Dobro jutro poštovane kolegice i kolege, ja vas molim da evo zauzmemo mjesta svoja i da nastavimo sa radom kako je i planirano po dnevnom redu. Dakle, sad je, dolazi na red Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P. Z. br. 145. Izvolite kolega Bunjac, javili ste se.
Pa poštovani potpredsjedniče, u ime Kluba zastupnika Živog zida i Snage, tražim stanku od 10 minuta kako bi govorio o posljedicama Lex Agrokora na hrvatsko društvo u cjelini.
Hvala. Uvaženi zastupnik Lovrinović.
Gospodine potpredsjedniče Sabora, tražim stanku također od 10 minuta kako bi izvijesto građane o gubicima prilikom ulaganja obveznih mirovinskih fondova u sustav Agrokor o čemu javnost nema saznanja.
Hvala. Još netko? Uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Iz istih razloga traži stanku i Klub zastupnika SDP-a. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Miro Bulj.
U ime kluba MOST-a tražim stanku 10 minuta aktualna politička situacija u Republici Hrvatskoj.
Hvala. I nitko više. Hvala lijepo. Vidimo se u 9 i 45. [[STANKA U 9,35 SATI.]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,50 SATI]] Evo kolegice i kolege, istekla nam je stanka pa ćemo krenuti redom u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e govorit će uvaženi zastupnik Branimir Bunjac.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Danas je malo više od dva mjeseca od donošenja lex Agrokora koji je u Saboru prihvaćen sa 83 glasa za i ovaj kratak rok bio je sasvim dovoljan da se jasno vide koje su posljedice toga zakona. Naime, sve ono što je tada Vlada govorila prije 2 mjeseca da će se tim zakonom postići pokazalo se kao netočno. Govorilo se između ostaloga da je samo dio Agrokora u problemima, da u njemu postoje zdrave tvrtke poput Leda ili Jamnice. Međutim, saznali smo da su te tvrtke u još gorem stanju od samoga Konzuma, da vrijede doslovno nula kuna, pa je njihovim dionicama nakon katastrofalnog pada prekinuta trgovina na Zagrebačkoj burzi. Pričalo se da se negativni trend može preokrenuti dodatnom intervencijom Vlade što je posve krivo jer nema te beneficije koju Agrokor od Vlade nije već dobio u zadnjih 15 godina. Dug Agrokora je samo u mandatu samo ove Vlade porastao za 6 milijardi kuna i sada trenutno iznosi 40 milijardi. Prodaja Konzuma pala je za 30%. Kreditni rejting tvrtke samo u ovoj kalendarskoj godini snižen je čak 4 puta. Pokazalo se da Agrokor nema za plaće, a kamoli za dobavljače i još manje za banke i da očekuje da mu vjerovnici otpišu minimalno ¾ duga. Samo za održanje tekućeg poslovanja Agrokoru treba milijardu eura, a da se pritom kreditoru ne nudi čak niti vlasništvo nad tvrtkom. Između ostaloga, Vlada je govorila da Hrvatska država neće preuzeti odgovornost za dugove Agrokora, međutim američki saveznici koji su ušli u tvrtku tvrde suprotno, da će upravo Vlada biti odgovorna za štetu koju trpe vjerovnici budući da su lex Agrokorom promijenjena standardna tržišna pravila. Da je Vlada direktno odgovorna za Agrokor najbolje se vidjelo 29. svibnja kada je premijer Plenković pregovarao sa zamjenikom predsjednika Uprave Sberbank Maksimom Poletajevim. On pregovara o kreditu za privatnu tvrtku u kojoj u Nadzornom odboru i dalje sjede Ivica Todorić i njegovi ljudi i vuku konce poslovanja. Da se Hrvatskoj državi ne piše dobro pokazuje i činjenica da su vjerovničko vijeće Agrokora ušli američki lešinarski fondovi, a poznato je da je njihova glavna metoda naplate tužba protiv Hrvatske države, odnosno države u kojoj se oni pojavljuju. Vlada je govorila da će pomoći dobavljačima, a vidimo da u ovoj situaciji banke imaju povlašteni položaj budući im se nude tzv. Roll up aranžmani. Slijedom toga dobavljači se okreću stranim trgovačkim lancima, a prije svega Lidlu. Zastupnici su opravdavali izglasavanje lex Agrokora zaštitom radnih mjesta, a privremeni upravitelj Ante Ramljak već najavljuje otkaze i to prvenstveno u BiH za početak. Pričalo se kako će BDP nastaviti rasti, a vrlo objektivni izvještaji recimo čak i guvernera HNB-a najavljuju da će BDP padati ne samo u Hrvatskoj, nego čak u Srbiji i BiH posljedično ovomu zakonu. Također u zadnjih mjesec dana zahvaljujući lošim potezima Vlade porastao je udio loših i nenaplativih kredita, pala je potrošnja i splasnuo optimizam potrošača. Slijedom svega navedenoga sada se vidi i ono što smo i prije znali, a to je da lex Agrokor ima funkciju spašavanja jednoga propaloga tajkuna koji je blago rečeno poslovao na granici zakona u zaštitu samog vrha vlasti u Hrvatskoj. Zaštitom „gazde“ Vlada u biti štiti samu sebe od sudskoga progona. Pritom i odluka o pet milijuna kuna koji se daju DORH-u za istraživanje kriminala samo dimna zavjesa kojom se želi prikazati da je sav pretvorbeni kriminal u stvari bio legalan. Vlada je u stvari napravila sljedeće. U prvoj etapi saniranja navodne štete ona želi glumiti medijatora, međutim u konačnici Vlada će morati stati direktno iza Agrokora, kreditirati ga i de facto preuzeti vlasništvo nad cijelom tvrtkom. Za posljedicu ćemo imati povećanje javnoga duga i novu recesiju prije isteka mandata Vlade od četiri godine. Takav rasplet neminovno zahtijeva ostavku Vlade. Taman i da nije došlo do raskida koalicije HDZ-a i MOST-a Vlada je pala na Agrokoru i to sasvim jasno treba reći hrvatskim građanima. Da je bilo političke mudrosti parlamentarni izbori već bi bili održani, a ovako svjedočimo nezapamćenom igrokazu vladajućih garnitura koje su odvele hrvatski politički život na samo moralno dno.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku, govoriti uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici, poštovani građani koji nas pratite putem svojih ekrana. Želim vas obavijestiti, o onome što je očito jedna od zabranjenih tema u hrvatskoj javnosti, a to je ulaganje obveznih mirovinskih fondova u kompanije u sastavu koncerna Agrokor. Da vas samo podsjetim, obvezni mirovinski fondovi imaju ključni zadatak da ulažu u novac koji se prikuplja u drugi mirovinski stup, ostvare na temelju takvih ulaganja određenu dobit za poboljšanje standarda i povećanje mirovina budućih umirovljenika. No, ovdje imamo slučaj ogromnih gubitaka. O tome vas želim izvijestiti i ne želim se baviti pitanjima preslagivanja. Tako zvani ustvari obvezni mirovinski fondovi su zbog ulaganja u dionice Agrokora, ostvarile ogromne gubitke, a o tome se šuti. Tko i zašto skriva ovu istinu? Već sam i ranije u Saboru kod izvještaja godišnjih obveznih mirovinskih fondova upozoravao da su ti izvještaji pisani obranaški, gdje se menadžeri pravdaju da su mogli biti i bolji, al eto nije se imalo gdje ulagati. Naravno, baš ovih mjeseci vidimo da to nije tako. Zašto? Sasvim suprotno, fond menadžeri se lako uključuju posebne aranžmane s pojedinim vlasnicima kompanija ili pokorne izvršavaju naloge političara. Za to je najbolji primjer Agrokora ili preciznije dioničkog društva Ledo. Kao što vam je poznato u prosincu 2012. godine, sva 4 mirovinska fonda su uložila u kupnju 63 tisuće 900 dionica Leda i platila 510 milijuna kuna, dakle svaku dionicu, čak 8 tisuća kuna. Danas je cijena te dionice, više nego prepolovljena, da vas ne gnjavim sa nizom informacija. Danas smo ustvari svjedoci prave drame oko Agrokora jer svi samo pričaju o dobavljačima i bankama, ali nitko ili malo tko priča o posebnim dobavljačima kapitala. Zašto su OMF-ovi financirali, dakle, ove kompanije, po kakvim aranžmanima? Oni su to radili u ime svih članova obveznih mirovinskih fondova, uloživši više od pola milijarde kuna u Ledo, u ovom slučaju. Prema zadnjim podacima, mirovinski fondovi su prije obustave trgovine na Burzi, povećali čak broj dionica u Ledu na skoro 70 tisuća, što je vrlo zanimljivo. Jedan obvezni mirovinski fond je prodao svoje dionice, to je Erste plavi, al ostala 3 imaju čak više dionica nego li kod dokapitalizacije 2012. godine. Tako kad znamo da je Lado jamac platac, za kredite Agrokora, blizu 19 milijardi kuna, onda mi sa sigurnošću možemo reći sljedeće, da su članovi i obveznih mirovinskih fondova izgubili preko 600 milijuna kuna u dionice samo Leda. Ponavljam, OMF-ovi su izgubili oko 600 milijuna kuna uloživši samo u dionice Leda. Zašto se o tome šuti? Zanimljivo je u ovom slučaju, da unatoč priličnom iznosu suvlasništva, nitko od predstavnika obveznih mirovinskih fondova nije bio u nadzornom odboru, iako su u drugima slučajevima uredno sjedili u nadzornim odborima, kao predstavnici mirovinskih fondova. Zašto su i kome smetali? Zašto i kako su na to pristali? Sada pojedini obvezni mirovinski fondovi daju takve izjave da ispada da njihovi predstavnici nisu bili njihovi, ako su čak i bili, već da ih je predlagao prethodni nadzorni odbor. Dakle, poštovane kolegice i kolege, poštovani građani, vidimo da ovdje ima puno netransparentnosti. Danas sam uputio zahtjev Hrvatskoj agenciji za nadzor financijskih institucija, sa zahtjevom da traži od obveznih mirovinskih fondova da za svaku kategoriju ulaganja sastavi analizu svih realiziranih i nerealiziranih gubitaka od ulaganja u dionice i obveznice, računajući od 2008. godine do danas da vidimo pravu sliku stvari. Od HNB-a, danas sam zatražio analizu kreditiranja svih povezanih društava u sustava Agrokor, od strane banaka. I da završim ovu priču. Konačno, ako pogledamo rezultate trgovanja obveznih mirovinskih fondova za ožujak ove godine, kako posljedica slučaja Agrokor, tada je vidljivo da je samo u kategoriji B u mjesec dana, gdje se nalazi otprilike 90% sve imovine fondova, izgubljeno čak milijardu i pol kuna. Dragi umirovljenici i vi koji izdvajate u drugi mirovinski stup, vi ne znate što se dešava. I da završim, zalažem se za stabilan, transparentan mirovinski sustav i tražit ću formiranje istražnog povjerenstva u ulozi HNB i HNF u slučaju ulaganja u sustav Agrokor. Hvala.
Hvala. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti uvaženi zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Kada ste prije dva mjeseca, donosio zakon, ispričavam se, Zakon o izvanrednoj upravi, poznatiji kao lex Agrokor, rekli smo, govorili smo, tvrdili smo da je to loš zakon, koji Hrvatskoj niti Agrokoru ne može donijeti ništa dobro. Ali ne mi nismo samo kritizirali, mi smo vam iznijeli vrlo jasne prijedloge kako se ta situacija može popraviti. Sjetite se samo govora i izlaganja našeg kolege Lalovca. Sada, nakon 2 mjeseca, sa iznimnim žaljenjem možemo utvrditi da sve ono što smo i najavljivali, sve ono čega smo se pribojavali, dolazi na naplatu. Poštovane kolegice i kolege, Hrvatska biva tužena. To danas već možemo čitati ne samo u hrvatskim medijima, to možemo čitati na jednom Bloombergu, kojeg čitaju svi investitori u svijetu. Koliko je Agrokor uspješan nakon 2 mjeseca izvanredne uprave? Pa Mudis mu je već 4 put smanjio kreditni rejting. 4 put u 6 mjeseci. Jel to mjerilo uspjeha? Nije. Šta se događa sa Konzumom? U trenutku kada u travnju u prometu maloprodaje u RH raste iznad prosjeka EU promet u Konzumu pada. Dakle promet u Hrvatskoj, prodaja u trgovačkim lancima u Hrvatskoj raste, a Konzum i dalje propada. Jeli to uspjeh izvanredne uprave? Nije. Poštovane kolegice i kolege, koliko je zakon uspješan i kvalitetan vidimo od toga što izvanredna uprava danas izmišlja nekakav Roll upp model koji nije predviđen zakonom. Kada ste obrazlagali članak 39. Zakona o izvanrednoj upravi, sve ono što ste tada govorili suprotno je onome što danas gospodin Ramljak najavljuje i zbog toga ćemo štetu plaćati svi mi. I reći ću vam nešto, ova današnja politička situacija, ovo grčevito držanje za vlast, ovo sramotno čuvanje fotelja, nije posljedica ničeg drugog nego pokušaja da se sakrije sve ono što će isplivati iz zadnja dva mjeseca primjene lex Agrokora, zakona kojeg je pisala jedna klika okupljena oko gospođe Dalić, a podržana od strane premijera Plenkovića. I zato se čudim onima koji danas pristaju biti smokvin list takvoj Vladi, a do jučer su glasali protiv tog zakona. Čudim se onima koji se danas kriju iza obrane kurikuralne reforme koji će sutra morati provoditi zajedno sa HRAST-om jer bez HRAST-a većine u Hrvatskom saboru nema, a istovremeno zatvaraju oči da svo zlo koje nam je došlo sa Zakonom o izvanrednoj upravi. Poštovane kolegice i kolege, bez obzira na svu štetu koja je nastala u dva mjeseca primjene ovog zakona još uvijek nije kasno, još uvijek nije kasno da ga promijenimo, još uvijek nije kasno da poslušate savjete koje vam je vrlo konkretno i jasno dao kolega Lalovac, još uvijek nije kasno da napravite pravu stvar. Ali svi znamo kakav je HDZ uvijek bio i znamo da od toga biti ništa neće. Hvala vam lijepa.
Hvala. I zadnji će biti Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ja bih mogao sada reći da sam bio u pravu kroz cijelo ovo vrijeme, mogao bi se naslađivati nad svim onim izjavama predsjednika HNS-a odnosno bivšeg predsjednika Ivana Vrdoljaka o tome kako ja lažem o koaliciji HDZ-a i HNS-a, ali ja se neću danas uopće baviti HNS-om. To je bila jedna logična odluka cijeli razvoj situacije je ukazivao da će se dogoditi upravo to. Svi znamo da je HNS potpisao zahtjev za opoziv predsjednika Sabora Bože Petrova i time izravno pogodovao HDZ-u, držao mu ljestve i namjera je bila da se nakon lokalnih izbora da HNS uđe u tu Vladu što se na kraju i dogodilo. Mnogi mediji napadaju HNS, ništa se s HNS-om neće dogoditi, to je stranka koja ima 2 do 3% koja ovisi o tome da ima svoje ljude u određenim strukturama u javnim poduzećima, od toga egzistira, HNS će nastaviti egzistirati na taj način. Ali ono što je ozbiljno ugroženo, to je slogan predsjednika HDZ-a premijera Andreja Plenkovića. Ja bih vas podsjetio na to da se premijer kroz cijelo ovo vrijeme pozivao na kolegijalnost, da su MOST-ovi ministri izigrali kolegijalnost prema svome kolegi glasajući protiv njega i da se zbog toga odlučio na onaj igrokaz izbacivanja MOST-ovih ministara iz Vlade, da bi sada nudio brda i doline političkoj stranci koja je pokrenula opoziv ministra Marića. Znači, Plenković je pokazao ne kolegijalnost prema ministru Mariću uvođenjem odnosno predlaganjem ministara iz kvote HNS-a u Vladu RH. Kome to nije jasno, taj ništa ne razumije. Ali nažalost Plenković će i dalje pričati o vjerodostojnosti, pričat će o stabilnosti, pričat će o nekolegijalnosti. Ima tu još zanimljivih situacija, znači Plenković je toliko branio ministra Marića i govorio nama da ne bi bilo kolegijalno glasati protiv ministra Barišića, znači ministra Barišića ne Marića, da bi sada se odrekao ministra Barišića i dao Ministarstvo obrazovanja HNS-u. Toliko o kolegijalnosti prema ministru Barišiću koji je postao ministar ovdje i mi smo mu dali povjerenje. Nakon tog zahtjeva HNS-a za njegovim opozivom, upravo iz kolegijalnosti prema Vladi nismo glasali protiv da ta Vlada preživi i nastavi dalje, a sada se toj stranci koja je pokrenula opoziv ministra Barišića, kojega je ovdje žestoko napadala sada se odriče premijer ministra Barišića i daje toj stranci Ministarstvo obrazovanja. Kolege iz HDZ-a to je van svake vjerodostojnosti, to je van svake kolegijalnosti, to je gaženje svih moralnih načela. Ja ne znam što vi o tome mislite, možete li to opravdati? Naravno da ne možete, ali vi ćete nam ponovno prodavati nekakvu priču o stabilnosti, o kolegijalnosti. Nemojte nam to prodavat. Od drugog mjeseca se vode razgovori sa HNS-om, namjera je bila jedina, možda je čak i dogovoren to pokretanje opoziva ministra Marića jer ste znali odnosno znao je premijer da smo mi ljudi koji imaju načela, vrijednosti, ideale, koji ne mogu prijeći preko toga, a to je valjda svima jasno da je ministar Marić znao što se događa u Agrokoru i sada ste sklopili tu koaliciju kako vaš bivši kolega Zlatko Hasanbegović kaže protuprirodni blud, znači on je rekao da je to protuprirodni blud sa HNS-om. Ja ne znam jeli protuprirodni blud, ali sigurno, sigurno kolege nije vjerodostojno, nema veze s vjerodostojnošću. Znači mogao bi se sada našaliti i reći da je premijer zapravo plagirao HNS-ov zahtjev za opoziv ministra Barišića jer se sad on odriče ministra Barišića. Tako je i on postao jedan veliki plagijator, znači, i sam premijer je postao plagijator. Ovo je politička trgovina najgore vrste, nikad viđena u Hrvatskom saboru, sjetimo se kolege Sauche da bi se sačuvala ta opcija preslagivanja nakon izbora, znači natjerali su, pritisnuli čovjeka da glasuje ovdje za predsjednika Jandrokovića i za opoziv gospodina Petrova, znači ovo je politička trgovina najgore vrste i drago mi je da je MOST sudjelovao u tom velikom razotkrivanju premijera.
Hvala lijepo. Sada ćemo prijeći na sljedeću točku. … [[Upadica se ne razumije.]] Može, s čime u svezi? … [[Upadica se ne razumije.]] Dajte se uključite, ne čujem.
Hvala. Radnici u Lipovljanima u firmi „Lignum“ su u štrajku i htio bi koju riječ reći o njihovim radničkim pravima odnosno tome da je rad obustavljen. Deset minuta molim stanku. Hvala.
Dobro, naravno. U jedan i deset se vidimo ovdje. STANKA U 13,00 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,10 SATI]] Stanka je istekla pa ću ja zamoliti da u ime kluba Živoga zida riječ uzme uvaženi zastupnik Ivan Pernar. Izvolite.
Dame i gospodo, danas nas ovdje nema puno na žalost i to je jedna konstanta. Ali za razliku od nas kojih ovdje nema na poslu postoje radnici u Hrvatskoj koji moraju svakog dana ići na posao. Jedni od njih su radnici firme Lignum iz Lipovljana koji su u štrajku. Radi se o, oni se bave obradom drva. Inače obrada drva je jedan jako riskantan posao zato jer su česte ozljede na radu. Ljudi gube prste, to sam vidio više puta i sjećam se jednom kad sam pitao jednog čovjeka tijekom kampanje gdje radi on mi je rekao da se bavi drvom. Ja sam mu rekao pazi prste, a on mi je pokazao kako mu fali znači zadnji članak na kažiprstu. Drugim riječima, to je jedan dosta opasan posao. A radnici firme Lignum plaćeni su jako malo. Plaćeni su samo 15 kuna neto po satu i oni traže da imaju 18 kuna po satu. Tu se stvarno ne radi o velikom novcu. Mi imamo ovdje plaće oko 14 i pol tisuća kuna, to nam je osnovni koeficijent, a oni koji su predsjednici odbora ili klubova imaju oko 17. Ne znam koliko ima predsjednik i potpredsjednici. Uglavnom mi ovdje imamo jako velike plaće, oni imaju jako male i kao zakonodavac na žalost nismo učinili ništa da dignemo tu minimalnu plaću, da oni ne moraju raditi za dvije i pol tisuće kuna, da im se digne barem na tri. I zbog toga budući da mi kao zakonodavac nismo obavili svoju ulogu, znači podigli minimalnu plaću zbog toga ti ljudi sada su u štrajku. Također, jedan od drugih razloga za štrajk je u tome što im se ne žele dati ugovori na neodređeno radno vrijeme. Zašto je to bitno? Zato jer su ucijenjeni. Ako kojim slučajem odu na bolovanje, ne znam žena ostane trudna što god već neće joj produžiti ugovor o radu. I taj problem na žalost je kroničan. On zapravo postoji u Hrvatskoj zadnjih 25 godina. I što je također bitno, oni traže znači da se na određeno može raditi najdulje godinu dana i traže od vlasnika Talijana da se potpiše taj novi kolektivni ugovor kojim se kao što sam rekao plaće dižu na 18 kuna. On ne pristaje. I ti ljudi su u biti prepušteni sami sebi, država ih ne štiti, vlasnika nije briga i pitanje je zapravo kako će ta cijela priča završiti. A glavni razlog zašto su prisiljeni raditi u toj firmi je u tome što nema drugih radnih mjesta. Znači, kad bi u nekoj drugoj firmi u Lipovljanima bilo posla za njih, kad bi bila veća plaća tamo oni bi otišli tamo i radili bi tamo. Znači razlog zašto su ljudi u Hrvatskoj prisiljeni raditi u neljudskim uvjetima za minimalne plaće bez ikakvih prava je u tome što nema radnih mjesta. I politika koja je dovela do toga da nema radnih mjesta je ta koja je zapravo prisilila ljude koji rade na preostalim, odnosno dostupnim radnim mjestima da rade u katastrofalnim uvjetima. Neću govoriti koja je stranka odgovorna za to što nema radnih mjesta zato jer se to zna. Ali na žalost nije samo ona, nego su odgovorne i sve druge stranke koje participiraju u ovoj vlasti i participirale su u ranijim vladama i provodile su istu monetarnu politiku koja je vodila politiku nerealnog tečaja kune gdje su uvozni proizvodi bili jeftiniji od domaćih, gdje su krediti bili opterećeni valutnom klauzulom i gdje je sav novac u opticaju bio vanjski dug koji se putem HNB-a pretvara u unutarnji. Jer HNB nije vršio emisiju novca, nego je samo pretvarao i još uvijek samo pretvara eure u kune i kune u eure, odnosno vrši ulogu mjenjačnice, a ne središnje banke. I zbog raspada totalno proizvodne ekonomije zbog te teške kreditne krize koja je posljedica takvog monetarnog modela, jer je isti taj model svugdje imao iste katastrofalne rezultate. Danas ti radnici nemaju izbora i prisiljeni su raditi za ništa, za čavle. I pitam se, pitam se hoće li se ovaj narod osvijestiti i došao sam do zaključka da ako se nešto radikalno ne dogodi da neće i da će i dalje glasati za tu politiku koja ga vodi u propast i podržavati one koji ga vode u propast. Hvala.
Hvala lijepa. Mi ćemo sad napraviti stanku do tri sata uobičajenu kada ćemo onda raspraviti Konačni prijedlog zakona o morskom ribarstvu i to će biti popodne, dakle nećemo druge točke jer imamo dovoljno materijala za to. Evo ga, pa vidimo se u tri sata. Hvala. STANKA U 13,20 SATI. Sad možemo nastaviti dakle sa: 3. Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 145. Predlagatelj akta je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 85. Ustava Republike Hrvatske i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal vam je dostavljen otpremom Sabora, prilozi uz izvješće nisu umnoženi već se nalaze na web stranici Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski Prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Smijem ja nastaviti, kolega Bulj? Hvala vam. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za obitelj, mlade i sport a njihova izvješća primili ste na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Uvažena ministrica za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku Nada Murganić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani zastupnici i zastupnice, pred nama se nalazi prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama s konačnim prijedlogom zakona. Zakon o rodiljnim i roditeljskim potporama je donešen 2008. godine sa primjenom od 01. siječnja 2009. godine i od tada je doživio 5 izmjena, i ovo bi bila jedna od izmjena i dopuna ovog zakona. Zakon o rodiljnim i roditeljskim potporama pripada sustavu obiteljske politike i socijalne sigurnosti kojim se na izravan način štiti majčinstvo, olakšava usklađenost obiteljskih i profesionalnih obaveza, potiče natalitet, omogućava se veće sudjelovanje očeva u ranom podizanju i odgoju djece, potiče se posvojiteljstvo, udomiteljstvo. Zakon uređuje pitanje ostvarivanja prava trudnica, rodilja odnosno roditelja, posvojitelja, na odgovarajuća vremenske i novčane potpore bez obzira na radno-pravni status, te sukladno svojoj svrsi donošenja na odgovarajući način propisuje neke obveze poslodavcu o pogledu zaštite i prava trudnica, roditelja i majki do prve godine života djeteta na radnom mjestu. Zakon je kao i ovaj izmjena koju predlažemo usklađen sa zakonodavstvom RH, Ustavom RH i ono što volimo reći, i usklađen je sa direktivama EU-a i zbog toga je imao nekoliko izmjena. Pristupili smo prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama iz razloga što željeli povisiti financijske potpore mladim obiteljima. Dakle, ovim prijedlogom izmjena i dopune nismo dirali u postojeća prava korisnika niti u smislu uskraćivanja prava, smanjivanjem, niti nadopunjavanjem nekih novih prava. Željeli smo da od 01. srpnja 2017. godine rodiljne i roditeljske naknade se povise u financijskom smislu ali u skladu svakako sa proračunskim mogućnostima. Ova izmjena je jedna od najznačajnijih mjera s ciljem poticanja demografske obnove i demografskog razvoja RH. Republika Hrvatska se i nadalje suočava sa vrlo nepovoljnim demografskim kretanjima koja su nesumnjivo dugoročna prijetnja daljnjem sveopćem razvoju Hrvatske kao i s promjenama dobne strukture stanovništva koje su se ugledale u stalnom padu novorođene djece i zastupljenosti mlađeg stanovništva ukupnom broju stanovnika nasuprot rasta broja starijeg stanovništva, osobito onih izvan radne dobi. Imamo negativni prirodni prirast, negativni saldo netom migracije, pad ukupnog broja stanovnika, te se ubrajamo u skupinu država Europe koja bilježe istodobni prirodni pad i negativni saldo migracija. Prema rezultatima DZZS-a, u 2015. godini zabilježen je pad živorođene djece u odnosu na prethodnu godinu za 5,2% i ukupan broj živorođenih 2014. bio je 39566 djece, dok je u 2015. bilo 37503 iz čega je vidljivo da je u odnosu na prethodnu godinu rođeno 2063 djece manje. Prirodni prirast također je negativan. Udio starijeg stanovništva, starijeg od 65 godina i više, u 2000. godini iznosio je 18,6% a već u 2015. iznosi 19%. Također ono što svi znamo, imamo i negativan migracijski saldo. Demografski okvir te ekonomske i socijalne procese ogledaju se i u strukturu hrvatske obitelji, broj sklopljenih brakova kontinuirano opada, razvedeni brakovi rastu, u 2015. godini bilo je sklopljeno 19834 brakova, a razvedenih 6010. S obzirom na sva ova demografska kretanja, s obzirom na ovu obiteljsku situaciju smatrali smo da je nakon 9 godina izuzetno bilo hitno povećati rodiljne i roditeljske potpore u financijskom smislu. Izmjene se predlaže povećanje novčane potpore na pojedine skupine prava korisnika kako bi se dodatno potaklo korištenje roditeljskog dopusta od strane oba roditelja, odnosno pružila kvalitetnija i sustavnija potpora obiteljima s novorođenom djecom prvenstveno se odnose na povećanje maksimalnog iznosa naknade plaće koja se isplaćuje za vrijeme korištenja roditeljskog dopusta za zaposlene roditelje, onih drugih 6 mjeseci sa dosadašnjeg limita 2660 kuna 80 lipa na 3991 kunu 20 lipa. Povećanje visine novčane naknade za nezaposlene roditelje, te zaposlene roditelje koji ne ispunjavaju zakonom propisani uvjet staža osiguranja 12 mjeseci neprekidno i 18 mjeseci s prekidima sa 1663 kune na iznos od 2328 kuna. Povećanjem naknade obuhvatit će se i roditelji koji mogu koristiti pravo na roditeljski dopust za rođene blizance treće i svako slijedeće dijete do treće godine života djeteta povećanje sa 1663 kune na 2328 kuna. Povećava se i novčana potpora za zaposlene i samozaposlene roditelje koji koriste dopust radi njege djeteta s težim smetnjama u razvoju povećanje isto na 70% proračunske osnovice, te za rad sa polovicom punog radnog vremena radi pojačane njege djeteta kao i druga prava povezanih skupina korisnika. Primjena ovog zakona iziskivat će dodatna financijska sredstva koja su osigurana u proračunu Republike Hrvatske. Dodatnih 156 milijuna 600 000 kuna za 6 mjeseci 2017. godine, 313 milijuna kuna i 200 000 za 2018. godinu kao i 646 milijuna 500 000 kuna za 2019. godinu. Predlažemo zastupnicima da nakon rasprave usvoje ovaj predloženi zakon kako bi mogli isplaćivati povećane potpore našim mladim obiteljima već od 1. srpnja 2017. godine. Hvala.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje imamo cijeli niz replika, pa krenimo redom. Prva je uvažena zastupnica Ljubica Lukačić.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovana gospođo ministrice, evo ja sam pozorno slušala vaše izlaganje i na početku želim reći kako podržavam ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona i konačno evo nakon 9 godina da se i ove potpore mijenjaju. Izuzetno mi je žao što do toga već i ranije nije došlo. Ali moram vam evo skrenuti pozornost na povećanje naknade zaposlenim i samozaposlenim roditeljima zbog njege djeteta s težim smetnjama u razvoju. Sa 65% na 70% sasvim sigurno nije dovoljno. Radi se o djeci s teškoćama u razvoju i svi znamo kakav je to zadatak roditelja i što te roditelje na žalost očekuje. Iako se i pokret osoba sa invaliditetom, a i vi u Vladi, pa evo i mi ovdje zalažemo ipak za jednu integraciju djece u normalan život, dakle trebali bi ići u vrtić, trebali bi ići u škole. I ako mene osobno pitate ja bih rađe da ti roditelji rade, pa makar i sa polovicom radnog vremena, ali da ne sjede kod kuće. Jer i njima je potrebno da se odmore malo od teškoća koje njihova djeca imaju, a za djecu da ne govorim koliko je to potrebno ako su integrirani u društvo. Stoga mislim da će mali broj roditelja koristiti ovo pravo, ali bit će ih. Znam da ćete donositi cjeloviti novi zakon koji bi tada očekujem trebao doista osobe [[Upadica Reiner: Hvala.]] sa invaliditetom, odnosno djecu s teškoćama u razvoju uvrstiti u povećanje ove naknade odnosno [[Upadica Reiner: Hvala.]] na pravičan način riješiti naknade za njihove roditelja. Hvala vam.
Hvala. Odgovor uvažene ministrice Murganić i molim sve kolege da se drže vremena.
