2. Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 326/1999 Sb., o pobytu cizinců na území České republiky a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 435/2004 Sb., o zaměstnanosti, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony sněmovní tisk 30/ - druhé čtení Rovněž místo pana ministra vnitra se slova ujme pan místopředseda vlády Bělobrádek. Prosím, máte slovo.
Vážený pane předsedo, vážené kolegyně, vážení kolegové, dovolte mi, abych uvedl vládní návrh zákona, kterým se mění zákon o pobytu cizinců na území České republiky, zákon o zaměstnanosti a další související zákony. Vládní návrh zákona byl zpracován za účelem transpozice směrnice 2011/98/EU. Na základě této směrnice mají členské státy Evropské unie umožnit státním příslušníkům třetích zemí, kteří do členského státu cestují za účelem zaměstnání, získat jediné povolení opravňující k pobytu i práci. Do českého právního řádu se tak navrhuje implementovat institut tzv. zaměstnanecké karty, která má být právě takovým povolením. Zaměstnaneckou kartu bude vydávat Ministerstvo vnitra, a to výhradně na pracovní místa uvedená v evidenci volných pracovních míst obsaditelných držiteli zaměstnanecké karty. Danou evidenci bude spravovat Ministerstvo práce a sociálních věcí. Vládním návrhem zákona se mimoto reaguje také na rozsudek Evropského soudu pro lidská práva ve věci Buishvili proti České republice, podle kterého mají mít soudy rozhodující o zákonnosti zajištění osob bezprostřední možnost nezákonné zajištění ukončit. Návrh zákona byl přikázán k projednání výboru pro bezpečnost, výboru pro zdravotnictví, výboru pro sociální politiku a petičnímu výboru. Všechny tyto výbory doporučuji Poslanecké sněmovně, aby s vládním návrhem zákona vyslovila souhlas. K pozměňovacímu návrhu obsaženému v usnesení výboru pro sociální politiku nemá Ministerstvo vnitra výhrady. To je úvodem vše. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji, pane místopředsedo. Tento návrh jsme v prvém čtení přikázali výboru pro bezpečnost, výboru pro sociální politiku, výboru pro zdravotnictví a výboru petičnímu. Příslušná usnesení výborů vám byla doručena jako tisky 30/1-5. Nyní tedy postupně prosím zpravodaje jednotlivých výborů, aby se ujali slova. Prvním bude pan poslanec Klučka, který je zpravodajem výboru pro bezpečnost. Prosím, pane zpravodaji.
Děkuji vám, pane předsedo. Úvodem mi dovolte vyslovit veřejné poděkování panu místopředsedovi vlády, že se ujal této role a zastoupil pana ministra vnitra, protože ten z důvodu nemoci nemůže být přítomen, a tento zákon je docela důležitý, abychom dojednali do druhého čtení. Teď k usnesení výboru pro bezpečnost. Je to 12. usnesení výboru pro bezpečnost z třetí schůze uskutečněné dne 22. ledna 2014 k vládnímu návrhu zákona, kterým se mění zákon č. 326/1999 Sb., o pobytu cizinců na území České republiky a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 435/2004 Sb., o zaměstnanosti, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, sněmovní tisk 30. Výbor pro bezpečnost Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky po úvodním vystoupení prvního náměstka ministra vnitra Mgr. Lubomíra Metnara, po zpravodajské zprávě zpravodaje výboru Ing. Václava Klučky a po obecné a podrobné rozpravě za prvé doporučuje Poslanecké sněmovně Parlamentu České republiky, aby s vládním návrhem zákona, kterým se mění zákon č. 326/1999 Sb., o pobytu cizinců na území České republiky a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 435/2004 Sb., o zaměstnanosti, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, sněmovní tisk 30, vyjádřila souhlas; za druhé pověřuje předsedu výboru Romana Váňu, aby toto usnesení předložil předsedovi Poslanecké sněmovny; za třetí zmocňuje zpravodaje výboru, aby s tímto usnesením seznámil Poslaneckou sněmovnu Parlamentu České republiky - což jsem právě učinil. Děkuji vám.
Děkuji, pane zpravodaji, splnil jste svůj úkol výborně. Prosím pana poslance Opálku, aby se ujal slova.
Děkuji, pane předsedo. Vážení členové vlády, kolegyně, kolegové, také výbor pro sociální politiku se zabýval tímto přiděleným sněmovním tiskem, a to na své třetí schůzi dne 23. ledna 2014. Nebudu předčítat celé usnesení, tak jak jste je dostali ve sněmovním tisku 30/4. Chci jenom upozornit, že náš výbor přijal doplňky, to znamená pozměňovací návrh, o kterém budeme ve třetím čtení hlasovat. Tento pozměňovací návrh vyšel vstříc požadavku Svazu průmyslu a dopravy České republiky, a to v tom směru, aby byl jiný režim zvolen pro ty, kteří přijdou z cizích zemí na zaučenou či získat kvalifikaci, aby po dobu maximálně šesti měsíců byli vyřazení z tohoto kontrolního systému. Náš doplněk se týká dvou zákonů, a to zákona o pobytu cizinců a zákona o zaměstnanost. Toť vše. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji. Nyní paní zpravodajka výboru pro zdravotnictví, paní poslankyně Soňa Marková. Prosím, máte slovo.
Přeji krásný den. Vážený pane předsedo, vážená vládo, kolegyně a kolegové, dovolte mi, abych se jako zpravodajka výboru pro zdravotnictví vyjádřila k tomuto návrhu zákona. Výbor pro zdravotnictví opakovaně projednával tento návrh zákona a nakonec doporučuje Poslanecké sněmovně, aby vyslovila souhlas s tímto vládním návrhem zákona o pobytu cizinců na území České republiky a o návrhu zákona o zaměstnanosti, ve znění pozdějších předpisů. [[(9.20 hodin)]] Zároveň ale bylo přijato usnesení, kde žádá vládu České republiky, aby do konce roku 2014 předložila návrh změn příslušných zákonů tak, aby byly odstraněny nejpalčivější problémy ve zdravotním pojištění cizinců. Na základě usnesení číslo 25 ze 6. schůze konané 5. března 2014 dále zmocňuje mě jako zpravodajku výboru, abych s tímto stanoviskem seznámila schůzi Poslanecké sněmovny. Já bych potom ještě vystoupila v rozpravě, abych vysvětlila důvod toho, proč výbor pro zdravotnictví žádá vládu o to, aby předložila návrhy změn k nějaké další novele. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Posledním zpravodajem, který vystoupí, je zpravodaj petičního výboru, pan poslanec František Laudát. [[K mikrofonu přistupuje poslankyně Chalánková.]] Zastoupí ho paní poslankyně Chalánková. Prosím, máte slovo.
Děkuji, pane předsedo. Chtěla jsem omluvit pana poslance Laudáta, který uvázl v husté automobilové dopravě. Pověřil mě telefonicky tím, abych zde přednesla stanovisko petičního výboru. Petiční výbor projednal tento zákon o pobytu cizinců a doporučuje Sněmovně schválit ho v původním znění.
Děkuji. Otevírám obecnou rozpravu. S faktickou poznámkou paní poslankyně Bebarová, potom paní poslankyně Marková.
Já chci jen konstatovat, že předřečnice není členkou petičního výboru. Přesto potvrzuji její slova za petiční výbor.
Ano, to nebyla dohoda v rámci výboru, ale asi v rámci klubu TOP 09, nicméně ta informace tady zazněla a můžeme pokračovat. Paní poslankyně Marková nyní tedy v obecné rozpravě jako první přihlášená. Prosím.
