Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, otvaram 42. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na današnju sjednicu, osim zastupnika, pozvani su naši redoviti gosti: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici OHR-a, OSCE-a i drugih međunarodnih organizacija u BiH koji redovito prate rad našeg doma, predstavnici određenih nevladinih organizacija. Na sjednicu su posebice pozvana uvažena gospoda Haris Silajdžić, sada član Predsjedništva BiH, i Igor Radojčić, predsjednik Narodne skupštine RS-a, zbog točaka dnevnog reda koje su uvrštene u dnevni red na inicijative zastupnika Branka Dokića i Remzije Kadrića. U svezi s pozivom za sjednicu, gospodin Igor Radojčić je izvijestio da nema namjeru da dođe na sjednicu budući da je Klub Bošnjaka u Vijeću naroda RS-a osporio Rezoluciju, da ona nije još ni objavljena, pa prema tome nije stupila na snagu. Vama je dostavljeno pismo gospodina Radojčića. Pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste, također pozdravljam predstavnike sredstava javnog informiranja. Prema informaciji službe, konstatiram da je sjednici nazočno 37 zastupnika. Opravdano su odsutni uvaženi zastupnici Jovan Todorović i Selim Bešlagić. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Dame i gospodo zastupnici, u okviru prethodnih pitanja, želim vas izvijestiti o nekoliko stvari. Prvo, u svezi s ponovnim dostavljanjem u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o zaštiti domaće proizvodnje, predlagatelja zastupnika Jerke Ivankovića Lijanovića. Najnoviji Prijedlog zakona o zaštiti domaće proizvodnje uvaženi zastupnik Jerko Ivanković Lijanović dostavio je Domu 4.12.2008. godine, sa Zahtjevom da se razmatra po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika. 2 Podsjećam vas da je Kolegij Doma, na jednoj od prethodnih sjednica, u istom povodu, prezentirao tumačenje odredbe članka 101. Poslovnika, s obzirom da je imao u proceduri više prijedloga zakona sa istim sadržajem i od istog predlagatelja. Suština je da do završetka postupka pred Domom o prvom zakonu miruje postupak o ostalim prijedlozima zakonima. Na 32. sjednici Doma, 14. 7., odgođeno je izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o zaštiti domaće proizvodnje unutar Sporazuma CEFTA do kraja ove godine, sa zaključkom koji je Dom usvojio na prijedlog Kluba zastupnika SDA. Želim vas ovom prigodom informirati da smo od Vijeća ministara BiH dobili Izvješće o realizaciji Akcijskog plana za provedbu programa mjera u okviru Sporazuma CEFTA koji će biti razmatran na jednoj od narednih sjednica Doma. Ovaj materijal je vama upućen prošlog tjedna. Drugo pitanje, vezano za prijedlog uvaženog zastupnika Denisa Bećirovića: da se u dnevni red ove sjednice uvrsti točka pod nazivom 'Razmatranje posljedica Nacrta zakona o teritorijalnoj organizaciji RS-a kojim se u preostale dvije općine, Bosanska Kostajnica i Bosanski Brod navedenog entiteta, ukida prefiks bosanski. Kolegij je ovaj prijedlog razmatrao na 78. sjednici 11. prosinca tekuće godine i zauzeo stajalište da ovo pitanje zastupnik Bećirović može delegirati na ovoj sjednici Doma, tijekom rasprave o prijedlogu dnevnog reda. Radi jasnoće, citirat ću stavak (1) članka 65. Poslovnika koji glasi: 'Na početku svake sjednice, zastupnik kao i svaki ovlašteni predlagatelj ima pravo tražiti izostavljanje neobvezne točke i predlaganje nove točke, s odgovarajućim materijalom u pisanoj formi. Izostavljanje obvezne točke nije dozvoljeno'. Dakle, naglašavam, po Poslovniku nije moguće, u okviru rasprave o prijedlogu dnevnog reda ove sjednice, predlagati točke za narednu ili naredne sjednice Doma. I treće pitanje, vezano za status zastupnika u ovom domu, uvaženog gospodina Milenka Grabovca. Naime, nakon što je uvažena zastupnica Snježana Rajilić, 7.11.2008. godine, prihvatila mandat načelnice općine Bosanski Novi – Novi Grad, ja sam, u ime Kolegija Doma, odmah uputio zahtjev Središnjem izbornom povjerenstvu da od naredne sjednice, koja je održana 19.11.2008. godine, dodijeli mandat sljedećem kvalificiranom kandidatu sa liste Saveza nezavisnih socijaldemokrata - Milorad Dodik. Mi smo 14.11.2008. godine dobili Odluku Središnjeg izbornog povjerenstva o prestanku mandata Snježane Rajilić i dodjelu mandata gospodinu Milenku Grabovcu, kao sljedećem kvalificiranom kandidatu sa liste kompenzacijskih mandata SNSD-a - Milorad Dodik. Na nastavku 39. sjednice, 19.11.2008. godine, uvaženi gospodin Milenko Grabovac je dao svečanu izjavu i time preuzeo dužnost zastupnika u ovom visokom domu. Međutim, 10.12.2008. godine Središnje izborno povjerenstvo Domu dostavlja zaključak o obnovi upravnog postupka koji odlaže izvršenje dijela Odluke o dodjeli mandata Milenku Grabovcu. U povodu ovog zaključka, Kolegij Doma je na 78. sjednici, održanoj 11. prosinca, zaključio da od Središnjeg izbornog povjerenstva zatraži razjašnjenje dijela zaključka, s naglaskom da nas obavijesti o tome može li zastupnik Grabovac nastaviti rad u Domu. 3 Središnje izborno povjerenstvo je jučer dostavilo svoje izjašnjenje o kojem je raspravljalo i Kolegij Doma i Prošireni kolegij Doma. Na Proširenom kolegiju Doma zaključeno je da se još jedanput od Središnjeg izbornog povjerenstva zatraži da Domu žurno, a najkasnije danas, 17. prosinca, do 10,00 sati, dostavi decidan stav da li gospodin Milenko Grabovac ima status zastupnika u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. Ovaj zaključak smo odmah poslije sjednice Proširenog kolegija Doma uputili predsjedniku Središnjeg izbornog povjerenstva. Želim vas izvijestiti da do ovog trenutka nismo dobili decidan odgovor Središnjeg izbornog povjerenstva. Želim vas informirati da je stajalište Kolegija Doma da uvaženi gospodin Milenko Grabovac ima status zastupnika dokle god mu u zakonitoj proceduri taj mandat ne bude oduzet i da, sukladno tome, može raditi u ovom domu. Ukoliko ima drugačijih promišljanja, otvorit ćemo raspravu prije prelaska na dnevni red. Želim vas još izvijestiti da je u parlamentarnu proceduru dostavljen Prijedlog proračuna institucija BiH za 2009. godinu. Kolegij je jučer na sjednici odredio rokove. Prvo čitanje ćemo imati 23. ovog mjeseca, molim da ovo imate u vidu i planirate svoje vrijeme. Evo, toliko u okviru prethodnih pitanja i ukoliko ima drugačijih stajališta o statusu zastupnika Grabovca molim da se jave oni koji imaju takva promišljanja i da otvorimo raspravu. Onda, ukoliko nema, smatrat ćemo da je Dom suglasan sa stajalištem Kolegija i da možemo nastaviti po dnevnom redu. Uvaženi zastupnik Denis Bećirović.
Poštovani predsjedavajući, ja se javljam u vezi sa prijedlogom dnevnog reda. Naime, želio bih podsjetiti da ...
Ako može samo, molim vas, nismo još došli do dnevnog reda.
Nego koju smo tačku?
Znači, ovo su prethodna pitanja. Znači, ako ima oko ovih prethodnih pitanja, otvorit ćemo raspravu, a onda, kad pređemo na dnevni red, dobit ćete prvi riječ da govorite. Uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović.