Poštovani potpredsjedniče. Zahvaljujem poštovana zastupnice na ovim i primjedbama i kritikama i prijedlozima kojih smo itekako svjesni. Međutim, jasno da se radi uvijek o nekakvim ograničavajućim financijskim sredstvima. Ono što smatramo da nismo napravili na bilo koji način diskriminaciju prema i ovoj skupini korisnika iz razloga što smo u prvu godinu svima povećali jednako. Dakle, u tom dijelu mislim da smo se vodili tom jednom određenom kriteriju pravičnosti i išli smo onda na ovo blago povećanje vodeći računa da od druge do osme godine života djeteta koje ima teškoće u razvoju roditelj kad ostvaruje poštedu od prava, poštedu od rada radi njege djeteta ostvaruje i neke druge naknade za koje sto posto smo svi sigurni i svjesni da neće biti dostatne. Kako radimo na konsolidaciji socijalnih naknada i kako smo usmjereni prema povećanju svih socijalnih naknada, pogotovo one koje su vezane za osobe sa invaliditetom smatramo da ćemo u dogledno vrijeme u skladu sa proračunskim mogućnostima ići i na to financijsko poboljšanje sa ciljem poboljšanja materijalnog statusa naših obitelji. I samo ću se kratko osvrnuti. Jedan od naših demografskih mjera je svakako povećanje broja i vrtića i vrtićkih mjesta, usklađivanje rada vrtića sa radom roditelja, pa bi u skladu s time i pronašli svakako i jaču i veću mogućnost, da se djeca sa teškoćama u razvoju uključe u vrtiće, ali tu se onda postavlja pitanje dodatnih kadrova, specijaliziranih, koji bi bili dovoljno stručni da na kvalitetan način uključe tu djecu u svakodnevni život. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Uvažena ministrice, kratko bi kazao da bilo koja naknada koja se povećaje po pitanju … [[Govornik se ne razumije.]] da je dobra, međutim, ovo je kap u moru, u problemu što ste spomenuli demografske slike. Danas imamo Ustav o jednakosti, ali je činjenica, da ta jednakost na teritoriju RH, prema obiteljima nije jednaka, pa tako vam mogu kazati da u Zagrebu, a to je poznato svima, imamo besplatne udžbenike, organizirane dječje vrtiće, besplatan prijevoz, besplatnu marendu za učenike, dok u brojnim područjima RH, to jest, u dvije trećine, tu mogućnost nemamo. Zbog čega? Ne samo zbog ministarstva, nego zbog brojnih decentraliziranih sredstava koji ne služe svrsi, jer osnivači škola su uglavnom županije i gradovi, većinom županije i vrtića i tu se ne ulaže. Bitnije je županijama, u mojoj Splitskoj-dalmatinskoj županiji je 100 tisuća ljudi otišlo iz Dalmatinske zagore i sa otoka. U zadnjih 20 godina. Al puno je bitnija Superba nego ulaganje u besplatne udžbenike. Znači mi kršimo Ustav RH, zbog toga se ljudi iseljavaju i mlade obitelji. Znači, danas su nama rodilišta prazna, 100 tisuća ljudi je manje u Dalmatinskoj zagoru u zadnjih 25 godina. Na području Vrgoračkog i Imotskog, Cetinskog kraja, Drniškog kraja, otoka, je pusta zemlja. Nemamo vrtiće, nemamo besplatne udžbenike, ljudi nemaju posla, tako da je ovo kap u moru. Ovo je refleksija dobra tamo gdje je dobro organiziran sustav i školstava i vrtića i posla za obitelji. Na ovaj način vrlo malo činimo. Znači, decentralizirana sredstva koja odlaze u županiju, više služe za uhljebljivanje svojih podobnika i kupovine Superba, kao što je u mojoj županiji, skupih vozila, al da se ta sredstva usmjeravaju … [[Govornik se ne razumije.]] treba, RH bi danas bila u cijelom teritoriju demografski bogata, rodilišta bi se čuo plač, a ne da na ovaj način bi se iseljavalo, dvije trećine Hrvatske je prazne. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor uvažene ministrice Nade Murganić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani zastupniče, ja se sa vama u potpunosti slažem, slažem se da je ovo zaista kap vode u moru, međutim, smatramo da je ipak početak i da čekajući vrijeme kada ćemo imati jako puno novaca, pa ćemo zadovoljiti sve ove potrebe, mislim da nema zaista nikakvog smisla, smatramo da je dobra osnova za svako povećanje i poboljšanje i financijskih potpora, ali i usklađivanje ostalih prava prema roditeljima i prema posvajateljima, odnosno svim drugim kategorijama koji su obuhvaćeni ovim zakonom, da se ipak osvrnem više, orijentiramo na ovaj zakon. Slažem se sa vama da zbog neravnomjernog razvoja Hrvatske su, zaista u teškoj situaciji naše mlade obitelji, pogotovo djeca. Zadatak je države da se opredijeli za jedan onaj osnovni standard koji bi trebali imati svi. Zbog toga smo se mi u ministarstvu zalagali za rodiljne i roditeljske potpore, da ih povisimo u ovom financijskom iznosu, a smatrali smo da neki drugi oblici jednokratnih pomoći koji bi išli univerzalno za sve, ne bi bili dobri upravo iz ovih razloga. Jer univerzalno za sve nije uvijek jednako, iz razloga što neki socijalni programi, nekih gradova i općina, već na svoj način stimuliraju demografske, odnosno natalitetne mjere, možda čak i u većem obimu nego šta ovaj čas će to raditi država. Sve ove rasprave imaju svoje mjesto i mislim da su sve dobro namjerne i usmjerene na poboljšanje statusa roditelja i posvojitelje.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Lipošćaka.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovana ministrica Murganić, pa odmah moram reći da nas upravo negativni demografski trendovi obvezuju na poduzimanje niza mjera i poteza o čemu svjedoči zapravo, ovaj prijedlog zakona. Ono što moram reći na početku, da kao otac 3 djece osobito pozdravljam povećanje naknade plaće za roditelje koji koriste roditeljski dopust za rođenje blizance, za treće ili svako sljedeće dijete u trajanju 30 mjeseci, odnosno, uglavnom je to do navršene 3 godine djeteta. Ovim se izmjenama, znači, za tu skupinu limit novčane naknade povećava sa 50 na 70% proračunske osnovice, odnosno točnije sa 1663 kune na 2328 kuna, što iznosi gotovo 670 kuna povećanja na mjesečnoj razini, a ukoliko taj roditeljski dopust koristimo u punom vremenu, to je iznos od gotovo 20 tisuća kuna više u odnosu na dosadašnju zakonsku praksu. Naravno da smo svi svjesni da ova mjera i ovo povećanje neće biti prevaga obiteljima da se odluče na 3 ili 4 dijete, ali to je koliko sam shvatio, samo jedna u nisu mjera, odnosno, jedan dio mozaika, koji će pomoći mladim obiteljima u onim najosjetljivijim trenucima, u trenucima podizanja svojih obitelji. Nešto smo slično već komentirali prilikom rasprave O Zakonu o subvencioniranju stambenih kredita. Ono što me zanima, kako je ovo povećanje temeljeno zapravo na osiguranim sredstvima iz državnog proračuna za 2017. godinu i na projekcijama za 2018. i 2019. godinu, znači postoji li mogućnost dodatnog povećavanja u budućnosti ukoliko kretanja na državnoj razini budu pozitivnija, odnosno bolja u odnosu na projekcije za te godine 2018. i 2019. Hvala.
Odgovor poštovane ministrice Murganić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega zastupniče, u svakom slučaju, uvijek postoje mogućnosti, pogotovo ako postoji politička volja da se sredstva iz proračuna usmjere na dobre politike. Mislimo da je ovo dobra obiteljska i dobra, dio obiteljske i dio demografske politike koji je dobar koji ide u dobrom smjeru i stvara jednu dobru podlogu za jednu još kvalitetniju nadogradnju. Svakako da smo mi sada u ovim projekcijama osigurali sredstva i za 2019. godinu. Kontinuitet na ovoj razini je svakako zagarantirani i za ubuduće, a sve šta je povećanje u smislu društvene nadogradnje svakako ovisi ono što svi znamo o punjenju proračuna odnosno uz gospodarski rast i nova radna mjesta sa boljim plaćama pa će se i u sklopu doprinosa i poreza bolje puniti proračun.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Vilibora Sinčića. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo ovaj zakon smatram da je korak naprijed što se tiče demografske obnove, međutim to je kap u moru, to je samo jedna mjera. Mi moramo dozvoliti odnosno osigurati da obitelji i djeca na svakom koraku u svemu što rade svakog dana u životu osjete da se država brine za njih, da se društvo brine za njih. Evo ja bih vam htio prezentirati jednu stvar koja se nalazi na dnevnom redu, dio je demografske politike Živoga zida. Dakle mi smo stavili u proceduru prijedlog broj 78. Prijedlog zakona o posebnom porezu na imovinu kreditnih institucija. Dakle, što je osnovna ideja? Ovako mi već to raspoređujemo sredstva unutar proračuna, unutar postojećeg novca. Ono što predlaže naš prijedlog zakona je da se stavi porez na imovinu banaka, na taj način bi se na godinu, dakle ovdje govorimo o nekakvih 800 milijuna u tri godine na način na koji smo mi predložili bi se na godinu 2,5 milijarde kuna uzelo iz bankarskog sektora, od njihovog profita i rasporedilo bi se, međutim ne u proračun nego u poseban izvanproračunski fond kao što imamo mirovinsko osiguranje, zdravstveno osiguranje, Fond za okoliš itd. dakle osnovati poseban izvanproračunski fond da su sredstva centralizirana, da su specijalizirana i onda da se usklađuju sa programima demografske obnove. Jel ovako ako uzmemo novac, to se razvodni u proračunu i nema efekte i još je premali. Prema tome, molim vas da razmislite o našem prijedlogu zakona, to je još rekao bih slabašan zakon u odnosu na ono što imaju neke europske zemlje. Francuska ima puno veći porez na imovinu banaka, puno veći. Ovo je tek prva faza, mi možemo kako vrijeme ide taj porez i povećavati. Mislim da je prioritet Hrvatskoj državi i društvu da se razvijaju mlade obitelji, da ljudi ovdje žive, a ne da banke izvlače toliki novac. To je stvarno jedan apsurd.
Hvala. Odgovorit će poštovana ministrica Murganić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Hvala poštovani zastupniče. Ono što zaista je možda čak i rijetko u zadnje vrijeme u našoj politici da imamo svi isto mišljenje i pozdravljamo dobre mjere. To je upravo ovdje iskazano vezano za mjeru demografske politike. Svakako da svi imamo dobre namjere, svakako da svi imamo svoje prijedloge, za svaki prijedlog treba i dobre procjene, analize i vrijeme. Ono što smo mogli učiniti u ovih šest mjeseci s obzirom na raspoložive financije na određenim pozicijama, mi smo učinili, radimo i dalje na svim mjerama demografske obnove, ali za to nam svakako trebaju i dodatna sredstva. Sve što je razumno i sve što neće dovesti do drugih neravnoteža, mi svi, a ja osobno s obzirom da sam za ovaj resor za sada najodgovornija ću podržati. Hvala vam.
Hvala. Sljedeća replika je ona uvaženog zastupnika Tomislava Klarića.
Uvažena gospođo ministrice. U svakom slučaju treba pohvaliti, praktički podržat upravo ovo što se konačno krenulo sustavno promišljati o demografskoj politici i mislim da ovdje neće biti nekog tko neće biti da bi prihvatio ovaj zakon. Međutim ja bih upozorio na nešto što se događa ovdje u Hrvatskoj, o čemu ćete i vi i vaše ministarstvo, ali mislim i svi mi ostali počet voditi brigu. Činjenica je da stalno mi sa terena načelnici, gradonačelnici od Istre koji sada tamo dogovaraju, pričamo o nekakvoj decentralizaciji i onome što se događa u svakom gradu i općini. Svaki grad i općina pokušava na svoj način potaknuti i tu demografsku politiku, pokušava omogućiti i olakšati roditeljima, međutim najbolja pomoć je i bit će u trenutku kada roditelj ne bude prisiljen tražiti pomoć već kada se stvore gospodarski uvjeti da on sa svojim prihodima i primanjima može odgajati svoju djecu. Ono što se trenutno događa, a to govorim iz razloga što sam i ja povukao jedan potez, a čini mi se da nije pošten. Naime, Zagreb je krenuo sa besplatnim udžbenicima pa se to malo pokrenulo i onda smo mi u mom gradu donijeli takvu odluku pa i mi smo krenuli sa nabavkom besplatnih udžbenika jer imamo takav financijski potencijal da to možemo. Međutim, imamo susjednih gradova i općina koje tako nešto ne mogu izrealizirati. Zašto su moja djeca u Bakru bolja od djece u Fužinama ili u Grižanama, Triblja ili kod Franje u Pleternici ili negdje u Slavoniji? Što se događa? Zagreb je to pokrenuo, Zagreb ima u Zagreb se sliva novac iz čitave Hrvatske iz svih naših gradova i općina i on ima tu mogućnost. Mnogi gradovi i općine to nemaju. Ja u mom gradu imam tu mogućnost donijeti takvu odluku i donijeli smo, ali smatram da nije poštena jer za mene je roditelj u mome gradu isto vrijedan kao i roditelj u susjednom gradu i općini koji graniči sa mnom, a koji nema tih mogućnosti. Mislim da će vaše ministarstvo, ali i Vlada i sve buduće vlade morat početi voditi brigu o tome i o konačnoj decentralizaciji u tom smislu da se omogući jedinicama lokalne samouprave da svojim roditeljima na svojem području i djeci omogući što bolje i što jednakije uvjete.
Hvala. Odgovor uvažene ministrice Murganić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Pa evo vi ste kolega u svakom slučaju podržali zakon, otvorili ste niz pitanja. Ja ne znam hoću li uspjeti sada suvislo koncentrirano i koncizno vam dati odgovor međutim činjenica je da imamo i ono što sam i odgovorila kolegi, neravnomjerni razvoj iz razloga što neki gradovi su po svemu, imaju bolje gospodarstvo, veću zaposlenost, onda imaju i jači proračun, zašto što imaju, i dobro je da su ga onda usmjerili na socijalne programe. Ono što možda bi ja naglasila, dakle i sa državne razine državnog proračuna se kupuju odnosno omogućavaju se djeci slabijeg imovinskog stanja da dobiju besplatne udžbenike. Sada su se gradovi opredijelili da to bez obzira na prihode i imovinski status roditelja dobivaju sva djeca, ja to zaista ne mogu komentirati, da li ćemo mi doći na tu razinu, da imaju sva djeca sva prava jednaka, jednake uvjete za kompletno razvoj, rast i život. Tome svakako svi težimo i mi koji smo na razini države, državnih resora, o tome vodimo računa ali ponavljam, i djeca slabijeg imovinskog stanja kroz resor socijalne skrbi mogu ostvariti pravo na besplatni udžbenik. Da li je dobro da su gradovi išli linearno svima, ako se radi o djeci, onda ja sve pozdravljam i sve u svakom slučaju dobro i pozitivno.
Hvala. Slijedeća replike je poštovanog zastupnika Siniše Varge. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvažena ministrice, zahvaljujem na vašem izlaganju, imali smo na Odboru za zdravstvo i socijalno pitanje smo imali dosta dobru raspravu. Potaknulo me na repliku vašu, u vašem uvodnom izlaganju vezano ovom zakonskom prijedlogu segment vezano za izvor financiranja. Spomenuli ste izvore iz državnog proračuna, međutim niste spomenuli da se dio sredstava također financira iz sredstava obveznog zdravstvenog osiguranja i HZZO-a. Naime, sam zakon je pisan 2008. godine kada je ministarstvo bilo sve sjedinjeno u jedno, i zdravstvo i socijalna pitanja, odnosno socijalna skrb u jedno ministarstvo i tad je to bilo nekako prirodno, međutim u EUROSTAT-u i drugim institucijama koje kod nas su radili međunarodnu usporedbu, kontinuirano se govori da imamo prevelike izdatke za zdravstvo, premalo za socijalnu skrb, međutim kontinuirano se socijalni transferi poput rodiljnih naknada financiraju iz obveznog zdravstvenog osiguranja sukladno zakonu a ne iz socijalne skrbi tamo di to prirodno pripada i gdje je i nositelj samog zakona. Ja predlažem i to smo imali i raspravu vezano za to razdvajanje međutim, ovdje treba posebno napomenuti i ove izmjene i dopune zakona se djelomično financiraju u visini od 12 milijuna kuna godišnje iz sredstva obveznog zdravstvenog osiguranja a znate iz medicinskih natpisa zdravstvo već sad ima financijskih problema i smatram da rješavanje problema u socijalnoj skrbi se ovim putem tereti zdravstvo i tereti se s novim problemima i smatram da to nije primjereno, smatram da kompletno treba biti financirano iz sredstva državnog proračuna i sve ubuduće izmjene dopune zakona voditi ka tome da se potpuno razdvoji socijalno pitanje i socijalni transferi od izdataka u zdravstvu. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor uvažene ministrice Murganić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani zastupniče, imali smo raspravu na odboru, meni je jasno što želite reći, međutim odgovorit ću vam radi drugih zastupnika. Slažemo se da mi vrlo često te različite naknade, potpore, miješamo, imaju neki puta predznak, socijalni, spadaju u socijalnu politiku ili uglavnom, ili je to socijalna skrb dakle, ona zaštita najsiromašnijih. Razumijem ovo da se sva ta davanja terete na zdravstvo koje onda se prikazuje još u većem gubitku, odnosno sa još većim potrebama, ono što smatramo da ćemo i mi na toj jednoj stručnoj razini razdijeliti i prepoznati šta nam je demografska politika i šta su demografske mjere, a šta su one mjere koje spadaju isključivo potporu najsiromašnijim građanima jer demografske mjere ne mogu biti uvjetovane imovinom, odnosno financijskim prihodima obitelji, nego imaju jedna cilj nadogradnje, odnosno, poticaja. Kada u tom smislu se dođe do stručnog prepoznavanja i stavljanja adekvatnih predznaka na te određene mjere, financijski će se to vrlo lako razgraničiti tim više vrlo lako zato što sve ide iz državnog proračuna ali jasno, bit će čišći računi, ja to u svakom slučaju pozdravljam.
Hvala. I zadnja replika uvaženog zastupnika Branimira Bunjca.
Hvala lijepa uvažena ministrice. Govorili ste o tome da je Hrvatska po demografskoj slici jedna od najgorih država na svijetu, da imamo negativni prirodni prirast, negativni saldo migracija, pad broja brakova, pad broja razvoda. Saznajemo iz ove analize da u Hrvatskoj više od pola obitelji ima samo jedno dijete i ta statistika koju ste iznijeli je doista crna. Ono što sam možda od vas očekivao da ćete imati hrabrosti reći koji su uzroci takvomu stanju jer lako je nabrojati dakle, neke negativne posljedice, ali ono nisu nastale slučajno, znači nešto stoji u pozadini svega toga. Evo, mnoge europske države nemaju takve trendove, što znači da smo mi na svoj određeni način u tome specifični. Možda lošem demografskom stanju doprinosi i Ovršni zakon, možda doprinose blokade, možda doprinosi stvaranje beskućništva, možda doprinose deložacije, možda doprinosi manjak ulaganja u obrazovanje, to su sve elementi koje treba analizirati prije nego se donesu neke mjere koje bi dakle mogli nazvati progresivnima u demografskom smislu. Mi u svakom slučaju ove vaše napore podržavamo, ne smatramo da je vaš ministarstvo odgovorno Podržat ćemo, dakle ove mjere, a kao što je rekao moj kolega Sinčić pripremili smo i vlastiti zakon kojim ćemo, dakle ojačati demografsku sliku Hrvatskoj pa se nadamo da ćete na Vladi taj zakon podržati kako bi Hrvatska u budućnosti imala izvješća koja su puno pozitivnija od ovih koja smo danas čuli. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor poštovane ministrice Murganić.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani zastupniče. Kada govorimo o tome da li imamo hrabrosti identificirati uzroke imamo mi hrabrosti ih identificirati, imamo ih mi hrabrosti svi skupa o njima progovoriti. Jasno svatko će od nas staviti svoj kut gledanja i svoje prioritete i predlagat će isto tako po prioritetima i mjere kako ih riješiti. I ja mogu se sa svim ovim što ste vi rekli zaista složiti, to jesu problemi koji strše u našem društvu i oni su sigurno implicirali na sva negativna kretanja kojih mi sada imamo. Da li ih imamo više ili manje od drugih europskih zemalja isto u kontekstu toga kako smo se razvijali, kako inače smo imamo različiti položaj kao država u svemu pa tako i u ovome. Ja bih se onome još što ste vi dodali mogla nabrajati još štošta i lošu obiteljsku politiku, loš odnos prema obiteljima, imamo nestabilne obitelji, imamo brakorazvodne parnice u kojima najviše i najčešće stradaju djeca, gdje su djeca predmet nekakvih rješavanja partnerskih odnosa. Imamo zaista dosta problema. Ono što ja volim reći mi smo u svoj dio resora ušli i radimo ono što možemo sada u ovome času s time da gledamo i u budućnost. Prepoznajem među nama svima taj potencijal da ćemo tako i svi potaknuti sve ove probleme. Ja ne vidim ništa loše da se kroz ovu raspravu raspravljaju svi naši gorući problemi. I vjerujem ako budemo ustrajni i u nekakvim zajedničkim politikama da ćemo ih polako i ublažavati, riješit teško do kraja.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu, pa ćemo po redu. Prvi će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti uvažena zastupnica Ines Strenja Linić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pozdravljam sve zastupnike prisutne prvenstveno i našu ministricu sa državnim tajnikom za demografiju. Klub MOST-a nezavisnih lista podržat će ovaj zakon. Predloženim zakonskim prijedlogom poduzimaju se dodatni napori u smjeru porasta nataliteta u RH povećanjem rodiljnih i roditeljskih potpora i to je svakako za podržati. Svrha ovih potpora je omogućavanje njege i brige o djetetu, podizanje djeteta, zaštita materinstva i usklađivanje obiteljskog i poslovnog života. Jer za vrijeme korištenja potpora roditeljima treba osigurati socijalnu sigurnost kroz odgovarajuću visinu naknade plaće i novčane naknade. A zašto? Opće je poznato da je razvoj djeteta najintenzivniji u prvim godinama života o čemu govori i UNICEF-ova kampanja „Prve tri su najvažnije“. UNICEF-ova kampanja „Prve tri su najvažnije“ govore o prvim godinama života odnosno u samoj prvoj kada u velikoj mjeri utječu na postignuća te godine na daljnja postignuća u odrasloj dobi. Dakle, mozak malog djeteta razvija se nevjerojatno brzo, a živčane veze potaknute u tom razdoblju interakcijom sa najbližim osobama ostaju zauvijek. Prilike propuštene u ranom djetinjstvu ne mogu se kasnije nadoknaditi, pa je važno djeci i njihovim roditeljima osigurati podršku u najranijoj dobi. Podrška treba početi već od rodilišta, jer svako dijete ima pravo na najbolji mogući početak života. Stoga je i svaki dan malog djeteta iznimno važan, a mi smo tu da tu podršku i osiguramo. Samo mjere populacijske politike moraju uistinu biti pronatalitetne i samo novčana davanja ne mogu biti ono što mi kao država trebamo osigurati tim obiteljima. Danas smo već u raspravi i nekoliko puta čuli i vjerujem da ćemo i kasnije, jer ovo je nešto za što smo svi živo zainteresirani, a to nisu samo novčane potpore tijekom prve godine života, nego i besplatni udžbenici za svu djecu socijalno ugroženu prvenstveno djecu ako je školovanje obavezno i besplatne marende i produženi boravci za zaposlene roditelje ali i cjelokupno društveno okruženje koje će omogućiti da ti roditelji mogu kvalitetno biti roditelji i pružati toj djeci i sigurnost i dom i emocionalnu potporu, a da nisu rastrzani između toga da li će ostati bez posla ili ne. Zbog toga smatram da populacijske politike moraju biti uistinu populacijske, ali da je senzibiliziranje javnosti za probleme demografije i poticanje promjena u tom smislu krucijalno u ovom trenutku. Dakle, u Hrvatskoj već dugi niz godina uz sve promjene na vlasti bez prestanka su izrazito nepovoljni demografski procesi. Do sada niti jedna vlast ili politika nisu uspjeli zadržati mlade ljude koji napuštaju zemlju, promijeniti trend starenja nacije, potaknuti vlastito stanovništvo da ima više djece, vratiti značajniji dio populacije iz dijaspore ali i pokazati političku volju za integraciju imigranata. Jasna i alarmantna upozorenja došla su i 2015. iz UN-a koja su iznesena u izvješću World population prospects kada je rečeno da prema predviđanjima 2030. u Hrvatskoj će biti manje od 4 milijuna stanovnika a do 2100. Hrvatska bi ako nastavi sa postojećim demografskim trendovima imala svega 2,61 milijun stanovnika. Dakle, demografska politika mora biti sastavni dio razvoja jedne zemlje s nizom sveobuhvatnih mjera koje bi se trebale protezati na apsolutno sve segmente od ekonomije, socijalne do obrazovne sfere. Dakle mi mislimo da treba promijeniti sustav životnih vrednota, kako u njemu samo deklarativno, bi zapravo, kako u njemu bi se zalagali za povećanje potomstva i poticali želju za potomstvom. Vrednote su bitne. Ali nisu presudne u ovoj priči. Bitna je sigurnost koju daje ekonomiju, odnosno nesigurnost koja ljude u Hrvatskoj čini egzistencijalno ugroženima i sprječava ih u odluci za rađanjem. Dakle sigurnost je ključna riječ, ako nema sigurnosti, ništa neće uspjeti. Ako ljudi rade za 3000 kuna, ako su osuđeni na prekovremeni rad, na rad subotama, nedjeljama, ako imaju ugovore na određeno vrijeme, godinama, kako planirati djecu. Istraživanja svjedoče kako su kod nas trudnice i žene s djecom diskriminirane, da su daleko od pozitivne diskriminacije kakva vlada u nekim europskim zemljama, pogotovo skandinavskim i koja omogućava ženama i muškarcima da budu dobri roditelji. Nije istina da Hrvatska slijedi demografske trendove, razvijene zemlje imaju povoljne trendove. Mi nemamo. Tome u prilog svjedoče i podaci iz euro barometra koji su otkrili da većina ljudi u Europi žele više od 2 djece. U Hrvatskoj žele 2,5 djeteta po obitelji, ali ih ne rađaju jer su uhvaćeni u negativnu spiralu poniranja. Veći problem od niske stope fertiliteta je i starenje našeg stanovništva, kako što znate omjer umirovljenika i zaposlenih izaziva opasnu vrtoglavicu, jer na jednog umirovljenika dolazi 1,1 zaposlenik i sa svom svojom strukturom Hrvatska je među 15 zemalja svijeta koji najstarije stanovništvo. To su činjenice. Ne treba govoriti da je broj umrlih veći čak i za 15 tisuća od broja rođenih i tako svake godine. Dakle, demografija je godinama izazivala vrlo slabu pozornost političara. Ja osobno, dok nisam počela slušati gospodina Šterca i gospodina Akarpa, nisam bez obzira čime sam se bavila do sad u životu, jednostavno mi nije bilo, nisam dovoljno duboko razmišljala o ovim problemima, jer to nije samo problem koliko djece i kako potaknuti i povećati neke naknade kako bi se djeca rađala, mi moramo puno više toj djeci. Dakle, to su sve dugoročni procesi i sve ono što mi danas napravimo, možda će tek za 10-tak godina dati nekakav rezultat, možda političari razmišljaju samo o kratkotrajnim mjerama koji će im dati i brzo nekakav uspjeh, ali moramo razmišljati i misliti na cijelu Hrvatsku. Dakle, demografski problem ne može se riješiti provedbom projekta tijekom jednog mandata. Dok u Hrvatskoj ne bude dovoljan broj kvalitetnih i pristojno plaćenih radnih mjesta, ne možemo očekivati da će se dogoditi neka veća pozitivna promjena. Za demografsku obnovu potrebno je u prvom mjestu ulaganje u ekonomsku stabilnost i gospodarski razvoj uz aktivne mjere pronatalitetne politike, te politiku poticanja umjerene, do visoke stope useljavanja uz politike ekonomskog, socijalnog i prostornog razvoja zapostavljenih, te ispražnjenih područja Hrvatske. Zaustavljanje trajne depopulacije, valja ugraditi kao apsolutni prioritet, uz sve segmente društva, i politički i regionalni i prostorni na svim razinama vlasti. To razumijeva punu i snažnu pravnu zaštitu, te koordinaciju mjera u području zdravstva, obrazovanja, stanovanja, kao i pristupa javnim uslugama i tržištu rada. Stoga je uspostavljanje jasne populacijske politike od iznimnog značenja, odnosno, pronatalitetne populacijske politike koja znači jasno osnaživanje i potpora obitelji uz sveg segmentima. Vlasti moraju pokrenuti krajnje ozbiljne mjere za provođenje dugoročnog demografskog oporavka i zbog toga pozdravljam i ovdje našeg državnog tajnika za demografiju, mislim da samo na pravom putu i da te mjere se ne smiju kao do sada tretirat deklarativno, već moraju postat sastavni dio proračuna RH, kroz koji se dugoročnim praćenjem moraju evaluirati, kombinirati i voditi ka oporavku naše nacije i države u cjelini. Kombinacijom i mjera zapošljavanja i osiguravanja pozitivnog okruženje za podizanje obitelji, te mjera selektivne imigracije u određena područja, koja su opustošena, mora se početi odmah, ali ne samo sa svrhom brojnosti, već se i kvaliteta života treba ujednačiti u većini, u svim područjima, u većini, ako ne u svim područjima naše zemlje. Primjenom svih demografskih mjera i njihovom korekcijom, po efikasnosti primjene, mora se početi postizati klima za oporavak demografske slike i vođenje naše zemlje u smjeru oporavka. Ni jedna demografska politika nije jeftina. I nije instrument političke predizborne politike i stoga vas pozivam, zbog čega je nužan politički konsenzus u ovom presudom društvenom pitanju. I nadam se da ćemo u tom smjeru zajednički biti spremni donijet određene odluke, koje će pomoći da se zaustavi ovaj negativni trend i da demografskim mjerama pomognemo, ne samo ovim kratkoročnim novčanim, da polako krenemo ka demografskoj obnovi naše zemlje. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo 3 replike. Prva je uvaženog zastupnika Marka Vučetića. Izvolite.
Poštovana kolegice, krenuo bih upravo od ovog vašeg posljednjeg poziva, a to je da se okupimo i upravo ovaj i zakon jest primjer onog zakona koji okuplja i on nije pogodan za razvoj onog projicirajućeg, pa samim time i negativnog i neiskrenog političkog gađenja prema onim političkim oponentima. Svima koji u sabornici nužno imamo, nego ovaj je zakon primjer razvoja jedne nove granice i novih značenja društvene empatijama prema obiteljima i prema djeci. Imamo na umu kad govorimo o djeci i obiteljima, da društvo, država, politike i zakoni trebaju razvijati ovu učinkovitu brigu, koja nije samo u funkciji proizvodnje građana. Da navodimo samo statističke podatke, koji je odnos umirovljenih prema onima koji su u radnom odnosu. To može biti i jedan vid neosobne brige. Puno je značajnije ono što ste rekli, prve 3 su najvažnije, a to je da država razvija one zakone, učinkovite pomoći, da ona bića koja su ušla u svijet koji nisu stvorila, a to su djeca uđu u što bolji svijet koji mi stvaramo. I ovaj zakon se ne smije promatrati u jednom fatalističkom smislu, da je to završetak krivulje naše brige o djeci i obiteljima, demografiji i populaciji nego da je ovaj zakon samo primjer učinkovite izgradnje krivulje te trajne brige društva prema onim najpotrebnijim, a to su svakako djeca koja ulaze u svijet i izgrađuju taj bolji svijet. Zahvaljujem.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Strenje-Linić.
Pa gospodine Vučetiću zahvaljujem na ovom komentaru. Ja to ne mogu tako filozofski izreći, ali mogu reći da smo ono što je bitno i da danas na Odboru za zdravstvo koji nije matični odbor raspravljali smo unatoč tome što je i nekakav zeitnot i nismo imali obavezu, bitno je da imamo konsenzus i na konsenzus pozivamo sve u ovom Parlamentu, ali ne samo na povećanje ovih potpora, mislim da tu ima apsolutno prostora i za veće povećanje i još uvođenje nekih drugih kategorija. Mi imamo razne kategorije od onih koji su npr. udomitelji pa udome dijete oni nisu baš u istoj, znači em što su udomitelji učinili su nešto humano, ali nisu u istoj razini kao i oni koji su pravi roditelji, ali oni su uzeli nečije dijete staro mjesec, dva i odgajaju ga. Isto imaju tih godinu dana koje moraju ostati s tim djetetom. Ima još tu puno stvari koje bi trebalo i popraviti, ali smo zajednički podržali i na odboru i mislim da je to jako bitno sve stranke, podrška ministrici da ovaj zakon kao što je rečeno u jednom drugačijem obliku još pročišćen i nadodanih kategorija podržimo da se napravi i da ga usvojimo kako bismo ovaj mali segment riješili, a on je samo jedan mali kotačić u cijeloj toj priči i populacijske politike, ali i demografske obnove Hrvatske.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa. Kolegice Linić, kao što ste kazali rapidan pad broja stanovnika u RH, poglavito u nerazvijenim područjima zbog toga što dvije trećine Hrvatske nitko nije vodio brigu u posljednjih 20 godina. Pa tako imamo činjenicu da je npr. 2015. godine samo prirodnim putem izgubila je Hrvatska 16.702 stanovnika jer je više umrlih nego rođeni, a što se tiče iseljavanja više je iselilo nego uselilo u Hrvatsku 18 tisuća ljudi što znači samo u 2015. godini zbog loše pronatalitetne politike i kap u moru je dobra kap u moru, pomoć ljudima, ali bez mjera, ravnomjernog razvoja, bez mjera gdje svako kućanstvo mora imati vodoopskrbu, vodu u kućanstvima. Recimo u mojim krajevima dolje u Dalmatinskoj zagori u Dalmaciji veliki broj sela koja su bila nekada naseljena djecom, brojnom djecom danas nemamo vodoopskrbu i naravno da će ljudi iseljavati, a kamoli organiziran bilo kakav prijevoz do škola, bilo kakvo radno mjesto. Znači država nije skrbila o ravnomjernom razvoju, županije nisu služile svojoj svrhi, one su bile ključ uhljebljivanja svojih podobnika i davanja koncesija. Evo ja sam izračunao samo na koncesijama u Splitsko-dalmatinskoj županiji da u tuđe džepove pogodujuć ode dvije milijarde kuna. Sada zamislite koja bi to bila populacijska politika da je te dvije milijarde kuna uložiti na otoke, u Dalmatinsku zagoru. Znači da novca ima ono što je ministrica rekla da nema, novca ima, ali odlazi u tuđe džepove naše prirodno dobro koncesijama kao što je Zlatni rat bio, kao što je Makarsko primorje neg se betonizira neko bez kune, bez određene granice pomorskoga dobra, znači pogoduje se nekim kriminalcima politika i političke elite, zbog toga izumiru ovi krajevi i dvije trećine Hrvatske su prazne. Ne stane li se tome zajednički u kraj, a ovo je sve kap u moru dobrodošla, ali kap u moru koliko nam novca odlazi u tuđe džepove, a ne tamo gdje treba, a poglavito po pitanju prirodnih dobara. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Strenje-Linić.
Pa ja ću vam odgovoriti na način da smatram da apsolutno treba pronaći sredstva, kao što kaže gospodin Klarić kako je riješio udžbenike u svom gradu i kao što imamo gradove u kojima djeca nemaju besplatne udžbenike i to je politika za što se treba pronaći sredstva. Dakle ne može se desiti da u gradu Zagrebu sva djeca, sva djeca i oni koji imaju novce i koji nemaju imaju besplatne udžbenike, a da imate siromašne općine koje ne mogu to osigurati svojoj djeci. Zbog toga dok sva djeca koja nemaju novca i roditelji [[Upadica Reiner: Kolege, dajte molim vas, nemojte dobacivati jedan drugome iz klupa.]] dakle neću govoriti o Zlatnom ratu, neću govoriti, govorim samo o tome da moramo ići razinom prvo sva djeca iz socijalno ugroženih obitelji u cijeloj Hrvatskoj moraju dobiti udžbenike, a nakon toga … da oni gradovi i općine koji imaju novca da daju svima. To je onaj standard koji moramo postići i ja zbog toga očekujem da će ministrica i u tom dijelu znači sve te neke male naknade koje jesu, a koje su jako bitne za socijalno ugrožene obitelji od pokaznih, od prijevoza i sve to moramo pokušati dat prvenstveno socijalno ugroženim obiteljima kako bi ih potakle. Jer netko tko ima dijete i vidi da ga ne može školovat, jedno ili dvoje, naravno da se neće odlučiti i na treće, a pogotovo ako će zbog toga osiromašiti. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća je replika poštovane zastupnice Ivane Ninčević-Lesandrić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Ines Strenja-Linić mene zanima koje je vaše mišljenje o delimitiranju naknada za period od sljedećih šest mjeseci jer meni se nekako čini da sve više mladih obitelji zapravo se boje stvaranje višečlane obitelji, upravo iz razloga što su vezani kreditnim obvezama kojima su riješili svoje stambeno pitanje, a takve mlade obitelji ili rade više poslova ili su nakon završenog fakulteta pronašli posao u svojoj struci pa su ulagali u svoju karijeru i time je došlo do viših primanja, dakle njihova su primanja i vezana određenim rashodima. I kod takvih mladih obitelji često oni se ili ne odlučuju za djecu ili je žena je prisiljena prekinuti svoj porodiljni zato što sa naknadom od 3900 kuna ne može nastaviti podmirivati svoje obaveze. I mislim da je ovo jedina stavka u proračunu za koju nikada ne možemo reći da u proračunu nema dovoljnih sredstava jer ako nećemo brinuti o demografskoj obnovi onda stvarno ne znam što može biti bitnije od toga za građane RH. Hvala.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Strenja-Linić.