Děkuji za slovo. Ještě jednou hezký dobrý den. Já bych tady chtěla trošičku vysvětlit situaci, ke které došlo ve výboru pro zdravotnictví, kde jsme se zabývali problémem, o kterém se dlouhodobě diskutuje, a to je problém oblasti zdravotního pojištění cizinců ze zemí mimo Evropskou unii. Mluvíme tedy o migrantech z takzvaných třetích zemí, kteří tvoří asi 4 % populace v České republice. Z nich je asi polovina s trvalým pobytem a ostatní s dlouhodobým pobytem. Národnostně jde především o Ukrajince, Vietnamce, Rusy, Američany, Moldavany, Číňany a Mongolce. Podle odhadů je takových migrantů u nás asi 80 až 100 tisíc. V současné době se jejich počet snižuje v důsledku ekonomické krize a také proto, že po pěti až sedmi letech získávají trvalý pobyt, a tím i přístup do veřejného zdravotního pojištění. Problém tedy spočívá v tom, že migranti mají zákonnou povinnost se pojistit, ale komerční pojišťovny mohou rizikové zájemce odmítnout a často i explicitně vymezují nepojistitelné migranty. Některé pojišťovny sice nabízejí takzvané komplexní pojištění, ale i to potom obsahuje řadu výluk z hrazení poskytnuté zdravotní péče. Stává se to především u vrozených vad a péče o předčasně narozené děti, u sexuálně přenosných nemocí, HIV a AIDS, u psychiatrických nemocí, epilepsie, diabetu nebo u chronických nemocí. Pojišťovny také mohou smlouvy snadno vypovědět. Všichni migranti, cizinci dlouhodobě pobývající v České republice, musí tedy mít ze zákona zdravotní pojištění a podle zákona o pobytu cizinců je cizinec povinen prokázat cizinecké policii při pobytové kontrole, že má zajištěnou úhradu nákladů na zdravotní péči. Pokud to jsou cizinci občané Evropské unie včetně rodinných příslušníků, migranti s trvalým pobytem a migranti zaměstnanci, mají přístup do veřejného zdravotního pojištění. Migranti ze zemí mimo EU s dlouhodobým pobytem jsou odkázáni, jak už bylo řečeno, pouze na komerční zdravotní pojištění. To nabízí pojišťovna VZP, a. s., pojišťovna Maxima, Slavia, UNIQA, Victoria Volksbanken, ERGO a AXA pojišťovna. Podmínky jsou u těchto pojišťoven podobné, ale pro samotné klienty i zdravotnická zařízení představují problémy především faktické úhrady za poskytnutou péči. Především velké nemocnice v Praze, Brně a Plzni evidují milionové pohledávky za pojišťovnami a klienty neuhrazenou péčí. Organizace zabývající se dlouhodobě touto problematikou poukazují na nespravedlnost a diskriminaci těchto cizinců a také na to, že na povinnosti pojišťovat se u komerčních pojišťoven tyto subjekty vydělávají, a přitom péči v plném rozsahu nehradí. Chtějí, aby byli migranti s dlouhodobým pobytem včleněni do systému veřejného zdravotního pojištění. Poukazují především na efekt zdravého migranta, podle kterého se pro migraci převážně rozhodují lidé mladí a zdraví, kteří by do systému více platili, než by z něj čerpali. Zdůrazňují také fakt, že se v zemích EU na rozdíl od České republiky řídí vůči cizincům s dlouhodobým pobytem stejnými principy jako u domácího obyvatelstva. Existují však obavy, že by tito migranti čerpali značné prostředky z veřejného zdravotního pojištění, a to podporují i některé negativní příklady zneužívání našeho systému veřejného zdravotního pojištění i cizinců zaměstnanců, kdy vznikají v uvozovkách specializované firmy, s.r.o. a družstva. Ty následně zaměstnávají v uvozovkách cizince, kteří si obratem nárokují lékařské výkony a léčení v řádech statisíců až milionů korun. Pojišťovny dokumentují stovky cizinců, kteří čerpají nákladnou zdravotní péči ve statisících ve stejném roce, kdy do našeho systému veřejného zdravotního pojištění vstoupili. Je tedy nezbytné, aby byly vypracovány a předloženy seriózní finanční analýzy jednotlivých možných řešení tohoto problému. Protože jsem zpravodajkou výboru pro zdravotnictví k tomuto tisku, k návrhu zákona o pobytu cizinců na území České republiky a zákona o zaměstnanosti, a jsem si vědoma toho, že tato novela je implementační a slouží k tomu, aby byl stanoven jednotný postup vyřizování žádostí o vydání povolení k pobytu a práci na území členského státu pro státní příslušníky třetích zemí, členské státy mají povinnost rovného zacházení v oblasti výkonu práce a sociálního zabezpečení, ale je třeba připomenout, že na oblast lékařské péče se tato novela o rovném zacházení nevztahuje. Lékařská péče je totiž z pojmu sociálního zabezpečení výslovně vyňata. To je zcela v kompetenci jednotlivých členských států. Jelikož však cizinci třetích zemí mají v České republice prokazatelně řadu problémů, hovořila jsem o nich před chvílí, vyzval právě výbor pro zdravotnictví vládu, aby do konce roku 2014 - a já bych byla ráda, kdyby toto datum bylo jasné, srozumitelné a platilo, protože už se o tom hovoří hodně dlouho, několik let, a problém se stále odsouvá - předložila změny tak, aby byly nejpalčivější problémy ve zdravotním pojištění cizinců ze třetích zemí konečně vyřešeny. Předpokládáme, že se tak bude dít buď kultivací komerčního pojištění, nebo zařazením těchto migrantů do systému veřejného zdravotního pojištění, samozřejmě za určitých podmínek. Děkuji vám za to, že jste mě vyslechli.
Děkuji. Chtěl bych se omluvit panu poslanci Okamurovi, který má přednostní právo, ale zahlédl jsem ho pozdě a již jsem dal slovo paní poslankyni Markové. Takže se omlouvám a prosím, máte slovo.
Vážený pane předsedající, dámy a pánové, samozřejmě umožnit vystoupit dámě a dát jí přednost mi problém nedělá, takže to je v pořádku. I u dalších dam se rád vzdám přednostního práva i v budoucnu. Tento návrh zákona mění nejen zákon o pobytu cizinců, a zákon o zaměstnanosti, ale i zákon o státní sociální podpoře. Zde se má rozšířit okruh oprávněných osob - cizích státních příslušníků, kterým mají být poskytovány dávky sociální podpory. Na dávky státní sociální podpory by měly nově dosáhnout i skupiny, u kterých je oprávněnost jejich nároku více než sporná. Za všechny lze uvést právě cizince z třetích zemí, to jsou ti Vietnamci, Ukrajinci a další s dlouhodobým pobytem, kteří byli zaměstnáni alespoň šest měsíců a nyní jsou v evidenci uchazečů o zaměstnání. Jinými slovy jsou to lidé, kteří zde můžou pobývat jen po přechodnou dobu a jsou v České republice bez práce. Lze rozumět tomu, že do České republiky přicházejí cizinci, kteří pracují na pozicích, které nelze obsadit českými zaměstnanci, ale pokud tito cizinci o práci přijdou a nemají jinou, již není žádoucí, aby v České republice nadále byli a pobírali dávky státní sociální podpory. Rovněž nelze souhlasit s tím, aby sociální dávky pobírali rodinní příslušníci cizinců, kteří mají sice dlouhodobý pobyt, ale jediným důvodem, proč můžou pobírat dávky, je to, že někdo z jejich rodinných příslušníků v České republice pracuje. Oni sami tu totiž nikdy pracovat nemuseli, a přesto nárok na dávky podle tohoto zákona můžou mít. Navzdory všem obviněním z xenofobie tady na vás musím apelovat, vážení kolegové a kolegyně, na váš zdravý rozum. Česká republika prostě nemá na to, aby ze sociálních dávek uživila všechny cizince a jejich rodiny, které budou o dávky mít zájem. Imigrace lidí z chudších zemí je rostoucí problém, který zvyšováním sociálních darů pro imigranty jen a jen zvyšujeme. Evropa, a tím méně Česká republika prostě nemůže spasit všechny chudé z celého světa. Česká republika má neúnosně napjaté veřejné rozpočty. Nemáme dostatek finančních prostředků pro naše vlastní občany na důstojnou valorizaci penzí, na sociální služby pro seniory nebo na zdravotní péči! Prioritou musí být jednoznačně občané České republiky. Naši předci tady přece po staletí naši zemi budovali. A přes to všechno, přes současný neutěšený stav veřejných rozpočtů tady nyní máme v této situaci návrh zákona na státní sociální podporu pro cizí státní příslušníky. Evropské směrnice chtějí po České republice, aby zacházela s cizími státními příslušníky z třetích zemí rovně, ale pravda je taková, že nemůžeme přece dávat peníze na cizince, pokud nemáme dost prostředků na občany České republiky. Jsme pro jednoduché pravidlo, a to že případné sociální podpory má člověk pobírat pokud možno ve své mateřské zemi. Pokud k nám někdo přijde pracovat, ať pracuje, pokud práci najde. Ale když práci nemá, tak se holt musí vrátit domů a nikoliv parazitovat na našem systému. Česká republika přece nemůže sloužit jako cíl sociálních imigrantů. Přestože jsme si vědomi toho, že se jedná o implementaci legislativy Evropské unie, tak z výše uvedených důvodů podáme v podrobné rozpravě pozměňovací návrh, kdy navrhujeme zrušit nárok na dávky státní sociální podpory pro cizince, kteří ztratili práci a jsou v evidenci uchazečů o zaměstnání, a pro rodinné příslušníky těchto cizinců, kteří v České republice pracují, nebo dokonce ani pracovat nemusejí. Myslíme si prostě, že toto je správné řešení. A rezignace na problém jenom proto, že nám ho nakázala Evropská unie, není přece správnou cestou. Špatné směrnice prostě odmítáme! Děkuji za pozornost.
Nyní zde mám tři faktické poznámky. Pan poslanec Plzák, po něm paní poslankyně Černochová a pak paní poslankyně Bebarová. Prosím, pane poslanče, máte dvě minuty.
Dobrý den. Vážený pane předsedající, vážení členové vlády, kolegyně, kolegové, chtěl bych navázat na vystoupení mého předřečníka a i na vystoupení paní poslankyně Markové. Rovné zacházení, a to pan poslanec Okamura neřekl a je to také důležité, v sobě zahrnuje nejen to, že člověk, pokud ztratí práci, má nárok na dávky, ale zahrnuje to i to, že jsme povinni mu poskytnout i nárok na rekvalifikaci, to znamená v podstatě nevyučený člověk z třetích zemí si tady může normálně dostudovat nebo se dovyučit, můžeme mu dát i nějakou peněžní dávku na to, aby si pořídil na vykonávání své profese nářadí. Myslím si, že když tohle uslyší naši občané, tak se chytnou za hlavu a řeknou: "Proboha, co jste to zase ve Sněmovně schválili?" A k předřečnici paní poslankyni Markové. Náš státní rozpočet je napjatý a ve zdravotnictví je to dvojnásob. Víte sami, že nejsme pomalu schopni ufinancovat kvalitní péči a hledáme zdroje, kde jsou. Představa, že z třetích zemí sem přicházejí potenciální imigranti třeba HIV pozitivní, vezměte si, kolik jich tam je, a my je připustíme do systému veřejného zdravotního pojištění, budeme je tady zdarma léčit, a to v době, kdy se naši občané skládají na různá konta Míša, na vozíčky a takové věci, je pro mě naprosto nepřijatelné. Děkuji.
Děkuji. Paní poslankyně Černochová. Prosím, dvě minuty.
Dobré dopoledne, dámy a pánové. Mně ten návrh zákona vůbec nevadí. A možná bych chtěla rozšířit obzory kolegům z Úsvitu, že občané třetích zemí jsou například Kanaďané, Američané, ale i Japonci.