Zahvaljujem, predsjedavajući. 4 Vi ste u sklopu pitanja, prethodnih pitanja, pomenuli, odnosno jedna od tačaka odnosila se i na mandat poslanika ovdje u Parlamentu. I evo, dozvolite da, uz ono što ste pomenuli i o čemu smo jučer razgovarali na Klubu poslanika, naravno da se postavlja pitanje, i evo ja ga ponavljam zaista: Ko je odgovoran za ovu situaciju u kojoj se Parlament našao? Evo, ja ću vas samo podsjetiti, CIK je obavijestila ovaj parlament o prestanku jednog mandata i dodjeli narednom poslaniku sa kompenzacione liste, dakle obavijestila je Parlament, na osnovu čega je Parlament proveo proceduru. Nakon toga, CIK nas je obavijestila o obnovi upravnog postupka. Nakon toga nas je opet, zahvaljujući naravno i upitima od strane Kolegija, nakon toga nas je obavijestila ponovno, gdje izričito stoji da mandat nije mogao preuzeti poslanik i niti mu je izdato uvjerenje o dodjeli mandata. Ja sada, naravno, postavljam pitanje odgovornosti za ovu situaciju, jer ovom parlamentu treba dati argumente za situaciju u kojoj se našao i u koju je Parlament doveden iz razloga, prvo, legitimiteta ovog parlamenta, drugo, legitimiteta svih odluka koje je ovaj parlament donio u ovom periodu otako je došlo do ove situacije. I molim da u tom kontekstu dalju komunikaciju sa Centralnom izbornom komisijom, na nekin način, pozicionirate. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći je prijavljeni uvaženi zastupnik Momčilo Novaković.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Članovi Savjeta ministara, cijenjeni gosti, kolege i kolegice poslanici, ja sam se javio da kažem da ja nisam saglasan sa time da Dom danas definiše pitanje na način kao što je to uradio Kolegij Doma. Ja sam to rekao i na Proširenom kolegiju da smatram da najviše što u ovom momentu možemo uraditi je da nemamo nikakvo mišljenje o ovome, odnosno da o ovome danas Dom ne zauzima nikakve stavove, pa ni da ćutanjem odobri stav Kolegija. Ako je, a jeste, Centralna izborna komisija napravila veliku grešku dostavljanjem odluke koja nije pravovaljana ili nije stupila na snagu, a prema njihovom kasnijem obavještenju nije, niti je kandidat potpisao izjavu, tako su oni bar rekli ovdje, ja nemam druga dokumenta, niti je o prihvatanju mandata, niti su oni, nakon te izjave, dali uvjerenje koje je potrebno da bi odluka bila konačna i validna. Na ovaj način, CIK je dovela Parlament u vrlo neprijatnu situaciju i najmanje što se može očekivati je da se zaista postavi ozbiljno pitanje odnosa CIK-a prema Izbornom zakonu, a i odnosa ovoga parlamenta prema CIK-u, oko čega ćemo vjerovatno voditi raspravu kada budemo dobili izvještaj o radu CIK-a za ovu godinu. Ja nisam siguran, u stvari siguran sam da neće Izborna komisija oduzimati mandat gospodinu Grabovcu, jer ona smatra da nije ni dodijeljen mandat, sve dotle dok se ne ispune i ova dva uslova, a to je potpisivanje izjave i davanje uvjerenja. Zbog toga sam i predložio juče na Proširenom kolegiju da dobijemo jasan stav CIK-a danas do 10,00 sati: Da li je gospodin Grabovac poslanik ili nije poslanik? I, ako nije, ko je poslanik danas na ovoj sjednici? Očito je da CIK nije ... taj naš zahtjev uvažila, valjda u namjeri da nastavi sa ovom praksom na ovom 5 pitanju; nije to inače praksa, ja mislim da je to jedna od najozbiljnijih institucija koje smo napravili, sa praksom prebacivanja odgovornosti na nekog drugog, u ovom slučaju prebacivanje odgovornosti na Parlament. Nisam siguran da zbog njihove greške mi trebamo uskakati u drugu grešku. I bojim se da ako na bilo koji način podržimo stav Kolegija da ćemo doći u situaciju o kojoj je govorila kolegica Azra. Da bilo ko može osporiti, u prethodne dvije ili tri sjednice, sve što smo ovdje zaključili samo zato što ova CIK smatra da čovjek nije dobio, nije čitav proces validno završen da bi bio poslanik. Mi smo imali jedno jedino rješenje: ako već CIK ovo nije uradila, da odložimo današnju sjednicu, dok ne dobijemo stav je li uvaženi kolega poslanik ili nije poslanik, kako ne bismo i ove današnje odluke dovodili u pitanje. Ako smo to već uradili greškom CIK-a za prethodne tri sjednice, onda danas to ne bismo trebali raditi našom greškom. Naravno, ne želim predložiti da ne radimo danas. Rekao sam šta je rješenje i ja samo hoću da izdvojim svoje mišljenje od mišljenja Kolegija. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku. Sljedeći je uvaženi zastupnik Halid Genjac.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolege, ja također želim kategorično da iznesem stajalište da mi, prije svega, moramo voditi računa o integritetu cjelokupnog izbornog procesa i legitimitetu organa koji na taj način nastaju. Prema našem zakonodavstvu i Izbornom zakonu, dakle Izborna komisija je institucija koja određuje podobnost i utvrđuje podobnost kandidata. Nije to Parlamentarna skupština. Parlamentarna skupština ne može ući u proces ocjene podobnosti. Dakle, činjenice su da imamo nekoliko dopisa Centralne izborne komisije, činjenica je da u jednom od tih dopisa stoji kategorično da kandidat ne može biti poslanik. Dakle, ovde nije u pitanju ništa personalno, ništa. Dakle, konkretno, ovde su u pitanju principi i činjenica je, također, da je dio procedure oko nominiranja ili postavljanja poslaničkog statusa kandidata započet, ali on nije poslanik. Dakle, bojim se da ovakvom odlukom Parlamentarna skupština prvo preuzima ono što ne treba da preuzme i ne može da preuzme, i druga stvar time da ne rješava problem nego povećava problem. Iz tog razloga predlažem: ili da se sačeka definitivan stav Centralne izborne komisije ko jeste kandidat, ili da se cjelokupna pozicija kandidata, koji je došao sljedeći, zamrzne dok se Centralna izborna komisija tačno ne odredi. Na taj način, ako bi se zamrznuo ovaj proces, mi ne bi možda došli, ne bi imali odluke koje bi bile sporne sa aspekta integriteta ove Parlamentarne skupštine. A, ako to nije moguće, moramo tražiti neko rješenje koje je primjereno zakonu i koje uvažava ono što je urađeno. Dakle, želim da istaknem da mi na ovaj način ne možemo preuzimati ingerencije. Hvala. 6
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi drugi zamjenik predsjedatelja, doktor Milorad Živković.
Očigledno, i prema ljudima koji se javljaju, već su se prijavili za diskusiju, da je trebalo otvoriti raspravu o ovoj tački dnevnog reda i namjera u Kolegijumu nije bila da ... bilo kome nametne svoje mišljenje u vezi toga, nego da i ovaj parlament pitamo da li ima nešto protiv ovoga što je Kolegijum odredio. Ne mislim da je dobro da Parlament bježi od donošenja odluke. Ovo što su neki predlagali poslanici je bježanje od donošenja odluke. Nije tačno da je u materijalima koje smo dobili od Centralne izborne komisije decidirano navedeno da gospodin Grabovac više nije poslanik. Ako to ima negdje, molim vas da mi pročitate gdje ima a ako ima, zašto smo onda poslije toga dva puta tražili od Izborne komisije da se decidirano u vezi sa tim izjasni. I sad Izborna komisija to nije uradila. Zašto? Zato što u toku svega što se dešavalo u vezi sa ovom odlukom ima toliko nepravilnosti da ti ljudi, činjenica, su nesavjesno radili svoj posao i zloupotrijebili položaj na mjestu na kome su bili. Počnimo iz početka. Zašto je uopšte izvršena sankcija prema čovjeku? Da li je nakon toga Centralna izborna komisija odluku, kojom je sebe razvlastila da može da takve sankcije izriče, poslije toga donijela. I to je tačno. Da su ljudi na Ustavnom sudu, na Apelacionom vijeću svi koji su dobili sankciju, poput gospodina Grabovca, a ovdje treba i to reći, znači, čovjek je imenovan za v.d. u Bijeljini, dao ostavku u Skupštini Opštine Modriča i samo zbog tri mjeseca razlike, od onih šest mjeseci kad treba da mu prestane mandat, izrečena mu je naknadno sankcija, i to nakon dvije godine. CIK je dodijelio mandat, napisao svoju odluku. Odluka se sastojala u tome da se prihvata ostavka gospođe Rajilić na ovaj mandat i dodaje sljedećem kvalificiranom. Ovaj parlament je izvršio Odluku CIK-a. Čovjek je položio zakletvu ovdje. Propust CIK-a je bio što nije donio uvjerenje da se potpiše isti taj dan. To su tehničke stvari, a ne suštinske stvari. Ovde se CIK vadi na suštinske stvari. Njihova je bila dužnost da taj dan, kad čovjek polaže zakletvu – jer niko nije bilo kakvu žalbu uložio na to, a bilo je dva dana potrebno da neko uloži žalbu na to njihovo rešenje, niko nije uložio žalbu – bila je dužna da ovdje donese to uvjerenje. I da nije uradila ni taj dio svoga posla! Nakon toga govori o obnovi upravnog postupka i poziva se na nepostojeće dijelove Zakona o upravnom postupku. I treće, dobijamo, neshvatljivo, neshvatljivo, krajnje rješenje da ovo nije pravomoćna odluka CIK-a. Šta to znači? To znači da i gospođa Rajilić nije, u tom dijelu ne govori se samo da je nepravomoćan drugi dio te odluke nego govori se da je čitava odluka nepravomoćna. Mi iz SNSD-a nećemo krenuti sjednicu dok se ne raščisti ko je poslanik iz Kluba SNSD-a, jer ne možemo se ovako u ovoj državi zezati. 7
Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Vinko Zorić, a neka se pripremi uvaženi zastupnik Jozo Križanović.
Može li se raspravljati o drugim prethodnim pitanjima, a ne samo o ovom? Može. Naime, ja sam ustao da zapitam Kolegij: Zašto ova sljedeća sjednica nije 25., zašto je 23.? Ja sam, naime, prije godinu dana zamolio da ne održavamo sjednice u tjednu kada je Božić, jer naša obveza kao zastupnika je i družiti se sa svojom izbornom bazom a mojoj izbornoj bazi puno znači taj tjedan, a i dva dana prije Božića, pa i poslije Božića. Ja sam to zamolio svake godine i svake godine nam se događa to da imamo sjednice ili dva dana prije Božića ili dva dana poslije Božića. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Jozo Križanović. Neka se pripremi uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ja mislim da smo potpuno nepotrebno otvorili ovu raspravu, da budem precizan, u vezi sa mandatom kolege Grabovca, a ne o Božiću. Naime, radi se o tome da ovaj Zastupnički dom niti dodjeljuje mandate, niti ih može oduzimati. Prema tome, za mene je realno stanje to da je kolega u regularnom postupku na temelju Odluke Izborne komisije potpisao svečanu izjavu i time postao punopravan član Zastupničkog doma. Očigledno se radi o jednoj gruboj, da kažem, gruboj grešci Centralne izborne komisije, i mislim da bismo mi trebali završiti ovu raspravu time da smatramo da očekujemo naravno nekakav ishod iz ove situacije, da pronađe Centralna izborna komisija izlaz iz ovoga na temelju zakona. To znači da ukoliko postoji smetnja, realne smetnje da se oduzme mandat kolegi Grabovcu, da o tome decidno dostavi odluku Domu i da kandidira, odnosno, da dodijeli mandat sljedećem verificiranom kandidatu. Ja zbog toga mislim da zaista ćemo danas izgubiti vrijeme i nepotrebno je da se mi određujemo je li mandat korektno dodijeljen ili nije. Za nas jeste, dok se Centralna izborna komisija drugačije ne odredi. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Križanoviću. Sljedeći je uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, a neka se pripremi uvaženi zastupnik Ekrem Ajanović. 8
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, ja vas molim da, zbog ovog pitanja koje imamo i koje je očigledno sporno, ne dovodimo u pitanje legitimitet odluka i legalitet odluka koje će donositi ovaj parlament. Nakon pisma koje je stiglo od Izborne komisije 16.12.2008. godine, ukoliko se bude postupalo po odluci kako je Kolegij predložio Predstavničkom domu, svaka odluka će biti rušiva pred Ustavnim sudom BiH. Izborna komisija BiH je institucija koja dodjeljuje mandate a u njenom pismu od 16.12.2008. godine piše na kraju: 'Prema tome, iz iznesenih razloga gospodin Milenko Grabovac i nije mogao preuzeti dužnost zastupnika u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH'. Ja vas molim, ... meni je žao što smo u ovoj situaciji, zaista nemam ništa osobno, personalno, volio bih da nismo u ovoj poziciji, ali mi smo imali do sada mnogo situacija kada jednom kolegi iz nekih razloga prestane mandat, i onda se očekuje dolazak novog kolege ili koleginice u Parlament, Parlament je normalno radio. Ja znam da je SDA, recimo, u prošlom mandatu dva-tri mjeseca bila bez jednog zastupnika, čak u dvije situacije, tako je bilo, i Parlament je normalno funkcionirao i normalno radio. Bitno je da ima kvorum za njegov rad. Ništa ovim izgubiti nećemo, ništa neće biti oštećeno. Ja, dakle molim da u procesu donošenja odluka na današnjoj sjednici ne učestvuje naš uvaženi kolega, da Parlament radi, a neka Izborna komisija ovo razriješi na način kako treba da razriješi. Ovo je njena odgovornost i nemojte da Dom preuzima na sebe ono što mu nije posao. Nemojte da dovodimo u pitanje kompletan Parlament zbog sporne situacije oko jednog kolege. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Ekrem Ajanović sljedeći. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, ja ću biti vrlo kratak. Istina da ovdje ima negdje greška. Na prošloj sjednici, kada je bila zakletva, nisam bio ali ću vas podsjetiti da mi nismo mogli položiti zakletvu dok svi poslanici nisu potpisali izjavu da prihvataju to. Prema tome, ne možemo mi krivicu bacati samo na Izbornu komisiju. Ovdje se postavlja pitanje zašto je Parlament donio takvu odluku, a nije imao potpunu dokumentaciju. I mene to interesuje zašto smo mi mogli da glasamo, a da nismo imali izjavu da dotični poslanik prihvata, jer je to propisano zakonom i tu se ne može donositi takva odluka. Hvala ljepo.