Pa drago mi je da ste postavili, nisam se toga stigla dotaknuti i u svojoj diskusiji, ali apsolutno delimitiranje novčanih naknada za žene na porodiljnom nakon prvih 6 mjeseci je isto tako jedna od bitnijih populacijskim mjera koju zbilja smo i danas otvorili na Odboru za zdravstvo i socijalnu skrb, i mislim da nitko protiv toga neće imati ništa protiv. Mi jednostavno moramo biti svjesni da postoje i određeni broj građanki koje će roditi i koje su imale i veća primanja i zbog toga ih dovodimo u vrlo nepovoljan položaj pogotovo što one se onda žele i vratiti možda na posao nakon 6 mjeseci, ali mi zato nemamo niti jaslica, niti one mogu zapravo gdje ostaviti to dijete osim pronalazit žene koje čuvati. Ali ono što bi rekla zapravo da za listopad ove godine je HZZO prosječno isplatio 3950,89 kuna je bio prosjek onog što je znači za prvih 6 mjeseci isplaćeno naknada kao rodiljni dopust što znači da tu imamo i one koji imaju puno niže prihode i oni koji imaju više. Prosjek je 3900, znači u prvi 6 mjeseci se dobiva naknada izjednačena sa punom plaćom. Nakon 6 mjeseci do sada je bilo 2300 sad ide na 3900, znači mi smo to podržali ali mislim da je delimitiranje slijedeća mjera koju mislim i očekujem da će se ovaj, na neki način i ostvariti u neko slijedećem prijedlogu zakona. Mi smo zasad ovo ipak odlučili podržati jer u ovom trenutku svaka treća žena, treća zaposlena žena između 25 do 34 godine je visokoobrazovana žena. Ako želimo potaknuti rađanje i u toj skupini u kojoj smo svjesni da isto tako se puno manje žene rađaju, ne zašto što ne žele, nego jednostavno smatraju da će tu svoju obitelj dodatno osiromašiti odlaskom na porodiljni. Ovo je isto jedna od mjera koja neće puno državu koštati a zapravo će pokazati da apsolutno podržavamo da osoba koja ode na porodilji dopust punu godinu dana prima onu plaću, koji je zapravo prosjek one plaće koju je primala i prije nego je otišla na porodiljni dopust. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP, u ime kojega će govoriti uvažena potpredsjednica ovog Doma Milanka Opačić.
Gospodine potpredsjedniče, gospođo ministrice, kolegice i kolege zastupnici. Nekako od '91. godine imamo taj negativni trend dakle pada nataliteta i nažalost koliko god smo obiteljskih politika donosili u ovom Domu jednoglasno, koliko se ja sjećam, uvijek smo imali suglasje i uvijek smo jednoglasno izglasavali, nažalost niti jedna nije dala rezultate. Nije uglavnom zbog toga što za njihovu provedbu nije bilo novaca, najveći dio mjera koje su možda mogle pomoći našim obiteljima da se odluče na veći broj djece, nažalost novaca za njih nije bilo sve ove godine i puno mjera je ostajalo samo kao dio obiteljske politike, nažalost se nikada nije provelo, provelo u život. Međutim, gledajući neke druge europske zemlje, pitanje je koje su to mjere koje mogu potaknuti ljude na veći broj djece jer ja se mogu složiti sa kolegicom Linić-Strenja koja je maloprije rekla da jedan dio roditelja se boji da ne upadne u siromaštvo pa možda je to njihova odluka. I rekla bi, da je, dijete je pravo na izbor. Dakle, to je izbor roditelja i oni odlučuju o tome koliko će djece imati, možda jedan dio ljudi bez obzira na to koliko mu novaca i prava dali i osigurali servisa, opet se neće na to odlučiti. Imate puno ljudi koji su vlasnici velikih tvrtki, pogledajte ih, imaju jedno dijete, daleko od toga da ne bi mogli imati puno više, dakle to je pravo na izbor i to je tako i očito ćemo se morati i s tim pomiriti. Međutim naravno za jedan dio ljudi koji sasvim sigurno kao prepreku za veći broj djece imaju i stambeni prostor i zapošljavanje i porodiljne naknade koje su samo jedan mali segment, dakle samo godinu dana, mnogi ljudi vam kažu najlakše je dijete odgojiti tih prvih godinu dana, kasnije je puno teže, puno zahtjevnije, puno više novaca iziskuje, dakle, zahtjevi ustvari tek kasnije negdje kreću. Ovo povećanje porodiljnih naknada drugih 6 mjeseci je bio i dio programa predizbornog SDP-a, mi smo u tom trenutku kada smo još bili na vlasti izračunali da je ovaj novac novac, koji možemo pronaći u državnom proračunu i da je sada stanje sada u proračunu takvo da se doista može polako krenuti delimitirati i naravno to treba nastojati raditi i u narednim periodima kako bismo doista prestali zakidati žene koje rade, koje imaju pristojne plaće i kojima je još uvijek povećanje sada je puno manje od one plaće koji oni imaju, one uplaćuju pojačane doprinose i poreze, prema tome mislim da je pošteno da im u nekom periodu vremenskom pokušamo doista u potpunosti delimitirati tu porodiljnu naknadu drugih 6 mjeseci. Međutim, postoji puno mjera koje ajmo tako reći, državni proračun ne koštaju ništa, možda bi trebalo malo pripomoći sa određenim mjerama gospodarstvu, ali to se može sa skidanjem još određenih parafiskalnih nameta ili nekim drugim mjerama. Dakle postoje neki mehanizmi koji ne koštaju praktički proračun ništa, ali mogu pomoći roditeljima da puno lakše podmiruju roditeljske i poslovne obveze. Naime, treba razmotriti i mogućnost da se u slučaju jednoroditeljskih obitelji može prenijeti dopust na treću osobu, dakle ili na baku ili na djeda, dakle oni često puta uskaču kao jedan dobar servis roditeljima i mislim da ih u tom dijelu ustvari djecu prije svega, zakidati, da se to može napraviti. Trebalo bi osigurati fleksibilnije korištenje roditeljskog dopusta s obzirom na broj djece dakle, mogućnost rada u nepunom radnom vremenu koje se može onda iskoristiti, omogućiti isto tako korištenje onih neprenosivih mjeseci roditeljskih dopusta u situacijama kada jedan roditelj nezaposlen, odnosno izvan tržišta rada a drugi zaposlen, osigurati npr. jedan slobodan dan za prenatalni pregled kao pravo oba roditelja, osigurati npr. jedan slobodan dan za prilagodbu djeteta ili kada ide prvi dan u vrtić ili prvi dan škole, prema tome, evo, postoje neke mjere koje se mogu osigurati ako je nužno u hrvatskom, dakle u proračunu ne iziskuju nova sredstva. Nažalost, kada je u pitanju predškolsko zbrinjavanje djece i predškolski odgoj, Hrvatska je ustvari negdje u odnosu na europske zemlje na samom začelju. Imate Hrvatsku koja 99% djece zbrinjava u predškolskom odgoju. Na žalost Hrvatska samo 56% djece zbrinjava u bilo kojem predškolskom obliku skrbi za djecu što mislim da je prostor na kojem treba raditi. Dakle, prema podacima Ministarstva znanosti i obrazovanja trenutno u Hrvatskoj 76 općina i gradova uopće nema organiziran vrtićki smještaj za djecu. Nemaju pretpostavljam ne zbog toga što je to njihova volja, pa eto baš ne žele i neće, nego zbog toga što nemaju fiskalne kapacitete. Nemaju novaca niti za izgraditi vrtić, kamoli plaćati hladni pogon. Vrtići nisu jeftini, oni su dosta skupi i tu treba pronaći neki modalitet. Dakle, ne možete reći u predizbornoj kampanji za lokalne izbore bilo je svakakvih obećanja, govorilo se o tome da vrtići imaju raditi dvokratno što bi bilo sjajno. Međutim, to netko mora isfinancirati. Ne može se jedinicama lokalne samouprave nametati obveza. Oni za to novaca nemaju. Trebat će se možda pronaći neki model u kojem će država ili imati neki fond s kojim će im pomagati i to sufinancirati, dakle neki model će se morati pronaći jer se na lokalne jedinice naprosto neće moći prebaciti taj teret jer ga oni ne mogu isfinancirati. U našem mandatu se napravio neki pomak. Dakle, mi smo imali 2012. 153 općine koje nisu izdvajale nikakav novac za predškolski odgoj. Dakle, došli smo na 76. Ipak smo uspjeli nešto napraviti kroz decentralizirana sredstva i to treba nastaviti dalje. Osigurali smo, dakle kroz zakon i dadilje koje su vrlo fleksibilne i koje su puno jeftinije jedinicama lokalne samouprave posebno onima koje su male, koje ne mogu graditi vrtiće. I treba reći da na žalost svake godine nama negdje oko 5000 djece predškolske dobi ostane izvan bilo kakve predškolske skrbi i to je jedan od velikih problema da se roditelji odlučuju na veći broj djece. Jer kad nemate gdje ostaviti dijete, kad idete raditi, onda je to doista jedna velika, velika prepreka. Mi bismo trebali kao jednu dugoročnu mjeru imati to da možemo zajamčiti svakom djetetu da će imati pravo, dakle boraviti u nekom vrtiću ili bilo koji drugi organizirani oblik smještaja za djecu predškolske dobi. O jaslicama da ne govorim. Dakle, jaslica gotovo da i nema. Smještajni kapaciteti su izuzetno mali u Republici Hrvatskoj i na žalost u tom periodu svaka majka koja bi htjela nakon šest mjeseci otići raditi jer joj je plaća veća od porodiljne naknade na žalost nema gdje ostaviti dijete. Možemo sad pričati o tome je li dobro odvajati od sebe dijete već sa šest mjeseci ili treba ti godinu dana. Ali u svakom slučaju mislim da bi trebalo i taj prostor otvoriti roditeljima. Naravno idealno bi bilo da vrtići mogu raditi i poslijepodne, da mogu raditi eventualno i subotom i nedjeljom, idealno bi bilo da imamo programe za djecu i u školama tijekom cijele godine. Ja se sjećam moga djetinjska u osnovnoj školi, dakle svi smo mi mogli poslije podne kada škola nije radila otići na određene školske aktivnosti košarku, odbojku, ne znam bilo što drugo. Na žalost danas je to djeci i to je naravno bilo besplatno. Danas se svi moraju se platiti. To je potpuno nemoguće. Škole rade u dvije smjene. Dakle, neke programe ćemo morati ponovno vratiti ma što god mi o njima mislili jesu li bili dio socijalizma ili nisu, ali naprosto za odgoj djece su bila jako dobra. Djeca su se puno manje nalazila na cesti, a puno više su bili okrenuti nekim drugim aktivnostima. E sad, vi ste osigurali novac u ovom trenutku za ovo povećanje. Međutim, ja ću ponovno i dok god budem u Saboru i dok god vi nešto ne pomaknete u smislu određenih malo ozbiljnijih reformi ja ću vam govoriti o tome gdje su vam novci i gdje možete naći još dodatna sredstva. Mi na žalost za to nismo imali u trenutku kad smo bili na vlasti dovoljno novaca. Krenuli smo sa zajmom Svjetske banke, međutim onda je isteklo naše vrijeme i nismo uspjeli sastaviti vlast. Dakle, dječji doplatak je jedan od najizdašnijih naknada koje idu prema roditeljima. To je milijardu i pol kuna godišnje iz proračuna. To je dvostruko veći iznos nego što se izdvaja za socijalnu pomoć. Za njega imate samo dohodovni cenzus. Jedanput godišnje se podnose zahtjevi i jedanput godišnje se odradi kontrola. E sad kako se ta kontrola radi ja ću vam pokazati na pokazateljima. Vi recite je li to jedan pravedan sustav i da li u njemu treba napraviti reda. Naime, vi u ovom trenutku imate tri vlasnika aviona koji vam primaj dječji doplatak. Imate 45 vlasnika brodova i jahti skupljih od 200 000 kuna. Imate 925 prodavatelja automobila skupljih od 200 000 kuna. Dakle, riječ je o ljudima koji se prijave kao privatnici na minimalnu plaću. Na taj način oni ulaze u dohodovni cenzus. Sve ovo što imaju sa strane vi praktički ne možete kontrolirati ili bolje rečeno možete ukoliko napravite ono što smo mi planirali, a to je jedinstveni novčani centar sa jednom dobrom informatičkom platformom koja će povezivati u sebi sve podatke koje država u ovom trenutku ima. I ova cijela krvna slika naših građana se može vidjeti i to ne jedanput godišnje nego svakog trenutka kada dođe do bilo kakve promjene u statusu, dakle imovinskom ili financijskom naših korisnika. Dakle, 400 milijuna kuna minimalno možete uštedjeti na dječjem doplatku na način da maknete one koji izigravaju sustav zbog toga što sustav nije pod kontrolom. To smo mi učinili kod socijalnih naknada i sad to treba napraviti kod dječjeg doplatka. 400 milijuna kuna možete dati ili za porodiljne naknade ili možete povećati dječji doplatak za djecu kojoj to treba. Bilo bi idealno kada bismo imali jedan univerzalni dječji doplatak za svako dijete jer to je pravo djeteta, ali bojim se da smo još jako daleko od toga jer svaka obiteljska politika, demografska kako god je vi nazvali košta nekoliko milijardi kuna godišnje iz državnog proračuna. Mislim da u ovom trenutku nismo u situaciji da to možemo platiti, ali u svakom slučaju možemo sa određenim uvođenjem reda dovesti do toga da sustav bude pošteniji, pravedniji i da dobijemo određene novce koji se sada odlijevaju u džepove onih kojima to doista nije potrebno ni nužno. Onaj tko je vlasnik aviona ne može dobiti dječji doplatak, to je nedopustivo. Ali još jedanput vam kažem nama je isteklo vrijeme, nismo mogli, ali vas molim, vratite tu reformu, na bilo koji način, u svoj program i napravite je. Možete na svoj način, kako god hoćete, ali napravite tu reformu, uvedite reda, jer ćete uštediti novce i napraviti sustav pravednije. I na kraju, zapošljavanje koje je izuzetno važno, povezano je naravno, opet s onom, brigom djece u predškolskom zbrinjavanju, naime, kad pogledate zemlje EU, sve zemlje koje imaju visoku zapošljivost žena su sustavi koji imaju najdražljiviji sustav upravo ovog zbrinjavanja djece, kroz razno razne servise, koji su vrlo fleksibilni kako bi roditelji koji rade, mogli uskladiti svoje radne i obiteljske i obveze. Nema više radnog vremena od pola 9 do pola 5, radno vrijeme je klizno, ono se provlači do kasnih večernjih sati, ono se često puta provlači i na vikende, prema tome jako je važno da roditeljima osiguramo mogućnost da imaju gdje ostaviti svoju djecu i da budu sigurni da su doista djeca zbrinuta. Evo, budući da je ovo jedna, jedan dobar pomak naprijed, da će pomoći onim roditeljima koji u ovom trenutku su na porodiljnom dopustu, onima koji će postati roditelji koji će to pravo moći iskoristiti, budući da je i ovo bila jedna od mjera u izbornom programu SDP-a, mi ćemo ovaj zakon podržati. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo dvije replike, prva je uvaženog zastupnika Marka Vešligaj. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Evo, kolegice Opačić, da dobro ste tu detektirali u vašem svojem izlaganju, ove jako velike razlike koje postoje u dostupnosti predškolskoga odgoja na razini cijele RH i smatram s obzirom na fiskalni kapacitet, većina lokalnih jedinica, posebno u kontinentalnog djela Hrvatske, da jednostavno nužna određena intervencija države, kako bi zapravo se osigurala barem otprilike jednaka dostupnost tih usluga predškolskoga odgoja. Spomenut ću nekoliko stvari. Prva stvar, pedagoški standardi, koji se na žalost u brojnim predškolskim ustanovama ne poštuju, ne da ih lokalne jedinice koje su odgovorne za to. Ne žele poštovati, nego jednostavno nemaju fiskalni kapacitet da ih ispoštuju. Druga stvar su cijene vrtića. Cijene vrtića nam zapravo variraju, od 350 kuna do 900 kuna, s time da su ove više cijene, su zapravo u manjim lokalnim jedinicama, di su puno niže plaće, a ove niže cijene, smještaja u vrtiću su u većim gradovima, di ipak znamo da su, da je prosjek plaća puno veći. I treća stvar koju bi ovdje spomenu, gdje bi se isto s vama složio je zapravo to da usluge cjelodnevnoga boravka djece u predškolskim odgojnim ustanovama, također, uvelike utječu i na povećavanje zaposlenosti žena, ali i na natalitet. Znamo da jedino danas usklađivanje zapravo profesionalnoga i obiteljskoga života, roditelji će se odlučiti na djecu. Evo, jedan apel, zapravo i ministarstvu da i po tom pitanju nešto poduzme, kako bi djeca u Hrvatskoj imali jednake uvjete za predškolski odgoj i obrazovanje koje je po svim istraživanjima [[Upadica Rainer: Hvala.]] zapravo pretpostavaka za jedno njihovo kvalitetnije obrazovanje u budućnosti i zapravo … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Hvala. Odgovorit će vam uvažena potpredsjednica Doma.
Hvala kolega Vešligaj. Samo ću vas malo korigirati, dakle nije od 300 kuna, nego od 0 kuna. Dakle imamo 4 ili 5 jedinica lokalne samouprave, koje imaju 0 kuna, oni u potpunosti sufinanciraju boravak djece u predškolskim ustanovama. Međutim, da one upravo, one male općine koje nemaju fiskalni kapacitet, ustvari podižu te cijene i to su ti koji imaju skoro do 980, skoro 1000 kuna po djetetu mjesečno, što je sasvim sigurno vrlo veliki izdatak. Tako da, trebat će vidjet, bilo bi idealno u dugoročnim mjerama, kada bi se ujednačile sve cijene boravka djece u vrtićima, ali to je za sada, dakle pitanje jedinice lokalne samouprave, to je u njihovim ingerenciji, oni sami o tome odlučuju, ovisi o tome imaju li novaca ili nemaju. Ono što ja znam, dakle, svi na neki način, dobivaju izbore u lokalne, upravo na vrtićima. Prema tome, još jedanput ću reć to nije pitanje njihove volje, hoće li ili neće, nego doista njihovih fiskalnih ograničenja koje imaju u svojim jedinicama lokalne samouprave. Prema tome, bez pomoći države, bez nekog posebnog fonda s kojim će se to sufinancirati, bojim se da tu pomaka neće pretjerano biti. Naravno i jačanje gospodarstva u jedinicama lokalne samouprave koje će puniti njihove proračune, je isto tako nešto što je izlaz, ali sve su to nekakve dugoročne mjere, na kojima sasvim sigurno treba raditi.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnice Grozdane Perić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana gospođo Opačić. Vi ste se pozitivno izjasnili o samom prijedlogu zakona, što svakako treba posebno naglasiti, međutim, moramo reći da se ovdje radi o rodiljnim i kod samog tumačenja, rodiljnim i roditeljskim potporama, dakle vi u to sve ste uvukli i pitanje zapravo cijena vrtića i predškolskog odgoja-. Ovdje je vrlo značajno napomenuti da je od 2017. kada je planirano proračunom 156,600 milijuna u 2018. ove potpore rastu na 313 milijuna i 200 tisuća kuna, a u 2019. na 346 i 500 milijuna kuna. Dakle to je itekako višestruko povećanje u državnom proračunu, znači rodiljnih i roditeljskih naknada, odnosno potpora. Ono što treba posebno naglasiti, da dječji doplatak mora biti pravo djeteta, nezavisno o imovinskom cenzusu bilo koga od nas. To mora biti pravo djeteta, kako je to uređeno u svim zapadno europskim zemljama. Dakle, ne može jedno dijete, čiji roditelj ima nešto više, a time plaća vjerojatno veći porez i veće doprinose, ne može biti zakinuto za onaj dječji doplatak kojega njega kao osobu pripada i koje bi na kraju krajeva trebao biti posebna stavka odnosno sačuvana sredstva za školovanje ili bilo što drugo. Kada govorimo o predškolskom odgoju onda moramo reći da pojedine jedinice lokalne samouprave kao i moja iz koje ja dolazim, imaju vrlo visoki raspon mogućnosti sufinanciranja 1., 2., 3. djeteta gdje neke obitelji ne plaćaju niti jednu kunu upravo iz tog razloga, a iako se proglašava u javnosti da su cijene vrtića recimo kod nas vrlo visoke što se želi itekako smanjiti, ali obuhvat je jako velik.
Hvala. Odgovorit će poštovana potpredsjednica Opačić.
Da, ja se s vama u potpunosti slažem. I ja sam rekla da dječji doplatak bi trebalo biti univerzalno pravo svakog djeteta, međutim kako Hrvatska nikad nema dovoljno novaca da to doista bude univerzalno pravo onda se i kada se donosio taj zakon, prije ne znam koliko godina, išlo na dohodovni cenzus u kojem se reklo o.k. djeca roditelja koji imaju velike plaće, koji na kraju krajeva, evo nas ovdje i samih ovdje u dvorani ne trebaju dobivati dječji doplatak, ajmo radije novce koje imamo preraspodijeliti za one kojima je to najpotrebnije. Ja sam zato samo upozorila da ovi koji prolaze kroz jedan sustav koji je neuređen, koji nije informatički pokriven naprosto ne uzimaju novce koji pripadaju nekima drugima i puno je poštenije onda taj novac njima dati. Ja sam samo na to apelirala, onda možda od tih novaca možemo i univerzalni dječji doplatak napraviti. Doista ne znam, sada je to već pitanje za ljude u ministarstvu koji malo više mogu i bolje izračunati jeli to moguće. I s druge strane još jednu stvar koju bi htjela reći, da nije samo porodiljna naknada jedina. Postoji niz novčanih naknada koje mogu pomoći roditeljima. 75 različitih naknada koje iz državnog proračuna idu prema građanima, dakle nisu pod kontrolom i nisu na jednom mjestu. To je jedinstveni novčani centar na koji vas ja pozivam. U uređenim sustavima koji imaju sve uređeno, najmanje 10% godišnje je nepravilnosti, najmanje 10%. Uzmite olovku i izračunajte kolike su to brojke, to su ogromne cifre. Dakle u našem sustavu koji je u potpunosti neuređeni i nije kontroliran, to je sasvim sigurno puno više od tih 10%.
Hvala. Sada će riječ uzeti ministrica za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku uvažena Nada Murganić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani zastupnici. Željela bih sada možda čisto da odgovorimo na neke dileme i čisto da zastupnicima vidim da u raspravi imaju neke upite pojasnimo i da možda cijela rasprava ode u jednom možda sada i drugom smjeru. Svakako da će svako od vas odlučiti kako i na koji način će iznijeti problematiku vezano uz ovaj zakon. Ono što bi istakla kao izuzetno pozitivno je to da imamo ipak u ovom cijelom pristupu jedno jedinstvo. Zašto je važno? Važno je iz razloga što bilo koje mjere demografske politike a općenito i druge socijalne politike ne bi trebali završavati sa mandatom jedne vlade. Dakle ako smo u jedinstvu da su to dobre mjere, kontinuitet i drugih vlada bi se trebao očitovati na ovom jednom temelju, jasno da ne mislimo da je sve počelo sa nama iz razloga što te mjere tek nakon dugotrajne primjene mogu davati i nekakve određene rezultate odnosno mogu biti mjerljive pa se može od njih odustati ili sve to usmjeriti negdje drugdje. Ono što bi htjela naglasiti, ovo nije sada stvar predizbornih obećanja, praznih obećanja, ovo je samo jedno od niza predizbornih obećanja koje smo dali vjerujući u mandatu od 4 godine i jasno da ćemo u tom razdoblju i mnoge teme i realizirati i vama predočiti. Vezano za vrtiće usklađenost obiteljskog i poslovnog života je sigurno jedna od tema i svakako da ono što je istaknuto u raspravama da jedna socijalna sigurnost, jedan Zakon o radu koji bi garantirao i bolji tretman trudnica i majki kao i žena koje se vraćaju na svoje radno mjesto, mogu biti nešto što će u svakom slučaju doprinijeti tom jednom ozračju sigurnosti. Spominjao se i sustav životnih vrednota za koje zaista smatram da trebamo na tome poraditi, ali isto tako podržat ću i ovu rečenicu gdje je bila u raspravi istaknuto, svakako da svatko ima pravo na izbor koliko i kada će imati djecu, ali ako su se već odlučili mladi ljudi odnosno roditelji na djecu, država je ta koja im treba omogućiti da ta djeca sigurno rastu i razvijaju. Ono što bi volila, a potencirano je u prethodnoj raspravi potpredsjednice Sabora, vezano je za dječji doplatak. Mi smo od koncepta da dječji doplatak se obračunava prema imovinskom i dohodovnom cenzusu odustali iz razloga što smatramo da dječji doplatak zajedno sa ovim rodiljnim i roditeljskim potporama imaju demografski predznak i da oni ne mogu biti uvjetovani imovinskim stanjem roditelja jer onda po toj logici mi bi drugačije i obračunavali upravo ove rodiljne i roditeljske naknade i ne bi išli na ovakav način povećanja, čak i prema potpunom delimitiranju. I to je jedan od razloga zašto mi zaista razmišljamo u dogledno vrijeme da to bude i jedan univerzalni dječji doplatak jer idemo prema onoj tendenciji jedinstvenog standarda za svu našu djecu koja možda je u nekoj budućnosti, ali na nama je da napravimo prve korake. Potencira se jedinstveni novčani centar, mi kada smo došli dvije vlade prije toga nisu znale što bi sa jedinstvenim novčanim centrom. Ja ću odgovorno reći da mi jesmo za konsolidaciju socijalnih naknada, ja ću jednostavnim rječnikom reći trebamo napraviti inventuru gdje i kako, tko, pod kojim uvjetima koristi socijalne naknade. Ali isto tako jedinstveni novčani centar za naknade u kojem bi se na jedinstveni način obračunavale sve socijalne naknade koje imaju čak i demografski predznak zaista je to smjer koji napuštamo i isto tako smatramo da van stop shop ne može biti način rada u socijalnoj skrbi.
Hvala. Imamo jednu repliku, poštovane potpredsjednice Milanke Opačić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Pa da, meni je jako žao što odustajete od tog jednog koncepta koji je bio dobar i koji bi na jednom mjestu imao sve naknade. Dakle država bi imala na jednom mjestu pregled svih naknada koje daje prema građanima iz državnog proračuna, građani bi na jednom mjestu dobivali sve svoje naknade i ostvarivali sva svoja prava. Kada kažete da sustav socijalne skrbi ne može na taj način funkcionirati, dok god se djelatnici u centrima budu bavili isključivo novčanim naknadama koje su pitanje najvećim djelom određenih parametara koje zadovoljavate, dotle će se događati nažalost situacije koje nam se događaju. Iza mojeg mandata Slavonski Brod, za vašeg sada Pula. Jer 70% ili 80 svoga radnog vremena, troše na pisanje rješenja i administriranje. Dakle, to je bila mogućnost rasterećenja djelatnika u centrima za socijalnu skrb, da se mogu baviti oni, što je njihov da tako kažem core biznis, dakle, njihova osnovna, osnova njihovog životnog poziva a to je da se bave obiteljima, a ne pisanjem rješenja za novčane naknade. No dobro, vi imate drugi pristup, ja ga isto prihvaćam, što se mene tiče kada sam došla u ministarstvo ja niti jednu mjeru od prethodne Vlade nisam ukinula, ja sam samo malo uvela reda i stavila, o, recite koje sam ukinula, a drugo i obiteljskih politika koje su se ovdje donosile. Mi smo proveli neke mjere, dadilje su jedna od tih mjera, prema tome, nismo išli po sistemu naše pameti i da sve počinje od nas. Tako da što se tiče ove reforme od koje evo sad ste javno rekli da ste odustali, žao mi je, bit će to velike posljedice za sam sustav, ali kao što sam neki dan rekla, socijalni radnici mogu odlučiti, ili će se boriti za sebe i za svoj prostor ili će vječno biti na stupu srama.
Odgovor uvažene ministrice Murganić.
Svakako da je ovo politička, ovo je politička ovoga retorika. Ja zaista ne želim se uvući u te rasprave, vi, mi i oni, pogotovo ne na ovaj način, da je jedinstveni novčani centar imao tu viziju odnosno da ste je imali, vjerojatno bi ostavili temelj, ali niste. Nismo odustali od reforme socijalnog sustava, dapače, uvest ćemo red u socijalnom sustavu i ovo što vi radite, radite najveću štetu socijalnim radnicima jer ih okrivljavate da su oni ti koji bi se trebali buniti, a ne da rade svoj posao. Socijalni radnici izuzetno dobro rade svoj posao, sustav jednokratnih novčanih pomoći ili pomoći je možda jedan od načina u kojima naše stranke dolaze u kontakt, socijalni radnik kroz to vidi uvid u cijelu obitelj. Reforma koja je išla od strane vas gdje ste išli na sanaciju deficita u državnom proračunu, smanjivajući naknade i kompletan proračun za socijalne naknade u vrijeme kada raste stopa siromaštva, sigurno nije nešto s čime bi se trebali pohvaliti, kao što se ne bi trebali niti hvaliti sa reformom sustava i govoriti da vi niste ukinuli nešto. Ja nisam imala šta ukinuti jer što se tiče jedinstvenog Centra za naknade niste ništa ostavili, ukinuli ste Obiteljske centre a sada se svi pozivamo na neriješeni status obiteljsko pravne zaštite.
Hvala lijepa. Slijedeći će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti uvažena zastupnica Željka Josić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana ministrice i državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Vi ste danas dobili na klupe nacrt Prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama s konačnim prijedlogom zakona koji je usmjeren poticanju demografske obnove i razvoja. Naravno, ovo je jedna u nizu mjera koja će nam pomoći upravo u demografskoj obnovi i razvoj odnosno u poboljšanju obiteljske i populacijske politike. Kao što ste čuli već u samom uvodnom govoru ministrice, ovaj zakon je u primjeni od siječnja 2009. godine i od tada do sada dogodio se niz izmjena. No u tih 9 godina nije se dogodila promjena što se tiče samih materijalnih potpora odnosno naknada roditelja. Ovim izmjenama zakona nastoji se promijeniti iznos obiteljski potpora i na taj način unaprijediti sam sustav obiteljskih potpora tako što ste i čuli da su se promijenile, promijenila su se novčana davanja prema određenim skupinama. Vrlo dobro znate da svakom roditelju, svakoj majci i ocu kod tek rođenog djeteta, materijalna potpora je itekako neophodna. Naravno da ovim, na ovaj način nećemo stimulirati roditelje da imaju što više djece, ali ćemo im uvelike pomoći u onom što je njima jako bitno a to je roditeljstvo. Moram naglasiti kako na ovaj način zaposlenim roditeljima dajemo mogućnost veće novčane naknade u onih drugih 6 mjeseci, što ja kao ginekolog i kao netko tko je u svakodnevnom kontaktu sa majkama, sa svojim pacijenticama, mogu reći kako je jedna od dobro prihvaćenih mjera. Naravno, ako se pitamo zašto to nije više, čuli smo i odgovor. Drago mi je da ste u svojim raspravama i to spomenuli, drago mi je da ste spomenuli vrtiće, drago mi je da ste spomenuli sva ona socijalna davanja koja su nam bitna, kako bi roditeljstvo bilo što više potpomognuto i kako bi što odgajali što kvalitetnije obitelji. Naravno ako spomenemo kakva je situacija u RH, kakvi su nam negativni trendovi, kako nam je prilično veliki broj iseljenih, mladih ljudi, recimo u 2013. godini iz mog rada se iselilo prilično veliki broj mladih reproduktivno sposobnih ljudi, negdje oko 2000 te mlade generacije je otišlo. Ako spomenemo kako je svaki peti stanovnik RH stariji od 65 godina također govorimo o jednom negativnom trendu. Recimo Sisačko-moslavačka županija iz koje ja dolazim je jedna od najstarijih županija. U svim općinama i gradovima zabilježen je negativni prirodni prirast. Spomenut ću samo jednu općinu koja se može izdvojiti to je općina Velika Ludina u kojoj je 28 rođenih i 29 umrlih. Dakle, nastavimo li ovim trendom a ne poduzmemo li ništa nismo dobili i nismo napravili ništa. I zato podržavam ja osobno i u ime kluba zastupnika upravo ovu mjeru koja je kako je netko rekao komadić mozaika i koja će sigurno potaknuti sve ostale mjere i staviti ih na okup i pomoći mlade obitelji. Naravno samo povećanje materijalnih prava korisnika pomoći će našim mladim obiteljima u podizanju djece. Vjerujemo da će i na taj način osnažiti same obitelji. U samom početku sam spomenula kako smo ovim načinom pomogli zaposlenim roditeljima i samozaposlenim roditeljima, no ove mjere se odnose također i na one majke koje su nezaposlene. Vi vrlo dobro znate da ne samo nezaposlenim već i nezaposlenim, pa i poljoprivrednicima i majkama koje se bore za djecu sa poteškoćama u razvoju, sa djecom koja trebaju posebnu njegu itekako svaka kuna dobro dođe. Ako ćemo spomenuti samo novorođenu djecu, ne znam koliko od vas zna koliko uopće koštaju pelene, koliko košta dječja hrana. To su sve veliki izdatci. Ako uzmemo u obzir da samo mjesečni izdatak za pelene oko 500 do 600 kuna, ako uzmemo u obzir da je dječja hrana na nekoj mjesečnoj razini oko 500 kuna sami znate da sva materijalna davanja koja dajemo tim obiteljima neće biti jedina i dovoljna. Zato na ovaj način uz suradnju svih lokalnih jedinica, županija pomoći ćemo tim obiteljima. Vrlo dobro znate i gospodin Klarić je sada malo prije spomenuo kako njegov grad daje potporu mladim obiteljima kroz udžbenike, kroz određene subvencije. Isto tako i moja županija koja nije tako bogata daje potporu određenim subvencijama. Znate da se subvencionira i prijevoz učenika, prehrana učenika, znate da se djeci daje kod svakog rođenog djeteta određena jednokratna potpora. Svim tim možemo stvoriti jedan lijep mozaik pomoći i na taj način osnažit naše obitelji. Zato vjerujem kako ćemo i daljnjim mjerama ne samo Ministarstva demografije već i svih ostalih ministarstava omogućiti našim obiteljima dostojanstven i kvalitetan život. Još jedanput ću reći u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice i u svoje osobno ime, naravno podržavamo ovu izmjenu zakona i vjerujemo da ćemo još puno dobrih promjena dobit na naše klupe. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je uvažene zastupnice Vesne Bedeković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Josić, ja bih se osvrnula na onaj dio vašeg izlaganja u kome ste stavili naglasak na činjenicu da je ova mjera, dakle povećanje rodiljnih naknada samo jedna u nizu demografskih mjera koje su usmjerene na smanjivanje trenda negativnog demografskog koji na žalost na djelu imamo u Hrvatskoj. I svakako se slažem sa vama kad tvrdite da je ovu mjeru potrebno promatrati kao jednu u nizu demografskih mjera koja je usmjerena prvenstveno na poboljšanje socioekonomskog statusa obitelji. I ako u tom kontekstu promišljamo o motivaciji za majčinstvom i pravom žene na izbor sigurno je za očekivati da će ova mjera u dijelu populacije vjerojatno utjecati na motivaciju na majčinstvo i motivaciju na proširenje obitelji. Međutim, nju je svakako i slažem se s tim potrebno promatrati u jednom kontekstu čitavog niza svih ostalih demografskih mjera koje će biti usmjerene ja bih to nazvala na logističku podršku prvenstveno mladim obiteljima od zapošljavanja preko stambenog zbrinjavanja, dostupnosti predškoskih ustanova, naglasak na jaslice jednako tako. Dakle, razvijanje rekla bih čitave mreže predškolskih institucija i jedna ja bih rekla puno jača suradnja sa jedinicama lokalne samouprave koji su osnivači predškolskih ustanova na svom području i s naglaskom na ujednačavanje cijene, dakle vrtića. Znamo kolika je otprilike ekonomska cijena vrtića, na ujednačavanje dakle onog dijela u kome s obzirom na svoj fiskalni kapacitet jedinice lokalne samouprave sudjeluju u sufinanciranju. I naravno, podsjetila bih, naravno jednosmjenski rad škola, produženi boravak i sve ono što ste vi naglasili da sad ne ponavljam. I još bih samo iskoristila dvije, tri minute podsjetiti da je sve ovo dio programa HDZ-a i stoga evo gospođu ministricu, dakle podupirem u njenom nastojanju da se ovoj problematici pristupi na jedan sustavni način. Problematika je vrlo kompleksna u skladu sa programom Vlade RH i naravno predizbornim programom Hrvatske demokratske zajednice. Zahvaljujem.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Josić.