Děkuji. Paní poslankyně Bebarová. Potom s faktickou pan předseda Schwarzenberg.
Dobrý den. Já jsem chtěla panu poslanci Okamurovi poděkovat, že už se cítí natolik Čechem, že má potřebu nás před občany takzvaných třetích zemí chránit. Jenom jsem chtěla připomenout, že nejenom Česká republika, ale i většina států Evropské unie je velmi odkázána právě na migraci ze třetích zemí. Přátelé, kolik z vás je ochotno přijímat nekvalifikované práce ve stavebnictví a v jiných pomocných profesích? Přátelé, uvědomujete si, že při porodnosti, kterou česká populace v současné době má, bez natality, kterou nám přinášejí cizinci, velmi brzy vymřeme? Děkuji.
Nyní s faktickou poznámkou pan poslanec Schwarzenberg. Potom pan poslanec Okamura, potom pan poslanec Kostřica.
Pane předsedo, vážené poslankyně, vážení poslanci, poslouchám-li některé projevy v tomto domě, tak si přeju jenom jednu věc. Aby se nikdo z těchto poslanců nedostal jednou do situace, že musí emigrovat z těch či oněch důvodů a zoufale shánět v nějaké jiné zemi azyl nebo pobyt. Když to člověk jednou zažil, ví, jaké to je. My Češi jsme toho času bohudíky ve světě poměrně blahobytný národ. Když se podívám na podmínky ve východní Evropě, v Africe, v Jižní Americe, všude na světě, tak jsme na tom poměrně dobře a i uprostřed Evropské unie nepatříme k chudákům. A tudíž se uzavírat těm, kteří opravdu potřebují pomoc, kteří se k nám uchýlí, považuji po dějinách, které jsme zažili, kdy jsme zažili, kolik našich krajanů našlo azyl ve Švýcarsku, Americe, Kanadě, Rakousku a jinde, za poněkud bídné chování. Děkuji mnohokrát.
Pan poslanec Okamura s faktickou poznámkou. Po něm pan poslanec Kostřica.
Vážený pane předsedo, vážené kolegyně, kolegové, jenom bych paní Rujbrové chtěl upřesnit, že nejsem Čech. Jsem Čech a Moravák, respektive po mamince Moravák. Ale to vy, co já vím, také. Děkuji.
Pan poslanec Kostřica má dvě minuty.
Děkuji za slovo, pane předsedo. Chtěl bych opravdu jenom takovou faktickou poznámku. Plně podporuji to, co tady řekl pan předseda Schwarzenberg, že je zapotřebí, abychom nějakým způsobem věnovali péči. Věřím, že ve značné míře si to můžeme dovolit. Chtěl bych jenom takovou faktickou záležitost, že by bylo možná zapotřebí dořešit, že identifikace lidí, kteří se dostávají do nemocnic, je někdy velice problematická. Protože zejména u některých komunit, mám na mysli teď třeba vietnamskou komunitu, je velmi problematické zjistit podle té podobenky opravdu, o koho se jedná. A zažili jsme případy, že tady byla vyžadovaná péče od lidí, kteří vůbec neodpovídali tady tomuto. Nevím to zcela přesně, ale vím, že s obdobným problémem se potýkají i jiné země. Mám na mysli třeba v 50. letech Velkou Británii, která otevřela svoje brány pro všechny obyvatele bývalých kolonií, což bylo jistě problematické vzhledem k populaci Indie. Ale vím, že se to i v některých zemích řešilo potom pomocí otisků prstů apod. Takže to jenom taková faktická poznámka, která by mohla mít potom určitý praktický význam. Děkuji vám.
Děkuji. Pan poslanec Gabal se hlásil s faktickou poznámkou.
Pane předsedající, dámy a pánové, já jenom krátce. Kromě toho, že si nepředstavuji, že bychom měli vystupovat z Evropské unie a ty sankce za neharmonizaci evropské směrnice by se možná srovnaly s náklady, které nás budou stát ty harmonizace, rád bych upozornil na jednu věc. Každý, kdo si prohlédne vývoj demografických křivek pro příštích padesát let, kdo si uvědomí, jak roste kvalita života, střední délka dožití apod., si uvědomí, že bez imigrace se absolutně neobejdeme jak z hlediska důchodového systému, tak z hlediska poměru mezi ekonomicky aktivní populací a ekonomicky závislou, zejména důchodců. Pokud nechceme, aby úroveň důchodů klesla na úroveň obyčejné dávky - a tam budou náklady obrovské, řádově větší než to, co v současné době nás může stát integrace cizinců do sociálního a zdravotního systému, pak si musíme uvědomit, že bez imigrantů zejména z třetích zemí, nikoliv Evropské unie, se do budoucna naše ekonomika neobejde. A platí jednoznačně, že nejlépe se integrují ti cizinci, kteří se integrují nejenom do ekonomického, ale do sociálního a komplexně společenského systému. A to, že jim nabídneme určité garance v oblasti sociální, v oblasti zdravotní apod., znamená, že se budou poměrně velmi rychle integrovat a identifikovat se s naším prostředím, sžívat se s ním a stanou se integrální součástí české společnosti. A to je naším cílem. Protože pokud potřebujeme roční imigraci v horizontu přes 30 tisíc lidí každý rok, pak ten proces integrace [[upozornění na čas]] samozřejmě nás bude něco stát a bude vyžadovat, abychom do něj vynaložili určité prostředky. Za předpokladu - [[důrazné upozornění na čas]] - ano - že chceme pro ty, kteří dosáhnou důchodového věku, důstojné podmínky pro stáří a zabezpečení. Děkuji.
Tak. Děkuji. Poprosím paní poslankyni, aby ještě nepřistupovala k řečnickému pultu. Mám tady asi osm technických nebo faktických poznámek, půlku z toho tlačítky a půlku z toho ze sálu. Já bych vás chtěl poprosit, aby to bylo spravedlivé, abychom věděli, kdo jak se hlásí do rozpravy k technické poznámce, abyste používali elektronické přihlášky. Máte je před sebou všichni, to šedivé tlačítko, které vás přihlásí, a já to tady uvidím a nemusím pátrat v sále, kdo se hlásí z místa. Je to tak jednodušší a je to taky spravedlivější. Takže prosím používejte pro faktické poznámky elektronické zařízení. Teď je tady tedy elektronicky paní poslankyně Bebarová, potom pan poslanec Plzák, pan poslanec Chalupa, paní poslankyně Chalánková. A pak tedy pan poslanec Fiedler.
[[Mimo mikrofon.]] To je ta minulá přihláška, asi jste mě neodhlásil.
Omlouvám se. Paní poslankyně Bebarová již hovořila. Pan poslanec Plzák.
Děkuji. Ještě jednou dobré dopoledne. Budu velmi stručný. Navážu na svého předřečníka. Ten argument o tom, že se bez imigrantů neobejdeme, by byl relevantní, nekulhal by, pokud bychom tady neměli takovou obrovskou nezaměstnanost pro vlastní lidi. My přece musíme nejdřív dosáhnout, aby naši občané pracovali, aby naši lidé v předdůchodovém věku sehnali práci. Spousta z nich o tu práci stojí. A potom můžeme říkat, že se neobejdeme bez imigrace z jiných zemí. Já prostě tenhle argument naprosto nechápu. Děkuji.
Pan poslanec Chalupa, po něm paní poslankyně Chalánková.
Dobrý den, vážené kolegyně, kolegové. Já chci podpořit své kolegy z poslaneckého klubu hnutí ANO. A jenom drobná připomínka. Pokud se tady bavíme o pomoci těmto lidem, tak prosím vás také přemýšlejme o tom, jak tyto lidi ochráníte od mafiemi, které v podstatě tyto lidi na území České republiky zneužívají. Viděl jsem některé věci na úřadu práce, na odboru cizinecké policie a ty věci nejsou v pořádku. Ti lidé jsou vydíráni, jsou zneužíváni. Je to špatná situace. Je potřeba se nejenom zabývat jejich sociálním zabezpečením, ale i jejich bezpečnostními záležitostmi. Děkuji.
Paní poslankyně Chalánková, připraví se pan poslanec Fiedler.
Děkuji za slovo. Já během té rozpravy, co tady slyším, bych chtěla opravdu upozornit, že se jedná pouze o implementaci legislativy Evropské unie. Taková legislativa se připravuje a projednává minimálně dva roky. U nás ve Sněmovně, ve výboru pro evropské záležitosti, kde je dostatek prostoru na to, abychom za Českou republiku vyjádřili své stanovisko a s tímto způsobem vyjednali, jak ta legislativa pro celou Evropskou unii má a tato je i společná. Pokud se týká sociálního zabezpečení, tak zde máme dosti prostoru pro princip subsidiarity. To znamená, že ty systémy, kde subsidiarita není, fungují společně pro všechny země Evropské unie i ve vztahu k těm třetím zemím. A tam, kde subsidiarita zachována je, tzn. například důchodový systém, tak tam toto vůbec není dotčeno.
Ano. Pan poslanec Fiedler.