Za riječ se javio predsjedavajući, gospodin Lozančić. 9
Dame i gospodo zastupnici, poštovani članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti, očigledno je, evo, to je već pomenuo drugi zamjenik predsjedatelja, doktor Milorad Živković, da je postojala potreba da Dom o ovom pitanju raspravi, iz nekoliko razloga. Prvi razlog je: Središnje izborno povjerenstvo jeste neovisno tijelo koje ima, sukladno našem Izbornom zakonu, potpuni mandat za provedbu izbornog procesa, dodjelu i oduzimanje mandata i sve ono što je regulirano izbornim zakonodavstvom. Ali Središnje izborno povjerenstvo nije sveta krava, nepogrešiva znači, o kojoj se ne smije pričati. Središnje izborno povjerenstvo se ozbiljno poigralo s ovim parlamentom. Znači, nije u pitanju jedna odluka, je li ona dobra, loša, kvalitetna, nekvalitetna. Ne ulazimo mi u kompetencije Središnjeg izbornog povjerenstva, niti ko to želi. Središnje izborno povjerenstvo je ovom domu dostavilo odluku, znači odluku dostavilo, ne nikakve pisanije, nikakve zaključke, nikakve informacije, nego odluku kojom je prestao mandat našoj uvaženoj kolegici, koja je preuzela drugi mandat, i dodijeljen mandat uvaženom kolegi Grabovcu. Srdišnje izborno povjerenstvo se poigrava s ovim parlamentom, ___________(?) Šta možemo sad? Šta možemo? Ne možemo ništa, hajmo kući ako ne možemo ništa! Pa mislim, molim vas, šta možemo?! Ja se divim svima nama kad mi raspravljamo o tim neovisnim tijelima koje smo mi birali – kako mi nemamo pravo uopće raspravljati o njima. Dajte da kažemo da nemamo pravo, hajmo izbrisati i tu odredbu u zakonu. Nećemo ih ni birati, neka se sami biraju. Ali ja ne želim dopustiti da se neko poigrava sa mnom ovde. I ne želim dopustiti, dok sam ja u Kolegiju ovog doma, da se neko poigrava sa integritetom ovog doma, ko god to bio. Znači, ne postoji takva institucija koja to ima pravo. I danas nam Središnje izborno povjerenstvo dostavlja pismo, pismo opet. Mi nismo tražili pismo. Dobili smo odluku kojom je mandat dodijeljen. Tražimo odluku, jer zakon predviđa da se odlukom i dodjeljuje i oduzima mandat. Kako god su dodijelili mandat gospodinu Grabovcu, neka mu isti mandat oduzmu, ako misle da ga nema. Zašto ne donesu odluku da mu oduzimaju mandat? Podsjećam vas na Izborni zakon: kada saznaju za nove okolnosti, u roku od 15 dana najkasnije, moraju donijeti odluku. Zašto je ne donose? Prema ovim pismima kojima oni nas obasipaju ovih dana, 26.11. su oni u vlastitoj evidenciji pronašli, možete misliti to – u vlastitoj evidenciji pronašli odluku koju su oni donijeli o zabrani kandidiranja. Ma, dajte, molim vas? I mi nećemo o tome ni raspravljati. Mi ćemo pustiti da se oni, šta ja znam, možda će prekosutra donijeti za nekog drugog ovdje. Ne govorim ja sada o gospodinu Grabovcu, meni je neugodno, ja se ispričavam njemu što spominjem njegovo ime, jer nije u pitanju on ovdje. U pitanju je ovaj dom. U pitanju je institucija zastupnika. Ako mi budemo prelazili preko takvih stvari, preko njih, onda se postavlja pitanje šta upoće možemo raditi. Hoćemo li dopustiti svakom živom u ovoj zemlji, bez obzira koliko mi uvažavali institucije? Ja instituciju Središnjeg izbornog povjerenstva uvažavam, ali tamo su ljudi koji griješe, očigledno. Koji prave krupne greške, koji zbog tih 10 krupnih grešaka dovode nas u vrlo nezgodnu situaciju. Kako ću ja, temeljem čega sad, temeljem kog propisa zapovjediti ljudima iz osiguranja, ja nisam za nekakva pehlivanska rješnja, evo gospodine, vi sjedite tu ali pravite se da vas nema. E, ja neću raditi u takvoj instituciji. Vi ste zastupnik i sjedit ćete tu ili niste zastupnik i izaći ćete napolje. Prema tome, nema drugog rješenja. U ovim klupama samo zastupnici mogu sjediti. Ako Vi niste zastupnik, ako se mi dogovorimo da niste zastupnik, onda ću Vas ja zamoliti uljudno da izađete; ako Vi to odbijete, zamolit ću ljude iz osiguranja da Vas udalje. To je jedino mogući način. E vidite, ja to nisam želio sam uraditi. Ne želim, prvo, Vi ste već dovedeni u ..., s Vama se neko ozbiljno poigrao, znači sa Vašim dignitetom se neko ozbiljno poigrao. Neko, zato što nije zavirio u ladice, nije zavirio u svoje evidencije, ne druge, nego svoje evidencije, dostavio odluku i sad nam kažu, u ovom dopisu najnovijem, da odluku nikad nisu ni dostavili. Evo je, 14.11. primljena u Parlament ovdje, prijemni pečat. Uvažavajući ovu instituciju, ne mogu koristiti termine, ne mogu koristiti riječi kako bih nazvao ovo što Središnje izborno povjerenstvo radi prema ovom parlamentu. To stvarno nema smisla. I pozivati se da nekakve procedure tehničke koje su oni bili dužni uraditi prije nego što su nama dostavili odluku, znate, to oni hoće na onu priču ili izreku: Nije mati Muju karala što se kockao, nego što se vadio. Nije problem što je Izborno povjerenstvo pogriješilo, može svako pogriješiti, ali problem je što se vade na ovakav način. E to je ono što je problem, o čemu ovaj dom treba donijeti stav. Izborni zakon kaže kad prestaje i kako prestaje mandat – odlukom. Mi nemamo odluku, imamo odluku da je gospodinu Grabovcu dodijeljen mandat i nemamo odluku da mu je prestao mandat. I nemamo odluku kome je sljedećem kvalificiranom dodijeljen mandat, znate. Nama pišu neka pisma da kao ne možemo mi reći da ne znamo za ovo, ne možemo se praviti da ne znamo. Oni su nas ovako fino obavijestili da kao nešto nije uredu. Ali ja očekujem odluku u skladu sa zakonom. Ne očekujem nikakvo pisanije. Oni su tražili, ja ću reći otvoreno, žao mi je što ih ovdje nema, tražili su oni ovih dana i ovih proteklih 15-tak dana nekakve usmene sastanke da usmeno obrazlože nešto. Ja nisam pristao niti ijedan član Kolegija na to, jer ne želim ja usmeno se dogovarati kako će Izborna komisija raditi svoj posao. Ja od njih očekujem da rade u skladu sa zakonom, nepristrasno, neovisno, kako im zakon nalaže i uz puno uvažavanje njihovog rada, a ne da na ovakav način dovode u zabludu sve nas ovdje, da se poigravaju sa osobnim sudbinama, da se poigravaju sa dignitetom ovog doma. E, oprostite, to stvarno ne možemo tolerirati. I mi se moramo izjasniti. Znači, moramo definirati stanje: ili gospodin Grabovac može sjediti ovdje, ili ne može?! Znači, to je jedini način kako možemo izaći iz ove situacije.
Azra Hadžiahmetović.
Ja uvažavam stavove predsjedavajućeg Parlamenta, međutim ja ću vas samo podsjetiti da je ovaj parlament, ne mislim u ovom sazivu, donosio odluku ko može biti parlamentarac ili kome može prestati mandat, samo donošenjem zakona. Dakle, nijedan parlament, ni u jednom sazivu nije donosio odluku da li neko može biti parlamentarac ili ne može biti parlamentarac. I u tom smislu, ja cijenim da nije dobro da se ovaj parlament izjašnjava da li neko od nas ima mandat ili 11 nema mandat. Tim više, što ne bih, štaviše, ni odgovorila na prebacivanje loptice, možda, nečije odgovornosti na odgovornost ovog parlamenta. Mislim da bi to bio i odgovor na takvu strategiju. Međutim, ja ću Vas, predsjedavajući, podsjetiti na nešto: da smo na osnovu i prošlog jučerašnjeg pisma i dopisa, koji je na osnovu zaključka Proširenog kojegija poslan Izbornoj komisiji, mi smo dobili sad, tokom vaše diskusije, odgovor, 17., upućen danas, dakle 17.12. od predsjednika Izborne komisije u kome mi opet nemamo odgovora da li je ili nije konkretno naš kolega poslanik ili nije poslanik. Na ovoj sjednici danas, na sutrašnjoj sjednici – da ili ne? Ovdje nas oni opet obavještavaju da nije mogao preuzeti dužnost itd. Ja cijenim da treba od njih tačno i striktno tražiti ovaj odgovor i da ako bilo ko dovodi u pitanje rad, dalji rad današnje sjednice Parlamenta, njima treba danas ili sad ovog momenta poslati dopis da li je ili ne gospodin Grabovac u kapacitetu donosioca odluka. Zahvaljujem.
Ispravka netočnog navoda, uvaženi zastupnik Drago Kalabić.