Zahvaljujem potpredsjedniče, zahvaljujem zastupnici na komentaru. Dobro ste primijetili i kao što su svi ovdje mogli istaknuti, naglasiti dakle govorimo o jednoj u nizu mjera. Mogli ste čut i ministricu kako je jasno rekla da će se zalagati ne samo za veći broj vrtića, nego i za dvije smjene vrtića, za bolji predškolski odgoj. Dakle, to su sve mjere koje možemo još nadograđivati i koje možemo i koje u budućnosti mogu značiti da će ipak pomoći našim obiteljima. I jasno u onome što je nama najpotrebnije, a to je demografski razvoj ove države.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Saše Đujića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice Josić, ja ću se isto referirat na ovo što ste vi rekli, da je ova mjera jedna mozaik u nizu mjera, ovoga demografskih ove Vlade. Ovo je dobra mjera, ovo nije jedan mozaik u nizu dobrih mjera demografskih ove Vlade, ovo je jedina dobra mjera ove Vlade općenito. I ovoga, ja osobno ovo podržavam i neću sad demagoški govorit da bi naknada trebala biti veća, jer sam svjestan proračunskih ograničena i znam da ne može i ovaj korak naprijed je veliki korak. A ova Vlada do sada od početka ima cijeli niz antidemografskih mjera, pa tako recimo, ima uvođenje poreza na prvu nekretninu koja sigurno ne stimulira mlade obitelji da zasnivaju nova svoja širenja i da dobivaju više djece. Onda porezna reforma koju je ova Vlada usvojila početkom godine, koja povećava plaće upravo najbogatijima, a mladi su ostali, mlade obitelji su ostali iz ostavljenih tih povećanja, sigurno nije nešto što stimulira, ovoga veći broj djece. Propalo obećanje od 1000 eura za svako novorođeno dijete koje je vaša stranka obećala još u prošlim onim izborima, sigurno ne potiče demografsku politiku. I tako cijeli niz antidemografskih mjera. Ograničenje broja korisnika stručnog osposobljavanja koji upravo udar na one mlade koji trebaju steći prva iskustva radna, nisu niz demografskih mjera, odnosno, ova Vlada u biti ima antidemografsku politiku, a ovo je jedna mjera koja je značajna i dobra, ali neće puno toga, na žalost promijeniti. Tako da bi trebalo pripremiti sustavnu demografsku politiku i onda se primjenjivat kontinuirano neke mjere koje imaju glavu i rep. A ne ovako, ali ovo je dobro. Evo. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Josić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Evo meni je jako drago, kolega zastupniče, što vi pohvaljujete jednu mjeru, koja potiče i sa ove strane i to mi je jako drago i na ovaj način vjerujem, da možemo stvoriti nekakvu sinergiju u Hrvatskom saboru, barem što se tiče dobrih mjera koje trebamo svi podržavati. Ako imaju koje loše mjere, tu smo zato da ih kritiziramo i naravno, da neke stvari možemo i ispraviti.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala lijepo kolegice Josić. Slažem se i sa kolegom Đujićem i podržavam mjeru koja je na žalost usamljena, ali ajmo se nadati da će toliko truda, koliko se sada ulaže da se političkom trgovinom dođe do većine, da ćemo toliko truda ulagati da pomognemo mladim obiteljima i ljudima da lakše krenu u život. Tu na žalost, nismo napravili u zadnjih godinu i pol dana gotovo pa ništa. Imamo problem ne demografijom samo kod rađanja djece, nego i kod odlazaka mladih ljudi iz Hrvatske. Imamo problem, recimo sa ljudima koji su preko 30 godina, koje srećem po Gradu Zagrebu i koji mi govore da bi bilo dobro da se i njima omogući stručno osposobljavanje jer su naknadno završili fakultete, a to im je HDZ ukinuo. Znači, postoji mnogo stvari koje na žalost ne da nismo napravili, nego dobrih stvari koje su se ukinule i onemogućile mlade ljude, mlade obitelji da ostanu u Hrvatskoj i da se tu nešto napravi. I sa te strane, ja apeliram, da se i gospodin Plenković i HDZ malo više uključe u te probleme, a malo manje uključe u probleme kako istrgovati da li će imati 76, 77 i da li će stranka sa 5 zastupnika dobiti 3 ili 2 ministra. Znači to je nešto šta bi se trebala Vlada RH baviti i koje bi trebali primarni prioriteti Vlade RH. Evo to je jedan moj apel mali, manje političke trgovine a više brige o mladim obiteljima. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Sljedeća replika je ona uvažene zastupnice Ljubice Maksimčuk. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice Josić, evo svi smo se danas složili da je ovo jedna od značajnijih mjera s ciljem poticanja demografske obnove i razvoja RH. Vlada je osnovala i vijeće za demografsku revitalizaciju, ali evo ovdje imamo nazočnog i državnog tajnika za demografiju. Naravno, povećanje ovih novčanih naknada za nezaposlene roditelje, roditelje sa rođenim blizanaca, treće i svako sljedeće dijete, povećanje potpora za zaposlene roditelje, odnosno, za roditelje koji se sami zapošljavaju, to je je jedan niz, naravno mjera, koje će naše ministarstvo u sljedećem periodu, nadam se još povećavati i sve to trebamo se složiti, treba ići ka demografskoj obnovi. Vi ste se ovdje osvrnuli na vašu županiju Sisačko-moslavačku, ja se jednako tako moram osvrnuti na svoju Brodsko-posavsku županiju, gdje je prošle godine bilo 250 srednjoškolaca manje upisanih, odnosno 330 osnovnoškolaca. Svi zajedno, moramo, naravno poticati svim dobrim mjerama nastojati poticati demografsku obnovu, ali svakako da jedinice lokalne samouprave moraju ukoliko je to u njihovim mogućnostima, a u Slavoniji, znamo i sami da je gospodarstvo na niskim granama, tako da jedina nada nam je, evo da Ministarstvo demografije radi tako dobre mjere da prestane, odnosno da se smanji iseljavanje mladih iz Slavonije, a naravno da su tu i drugi niz mjera. Puno više dječjih vrtića, smanjenje liste čekanja na upise u dječje vrtiće, naravno produženi dnevni boravak za zaposlene roditelje, naravno za one sa manjim imovinskim stanjem, to su i besplatni obroci u školama, i evo, veliki broj mjera koje provodi ovo ministarstvo, naravno i Vlada Republike Hrvatske i nadamo se da će doći do smanjenja broja iseljavanja i naravno, do demografske obnove RH, to jer to je jedini način za obnovu i razvoj RH.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Josić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Zahvaljujem se na komentaru zastupnice, evo vi ste spomenuli mi smo iz županije koje su nažalost siromašne no to ne znači da naše županije i naši gradovi i općine ne podupiru naše male stanovnike. Ja sam spomenula i u svom izlaganju da i moja županija i neki gradovi stimuliraju odnosno daju jednokratne potpore za svako rođeno dijete koje su značajno veće sa trećim rođenim pa nadalje no takvih je naravno vrlo malo. Ono što ste dobro primijetili, Ministarstvo demografije će donositi i provoditi određene mjere, no da bi u tome uspjelo treba imati suradnju i županijske vlasti i gradske i općinske vlasti jer jedino na taj način možemo uspješno odraditi i pomoći u našoj demografskoj obnovi i razvoju. Ja vjerujem da ćemo uskoro dobiti druge mjere i da ćemo krenut u novu budućnost i da nam se neće dogoditi da nam toliko mladih ljudi odlazi, a oni koji su odlučili tu da ćemo im zbilja pomoć.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojega će govoriti uvažena zastupnica Božica Makar.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažena ministrice, kolegice i kolege. Evo ja sam u pravilu protiv donošenja zakona po hitnom postupku, ali ovaj Zakon o rodiljnim i roditeljskim potporama je jedan od zakona za kojeg sam svakako da bude donesen po hitnom postupku pa da već od 1.7. naše kolegice, naše majke, naše žene koje su i sada na porodiljnom dopustu dobe 1330 kuna odnosno 665 kuna više. Da li će im to pomoći? Sigurno hoće. Da će riješiti njihove probleme? Sigurno neće. Da će se zbog tog iznosa i tog povećanja neko odlučiti imati još jedno dijete, neće, ali da će mu i to biti određena pomoć i određena sigurnost kod planiranja obitelji, bit će, da će biti presudno, velim nije. Pa tako iz svih dosadašnjih rasprava zaključila sam da nitko nema ništa protiv odnosno dapače da svi podržavamo odluku da se za vrijeme korištenja roditeljskog dopusta za zaposlene majke povećava iznos potpore s 2660 na 3990 odnosno za ostale nezaposlene poljoprivrednike oni koji ostvaruju drugi dohodak također da bude povećanje s 1663 na 2328. Ali isto tako danas smo ovdje svi govorili i o tome što je potrebno da nas bude više, a bit će nas više ako bude više djece. I govorili smo u pravilu svako iz svoje županije iznosio je probleme s kojima se susreće. Ja bi htjela da više nemamo takav pristup i da ne govorimo na taj način jer htjela bi da djeca u cijeloj Hrvatskoj imaju jednake uvjete i jednake šanse za sve, da sva djeca u Hrvatskoj mogu normalno ići u vrtić, u jaslice, ostvarivati svoja druga prava, imati dadilje ako nema ovih uvjeta, da vrtići budu ti koji će biti prilagođeni radnom vremenu majki odnosno da rade prema kliznom radnom vremenu, da imamo jednosmjensku nastavu, da imamo cjelodnevni boravak organiziran u školama, da imamo prehranu i u tim popodnevnim satima čak za učenike, da brinemo o djeci, ali da brinemo o djeci na čitavom području Hrvatske. Ali treba se prije svega odlučiti za dijete i tu postoji jedan problem, a to je određena nesigurnost da li ćemo imati posao, kolika će nam biti plaća, da li ćemo imati stan. Slažem se s onima koji su u raspravi rekli da to nije osnovni uvjet i nije. Ništa od ovoga nije osnovni jer planiranje obitelji je toliko individualno i ono će ovisiti i dalje prije svega o tome. Ali da je odluka lakša ako znamo da imamo određenu sigurnost, sigurno je lakša. Ako znamo da ćemo imati zaposlenje sa solidnom plaćom, da znamo ako odemo na porodiljni da nam ta plaća neće biti bitno smanjena i da ćemo nadalje moći otplaćivati naš kredit koji smo podigli da bi upravo mogli osnovati obitelj i imati djecu jer rijetki su oni koji imaju na samom početku riješeno stambeno pitanje. Takvi mladi su rijetkost. I dakle svi oni se zadužuju, a već tu postoji određena nesigurnost, pa dal ću ja uopće sada, dal da se zadužim, kako ću rješavati i već tu nastaju određeni problemi. Drago mi je da smo počeli s tim povećanjem da ima puno ovih stvari koje treba u demografiji rješavati, treba. Ali molim vas, djeca neka budu jednaka u čitavoj Hrvatskoj i to sva djeca. I slažem se s tim, veliki je problem osigurati sredstva ali dajte kada to bude moguće da idemo prema tome. I u ovome što vidim da je za 2018. osigurano 313 milijuna 200 tisuća, za 2019. 346500, za ovu mjeru iskreno se nadam da se radi samo o planu povećanja s osnova proračunske osnovice, da se ne radi o povećanju da je tu sve uključeno onoliko koliko planiramo da će se povećati i broj novorođene djece jer se iskreno nadam da ćemo do tog vremena pronaći i druge razloge, odnosno druge načine da stimuliramo taj dio i da će ta potpora sigurno u tom momentu biti daleko veća jer će biti i daleko više djece jer to bi nam trebao biti taj pokazatelj da smo uspjeli u tim namjerama. I još jedanput, hvala svima koji su podržali ovu mjeru i vjerujem da će ona biti donešena. Klub HNS-a isto podražava ovo. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Repliku će imati sada uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepa gospođo Makar na vašem izlaganju, vezano uz mjeru i povećanje sredstava za djecu koja su nam sigurno prioritet i kao što ste vi danas u svojoj izjavi rekli mi smo ovdje radi građana u Hrvatskom saboru, a vi dolazite iz grada Ludbrega, Varaždinske županije, jednog, malog lijepo grada. Građani Ludbrega kažu to je središte svijeta, ja se jako ugodno tamo osjećam i vi ste tamo i vi ste ovdje radi građana koji su vas birali iz grada Ludbrega. I zanima me kako se osjećate u poziciji zastupnice iz grada Ludbrega gdje je HDZ dobio 14% na ovim lokalnim izborima, kao zastupnica koja ćete održati HDZ na vlasti? Šta će vam reći vaši birači kada se vratite u grad Ludbreg? Tih 65% koji su ovaj puta glasali… … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] Kako će oni reagirati kada kaže Božica Makar da je održala Plenkovića na vlasti? To je ono šta bi mene zanimalo kao zastupnika, … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] što zanima građane grada Ludbrega, građane koji vi predstavljate ovdje. 75% ljudi ne želi da podržite Plenkovićevu Vladu, a vi ćete dignuti ruku, recite nam kako se osjećate u pogledu naravno demografske slike i zakona koji je ovdje danas na dnevnom redu? Hvala lijepo.
Izvolite, uvažena zastupnica Božica Makar.
Hvala lijepa. Inače, ja se osjećam uvijek sretno kad mogu pomoći građanima. Ponosna sam na to što dolazim iz Ludbrega, u kojem se velika briga vodi o djeci i do sad sam se uvijek trudila da bude čim bolje i meni nije važno tko je u pitanju, meni su važni ljudi, projekti i da njima bude bolje. Ovog trena ako odem ovdje gdje ću biti drugdje, opet ću se boriti. Ako će to biti u mom mjesnom odboru, nije važno, važni su mi ljudi i da ljudi bolje žive, a sve ostalo mi je nebitno. Hvala.
Povredu Poslovnika digla je uvažena zastupnica. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Članak 238. stavak 1. kolega je zapravo govorio o temi koja zapravo nije tema današnje rasprave tako da govorimo o prijedlogu Zakona o rodiljnim naknadama i molim da se vrati na temu.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice, ja sam zato kolegi Marasu i dao opomenu. Izvolite, kolega Maras, vi ste isto digli povredu Poslovnika, što je povrijeđeno?
Povrijeđeno je apsolutno ovaj dio članaka vezan…
…/Upadica Reiner: Koji dio članaka?./…
Više njih, a najviše se ističe 238.
…/Upadica Reiner: Koji stavak?/…
Drugi.
…/Upadica Reiner: Drugi stavak članka…/…
Kolegica je maloprije rekla da sam ja povrijedio Poslovnik što nije istina. Ja sam rekao u biti ono što je srž. Kako će se…
…/Upadica Reiner: Dakle, drugi stavak vam govori da ne možete govoriti bez odobrenja predsjedavajućeg./…
…gospođa Božica Makar vratiti u Ludbreg gdje 75% građana ne želi gospodina Plenkovića a ona će održati tu Vladu, to je u biti glavna…
…/Upadica Reiner: Kolega Maras, vi govorite potpuno besmislene stvari koje nemaju nikakve veze sa…/…
Vama je besmisleno, vama je besmisleno šta misli 75% građana Ludbrega?
…/Upadica Reiner: ne, ne, za mene je besmisleno kad navodite članke Poslovnika koji se ne odnose ni na što./…
Kolega Reiner, vi vjerojatno uopće ne doživljavate građane RH jer da doživljavate ne bi se ovako ponašali…
[[Upadica Reiner: Kolega Maras, vi ne možete sa mnom polemizirati i to vrlo dobro znate.]] /Govornici se ne razumiju./ …/Upadica Reiner: jeste, možete izaći van i slobodno govoriti što god želite…
Nećete mi vi govoriti što šta da ja radim.
…/Govornici se ne razumiju./ [[Upadica Reiner: Hoću.]]
Nećete, nećete.
…/Upadica Reiner: Jer se ja držim Poslovnika./…
Nemojte se ljutiti, nećete. Nećete mi vi govoriti. Hvala lijepa.
Kolega Maras, silom hoćete da vam izbacim van, jel, pa da dođete napokon opet u medije?
Ne, ja to ne bih htio, ali vi ste tome skloni pa ako ste tome skloni, to napravite. Hvala lijepo.
Neću nasjest na vaše provokacije kojima želite se vjerojatno malo istaknuti u svojoj stranci u kojoj znamo kako stojite, neću o tom uopće dalje diskutirati s vama. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, vaše nije da komentirate druge stranke. Vaše je da vodite sjednicu. Ja vas molim da to radite. Hvala lijepo.
Ja vodim sjednicu, a da je vodim onako kako bi striktno trebalo vi bi bili vani, izvan ove dvorane i to ste i vi svjesni toga. … [[Upadica se ne čuje.]] Vidim da želite doći, silom želite doći da vam se slika negdje vidi ali neće vam to uspjeti. … [[Upadica se ne čuje.]] Silom želite barem u nečemu se istaknuti ali nećete uspjeti. Uvažena zastupnica Marija Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice Makar, u svojoj raspravi osim što ste podržali i pohvalili ovu mjeru, čime se i ja a i većina zastupnika ovdje mogla bih čak reći, svi se slažemo da je mjera zaista dobra, jer će pomoći našim majkama ustvari oba roditelja u podizanju djece u onim prvim godinama kada su izdaci ustvari vrlo visoki tako da se u tome vidim, svi slažemo. Ono što bih ja istaknula, vrlo je važno da je ova mjera trajna mjera, da se, da nije neka povremena mjera i da se sustavno, znači, planiraju mjere koje će sustavno pomoći roditeljima u podizanju djece. Naravno da sa ovom mjerom ne možemo riješiti problem nataliteta, tu je državni tajnik koji je stručnjak za to pitanje i za to područje. Ja sam ga nekoliko puta slušala. Problem nataliteta ne može se riješiti preko noći, to smo svi ovdje vrlo svjesni toga. Ne može se riješiti jednom ili dvije mjere. To je problem koji će se morati rješavati sustavno kako se i počelo, sagledati sa svih strana i onda naći sustavna rješenja. Što se tiče onoga što ste rekli da je za očekivati da se stvore jednaki uvjeti za sve, naravno da bismo mi to svi voljeli. Ali čini mi se da je malo nerealno očekivati jednake uvjete za svu djecu. Možemo to očekivati ovako u primjeni nekih mjera koji idu od ministarstava, ali mi jako dobro znamo da niti svi mi živimo u istim područjima RH a tako ni naša djeca pa nemamo ni jednake uvjete na sve. Pođimo recimo od liječenja, gdje u nekim većim centrima i gradovima imamo klinike. U manjim centrima to nemamo. Roditelji s djecom su jednostavno primorani putovati u veće centre da bi dobili specijalističku skrb, medicinsku za djecu itd. Dakle, sigurno još dugo vremena nećemo imati jednake uvjete za svu djecu po svim pitanjima, ali naravno trebamo se za to boriti i prema tome stremiti [[Upadica Reiner: Hvala.]] Hvala. Oprostite.
Hvala. Odgovor uvažene zastupnice Makar.
Hvala lijepa kolegice. Pa evo, ja sam govorila o tome jer mi je to stvarno želja i cilj da sva djeca u Hrvatskoj imaju jednake uvjete. Ja znam da postoji mnogo stvari gdje se ne može to što ste vi govorili o bolnicama, kliničkim centrima. Ali što se tiče vrtića, ako ne može vrtić mogu dadilje. Ima mnogo stvari koje se može. I smatram da moramo ići u tom smjeru. Škola, jednosmjenska nastava. Pa tamo gdje ima malo djece još je lakše to organizirati, ali da imaju sva djeca jednake uvjete dječji doplatak dobar smjer. Znam da nema novaca, ali stimulirati na taj način i to dugoročno da se mogu neke stvari planirati. Ovo nije novi zakon. Ovo je zakon koji postoji. Sad se radilo na izmjenama, odnosno konkretno o povećanju, pa još su tu neke izmjene da je usklađen sa zakonodavstvom EU i to ubačeno. To je zakon koji postoji. Dakle, sve Vlade su prepoznale taj problem i sve rade na tome i normalno da svatko mora raditi na tome da poboljša. Ja sam rekla koji je moj cilj i koja je moja želja. Evo hvala.
Hvala lijepa. I imamo zadnju repliku uvaženog zastupnika Branimira Bunjca, izvolite.
Hvala lijepa uvažena zastupnice Makar. Vi ste govorili u ime Kluba zastupnika HNS-a iako nitko ne zna što to točno znači, možda ste govorili u ime zastupnika A, možda vjerojatno i klub zastupnika B. Vi ste nastupili u ime svih i par puta ste recimo u svojem izlaganju spomenuli riječ iskrenost. Evo govorimo o poboljšanju, dakle demografske slike i odgoja djece i bilo bi zaista dobro da recimo djecu naučimo iskrenosti. To je jedna vrlina koju treba njegovati cijeli život. Međutim, vaš klub zastupnika čini se da je krajnje nepodesan da nekoga uči iskrenosti, jer sve ono što ste vi govorili posljednjih mjeseci, godina i tjedana, pa i dana ne odaje takvu sliku. Naime, prije nekoliko dana pričali ste nešto potpuno dijametralno suprotno onome što vaša stranka govori danas. I iz tog razloga pozivanje na iskrenost i zaklinjanje u iskrenost iz vaših usta zvuči krajnje nevjerodostojno. Mislim znam da idete u koaliciju sa strankom koja se zove Vjerodostojno ali ipak čini se da je to samo …
… /Upadica Reiner: Kolega Bunjac i vi želite doći na naslovnice. Jel' to vaša želja ili što? Ja vas opominjem da ne govorite o nečemu što nije tema. Tema je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama. Ovo što vi govorite nema veze sa time./…
Zastupnica Makar je nekoliko puta rekla da ona iskreno vjeruje i da se iskreno nada. Pa evo ide upravo sada u koaliciju sa gospodinom Čačićem. Neka pročita što je gospodin Čačić rekao o HNS-u prije recimo tri dana ili prije dva tjedna u emisiji „Bujica“ pa tako da razjasnimo to pitanje iskrenosti. To bi mi bilo vrlo drago.
Kolega Bunjac kakve to veze ima sa roditeljskim naknadama? Pa nemojte zlorabiti Poslovnik. Mislim to stvarno nema smisla. Možda želite oponašati kolegu Marasa, nemojte ići tim putem ja vam iskreno savjetujem. Nitko to ne cijeni, a najmanje birači. Izvolite odgovorit će uvažena zastupnica Makar. Ali prije digao je povredu Poslovnika uvaženi zastupnik Ivan Ćelić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Povrijeđen je članak 238. gdje je zastupnik Bunjac omalovažavao i vrijeđao zastupnicu Makar. Meni je žao da ovakvo politikantstvo od gospodina Marasa i gospodina Bunjca, ali očito kad nemate sadržaja onda se bavite ovakvim stvarima. Vas može bit sram što ste podržavali tamo što ste sprječavali deložaciju čovjeka koji nije plaćao alimentaciju djetetu. To vas može bit sram. I kad idete i sprječavate deložacije, onda barem se pobrinite i vidite o čemu se tu radi.
Ja sam kolega Ćelić zato i opomenuo kolegu da je otišao od teme. Izvolite kolega Bunjac.
Hvala predsjedavajući. Zastupnik je povrijedio članak 238. Poslovnika jer je govorio o onomu što nije tema rasprave. Ja još jednom ponavljam zastupnica Makar je više puta govorila da ona iskreno vjeruje i iskreno se nada, a ja sam kao zastupnik imao pravo posumnjati u njezinu iskrenost. To je sve. Nije bilo uvrede nikakve. Postoji fonogram. Ako sam rekao bilo kakvu uvredljivu riječ molim da se navede tko je to. Hvala lijepa.
Ja sam vas opomenuo ne zbog uvrede, bilo kakve uvrede nego zbog toga što ste otišli od teme usprkos tome što sam vas opomenuo da se držite teme. No, ovaj odgovor na repliku uvažena zastupnica Makar. Izvolite.
Da kolega, ja sam govorila u ime kluba HNS-a, u kojem vjerujem da nema nikoga tko je protiv bilo koje dobre mjere kao što je bilo i do sada. I da će od 1.7., 1330 kuna dobivati više naše majke, odnosno očevi koji su na porodiljskom, da će 665 kuna dobivati oni koji su nezaposleni, a brinu o djeci, mi to podržavamo. I govorila sam u ime kluba, tu vam je naš predsjednik, s kojim smo se konzultirala, prije nego smo govorili. A sve ovo ostalo je vaše pravo da diskutirate, da ne vjerujete, ja vjerujem. I iskreno vjerujem da ovo nije dovoljno, da se treba još puno toga napraviti, da je do sad bilo napravljeno od svih Vlada nešto, da od ove Vlade je bilo napravljeno nešto dobro, dosta toga loše, onome što smo već govorili, da je mnogo toga u svakoj Vladi moglo biti napravljeno bolje i ja ću se boriti za ono što smatram da je bolje. I to je to.
Hvala lijepa. Sljedeći ću u ime Kluba zastupnika HSS-a, govoriti uvaženi zastupnik Davor Vlaović.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, poštovana ministrice, državni tajniče. Klub HSS će podržati donošenja ovoga zakona i podržava hitnost donošenje ovog zakona, jer činjenica je da demografske prilike, socijalne prilike ukazuju na to da i ovaj, hitno donošenje ovih povećanja, da kasnimo s istim zbog toga što nas je sve manje, što je sve veći broj umrlih, sve manje novorođenih i sve veći broj iseljenih iz RH, pogotovo iz Slavonije, Baranje, Srijema, Podravine, Like, Dalmatinske zagore i drugih razvijenih krajeva. Naime, roditeljske naknade tijekom drugih 6 mjeseci dopuste nakon rođenja djeteta, povećat će se za zaposlene roditelje sa sadašnjih 2660 kuna na 3991 kunu, odnosno naknade za nezaposlene roditelje povećat će se sa sadašnjih 1660 na 2328 kuna tijekom cijele godine dopusta. I to prati povećanje u državnom proračunu u narednim godinama. Sve to lijepo zvuči, povećanje, 660 kuna za 665 za treće, za svako treće i sljedeće dijete. Da li je to potpora roditeljima i mladim obiteljima, da zasnuju brak, planiraju povećanje obitelji, da idu ka rođenju djeteta, naše je mišljenje da je to dobro da se povećavaju naknade, ali da je to puno premalo da bi stvarno motiviralo mlade da se odluče na povećanje obitelji na novo dijete, jer ako znamo da životni troškovi svaki dan rastu, da je veliki broj mladih nezaposlen, da ne vide perspektivu u RH, teško se odlučuju na brak, da veliki broj brakova se u prvoj godini razvodi, rastaje i da mi kroz demografske politike, kroz socijalne i ekonomske politike, ne činimo dovoljno da bi ih motivirali da zasnuju brak, da idu na planiranje rođenja djeteta i na povećanje u obitelji. U postotku najveće povećanje naknade osjetit će nezaposlene majke, no što im to znači koliko su zaista značajne te potpore i povećanja, može li par, recimo gdje suprug i supruga rade u Konzumu, planirati obitelj ako znamo da prijeti stečaj Konzuma i drugih tvrtki u okviru Agrokora i da nismo dovoljno učinili da zaštitimo ta radna mjesta, a s druge strane, problem nedostatka stanova, problem izmjena politika u smislu kupovine prvog stana, problem prijevoza režija, koje svakodnevno rastu demotivira mlade ljude da zasnivaju obitelj i da idu na povećanje obitelji. Analize pokazuju da životni standard tijekom roditeljskog dopusta najviše pada obiteljima onih roditelja čija su primanja između 3500 i 4000 kuna. Njihova su primanja preniska da bi unaprijed mogli uštedjeti određenu svotu za popravljanje standarda tijekom porodiljinog dopusta, a padom naknade na 2660 kuna praktički ostaju bez trećine svojih prihoda. Kad je riječ o visokoobrazovanim, a trenutno svaka treća zaposlena žena u dobi od 25 do 34 godine ima završen fakultet a primanja će na dopustu biti i dalje manja. Treba podsjetiti da naknada od oko 4000 kuna, kao ni sadašnjih 2660 kuna neće biti univerzalna i da za sve i dalje će ovisiti o plaćama roditelja na dopustu. Zašto Hrvatska, odnosno ova Vlada, koja od svojih početaka, pa evo i sada pred svoj kraj ili novi početak, kune se u demografske mjere, potpuno ne delimitira roditeljske naknade. Hrvatska je jedina država koja je ograničila iznos naknade tijekom porodiljinog dopusta nakon raspada bivše države, a ostale države zadržale su do danas, praksu da po kojoj porodiljina naknada zaposlene žene jednaka njezinoj plaći punih 12 mjeseci dopusta. Nismo tu učinili dovoljno da zaštitimo prava majki, nismo dovoljno učinili da imamo stabilnu obitelj, nismo dovoljno učinili, a čuli smo ovdje da se traži politički konsenzus, da svi krajevi se jednako razvijaju, da svi imaju jednake uvjete za život, da svako dijete zaslužuje jednaku pažnju i da svako dijete ima i priliku da ima ići u vrtić, da ima predškolsko obrazovanje i da svako dijete pa i u najmanjoj općini u Hrvatskoj ima besplatne udžbenike, a nema ih zato što nije donesen Zakon o financiranje jedinica lokalne (regionalne) samouprave, jer se kroz porezne izmjene uzima prihode općinama, gradovima i županijama i nemoguće je da male općine financiraju i sufinanciraju udžbenike kao što je to u Zagrebu, u Rijeci ili nekim drugim razvijenim sredinama. Tko je za to kriv? Pa i mi ovdje u Hrvatskog sabora i Vlada i ministarstvo. I treba jedan običan politički koncensus da stvarno svako dijete ima jednaku šansu u RH. Zanimljivo je bilo jučer u jednoj radio emisiji gdje se na ovu temu razgovaralo i bio je izvadak iz jednog Dnevnika djevojčice Pauline P. koja je istaknula da u njenom razredu postoji jedan učenik kojeg učiteljica stalno upozorava da je neuredan, da nije ponio sve stvari u školu, da nije napisao zadaću. I taj njen prijatelj ju je jedan dan pozvao u svoju kuću i ona je vidjela da su on i još njegova dva brata sami, da jedan brat stalno plaće, da drugi pravi nered po kući, a on se tužio da su nažalost sami jer njegovi roditelji moraju stalno raditi i nemaju dovoljno za život i da on zbog toga nema napisanu zadaću i da je neuredan i da ne ponese sve stvari u školu. To je naša stvarnost i kod ovih malo zaposlenih mladih, a kakva je tek situacija kod nezaposlenih, kakva je tek situacija u Slavoniji, Baranji i Srijemu gdje je najveća stopa opasnosti od siromaštva. Što je sa Projektom „Slavonija“, što je sa novim radnim mjestima, što je sa potporama u poljoprivredi, što je sa europskim novcem jer natječaja nema, prozivani su ovdje načelnici općine, imaju spremne projekte, a natječaja nema, novci stoje u Bruxellesu ili možda na računima naših ministarstava kao kada je riječ o potporama za lokalne akcijske grupe. I još uvijek nije donesen pravilnik da bi sredstva koja su im odobrena mogli plasirati na teren svim udrugama civilnog društva s njihovog područja. Dakle, probudimo se … hitnost i treba po hitnom postupku donijeti ova povećanja, ali hitno je i druge mjere donijeti i moramo se uozbiljiti i donositi zakone koji bi unaprijedili kvalitetu život u cijeloj RH. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Marka VEšligaja. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Evo kolega Vlaović, spomenuli ste i vi u svojem izlaganju ovaj problem nisko fiskalnog kapaciteta jedinica lokalne samouprave koje se uvelike reflektira na same usluge predškolskoga odgoja i mislim da je zadatak svih nas zastupnika ovdje u Hrvatskom saboru, a posebno nas koji dolazimo iz lokalne samouprave što više utjecati na novi Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave. Naravno, vjerujem da će utjecati i nadležno ministarstvo da se svakako predškolski odgoj posebno vrednuje, da se posebno vrednuje i da se za predškolski odgoj nađe model gdje će se dati nekakva dodatna sredstva lokalnim jedinicama. Ako to neće biti slučaj onda s obzirom koliko ova Vlada polaže na demografiju koliko polaže na obrazovanje onda preporučam da država preuzme predškolski odgoj jer predškolski odgoj danas nije isti kao što je bio predškolski odgoj prije nekakvih tridesetak godina. Znamo koliko je onda išlo djece u vrtiće, a koliko ih ide danas. Uostalom imamo i preporuke EU, imamo ciljeve iz Barcelone još iz 2001. godine koji kažu da se treba povećavati obuhvat djece u vrtićima da one tri godine 33% do 6 godina je trebalo doći na nekih 90% čak ako se ne varam. Sve je to dobro što mi radimo naravno i dajemo na subvencije, subvencioniramo prijevoz, stipendiramo učenike. Ja isto osobno dolazim iz grada koji unatoč malim izvornim prihodima koji imaju pet grad u Hrvatskoj to je grad Pregrada po izdvajanjima za, naravno ako gledamo izvanredne prihode po izdvajanjima za odgoj i za obrazovanje. Ali to nije dosta. Kada se usporedim recimo sa susjednom Slovenijom, a dolazim iz pograničnoga područja ona oni za nas nažalost izgledaju u ovom području kao svemirski brod. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Davor Vlaović.