Dobré dopoledne. Vážený pane předsedající, vážení kolegové, chtěl bych krátce zareagovat na slova, která tady řekl kolega pan poslanec Kostřica, že si to přece můžeme dovolit. Tak já si tím nejsem jistý. Myslím si, že máme dost velký deficit státního rozpočtu, že naše nemocnice mají dost velké dluhy. Slyšeli jsme tady, jak marně vymáhají pohledávky za péči, kterou poskytly těmto cizincům z třetích zemí. Já si myslím, že na tom nejsme tak dobře a že nemáme rozpočet v přebytku, abychom měli přebytek financí. Takže nesouhlasil bych s tímto. Dále bych chtěl zareagovat na slova pana Gabala a podpořit kolegu poslance Plzáka s názorem, který už tady prezentoval. Nemyslím si, že bychom problém absence profesí a potřeb pracovníků tam, kde nám v našem hospodářství a v našem průmyslu chybí, měli řešit imigrací. My bychom se spíše měli zaměřit na to, aby byla u nás jiná struktura školství, aby naše školy produkovaly profese, které naše hospodářství, naše průmyslové podniky potřebují, ne abychom dováželi imigranty. A hlavně by tato Poslanecká sněmovna měla dbát na to, aby se měnily podmínky občanů u nás, rodin, aby se rodilo více dětí, a ne abychom si imigranty dováželi. To se mi také nezamlouvá. A připomněl bych tady to, že řešíme, jak umožnit, jak zavést do toho sociálního zdravotního systému imigranty z třetích zemí. Já jsem zaregistroval, že naši krajané na Ukrajině, volyňští Češi, kteří tam ještě zůstali, projevili přání, aby se mohli vrátit. Takže pokud máme - nebo spíše nemáme nějaké finanční prostředky, tak abychom je prioritně použili na to, aby se tito naši krajané mohli vrátit. Děkuji.
Ano. Pan poslanec Podivínský. A po něm poslední faktická pana poslance Kostřici. Prosím máte slovo.
Vážený pane předsedo, kolegyně, kolegové, já bych apeloval na obyčejnou lidskou slušnost. Já bych odhlédl od těch matematických výpočtů, co se nám vyplatí finančně a co se nám nevyplatí. Ale chtěl bych upozornit na to, že celá desetiletí, kdy naše země potřebovala, tak se k nám okolní demokratické a i vzdálené demokratické státy chovaly velmi solidárně. A v situaci, kdy to některé třetí země potřebují a my si to můžeme, bezpochyby můžeme dovolit, tak bychom se měli solidárně k těmto třetím zemím chovat také my. Takže prosím apeluji na obyčejnou lidskou slušnost a na jakýsi historický dluh, který my máme z dob, kdy naše země solidárnost potřebovala a dostávala ji. Děkuji.
Pan poslanec Kostřica, faktická poznámka. Zatím je tedy poslední v té sérii faktických. Pak snad dojde řada na řádně přihlášeného pana poslance Laudáta.
Děkuji za slovo. Já se na ten problém dívám asi tak. Jako lékař mám takovou představu, že když uvidíte někoho ležet na zemi nebo s nějakým problémem, s epileptickým záchvatem, je samozřejmě vaší povinností tomu člověku pomoci. To je jedna věc. Ale já bych chtěl ještě říct jednu věc. My tady trošičku bušíme do těch imigrantů, že se jedná o lidi, kteří nejsou pojištění a tak nějak, ale je tady ještě celá řada lidí a ti možná odčerpávají také značnou část. Já bych se chtěl zmínit o tom, že známe celou řadu lidí, kteří pracují, naši čeští občané pracují ve Švýcarsku, v Anglii, kdekoli jinde a samozřejmě jejich platové podmínky jsou zcela jiné, nežli jsou u nás. Tito lidé, pokud mají nějaký problém, ať už se jedná třeba o ošetření u zubního lékaře, nebo u nějakých problémů onkologických, tak si okamžitě vzpomenou na to, že jsou občany České republiky, přijedou sem a čerpají neobyčejné zdroje. Vím na vlastní zkušenost, že se jednalo o jednu Češku, která žila šest roků mimo Českou republiku, když onemocněla onemocněním jater, přijela do České republiky a byla provedena dvojnásobná transplantace jater. Bohužel tedy pro tuto paní s negativním výsledkem, nezachránili jsme ji, nicméně finanční náklad byl minimálně tehdy 3 mil. korun. Děkuji vám.
Pan ministr Stropnický s faktickou poznámkou. Jistě, prosím.
Vážený pane předsedo, vážené kolegyně, vážení kolegové, jen poznámka na okraj. Já myslím, že v tomto ohledu se jedná o typickou ukázku toho, že extrémní názory nevedou nikam. Jsme v otevřené společnosti v 21. století a máme vůči svému okolí nějaké povinnosti. Máme samozřejmě povinnosti vůči svým občanům, ale uzavření se něčemu ve prospěch druhé strany anebo naopak opravdu není řešení. Ta otevřenost je určitá daň za svobodu a demokracii, kterou bychom měli rádi platit. To neznamená, že celá ta věc nemá mít pravidla, ale to už je spíš naše vina než vina té otevřené společnosti. Proto si myslím, že bychom k tomu měli přistupovat velkoryse a zodpovědně zároveň. Děkuji.
Fakticky pan poslanec Okamura.
Vážený pane předsedo, kolegyně a kolegové, já bych chtěl tady reagovat na pana ministra. Podívejte se, jak to vypadá v západní Evropě. Podívejte se, jak to vypadá v Londýně, v Paříži, v Berlíně, kde tam chodí zahalení lidé. Je to úplně mimo kontrolu, zapalují se auta, běžní lidé, ti občané, se vůbec bojí už něco říct, aby náhodou nebyli z něčeho obviněni. Obrátilo se to úplně naruby. Takže velkorysost skutečně není na místě. Představte si, že my bychom si oblékli plavky a šli někam do Íránu a do Iráku v plavkách. Tak nás budou málem ukamenovávat. To znamená, vážení, já jsem rozhodně pro to, aby Česká republika a Evropa si zachovaly ten evropský historický charakter, aby se zachovaly naše kulturní hodnoty, a jakékoli otvírání cizincům třetích zemí - vidíme to v západní Evropě - musíme dělat velice obezřetně. Protože ten důvod je jednoduchý, a to že pro nás jsou na prvním místě občané České republiky. A jak už jsem říkal ve svém projevu, ti tady budovali, moji i vaši předci staletí budovali naši zemi. Tam, kde je uvařeno a ustláno, umí přijít hned každý a zabydlet se, ale my jsme to tady budovali z našich daní. To znamená, my se musíme prioritně postarat o naše občany. Máme 8 % nezaměstnaných, naši občané nemají často ani důstojnou zdravotní péči, na důchody. Takže s těmito argumenty fakt nesouhlasím a ptám se, kdo to zaplatí. Jednoduchý dotaz - kdo to zaplatí? My jsme byli zvoleni občany České republiky a my budeme bojovat za jejich práva a za to, aby oni měli důstojné životy, důstojné důchody a důstojné školství a zdravotnictví. Děkuji.
S faktickou pan poslanec Gabal.
Vážený pane předsedající, dámy a pánové, kromě toho, že jenom lehce zopakuji, že jde taky o ty Kanaďany, Australany a další, to, co říkala kolegyně Černochová, tak bych jenom rád upozornil, že z hlediska dat je zřejmé, že Česká republika představuje výrazné migrační rozhraní. Zatímco za naší západní hranicí dominují imigranti ze severní Afriky a z Turecka, tak u nás je dominantní především asijská imigrace, čínská, vietnamská a další, zatímco tu středovýchodní, o které mluvil můj předřečník, prakticky nemáme. Takže protože dominuje ekonomická imigrace a motivace dostat se k pracovním příležitostem, to, co nabízíme z hlediska možnosti sociální a zdravotní integrace, je jenom doplňkem pro ty, kteří tady primárně chtějí pracovat. Děkuji.
Teď mám ještě avizovánu přihlášku pana ministra kultury. Zeptám se - fakticky, nebo chcete využít svého přednostního práva? Ono je to víceméně... Tak s přednostním právem, tím pádem vás nebudu omezovat v čase. Prosím.
Vážený pane předsedo, kolegyně, kolegové, poslouchám tady tuto diskusi. Zabýváme se velmi závažným tématem. Myslím si, že bychom neměli toto téma využívat k nějakým populistickým výrokům a postojům. Ti lidé si to nezaslouží. Já o této problematice vím hodně. Pocházím z rodiny, kde celá řada, desítky mých příbuzných nacházeli azyl v různých zemích - ve Spojených státech, v Kanadě, v Německu, Švýcarsku, Rakousku, Izraeli. Myslím si, že situace lidí, kteří odcházejí ze své země, je často velmi složitá, že bychom si měli uvědomit, že začínat někde znova je opravdu velmi náročné. Aby se člověk dostal na úroveň lidí, kteří se v té které zemi narodili, a mají třeba ti příchozí mají akademické vzdělání, vyžaduje to minimálně dvojnásobné množství energie. Myslím si, že pokud se budeme uzavírat za hradbami ghetta, ve kterém se žije velmi dobře - a řekněme si, že jsme v té nejvyspělejší části světa, ve které by každý chtěl žít -, tak prostě nebudeme mít zanedlouho šanci, protože kolem nás je onen vyhladovělý a demograficky rostoucí svět, který si dříve nebo později, pokud se nebudeme schopni my domluvit, stejně to, co my si zde chráníme, vezme. A myslím si, že jsme teď u otázky, která už zde byla naznačena - co jsou ony hodnoty kulturní a civilizační, které jsou pro nás drahé a které si nemůžeme nechat vzít? Vždyť to jsou právě ty hodnoty, kvůli kterým sem lidé utíkají z těch jiných částí světa, které nemají to štěstí, jako máme my, a stále jsou svírány různými autoritativními režimy. Myslím si, že je to velká odpovědnost i na toto odpovědět. Co jsou hodnoty, které my chceme těm příchozím nabídnout, aby se vytvořila symbióza jakési nové společnosti? Myslím si, že jsou zde paralely se světem z doby zhruba před 1500 lety, kdy zanikla Západořímská říše a symbióza s těmi tzv. barbarskými národy Evropy vytvořila základ středověké Evropy, z které vyrůstáme i my. Nebojme se otevřít své brány, ale buďme si vědomi svých hodnot, které musíme nabídnout těm, kteří přicházejí, tak, aby je přijali. A my se nebojme inspirovat se tím, co nám ti druzí lidé přinášejí. Jedině tak máme šanci. Ty hradby ghetta nám navždycky nepomohou. Děkuji vám za pozornost.