Gospodo, predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, SNSD na izborima je osvojio sedam mandata u ovom parlamentu. Svih sedam poslanika su živi i zdravi, svih sedam ima odluku i svih sedam je položilo zakletvu. Mi smatramo da su svi uslovi stečeni da svih sedam učestvuju u radu ovog parlamenta na osnovu odluka organa koji je to omogućio. Do drugačije relevantne odluke, mi ne možemo drugačije razmišljati. Mi te odluke nemamo. Sva pisma, dopisi, stavovi, mišljenja, jer ovdje se ne radi o odluci ovog parlamenta o dodjeli nekome mandata ili oduzimanja već se radi samo o potvrđivanju jednog stanja koje je takvo kakvo jeste, za koje smatram da je Kolegijum opravdano konstatovao. I mi, ne vidim načina kako drugačije se možemo odnositi prema ovom pitanju. U nekoliko navrata, da se ja sad ne ponavljam, komunikacija kad su u pitanju mandati između Izborne komisije i ovog parlamenta se temelji na odlukama, ... i nemoguće je drugačije, jer kako god neko tumači da je situacija sporna, na bilo kojoj instanci u kojoj se ovdje odlučivalo, da li bi se moglo odlučivati na osnovu dopisa Izborne komisije i mišljenja da se nekome oduzima mandat – vjerovatno ne bi. Negdje bi morali donijeti odluku o oduzimanju mandata. Tako, zašto bih, ako te instance ne prihvataju mišljenje i dopis, zašto bi mi prihvatali mišljenje i stavove. Oni mogu ovo da pišu koliko hoće. Mišljenja unutrašnja njihova, način korespondencije, način odlučivanja, nikad se mi u to nismo upuštali i nikad nismo dovodili u pitanje rad Izborne komisije, već smo sve temeljili na ovoj komunikaciji, na osnovu odluka. Tako je bilo do sada, tako bi trebalo da bude i dalje. Mislim da ovo poslije proteklih nekoliko dana, kada je čak iz ovog parlamenta rušen dignitet ovoga doma, ovo je nastavak od nekih institucija, jer mislimo, kada se sve ovo stavi na sto, da u suštini ovo je nekorektno, neozbiljno, da ja nisam ni pretpostavljao da se ovo može desiti na ovakav način. Nije sporno pogriješiti, nije sporno pogriješiti i sa ljudske strane se može, ali imati u grešci ovakav odnos, mislim da je prema ovom parlamentu, i on se stavlja u jednu nižerazrednu poziciju da su svi drugi važniji i da mi ovde služimo kao jedna samoposluga u kojoj će svako iz nje uzeti ono što mu odgovara i prema tom parlamentu se odnositi onako kako, u datoj situaciji, njemu odgovara. 12
Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Halid Genjac, pa onda uvaženi zastupnik Jozo Križanović, za raspravu.
Ja mislim da malo ima povećane temperature nepotrebno. Ja bih, dakle gospodine predsjedavajući, nije niko rekao u raspravi da se ne smije raspravljati o Izbornoj komisiji. Nije niko rekao da je Izborna komisija sveta krava. Nije niko rekao da ne smijemo o tim stvarima razgovarati, jer ste vi, upravo Kolegij, tražili da se o ovome porazgovara. Ali, nije tema rad Centralne izborne komisije, a vjerovatno će trebati biti tema jedne rasprave. Tema je konkretno pitanje, gdje imamo zaista činjenice, kako ste vi poredali: odluka da je čovjeku dodijeljen mandat i dopis da nije mandat. Odluka jeste zaista. E sad šta nam je izlaz? Mi upozoravamo da ne možemo zanemariti činjenicu da je Centralna izborna komisija, kao jedina mjerodavna da utvrdi podobnost kandidata, upozorila da nešto nije uredu s mandatom. Ne možemo to zanemariti, ne možemo se praviti da to nismo vidjeli. Imamo ovdje prijedloga da se odluka koja je došla tretira kao odluka sve dok druga odluka ne dođe da ta odluka važi. To je, dakle, otprilike su dvije stvari. I jedni i drugi imaju argumenata i jedni i drugi imaju pravo. Mislim, izlaz iz ove situacije moramo naći. Dakle, vi ste potpuno u pravu, imamo odluku i, dok se druga odluka ne dostavi, ta odluka, na neki način, figurira. Ali zbog toga što i mi imamo pravo da upozorimo na problematiku da sutra na Ustavnom sudu ovaj stenogram će biti na raspravi, ja predlažem da stavimo na glasanje zaključak: da se, zbog svih navedenih činjenica u dopisima CIK-a, mandat poslanika zamrzne dok ne dođe odluka CIK-a. Dakle, ja sad pasivnu poziciju nas predlagača predlažem. Dakle, odluka ostaje na snazi i ona se tretira da je odluka dok ne dođe druga odluka. Ali, da bi upozorili da ne zanemarujemo i dopis CIK-a, predlažem zaključak – dakle nije u pitanju dodjela mandata, jer Predstavnički dom ne može o tome glasati, Dom može zaključak o određenom pitanju donijeti, i predlažem zaključak – da se zamrzne mandat poslaniku, zamrzne, dok ne dođe druga odluka CIK-a. Ako se zaključak usvoji, miruje to. Ako se ne usvoji odluka je i dalje, ali imamo činjenice koje imamo. Hvala.
Uvaženi zastupnik Jozo Križanović, ispravak netočnog navoda.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Zapravo nije ispravak krivog navoda nego je jedna replika ustvari, odnosno, na neki način izjašnjavanje o jednom drukčijem mišljenju koje se ovdje pokušava već profilirati, a to je da želim jasno kazati da se mi nećemo izjašnjavati o statusu mandata kolege Grabovca. Jednostavno zbog toga što to nije nadležnost ovog doma. Mi očito imamo problem, problem je izazvan nemarnim radom CIK-a i jedina mogućnost, po našem mišljenju, jeste ... da imamo status quo ovakav kakav jeste do konkretnih odluka CIK-a, u smislu da se ništa ... odlučuje, da 13 zadržimo stanje ovakvo kako jeste ili da, u skladu sa zakonom, CIK oduzme mandat i dodijeli mandat sljedećem kvalificiranom kandidatu. Dakle, želim ponovo reći da ovo nije prvi put da nam CIK stvori problem, ali želim ponovo naglasiti da mi nećemo uopće učestvovati u izjašnjavanju o statusu mandata kolege Grabovca. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Remzija Kadrić, a neka se pripremi uvaženi zastupnik Slavko Jovičić.
Ja ću kratko. U ovoj odluci Centralne izborne komisije od 13.11. oni govore da su, putem pošte, dostavili odluku o prestanku mandata, o dodjeli mandata Milenku Grabovcu. Znači, poslali su Odluku Predstavničkom domu, a u ovom današnjem pismu oni kažu: 'Jasno je da smo odgovorili da Odluka o dodjeli mandata gospodinu Milenku Grabovcu nije uručena'. Znači, poslali su Predstavničkom domu ali ispada iz ovoga dopisa da nisu poslali Odluku Milenku Grabovcu, kandidatu za dodjelu mandata. To kao neka vrsta pravdanja. Prema tome, oni imaju Odluku o dodjeli mandata Grabovcu koju su dostavili Predstavničkom domu, a navodno, iz ovoga dopisa, iz ovog pisma piše da nisu poslali Milenku Grabovcu. I vjerovatno, evo čovjek je tu, može da odgovori, zašto niste njemu poslali Odluku, jer ste bili dužni da njemu pošaljete tu odluku.
Sljedeći je uvaženi zastupnik Slavko Jovičić, a neka se pripremi uvaženi zastupnik Sadik Ahmetović.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi članovi Savjeta ministara, predstavnici Savjeta ministra, gospodo iz nevladinih organizacija, novinari, kolege i kolegice poslanici! Rekoh ja jedne sjednice, predsjedavajući, da ja divim se kada Vi meni kažete da sam uvaženi poslanik, a ja sam rekao da sam poniženi. Šta želim da kažem? Svjestan sam ja da se politika ne smije miješati u pravosudni sistem, u rad nevladinih organizacija i medija, toga se pridržavamo, a da ne smijemo govoriti o instituciji koju smo mi formirali, e, to je onda zabrinjavajuće. Druga stvar, hajde, čekajući rezultate 40 dana, ne znam koliko treba da se prebroje svi glasovi, razumijem tada su u frci i svi rade nešto, ali kada su imali ovaj pred sobom rezultat, kada su znali da je gospođa Rajilić izabrana za načelnika, ko je gospodina Grabovca ovdje pozvao itd. I zašto kažem da smo mi, ne više ja, nego je ponižen ovaj parlament. Pa, evo ja ću, ne 14 da branim predsjedavajućeg kojeg izuzetno uvažavam, podsjetiti samo. Vidite gospodina predsjedavajućeg tamo za govornicom, stojite, čitate zakletvu, mi svi stojimo uspravno, gospodin pred nama polaže zakletvu – ko je taj dan ismijavao ovaj parlament? Ko je taj dan pozvao gospodina Grabovca da uopšte pristupi, možda čovjek nije znao gdje je ova zgrada, a ne gdje je sala. Ko se je poigrao sa sudbinom uvaženog gospodina kome je danas najteže da sluša ovu priču? Druga stvar, zaista je nevjerovatno ako vi donesete da oni vas obavijeste i pogrešno shvati termin da vas obavijeste, a da oni stvarno pošalju obavijest. Gdje je odluka ovdje? Čak i da su sve stvari i kockice složili pa kažu, evo, pogriješili smo, priznali, pa smo sad donijeli odluku da smo oduzeli mandat. Koga su predložili da zamijeni kvalificiranog sljedećeg kandidata? Nije ovdje u pitanju je li sedam poslanika iz SNSD-a ili je nas tri, da ne idem onim partizanskim parolama, računajte na nas i kad smo jedan ovdje. Ne zbog prijetnje, ne, nego zbog naše konstruktivne diskusije i doprinosa da ovaj parlament radi, a ne da ga rasturamo. Ali vidite kako nas naša institucija, baš se pitam šta rade ovih dana, da li prebrojavaju glasove u odsustvu ili, ne znam ni ja, imaju toliko posla i niko se ne sjeti njih iz nevladinih organizacija da kažu, eto, oni su naša institucija, koliko li oni imaju plate, kolika je njihova produktivnost, nego su nama rekli da smo nemoralni, pa ću ja sve sad ukomponovati u tu priču. A vidite da smo moralni. Tražimo izlaz, a oni nam napisali obavijest. Šta ćemo s obavijesti? Hoćemo li je staviti na ulazna vrata Parlamenta, pa da to neko vidi, da nas ismijavaju novinari, a mi ništa o ovom baš nismo krivi, evo, neka smo za sve drugo. Zato ja zaista ne mogu da shvatim dokle će se naše institucije i svi drugi poigravati sa dignitetom ovog doma i najviše zakonodavne vlasti u ovoj državi. Pa se onda pitam da li mi možemo donijeti i bilo kakav zakon koji će neko drugi poštovati, ako nas niko ne poštuje, a to je očit dokaz da je ovo. Zato ja ne vidim kakav je izlaz i prosto, gospodine predsjedavajući, Vi znate da ja nikome ne laskam, ja se Vama divim, kako ste Vi izdržali sve ove pisanije, kako ste Vi to tražili, pa prosto nevjerovatno, pa moram se i ja smijati. Evo, sada, kada završim, smijaću se, neću još. Pa, podsjetite se malo da ste tamo i mene držali ovdje da stojim, ne znam koliko minuta, koliko ste pročitali zakletvu. ..., poštujem, čovjek polaže pred vama. I šta ćemo sada, poništiti, jelde, ne važi ono, ne važi ništa, važna je obavijest. Šta je obavijest? Zašto nisu dole napisali šta predlažu. Nije ovo uredu, nije se sve ispoštovali, našli su tamo u nekim ladicama, šta. Ko je sljedeći? Žao mi je zbog gospodina, prijatelja kojeg znam i prije rata, što je došao u ovu situaciju, što smo mi, Parlament, došli u situaciju, što je SNSD došao u situaciju. I sada imamo ovu varijantu koju, naravno i legitimno: čovjek ako glasa neki zakon koje je prošao, čovjek glasao, Ustavni sud da malo zakomplikujemo i gore situaciju. Zato ćemo danas mi tražiti da gospodin Grabovac glasa o svim zakonima, jer niko mu nije uzeo još mandat, ne piše ovdje da mu je oduzet, da glasa o svim zakonima, pa kada oni, neko se sjeti da nekom nisu odgovarali, neko Ustavnom sudu se žali, pa ćemo onda iskomplikovati, vidjeti šta smo usvojili, šta nismo itd., i td. Zaista je ovo tragikomično, i, da nije žalosno, bilo bi smiješno, kako se naše institucije poigravaju s nama. Nije ni čudo. Zato podržavam potpuno Vašu diskusiju, gospodine predsjedavajući. Imamo li mi pravo raspravljati i o kome u ovoj zemlji ili samo sami sebe kritikovati i samo o sebi pričati? Hvala vam lijepo. 15
Sljedeći je uvaženi drugi zamjenik predsjedatelja, doktor Milorad Živković, a neka se pripremi uvaženi.