Hvala potpredsjedniče. Kolega, u potpunosti se slažem s vama da se mora prestati s praksom da se s državnog nivoa spuštaju obveze prema jedinicama lokalne i regionalne samouprave, a s druge strane da se ne osiguravaju izvori prihoda i sredstva za provođenje tih mjera. I kada je riječ konkretno o djeci onda stvarno bi moralo svako dijete u svakom području RH imati jednake uvjete. I često su i oči uperene roditelja ali i strelice prema načelnicima općina, gradonačelnicima malih gradova da zašto u Zagrebu mogu djeca imati besplatne udžbenike i kvalitetne vrtiće i kvalitetno financiranje prijevoza učenika, a mi to u našoj općini ne možemo. Mislim da se konačno mora ići k europskoj praksi da dio sredstava koja se uplaćuju u državni proračun koji se izdvaja za financiranje općina, gradova i županija pogotovo za ove decentralizirane funkcije mora biti veći 20, 30% kako je to u sjevernoeuropskim državama, a ne koliko je to sad 7, 8%. I tih 7, 8% koji se izdvajaju morate sa kvalitetnim programima i projektima ići moliti od vrata do vrata ministra i ministarstava. Izgleda da je važnije biti ministar nego imati dijete i kvalitetno obrazovanje. Hvala lijepo.
Hvala. Sada ćemo prijeći na pojedinačne rasprave i prvi se javio uvaženi zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Uvažena ministrice, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. U Hrvatskoj je demografska katastrofa sve očitija, to su činjenice, to su pokazatelji poglavito u većem dijelu Hrvatske osim većih gradova i prigradskih naselja gdje se donekle održava broj ljudi zbog toga što imaju nekakvu infrastrukturu dovoljnu za život. Svaka točkasta izmjena pa i ova je dobrodošla i treba je podržati. Ovo je u biti točkasta izmjena. Mi svi političari poglavito prethodni koji su dolazili prije se pozivali na gospodarstvo, na brojne razvoja ali bez ljudi nema ni gospodarskog razvoja, ni ekonomskog, bez populacijske politike, bez demografske obnove naših područja koja su sada prazna, nema napretka i nema gospodarskog napretka ni bilo kakvog drugoga. Međutim, promatrajući evo 2015. godinu vidimo da je u Hrvatskoj više umrlo 16 tisuća ljudi, 16.702 ljudi više je umrlo nego što je rođeno. To je jedan strašan pokazatelj s tim da je 18000 više iselilo nego uselilo u RH, to znači jedan grad od 35000 ljudi u jednoj godini je nestao na našem području RH, a to su znači trendovi koji se više ne zaustavljaju. Zbog čega? Zbog toga šta centralna država ima svoje decentralizirane funkcije fizikalne prema županijama, prema lokalnim samoupravama ali očito to nije ravnomjerno dobro napravljeno, ne dobro. Znači treba cijela strategija da bi se uopće mogli određeni krajevi demografski obnavljati jer je nerazumno da primjera gradovi udaljeni, naselja udaljeno od grada Splita nekih 10 kilometara danas nemaju vodoopskrbu a rijeka Cetina i druge rijeke, Jadro, su par kilometara od tih naselja. Prema tome, znači naša politika, dosadašnja koja je vođena u RH, osim pozivanja na mlade na život, a život je sve na tim područjima, a nemamo od toga života, znači da su pogrešne bile politike, da moramo mijenjati strategiju. Ja sam prije nekoliko dana obišao nekoliko škola u triljskom području, vrgoračkom, sinjskom koji su doslovno nekada bile prepune djece, to su prekrasni naši krajevi, gdje nisu daleko od grada Splita ali zbog prometne nepovezanosti, zbog toga šta te lokalne samouprave nemaju mogućnosti osigurati sredstva za besplatan vrtić, mogućnost uopće vrtića, besplatan prijevoz učenika do škola koje su dosta udaljene i nitko o njima ne vodi brigu i osnovna sredstava za život ljudima na tim područjima naravno, da ljudi odlaze ili u Split ili u Zagreb, a najgore što se događa sa cijelom obitelji, odlaze u druge države. Prije, znači 60-ih godina, 70-ih godina su odlazili očevi iz mojih krajeva, su odlazili u Njemačku ali su ostajale obitelji i tu bi se rađala djeca i tu bi živjeli članovi obitelji. Međutim sad je drugi problem, sad imamo puno veći problem. Sad cijele obitelji odlaze. Znači mi imamo potpuno prazna područja. Točka s tim izmjenama i pohvalan je ovaj zakon, ali on ne rješava u biti problem. Ne može čovjek živjeti u jednome selu gdje nema ili naselju koje je prekrasno, koje ima čak uvjete življenja i u razvoju stočarstva i poljoprivrede, znači to je jedan cjelokupni problem koji treba analizirati i čim prije poticati. Pa ja promatram evo, samo Dalmatinsku zagoru. Imotska krajina prije nekakvih 20 godina po popisima imala je 25 godina, imala je 50000 stanovnika sad 20. Vrgorački kraj je imao preko 12000, sad nešto više od 5000. Cetinska krajina je imala 70000 sad je oko 450000 stanovnika. Drniški kraj ratom zahvaćen, on je najviše, ali je to spaljena zemlja, nema života, a život i mlade obitelji su one koje će poticati i razvoj tih krajeva i opstanak ljudi na tim područjima. Ali ne možemo na to gledati samo točkastim izmjenama. Ako imamo zakon 2014. godine koji je donesen o regionalnom razvoju, tj. indeksaciju gdje su brojne općine i krajevi ispali iz nerazvijenih područja, u biti više ih se ne potiče novčano. Znači to je bio jedan nepravedan zakon, znači treba puno studioznije da bi se opstalo ti krajevi. Trebamo promatrati, poglavito govorim Lika, Dalmatinska zagora, Gorski kotar, otoci, Slavonija, osim par gradova kažem Zagreb, Split, Rijeka i malo okolice mi nemamo više ljudi. Dvije trećine Hrvatske su prazne. Nama ništa ne preostaje nego tu, ne znam šta ćemo sa tom zemljom koja je prekrasna, koja je najljepša, komad zemlje … [[Govornik se ne razumije.]] u Europi. Ali su to činjenice da više nema plača u rodilištu. Ja promatram sinjsko rodilište, promatram druga rodilišta, nastavi li se ovaj trend, neće više tko imat trčat alku, jer Sinjani moraju trčati alku, koliko ljudi iseljava. I tako na cijelom području RH, znači da je pogrešna strategija, pogrešna je politika. Ono što je dobro treba podržati i pohvaliti. Ovaj prijedlog ministarstva je dobar, ali tu nije dovoljno ako se ne uključe sva ministarstva, ako ne bude strategija poglavito prema nerazvijenim krajevima, jer ljudi tu nemaju više razloga da žive. Jednostavno ja ih pozivam da ostanu živjeti tu, to … [[Govornik se ne razumije.]] ali ne mogu organizirati svome ditetu da imaju dječji vrtić, da imaju mogućnost besplatnih udžbenika, a u Zagrebu imaju besplatne udžbenike. Pa di je tu Ustav? Zbog čega je donesen taj Ustav? To je kršenje Ustava, jednakosti, prava svakog djeteta, svakog čovjeka, svake osobe. Naravno da su vrlo bitne i zdravstvene usluge koje se organiziraju na tom području za djecu, za starije, poglavito za djecu. Ako nisu osigurane zdravstvene usluge za dijete, naravno da ta obitelj će teško tu opstati. Nema radnih mjesta, a poglavito me boli šta ta područja nemaju u kućanstvima vodoopskrbu. Pa tko će u 21. stoljeću živjeti bez vodoopskrbe? Ovise o cisternama vatrogasaca, pomoći ljudi. Vrlo teško je opstati na tim područjima zato država sva decentralizirana sredstva koja spušta prema županijama treba bolje kontrolirati. Mi imamo problem da imamo mi brojne prirodne resurse, brojne turističke potencijale na tim područjima koje možemo bolje iskoristiti i te ljude zaposliti na tim područjima. Ti ljudi su zaboravljeni. Ne mogu ti krajevi samo služiti kao npr. da budu ti krajevi eksploatacija nekih stranaca kao npr. vjetroelektrane. Promatram Svilaju vjetroelektrane, a ta sela su ispod prazna. Koliko država tj. vrlo malo ubere? Uberu oni koji je gospodin Vrdoljak tim zakonom i bivša Vlada omogućila da uberu. Znači i ta sredstva ili primjer, Peruča, Peručko jezero, najveći bazen vode u Europi, hoće tu termoelektranu a sva sela su okolo prazna, još ćemo zagaditi taj resurs pitke vode kao najvećeg resursa. Znači imamo ogromni potencijal u nerazvijenim područjima, imamo ogromni potencijal i na otocima, imamo u Gorskom kotaru, imamo u Slavoniji, ali je žalosno da ja kao čovjek kad sjednem u auto kad vidim ta sela koja, susjedna moja sela se provozam ili odem u ta sela da vidim da nema stoke, da nema života, nema dječjeg plaća, a škole urušene. Pa ja ću evo slikati jedanput pa ću poslati Ministarstvu obrazovanja sve te brojne škole gdje je nekad bilo pune znači po desetak razreda osnovnoškolaca. Danas su doslovno prazne, urušeni krov. Ako ne bude znači strategija, samo ove točkaste izmjene ne rješavaju ovaj problem. Ja imam ovdje statističkih podataka po godinama kako demografska slika Hrvatske pada i kako postajemo u biti prazno područje. A znamo da se događa seoba naroda zbog ratova dole u Aziji i Africi, da zbog tih ratova će, da je seoba epskih razmjera bila. Već jedan val je ogroman prolazio, pa smo imali … [[Govornik se ne razumije.]] krizu. Mi znači ostavljamo prazna područja, pa evo i kad se vozim autom, kad odlazim prema Sinju prema svojoj kući od Zagreba pa tako i svi morete primijetiti nema više nigdje ni života, nema stoke. Tako je u Slavoniji, tako je na cijelom području. Ovo je jedan ozbiljan problem demografija. Ono što je dobro treba podržati, međutim gdje nema zdravstvenih usluga, gdje nema dječjih vrtića, gdje nemamo iste uvjete kao što su u Zagrebu besplatni udžbenici. Naprotiv u tim krajevima trebali bi biti bolji uvjeti nego u Zagrebu, poticati puno bolje uvjete da opstanu ljudi. Mi bi na tim područjima morali poticati ljude da opstaju i besplatnim udžbenicima i boljim zdravstvenim uslugama, bolje organiziranom hitnom pomoći. Jer kad se nešto sa djetetom dogodi treba čekati hitnu pomoć tri sata. Znači brojne strateške, brojnu strategiju moramo napraviti gdje možemo pomoći našim ljudima da opstanu na tim područjima. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Alena Preleca.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Bulj ja na žalost se moram složiti sa vama da nama u stvari sela i ruralna područja nestaju i da ljudi uglavnom odlaze u veće gradove. Jasno da to je i zbog politike neke druge osim evo rodiljnih naknada i neke druge stvari. I to mi je jasno, ljudi idu u velike gradove, imaju veće mogućnosti, imaju veće zapošljavanje. Međutim evo mogu se složiti sa vama u onom dijelu da mi moramo imati jednu Strategiju demografske politike, pa evo koristim da je ovdje i naša gospođa ministrica koja je ipak odlučila djelomično ili u većem dijelu toga a ovdje u Saboru sjedi dosta čelnika jedinica lokalne samouprave a ja ću reći ono što vidim iz svoje perspektive što je problem. Jedinice lokalne samouprave mogu utjecati na politiku jasno svojih jedinica i na način da zadrže ljude u svom području na način da evo sufinanciraju cijenu vrtića, da plaćaju prijevoz školaraca, da plaćaju dnevni boravak što je po zakonu naše isto, da daju besplatne knjige. Sve je to nešto što jedinice lokalne samouprave mogu raditi za svoje mještane. Ali ja ću vas pitati da li mi to možemo. Evo konkretno kod mene sufinanciranje vrtića u mojoj općini, a jedna je od najvećih u Hrvatskoj iznosi 15% ukupnog proračuna, 15%. Još uvijek je puno manje nego je to u gradu Zagrebu. Moji roditelji uvijek znaju reći, pa evo grad Zagreb sufinancira vrtić tako da roditelji plaćaju 300 kuna. Kad gledamo postotak, ja sam siguran da moja općina ili evo kolege općina ili gradovi izdvajaju puno veći postotak. Međutim, tu ljestvicu koju nam je zadao grad Zagreb, Split ili Osijek u apsolutnom iznosu premašuje naše mogućnosti. Da li mi u apsolutnom iznosu možemo dati subvenciju za vrtiće koliko može grad Zagreb? Ne možemo. I jasno da onda ljudi odlaze u Zagreb ili nam govore da je njihovo subvencioniranje puno, puno veće. E tu je problem. Mi bi morali ujednačit kriterije da Zagreb ne može dati toliko veće subvencije nego druge općine i gradovi koji nemaju mogućnosti, a pogotovo besplatne udžbenike. Oni se evo bahate ja bih rekao, bahate se. Nema problema sve može, a onda mi imamo visoke kriterije koje ne možemo zadovoljavati. Ispričavam se zbog malo predužeg.
Hvala. Odgovor na repliku, izvolite uvaženi zastupnik Bulj.
Kolega složio bih se sa vama da i to je problem što brojne lokalne samouprave ne mogu bez obzira da daju cijeli svoj proračun ne mogu omogućiti besplatne udžbenike. Ali je činjenica da tu politika, znači ako imamo Ustav, ako se pozivamo na jednakost, a poglavito na djecu, međutim tu je kriva politika i politike koje su do sada bile isključivo iz toga razloga što mi čak imamo evo za udžbenike ako se uhvatimo udžbenika imamo problem što imamo više izdavača pa se čak svake godine mijenjali udžbenici. I na to se utjecalo. Znači, može se naći elementi. Ja znam da je slobodno tržište, ali međutim da li imaju sve općine mogućnost? Nemaju. I zbog toga ljudi iseljavaju. Pa ja ne vjerujem da nema novca. Ako decentralizirana sredstva odlaze u županiju, ako imamo prirodne resurse, evo ja govorim za svoju županiju, ako imamo plaže, ako imamo lučke uprave gdje lukama upravljaju i ako taj novac ne naplaćuje se kako triba, tj. ne koristimo prirodne resurse ili mineralne sirovine ne znam u vašoj lokalnoj samoupravi, ako se pogoduje nekome taj novac je mogao biti usmjeren. Samo da vam kažem, na plažama i lukama u Splitsko-dalmatinskoj županiji netko izvlači koncesija 2 milijarde kuna. Za 2 milijarde kuna u cijeloj Hrvatskoj mogli su osnovnoškolci imati besplatne udžbenike. Govorim vam o jednome dijelu priobalja. Znači, mi imamo mogućnosti da uredimo našu državu, da naša prirodna bogatstva, samo sam na jednoj stvari rekao da imamo besplatne udžbenike, ali je žalosno što u Zagrebu djeca imaju. Meni je drago da imaju, ali žalosno da druga mjesta nemaju. Tu je država regulator ravnomjernog i tu država mora sa županijama, jer županije onda više nemaju svrhu. One moraju skrbiti o ravnomjernom razvoju, one ne skrbe o ravnomjernom razvoju. I prema tome ili ih se triba ugasiti ili tribaju služiti onome što su namijenjene. Ako nemamo dvodom imamo županije kao regulator da na cijelim područjima od decentraliziranih sredstava budu isti uvjeti, a poglavito za djecu i nemoćne. Hvala.
Hvala. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Ivana Pernara. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Htio bih reći kolegi Miri Bulju da uzrok demografskog i svakog drugog sloma u našoj zemlji jest u tome što naše društvo pati od trajne besparice i kreditne krize. Taj problem vezan je uz politiku HNB. I nažalost gospodine Bulj, ni Most ne ide za tim da se radi monetarna reforma, da Središnja banka izravno financira središnju državu, niti traži da se ukine valutna klauzula na kredite, niti je tražio itd., itd. I mi možemo ovdje, pričati danima, tjednima, mjesecima, godinama i desetljećima, ali negativni demografski i svi ostali procesi će se nastaviti, a kolege iz HNS-a koji idu sad u koaliciju sa HDZ-om, ni njih ne zanima monetarna reforma, što znači da će i dalje društvo patiti od besparice, kreditne krize i biti na udaru ovrha i iseljavat će se. I vi ćete govorit da ste išli u koalicijom s HDZ-om zbog općeg dobra i oni iz HNS-a isto sada to govore i uvjeravaju sve nas u to, a znaju oni svi da je to laž, kao što i vi sami ste zapravo znali da je to laž. I nažalost, niste krivi vi, nego narod, je nažalost, preglup, da shvati ulogu Središnje banke i zašto krediti na makro razini nisu otplativi i zašto je to za njih važno i zato podržava tu politiku koja ga vodi u nestanak. Hvala.
Hvala vam lijepo. Odgovor uvaženog zastupnika Bulja. Ali moram reći nisam siguran da će narod baš to dobro prihvatit, da kažete da je narod glup. Izvolite kolega Bulj.
Kolega Pernar, narod je bezbroj puta iz manipuliran, a što se tiče HNB, mi smo dali čak i izmjene zakona samo u 17 o HNB, 17 je u drugom čitanju zastupnika to prihvatilo. Osobno što se tiče Narodne banke i stava o Narodnoj banki, šta je napravio oko mjenica, digao i kaznenu prijavu 21.4. protiv Borisa Vujčića i sedam zamjenika guvernera, znači o dobro obrazloženu, prema tome nije to pitanje, može li to Most ili ne može, nego strukture koje su dozvolile da se proda 15 tona zlata, a nikoga od naroda nije pitalo. Tih 15 tona zlata je bilo vlasnici narod, svaki pojedinac. Mi smo država bez zlata, al o ovoj temi demografske politike je katastrofa. Hrvatska danas gospodine Pernar, ja živim u tim krajevima. Dvije trećine Hrvatske su prazne, vi živite u Zagrebu, vi ste gradski dečko i vi vrlo malo, manje poznate, kako ljudi žive na tim područjima, bez vode u svojim kućama, vodoopskrbe. Gdje im cisterne, ako nema cisterne, vatrogasaca, nemaju se gdje napiti vode, ne mogu svoju djecu okupat. Vrlo teško ljudi žive, ali blizu Splita, nekih 15-tak kilometara ili blizu većih gradova i naravno da u tim uvjetima ljudi ne mogu živjeti, a kamo li besplatni udžbenici, kao nekakav posao ili poticaj stočarstvu, toga nema. Država je centralizirana, prema podobnim struktura se to decentralizira i tako se drži u biti vlast. Što više ovisnih ljudi o socijali, više vlast opstaje. Znači ovdje nije bio interes, gospodarski razvoj, demografski razvoj, nego stvaranje ovisnika, da bi ih mogli kontrolirati a poglavito da bi glasali za nje, a to je vidljivo u područjima gdje je 100%-tna izlaznost, gdje najnerazvijeniji i glasaju uvijek za istu političku opciju. Hvala lijepa.
I zadnja pojedinačna rasprava je uvažene zastupnice Branke Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovana ministrice, kolegice i kolege. Pa evo, sa zadovoljstvom možemo reći da konačno imamo jednu izmjenu i dopunu zakona oko kojeg smo se svi složili i da je ovo hvale vrijedna izmjena a sigurno da će najviše veseliti mlade obitelji koje s nestrpljenjem očekuju povećanje svojih potpora. Da ovo je zaista samo komadić u mozaiku, želim potvrditi i primjerom svog rada. Naime, svi moramo dati svoj doprinos i ne možemo očekivati da to učini isključivo samo ovo ministarstvo, da se sve osigura isključivao i samo iz državnog proračuna. Naime, jedinice lokalne samouprave, zaista mogu učiniti puno, netko će reći grad Vodice ima svojih financijskih mogućnosti bolji nego drugi gradovi i općine i tu se mogu složiti, ali sigurno da ima i brojnih gradova i općina koji imaju dohodak per capita po stanovniku i viši od Vodica, a nisu učinili sve ono što smo učinili mi. Naime, evo 12 godina sam bila gradonačelnica grada Vodica, vjerojatno i kao žena i kao majka od 3 djece, prioritet sam dala upravo ovim projektima. Kad sam došla zatekla sam vrtić koji je radio od 8 do 1. Sad imamo i cjelodnevni boravak, imamo jaslice, pored osnovnog matičnog vrtića dva još u samom naselju, igraonicu na otoku Prviću, dječji vrtić u Zaleđu, u izgradnji, odnosno priprema je dokumentacije za izgradnju novog vrtića i slatke brige da svaku godinu bez obzira na te nove kapacitete, imamo sve veći broj djece koja ne mogu biti zbrinuta u našim vrtićima, tako da ako roditeljima odgovara da to čine u susjednom Tribunju ili gradu Šibeniku, mi u cijelosti taj dio plaćamo. Tako da bi participacija bila kao da su i u Vodicama. Jako puno se ulaže i izdvaja i za športske, kulturne i slične udruge, sve ono što činimo, evo pokazatelj je veliki napredak, dobili smo nedavno i status Grada prijatelja djece. U Vodicama nismo imali pedijatra, sad imamo i tu službu. Naravno, dajemo i jednokratne novčane naknade kao i većina sad gradova i općina, besplatne vrtiće za obitelji četvero i više djece, besplatni prijevoz za obitelji sa troje i više djece. Nadalje, svega je bilo svojevremeno 5 stipendista, sad do jedno, jedan student koji ispunjava uvjete po našem pravilniku, omogućena je stipendija i to broji oko 46 stipendista trenutno. Kada su u pitanju izdvajanja za knjige svi oni koji podnose zahtjev i dobiju u cijelosti taj iznos koji im treba za nabavu školskih knjiga. Tu u današnjoj raspravi u više navrata se govorilo o nabavi školskih knjiga, mislim da nije uredu da one kolege koje su digle ruku za državni proračun, koji nisu predložili amandman za nabavu školskih knjiga bilo osnovnoškolcima ili srednjoškolcima da sada o tome pričaju. Znači u vrijeme kada se donosi proračun onda je vrijeme kada se treba uložiti amandman, reći koliko je to sredstava, sa koje stavke treba skinuti da bi se na tu stavku stavilo i onda možemo dalje govoriti i kritizirati na tu temu. Nadalje, čuli smo čak i od predstavnice ranije vlade koja je bila zadužena za ovaj resor kako jedinicama lokalne samouprave nije lako i kako bi trebalo od strane države omogućiti da gotovo svako dijete ima mogućnost da bude zbrinuto u vrtiću. Kao predsjednica saborskog Odbora za regionalni razvoj i eu fondove, trebam reći da je žalosno da svojevremeno ranija vlada kada je pregovarala o projektima koji će se financirati iz eu fondova, jednostavno je zaboravila na objekte društvene namjene bilo da se radi o staračkim domovima ili o vrtićima, tako da iz eu fondova možemo dobiti sredstva za uređenje tematskih puteva biciklističkih staza, a ne za vrtić. To je jako, jako žalosno i mislim da je to velik, veliki propust pregovarača i prethodnih vlada. Vrtić se može raditi samo, pretpostavljam šta će kolega replicirati, vrtić se može raditi u naseljima do pet tisuća stanovnika, što znači iz programa Ruralnog razvoja, ali u naselju poput Vodica se ne može raditi ni vrtić, a da ne nabrajam i starački dom, vatrogasni i sve ostalo. Evo apel svima nama na svim nivoima da napravimo iskorak i da učinimo nešto kako stvarno mlade obitelji bi se što lakše odlučivale i na još jedno dijete kako nam mlade obitelji ne bi odlazile. Hvala.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prav je uvažene zastupnice Ines Strenja-Linić.
Poštovana kolegice. Ja bih još jednom htjela skrenuti pažnju na jednu kategoriju koju smo na neki način zaboravili, a to smo zaboravili dovoljno reći o majkama djece sa težim smetnjama u razvoju za koje nismo predvidjeli značajnije povećanje. I još jednom nadam se da ćete vi u tom smislu to i podržavati da krenemo k tome jer se radi o majkama koje ostaju sa djecom do osme godine njihovog života gdje su one i dalje sa ovim povećanjem od 5% to je nekih 200 kuna i dalje u nemogućnosti podmirivati sve ono što ta djeca trebaju. Najčešće oni koji nisu u velikim urbanim središtima nemaju dostupno niti one ustanove gdje bi tu djecu trebali rehabilitirati, a one se same ne mogu vratiti u svijet rada i zbog toga su za duže vrijeme prisiljene nakon te osme godine života tražiti na koji način će rješavati dalje svoju egzistenciju. Ponekad im je ta naknada samo ta naknada jedini izvor prihoda i inače ukoliko se za tu djecu s težim oboljenjima žale za te svoje naknade, znači za tu djecu ukoliko ulože žalbu nakon što je prvostupanjska žalba im odbijena oni gube sva prava i čekaju drugostupanjsko rješenje i za sve to nemaju pravo na tu naknadu, što je još jedan problem tim obiteljima koji inače žive u teškim egzistencijalni problemima, a na to je ukazala i pravobraniteljica za osobe s invaliditetom, no mi to nismo ovdje implementirali osim tih 5% što smo povećali što je zbilja jako, jako premalo, pa vas molim za komentar.
Evo odgovor uvažene zastupnice Juričev-Martinčev.
Pa hvala lijepo. Sigurno da će ministrica uvažiti vaše prijedloge. Mislim da u ovom Saboru nijedan zastupnik se toliko ne zalaže za osobe sa invaliditetom kao naša kolegica Ljubica i vjerujem da će vaši prijedlozi biti pozitivno prihvaćeni i od našeg kluba i naravno prijedlog ministarstva.
Hvala. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Marije Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Poštovana kolegice. Naravno da ste utvrdili kako smo već danas više puta čuli da je ovom mjerom Vlada RH pokazala da sustavno brine o potrebama naših građana. Međutim, ono što me zainteresiralo sve ovo što ste naveli da je u vašem gradu za vrijeme dok ste bili gradonačelnica napravljeno po pitanju skrbi za najmlađe od izgradnje vrtića na dalje, bilo bi sada zanimljivo napraviti analizu koliko je sve to utjecalo na porast nataliteta. Zašto to kažem? Zato što sam uvjerena da samo ekonomske mjere neće riješiti problem nataliteta. Mi u državi možemo samo pričati o tome i govoriti nije dovoljna ova mjera, nije dovoljno ovoliko sredstava, ja sam uvjerena da mi bez obzira da te mjere budu i duplo veće i da ih bude puno više nećemo riješiti problem nataliteta. Mislim da je on puno dublji da moramo prije svega vratit obitelj u centar vrijednosti u društvu jer moja pokojna baka je živjela u Slavoniji na zemlji i imala je šestero djece, živjelo se puno teže i puno siromašnije i svi mi znamo da nije uvijek problem nataliteta samo pitanje ekonomske snage jer mnoge bogate zemlje imaju i bore se sa istim tim problemom. Evo samo toliko. Hvala.
Odgovor uvažene zastupnice Juričev-Martinčev.
Pa hvala lijepo. Pa kolegice Jelkovac upravo sam rekla da Vodice imaju slatke brige. Ranije smo imali samo matični vrtić, sada pored njega imamo još dva područna u samom naselju, imamo igraonicu na otoku Prviću u zaleđu imamo vrtić i uz sve to moramo plaćati i vrtiće u gradu Šibeniku i u Općini Tribunj za oba zaposlena roditelja kojima naravno to odgovara i veliku listu čekanja. Primorani smo što skorije ići u izgradnju novog vrtića. Kada su u pitanju naknade za novorođene bebe one nam pokazuju da svaku godinu imamo preko 10 do 15% više tako prijavljenih. Tako da zaista ove pomoći uz sve ono što daje i što će davati u budućnosti država pokazuje da smo na dobrom putu, ali sve je to nedovoljno i trebamo još puno, puno više raditi.
Hvala. I zadnja replika uvaženog zastupnika Alena Preleca.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Branka, evo rekli ste jednu neistinu da bivša vlada SDP-a nije sufinancirala vrtiće u svom mandatu. Nije točno, jel ja u svojoj općini sam napravio vrtić uz pomoć sredstava europskih fondova. Možda ste mislili da nisu mogle one jedinice sa više od pet tisuća stanovnika. E pa i moja jedinica ima više od pet tisuća stanovnika, … 12 tisuća više od vaših 8800, ali je mjesto u kojem se radio vrtić bio ispod pet tisuća stanovnika. E to je to što vas ipak moram demantirati. Ja znam koliko ste vi napravili za kvalitetu življenja u vašim Vodicama i to je za svaku pohvalu, ali moramo ono što sam i prije govorio kolegi Bulju, a evo koristim priliku kada je ovdje ministrica, moramo ujednačiti kriterije. Recimo samo jedno što mi se čini izuzetno nepravedno, besplatne knjige. Grad Zagreb daje besplatne knjige i to je ono svim svojim učenicima. Ja smatram da građani RH bi svi trebali imati ista prava, pogotovo naša djeca. Pa neka ministarstvo preuzme brigu o besplatnim udžbenicima ili postavimo kriterij, socijalni kriterij da učenici koji su slabijeg imovnog stanja dobivaju besplatne knjige, ali ne da bude kriterij bogata općina ili bogati grad daje besplatno, a ona siromašna općina koja si to ne može priuštiti njezini mještani odnosno djeca ne bi trebali u školu. Ja mislim da bi o tome trebali napraviti jedne zajedničke kriterije i da su nam sva djeca u istim mogućnostima da se školuju besplatno kao što se školuju, ali neka onda svi imaju ili besplatno ili nitko. Hvala lijepo.
Odgovor uvažene zastupnice Juričev-Martinčev.
Rekla sam da u naseljima, vjerojatno sam se krivo izrazila, ali u naseljima do pet tisuća stanovnika moguće je pomoću europskih sredstava graditi vrtić, ali u naseljima iznad pet tisuća što smo u Vodicama, ne samo grad nego samo naselje je preko osam tisuća stanovnika i ne može se raditi. Kada ste spomenuli grad Zagreb treba isto tako napomenuti da je tu prirez 18%, ne znam koliko je kod vas i to je sigurno veliki prihod iz kojeg može gradonačelnik predložiti svojoj skupštini i financiranje udžbenika.
Hvala lijepo. Time bi zaključio raspravo o ovoj točci i glasovat ćemo naravno kada se steknu uvjeti.
Sada prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 145. Predlagatelj akta je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama. Molim glasujte. Utvrđujem da je jednoglasno sa 122 glasa donesen Zakon o izmjenama i dopuni Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama.