Další kolo faktických poznámek zahájí pan poslanec Plzák, po něm pan poslanec Černoch.
Dobrý den, doufám, že naposledy. Já chápu ušlechtilé myšlenky pana ministra. Já tomu rozumím. Myslím si, že bychom měli oddělit imigraci ekonomickou, zdravotní a já nevím, politickou. To všechno chápu, tomu rozumím. Ale běžte tohle vykládat občanům naší země, běžte mezi normální lidi a tohle všechno jim říkejte. Vždyť ta teorie multi-kulti vlastně v tom západním světě, dnes to poznávají, selhává, že ty jinonáboženské skupiny nejsou schopné se kvůli svému náboženství integrovat do společnosti. Po válce v podstatě mocnosti rozhodly o vysídlení nebo přemístění německých občanů a jiných proto, protože řekly, že mnohonárodnostní státy jsou do budoucna zárodky konfliktů. Dneska to vidíme na Krymu. A v podstatě kdy si prezident Putin vyhrazuje právo zasáhnout ve prospěch ruských občanů kdekoli na světě, třeba v Karlových Varech - já tomu tak rozumím -, tak my přece musíme myslet s nějakou prozíravostí dopředu a vidět i ta rizika. Neříkám, že imigrace z politických důvodů, že bychom se jí měli nějakým způsobem bránit. Ale opravdu musíme mít pravidla, musíme mít nějakou ochranu, musí to mít prostě nějaký systém. A ne takhle naprosto to uvolnit. Děkuji.
Další faktická, pan poslanec Černoch, připraví se pan poslanec Hájek.
Dobrý den, dámy a pánové, pane předsedající. Jenom úplně v rychlosti. Mám takový pocit, že to je absolutně nepochopeno, o čem se tady bavíme z naší strany. Protože nikdo neříká, že se chceme zavírat nebo že nechceme být solidární. Myslím si, že Češi jsou velmi solidární národ. Stačí se podívat na jakékoliv katastrofy, ať už humanitární, přírodní katastrofy, vždycky Češi jsou mezi prvními, kteří posílají peníze nebo se snaží nějakým způsobem pomoct. Ale na druhou stranu si myslím, že není nic populistického na tom, říct, že se máme starat a hájit zájmy hlavně našich občanů. Je to tak. A určitě, pokud sem někdo chce přijít pracovat, má nárok na sociální jistoty. Ale aby sem někdo přišel a přivedl sem celé své rodiny, napojil na sociální systém, v současné době si myslím, že není úplně ideální. Protože otázka, která tady padla - kdo to zaplatí? - je namístě. Děkuji.
Pan poslanec Hájek, po něm pan předseda Kalousek a potom pan poslanec Podivínský. Všechno faktické poznámky. Prosím, máte slovo.
Vážený pane předsedající, vážená vládo, kolegyně, kolegové, téma je opravdu na jedné straně jednoduché, na druhé straně složité. Ve své rodině jsem zažil případ, že můj otec emigroval, sice rodina byla rozvedená, byl v Traiskirchenu, a Rakousko se o něj postaralo. Na druhé straně jsem sledoval situaci, kdy naši Romové odcházeli do Kanady. Jak reagovala Kanada? Kanada reagovala zavedením víz. Když naši Romové emigrovali do Velké Británie, co Velká Británie udělala? Udělala alibistický krok, že na letištích zavedla určité pseudokontroly. Další ještě, třetí věc, kterou jsem si vzpomněl. V nedávné době bylo referendum ve Švýcarsku. Švýcarsko je pro nás, myslím si pro většinu z nás, země, která nás inspiruje, zejména tady kolegy z Úsvitu. A bylo překvapivé na jedné straně to, že občané odhlasovali zpřísnění pravidel pro imigraci. Sledujeme - a v loňském roce byly stovky mrtvých, kteří zemřeli během plavby z Afriky do Itálie. Jak to řeší Itálie? Itálie převážnou část těchto uprchlíků vrací. To znamená, ať to shrnu, přikláním se, ano, buďme otevřenou zemí, ale musíme kontrolovat, sledovat a vyhodnocovat a zejména reagovat na situaci, kdy se to nějakým způsobem zvrtne do situace, kdy sem k nám přijdou lidé, které ne že nechceme, ale kteří sem nepřišli pracovat, ale zneužívat naše zřízení, naše dávky, naše sociální... Děkuji. Pan Kalousek už mě chce tady nahradit, takže pustím ho.
Děkuji, ano, nahradí vás pan předseda klubu TOP 09, pan poslanec Kalousek. Po něm pan poslanec Podivínský.
Děkuji, pane předsedo. Já pana poslance Hájka prosím vaším prostřednictvím, aby nemíchal dohromady azylové řízení a zdravotní pojištění cizinců. To jsou dvě zcela odlišné disciplíny. Chtěl jsem zareagovat na pana poslance Plzáka. On říkal: Já to všechno chápu, ale běžte to říkat těm lidem! Chci mu poděkovat za geniální zkratku, kterou nám tady vlastně popsal, co to je populismus a kdo je to populista a kdo je to politik. Politik, který hájí nějaké hodnoty, tak jde, a i když je to nepopulární, jde s kůží na trh. A i těm, kteří s ním třeba nesouhlasí, ty hodnoty vysvětluje a snaží se je přesvědčit. Populista víc, co říká ulice, tak jim říká to, co chtějí slyšet. Je to mnohem pohodlnější, je to mnohem populárnější a nemusí se přitom používat odvaha, často ani rozum.
Pan poslanec Podivínský.
Děkuji, pane předsedo. Kolegyně, kolegové, navázal bych na předřečníka a prostřednictvím vás, pane předsedo, bych se chtěl zeptat pana poslance Plzáka. Nemusí se stavět před naše občany a nemusí se stavět ani před konkrétní, kterou já znám, ukrajinskou rodinu, která tady pracuje, pracuje poctivě, poctivě platí daně, a to v profesích, které naši občané nejsou pravděpodobně připraveni vykonávat - v těžkých stavebních pracích a v úklidu. A chci se zeptat jenom na to svědomí, vaším prostřednictvím, pane předsedo, pana poslance Plzáka. Této rodině se tady narodila holčička s Downovým syndromem. Ti lidé se skládají, desetitisíce měsíčně, na léčení této holčičky. A od lékařů mám potvrzeno, že na Ukrajině by tato holčička neměla šanci. Prostě by zemřela. Tak se chci zeptat, jak si to svědomí v sobě srovná pan poslanec Plzák, když řekne: Tato holčička nemá mít nárok na zdravotní pojištění přesto, že rodiče tady poctivě pracují, poctivě tady platí daně. A máme ji nechat umřít a vyexpedovat na Ukrajinu? Děkuji.
Pan poslanec Plzák, po něm pan poslanec Černoch.
Děkuji za dotaz, rád odpovím. Odpovím protiotázkou. Jak zamezíte tomu, aby nedošlo ke zdravotní imigraci, když to tak řeknu, a zdravotnímu zneužívání? Jak zamezíte vy tomu, aby člověk, který má nemocnou rodinu někde v zahraničí... Oddělme stránku humanitární a ekonomickou. My to v tom zdravotnictví řešíme prostě pořád. Jak zamezíte tomu, aby on šel, našel si tady i byť fiktivně zaměstnání nebo si tady za korunu založil eseročko a přivedl si sem rodinu, z níž bratr, nebo na bratra by se to nemělo vztahovat, ale řekněme otec, selhávají mu ledviny, bude tady chodit na dialýzu, uděláme mu transplantaci. Já všechno chápu, kdybychom na to měli peníze. Já jenom prostě nechápu, z čeho to budeme platit, pokud k tomuhle zneužívání může dojít, a víme, že u nás se některé věci zneužívají. A není nic jednoduššího než si prostě udělat agenturu, která bude fiktivně zaměstnávat lidi půl roku, ani ne půl roku, a přijdou za nimi rodiče, rodiny, budou se u nás léčit. To všechno z humanitárního hlediska chápu a těm lidem to přeji. Jenom chci vědět, kdo to proboha zaplatí a jak to potom vysvětlíte lidem, kteří se skládají na ty vozíčky. Děkuji.
Pan poslanec Černoch. Po něm pan poslanec Klučka.
Jenom bych chtěl reagovat na předpředřečníka ohledně té holčičky. V tomto směru udělám maximum pro to, abychom té holčičce pomohli. Ale já sám na vlastní kůži se svým vlastním dítětem zažívám, jakým způsobem se chová sociální systém k našim dětem. Kdy, řeknu to špatně, musíme žebrat jenom o blbou kartičku na to, aby nemusela má dcera, protože má jenom jednu plíci, chodit dva kilometry do nemocnice kvůli zaparkování. A tohle, v tomto případě si myslím, že bychom měli trošičku zohlednit. Že ten sociální systém nefunguje pro naše lidi. A argumentovat tím, že se na holčičku z Ukrajiny skládají - skládají se i na naše děti. Sbírají se tady víčka na to, aby se mohla koupit dětem kolečková křesla atd. Takže argumentovat tím, že nechceme pomáhat dětem, je nefér. Z mého pohledu je to nefér.
Pan poslanec Klučka, po něm pan poslanec Fiedler.