nije uključen mikrofon
Je li replika?
nije uključen mikrofon
A, ispričavam se, Vi ste sljedeći. Neka se pripremi uvaženi zastupnik Milorad Živković.
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, mi možemo o ovome raspravljati cijeli dan i na kraju ne možemo otprilike odlučiti ništa, jer Izborna komisija je ta koja treba dati ponovno, je li, neku ili donijeti neku drugu odluku ili potvrditi ovu koju je već donio. Stoga predlažem da mi danas raspravljamo o ovim tačkama dnevnog reda, da završimo raspravu, a da glasamo prije one sljedeće sjednice, dakle da zakažemo prije na sat vremena, a da u međuvremenu zadužimo Izbornu komisiju BiH da do tada riješi pitanje kolege Grabovca. Mislim da je to, možda, jedini način da danas ipak nastavimo raditi. Sve drugačije, sve drugo bi samo džaba dangubili, je li. Hvala lijepo.
Lozančić, replika.
Replika uvaženom zastupniku Ahmetoviću šta možemo, šta ne možemo. Po meni jeste što Izborna komisija neće da radi svoj posao, gospodine uvaženi zastupniče. To je problem. I mi smo suočeni s problemima. Izborna komisija neće da radi svoj posao, neće da donese odluku. Umjesto odluke oni nam šalju pisma, zaključke, obavijesti, da ne kažem, poigravaju se s nama ovdje. Znači, problem je što oni ne žele da rade. Ja se slažem sa Vama da oni trebaju raditi svoj posao. Po Izbornom zakonu kada su saznali da je gospodin Grabovac u sukobu interesa, da mu je zabrana itd., to su trebali znati prije nego što su nam dostavili odluku, ali evo nisu provjerili. A kada su saznali? Iz njihovih pisanija, moram ovako reći, vidi se da su saznali 26.11. Znate li koji je danas datum? 17.12.! To je puno više od 15 dana. Krajnji rok po Izbornom zakonu na koji se svi i ja se pozivam na njega kada Izborno povjerenstvo izabranom članu organa vlasti na bilo kojem nivou prestaje mandat danom nastupanja nekog od razloga za prestanak mandata utvrđenog zakonom, Centralna izborna komisija donosi odluku o prestanku mandata izabranom 16 članu organa vlasti u roku koji ne može biti duži od 15 dana od dana kada su nastupili razlozi, odnosno od saznanja o razlogu za prestanak mandata. I mi čitavo vrijeme tražimo od Izborne komisije samo da donese odluku, da radi svoj posao, ništa drugo. Ja uopće ne ulazim u to kakvu će oni odluku, i to je njihova neovisnost, ali oni ... da donose odluke. Oni su, prvi put kada nas obavještavaju o ovom pitanju, obavještavaju nas da je to zbog toga što su predvidjeli da je gospodinu Grabovcu izrečena zabrana kandidiranja. O.k. Drugi put kada nas obavještavaju kažu da mu nisu ni uručili odluku. Treći put kada nas obavještavaju navode treći razlog. Koji je pravi razlog? Znači, i problem jeste, znači što, ja sam svjestan da mi ne možemo donijeti odluku ni o davanju, ni o oduzimanju mandata, to je meni potpuno jasno. A ja imam problem, imam čovjeka koji radi tri sjednice ovdje, mi svi imamo problem, koji je za mene zastupnik bio do sada tri sjednice. Znači, ja taj problem imam i ja sada, danas ne znam – je li on zastupnik ili nije. Samo je to problem. A taj problem Izborna komisija, kojoj je to posao, neće da mi riješi, neće. Znači, ja odgovorno tvrdim – neće. Na tri dopisa koji smo slali ispred Kolegija neće, šalje nam nekakva obrazloženja, pisma itd., umjesto da donese odluku. E, tu je problem. Ja zato, nisam zato da šutimo, nisam zato da mi kažemo ne znamo šta ćemo. Znači, nije problem, ja znam da mi danas nemamo svih izabranih zastupnika, ono što je gospodin Džaferović govorio, znači imamo kvorum. I mi, gospodin Grabovac danas je mogao da ne dođe i mi bi imali kvorum, ali opet imamo problem. Znači, imamo problem šta je do sada bilo. Dalje, kažu danas u dopisu 'Nismo ni dostavili odluku pa nije mogao ni preuzeti mandat.' Ja postavljam pitanje Što su nama dostavili ovu odluku? Je li to oni nama dostavljaju nepravomoćne odluke? U jednom svom pismu su rekli da nije odluka pravomoćna, oni se zezaju s nama. Imam ovdje popratno pismo njihovo 'U prilogu dostavljamo Odluku Centralne izborne komisije ... o prestanku mandata Snježane Rajilić, poslanika ... i dodjelu mandata sljedećem kvalificiranom kandidatu.' Primljeno 14.11., Parlamentu dostavljeno to, pa poslije kažu - nije pravomoćna odluka. Šta je sada pravomoćno? Je li i ovo točno što su napisali? Možda je neki portir ovo potpisao, mislim, ne znam čemu da vjerujem više. Znači, to je suštinsko pitanje. Nije pitanje hoće li gospodin Grabovac biti zastupnik ili će biti nekakav drugi. Potpuno je to periferno. Ali, ja očekujem da CIK donosi odluke u skladu sa zakonom i da, u skladu sa zakonom, obavještava o tome ovaj dom, a ne nikako drugačije. Evo, to je suština. Sljedeći je uvaženi drugi zamjenik predsjedatelja, doktor Milorad Živković.
nije uključen mikrofon
Replika, uvaženi zastupnik Sadik Ahmetović.
Pa ne bih to nazvao replikom. Slažemo se mi u principu, ali ja sam predlagao da izađemo iz ove situacije. Ili da otvorimo ili da predložimo tačku dnevnog reda, s obzirom da imamo puno tih dopisa o izvještaju ili informaciju o radu Izborne komisije. Pokušavam da budemo praktični, 17 a ne da se vrtimo ukrug. Do kada ćemo se vrtiti ukrug, tri sata, i onda opet na kraju nećemo imati ništa. O tome govorim.
Živković, a neka se pripremi Nanić. Molim vas malo pažnje, halo poslanici, poslanici, molim vas čovjek govori. Gospodine Križanoviću, Ajanoviću, sjedite.
Zahvaljujem. Ja mislim ipak da nismo izgubili ovo vrijeme što smo raspravljali o tome. Evo, vidite, ima i dobrih inicijativa kao što je gospodin Ahmetović predlagao. Činjenica da je šteta velika napravljena, šteta integritetu jednog čovjeka, čestitog i poštenog koji, ničim kriv, je došao u jednu situaciju da mora da se brani za nešto što su drugi uradili. Nije bio kriv ni onda kada su mu izrekli sankciju, i to će Ustavni sud nepobitno utvrditi i, nakon toga, ako CIK oduzme mandat čovjeku, on će sigurno se žaliti i ova skupština će morati da plati čitav iznos njegovog nepristajanja, odnosno neučestvovanja u ovim sjednicama Parlamentarne skupštine. Računajte da će biti šteta, koja je već napravljena, umnogostručena ako se CIK ne bude pravilno odredila. Mi ovdje moramo da govorimo o činjenicama. O činjenicama šta je ovaj dom mogao i trebao da uradi, a to je da je postupio po Odluci Izborne komisije od 14.11.2008. godine, koja na kraju kaže da dva dana je potrebno, ima vremena za žalbu, niko se nije žalio, jer je žalba trebala ići preko CIK-a i ovaj dom je 19. pozvao poslanika na sjednicu, na zakletvu. Niko od pravnika ne može da ospori činjenicu da je taj čovjek, i da je ta odluka sprovedena, i da je taj čovjek ovdje postao poslanik. To što njemu nije uručeno nakon toga, to sa ovim parlamentom nema ništa. Nije ni obaviješten da mu nije uručeno, ni da taj čovjek, taj dan, ne može da glasa. On je taj dan bio prisutan, taj dan je glasao i ponašao se onako u skladu sa zakonom i Ustavom ove zemlje, kao poslanik. Nakon toga se dostavlja zaključak o obnovi upravnog postupka, molim vas pogledajte samo datume, to je 26.11. razmatrala Izborna komisija, a nama tek poslala 10.12. – 15 dana nakon njihove rasprave, na CIK-u, su poslali obavijest Parlamentu gdje kažu da se odlaže izvršenje odluke. Kako se može odlagati izvršenje odluke kada smo odluku izvršili. Koji je to pravni termin za nešto što je urađeno, gdje se u pravu može naći izvršenje, odlaganje izvršenja odluke koja je već izvršena. Ovaj parlament je to uradio. I nakon toga, zadnje ovo danas što smo dobili, da se kaže da Grabovcu nikada nije uručena i time nije pravomoćna. Ona je pravosnažna time što žalba nije bila, time što je ovaj parlament odluku usvojio i mi ne možemo drugačije da se ponašamo, nego prema zakonu u kome tražimo da je potrebno da bi se čovjeku oduzeo mandat ili suspendovao mandat – potrebno donijeti odluku. Ne slažemo se s tim da trebamo o tome glasati. Trebamo da konstatujemo da imamo ovo što imamo i da se ponašamo onako kako smo do sada radili i on da bude punopravan član ovoga parlamenta dok se ne dobije druga odluka.