NASTAVAK STANKE U 15,00 SATI Poštovane kolege, nastavljamo s radom plenarne sjednice sa točkom dnevnog reda: 4. Konačni prijedlog Zakona o morskom ribarstvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 142. Predlagatelj akta je Vlada Republike Hrvatske, na temelju članka 85. Ustava Republike Hrvatske i članaka 172., 204., 206., Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal je dostavljen otpremom u Saboru, prilozi uz izvješće nisu umnoženi, već se nalaze na web stranici Hrvatskog sabora, sukladno članku 206. Poslovnika. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se i ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku, sukladno članku 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave temeljem članka 197. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za poljoprivredu, izvješća ste primili na sjednici. Amandmane je podnio i Odbor za zakonodavstvo. Molio bi predstavnika predlagatelja da dodatno obrazloženje. Uvažena državna tajnica Ministarstva poljoprivrede gospođa Marija Vučković. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani saborski zastupnici, prijedlogom Zakona o morskom ribarstvu, stvara se opći zakonodavni okvir u području morskog ribarstva, s ciljem izravne primjedbe relevantnih uredbi EU. Glavni cilj donošenja novog Zakona o morskom ribarstvu je postavljenje pravnog okvira za provedbu reformirane zajedničke ribarstvene politike EU, unaprjeđenje konkurentnosti hrvatskog ribarstva, osiguranje njegove održivosti u socijalno gospodarskom smislu i osiguranje odgovornog upravljanja prirodnim bogatstvima mora. Zajednička ribarstvena politika reformirana je 2013. godine, te su tada unesene promjene u pravila vezana za gospodarenje i zaštitu obnovljivih bioloških bogatstava mora. Novonastale promjene odnose se na usklađivanje s novim režimom kontrole koji uključuje uvođenje teških prekršaja, obvezu iskrcaja, uspostavu sustava vaganja, upravljanje ribolovnim kapacitetom i organizaciju zajedničkog tržišta. Zakonom se na nacionalnoj razini utvrđuju ciljevi ribarstvene politike, način gospodarenja i zaštita obnovljivih prirodnih bogatstava mora, načini i uvjeti obavljanja ribolova, prikupljanje podataka i postupanje s istima, upravljanje ribarskom flotom, nadležna tijela za provedbu potpora u ribarstvu i za uređenje tržišta, nadležna tijela i način provođenje inspekcije, te druga bitna pitanja za morsko ribarstvo. Zakon također postavlja okviru za uspješnu provedbu operativnog programa za pomorstvo i ribarstvo RH, u razdoblju 2014. do 2020. godine, za donošenje godišnjih planova prikupljanja podataka, godišnjih planova upravljanja ribolovom, koji jesu značajni mehanizmi koje RH mora usvojiti i provoditi u okviru zajedničke ribarstvene politike EU u skladu s Uredbom 1380 o zajedničkoj ribarstvenoj politici iz 2013. godine. U svrhu zaštite biološki bogatstva mora, zakon sadrži okvir za donošenje niza tehničkih mjera u svrhu regulacije ribolova, kao i u svrhu zaštite pojedinih područja ribolovnog mora i posebnih staništa. Propisuje uvijete poribljavanja, te uvodi mjere kojima sprječavanja onečišćenje mora i ugroze bioloških resursa mora. U dijelu naknada za ribolov, uzimajući u obzir da prirodna bogatstva mora spadaju u nacionalni resurs, zakon uvodi mogućnost raspolaganja dopuštenom količinom ulova po plovilu koja jednokratno ne može biti duža od 10 godina. Zakon uređuje kategorije ribolova, gospodarski ribolov, mali obalni ribolov, sportski i rekreacijski ribolov, ribolov za znanstvene svrhe, ribolovni turizam i ribolov za potrebe akvarija. U vezi s obavljanjem gospodarskog ribolova, zakon propisuje uvijete za obavljanje gospodarskog ribolova, uvijete i načine izdavanja, te sadržaje, povlastice za obavljanje gospodarskog ribolova na moru, pohranjivanje povlastice i načina oduzimanja povlastice, povlastice u državnom vlasništvu, slučajeve prestanke važenja povlastice, uvijete za stjecanje statusa stručno osposobljene osobe za obavljanje gospodarskog ribolova i dozvoljene ribolovne alate u gospodarskom ribolovu. U dijelu koji se odnosi na obavljanje malog obalnog ribolova, zakon propisuje uvijete i način obavljanje malog obalnog ribolova, maksimalnu dozvoljenu količinu ulova, uvijete i način stavljanja ulovljene ribe na tržišta, dozvoljene ribolovne alate, način izdavanja povlastica, način oduzimanja povlastica, način ukidanja povlastica, slučajeve prestanke važenja i uvijete za stjecanje statusa stručno osposobljene osobe za obavljanje malog obalnog ribolova. Zakon propisuje način obavljanja športskog i rekreacijskog ribolova, maksimalnu količinu ulova koja se može ostvariti i alate koje je dopušteno upotrebljavati kroz ovu kategoriju, te vrte obrasce i način izdavanja dozvolom. Zakonom se uvode kategorije posebnih dozvola, koji su dosadašnjih zakonodavnim okvirom bile uključene u osnovnu dozvolu. Nadalje, zakon prenosi odredbe važećeg Zakona o morskom ribarstvu, kojima se regulira ribolovni turizam kao gospodarska kategorija, način obavljanja i uvijete i način izdavanja ovlaštenja za ribolovni turizam U dijelu koji se odnosi na upravljanje ribarskom flotom, uvode se promjene koje se odnose na raspolaganje kapacitetima. Ovo je značajna novina u odnosu na postojeći pravni okvir, a koja ima za cilj iskorištavanje kapaciteta do maksimalne dopuštene granice kapaciteta Ribarske flote RH u skladu sa odredbama zajedničke ribarstvene politike. Zakon također propisuje način vođenja evidencija u ulovu, iskrcaju i skladištenju ribe, te način obavljanja istog. Propisuje oblik, način vođenja i dostavu evidencije pri čemu donosi promjene u uvjetima obavljanja prve prodaje ribe i drugih morskih organizama, te je u obvezama prilikom prijevoza i vaganja proizvoda ribarstva što pozitivno utječe na utvrđivanje sljedivosti i na zaštitu potrošača. Zakon prenosi odredbe važećeg zakona kojima se propisuje inspekcijski nadzor nad provedbom svih odredbi, uvjeti koje inspektori moraju zadovoljiti dokazivanje njihovog službenog svojstva, ovlasti, prava i obveze te prava i obveze osoba podvrgnutih inspekcijskom nadzoru. U dijelu kaznenih odredbi s ciljem usklađivanja s europskom regulativom na nacionalnoj razini ovim se prijedlogom zakona uvodi pojam teški prekršaja, navode se prekršaji koji se u smislu ovoga zakona smatraju teškima te razrađuje primjena kriterija za utvrđivanje teških prekršaja ovisno o vrsti prekršaja i ovisno o broju ponavljanja takvih prekršaja. Radi se o značajnim novinama u odnosu na postojeći pravni okvir. Također predlažemo donošenje ovog zakona po hitnom postupku zato što njegovim usvajanjem otklanjamo pokrenuti EU pilot koji se odnosi na nepostojanje sustava kaznenih bodova, što je ex ante uvjet za nastavak korištenja operativnog programa za ribarstvo i pomorstvo RH u razdoblju 2014.-2020. Osim otvorenog EU pilota kojim se RH upozorava na nepostojanje sustava kaznenih bodova, dodatan razlog za donošenje ovog zakona po hitnom postupku je i otvorena povreda europskog prava, a u svrhu uspostave sustava rekreacijskih dozvola u skladu sa zakonodavstvom EU, točnije Direktivom o uslugama na unutarnjem tržištu, a i Ugovor o funkcioniranju EU. Odbor za zakonodavstvo je podnio amandmane na članke 3., 5., 87. i 88. zakona koje se odnose na ispravak nomotehničkog izričaja i brisanje suvišnih odredbi u zakonu, te predlagatelj takve amandmane prihvaća. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem uvaženoj državnoj tajnici Ministarstva poljoprivrede gospođi Mariji Vučković na ovom obrazloženju. Imamo povredu Poslovnika, kolega odustaje. Hvala lijepo. Imamo jednu repliku na izlaganje, uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Evo govorimo o Zakonu o ribarstvu i činjenica je da je ovo samo prilagođavanje sa direktivama EU i pri ulasku u EU, činjenica da naši ribari apsolutno ne mogu ništa prema talijanskim ribarskim flotama kojima je dozvoljeno da rade šta hoće, da love našu ribu i poslije naravno da prodaju na našem tržištu i naravno da je se tim pretpristupnim pregovorima i europskim direktivama tada jednoglasno ovdje prihvaćeno u ovome Parlamentu, pogodovalo talijanskim flotama koje nas zagađuju, talijanske flote koje love ribu, koje uništavaju i floru i faunu jer to su ogromni brodovi i tankeri koji uništavaju i podmorje i našu ribu. Prema tome, svi ovi zakoni su bili na štetu naših ribara i vidimo od kada smo ušli u EU da naše ribarske flote doslovno ne postoje, niti je omogućeno da funkcioniraju bar donekle jednakopravno sa stranim flotama koje rade šta hoće. I ne samo to, nego ZERP omogućuje ovaj sadašnji, mi moramo pod hitno donijeti isključivi gospodarski pojas da zaštitimo podmorje i našu floru i faunu, a i Ribarski fond jel nam Talijani uništavaju šta god stignu. Ja sam često s našim ribarima i znam o čemu pričam i u kojem se položaju nalaze. Isključivo zakone inspekcije primjenjuju našim ribarima, naša policija i naša inspekcija apsolutno Talijanima ne mogu ništa. I tu ribu u našem Jadranu ti Talijani prodaju u turističkoj sezoni i zarađuju ogroman novac na štetu naših ribara, našega naroda. To je naše i to je bilo sluganski pogodovanje pri ulasku u EU Talijanima i ostalim stranim flotama i mi moramo proglasiti isključivi gospodarski pojas da bi zaštitila naše fondove i naše ribare. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Miri Bulju. Odgovor na repliku uvažena državna tajnica gospođa Marija Vučković. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo, poštovani zastupniče gospodine Bulj drago mi je obavijestiti vas da smo konačno nakon višemjesečnih bilateralnih razgovora i pregovora uspjeli postići prvi trogodišnji sporazum s talijanskom stranom o zaštiti Jabučke kotline. Taj sporazum je potvrđen pravilnicima i na talijanskoj i na hrvatskoj strani prije desetak dana. Također hrvatski inspektori su i istovremeno i europski inspektori licencirani su i oni kontroliraju zaštićeni ekološko-ribolovni pojas. Za Hrvatsku vrijede pravila kakva vrijede za sve države članice EU. Naše ribarske inspekcije kontroliraju unutarnje vode, teritorijalno more, zaštićeni ekološko-ribarski pojas, a također putem operativnog Programa za pomorstvo i ribarstvo u ovaj segment u inspekcije kontrole i nadzoru, automatizaciju bespilotne letjelice u obuku inspektora u stjecanje međunarodnih certifikata itd. bit će uloženo 37 milijuna eura.
Zahvaljujem na odgovoru uvaženoj državnoj tajnici. Sljedeća replika uvažena kolegica Ines Strenja-Linić. Izvolite.
… [[Govornica nije uključena.]] stalno upozoravaju ribari sjevernog Jadrana, to je je praktički zabrana izlova sitne plave ribe za cijeli Kvarner i za najveći dio Istre, i da dolazim o u situaciju da Talijani koji nemaju lovostaja, love našu ribu, love našu ribu u Piranskom zaljevu i onda je cijelom za vrijeme našeg lovostaja prodaju nama i onda kupujemo tu plavu ribu. Srdela je bila hraniteljica stoljećima i našim građanima kao najjeftinija hrana i stanovnicima Hrvatske uz more, ali isto tako ribarima koji su od toga koji su od toga živjeli, i mislimo da apsolutno treba razmotriti karte, karte, dozvole ribarenja jer je nepravedno kompletno zatvoreno cijelo područje sjevernog Jadrana za izlov sitne ribe. Isto tako, znate da se iza Dugog otoka mrijesti srdela i vjerojatno bez obzira, još uvijek se gleda kamo ona odlazi, ali s obzirom da se nismo jasno postavili i nemamo ZERP i nadam se da će bez obzira što je MOST izišao, gospodin Plenković imati snage da krene i da se vratimo na pitanje ZERP-a. Mi smo praktički inkubator za Talijane i talijanske ribarice noću kad se gleda, praktički, preplavljen je Jadran sa njihovim svjetlima a naši ribari ne mogu loviti ribu, mi smo za njih samo inkubator. Mislim da se tu trebate aktivnije postaviti, jer je ove kvote što se uspjeli na neki način zaustaviti jer ono što ste, što je bilo predviđeno, 60000 koliko je rečeno, 60000 tona inćuna i srdela za nekoliko zemalja, to je samo ono koliko mi možemo uloviti u našem Jadranskom moru, ali bez Talijana. Tako da puno aktivnije i ove 3 godine su vam zapravo samo jedan period za vrijeme kojeg se moramo aktivnije postaviti prema cijeloj toj priči, a drugo apel ribara sa sjevernog Jadrana je stalno prisutan, dakle te karte moraju biti i malo ravnomjernije raspoređene, a ne samo da budu područja u području srednjeg Jadrana. Hvala.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Ines Strenja—Linić. Odgovor uvažena državna tajnica Marija Vučković. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice Strenja-Linić, Uprava za ribarstvo, Ministarstva poljoprivrede je započela s inicijativom zabrane talijanskim ribarima ulova ribe u sjevernoj zoni ZERP-a. Također, želim reći što se tiče zabranjenih zona ograničenja ribolovnih napora i sličnih pitanja, njih određuju prije svega znanstvene studije koje se rade svako nekoliko godina. Također mi uzorkujemo iz svake zone ribolova, kako bi smo odredili koja se riba lovi, koja je veličina, koliko su ugroženi riblji stokovi, radi li se o prvim i drugim generacijama i još uvijek se zalažemo za ograničenje ribolovnog napora u smislu prostorno vremenskog ograničenja, a protiv smo uvođenja kvote za malu plavu ribu na Jadranu, koja prema tekućim, koja prema posljednjim znanstvenim studijama i nekim podacima međunarodnih organizacija a isto tako i nadležne direkcije uprave EU-a je vrlo ugroženo, radi se o vrlo ugroženim stokovima. Što se tiče opasnosti od uvođenja kvote i to po vrstama male plave ribe za Hrvatsku, ona jest otklonjena naporima Ministarstva poljoprivrede za ovu godinu, no EU nije odustajala od njezine višegodišnje primjene. Hvala vam.
Zahvaljujem na odgovoru uvaženoj kolegici državnoj tajnici Mariji Vučković. Žele li možda izvjestitelji Odbora za zakonodavstvo ili Odbora za poljoprivredu uzeti riječ? Izvolite, uvaženi kolega Domagoj Hajduković, potpredsjednik Odbora za poljoprivredu Hrvatskog sabora. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, uvažena državna tajnica sa suradnicima, Odbor za poljoprivredu Hrvatskog sabora raspravljao je na 16. sjednici održanoj 07. lipnja 2017. godine Prijedlog Zakona o morskom ribarstvu s Konačnim prijedlogom zakona koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada RH aktom od 04. svibnja ove godine. Odbor za poljoprivredu je sukladno članku 99. Poslovnika Hrvatskog sabora proveo raspravu o navedenom prijedlogu zakona kao matičnom radno tijelo. Uvodno obrazloženje iznijela je predstavnica Ministarstva poljoprivrede istaknuvši kako se ovim zakonom, zakonskim prijedlogom usklađuje zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU-a. Zakonom će se omogućiti odgovorno iskorištavanje i upravljanje ribolovnim kapacitetom sukladno aktualnom stanju obnovljivih bogatstava mora i omogućuje se provedba kontrole i nadzora u skladu s propisima EU-a. Uz navedeno, cilj donošenja zakona je doprinos opstojnosti i razvoju obalnih i otočnih zajednica. Zakonom se uređuju područja obavljanja gospodarskog ribolova, malog obalnog ribolova, športskog i rekreacijskog ribolova. Na nacionalnoj razini utvrđuju se ciljevi ribarstvene politike, način gospodarenja i zaštite obnovljivih bioloških bogatstava mora, način i uvjeti obavljanja ribolova, prikupljanja podataka i njihovog raspolaganja upravljanja ribarskom flotom, nadležna tijela za provedbu potpore u ribarstvu, uređenje tržišta i pitanja važna za morsko ribarstvo. Uvode se promjene kod upravljanja ribarskom flotom u dijelu koji se odnosi na raspolaganje kapacitetom kojemu je cilj iskorištavanje kapaciteta do maksimalne dopuštene granice kapaciteta ribarske flote RH u skladu s odredbama zajedničke ribarstvene politike. U raspravi je predsjednica predlagatelja istaknula kako zakon utvrđuje potrebu prepoznavanja korištenja tradicijskih ribolovnih alata, te kako će se provedbenim pravilnicima isto pitanje regulirati. Nakon provedene rasprave Odbor za poljoprivredu je jednoglasno sa 9 glasova za, odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje Zakona o morskom ribarstvu. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem uvaženom potpredsjedniku Odbora za poljoprivredu gospodinu Domagoju Hajdukoviću. Otvaram raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a, uvaženi kolega Ante Sanader. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvažena državna tajnice sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Evo Zakon o morskom ribarstvu je svakako važan zakon za sve one koji na moru i od mora žive i cijela povijest ljudskog roda i svi oni koji žive uz more je bila vezana upravo za to, za ribarstvo, preživljavanje kao jednom važnom gospodarskom granom koja je pomogla za preživljavanje stanovništva koji su živjeli uz more. Tako da ovaj zakon i svi zakoni koji se tiču ove problematike su važni za ljude koji žive na moru i uz more. Riba je bila hraniteljica priobalja, srdela je bila hraniteljica stanovništva, morskog stanovništva tako da je svako donošenje zakona važno za te stanovnike. Tradicija ribarstva je znači prisutna koliko je prisutno i život uz more i iz iskustveno nasljedno se učilo, ribarilo i živjelo od mora. Cijeli jedan period praktično stotinjak godina zadnjih, a i prije tog je bilo neuređenost u zakonodavstvu, ribarstvu i mi koji smo malo stariji prisjećamo se prije stvaranja Hrvatske države da se ribarilo praktično bez nekog velikog zakonodavnog okvira, odnosno bili su vrlo labavi zakoni. Tako da svako uvođenje novih zakonodavnih aktivnosti dira tzv. stečena prava, a stečena prava uvijek su problematična kad se nešto uređuje zakonom. I sigurno da u tom smislu kroz donošenje zakona u cijelim proteklim periodima bilo je primjedbi. Iako je ribarski posao kaže se da su u ribara mokre gaće, znači krvav je život ribara, teška je zarada. Ali mi moramo bit svjesni da su mnogi ljudi živjeli od ribarstva i da i ovo zakonodavstvo i sve ovo što uvodimo i sa ovim izmjenama i dopunama zakona, odnosno ovim zakonom se tiče mnogih stanovnika priobalja. Tako da mi moramo naći načina uz to što sve reguliramo, moramo naći načina i kako pomoći našim ribarima i da budu konkurentni, ravnopravni u utakmici u kojoj jesmo po ovom novom zakonodavstvu. Sigurno da tu treba posvetit pažnju i naći načina kako i kroz europske fondove, možda ne ovo ministarstvo ali i ovo ministarstvo i Ministarstvo regionalnog razvoja moraju naći načina kako pomoći našim ribarima. I svi oni koji se bave ribarstvom pomoći im za natjecanje na europske fondove i pisati europske projekte i radit na tim europskim projektima. Ovaj zakon je, znači usklađenje sa EU, pa u tom smislu su neke stvari već zadane. Ali svakako važno je da ovim zakonom ribarstvo dobiva stratešku važnost u gospodarstvu RH i da to treba uvažavati i da ta činjenica treba pomoći našim ribarima. Znači uz sve ovo utvrđuju se i ciljevi ribarstvene politike, način gospodarenja, zaštita obnovljivih bioloških bogatstava mora, način i uvjeti obavljanja ribolova, prikupljanje podataka, postupanje sa istim, upravljanje ribarskom flotom i nadležna tijela za provedbu potpore u ribarstvu i uređenje tržišta su vrlo važna pitanja za razvoj ribarstva. Ali nadasve ovdje je važno da zakon postavlja okvire za donošenje operativnog programa bez kojeg ne bi bilo mogućnosti natjecanje na kvalitetna sredstva EU zato pozdravljam i donošenje ovog zakona i sve vas koji ste radili na donošenju ovog zakona. U zakonu je nekoliko važnih područja ali sigurno je važno i ovo propisano obavljanje športskog rekreacijskog ribolova kao i ove maksimalne količine ulova koji se može ostvariti, alate koji su dopušteni za ove kategorije ribolova. Kategorija negospodarskog ribolova zakon prenosi odredbe važećeg Zakona o morskom ribarstvu kojim je uređeno obavljanje ribolova u znanstveno-nastavne svrhe i ribolov za potrebe akvarija. Vrlo važno je i to da se znanstveno-nastavnim aktivnostima da važnost i da je kroz ovaj zakon i taj dio riješen. Također ovdje je važno i reguliranje ribolovnog turizma kao važne grane koja će sigurno mnogima dati i izvor prihoda kao gospodarske kategorije i način izdavanja ovlaštenja za ribolovni turizam. U zakonu koji se odnosi na upravljanje ribarskom flotom važne su ove promjene koje se odnose na raspolaganje kapacitetima, znači stručno se pristupa ovom problemu i novine značajne u odnosu na postojeći pravni okvir a kojima je normalno cilj iskorištavanje kapaciteta idu do maksimalno dopuštenih granica kapaciteta ribarske flote Republike Hrvatske. Znači i to se definira ovim načinom, a propisuje se i način vođenja evidencije o ulovu, iskrcaj u skladištenju ribe, te način obavljanja istog. Propisuju se uvjeti i oblici načina vođenja i dostave evidencije pri čemu se donose promjene o uvjetima obavljanja prve prodaje ribe. Znači kompletna evidencija i vođenje cijelog procesa od hvatanja do regulacije ulova, iskrcaja, skladištenja je regulirano ovim zakonom. Vrlo važno je da se propisuje i inspekcijski nadzor i da je provedba svih odredbi, uvjeta koje inspektori moraju zadovoljiti njihova službena svojstva i ovlasti, prava i obveze kao i prava i obveze podvrgnute inspekcijskom nadzoru. Znači, ovo su sve značajne novine u odnosu na postojeći pravni okvir i sigurno predstavljaju jednu od ključnih obveza RH kao članice EU. U samom zakonu ako pogledamo neke članke zakona je sve ovo regulirano. Ja nisam stručnjak za jezik, ali nije mi jasno ovaj naziv povlastica. Nekako ispada da je netko nešto povlašten, a to su u stvari dozvole koliko ja razumijem bit duha zakona, pa možda malo grubo zvuči to povlastica. Jer kad čuje da je povlastica ispada da su ribari nešto posebno povlašteni. Možda je to u okviru stručne terminologije za koju ja nisam stručnjak, pa se ograđujem. Ali nekako mi loše zvuči ovo kad dajemo cijeli niz ovdje članaka, a kaže se da se odnose na povlastice. Vrlo važno je i evo to čestitam i izrađivaču zakona, da pri donošenju pravilnika koji su još važniji od samog zakona potrebno je, stavili ste obvezu da ministarstvo mora pribaviti i znanstveno i stručno mišljenje svih pravnih osoba registrirane za poslove istraživanja mora. A posebno je važno da ste predvidjeli u samom zakonu ono čemu se stalno teži, što stalno tražimo kod svih zakona da i sve strukovne udruge i udruženja ribara i komora te ministarstvo nadležno za poslove zaštite prirode i udruga i udruge i udruženja za zaštitu prirode. Znači svi relevantni faktori koji imaju interes i koji su zainteresirani za ovo područje da prije donošenja pravilnika jer često donesemo zakone a onda se podzakonskim aktima, odnosno pravilnicima, sve to regulira na jedan drugi način, gdje ni Sabor ovaj, a ni javnost možda nemaju tolikog utjecaja, tako da je evo to vrlo važno, da ste u članku 12. to spomenuli i to pozdravljam kao jednu dobru stvar koja je napravljena u ovom zakonu. Također, kod stručnog osposobljavanja za obavljanje gospodarskog ribolova, navedene su ovdje osnovne stvari, samo me malo, nisam razumio, ovo kod samog stručnog osposobljavanja, kažete da se stručna osposobljenost dokazuje uvjerenje o stručnoj osposobljenosti za obavljanje gospodarskog ribolova, a onda u stavku 2 tog članka 21. uvjerenje za gospodarski ribolov izdat će se osobi koja je položila ispit prema programu, programu koji će jasno se definirat po zakonskim aktom ili je položila kolegij koji uključuje područje ribolova za 5, 6 i 7 stupanj obrazovanja. Sad ne znam je li to stupanj obrazovanja inače visoka stručna sprema, znači neka visoka, viša stručna sprema, što bi značilo da stavljamo u rang uvjerenje da gospodarski ribolov sa nekim akademskim zvanjima, je li to to ili sam krivo razumio kako ste to ovdje predvidjeli. Mislim da bi, mi jesmo imali kroz cijelu povijest našu jedno iskustveno ribarstvo, znači nasljedno, prenosilo se sa oca na sina, znanja i iskustva i to je bila cijela nauka. Ljudi nisu išli, normalno u neke posebne škole za to, sigurno da to treba popraviti, ali mislim da tu trebamo biti fleksibilni i da to, ta stručna osposobljenost mora biti prihvatljiva da to ljude ne odbaci, da ne moraju zbog eventualno birokracije ili nekakvih stručnih osposobljavanja postanu odustajat od tog posla. Također, u članku 24. želio bih pojašnjenje za ovu povlasticu za mali ribolov, kaže ukida se ako ovlaštenik povlastica za mali ribolov ne dostavlja izvješće o ulovu dulje od 6 mjeseci u kontinuitetu. Mislim da je bilo dobro da se pretvori mali obalni ribolov, ljudi koji se bave malim obalnim ribolovom, vam se pretvaraju u administratore. To nije primarna djelatnost, važna je za ljude i da taj mali obalni ribolov zaživi, ali ne znam je li ovo prestrogo malo da se ovlaštenik povlastica za mali obalni ribolov, ako ne dostavi izvješće 6 mjeseci, da se onda ide rigorozno i prema njemu. Također, uz ono što sam rekao povlastice, tako mi ovdje ne zvuči ni ova riječ kad govorim o posljednjim izdavanjem dozvola za sportski ribolov na moru i rekreacijski ribolov, da se onda koristi termin prodaja. Izdavanje i prodaja dozvola. Ja znam da se plaća ta dozvola, i logično, uvijek se to plaćalo, ali malo mi je to para uši taj naziv i sve vrste dozvola, prodaju se i sad stalno koristimo taj termin prodaju se dozvole se izdaju i prodaju, nekako ispada kao da je to pijaca, a ne dozvola, ali kažem nisam možda u nekoj stručnoj terminologiji to tako ide. I kod članka 34. natjecanja, natjecanje, stavak prvi, kaže natjecanje u športskom ribolovu ne smije se održati bez rješenja o odobrenju uvjetima natjecanja u športskom ribolovu na moru, koje zahtjeva, organizator natjecanja donosi ministarstvo. Dobro poslije ste u slijedećim stavcima rekli da će to natjecanje u športskom ribolovu se organiziraju u skladu sa kalendarom natjecanja koje donosi savez, to je logično, kad se donosi da se planiraju natjecanja, ali tu bi trebalo, vi ste rekli i da ćete prenijet ovlasti na neke druga tijela, ali ne bi bilo logično da ministarstvo izdaje odobrenja za natjecanja ili svako natjecanja osim ovog kalendara. To je logično, ne znam, da ima kalendar natjecanja godišnji, ali sada ako ima neko izvanredno natjecanje, da se ide toliko strogo da ministarstvu treba dostavljati, ovoga, dostavljati ta odobrenja. Evo još jedan put pohvaljujem izrađivača prijedloga Zakona o morskom ribarstvu i ovih par tema, par dilema koje sam imao volio bi čut obrazloženje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Anti Sanaderu, na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Kolega Sanader, činjenica je da ovaj zakon je u biti samo usklađivanje sa europskim direktivama, kad smo sluganski prodali naše more i dali ga u ruke Talijanima da gospodare našim ribarenjem i da se u biti naš ribarski fond smanji onoliko koliko njima treba i da ga love onoliko koliko njima treba. Niti se nas šta pita, niti gospođa iz ministarstva i njen tim, tim mogu na ovo utjecat na bilo koji način. Nismo pali onda kad smo ulazili u EU, šta se nije javno govorilo o onome šta će se događati sa hrvatskim ribarima, da će nam ribu, znači loviti Talijani i ostale strane flote, koji će uništavati našu floru, faunu, podzemlje, jer ponavljam, jedna ribarska, gradić talijanski ima jaču flotu nego našu ribari. I oni rade šta hoće. Ovdje treba hrabrosti, ali to se ne smije, pro europski sada premijer, isključivi gospodarski pojas i to je naše more, naša riba, naši ribari i težak, a ne se pozivati na naše ribare, a nemaju ista prava kao talijanski ribari koji pljačkaju našu ribu, a dozvolile su i politike kad smo ulazili u Sabor, kad se jednoglasno u EU ovaj parlament, jednoglasnu dao potporu ulaska u EU, a ne, osvećujući se na probleme nacionalnih interesa naših ribara, naših težaka i naših seljaka. Ovo je samo prepisivanje bilo i naredbe koje je gospođa ovdje sad citirala i govorila, ovo apsolutno nema veze sa izrađivačem zakona. Ovo je naredba EU iz Brisela, to pitajte Plenkovića kad ga vidite, je li ovo naredba ili je ovo direktiva. On je zastupnik proeuropske politike kao u vrijeme Ive Sanadera, kada se gospodarski isključivi pojas donio i onda ga je poništio ovaj Parlament. To je bila sramota i tada se dogodila veleizdaja i protiv interesa naših ribara i nacionalnih interesa, a ovo je isključivo dokument prepisan, usklađen s europskom Direktivnom šta nam zapovjede strani gospodari.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Miri Bulju. Odgovor uvaženi kolega Sanader. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bulj, ne bi se s vama složio. Ja nisam nikome sluga i neću prihvatiti nikada da sam nekome sluga, a najmanje kako vi to kažete EU. Mi smo EU, mi smo uvijek bili EU i ovaj narod, vi imate pravo, to je vaše pravo da budete protiv, ja nisam glasao kada je bilo ali sada podržavam i smatram da moramo biti dio EU, da mi ne možemo biti zatvoreni, da ne možemo biti izolirani od EU jer bi nas to onda guralo sigurno negdje gdje nismo željeli biti. Zašto smo ratovali da ne budemo tamo, a to je Balkan i neke druge asocijacije, tako da se tu s vama ne bi složio. I bili su pregovori, možemo govoriti da se nešto možda pregovaralo i ako se loše pregovaralo možemo reći što se to loše pregovaralo pa se na to osvrnut. Mi smo danas ravnopravna članica EU i ovo nisu naredbe, to su direktive koje donose i naši članovi i naši zastupnici u Europarlamentu i naši predstavnici u Europskoj komisiji. Ako imamo primjedbi onda ih možemo izraziti preko naših predstavnika u Europskom parlamentu i tražiti tamo promjene nekih zakona za koje eventualno smatramo da nam ne odgovaraju. To šta su talijanske flote jače od naših, ja sam rekao i svom nastupu, mi trebamo tražiti načina kako pomoći našim ribarima, ne deklaratorno vikat mi smo za ribare nego tražiti način da kroz zakonodavstvo, kroz naša ministarstva pomognemo u donošenju europskih fondova, pomoći izvlačenja sredstava iz europskih fondova i sigurno to su naši nacionalni interesi. A te priče veleizdaje i nacionalni interesi to su prazne priče. Mi možemo konkretno, moramo konkretno ovdje razgovarati, konkretne primjere na konkretne zakone i to je naša odgovornost. Mi smo europski zastupnici, mi nismo ljudi iz kafića. Mi moramo ovdje davati konkretne primjedbe na ono što smatramo da nije uredu.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Sanaderu na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Sanader. Bilo je dirljivo slušati ovo vaše izlaganje o zaštiti ribara i kako ponavljate te nekakve lijepe fraze o tome kako mi trebamo učiniti sve da ribare zaštitimo. Ono što je činjenica, ja nisam protiv EU kao moj kolega Bulj, ali sam protiv jednog pristupa koji na prvo mjesto ne stavlja hrvatske interese. Ono što je najveći problem to je zaštita tog ribljeg fonda koji nije na pravi način zaštićen što od talijanske flote, što od raznih drugih ugroza korištenja nekakvih alata ili možda bi se trebalo ići u smjeru zabrane ribolova u određenim područjima. Kolega Bulj nije bio prisutan na pregovorima između, spomenuo je to isključivo i gospodarski pojas, nije bio prisutan na pregovorima između HDZ-a i MOST-a i najveći prijepor je upravo bio isključivi gospodarski pojas, a najviše se tome protivio sadašnji premijer Andrej Plenković, a podršku zahtjevu MOST-a za proglašenjem isključivo gospodarskog pojasa dao je današnji ministar vanjskih poslova i potpredsjednik Vlade Davor Ivo Stier. I ti pregovori su bili jako mučni i jako teški zbog stava premijera da mi ne trebamo dolaziti u sukob sa susjedima. To je jedna promašena politika, politika u kojoj premijer samo gleda nekakvu svoju buduću poziciju u tijelima Europske komisije, a ne gleda interese RH. Vlada jest donijela zaključak u kojem će se pokrenuti nekakvi pregovori, ali od toga još uvijek nemamo ništa i mi nećemo biti zastupnici iz kafića nego ćemo ovdje žestoko zahtijevati da se proglasi isključivi gospodarski pojas, a vidjet ćemo onda vas koji tako dirljivo pričate o ribarima hoćete li to podržati. Nećete, nego ćete klimati glavom kao što ste uvijek klimali velikim vođama do sada u HDZ-u.
Zahvaljujem uvaženom kolegi na replici. Odgovor uvaženi kolega Ante Sanader. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Gromoja. Rječiti ste bili, imali ste priliku dvije godine skoro, godinu i pol dana mogli ste pokrenuti sve to, nije bilo zapreke, niste to stavili u one svoje uvjete odnosno onih sedam uvjeta koje ste imali, mogli ste staviti.
Uvažene kolege ja vas zaista molim da ne upadate kolegi Sanaderu u riječ dok on govori jer vama niko nije upadao i molim vas dozvolite da završi odgovor na vašu repliku. Izvolite.
Znači mogli ste pokrenuti pitanje gospodarskog pojasa kao i sve ono što ste smatrali da nije uredu. Ja sam rekao još jednom, mi smo ravnopravna članica EU imamo svoje predstavnike u Europskom parlamentu, preko svojih predstavnika, ne znam jeste li ikada kontaktirali s njima, jeste ikada pokrenuli ili interesirali se kako to možete promijeniti odnosno preko svojih predstavnika, naših predstavnika euro zastupnika mogli smo pokrenut promjene bilo koje od zakona koji su u EU ili direktiva i to je put kojim, zato sam vam i rekao gospodinu Bulju prethodniku vašem, a i vama nisam ja vrijeđao nismo mi ovdje u kafiću nego smo mi u Hrvatskom saboru i u Hrvatskom saboru možemo pokrenuti inicijative i zakone. Vaše vrijeđanje premijera komentirat našeg jer to je vaša kultura, a on se sigurno ne bori za interese Europske komisije nego se bori za hrvatske interese i kroz svoj rad u Europskom parlamentu pokazao je i sada kao premijer i dok je bio član zastupnika u EU parlamentu kako se bori za Hrvatsku.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Sanaderu na odgovoru. Povreda Poslovnika uvaženi kolega Bulj. Izvolite.
Članak 238. gdje kolega Sanader uporno vrijeđa saborske zastupnike da … iz kafića. Gospodine Sanader ja sam 18 godina bio hrvatski vojnik, sa 19 godina otišao u Domovinski rat pa vi kažite gdje ste vi bili ako sam iz kafića. Ja sam obični čovjek, a da me vriđate nećete jel inače ste bili non stop sluga i podanik onih koji su vodili ovu državu. Hvala.