Pane předsedo, kolegyně, kolegové, já cítím povinnost jako zpravodaj k tomuto tisku vás vrátit zpátky k předmětu a obsahu tohoto zákona. To je implementace směrnice Evropské unie, která se dotýká především spojení dvou úkonů: povolení pobytu a zaměstnání. A vydání příslušné karty. Toto je základní obsah tohoto zákona. [[(10.10 hodin)]] Co v té diskusi tady provádíme? To diskutujeme o těch dalších přidružených zákonech, a jak jsem pochopil členy zdravotního výboru, s doporučením vlády. Vláda to prostě bude projednávat, bude se tím zabývat. Až tady budeme mít tu speciální normu, tak diskutujme o té speciální normě! Naučme se žít v demokracii i s cizinci.
Pan poslanec Fiedler.
Dobré dopoledne ještě jednou. Já bych chtěl zareagovat na, řekl bych, skoro historická slova pana poslance Kalouska, který nás tady seznámil s tím, že v této Sněmovně nebude hájit zájmy občanů, ale bude hájit názor politika. Já si myslím, že by bylo dobré se podívat, co říká Ústava, aby si pan poslanec Kalousek přečetl ten článek Ústavy, který říká, že poslanec bude hájit zájmy občanů, že to mezi námi mj. tedy říká i poslanecký slib, takže my jsme tady slyšeli, že Ústava je takový cár papíru, že poslanecký slib je něco, čím se nebudeme asi řídit. Děkuji.
Děkuji. Pan poslanec Novotný.
Já jsem chtěl prostřednictvím pana předsedajícího zareagovat na svého předřečníka, který neinterpretoval slova a myšlenky pana kolegy Kalouska, ale prokázal, že je nepochopil. V různých historických obdobích má nepochybně onen lid s velkým L, tj. jakýsi aritmetický průměr názorů populace, různé podoby. Třeba v Německu ve 30. letech to byla podoba, kterou všichni známe. Myslím si, že pan předseda Kalousek měl na mysli to, zda vždycky vycházíme z toho aritmetického průměru názorů lidí, i když by ten aritmetický průměr byl třeba to, že by některé národnostní skupiny měly skončit v plynových komorách. Děkuji.
Pan poslanec Holík. Rovněž faktická poznámka.
Dobrý den, dámy a pánové, dobrý den, pane předsedo. Já mám pořád takový dojem, že tady trošku odcházíme od jadérka věci. Celý text je řešen ne zabránit přílivu pracujících, ale zabránit zneužívání dávek a to je ta hlavní věc. Já nedokážu třeba pochopit tady z té pravé části spektra, proč tak vehementně bráníme tomuto zneužívání. Představte si, kolik nám sem jde například z východního Slovenska rodin. Já nemám proti romské komunitě žádné připomínky, ale uvědomme si jedno: To nepřijde jeden, ale přijdou prostě celé, když to řeknu, gangy, které toto využívají. Vše.
Ano. To byla poslední faktická poznámka a nyní tedy se vrátíme k řádným přihláškám do obecné rozpravy. Ty mám zatím dvě. První je pan poslanec Laudát, kterému dám slovo, a připraví se pan poslanec Zlatuška. Prosím, pane poslanče.
Vážený pane předsedo, dámy a pánové, jednak se chci omluvit za to ranní selhání, že jsem nepřišel. Vrátím se k projednávání v petičním výboru. Já jsem cítil, že tam je i silný kontext a vazba na lidská a občanská práva, proto i v petičním výboru. Diskuse byla velice zajímavá. Jednak plně se podepisuji pod to, co tady říkal pan zpravodaj Klučka. Přesně o tom to je! My jsme v petičním výboru nakonec neschválili žádný z pozměňovacích návrhů, ani jsme ho nedoporučili, protože skutečně je to poměrně hra s ohněm, aby nedocházelo ke zneužívání českého zdravotnického systému. Na druhé straně jsme požádali, jako to udělal zdravotní výbor, zainteresovaná ministerstva, aby dejme tomu do září připravila řádné analýzy, promyslela a přišla vláda s takovým návrhem, který skutečně na jedné straně udělá maximum pro to, nebo novelovaný zákon, aby zabránil zneužívání zdravotního pojištění, ale na druhé straně aby skutečně co nejvíce, protože život není černobílý, jak to vidí někteří poslanci ANO a už vůbec ne poslanci Úsvitu, aby zabránili těm asociálním a skutečně odpudivým případům, které se v současném systému dějí. Prosím, myslím, že bychom měli fungovat jako demokratická země tak, že možná desetkrát važme, koho sem pustíme, ale v okamžiku, kdy ho sem pustíme, tak mu dejme práva řádných občanů. Nebo skutečně vážně tady chcete zavádět dvě kategorie občanů? Já bych poprosil pana Babiše, on tady několikrát opakoval a nevím, jestli to ještě opakuje při debatách v médiích - nejsme politici. Prosím vás, objednejte pro některé své kolegy, oni už jsou politici, nějaké školení, aby jim někdo řekl, co je to xenofobie, kdo to byl doktor Mengele atd. atd. [[Projevy nesouhlasu u jmenovaných.]] My nemůžeme dělat černé pasažéry. Nám bylo pomáháno. Myslíte si, že Spojené státy, západoevropské demokracie 40 let si také nemusely říkat - kdo to k nám leze? A jaké chceme my zacházení ve světě, takové poskytujme také dalším. Na druhou stranu samozřejmě beru, my jsme tam byli upozorněni, že překotné schvalování pozměňovacích návrhů může znamenat poměrně rozsáhlé výdaje. Dotyční odborníci nevěděli z ministerstev, ale padaly tam myslím řády stovek milionů až miliard. Právě proto vás vyzývám, abychom tu novelu potom ve třetím čtení kromě možná nějakých technických záležitostí schválili v původním znění, a nechť tedy vláda přijde s další novelou, která skutečně to bude odfiltrovávat. A na margo toho, co tady zaznělo od některých řečníků. Víte, pro mě, když už tady je na našem území nějaká holčička nebo chlapeček, tak je mi šumák, jestli je z Ukrajiny, z Japonska, nebo Češka. Pro mě je to malá holčička! Takže prosím, podobné zavádějící sortování lidí si odpusťte! A pokud některé demokracie dneska mají problém s cizinci, tak to se netýká zneužívání zdravotního systému, tam selhalo něco jiného. Možná naivita pouštět na své území lidi, kteří odmítli potom respektovat hodnoty té skupiny lidí, těch států, těch národů, ke kterým se uchýlili. To je úplně jiný problém, než tady máme dneska řešit. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci a dalším přihlášeným do řádné rozpravy mám pana poslance Jiřího Zlatušku. [[Upozorňování z pléna, že je přihláška s faktickou.]] Omlouvám se, pane poslanče. Já jsem nezahlédla faktickou. Prosím tedy s faktickou pana poslance Adamce. Omlouvám se, pane poslanče. Prosím.
Děkuji. Vážená paní předsedající, dámy a pánové, já se omlouvám kolegovi Zlatuškovi, že jsem takhle zasáhl do jeho příchodu sem k řečnickému pultíku. Já budu velmi stručný. Chtěl jsem jenom zareagovat na toho kolegu tamhle z toho levého kouta od nás, když říkal, že my pravičáci nechceme, aby se nezneužívaly sociální dávky, a mluvil tady o ganzích slovenských Romů a říkal, že proti nim nic nemá. Já tedy proti nim mám hodně. Ne proto, že jsou barevní, ale protože prostě se chovají tak, jak se chovají, a zneužívají dávky. Ale mimochodem, co jsem chtěl říct úplně na závěr, to nejsou cizinci, to nejsou imigranti! To jsou občané Evropské unie! Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci a prosím k mikrofonu pana poslance Zlatušku. Prosím, máte slovo.
Děkuji, vážená paní předsedající. Mrzí mě, že musím vystupovat zrovna po vystoupení, které bych přiřadil k těm xenofobním, byť se to týkalo rasových předsudků proti občanům Evropské unie. Ale k tomu, co zde v rozpravě zaznělo na vrub cizinců a jejich dětí. Chtěl bych upozornit na to, že se zde jedná o vyvolávání duchů, kteří v podstatě neexistují. Česká republika má nesmírně malý počet cizinců ve srovnání s jinými zeměmi, je zde méně než zhruba půl milionu cizinců s dlouhodobým pobytem. V jiných zemích jsou proporce vůči místnímu obyvatelstvu podstatně větší. [[(10.20 hodin)]] Není až tak velký problém získávat v České republice státní občanství. Musíte projít zkouškami, toto se mírně zpřísnilo, ale přesto v okamžiku, kdy by se chtěl někdo nalodit na nějaký volný systém a využívat toho, co mu české občanství dává, tak bych prosil zapamatovat si jedno číslo - 1777. Takto malý byl počet získaných státních občanství cizinců v České republice v loňském roce. Opět ve srovnání s ostatními zeměmi - podívejte se na Rakousko třeba jako souseda - je to v podstatě zanedbatelné. Chtěl bych připomenout, že v okamžiku, kdy se zamýšlíme i nad tím, jak vypadá naše demokracie ve srovnání s tím, co jsme mohli mít, kdybychom byli stále pod vlivem Ruska nebo Sovětského svazu, že celá řada lidí musela v těch těžkých dobách odcházet do lepších zemí. A samozřejmě patří k dobrému chování nedívat se na děti přistěhovalců přes prsty a neostrakizovat je vůči ostatním. Česká republika stojí před reálným problémem snižování počtu nově narozených vůči zemřelým, stojíme před vybíráním a přistěhovalce, zejména ekonomickou imigraci, která zde bude pracovat, potřebujeme. Připomenul bych zase analýzy z jiných zemí, že se vyplácí mít imigranty, vyplácí se je mít v takové situaci, že cítí sounáležitost s tou zemí, ve které pracují. K té sounáležitosti patří i to, aby o jejich děti bylo pečováno přiměřeně civilizovaným zvyklostem i v rámci sociálního a zdravotního systému. Děkuji.
