dvě přednostní práva - pana zpravodaje a pana ministra spravedlnosti. Pan ministr spravedlnosti nyní s přednostním právem. Prosím, pane ministře, máte slovo.
Děkuji. Vážený pane předsedající, vážené poslankyně, vážení poslanci, dovolte mi připojit se k varovnému hlasu, který tady zaznívá vzhledem k tomuto návrhu. Chápu dobrý úmysl, který za ním stojí, ale je to cesta do pekel, která bývá dlážděna dobrými úmysly. A toto je přesně ten případ. Pan poslanec Kudela tu už hovořil o tom, že ten návrh vytváří duplicity. Ale on je ve své podstatě duplicitou jaksi sám o sobě. Abyste to pochopili, musím říct tři věty z teorie práva, asi tak tři. Co to je zákon? Zákon je soubor norem. Co to je norma? Norma je uložení povinnosti při splnění nějaké hypotézy, což znamená, že v zákoně není nic jiného než právě soubor povinností. Takže když se říká, že přílohou zákona má být seznam povinností, které ten zákon ukládá, tak se tím říká, že přílohou zákona má být ten zákon, protože pokud je v zákoně něco jiného než povinnost, tak to tam nemá co dělat. Věřím, že se nad tím jistě zamyslíte a že nebudeme přijímat zákon, kterým by se ukládalo, aby přílohou zákonů byly zákony. Děkuji.
Děkuji panu ministru spravedlnosti. A nyní s přednostním právem v obecné rozpravě pan zpravodaj. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Tak ode mě reakce na teď předřečníky. Vezmu to v časové ose pozpátku. Pan ministr Pelikán říká, že přílohou zákona má být zákon. Tak já to tedy rozhodně nechápu. My říkáme v té novele, v tom návrhu, že přílohou zákona má být nějaká jednotná standardizovaná tabulka, nebo možná nějaký jednotný přehled toho, co se změnilo, co ona norma posouvá, mění nebo ruší, ne tedy nějaký zákon. Ale se vší pokorou, já nejsem právník, nechci se pouštět do debaty z teorie práva. A spíš se přikloním právě k tomu meritu, k tomu obsahu, o čem se vlastně bavíme. A teď se plynule obracím na pana kolegu Kudelu a přiznám se, že jeho argumentaci příliš nerozumím a že ji nechápu. Byť bych mu mohl poděkovat za to, že citoval moje vystoupení na hospodářském výboru, pod které se podepisuji a trvám na něm, tedy že budu tento návrh podporovat a že se mi líbí. Pro vás ostatní, kteří jste se o tuto problematiku nezajímali do detailu, v kostce jde o to, my říkáme, nově navrhujeme, že postupně přejdeme v celém legislativním procesu, a to uznávám, poměrně revolučním způsobem, na úplně novou podobu, nebo novou formu přijímání zákonů. Tak jak jste zvyklí tady ve Sněmovně v současné době, když podáváte, ať tedy návrh novely zákona, nebo pozměňovací návrh, automatickou součástí je důvodová zpráva. A to, co je zde vymyšleno, ta konstrukce, která je zde připravena, hovoří o tom, že kromě té důvodové zprávy bude vlastně fakticky povinnou přílohou i standardizovaná jednotná tabulka, která ukáže, co se mění, co přibývá nového nebo co v tom zákonu díky té novele končí. Toto celé by měla spravovat již zmiňovaná Hospodářská komora pomocí databáze, pomocí softwaru. A ono když se o něčem hovoří, je dobré to vidět. A já to teď nemyslím nějak ve zlém, ale nevím a kladu otázku, jestli kolega Kudela viděl ten demosystém, tu demoverzi. To je potřeba vidět, jak to funguje, jaká úžasná služba to pro podnikatele, pro české firmy, samozřejmě i zahraniční, ale pro firmy malé, velké, střední, jak veliká služba to bude. A v důvodové zprávě je opravdu napsáno, že předpokládáme nějakou úsporu. Jak to bývá všude, může to být pouze nějaký odhad, kde můžeme předpokládat, že orgány státní správy, veřejné instituce právě díky této službě už nebudou mít takové nároky na právní služby, ať už tedy externí, nebo takzvaně in house. Ale opakuji, můj postoj je a bude i nadále konzistentně jednoznačně pozitivní. Co je ale důležité si uvědomit, to je taková message, nebo takový vzkaz i pro naše nástupce, pro další zákonodárce, ono to bude náročnější i tady ve Sněmovně, protože když si představíte, že někdo z vás nebo z našich nástupců připraví nový poslanecký návrh zákona, tak kolegyně a kolegové, ano, tu povinnost takto vyplňovat tabulku budeme mít i my, resp. naši nástupci. Bude to nová povinnost při předkládání zákonů. Takže otevřeně si