Gospodine Bulj, termin iz kafića kao što sam ja čuo, a čula je cijela hrvatska javnost uveo je vaš kolega što sjedi, a nije mislio ni na koga osobno ako ćemo se baviti time tko je koga uvrijedio, ima više elemenata za uvrede u vašim izlaganjima, nego nekih drugih. Tako da ne smatram da je ovo povreda Poslovnika, vi temeljem Poslovnika, kolega Boriću, molim vas, imate pravo na prigovor nadležnom odboru. Nastavljamo dalje. Sljedeća replika uvaženi kolega Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Sanader, ovi europski zakoni možda kad raspravljamo o EU ne bi bilo zgorega ne samo hrvatskoj javnosti nego i svima ovdje ponoviti što je EU i na što se Hrvatska obavezala ulaskom u EU, pa što je direktiva, kako se donosi, gdje se donosi, što je bijela knjiga, zelena knjiga itd. Mislim da to nekima ne bi škodilo ponoviti. No, htio sam vama reći na vaše izlaganje nekoliko stvari s kojima se slažem i koje bi htio dopuniti. Dakle kada govorimo o strateškoj važnosti ribarstva za RH, to se apsolutno slažem s vama, međutim bio bi sretniji i imali smo najave iz ministarstva, ja se nadam da će se u tom djelu i nastaviti, u razvoju Strategije razvoja poljoprivrede, između ostalog i razvoja ribarstva. Dakle, bez jednog strateškog dokumenta kojeg bi ona pratila naša zakonodavna inicijativa, mi ovdje možemo raspravljati o strateškoj važnosti ribarstava, ali u kojem je smjeru je želimo ih, možemo i hoćemo razvijati, to je već neka druga stvar. Ono što mene isto brine je uporaba tradicionalnih alata u ribarstvu. Dakle to je već nešto s čim smo imali problema, što možda nismo jasno artikulirali u našim pregovorima u pristup EU-u, i što bi trebalo dodatno podcrtati i naglasiti. Dakle, predlagatelji zakona su nam rekli da će to biti regulirano dodatnim odnosno podzakonskim aktima, neće biti regulirano zakonom, ja bi bio sretniji da mi to unesemo i u zakon, dakle da pokažemo i uniji, ali također i da ozakonimo neke tradicionalne ribarske alate koji su izuzetno bitni baš za ono o čemu smo pričali i što je jedna od poanti ovog zakona, a to je održivost razvoja priobalnih i pogotovo otočnih zajednica jer mnogi naši ribari koriste tradicionalne alate koji nisu nužno prepoznati u EU i to moramo jednostavno popraviti. I naravno što se tiče zaštite ribljeg fonda, o tome možemo pričati što, kako, kada i gdje i koliko, ali u svaki pomak ka zaštiti je pomak unaprijed, ako mene pitate. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Hajdukoviću na replici. Odgovor uvaženi kolega Sanader. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega, slažem se s vama u dijelu vašeg izlaganja, jasno je da mi imamo svoje specifičnosti i da ako je nešto propušteno u pregovaranjima ili ovdje u zakonskoj regulativi, ako ima nekih specifičnosti onda sigurno možemo to kroz amandmane, kroz evo, razgovoru i sa državnom tajnicom i sa ljudima koji su odgovorni za ribarstvo, to treba istaknuti i takve stvari sigurno ni EU nije protiv toga jer i ono što je bila tema prethodnih replika, mi nismo silom ušli u EU, ušli smo dobrovoljno, mi to podržavamo, želimo biti dio tog društva i zakonodavstvo koje se donosi na razini EU-a je sigurno zakonodavstvo koje teži da se zadovolje sve članice EU. Tako i s našim zakonodavstvom, i ovim zakonom koji trenutno donosimo, za neke detalje sigurno i specifičnosti treba staviti ovaj zakon i tako zaštitit svoje ribare i naći načina kako naša flota može biti konkurentna.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Sanaderu na odgovoru. Slijedeći za repliku javio uvaženi kolega Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Sanader i mi iz HSS-a i ja se slažemo da treba donijeti ovaj zakon upravo zbog onog što ste i vi rekli, da bude alat RH, da pomogne našim ribarima, razvoju ribarstva i otočnom stanovništvu i stanovništvu koje živi u priobalju. Međutim, dojam je a i to ste vi često u odnosima u svom govoru rekli da u donošenju zakona a pogotovo u donošenju pravilnika, podzakonskih akata se nedovoljno komunicira sa domicilnim stanovništvom, sa ribarima, sa njihovim udruženjima, pa evo zato sam se i ja za repliku da apeliram na to jer i nama dolaze sa terena prigovori da nisu imali informaciju neki zakoni ili pravilnik o izradi da je kasno kad on bude već objavljen donesen da se onda ponovno ispravlja i donosi. I drugo, što želim istaknuti da su i naši eurozastupnici često izrazili negodovanje što nemaju dovoljno informacija oko stajališta RH oko važnih tema, podsjetio bi samo na donošenje, usklađivanje direktiva EU-a kad je bilo uvođenje nekih novih sorti, sjemenja GMO organizama, da smo imali suzdržan stav, znači to je samo još jedan dokaz da se nedovoljno komunicira, da nemamo čvrst stav i da nam onda prolaze neke stvari koje nisu u interesu građana RH. A evo radujem se i najavljenoj tematskoj sjednici Odbora za poljoprivredu oko slatkovodnog ribarstva i ribnjičarstva jer tu je još veći problem i moramo zaštititi te ljude koji se bave uzgojem slatkovodne ribe, a pogotovo pomoći stanovništvu koje živi uz rijeku Savu, Dravu ili Dunav da im se omogući da mogu također se baviti ribolovom i živjeti od toga. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Vlaoviću. Odgovor uvaženi kolega Sanader. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Vlaović, slažem se s vama, odnosno vi sa mnom vezano za ovo jer sad sam napomenuo, držim da je prevažno da je onaj koji se tiče ovih zakona najviše zbog kojih se donose ovi zakoni i koji će raditi po ovim zakonima da oni moraju, mora da se njihov glas mora čuti. Tu je odgovornost i nas zastupnika, da i mi u kontaktu sa tim ljudima na terenu, sa udrugama, interesnim komorama u ribarstvu, čujemo njihov glas i ovdje u ovom Saboru damo svoj doprinos kroz prijedloge, izmjene i dopune zakona. Isto vrijedi i za naš eu-zastupnike kako ste spomenuli, mi smo odgovorni njih filovati onda našim primjedbama, prijedlozima i da se i u Europskom parlamentu donose zakone koji će odgovarati nama. Ako mi ne radimo ovdje, ako mi se bavimo deklaratorno i samo pričamo da bi pričali a ne dajemo konkretne primjedbe, prijedloge, našim eu-zastupnicima onda ne možemo očekivati ni da iz Europskog parlamenta dođu prava rješenja. To je kao i mi ovdje, ako mi ne čujemo glas naše baze, onda mi ne možemo dati ni amandman niti možemo razgovarati meritorno o ovom. A još više mi moramo kroz naše odbore jer imamo naše odbore gdje možemo pozvat te predstavnike zainteresirane javnosti, odnosno udruge, komore u ovom slučaju ribara koji nam trebaju dati svoje primjedbe da bi mi što kvalitetnije zakone donosili, da ne bi morali imati stalne izmjene zakona. Evo to je i naša odgovornost i tu se slažem sa vama.
Zahvaljujem kolegi Sanaderu na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu u ime Kluba zastupnika Socijaldemokratske partije uvaženi kolega Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Svoju raspravu bih onda počeo upravo sa ovom problematikom koju smo dotakli, a to je problematika europskog zakonodavstva, odnosno našeg utjecaja na istu. Drage kolegice i kolege o tome sam htio raspravljati pod sljedećom točkom. To je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o lovstvu, ali mi na žalost imamo nekih problema u komunikaciji kada pričamo o komunikaciji ovog Visokog doma i Vlade RH. Naime, naši odnosi su regulirani Zakonom o odnosu Hrvatskog sabora i Vlade RH posebno o donošenju mišljenja koje Vlada RH zastupa na Vijeću ministara, dakle u EU. A naš Dom kao najviše predstavničko tijelo u RH ima pravo ta mišljenja dopunjavati ili mijenjati. Na žalost često zbog sporosti naše administracije mi ta mišljenja dobijemo post festum, odnosno nakon što je naša Vlada već ta stajališta, odnosno mišljenja iznijela pred Vijeće ministara. Što se dešava? Četvrtkom je obično sjednica Vlade. Tada Vlada usvaja mišljenje koje će zastupati pred Europskom komisijom. Teoretski to nakon toga mogu raspraviti sva radna tijela pogotovo matična radna tijela, pa čak i plenum Hrvatskog sabora. No, kada mi ta mišljenja dobijemo? U četvrtak ih Vlada izglasa, u ponedjeljak ih dobije Odbor za europske poslove koji onda ovisno kad ih je dobio tijekom dana u utorak ili u srijedu to pošalje matičnim radnim tijelima najčešće već prekasno. Dakle, te neke stvari treba mijenjati. Naravno postoji službeni dio komunikacije koji mora prolaziti kroz urudžbene odjele, kroz Ured predsjednika Sabora itd. No, mislim da bi zbog efikasnosti naših rasprava, zbog efikasnosti onoga što ovaj Dom radi i način na koji može utjecati na naše stavove u EU to trebalo ubrzati. Dakle, neformalno kada Vlada recimo usvaja stav koji će zastupati o poljoprivredi da se onda ostavi Odboru za poljoprivredu koji onda može reagirati. Dakle, kolegice i kolege koje imaju problema u primjedbi sa onime što će naša Vlada zastupati pri Vijeću ministara odnosno EU. No, vratimo se predmetnom zakonu. Dakle, o strateškoj važnosti ribarstva mislim da ne treba previše raspravljati i kolega Sanader je o tome dosta rekao. Gospodarska djelatnost ribarstva, pa ja bih rekao sad ovdje i turistička djelatnost utjecaj na naši turizam i posredno i neposredno, dakle je izuzetno bitna i zbog tradicionalnog načina življenja određenih zajednica na našem primorju i pogotovo otocima, ali i na, dakle gospodarsku djelatnost naših građana koji žive u tom području. Prema tome, ne bih o tome previše dužio. Ono što bi mi bili sretni kako sam i rekao u svojoj replici je da u dogledno vrijeme pred ovim Saborom se nađe i Strategija razvoja poljoprivrede, Strategija razvoja ribarstva, dakle da strateški možemo promišljati o našim važnim granama gospodarstva, te da shodno tome onda možemo raspravljati i o zakonskim aktima koji će proizaći iz te strategije. Mislim da nam je najbolji primjer tu Strategija razvoja obrazovanja koja je onda trebala polučiti sve konkretne zakone koji bi slijedili zacrtane ciljeve strategije. Vjerujem da i zapravo i nadam se da ćemo tako promišljati i u poljoprivredi i u ribarstvu konkretno, te da onda možemo konkretno raspravljati kako ćemo postići određeni cilj, da li se slažemo sa metodama postizanja tog istoga cilja i koji bi eventualno bili najefikasniji načini za RH da do zadanog zacrtanog cilja dođe. Bojim se da dok nemamo jasnih ciljeva, dok nemamo jasnu viziju o tome na taj način ne možemo raspravljati. Ciljevi ovog zakona koje uglavnom predstavlja i usklađivanje sa europskom pravnom regulativom su jasni. Dakle, postavljanje ciljeva ribarstvene politike, naglašava stratešku važnost ribarstva u RH. Mislim da je to nešto sa čime se svi možemo složiti. No, ja bih se zadržao na dijelovima koji bi po meni tražili određena pojašnjenja. Kolega Sanader je prije mene također tražio neka. Ja bih tražio isto neka dodatna. Dakle, osim što zakon postavlja okvire za donošenje operativnog programa za ribarstvo, planove upravljanja ribolovom, godišnjih planova prikupljanja podataka itd. on regulira i čitav niz drugih stvari. Primjerice upravljanje ribarskom flotom. E sad tu ima nekih stvari i to sad oprostite možda meni kao Slavoncu što me zanimaju budući da je rečeno da za provedbu nije potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu. No, mene zanimaju eventualna dodatna sredstva koja će morati osigurati naši ribari. A što to konkretno znači? Možemo pozdraviti da se donose strože mjere radi očuvanja ribljih tokova. Apsolutno se tu slažem sa svim kolegama koji su raspravljali naše. Ribarski fond treba, odnosno riblji fond treba zaštititi, treba s njime odgovorno gospodariti i koliko god je moguće tu treba zaštititi interese i RH i naših ribara. Naravno mi tu moramo razmišljati u okvirima EU, ne možemo se ponašati možda onako kako bi željeli. Moramo igrati po pravilima Unije koje smo sami prihvatili, ali u određenim okvirima ih treba zaštititi. No, propisuje se obaveza instalacije VMS uređaja i obaveza elektroničkog obilježenja i slanja podataka iz očevidnika o ribolovu, prekrcajne i iskrcajne deklaracije i za plovila čija duljina iznosi manje od 12 m. Mene konkretno zanima što će to značiti za našeg ribara koji upravlja plovilima manjim od 12 m. Dakle, da li to za njih predstavlja određeni financijski trošak? Što to i koliko to utječe na njihovu konkurentnost na tržištu, a pričali smo dosta o konkurentnosti naših ribara, te kako će se to u konačnici odraziti na njihovo poslovanje. Ribarstvo je kako smo rekli izuzetno važno za opstojnost obalnih, priobalnih i otočnih zajednica. Ja bih tu poseban naglasak stavio na otočne zajednice. Jako puno pričamo o tome o depopulaciji otoka, o tome da otočne zajednice treba zaštititi, da treba dati dodatne ne bih rekao povlastice ali insentive tzv. da ljudi na otocima ostaju, da se na otoku doseljavaju, prema tome zaštita opstojnosti razvoja otočnih sredina je tu izuzetno bitna. I tu dolazim s čime smo već imali problema. To su tradicionalni alati u ribarstvu, koji se koriste uglavnom u otočkim zajednicama, koje jesu tradicionalne kada govorimo o ribarstvu, kojima ribarstvo nije nužno samo izvor gospodarske djelatnosti iako je i to bitan, ali može biti i izvor turističkog preuređivanja i svakog drugog života na otoku. Predlagateljica zakona u ovom slučaju je rekla, da će se podzakonskim aktima regulirati upotreba tradicionalnih alata, nažalost, to nismo dovoljno jasno artikulirali kada smo pristupali EU, tako da smo nekih problema sa time već imali. Podsjetit ću vas na inicijative koji su imali isto naši neki europski zastupnici, konkretno Tonino Picula, koji se baš bazirao na otočne zajednice, očuvanje istih i očuvanje tradicionalnog načina ribarstva u tim zajednicama. Ja bih bio puno sretniji da samo to propisali na zakonskoj razini, barem deklaratorno. Zašto to govorim? Mislim da bi time dali dodatnu težinu i našoj predanosti očuvanja ovog načina ribarstva, našoj predanosti očuvanja tradicionalnog ribarstva tih zajednica i na neki način bi ih i zaštiti dodatno, naše obalne, odnosno, otočke zajednice u njihovom tradicionalnom načinu ribarenja, ali i u njihovom tradicionalnom privređivanju, odnosno, životu tih zajednica. To je evo kritika zakonu, kako je spomenuo kolega Sanader, na podzakonske akte ovaj Dom nema utjecaja, dakle to prepisujem ministarstvu kao takvom. Mi bi voljeli tu biti više uključeni, ako ne kao plenum Sabora, onda barem kao Odbor za poljoprivredu, te bi htjeli u svakom slučaju biti obavješteni i možda, ja bi tako rekao i konzultirani prilikom donošenjem ovih akata, a sve u cilju da ako to već reguliramo podzakonskim aktima, da ti podzakonski akti budu što kvalitetniji, da što više štite naše otočke zajednice i da na kraju imamo što bolji dokument i što bolji pravilnik koji će našim otočnim zajednicama zaista i pomoći. Na kraju, što se tiče zaštite ribljeg fonda, naravno, možemo pozdraviti svaku inicijativu u tom smjeru. Mi ćemo naravno i kao Odbor za poljoprivredu i kao svi zainteresirani zastupnici od koji mnogi dolaze upravo iz priobalnih i otočkih zajednica, to pratiti, kako ministarstvo se prema tome odnosi, ali ono što bi trebalo donijeti na nacionalnoj razini, dakle, ne samo iz Ministarstva poljoprivrede, i iz Ministarstva demografske obnove, iz čitavog niza drugih ministarstva je jedan strateški pristup rješavanju problemu depopulacije i otočkih zajednica, priobalnih zajednica, a isto tako kako na najbolji način, gospodarski i na svaki drugi čuvati upravo ove zajednice. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Hajdukoviću na ovoj raspravi. Imamo dvije replike. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Mario Habek. Izvolite.
Poštovani kolega Hajduković, da u svojoj ste raspravi spominjali i na neki način možemo konstatirati da je život na otoku relativno težak, nije lagan i da moramo svi voditi brigu da što manje ljudi odlaze s otoka. Ono što ste spomenuli u svojoj raspravi to su tradicionalni alati. Mene osobno uporaba ovih tradicionalnih alata u ribarstvu, prvenstveno zbog toga što to to nismo na najbolji mogući način definirali prema EU, a naravno isto tako i u zakonu. Uporaba tih tradicionalnih alata izuzetno je bitna za opstojnost otočnih zajednica. Znamo da otočne zajednice, nažalost izumiru, imaju često probleme zbog te europske regulative, bio bi sretan da se evo te neke promjene, neki nedostaci koji postoje da se maknu i da se te neke nove dobre stvari unesu u i bolje reguliraju zakonom, šta naravno, zbog rasta samog gospodarstva, a naravno i zbog turizma. Naravno, da sve to skupa da našim ribarima itekako bude puno lakše obavljati tu djelatnost.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Habeku na replici, odgovor uvaženi kolega Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepa kolega Habek na ovoj replici. Ja se apsolutno slažem, naime život na otocima ima svoj, ja bih rekao, jedinstveni set izazova i to netko tko nije živio na otoku, tko nije proveo duže vrijeme na otoku i to govorim izvan sezone, jednostavno ne može shvatiti. Dakle, to su izazovi koji nisu samo demografske prirode, oni su socijalne prirode, gospodarske prirode, logističke prirode, svake druge. Dakle, tim zajednicama apsolutno treba pomoći i tradicionalno ribarstvo, osim što je izvor privređivanja gospodarstva za te zajednice, to može biti izvor turizma, dakle dodatne, dodane vrijednosti. Budući da tu postoje posebnosti koje hrvatski ribari imaju, dakle koje Hrvatska može ponuditi kao još dodatni dio svoje turističke ponude. To je apsolutno nešto što treba čuvati. Posebno zato što čuvajući i tu tradiciju, čuvamo i naše otočne zajednice. Ja sam rekao da bih više, da bih volio da je ovo zapravo ovaj dio zakona, barem deklaratorno, ali evo i u raspravi i na matičnom odboru i u ovoj plenarnoj raspravi ja vjerujem da je predlagatelj čuo dovoljno argumenata da u eventualno u nekim budućim dopunama zakona razmotrimo i ovu mogućnost i isto tako da kada budete donosili pravilnike, da budemo konzultirani, da nas pitate da budemo glas naših otočana koji imaju što reći o ovom problemu, a sve u cilju da bi što kvalitetnije riješili ovaj problem. Hvala.
Zahvaljujem na odgovoru uvaženom kolegi Hajdukoviću. I još jedna replika uvaženi kolega Marko Vučetić. Izvolite.
Kolega Hajduković ja bi se isto zadržao na ovom problematiziranju otočne zajednice. Zakoni koje mi donosimo i zakoni koji su u dolasku, ne bi smjeli rezultirati odlaskom otočne zajednice i kad raspravljamo o tzv. tradicionalnom načinu života, treba uvijek biti svjestan, da makar kad se tiče otočnoj zajednici, da je ribarstvo imanentno upravo tom tipu života, otočnoj zajednici i da nam svi zakoni o kojima raspravljamo da pokušamo raspravljati na način jedne paradigme recimo dezerterstva. Hoće li nama zakoni dovesti do toga da mi dezertiramo iz života ili će nam dovesti do toga da život dezertira iz tih zakona. Ako se odvija i jedno i drugo nismo na dobrom putu. Zbog toga je dobro da u svim zakonima imamo ovo pomireno, da tradicionalni život ne promatramo kao nešto što je u odlasku i nestanku nego nešto što treba očuvati i nešto što se u povijesnom, životnom, egzistencijalnom kontekstu pokazalo kao vrijedno, a to je zasigurno ribarstvo kada se radi o otočnim zajednicama i priobalnim.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Vučetiću na replici. Odgovor uvaženi kolega Hajduković. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Kolega ja ono što mogu reći nažalost otočke zajednice nisu jedine zajednice koje se suočavaju sa problemom depopulacije. Možete otići u slavonska sela koje nema problem kao otočke zajednice izolacije prometne povezanosti i slično, a koje pusti. Svaka druga kuća praktički u većini slavonskih sela vam je prazna. To je dio nažalost jednog većeg, dubljeg problema koje mi raspravom o Zakonu o morskom ribarstvu nećemo spriječiti nego čitavim setom zakona i mjera koje trebamo donijeti ne samo mi kao Hrvatski sabor nego i Vlada RH. No ono s čime se mogu složiti kada govorite, ja možda to ne bih tako grubo nazvao dezertiranjem, to mi malo ima onako veleizdajnički prizvuk, ali tradicionalne obrte općenito, dakle tu bih onda ubrojio možda i ribarstvo, svakako treba čuvati, ne samo kao kulturno naslijeđe iako i tu je bitan element, nego i kao način dodatnog preuređivanja posebice govoreći o turizmu. Dakle možemo se složiti da imamo ogroman turistički kapital i kapacitet. Naši tradicionalni obrti u ovom slučaju tradicionalno ribarstvo može biti samo dodatne vrijednosti tome. Jer ja se kladim da mnogi i turisti koji se bave ribarstvom bi voljeli vidjeti naše posebnosti što se toga tiče. A mislim da Hrvatska kao jedna od jedinstvenih mediteranskih zemalja sa vrlo razvedenom obalom, sa vrlo bogatom tradicijom ribarstva tu itekako ima što ponuditi. To je ono što treba čuvati, što treba poticati u kažem svjetlu i čuvanja priobalnih i otočnih zajednica, ali i u svjetlu moguće dodane vrijednosti naših gospodarskih aktivnosti. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Hajdukoviću na odgovoru na repliku. Prelazimo na sljedeću raspravu pojedinačnu. Uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Evo imamo Prijedlog zakona o morskom ribarstvu s Konačnim prijedlogom. Činjenica da je jedan od najvećih resursa i potencijala je naše more gdje imamo riblji fond, gdje imamo naše otoke, naše plaće, naše ljude koje trebamo zadržati, a sve manje ih imamo i naravno da to treba biti sve u svrhu tih ljudi i opstanka tih ljudi na otocima i u priobalju. Ali je činjenica kao što smo dali ribe tj. naš fond riblji flotama stranim, nepripremljeni smo ušli u EU ne kao što ste rekli neki da sam ja protiv Europe, ne ja sam Europljanin, ali sam protiv sluganstva Hrvatske prema EU. Nismo zaštitili strateške interese, nismo zaštitili hrvatskog čovjeka na otoku i u priobalju, tako smo dali ribe stranim flotama jel su puno opremljenije poglavito Talijanima, pa imamo u trgovačkim lancima u Hrvatskoj našu ribu koja je ulovljena u našemu moru samo zapakirana u Italiji ili sada u nekakvoj tvrtki na području Hrvatske gdje samo prepakiraju našu ribu, a strana flota zarađuje i stranci zarađuju na našem dobru Bogom datome. I zbog toga su prazni otoci i zbog toga mladi ljudi ostaju jer nismo suvereno štitili svoj interes pri ulasku u EU. To je problem. Nije to pitanje jeste li za EU ili ste protiv EU nego je to pitanje zaštite suverenih dobara suvereno upravljanje dobrima RH, a to je naše more, naša zemlja, naše kopno. Pa tako koliko imaju žrtvu ti ljudi koji su živjeli od ribarstva da su im sada plaće koncesijama daju kome im pane na pamet samo ne njima niti imaju ikakvu dobit. Ribe, riblji fond također strancima, šta imam i ti ljudi koji tu žive na otocima koji želimo sačuvati da žive od svega toga? Nemaju ništa. Imaju jedino suzu na oku kada njihova djeca odlaze u druge zemlje, cijele obitelji jer ne mogu koristiti oni taj potencijal koji imamo Bogom dati, a dali smo kao primjer riblji fond talijanskim flotama, a tu trebamo imati snage isključivi gospodarski pojas je ono na čemu Hrvatska država ima pravo, to je međunarodno pomorsko pravo kao i druge države, mi imamo to pravo i to trebamo pravo iskoristiti. Sve ostale direktive koje su donošene pod pritiskom dok je se uhićivalo, lociralo, transferiralo pa e onda ne može ni to, pa ne možete imati gospodarski pojas, da to je taj pritisak bio pri ulasku u EU gdje su najodaniji sinovi bili u zatvorima, a morali smo im dati naše blago. A naše blago je gdje naši ljudi moraju koristiti, znači dobro i potencijal koji naši otočani moraju koristiti i naši ljudi koji žive u priobalju. A ne mi smo dali u ruke drugima i ponosno u ovome Parlamentu u ovo vrijeme se u EU glasalo jednoglasno, mijenjajuć se zakon da nije ne treba biti 50% plus jedan građanin u referendumu nego manje od 50% da može izać da bi referendum bio važeći. Kada se u jednom selu raspravlja o asfaltiranju ceste onda mora biti referendum u selu 50+1 glasač. Znači nelegalno je prevaren narod protiv voljno jer tada u raspravama se nije govorilo da će Talijani moći raditi šta god hoće i njihove ribarske flote. Pa nisu oni nas okupirali niti su nam dobili rat. Hrvatski narod je dobio rat gdje su nas branili. Ni u Drugom svjetskom ratu ni u prvom ni za vrijeme Turaka, ni u Domovinskom ratu kada smo svi jedinstveni bili i složno zaštitili Hrvatsku državu. Prema tome, naš je najveći problem zaštiti naše dobro zbog tih otočana. To je ono sve što se nalazi u moru podmorju i na moru i na otocima. I naše pomorsko dobro i naša ribarska, naše ribe, naš fond riblji, a ne mi smo dozvolili da rade šta god hoće, pa žalosno da su ti otoci prazni, žalosno je da te luke koje su na našem priobalju lokalne samouprave apsolutno nemaju ništa od plaža, apsolutno nemaju ništa. Političkim elitistima se ovdje dozvoljava da njihovi pulenovi dobivaju te plaže, ključ je priče Zlatni rat ili primjer Makarska gdje betoniziraju koliko god hoće. I šta god hoće. Bez granice pomorskog dobra, bez ičega, dođe lola, ode iz Zagreba, meti tamo one kašune, blažujke, i betonizira naše pomorsko dobro i to uništava naš okoliš, naše pomorje, naš riblji fond. Tko im je to dao za pravo? Mi ovdje pričamo maglu, mi pričamo maglu, ove papire možemo iskidati. Sad nam talijanske flote koje su ogromne, koje imaju takve mreže, takve sustav, da nam podmorje dolje oru, oru podmorje, naše. Oru, nekontrolirano. Ispiru svoje rezervoare nafte, mrlje se stvaraju na moru, uništava se riblji fond, a sve u korist stranaca, nema taj čovjek otoka, priobalja nikakvu korist. Možete otići kod tih ljudi, ali vrlo bitno je inspekcija za naše ljude, stanovnike, ne smiju uhvatiti dvije ribe, ne smiju jednu sportski ribolov, na tome će naše ljude kažnjavati, naravno i pokazivati se mišići ali kad treba braniti ljude, kad treba braniti naše prirodne resurse koje moramo čuvati za buduće generacije, jer to nije naša riba koju Talijani love, to je riba nas ali za buduće generacije. Mi smo im dozvolili da bi se dodvorili europskim činovnicima u Brisel da rade što god hoće od našega mora i našeg ribljeg fonda, e to je problem. Zbog toga moramo ovdje biti jedinstveni, zaštititi naš gospodarski isključivi pojas, isključivi gospodarski pojas u moru zaštititi, poglavito naše podmorje, pa znate li koliko se ne samo riblji fond, nego naše kulturno dobro izranja bez kontrole zato što nije zaštićeno dolje, raznorazne amfore i raznorazni ovaj, kulturna dobra koja se nalaze u podmorju, izranjavaju i prodaju se skupocjeno stranci tko zna gdje. Jer nismo zaštitili to, mi nismo zaštitili apsolutno ništa, ovdje pričamo o našem težaku, našem ribaru kojega ćemo kazniti ako ga uhvatimo da peca ribu jer nije kao vrijeme a tamo nam strani flote sada oru u naše podmorje i za njih ne ostaje pustoš, pustoš i ekološka i flora i fauna je uništena i ribu nam pokupili, zbog toga moramo inzistirati kod premijera iz Brisela gospodina Plenkovića, kako je moj kolega Brkić znao govoriti za gospodina Milanovića briselski Zoki, jel, Zoki, tako kod našeg briselskog premijera bi morali sad utjecati da se izdigne, da se proglasi isključivi gospodarski pojas i zaštititi tako našega čovjeka jer to je naše dobro i naše buduće generacije, inače će nam sve uzeti do kamena, do gologa kamena, ne plaža ne koncesija na Zlatnom ratu, ne koncesija u Splitu, ne koncesija u Zadru, na Viru, ne, nego će nam uzeti svaki kamen. A mi smo ono tijelo, mi smo ono tijelo koje o tome trebamo odlučivati, i nadam se da ćemo se izboriti da naše dobro bude korišteno budućim našim generacijama, a ne da nam Talijani kompletnu ribu ulove, unište fond i da to prodaju na našim ladicama u turizmu a da mi, hrvatski čovjek nema nikakvu dobit. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bulju na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika. Prvi za repliku se javio uvaženi kolega Marko Sladoljev. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine Bulj govorili ste o ulovu talijnskih kočarica u našem Jadranu, ovaj, ja sam pročitao negdje analizu da u Hrvatskoj trenutno oko 10000 ljudi radi u ribo-prerađivačkoj industriji, a da po kapacitetu u Jadranskom moru, da bi taj broj trebao biti oko 30000, pa to na kraju ispada da mi 20000 radnim mjesta poklanjamo talijanskoj državi, pa ako možete prokomentirati te brojke. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Sladoljevu na replici. Odgovor kolega Bulj.
Hvala lijepa predsjedavajući. Kolega Sladoljev, da činjenica je šta i rade znači, u ribo-prerađivačkoj industriji da je to vrlo mali broj, vrlo bitne tvrtke koje su bile na našim otocima i priobalju, koje su prerađivale ribu su ugašene i to je preuzeo uglavnom strani investitori koji su otvorili ili svoje pogone na našem priobalju, otocima ili negdje u zaleđu uz obalu gdje zapošljavaju naše žene za vrlo nisku cijenu, uglavnom žensku radnu snagu gdje rade u vrlo teškim uvjetima a to znam iz svog kraja, a one naše potencijale di su bili nekada vrlo dobri, vrlo dobro ljudi stručni, kompetentni, to je u biti ili privatizacijom uništeno ili opljačkano ciganu, naravno i pogodovalo se nekome drugome i na štetu opet naših žena jer u uvjetima u kojima rade te žene, u ribo-prerađivačkoj industriji su katastrofalne. A cijena njihove radne snage je još gora. Prema tome, naš potencijal je naše more, sve što u moru ima i šta ima u podzemlju i nadzemlju. To je naš i to mi moramo štititi, to je obaveza nas saborskih zastupnika, a ne da naša riba se hvata u našem moru, pakira se i strancima dobit prodaje se u lancima ovdje kao njihov proizvod. Naša riba, na štetu otočana, na štetu ljudi koji žive u priobalju, na štetu cijele RH jer to je resurs i potencijal na osnovu kojega u biti mi budućnost moramo graditi i očuvati naše ribarske kapacitete i svega što imamo na moru. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bulju na odgovoru. Slijedeći za repliku javio uvaženi kolega Mario Habek. Izvolite.
Poštovani kolega Bulj, pa evo govorili ste o mnogim problemima koje ima hrvatsko ribarstvo, govorili ste o gospodarskom pojasu. Moram priznati da se u većini vaše, u velikoj većini vaše rasprave ja slažem osobno. No, ja ću vam uputiti jedno pitanje. Imali ste dvije godine šanse, bili ste u Vladi, samo vas molim nemojte mi prebacivati lopticu natrag nego mi samo čisto odgovorite. Imali ste šanse u Vladi gospodina Oreškovića premijera, imali ste šanse sada kako ste vi rekli za vrijeme premijera iz Bruxellesa gospodina Plenkovića. Što ste vi kao zastupnik isto tako ste sad spomenuli moramo štititi naše more i ribarstvo, da je dužnost to nas zastupnika. Mene zanima što ste vi kao zastupnik u tih dvije godine, na koji način ste dali neki konkretan prijedlog kako zaštititi ribarstvo, koji su to bili vaši prijedlozi osim kritika. Sada kritike nakon što ste izašli iz Vlade izbacuju se iz vas, međutim mene osobno zanima da li ste vi kao zastupnik koji naravno se poziva … [[Govornik se ne razumije.]] naravno trebamo štititi i dati sve od sebe da i ribarstvo i sve ostale gospodarske grane, pa i sve ostalo se štiti. Ali mene zanima evo što ste vi kao zastupnik i vi kao član stranke MOST-a učinili u dvije godine vlasti koje ste obnašali da bi se ovo stanje koje ste naveli da je loše, a naravno ima problema i kako, na koji način bi se ti problemi razriješili. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Habeku na replici. Odgovor kolega Bulj.