Děkuji, pane poslanče. Dalším přihlášeným do rozpravy je pan poslanec Martin Komárek. Omlouvám se, pane poslanče, je tady ještě faktická - anebo přednostní právo? Faktická.
Vážená paní předsedající, vážené kolegyně, vážení kolegové, víte, já jenom krátce. My bychom přece měli řešit sníženou porodnost nikoli náborem imigrantů, kteří se sem často dostávají za podvodných podmínek, ale to už bych nechal na jindy. Náš zákon o cizincích, kde zdaleka neplatí, že se nabírají lidé na místa, pro která nejsou čeští občané k dispozici. Sám s tím mám dlouholeté zkušenosti, jak to funguje, protože se v této oblasti pohybuji. Ale hlavně: My bychom měli přece podpořit hlavně naše rodiny s dětmi. My bychom měli motivovat naše rodiny s dětmi, aby měly více dětí, např. různými novomanželskými půjčkami atd., a nikoliv řešit sníženou porodnost tím, že budeme nabírat cizince. Tento trend se přece v zahraničí neosvědčil. A zatímco naše mladé rodiny s dětmi živoří, bojí se mít více dětí, protože nemají peníze, bojí se zařídit, nemají na bydlení, tak my tady slyšíme tyto názory. Takže to my absolutně odmítáme! Naší prioritou je podpora českých rodin s dětmi, aby ony měly děti, abychom zachovali český a moravský a slezský charakter České republiky - to musí být prioritou! [[Hučení a dupot v sále.]] A až to nepůjde, tak potom to budeme řešit nějakými dalšími cestami. Ale české mladé rodiny musíme podpořit, aby ony měly děti. Děkuju.
Nyní prosím do rozpravy přihlášeného pana poslance Komárka k mikrofonu. Máte slovo, pane poslanče.
Vážená paní předsedající, dámy a pánové, obyčejně taky využívám faktické poznámky, protože ty dvě minuty stačí na to, aby se člověk vyjádřil, leč tentokrát jsem si zkoušel, jak dlouho člověku trvá, když se řádně přihlásí. Je to asi hodina. To ale nevadí, vydržet se to dalo, byla to docela legrace. Protože podobně jako v té rozpravě o Brdech a jednom vojenském újezdu jsme se dostali přes Írán až do Iráku, tak tady jsme se dostali od jedné kartičky, jak správně řekl pan kolega Klučka, která by měla dát cizinci ze třetí země - tedy ne ze země EU -, který tady pracuje, alespoň část rovných práv k takovým věcem, jako jsou filozofické otázky multi-kulti, zásadní obrany práv našich žen, dětí a dědů, dostali jsme se bohužel k urážkám Romů, dostali jsme se bohužel k urážkám některých poslanců za to, že se někteří jejich rodiče nenarodili přímo v této zemi, a urážkám jiných poslanců za to, že když hájí svůj názor, tak jsou prý méně inteligentní než ti déle sloužící, bývalí nejlepší ministři financí různých galaxií. Podstata věci je ale jiná, proto jsem se přihlásil do rozpravy. Podstata věci je, pokud odhlédneme od tohoto folkloru, ve zneužívání. Kolegové, kteří poukazují na to, že je špatně, když dostanou imigranti ze třetích zemí o něco více práv - znovu zdůrazňuji, zdaleka ne všechna jako pracovníci ze zemí EU, zdaleka ne všechna - tak to budou masově zneužívat. Milí přátelé, dámy a pánové, patrně jste všichni zažili ve volební kampani to co já. Jeden z největších problémů, které mají naši voliči, je to, že jsou zneužívány sociální dávky, případně podpory v nezaměstnanosti českými občany. Všichni to víme. Všichni víme, že stát v tomto selhává. My to určitým způsobem extrapolujeme a říkáme si - no dobře, náš stát selhává v tom, aby vynutil spravedlnost v rozdělování sociálních dávek a dávek v nezaměstnanosti našim občanům, tak bude selhávat i v tom, že nedokáže oddělit ty imigranty ze třetích zemí, kteří k nám přicházejí pracovat jako - tady bylo mnoho příkladů naprosto poctivých a slušných lidí, kteří tady nacházejí novou zemi buď proto, že jsou pronásledováni z politických důvodů, nebo že prostě mají hlad, ale že to prostě budou a priori zneužívat. Myslím, že bychom měli jednoznačně říci: Pojďme napravit tenhle stav. Pojďme to udělat tak, aby nebylo možno zneužívat sociálních dávek a podpor v nezaměstnanosti jak lidmi, kteří se narodili náhodou v Čechách nebo na Moravě, tak lidmi, kteří se narodili na Ukrajině nebo v Kamerunu, tak lidmi, kteří se narodili v Rumunsku nebo v Bulharsku, a všechno bude v pořádku. Protože přijmout zákon, který vyjednali naši vyjednavači v EU, který pouze dává lidem, kteří poctivě pracují v téhle zemi rovnější práva - ne rovnější práva než našincům, ale o něco rovnější, než je měli - ten zákon je naprosto normální a v podstatě nestojí za debatu. Za debatu podle mě stojí to, jak zabránit zneužívání dávek a výhod cizinci i našinci. A jak říkám, náš stát v tom bohužel selhává a řekl bych, že to vyprovokovalo tuhle debatu. Děkuji.
Děkuji, pane poslanče. S faktickou mám přihlášeného pana poslance Opálku. Prosím, pane poslanče.
Děkuji, paní místopředsedkyně. Chtěl jsem jako zpravodaj racionálně vystoupit, ale vidím, že moje vystoupení nepomohlo k urychlenému projednání bodu. S faktickou poznámkou jsem se přihlásil proto, že tady zaznívají neustále stížnosti na zneužívání sociálního systému. Přes Ministerstvo práce a sociálních věcí existují různé analýzy a průzkumy, které ukazují, že procento zneužívání je v podstatě pro nějaké plošné řešení a kolektivní vinu zanedbatelné. Kdyby byla dostatečná zaměstnanost a dostatečné mzdy, nemuselo by vůbec docházet k tomu, aby lidé nárokovali své požadavky na sociální dávky. Sociální dávky jsou výhodné především pro ty zaměstnavatele, kteří zaměstnávají tyto lidi v šedé ekonomice, vyplácejí je částečně na ruku a stát jim dorovnává, aby neumřeli někde pod mostem hlady. Prosím vás, více tento sociální systém zneužívají ti zaměstnavatelé, kteří mají na úkor státního rozpočtu zisky a odvádějí nízké daně. Nestěžujme si na tento systém, řešme zaměstnanost, řešme výši platů a nebudeme se muset zabývat tím, jakou máme sociální politiku.
Děkuji panu poslanci. Prosím s další faktickou paní poslankyni Černochovou. Prosím, máte slovo.
Děkuji, paní místopředsedkyně. Myslím, že to tady Martin Komárek docela pěkně shrnul, akorát se mu podařilo urazit také jednu skupinu, a to skupinu Slezanů, na kterou Martin Komárek ve svém projevu zapomněl, a možná i někteří kolegové. Myslím si, že od nás členů ODS nikdo nemůže očekávat, že bychom o sobě v tom výčtu hovořili jako o euroobčanech, ale od některých z vás vzhledem k vašim postům v Evropské unii bych i toto přirovnání očekávala.
Děkuji, paní poslankyně. S další faktickou je přihlášen pan poslanec Laudát. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Vážená paní místopředsedkyně, dámy a pánové, poprosil bych, když už tady chce pan Komárek vystupovat, tak ať si aspoň přečte, k čemu to je. Ale vždyť on zažil diskusi i na petičním výboru, tak Ježíši Kriste, jak to že nevíte, o čem ta novela, o čem ta předloha je? Co to tady plácáte, pro boha živýho?
Děkuji. Dále mám do obecné rozpravy přihlášeného pana poslance Hegera. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo, paní předsedající. Vážení členové vlády, dámy a pánové, dovolte mi, abych jenom krátce se také přidal do obecné rozpravy a řekl v podstatě to, že tady diskutujeme věci mnohem šířeji, než je ten projednávaný návrh a tisk, který je prostou transpozici evropské směrnice. Znalost, kterou já jsem z toho nabyl, je, že ta transpozice nejde nijak nad rámec evropských požadavků a že v podstatě nám nezbývá nic jiného, než ji přijmout, chceme-li zůstat v Evropské unii. Ten problém, který diskutujeme, je problém o cizincích obecně. Je to problém, který patří k problémům politiky, o kterých se to obvykle neříká, ale je to pravda. Jsou problémy, které nemají v dané době a v dané situaci žádné rozumné řešení. A zcela určitě problém imigrantů do zemí, které jsou bohatší než země, ze kterých ti imigranti přicházejí, je prostě svízel, protože cokoliv rozeberete, ať se ty země otevírají, a otevírají se selektivně pro schopné lidi, tak to není úplně fér vůči těm lidem, ať se neotevírají, tak to není také fér. Prostě nenajdete řešení, které by pro svět bylo v současné době jednoznačné. Já o tom problému nechci mluvit, protože na něj existují odborníci. Já se za odborníka nepokládám, jenom si myslím, že to, co je hlavní příčinou ve velkých zemích, kde s cizinci jsou problémy, je integrace cizinců a dlouhodobý program na to, aby se multikulturální rozdíly, o kterých tu byla už řeč, otupily a ti cizinci se té zemi přizpůsobili. Přihlásil jsem se ale hlavně proto, že jsem chtěl říci, že k těm neřešitelným problémům, a já jsem to prosím zažil ve funkci ministra zdravotnictví při několika pokusech, patří také problém ideálního vyřešení pojištění cizinců. A to, co je navázáno na tento tisk, a to, co tu prezentovala paní zpravodajka zdravotního výboru, je, myslím, jednoznačné - že je potřeba se znovu, opakovaně tímto problémem zabývat a snažit se najít alespoň nějaké částečné kompromisní řešení. Protože pokud jde o to zdravotní pojištění, tak pravdu mají všechny strany. Pro komerční pojištění je pojišťování cizinců, kde je nepokrytelné riziko přílivu lidí s těžkými chorobami, na komerční bázi neřešitelné. A na bázi veřejného zdravotního pojištění je to neřešitelné také, protože náš systém je limitován finančně. Není limitován tak, jak se tady říkalo, že se hroutí, protože je v něm málo peněz, ale je limitován tím, že péče je tady alespoň ve srovnání s péčí, která se poskytuje v méně rozvinutých zemích, neskutečně vysoká a daleko, daleko vyšší, než mají ti imigranti, kteří by ji potřebovali alespoň v nějaké bazální podobě. Takže my je nemůžeme v plném rozsahu přijmout, protože by zatížili systém opravdu devastujícím způsobem, ale na druhé straně takové situace, jestliže tady je tady na základě našich imigračních předpisů a vstupních předpisů a vízových předpisů usazená rodina, které se narodí dítě, a to dítě nemůže být pojištěno ani veřejným zdravotním pojištěním, ani komerčním pojištěním, a komerční pojišťovny ho pojistí až po roce, tak to je prosím věc, která této zemi dělá ostudu. A aspoň v takovýchhle detailech je třeba hledat řešení. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji panu poslanci. Táži se, jestli se chce ještě někdo přihlásit do obecné rozpravy. Je tady ještě faktická pana poslance Bělobrádka. Prosím.