Džaferović, replika. 18
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, ja nisam slučajno kazao ono što sam kazao. Vjerujte mi da se danas uopšte ne bih javio za riječ da, prije nego što ću se javiti, nisam dobio ovo pismo od 16.12.2008. godine. Jer, ja sam pročitao ovo sve skupa i sada ću Vam ja pomoći, gospodine Živkoviću, pa ću Vam kazati neke stvari koje ni Vi niste vidjeli, jer na kraju kada neko bude gledao ovo sve skupa on će slušati stenogram ali će prije svega čitati papire. Postoji Odluka o prestanku mandata i dodjeli mandata sljedećem kvalificiranom kandidatu. Ona je, dakle od 14.11.2008. godine – Snježani prestaje mandat, koleginici Snježani Rajilić, a gospodinu Milenku Grabovcu se dodjeljuje mandat. I to je urađeno Odlukom o prestanku mandata i dodjeli mandata sljedećem kvalificiranom kandidatu 14.11.2008. godine. Nakon toga ide sljedeća stvar, objašnjavam vam zašto se nisam htio javiti za riječ da nisam dobio ovo pismo danas, kaže, zaključak o obnovi upravnog postupka i onda se kaže: 'Dozvoljava se obnova postupka koji je okončan odlukom Centralne izborne komisije' broj taj i tad, ona je od 10.11., u tački 2. dispozitiva navedene odluke, 'koja se odnosi na dodjelu mandata sljedećem kvalificiranom kandidatu Milenku Grabovcu', a onda kaže šta će raditi u obnovljenom postupku. I pazite sada šta se kaže u onoj tački koja je za nas najvažnija ovdje, kaže - do okončanja obnovljenog postupka. Slušajte sada, gospodine Živkoviću, 'odlaže se izvršenje Odluke iz stava 1. dispozitiva ovog zaključka'. Pazite, 'ovog zaključka'. Ne, dakle ove odluke od 10.11. nego ovog zaključka – u dijelu koji se odnosi na dodjelu mandata poslanika u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine sa liste kompenzacijskih mandata SNSD - Milorad Dodik. Dakle, tačkom 3. zaključka od 26.11.2008. godine ne suspendira se, bar meni, jasno se ne suspendira tačka 2. Odluke od 10.11.2008. godine kojom se dodjeljuje mandat. Može se pretpostaviti da je to to, ali to ovdje ne piše, nego se suspendira ova odluka iz stava (1) dispozitiva ovog zaključka. A Odluka iz stava (1) dispozitiva ovog zaključka je da se dozvoljava obnova postupka, koji je okončan odlukom CIK-a, pa se onda ovdje govori ... u tački 2. dispozitiva koja se odnosi ... kvalificiranom kandidatu. Ja zbog toga nisam htio da govorim, jer ovo je nekonzistentno i svakako je da ovo zahtijeva raspravu o Izbornoj komisiji, svakako da ovo zahtijeva odgovornost Izborne komisije, svakako je to, jer pazite, mi smo, Parlament je taj koji donosi zakon i Parlament je taj koji imenuje CIK. Na nama su prava, na nama je i odgovornost. I ovo o čemu ja danas govorim, ja govorim samo o legitimitetu i legalitetu donesenih odluka Parlamenta i njegovoj zaštiti zbog situacije, molim vas, u koju smo dovedeni, ja ne govorim uopće o tome treba li ili ne treba nekoga poslati na odgovornost. Naravno da treba. I mi, ako to ne uradimo, tek ćemo onda mi biti neodgovorni i o tome raspraviti ovdje u ovom parlamentu. I ja bih danas šutio da nije stiglo ovo treće u kojem se stvari sada dalje pojašnjavaju. Pazite, na način kako sam ja mogao da pretpostavim, ali nije važno šta ja pretpostavljam, važno je šta piše, a ovdje kaže: 'Prema tome, iz iznesenih razloga gospodin Milenko Grabovac i nije mogao preuzeti dužnost zastupnika u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH.' I naravno, ovdje je sada ključno pitanje. Kada neko odluči da okončani postupak obnovi, postavlja se pitanje šta je sa odlukom ili da li i dalje važi do rezultata, po obnovljenom postupku, ono što je ranije donio kao odluku, imajući u vidu načela pravosnažnosti, načela konačnosti i načela izvršnosti u procedurama koje se primjenjuju pred organima u BiH, u ovome slučaju, u upravnom postupku. Dakle, to se pitanje postavlja. I ja sam nalazio izlaz u toj situaciji, za sebe, dakle zato se nisam htio javiti za riječ, da, kada organ odluči da obnovi određeni postupak, onda 19 važi ono o čemu je odlučio sve dotle dok drugačije ne odluči u obnovljenom postupku. To je, dakle načelo. Treba ga testirati, treba ga provjeriti, ja sada govorim kao Šefik Džaferović, ne govorim kao predsjedavajući Ustavnopravne komisije, kako stvari stoje u upravnom postupku. Međutim, stvar komplikuje ovo ovdje što smo dobili danas i zbog toga sam se javio za riječ i imao potrebu da ovoliko dugo govorim pred ovim parlamentom da stvar objasnim. Znam šta znače ove riječi koje ja govorim, i nisam slučajno zamolio kolegu, nisam ja pehlivan, jer sam shvatio da se na mene to odnosilo, zamolio kolegu da se uzdrži danas od bilo kakvih glasanja a mi ćemo do naredne – danas Parlament mora raditi, nemojte ljudi, mislim ovo može otići kud ne treba – a do iduće sjednice ima da dođu i da kažu šta su odlučili, šta su odlučili. To treba da bude danas zaključak Parlamenta, inače, mi onda poduzimamo šta mi smatramo da treba poduzeti. Zbog toga sam ja ovo predložio kao izlaz iz ove situacije i imao sam potrebu da ovo pošteno, ja mislim pošteno, izanaliziram pred svima nama ovdje u ovom parlamentu i to je bila svrha moga javljanja i moje diskusije. Nemojte dovoditi, s druge strane, nemojte dozvoliti da Parlament – kolega, nemojte se ljutiti ovo sa Vama nema nikakve veze – da Parlament zbog jednog čovjeka, zbog jednog našeg kolege i problematike oko jednog našeg kolege dovodimo u pitanje rad Parlamenta. Ima da radi Parlament! Mi možemo sutra imati potrebu za vanrednom sjednicom i šta ćemo onda. Imamo kvorum. Dajte da ovako razumijevamo ove stvari, nemojte da donosimo odluke koje sutra neko može, iz formalnih razloga, oboriti na Ustavnom sudu pa ovu zemlju sunovratiti. Toliko, hvala vam.
Gospodin Nanić. Gospodine Jovičiću, šta je kod Vas?
Replika.
Jovičić, replika.
Uvaženi predsjedavajući, nama iz SNSD-a nije cilj da blokiramo rad Parlamenta, ljudi. Mi nećemo da preuzimamo odgovornost kako smo mi remetilački faktor, pod navodnim znacima, evo mi ne želimo da učestvujemo u raspravi. Ali bih ja sada imao niz drugih prijedloga. Pokrećem odmah inicijativu o smjeni CIK-a. Jasno je ovdje rečeno, bezbroj puta, tražimo odluku, ne tražimo obavijest. Odluka je zakonski akt koji treba CIK da nama dostavi i kaže: jeste ovo urađeno ovako, jesmo pogriješili, nismo, šta je bilo, napišu u odluci šta je, a ne obavijest: to se nije desilo. Moramo dovesti u poziciju svaku instituciju koju smo mi osnovali da odgovara ovom parlamentu. To je suština. I da nas shvatite. Mislim da niko, ne mogu nikoga, naravno, optuživati jer niko tako nije rekao, nije nam cilj iz SNSD-a i bilo koga iz RS-a da blokiramo rad Parlamenta. Mi smo konstruktivni dio i hoćemo da učestvujemo u raspravi, ali nismo mi krivi što se ovo desilo. Najmanje gospodin Grabovac. Neko ga je pozvao ovdje na osnovu neke druge odluke, na osnovu nečega. Nije čovjek tek tako sam došao i rekao hoću da budem poslanik. Možemo li mi ovako dozvoliti da se neko poigrava sa nama. 20 To je suština bila moje diskusije maloprije i sada ovoga što sam se javio, kao replika. Svaka čast pojašnjenju gospodina Džaferovića, ali šta smo opet time dobili. Hajmo zamrznuti nekoga! Na koliko stepeni? Koja je to optimalna mjera da zamrznemo čovjeka, koliko stepeni, koji vremenski rok, rok trajanja? Moramo sve znati. Dakle, šta ćemo uraditi sada? Tražiti pauzu, pa eto mi blokirali, eto nećemo da učestvujemo u radu. Hoćemo, ali nas je neko drugi doveo i ne smijemo mi preuzeti da smo mi za nešto krivi. Evo, nismo nizašto, niko od nas ovdje koji sjedi od parlamentaraca, ali pogotovo nećemo preuzeti odgovornost da neko neke punovažne odluke, koje smo donijeli, zakone i prijedloge, da nam neko poništava na Ustavnom sudu, što je njegovo, opet, legitimno pravo.
Hvala, gospodine Jovičiću. Gospodin Nanić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Evo, cijenim i dijelim mišljenje poslanika da smo zaista mi, kao Parlamentarna skupština, uvučeni u nešto što nije naš problem, niti mi možemo danas donijeti odluku, i u tom smislu pridružujem se onima koji kažu da je dobro da nas ne dovodite u situaciju da glasamo o ovom pitanju, jer to, zaista, nije pitanje o kojem se glasa. I nije problem, kao što predsjedavajući reče, pogriješiti nego vaditi iz tih greški. Očigledno je da je ovdje pogrešno protumačena ova odluka, očigledno, ... od Kolegija do, ne znam da li je to bilo u nadležnoj komisiji, do Parlamentarne skupštine su donesene, blago rečeno, upitne odluke po pitanju mandata. Ja bih zamolio nas da mi ne donesemo još jednu pogrešnu odluku. Znači, da stanemo sa tim odlukama, da dobijemo konačno tumačenje CIK-a i da ovaj proces se završi. Vi se sjećate da ovo nije prvi put. Kod imenovanja ministara u Vijeće ministara također smo imali vrlo čudna tumačenja sukoba interesa od CIK-a, da li imaju, nemaju, i ostavljeno je na nama da mi to odlučujemo. Ja sam siguran da će i ti ljudi imati problema kod dobivanja sljedećih mandata itd. U tom smislu, ja mislim da mi trebamo nastaviti daljnji rad o dnevnom redu, da zadužimo nadležnu komisiju da tu stvar do kraja dovede, ne znam ... ... da li ima ili je neka druga komisija, i da bi mi mogli nastaviti rad po ovim tačkama dnevnog reda, ... jer ovdje se miješa rad CIK-a, dodjela mandata, rad Parlamentarne skupštine, naša nadležnost, kada bude na dnevnom redu ... izvještaj CIK-a tada ćemo moći reći ono što mislimo o njihovom radu.