Hvala lijepo. Kao prvo, godinu i pol dana dvije Vlade su trajale. Znači tri mjeseca, četiri je bila prva i bila je ona tehnička Vlada i od imenovanja bili su izborni ciklusi. Sad su tri mjeseca. Znači negdje ukupno oko pet mjeseci. I ovo što sam sad govorio, govorio sam kad sam bio i u vladajućoj većini. I brojne stvari nisam podržao, a ovo sam isto govorio što se tiče ribarske flote i EU. Vi morate znati da isključivi gospodarski pojas je bio jedan od uvjeta koji će se provesti u roku od dvije godine, isključivi gospodarski pojas i na tome podržao je i gospodin Stier kao što je rekao da taj dio, a gospodin Plenković ne može, jer njemu je puno bitnije da bude predsjednik Vijeća Europske unije. Osobno sam o ovome pričao i u prošlom sazivu koji je bio strašno kratak. Ne možete kazati dvije godine kad je realno godina i pol dana, sad je godina i pol dana jer je ona Vlada u prvom mjesecu imenovana ona prva Vlada prošle godine. Znači, vrlo kratak je to bio period par mjeseci. Bila je tehnička Vlada. Poslije toga su bili izbori i sad je opet dva, tri mjeseca vidite da je bio isto kao što je bilo kod Hrvatske narodne banke. U prvome su svi izmjene zakona u prvome čitanju, pa i vi, a u drugome čitanju nitko nije prihvatio 17 saborskih zastupnika. Prema tome, mi ovdje govorimo o problemu koji je donesen kod isključivog gospodarskog pojasa kad se ulazilo u EU. Tada se mijenja zakon zajedno, svi jednoglasno ovdje u Saboru, mijenja se zakon da bi se ušlo u EU, da bude 50% manje, izlazak od 50% dovoljno za referendum. To je bilo nezakonito, protu ustavno. Kužite? A ovo ljudi ništa nisu znali narod da će se događat ovo ribarima, težacima ili seljacima u Slavoniji. Pa vi znate za vrijeme evo vašeg ministra Jakovine što se dogodilo u Slavoniji oko OPG-ova? Mi smo vrlo kratak period bili, nemamo što opravdavat a iste sam stvari govorio pa čak zbog sličnih i ovih stvari nisam podržao proračun bez obzira što sam bio dio većine nisam glasao za državni proračun. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bulju na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Marko Vučetić, izvolite.
Kolega Bulj, iako je ovo vaše izlaganje više i povijesno-socijalna kontekstualizacija problema morskog ribarstva i rubno zalazi u područje koje bih nazvao manifestom upozorenja slažem se s tim da su ta upozorenja nužno, da ta upozorenja je nužno izreći i nužno uputiti zbog toga što se radi o ribarstvu i o ribljem fondu kao stvarnosti koja je ograničena. Ona nije neiscrpna i vrlo je bitno tko će time upravljati i u čiju svrhu i zbog kojeg cilja. Zbog toga kažem, iako se radi o povijesno-socijalnoj kontekstualizaciji mislim da je potrebno uzeti u obzir da sve što se odvija, odvija se zbog nekog cilja i svrhe i da je svrha uvijek bitnija od samog predmeta. Pa tako ukoliko se radi o tome da vodimo računa o demografiji, načinu života, o ljudima ili o hrvatskom gospodarstvu, da će nam onda i mehanizmi kojima ćemo upravljati dolaziti do tog cilja i do te svrhe biti ispravni.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Vučetiću na replici. Odgovor uvaženi kolega Bulj.
Kolega Vučetiću, cilj je ostanak ljudi na ovim područjima i da koriste ove resurse, ja mislim da ste to kazali, da ljudima budu na usluzi onima koji tu žive a nikako isključivo i samo za profit ali nekih drugih. Znači, ono što nam je Bog dao, dao nam je more a u moru nam je dao resurse, potencijale kroz riblji fond, kroz podmorje, kroz razno razne aspekte plaže, luke. To su potencijali, kapaciteti koje moraju koristiti tome stanovništvu da opstanu, a u nas je obrnuto. U nas gdje bi trebali ljudi, stanovnici imat korist od toga nemaju nikakvu korist i iseljavaju se iz tih područja. I apsolutno ni oni kao zajednica lokalna, ni kao pojedinci nemaju koristi osim određenih interesnih skupina koji koriste te potencijale i resurse koje imamo u moru ili u priobalju ono sve što imaju bogom dato iz tih krajeva dolazite apsolutno ti stanovnici nemaju koristi. I najgore je šta ljudi moraju iseljavati i cijele obitelji iz tih krajeva, a to su najpotentniji krajevi i najveće resurse prirodne potencijale imaju za razvoj more, plaže, veže turizam, riblji fond. Znači, brojni potencijali ali apsolutno vidimo da je obrnuto. Zbog čega je obrnuto? Kriva je politika, sluganska politika, dodvoravanje. Nije suverena politika gdje moramo štititi našega čovjeka bez obzira na Bruxelles. Bruxelles gleda svoj interes, lobiji ribarski, ovi, naftni i ovi gledaju svoje interese. Šta koga zanima plaža Rat i ulaganje nego da metne ležaljku i da naplaćuje, a da čovjek taj koji živi ne može se okupat, nema pravo doći na plažu. Znači taj potencijal i resurs mora biti u službi čovjeka na tom području da opstane, to je prvo. A dobit cijele zajednice Republike Hrvatske je bitna ali isključivo je prvo, znači do opstanak to čovjeka na tom području. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bulju na odgovoru. I još jedna replika, uvaženi kolega Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bulj, spomenuli ste Vladu Zorana Milanovića, spomenuli ste ministra poljoprivrede Tihomira Jakovinu. Ja vam želim samo nekoliko činjenica reći. Dakle, vijest koja je obavljena 26.3.2014. kaže i citiram: „U okviru operativnog programa za ribarstvo prihvaćenog na prošlotjednoj sjednici Vlade, tvrtkama koje se bave razvojem morske ili slatkovodne akvakulture, pruža se mogućnost u ostvarivanju potpora u visini od 60% troškova za ulaganja u proširenju proizvodnje. Operativni program vrijedan je 66 milijuna kuna, a usklađen je sa Europskom komisijom, istaknuo je ministar poljoprivrede Jakovina.“ Preskočit ću jedan dio i reći ću vam dalje. Ribarstvo zajedno sa pripadajućom prerađivačkom industrijom značajno sudjeluju i izvozu prehrambenih proizvoda, ukupan iznos 2011. godine iznosio je, pazite 2011. godine, kada govorimo o godini kada je bila kriza, vrijedio je 178,5 milijuna dolara. U konačnici od 38 tisuća 493 tone ribe. 15 značajnih izvoznih proizvoda su plavo paranja tuna, soljeni inčun, konzerve srdele, svježi lubin i svježi inčun. Dakle ako govorimo o ovim brojkama iz 2011. godine, ja se, ja iskreno vjerujem, da brojke 2017. godine mogu biti samo bolje i tu ne možemo govoriti o nekom maćehinskom odnosu bilo koje, prošle Vlade prema ribarstvu. Tu se zaista pokušavalo. Što se tiče komunikacije s Europskim parlamentom, EU i tu se slažem, govorio sam i ponovit ću. Naši europski zastupnici sjede u odborima, recimo, Odboru za okoliš i javno zdravstvo i socijalnu sigurnost, kolegica Borzan, Škrlec i Tolić, Odbor za regionalni razvoj Jakovčić, Tomašić, Tolić. Poljoprivredu i ruralni razvoj Jakovčić i Petir, Odbor za gospodarstvo i monetarnu politiku Maletić, Odbor za ženska prava i ravnopravnost spolova Petir, Odbor za međunarodne poslove Picula, Radoš i Šuica, itd., itd. Ti ljudi su tamo iskoristimo ih i mi kao Parlament a i naša Vlada. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Hajdukoviću. Odgovor uvaženi kolega Bulj. Izvolite.
Vjerujte mi kolega, prema svima informacijama naših ribara, a nema razloga da im ne vjerujem, jer većina govori da ne kontrolirano izlog naše ribe od strane talijanske ribarske flote. Al to je velika opasnost za uništenje onoga što imamo u Jadranu. Ovdje nije čak više problem onoga nekontroliranog ili izvoza, uvoza, nebitno. Ovdje je problem što nećemo imat više ribljeg fonda, mi ćemo ostati ovakvo bogato more imati, toplo more, Mediteran, ostat ćemo bez ribljega fonda, jer oni rade šta god hoće. Talijani nas ne šljive za dva boba. Apsolutno rade šta god hoće. Mi nismo država, ako to njima dozvolimo, a Europski parlament i naši zastupnici, nek se bore, pa neka čuju evo glas, mogu i oni doć do ovih informacija. Oni moraju biti najgrlatiji, oni su predstavnici hrvatskog naroda u tom parlamentu, doduše vrlo malome su oni u mogućnosti da mogu nadvladati te sile, Italiju koja je u dogovoru sa Francuskom, sa velikim zemljama, jer naravno, do nas mali apsolutno ne drže. Mi smo njima eksploatacijsko polje, to je dogovorno, to su lobisti toliki što se tiče samo ribolova, pa mi smo tu nemoćni. Naše ove koče stare, protiv ribarskih flota, talijanskih, mi moramo pod hitno, pod hitno isključivi gospodarski pojas donijeti i zaštiti naše podmorje, jer one doslovno branaju, oru podmorje, uništavaju ono šta se više neće obnoviti za 1000 godina, to je naše prirodno bogatstvo, nije im to ćaća ni materino talijansko. To je naše, al mi smo im dozvolili, nisu oni krivi, oni samo koriste našu snagu, našu podijeljenost, kod zaštite nacionalnih interesa i našu nemoć u dodvoravanju Briselaca, poći od zadnjih 15 godina od uhićivanja, lociranja, pa nadalje i nastavak i slijed te politike. Da bit u EU, ali nikako sluga, nego ravnopravni jer inače nećemo imat više ljudi ni na otocima, ni u priobalju. Hvala lipa na dozvoljenom vremenu.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bulju. I drago mi je da ste primijetili vrijeme. Hvala lijepo. Imamo sljedeću pojedinačnu raspravu, uvaženi kolega Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo da ja nešto kažem o Zakonu o morskom ribarstvu, ribarstvo je uvijek dobra tema, međutim ja neću procjenjivati utjecaje ležaljke ili ručnika na plaži u Bolu, na očuvanje ribljeg fonda u Jabučkoj kotlini, jer to je praktički nemoguće tvrditi, mislim da ove populističke rasprave u smislu zaštite ovoga ili onoga u stvari ne doprinose raspravi o ovom zakonu, Zakonu o morskom ribarstvu je za ribare jednako kao Zakon o poljoprivrednom zemljištu za seljake, poljoprivrednike i nije nimalo … [[Govornik se ne razumije.]] tema o kojoj se raspravlja na ovakav način. Znači imamo jedan vrlo jasno strukturiran zakon, vrlo jasan, zaista u svim područjima, koji primjenjuje određene direktive, koje primjenjivati moramo, jer činjenica jest da je politika ribarstva zajednička politika EU i moramo se ponašati onako kako se u skupini u kojoj smo ušli moramo ponašati. Zbog toga i imamo i kvote i sve ostalo što moramo ispuniti da bi dokazali da razumijemo da smo u zajednici obitelji drugih zemalja, da i oni imaju svoje ribare, da i oni imaju svoja mora i da i oni rade svoje politike prema ribaru. Tako je i ovaj zakon pokušava riješiti ono što su stalni prijepori među onima kojih se to tiče, tj. među ribarima, a ribara u Hrvatskoj ima puno. Svatko tko izađe na more, ima brod, je ribar, ako ima i udicu ili ne znam panulu, ili nešto drugu, vršu ili mrežu ili parangal, postaje ribar u tom trenutku. Svi tvrde da znaju loviti, u trenutku čim su se našli na moru, na brodu uz obalu i nešto pokušali uhvatiti. Međutim nije to tako, jednostavno je ovaj zakon jasno razgraničava, što je to ono čime posebno bavimo ribarstvom kao profesionalci, što je to ono što koristimo kao stanovnici priobalnog područja ili otoka pa možemo ribariti, što je to ono kada dođemo kao turist, gost ili dobronamjernik na neki dio obale mora pa želimo nešto sebi o svom guštu napraviti ili uhvatiti. Tu su jasno podijeljene zakonske odredbe gdje jasno pokazuju što smiješ, što ne smiješ i što kada napraviš što ti dolazi kao kazna. Što je ono na što ribari stalno upozoravaju, a što je stalni prijepor hrvatskih politika, a ne samo sada nego i proteklih 27 godina i u onom vremenu prije kada se s tim područjem baš i nije upravljalo na način na koji je bilo poželjno? To je svakako priča o nelojalnoj konkurenciji onih koji su ribari sa gospodarskom povlasticom ili oni koji su ribari sa povlasticom za mali ribolov. To je vječita priča i na otocima, zašto bi ja plaćao ne znam sva svoja davanja, imao svoj obrt, koristio ono što mi zakon daje, a to su alati koji su mnog opširniji od drugih alata koje ima povlastica za mali ribolov i zbog čega bih ja morao trpiti nelojalnu konkurenciju kada ja od toga živim i to je politika i u pregovorima pokušala riješiti. Da li smo to riješili na najbolji način? Za sada imamo neki određeni mir jer činjenica jest da Hrvatska ima u smislu profesionalnih ribara podosta tih povlastica i mislim da je 3,5 tisuće za mali obalni ribolov koje su dobivene na natječaju tj. kada su se zadovoljili uvjeti da jedan određeni broj ljudi s obzirom na svoj imovinski cenzus i s obzirom na to da imaju prebivalište na otoku ili uz obalu imaju pravo dobiti takvu povlasticu. Mislim da je interesa bilo puno više od 3,5 tisuće, da li ih je bilo 7 ili 8 tisuća, to je nešto ono što bi možda zadovoljilo naše zahtjeve, prohtjeve ili potrebe. I naravno da onda nastane mali problem. Tu je bilo pitanje statusa i branitelja i ovoga i onoga i naravno da država sve to treba objediniti i stvoriti nekakav pravedan okvir koji može zadovoljiti svih. Što je problem u nelojalnoj konkurenciji? Problem je prvo alati koji se koriste. Znači imati mrežu stajačicu jednostruku ili dvostruku nije jednako, imati više vrša ili manje ili imati mogućnosti da koristimo više alata u odnosu na manje nije jednako. I tu profesionalni ribari zaista stalno postavljaju pitanje zašto se njima dozvoljava nešto što ne bi trebali imati s obzirom da su nelojalna konkurencija, a zakon nalaže da dnevno možemo uhvatiti do pet kilograma ribe u malom obalnom ribolovu. Kako izmjeriti pet kilograma ribe? Jasno zakon kaže koliko smijemo staviti na tržište. To je tih pet kilograma dnevno, međutim činjenica je da toga ima nekada i puno više, a nekada ribar prođe i sa puno manje. E sada, stvoriti tu najbolji okvir, mislim da ovaj zakon jasno propisuje što su obveza svih, koliko će se sada kažnjavati nekoga i s bodovima i sa novčanim kaznama, a koliko će tu imati kazne oni koji se s time bave profesionalno. Što je problem kod malih koji imaju tu dozvolu za mali obalni ribolov? Administriranje. To su uglavnom ljudi koji žive na otocima ili u priobalju starije dobi, umirovljenici jer njihov imovinski cenzus je mali i on kada uzme onu knjigu koju treba ispuniti prilikom svakog izlaska na more on jednostavno najrađe ne bi izašao. Zašto? Zato jer je morao pisati vrijeme odlaska, vrijeme dolaska, upisati alate koje je koristio, pa drugo jutro kada ode dignuti mrežu opet mora upisati vrijeme odlaska, dolaska, koliko je uhvatio i naravno onda u toj knjizi ima i latinskih naziva i svega ostaloga i to jednostavno oni ne razumiju. Sada im kažemo u članku 24. stavku 4. „ukoliko ovlaštenik povlastice za mali obalni izlov ne dostavlja izvješće o ulovu dulje od šest mjeseci izgubit će povlastice“. E sada kako natjerati jednog umirovljenika koji jedva da možda i zna pisati da ispuni nešto tako? To je administriranje. I mi tu moramo naći jednu dobru mjeru. Najprije ta knjiga mora biti puno jednostavnija, da ima ime i prezime, vlasnika brodice, broj povlastice, odlazak, izlazak, prvi, drugi dan i broj kilograma ribe jer on upisati one latinske nazive on ne zna. Ja ne znam što ste vi kroz vaše uprave dislocirane u središtima dobili kao povrat, ali to sigurno ne izgleda onako kako bi to birokracija možda htjela da to liči. Znači jedan jednostavni pregled za ove koji imaju mali obalni ribolov jer mi kažu profesionalci da njihov puno jednostavniji od ovih drugih. Znači kroz pravilnik neka ministar zaista to propiše vrlo jednostavno, to je stvarno velika primjedba ljudi koji imaju te male dozvole tj. mali obalni ribolov da jednostavno to ne mogu ispuniti. Kada mu dođe kontrola, to je inspektor, policija ili kapetanija oni imaju problem, zaista imaju problem. To govorim iz iskustva i prenosim vama kao ljudima koji o tome trebate razmišljati dalje. Što se tiče alata problem je im je naravno sezone, žele i oni imati dvostruku mrežu stajačicu ili tzv. poponu jer mnogi nikada sipu nismo pojeli već dugo, dugo godina jer ne možemo uloviti u ovu jednostruku, znači moramo se snalaziti, a onda to odlazi u prostor koji nije zakonit. I treće je nadzor. Nad njima imaju nadzor i policija i ribarski inspektor i lučka kapetanija i kada svi dođu u datom trenutku ti ribari više ne odgovaraju svrsi i on više nije ribar i on se stalno žali da ne može živjeti na svome otoku ili u svojem mjestu jer čim izađe 200m dalje od obale on ulazi u određenu opasnost. A tada se pribjegava onome što je protivno zakonu. Vi danas imate mnogo mreža koje nisu označene u moru, imat mnogo situacija kojima se uništavaju alati i dolazimo u situaciju da ribarstvo samo sebe na neki način guši. Tako da evo uz tu nelojalnu konkurenciju znači administriranje, alati i nadzor mislim da je ovaj zakon zaista kvalitetan i on omogućava selekciju jasnu, omogućava kontrolu, omogućava jasno i prekršajni dio je dosta opširan, on je vidljivo opširan i mislim da je veliki napredak uz ono što smo do sada imali. Ali trebat će puno opet komunikacije sa tim ljudima, do njih se teško dolazi, oni ipak teško dolaze do određenih informacija. Recimo, priča slati svako nekoliko dana izvješća prema Rijeci, ne znam sa mog Raba je priča koja košta ili putovanje ili pošta. Povratne informacije se ne dobivaju. Vi ne znate da li ste vi nešto prekršili ili niste. Ispunjavajući jednu takvu knjigu imam osjećaj da je napravljena samo zato da bi netko u administraciji imao neki određeni posao i da bi učili nekoga da to treba napraviti. Međutim, hajmo onda to napraviti jednostavno i da svatko zna što je činio, jer ljudi zaista to ne znaju ispuniti i to im je najveći prijepor. I na neki način kažu više nam se ni ne ide na more zato što moram biti tajnica, računovođa i sve ostalo, a najmanje sami ribar. Tako da i pravnik, a to mislim da ne bi trebalo biti smisao zakona. On mora jasno reći što smiješ, što ne smiješ. Ali kad ti već dajemo s obzirom na tvoju dob i sve ono što si prošao da bi dobio tu povlasticu onda ti barem hajde jednostavno posložim da mogu, da te možemo iskontrolirati, a da ti to znaš ispuniti kao jedan normalni formalni akt. Evo toliko o ovom pitanju.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Boriću na ovoj raspravi. Imamo dvije replike. Prva se za repliku javila uvažena kolegica Ines Strenja-Linić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Kolega Borić, čestitam vam na osvojenom mjestu načelnika općine Lopar i htjela bih vas zapravo pitati da li ste i vi dobili upite ribara sjevernog Jadrana u vezi problema zabrane ribolova u cijelom području. Ja ću samo pročitati jedan od masu mailova koje sam dobila. Zabranjen akvatorij za ulov sitne plave ribe i dalje se povećava na prostoru sjevernog Jadrana, Kvarnera, Istre i sjeverno jadranskih otoka. Sada je zatvoren i Riječki zaljev do Rapca. Komentara nema. Akvatorij srednjeg Jarana je i dalje zatvoren samo u simboličkim dijelovima što nikoga iz našeg dijela Hrvatske očito nije briga čak ni u ovo izborno vrijeme. Dakle, gospodo ipak je to jeftina hrana za široke mase i srdela je u povijesti bila hraniteljica u priobalju. Nije potreban nikakav komentar osim noću kad vidimo plivarice koje svijetle na pučini ne dovode ribu u riječke ribarnice i u rapske ribarnice, nego ih odvode negdje drugdje. Dakle i dalje mi imamo veliki problem ribara na sjevernom Jadranu. Mene zanima da li ste i vi s tim upoznati, a hoću reći i očekujem od ministarstva i aktivnije da se postavite u vezi ovih kvota jer 40 tona predviđenih, znači za nas je premalo ako sad 60 000 tona lovimo sa našim ribarima. Nije to samo riba koja će biti jedan dio ide i za uzgajalište tuna. To su ribe koje idu i u riboprerađivačke tvrtke koje zbog toga će se morati i zatvarati. I mislim da tu trebamo jedan aktivan pristup. Znači ovo je sad jedno vrijeme kada imate jednostavno period moratorija na neki način za vas pauze da pripremite naše ribare i građane. Ne zaboravite 200 brodova koji trenutno love plavu ribu, to je 4000 otprilike ribara koji potencijalno većina od njih mogu ostati bez posla. Hvala.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Ines Strenja-Linić na replici. Odgovor uvaženi kolega Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Strenja, nisam dobio taj dopis ali to je priča kažem koja se vuče iz godine u godinu i naravno da ribari nikad nisu zadovoljni. Nisu zadovoljni ako smanjimo ribolovne zone, a nisu zadovoljni ako ih i povećamo. Znači nekakvu normu pogoditi da oni svi budu zadovoljni e to politika sigurno neće učiniti. Međutim naravno, puno komunikacije, dobri akti, dobro tumačenje znači puno pomaže da se i oni snalaze u svemu tome. Jer podosta znam o njima. Često se ne snalaze u dobrim aktima, u dobrim pravilnicima jer nisu educirani. Mi nemamo puno komunikacije sa ribarima, uglavnom su svi samouki, uglavnom se sami snalaze na tržištu pogotovo ovi mali profesionalni. Pokušavaju preživjeti od toga, imati normalne ekonomske mogućnosti za svoje obitelji s obzirom da se bave s time. Jednostavno uopće nisu svjesni što im je sve dostupno kroz zajedničku politiku u ribarstvu koje nudi EU kroz natječaje za fondove EU. Oni zaista sve sami ulažu, sami se trude i vrlo rijetko nailaze na razumijevanje i banaka i države u smislu da su im dostupna sredstva europskih fondova i onda se svedemo na ovu priču ti si mali ribar, ja sam profesionalac, mi smo veliki ribari, zone su nam ili male ili su premale ili su prevelike. Znači i dolazi do, između njih do jednog odnosa koji nije dobar. I onda imamo priču što nam je dozvoljeno i koliko mi nečega smijemo. Kvote jasno znamo tko određuje i kad se ispune znamo kako to izgleda. Svi smo bili sretni na prošli Badnjak da se otvorilo dva, tri dana evo mogućnost sad lovite srdelu da bi je imali ne znam za Božić. Svi su bili zadovoljni jer smo imali svježu. Mislim a pomorska smo zemlja i ribarska smo zemlja. Znači postoji ministarstvo i mislim da dobro rade, ali naravno da će nam trebati puno edukacije upravo onih koji su možda najslabiji u ovome, to su mali ribari profesionalci. Ovi veći se već pomalo i snalaze jer su puno dugo u tome. Kažem puno, puno novih informacija za njih i mogućnosti koje na žalost oni ne koriste.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Boriću na odgovoru. Još jedna replika uvaženi kolega Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Borić u svom izlaganju više put ste rekli da je trebala bit veća i bolja komunikacija između donositelja zakona, samih ribara i njihovih udruženja i da sigurno ne bi bilo novih rasprava ni puno pitanja oko toga gdje se može lovit, kad se može lovit, sa kojim alatima, koje količine. I naravno da su uvijek ribari oni koji su nezadovoljni, oni koji žele da se ovdje čuje njihov glas i da se zauzmemo za njih da se donesu kvalitetniji zakoni od kojih će oni moći živjeti. I meni je isto tako došla informacija da je ovi ribolovni alati koji se koriste nisu dovoljno dobro iskomunicirani sa njima i da i sama količina od 5 kg nije dostatna, da nisu sve obitelji jednako velike i da je administriranje preveliko. Sličan problem se dogodio i kod usvajanja europskih pravila oko alkoholnih pića i gdje smo evo za šljivovicu odredili 50 litara po domaćinstvu što svako jednom domaćinstvu u Slavoniji nije dostatno, a isto tako su i trošarine velike. I to samo ide u prilog onome da nije dobro iskomunicirano i da nismo dovoljno dobro ispregovarali sa EU, a spomenuli ste i kvalitetu života na otocima. Treba reći da se povećala kvaliteta života na otocima kroz Zakon o otocima, kroz sufinanciranje prijevoza. Rezultat toga je i povećanje broja stanovnika za 7% na otocima, dok s druge strane u Slavoniji i Baranji, Podravini imamo odlazak mladih, smanjenje stanovništva. Spomenuli ste Zakon o poljoprivrednom zemljištu kojeg željno iščekujem. Još ga niste dali u proceduru i da se ovdje donese, a evo dolazi nam i žetva pšenice i ječma. Ne znaju naši proizvođači kome će predati zbog krize u Agrokoru niti se znaju otkupne cijene. I mislim da moramo svi zajedno ići k tome da pomognemo i ribarima i poljoprivrednim proizvođačima.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Vlaoviću. Odgovor uvaženi kolega Borić.
Hvala lijepo. Kolega Vlaović, ne znam vaše mišljenje je takvo. Ja mislim da naš ministar poljoprivrede gospodin Tolušić jako dobro radi svoj posao, vidim koliko se trudi. Znači najprije oko hrvatskih proizvoda, oko hrvatske prehrambene industrije. Sada vidim i oko drvne industrije, vidim sada i u ribarstvu da imaju svoju liniju jasnu strategiju, cilj i da će to u mandatnom razdoblju nadam se da će biti četiri godine jasno pokazati da smo ostvarili određene ciljeve. Imamo i projekt Dalmacija i projekt Slavonija kao dva važna projekta ove Vlade. I ovo su dijelovi tih projekata. I ne mislim baš da ćemo sve moći gledati kroz to koliko je ljudi otišlo ili nije otišlo sa određenog područja jer postoje razne zakonske forme zašto negdje nečega ima više ili manje. Naravno da Slavonija zaista iseljava i tamo se pokušava učiniti sve što mislim da treba Vlada ili može učiniti uz pomoć lokalnih samouprava da se ljudi zaustave i da ostanu ovdje. Mi sada u sezoni imamo silan problem radne snage u sezoni ne samo u ugostiteljstvu. Imat ćemo valjda i u ribarstvu, jer nije lako danas biti više ni ribar niti imat flotu niti imat pune posade, tj. ispunjene posade i to će se pojavljivat. To je ono što je ispred nas. Međutim, ono što ja samo inzistiram ovaj zakon je o.k. dobar. Hajmo sada samo pomoći tim malim ribarima da oni saznaju prave, dobre informacije jer su zaista neinformirani. Oni zaista nekad ništa ne znaju u smislu što mogu dobiti, što im država sve nudi kroz fondove EU, a nisu svjesni, ne znaju, nema dovoljno radionica. Oni su možda okupljeni unutar Hrvatske gospodarske komore ili nekih svojih udruženja, ali njihovi sastanci su vam vrlo živi kad dođete na njihove skupove. Oni jako dobro znaju što njih muči, što žele, a ne znaju kako do toga doći jer jednostavno iako je zakon dobar, i ako imamo mogućnosti iz fondova ne znaju kako do toga doći. To je njihov problem. A njihova volja da ribare i ribaju jednostavno je velika. I naravno nadam se da ćemo, kažem svi zajedno kroz i ovaj zakon, ali i kroz druge aktivnosti tome pridonijeti.
Zahvaljujem gospodine Boriću na odgovoru na repliku. Završna riječ uvažena državna tajnica Ministarstva poljoprivrede gospođa Marija Vučković, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. U ime predlagatelja zahvalila bih svim zastupnicama i zastupnicima na raspravi. Pokušat ću se kratko osvrnuti na konkretna pitanja koji su izlagali pojedini zastupnici u ime klubova ili u svoje osobno ime. Na početku što se tiče termina povlastice on se upotrebljava od '94. godine i nismo razmišljali o njegovoj promjeni u ovom zakonu. Međutim, ako se mogu malo našaliti s obzirom da je Ministarstvo poljoprivrede nedavno ukinulo sve svoje posebne tarife pa tako i za izdavanje povlastica možda je ovog trenutka opravdano ostaviti ovakav termin. Što se tiče isto tako primjedbe za sportske i rekreacijske dozvole i za termin prodaja doista se radi i o izdavanju i o kupnji, odnosno prodaji. To košta. Netko kupuje i netko to prodaje i naplaćuje isto to. Što se tiče informacije o zatvorenim i otvorenim kanalima nije točna, nisu zatvoreni samo sjeverni kanali, zatvoreni su i oni srednje jadranski i južni jadranski kanali. Svugdje vrijedi isti pristup, a Ministarstvu poljoprivrede je u interesu, a ja mislim i RH da se u kanalima ne lovi, da se što manje lovi. Tamo se zadržava mala i mlada riba već da se lovi na otvorenom moru. To je veća riba. Prodajom i kupnjom takve ribe se osigurava i bolja cijena i pozitivnije utječe na održanje … [[Govornica se ne razumije.]] Što se tiče kvote, informacije koje je izdala jedna organizacija koju jedna organizacija u vezi s kvotom za RH i malom plavom ribom je netočna. Kvotu za sada imamo samo za tunu. U pripremi je kvota za iglu, a doista nas čeka u narednim godinama puno ako se može tako nazvati borbe da zadržimo sadašnji način upravljanja malom plavom ribom kroz ograničavanje ribolovnih napora i prostorna vremenska ograničenja. Ali kvote koje ste spominjali nisu mjerodavne. Što se tiče upotrebe tradicionalnih alata, na žalost za dvostruke mreže stajačice ne možemo ništa učiniti. Dio je to uredbe koja je postojala prije nego što je Hrvatska pristupila EU. Ne primjenjuje se samo za Hrvatsku i ja sad ne vidim, a što mi je žao načina, ne mogu reći da to možemo primijeniti za dvostruke mreže. Što se tiče pitanja u vezi s vrstama osposobljenosti i kvalifikacijama spominjali su se određeni stupnji u izlaganju saborskog zastupnika gospodina Ante Sanadera. Riječ je o školama, srednjoj, višom odnosno prvostupničkom i visokom koje zamjenjuju potrebna osposobljavanja i kao takva je dobro da postoje, jer ljudi koji su završili ta usmjerenja onda ne trebaju se osposobljavati dodatno. Što se tiče VMS-ova bilo je pitanje vezano za trošak VMS-ova. Sve VMS-ove, znači uvođenje sustava nadzora nad plovidbom plaća Ministarstvo poljoprivrede ribarima i oni nemaju nikakav trošak u pogledu toga. Izvještavanje ćemo naravno nastojat pojednostaviti. To je dobar prijedlog. I za usvajanje ovog zakona očekuje nas promjena dvadesetak pravilnika pa tako i tog. Radimo i na uvođenju nekih mobilnih aplikacija, tako da vjerujem da ćemo uspjeti pojednostaviti način izvještavanja za male ribare, a oni mislim da ne trebaju upotrebljavati latinske termine. Zatim što se tiče otočnih zajednica one su to je netko i spomenuo priznate tamo gdje su mogle biti priznate na najbolji mogući način u dijelu koji se odnosi na kriterije za dobivanje dozvole za mali obalni ribolov, otoci prve i druge skupine, indeks razvijenosti, socijalni status, odnosno dohodak po članu kućanstva i braniteljski status. Riječ je o dobrim i pravednim kriterijima i mi ih namjeravamo u novom pravilniku takvim i održati. Tri i pol tisuće je dozvola, odnosno povlastica za mali obalni ribolov. To je ispregovarano, a radi se o vrsti ribolova koja gotovo da i ne postoji u EU. Mi smatramo dobrim što je, što smo dobili 3 i pol tisuće, a tražili smo 5 i pol tisuća, a što se tiče količine od 5 kilograma, ona je prenesena, dakle u pregovorima se prenijela količina koja je vrijedila kao ograničenje i u prethodnim vremenima, prije ove kategorizacije. ZERP, isključivi gospodarski pojas, što se tiče ribolova, mogućnosti ribarenja, ona će biti ista, proglasila Hrvatska isključivi gospodarski pojas ili ZERP. Tu nema razlike, to bih evo naglasila zastupnicima koji su to postavljali kao razliku, da tu što se tiče ribolova razlike nema. Što se tiče suradnje sa sektorom, ona je doista na dnevnoj bazi, sa plivaračima, dakle sa onima koji se bave malom plavom ribom, a to je ulov 85 do 90% čini hrvatskog ulova, imamo sastanak svaki mjesec, takav smo sastanak imali i danas. Redovno ih izvješćujemo o svemu onom što je bitno a što se događa u Briselu, o svemu što mi pripremamo kroz pravilnike, zakone, procedure, kroz predlaganja derogacija i oni sudjeluju u tome, mislim da su zadovoljni, a uvijek može biti bolje i više. Na kraju bih sve koje žele sudjelovati u narednim izradama pravilnika, a tako je bilo moguće što se tiče zakona, jer bilo je primjedbi, da je riječ o prijenosu samo naredbi iz EU, s kojima se ne slažem, nije, uređuju se i druga pitanja, a ne prenose se samo direktne uredbe i direktive EU, koje smo sada obvezni prenijeti. Dakle, elektronski rasprava, svi oni koji misle da mogu doprinijeti boljoj izradi zakona i pravilnika su dobrodošli i ministarstvo će pažljivo pročitati, promotriti, razmotriti zajedno sa svim sektorima u ribarstvu takve primjedbe. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem se uvaženoj državnoj tajnici Ministarstva poljoprivrede gospođi Mariji Vučković na ovoj završnoj riječi, obrazloženjima, pitanja saborskih zastupnica i zastupnika. S ovime smo zaključili raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo o ovoj točki kad se steknu za to uvjeti. Zahvaljujem se kolegici i kolegama iz Ministarstva poljoprivrede, načelnicima sektora, gospodinu Mariu Rogošić i Josipu Marković i državnoj tajnici Mariji Vučković na obrazloženjima. S ovime smo danas, za danas iscrpili sve točke dnevnog reda. Nastavljamo rad plenarne sjednice sutra ujutro u 9,30 sati, sa točkom dnevnog reda Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Želim vam ugodan ostatak dana. SJEDNICA JE PREKINUTA U 16,50 SATI
Konačni prijedlog zakona o morskom ribarstvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 142. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmane Odbora, time oni postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o morskom ribarstvu. Molim glasujte. Utvrđujem da je sa 116 glasova za i 3 suzdržana glasa donesen zakon o morskom ribarstvu zajedno sa prihvaćenim amandmanom. Gospođe i gospodo zastupnici, sve vas srdačno pozdravljam. Imate repliku? Digli ste palicu sa znakom replike.