můžeme říct, že si trochu přiděláme práci i sami sobě, pokud bude tento návrh přijat. [[(16.50 hodin)]] Na druhou stranu prosím, kolegyně a kolegové, ruku na srdce. Víte sami, jak kvalitní je někdy legislativní proces a návrhy, které vzcházejí tady ze Sněmovny, a možná, že i tohle bude nástroj, který řadu z nás nebo z našich nástupců do budoucna přinutí nad svými nápady a návrhy se lépe zamyslet a lépe je propracovat a připravit. A to si myslím, že je pro blaho České republiky a právního řádu v České republice. Takže sečteno a podtrženo, já ten návrh v podobě, v jaké je, podporuji, prosím vás a budu prosit jak na hospodářském výboru, tak při třetím čtení o jeho podporu a naopak budu vystupovat pro zamítnutí pozměňovacího návrhu pana poslance Kudely. A snad ještě mohu využít tento prostor ze své pozice na hospodářském výboru. Avizuji, že máme schůzi hospodářského výboru svolanou na zítra, takže bychom i tento bod zítra do programu schůze přidali a projednali ho tak, aby byl připraven pro třetí čtení na té zářijové, 60. schůzi Poslanecké sněmovny. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu zpravodaji, ale v roli vystupujícího v obecné rozpravě, panu poslanci Martinu Kolovratníkovi. Dále máme s faktickou poznámkou pana poslance Pavla Kováčika. Prosím, pane poslanče, máte slovo k faktické poznámce.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Paní a pánové, já bych se chtěl ohradit proti pochybnostem, které tady předřečník sdělil, o kvalitě některých zákonů, které opouštějí tuto Sněmovnu. Kdyby to řekl někdo z opozice, která má méně hlasů než vládní koalice a nemůže tak úplně ovlivnit výsledek, který opouští tuto Poslaneckou sněmovnu, tak by se to ještě dalo pochopit. Ale pan kolega Kolovratník je součástí velmi silné vládní strany, a může to tudíž ovlivnit, a pokud tedy tuto Sněmovnu opustil podle jeho názoru některý ze slabších kusů, tak potom je to i jeho vina a rád bych, aby se k ní přiznal. Děkuji.
Děkuji i za dodržení času k faktické poznámce. To byl poslední přihlášený do obecné rozpravy. Ještě než budeme pokračovat, přečtu omluvy došlé předsedovi Poslanecké sněmovny. Omlouvá se od 16.30 pan poslanec Andrej Babiš a dále se omlouvá od 16.15 pan poslanec Vlastimil Gabrhel. Pokud se nikdo nehlásí do obecné rozpravy, rozpravu končím. Asi zájem o závěrečná slova od zástupce navrhovatelů ani od zpravodaje není a mohu otevřít rozpravu podrobnou. Do té mám přihlášku pana poslance Petra Kudely. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Vážený pane předsedající, dámy a pánové, hlásím se k pozměňovacím návrhům, které jsem načetl do systému pod číslem sněmovního dokumentu 6657, a prosím, aby se o nich ve třetím čtení jednalo. Odůvodnění: Navrhované úpravy mají za cíl uvedení textu navrhovaného zákona se zákonem číslo 222/2016 Sb., o Sbírce zákonů a mezinárodních smluv a o tvorbě právních předpisů vyhlašovaných ve Sbírce zákonů a mezinárodních smluv, a s dalšími zákony, se kterými je poslanecký návrh v rozporu. Celé odůvodnění, asi čtyřstránkové, je součástí toho pozměňovacího návrhu. Jako druhý návrh navrhuji zamítnutí tohoto návrhu ve třetím čtení a prosím, aby se o něm ve třetím čtení hlasovalo. Děkuji.
Děkuji. Nyní v podrobné rozpravě pan poslanec Zbyněk Stanjura. Prosím, pane poslanče.
Děkuji. Chci ujistit pana poslance Kudelu, že nemusí prosit, o všech pozměňovacích návrzích se musí hlasovat ve třetím čtení, jiná cesta není. Já se chci formálně přihlásit ke svému pozměňovacímu návrhu, který je uveden v systému pod číslem 6629. Obsahuje čtyři legislativně technické úpravy, myslím, že není nutné je číst. Pokud bude potřeba, abych je přečetl... [[Předsedající: Ne, jestli je to v systému.]] Je to v systému, je tam i to zdůvodnění. Děkuji.
Kdo dál v podrobné rozpravě? Jestli nikdo, tak v tom případě mohu podrobnou rozpravu ukončit, zeptat se, jestli je zájem o závěrečná vystoupení. Není tomu tak. Padl jediný procedurální návrh, který se ale hlasuje na začátku třetího čtení, ten si pan zpravodaj jistě poznamenal. Tím mohu ukončit druhé čtení tohoto návrhu zákona, tisku 1089, bod 33. Pokračovat budeme podle schváleného pořadu schůze přerušeným bodem