Azra Alajbegović.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, ja sam, zapravo, najveći dio diskusije koji sam htjela reći čula od kolega i kolegica ranije. Samo sam htjela da vas podsjetim, zapravo da sa vama podijelim jedno iskustvo koje imam kao zastupnica Predstavničkog doma Parlamenta FBiH. Pošto je u mandatu 2002.-2006. godine bila jedna situacija u kojoj je kod zastupnice utvrđen sukob interesa i Komisija za imenovanja Predstavničkog doma je tražila od Federalnog parlamenta da se izjasni o tome da li će se toj zastupnici oduzeti mandat ili neće. Nakon dosta 21 duge rasprave, Zastupnički dom Federalnog parlamenta je donio odluku da se izjašnjava o oduzimanju ili neoduzimanju mandata i sa vrlo tijesnim, kako bih rekla, rezultatima tog glasanja, sa 50, čini mi se, jednim glasom „za“ i 48 „protiv“ je zastupnici prestao mandat. Nakon toga je uslijedila zakletva imenovanja novog zastupnika te političke partije, ali ono što sam htjela da kažem da je zastupnica kojoj je na taj način oduzet mandat tužila Izbornu komisiju i Komisiju za imenovanje Zastupničkog doma Parlamenta Federacije i zapravo dobila sudski postupak. Danas, pošto slušam ovu priču, ponovo na isti način, apsolutno sam ubijeđena da je tada Zastupnički dom Parlamenta Federacije, na neki način, ušao u kompetenciju CIK-a i ne bih nipošto željela da se nađem lično, i sa ostalim kolegama i kolegicama, u toj situaciji da odlučujemo o mandatu našeg kolege zastupnika, tako da, zaista, mislim da trebamo tražiti situaciju u kojoj će se CIK u optimalnom vremenu izjasniti o mandatu kolege zastupnika SNSD- a koji je dobio mandat nakon zastupnice Snježane Rajilić i da, na neki način, tražimo od CIK-a da uradi svoj posao ... kako treba do kraja.
Hvala. Rifat Dolić. Ima li još neko zainteresiran za diskusiju, molim vas, radi planiranja? Nema. Hvala. Imamo još samo Rifeta Dolića.
Gospodo, predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, uvaženi gosti, meni se čini da raspravljamo nepotrebno o nečemu što je potpuno jasno. Mi smo dobili Odluku o dodjeli mandata uvaženom kolegi, koji je nakon te odluke položio zakletvu i stvar je za nas jasna. Mislim, ne treba ni odlagati izjašnjavanje, ni ništa dalje, jedino što mislim da bi bilo potrebno nakon ovoga dopisa: Izbornu komisiju treba obavijestiti da je kolega Milenko Grabovac imenovani zastupnik ovoga doma i da će to biti sve dok Izborna komisija svojom novom odlukom ili ne oduzme mandat ili na drugi način riješi ovo pitanje. Mislim da je stvar ovdje za mene jasna. Ja se isto tako neću izjašnjavati ni o oduzimanju mandata, ni o bilo čemu drugome, jer je to za mene potpuno jasna stvar. Hvala.
Nije namjera Kolegija ni bila da Parlament odlučuje o mandatu itd. Htjeli smo da razmijenimo mišljenja, da vas informiramo itd. Dakle, Kolegij nije imao odluku na osnovu koje ne bi za današnju sjednicu pozvao gospodina Grabovca. Evo, zaključujem raspravu i otprilike stvari stoje ovako. Meni je najbliža inicijativa, mišljenje gospodina Križanovića koji kaže, evo, mi smo u statusu quo, radimo. Imajući na umu o čemu je gospodin Džaferović govorio, kada je riječ o obnovi postupka i posljedicama obnove postupka itd., kada dođemo do glasanja vidjet ćemo da izbjegnemo dovođenje Parlamenta u ovu situaciju itd. Evo, ako nema razloga, Bakire, ... za pauzu zbog drugih stvari, ja predlažem da mi konačno krenemo. Evo, ako se slažete, da na ovakav način radimo, gospodin je tu. A što se tiče 22 komunikacije sa CIK-om, budite sigurni da Kolegij, praktično, permanentno ima komunikaciju i konstantno tražimo – odluka, odluka, dajte odluku. Evo, na ovaj način mislim da smo ovo prethodno pitanje završili i prelazimo sada na raspravu o dnevnom redu. Na Proširenom kolegiju smo utvrdili jučer prijedlog dnevnog reda, evo gospodin predsjedavajući će preuzeti.
Zahvaljujem. Na Proširenom kolegiju Doma, jučer, smo utvrdili određene izmjene i dopune prijedloga dnevnog reda koje ste vi dobili u pozivu za sjednicu. Radi se o sljedećem. Za Prijedlog zakona pod točkom 6. ranijeg prijedloga dnevnog reda, nadležno Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost je zatražilo produljenje roka za dostavljanje izvješća. Radi se o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o proizvodnji naoružanja i vojne opreme. Kolegij je za krajnji rok utvrdio 19. prosinac, s preporukom da se izvješće dostavi do 15. prosinca 2008. godine kako bi ga mogli razmatrati na ovoj sjednici u drugom čitanju. Kako nismo dobili izvješće sukladno Poslovniku Doma, Dom treba da se izjasni i da odobri novi rok prema članku 111. stavak (6) Poslovnika. Radi navedenog, mi smo u dnevni red uvrstili izjašnjenje Doma o određivanju novog roka za ovaj prijedlog zakona. 7., 8., 9. i 10. točka prijedloga dnevnog reda su preformilirane utoliko što su dodana mišljenja nadležnih povjerenstava o prijedlozima zakona, budući da nisu prihvaćena načela. Radi se o Prijedlogu zakona o graničnoj kontroli, Prijedlogu zakona o kontroli kretanja oružja i vojne opreme, Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o državnoj službi u institucijama BiH, Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izmirenju obveza po osnovi računa stare devizne štednje a na 13. mjesto pomjerili smo raniju 19. točku – Davanje suglasnosti za ratificiranje sporazuma. Dodana je nova točka 'Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju postizanja suglasnosti o Zahtjevu zastupnika Sadika Bahtića za razmatranje Prijedloga zakona o državnoj imovini BiH po skraćenom postupku, sukladno članku 126. Poslovnika'. Redoslijed točaka smo promijenili iz razloga što smo procjenjivali da danas nećemo završiti cjelokupan dnevni red ove sjednice. U tom kontekstu, Kolegij je odlučio da će poslije 15. točke dati stanku i nakon toga izvršiti glasovanje o ovim materijalima kako bi povjerenstva mogla nastaviti razmatranje zakona iz svoje nadležnosti. Podsjećam vas da ćemo, kao i do sada, raditi do 18,00 sati. Toliko što se tiče uvodnih napomena vezano za prijedlog dnevnog reda. Vi ste na klupe dobili novi prijedlog dnevnog reda. Otvaram raspravu. 23 Uvaženi zastupnik Denis Bećirović se prvi prijavio.
Uvaženi predsjedavajući, ja prvo želim podsjetiti na jednu vrlo važnu činjenicu. Saslušao sam obrazloženje Vaše u ime Kolegija i prvo želim reći da sam ja na prošloj sjednici predlagao, u skladu sa članom 65. stav (1) Poslovnika Predstavničkog doma, da se u dnevni red prošle sjednice uvrsti tačka dnevnog reda 'Razmatranje posljedica Nacrta zakona o teritorijalnoj organizaciji RS-a' kojim se u preostale dvije općine Bosanska Kostajnica i Bosanski Brod navedenog entiteta ukida prefiks bosanski'. Dakle, predlagao sam da se to uvrsti na prošlu 41. sjednicu. No, isto tako, na kraju izlaganja ostavio sam mogućnost Kolegiju, kako sam tada rekao, zbog obimnosti dnevnog reda i potrebe da završimo u predviđenom roku tu sjednicu, da eventualno tu tačku dnevnog reda, ako procjenjujete da previše opterećuje dnevni red prošle sjednice, uvrstite za narednu sjednicu. Vi ste se tada opredijelili da ta tačka dnevnog reda dođe na današnju sjednicu. U prilog tome želim reći da ovo obrazloženje Kolegija nije u saglasnosti sa onim šta smo se dogovorili, a da je to tako najbolji dokaz je izvod iz zapisnika koji mi danas treba da verifikujemo. Naime, pročitat ću samo dio koji se odnosi na ovaj dio. 'Predsjedavajući Lozančić odgovorio je da Bećirovićev prijedlog sigurno neće biti u dnevnom redu ove sjednice, jer je već utvrđen dnevni red', a sada naglašavam, 'a poslovnički će biti procesuirana njegova inicijativa za uvrštavanje u dnevni red naredne sjednice, u skladu sa njegovim zahtjevom na današnjoj sjednici'. Dakle, po meni, stvar je potpuno jasna i ova tačka dnevnog reda danas treba da se nađe na dnevnom redu. Ja mislim da mi kod utvrđivanja dnevnog reda, a pogotovo kod tumačenja Poslovnika, ne možemo imati dvostruke aršine. Na jednoj sjednici se ponašati na jedan način, kada je u pitanju ova problematika, a na drugoj na sasvim drugi. Da je to tako, dovoljno je pogledati ovaj posljednji izvod iz zapisnika, da ne idemo u prethodne izvode iz zapisnika koje smo usvojili, pa ćemo vrlo jasno doći do uvida kako i na koji način smo pojedine tačke dnevnog reda uvrštavali u dnevni red. Dakle, da potpuno skratim. Ja ne tražim ništa drugo do onoga što smo mi već radili na prethodnim sjednicama Predstavničkog doma. Prema tome, tražim da i ovo uvrstimo s našom procedurom. Ako promijenimo i kada promijenimo Poslovnik, možda neki drugi Poslovnik će to na drugačiji način urediti, ali ovako smo do sada radili i tumačili ovaj dio Poslovnika. Stoga nadam se da neće biti potrebe da se više javljam, da to ilustrujem sa izvodima iz zapisnika sa silnih prethodnih sjednica gdje smo radili po ovom principu. Zahvaljujem.