Vážená paní předsedající, dámy a pánové, já jen zopakuji pro ty, kteří hlučeli a nedávali pozor na začátku. Evropská komise českou vládu upozornila na neprovedení směrnice 2011/98/EU. Česká republika se k tomu má vyjádřit do 27. března tohoto roku. [[Hovoří důrazně.]] Na základě uvedené směrnice mají státy zajistit, aby cizinci, kteří na území České republiky chtějí pracovat, nebyli povinni žádat zvlášť o pobytové oprávnění a zvlášť o povolení k zaměstnání. Navrhuje se proto zavést zaměstnaneckou kartu, která bude nejen pobytovým oprávněním, ale také povolením k práci. O tom prosím budeme ve třetím čtení hlasovat. O to tady jde. Všechny ty ostatní věci s tím souvisejí více či méně, spíše však méně. Takže prosím, věnujme se tomu, o čem máme jednat.
Děkuji, pane ministře. Vzhledem k tomu, že nemám už nikoho přihlášeného do obecné rozpravy, končím obecnou rozpravu. Táži se, zda pan navrhovatel či zpravodaj mají zájem o závěrečná slova. Ano, je tomu tak. Prosím, pane ministře. [[Oslovený cestou k mikrofonu upozorňuje, že není ministrem.]] Omlouvám se, pane místopředsedo vlády.
Já jsem jediný člen vlády, který není ministrem, takže toho nechci zneužívat. Takže za prvé z toho, co tady zaznělo. Překvapuje mě, že hnutí ANO, které se hlásí k evropským hodnotám, tady předvádí xenofobní výlevy. To mě skutečně překvapuje obzvláště u vládního návrhu. U hnutí Úsvit by mě to nepřekvapilo. Tohle mě trošku překvapuje. Chci říct, že lidé, kteří tady pracují a jsou ze zahraničí, tak to, o čem se určitě bude vláda bavit v dalším kole, je to, na co upozorňuje neziskový sektor, a to je to, že lidé, kteří tady pracují, by také měli být začleněni do zdravotního a sociálního systému. To znamená, aby na jejich pojištění, protože jsou to lidé většinou mladí a pracovití, kteří tady jsou proto, aby pracovali, takže oni pracují a málo marodí, to znamená, aby odváděli do sociálního a zdravotního systému peníze, které právě ty důchodce budou živit. Druhá věc. Chci tady upozornit na to, co tady sice zaznělo, ale velmi málo. Demografie samozřejmě hraje významnou roli, protože - a to si prosím nevymýšlím, to jsou tvrdá data od doktora Fialy z Vysoké školy ekonomické, který jasně podle trendů, které tady dlouhodobě jsou, usuzuje, že během sta let zde bude pět milionů českých obyvatel a dva miliony zahraničních, tedy přistěhovalců, pokud bude dvacet tisíc imigrantů ročně. Jestliže máme problém ve zdravotním a sociálním systému, je to dáno tím, že se nám za posledních dvacet let narodilo o jeden milion dětí méně. A jestliže jsou zde místa, která obsadit našimi pracovníky, našimi občany nemůžeme, tak holt budou muset přicházet další. A prosím, nejedná se pouze o nekvalifikované lidi. Můžu vám říct příklad, kdy právě v oboru věda, výzkum a inovace jsou tady zahraniční vědci, kteří ve Francii, v Německu dostanou pobyt a mohou okamžitě nastoupit během několika týdnů, tak u nás čekají někteří devět měsíců na to, aby tady mohli pracovat, aby mohli pomáhat České republice s jejím rozvojem, aby mohli pomoct ve vědě, výzkumu a inovacích. To znamená, my tady děláme takové podmínky, aby sem nemohli přijít v podstatě ani ti, kteří tady jsou potřební, ti, které tady potřebujeme, protože jsou špičkoví odborníci. [[(10.40 hodin)]] Musím také nesouhlasit s předsedkyní České demografické společnosti, že se této věci žádní politici nevěnují. Musím paní předsedkyni upozornit, že tomu tak není a že prostě sem lidé pracovat budou chodit. To bychom mohli dokonce říci, že vlastně Židé tady nejsou původní, že vlastně Chorvati tady nejsou původní, že tady vlastně původní není skoro nikdo, protože jediní původní jsou tady Keltové, nebo kdo tady byl první. Prosím vás, celý princip je tedy v tom, že my tady jednáme pouze o tom, abychom odstranili byrokratické překážky, které po nás chce - a myslím, že zcela racionálně - Evropská unie, resp. Evropská komise, právě v tom, že tady máme duplicitu, kterou můžeme spojit do jednoho. Takže bych prosil, abychom se v těch dalších věcech samozřejmě mohli vrátit k těm věcem, které tady zazněly. Nikdo z nás zřejmě nechce, aby tady bylo právo šaría, ale o tom my tady vůbec nejednáme. Od toho jsou jiné právní normy, kterými se určitě zabývat budeme. Takže bych prosil, abychom se skutečně vždycky vrátili k tomu, o čem jednáme. Děkuji.
Děkuji panu místopředsedovi vlády. Táži se pana zpravodaje, zda má zájem o slovo. Nemá zájem. Děkuji za závěrečná slova a zahajuji podrobnou rozpravu, do které se přihlásil pan poslanec Klučka a pan poslanec Koubek. Prosím, pane poslanče Klučko, máte slovo.
Děkuji vám, paní místopředsedkyně. Moje vystoupení bude tentokrát velmi stručné, krátké. Já chci pouze odkázat na své pozměňující návrhy, které jsem dostal do systému pod čísly 497, 498 a 502. Chci jenom říci, že tyto návrhy nejsou poslaneckou iniciativou. Jsou to návrhy technického zdokonalení, konzultované s Ministerstvem vnitra a Ministerstvem zahraničních věcí, takže nemění meritum tohoto zákona.
Děkuji, pane poslanče. Dalším přihlášeným do podrobné rozpravy je pan poslanec Koubek. Máte slovo, pane poslanče.
Děkuji, paní předsedající. Dámy a pánové, já mohu navázat na pana zpravodaje. Předkládám pozměňovací návrh, který máte pod číslem 492. Taktéž to není poslanecká iniciativa, je to konzultováno s Ministerstvem vnitra ještě v době, kdy byl tento zákon v prvním čtení, ale ještě nebyla ustanovena vláda pana premiéra Sobotky, kdy jsem se o tento zákon podrobně zajímal. Můj pozměňovací návrh se týká vydávání potvrzení o splnění podmínek pro prodloužení platnosti zaměstnanecké karty, který upravuje dva paragrafy, které vlastně mají umožnit zajištění oprávnění zájmu cizinců a jejich zaměstnavatelů, aby umožnily větší kontinuitu zaměstnávání v těch případech, kdy žadatelé žádají o prodloužení zaměstnanecké karty a nemuselo by být správní řízení včas ukončeno, aby jejich zaměstnávání mohlo pokračovat. Děkuji.
Děkuji, pane poslanče. Nemám již nikoho dalšího přihlášeného do podrobné rozpravy. Tímto podrobnou rozpravu končím. Táži se, zda je zájem o závěrečná slova. Není tomu tak. Vzhledem k tomu, že zde nepadl návrh na vrácení návrhu zákona výboru k novému projednání ani na úpravu lhůty pro třetí čtení, končím druhé čtení tohoto návrhu. S faktickou se hlásí pan poslanec Laudát. Prosím, pane poslanče.
Vážená paní místopředsedkyně, dámy a pánové, dovoluji si požádat jménem klubu TOP 09 o přestávku na jednání klubu v délce 20 minut. Děkuji vám.
Ano, prosím, tudíž přerušuji jednání do 11.04 hodin. Ještě jedno upozornění. Na jedenáctou hodinu máme pevně zařazený bod Aktuální situace na Ukrajině, tak jen abyste přišli včas, abychom tento bod mohli projednat. Děkuji.
Dámy a pánové, je 11.05. Zahajuji přerušené jednání. Přistupme tedy k projednávání bodu