Ja moram reći da nisam siguran jeste li predložili da se ova točka uvrsti u današnji dnevni red i molim Vas da budete decidni – da li predlažete da se ova točka uvrsti u dnevni red i ukoliko predlažete ja ću to staviti na izjašnjavanje Domu. 24
Pa, ja sam čak i na prošloj sjednici predložio da se uvrsti u dnevni red, pa sam ostavio, ponavljam, mogućnost, ako vi smatrate kao Kolegij da će vam to opteretiti dnevni red, da to danas uvrstite u dnevni red. I tako su radili brojni poslanici na prethodnim sjednicama Predstavničkog doma. Zaista ne znam gdje je sada problem.
Dragi kolega, ja sam iscitirao odredbe Poslovnika. Ja Vas uistinu molim da uvažavate, to je tumačenje Poslovnika i pročitao sam odredbu Poslovnika. Znači, ne odlučuje Kolegij na sjednici hoće li nešto uvrstiti u dnevni red ili neće, nego temeljem prijedloga svakog zastupnika o tome se izjašnjava Dom na sjednici. Znači, ne može Kolegij, ni danas Kolegij neće odlučivati o tome hoće li ova točka biti u dnevnom redu ili neće nego Dom ukoliko Vi predložite da se ova točka uvrsti u dnevni red današnjeg zasjedanja. Izvolite, iskoristite to pravo ili nemojte.
Da Vam pomognem onda. Znači, svakako da tražim da ovo danas uđe u dnevni red. Međutim, kada već moram, onda da Vas podsjetim barem, evo, na izvod iz zapisnika koji ćemo danas usvojiti, da ne idemo dalje. Evo, danas usvajamo izvod Zapisnika sa 41. sjednice. Pogledajte na 2. strani, kaže, tačka 4. Razmatranje rezolucije Evropskog parlamenta (i samo da pogledamo po kojoj proceduri je ova tačka dnevnog reda došla na dnevni red). Mi nismo glasali na sjednici da to uđe u dnevni red, već smo upravo ovom metodologijom, mi smo to, dakle već na takav način radili. Zašto ste Vi baš kod ove tačke sada promijenili tumačenje, ne znam, ali evo, insistiram da glasamo i da ovo danas uđe u dnevni red. Što se tiče onog dijela Poslovnika koji kaže, 'dostaviti u pisanoj formi materijal' itd., i Vi znate da sam to na prošloj sjednici uradio.
Zahvaljujem. Ko je dalje prijavljen za raspravu o dnevnom redu? Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić.
Biće intervencija na dnevni reda, malo sam poranio, ali mislim, da završimo.
Znači, raspravljamo upravo o dnevnom redu.
Na zapisnik samo će biti intervencija. 25
Znači, nemamo drugih prijavljenih, u ovom trenutku, za raspravu o dnevnom redu. Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Imamo prijedlog uvaženog zastupnika Denisa Bećirovića da se u dnevni red današnjeg zasjedanja uvrsti točka dnevnog reda 'Razmatranje posljedica Nacrta zakona o teritorijalnoj organizaciji RS-a kojim se u preostale dvije općine Bosanska Kostajnica i Bosanski Brod navedenog entiteta ukida prefiks bosanski'. Molim da se pripremite za izjašnjavanje o ovom prijedlogu. Glasujte sada. Može li neko iz tehničke službe reći možemo li nastaviti glasovanje. Molim da se pripremite za glasovanje, ponavljamo glasovanje o ovom prijedlogu. Glasujte sada! 17 glasova „za“, sedam „protiv“, tri „suzdržana“, nedovoljna entitetska većina. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Znači, zahtjev za ponovljeno glasovanje. Molim da se pripremite i ponavljamo glasovanje. Glasujte sada! 17 glasova „za“, sedam „protiv“, tri „suzdržana“, nedovoljna entitetska većina. Nemamo mogućnosti za usuglašavanje.
nije uključen mikrofon
Molim?
nije uključen mikrofon
Poslovnička intervencija, uvaženi zastupnik Denis Bećirović.
U ime Kluba poslanika SDP-a, a po ovlaštenju predsjednika kluba, tražim pauzu od 20 minuta kako bi se očitovali nad novonastalom situacijom a to je da Parlament čak ne želi ni da razgovara o ubijanju imena države koju on predstavlja u općinama RS-a. Pauza od 20 minuta i molim lično da mi se dostavi. 26
Znači, dajem pauzu od 20 minuta. Nastavljamo u 12,05. [[PAUZA]] Dame i gospodo zastupnici, molim vas da zauzmete svoja mjesta. Jedan broj zastupnika, prije nego što dam riječ predsjedniku Kluba SDP-a, jedan broj zastupnika mi je sugerirao da njihovo glasovanje iz tehničkih razloga nije bilo registrirano i zamolili su da ponovimo glasovanje i ja ću uvažiti taj zahtjev, pa ćemo ponoviti glasovanje o prijedlogu uvaženog zastupnika Denisa Bećirovića, a nakon toga ćemo dati riječ predsjedniku kluba, odnosno predstavniku kluba, možda je bolje. Molim da se pripremite za glasovanje. Glasujte sada! 23 glasa „za“, devet „protiv“, bez „suzdržanih“ glasova, nedovoljna entitetska većina. Nema suglasnosti. Glasujemo u drugom krugu. Molim da se pripremite za glasovanje. Glasujte sada! 24 glasa „za“, devet „protiv“. [[zajednička diskusija]]
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Prije svega želim izraziti žaljenje što je došlo do nepotrebnog gubljenja vremena, a došlo je, po našem daljem uvjerenju, zbog nepridržavanja dosadašnje prakse u uvrštavanju tačke dnevnog reda. Mislim da je ovdje zaista napravljen jedan presedan i da se odstupilo od uvriježene prakse kako se kandidiraju nove točke dnevnog reda i kako one budu uvrštene na naredno zasjedanje. Dakle, to mi je žao, jer smo izgubili nepotrebno sat vremena i želim reći da ovih dvadeset dodatnih minuta, izvan našeg traženja pauze, nismo odgovorni za taj dio vremena. A dodatni razlog za traženje pauze je bio da se zaista vidi šta je sa elektronikom, jer u prvom glasanju je glasalo svega 27 zastupnika, evo sad smo došli da je 34 glasalo, gore stoji da nas ima 38, tako da je bilo i tehničkih razloga da tražimo ovu stanku. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Križanoviću. Konstatiram da 42. sjednica Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH ima sljedeći dnevni red 1. Usvajanje Zapisnik 41. sjednice Zastupničkog doma; 2. Zastupnička pitanja i odgovori; 3. Prijedlog zakona o zaštiti i dobrobiti životinja (drugo čitanje); 4. Prijedlog zakona o genetski modificiranim organizmima (drugo čitanje); 5. Prijedlog zakona o Agenciji za razvoj informacijskog društva Bosne i Hercegovine (drugo čitanje); 6. Prijedlog zakona o graničnoj kontroli, s Mišljenjem Zajedničke komisije za obranu i sigurnost (prvo čitanje); 7. Prijedlog zakona o kontroli kretanja oružja i vojne opreme, s Mišljenjem Zajedničke komisije za obranu i sigurnost (prvo čitanje); 8. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine, s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva – predlagatelji zastupnici Niko Lozančić, Beriz Belkić i Milorad Živković; 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izmirenju obveza po osnovi računa stare devizne štednje, s Mišljenjem Povjerenstva za financije i proračun – predlagatelj zastupnik Jerko Ivanković Lijanović (prvo čitanje); 10. Prijedlog zakona o zabrani negiranja, minimiziranja, opravdavanja ili odobravanja holokausta, zločina genocida i zločina protiv čovječnosti – predlagatelj zastupnik Ekrem Ajanović (prvo čitanje); 11. Izjašnjavanje Doma o određivanju novog roka za dostavljanje izvješća o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o proizvodnji naoružanja i vojne opreme; 12. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju postizanja suglasnosti o prijedlogu za očitovanje Doma da se Prijedlog zakona o dopuni Zakona o Javnom RTV sustavu BiH razmatra i u drugom čitanju; 28 13. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju postizanja suglasnosti o Zahtjevu zastupnika Sadika Bahtića za razmatranje Prijedloga zakona o državnoj imovini BiH po skraćenom postupku, sukladno članku 126. Poslovnika; 14. Prijedlog odluke o dopuni Odluke o imenovanju članova Vijeća nacionalnih manjina – predlagatelj Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava, prava djeteta, mlade, useljeništvo, izbjeglice, azil i etiku; 15. Davanje suglasnosti za ratificiranje a) Sporazuma o zračnom prometu između Vijeća ministara BiH i Vijeća ministara Ukrajine, b) Sporazuma o kulturnoj suradnji između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Kine, c) Nota sporazuma između Bosne i Hercegovine i Kraljevine Norveške o reviziji sukcesije bilateralnih sporazuma sklopljenih između bivše SFRJ i Kraljevine Norveške; d) Europskog sporazuma o glavnim unutarnjim poslovima, o unutarnjim plovnim putevima od međunarodnog značaja (AGN); e) Protokola između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Mađarske u vezi sa sukcesijom bilateralnih međunarodnih ugovora sklopljenih između Federativne Narodne Republike JugoslavijeSocijalističke Federativne Republike Jugoslavije i Narodne Republike Mađarske; f) Akata XXIII kongresa Svjetskog poštanskog saveza – Bukurešt, 2004. godine. 16. Izvješće o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga, policijskih i državnih službenika Bosne i Hercegovine u operacijama potpore miru u inozemstvu za razdoblje od 1. 3. 2008. do 30. 6. 2008. 17. Rasprava o temi Vijeće Europe i njegove aktivnosti (osnova za raspravu je Izvješće o radu izaslanstva Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe u 2008. godini); 18. Rasprava o izlaganju predsjedatelja Predsjedništva BIH, gospodina Harisa Silajdžića, prilikom obraćanja u Općoj skupštini UN-a u Njujorku i Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe u Strazburu (usvojena Inicijativa zastupnika Branka Dokića); 19. Rasprava o Rezoluciji Narodne skupštine RS-a o ciljevima i mjerama politike RS-a s 14. posebne sjednice, održane 15.10.2008. godine (usvojena Inicijativa zastupnika Remzije Kadrića). Prelazimo na prvu točku Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 41. sjednice Zastupničkog doma
Poštovani predsjedavajući! Na stranici 11. pod tačkom 17. napravljena je jedna inverzija, pa su prijedlozi mog zaključka i gospodina Joze Križanovića zamijenjeni. Dakle, najlakše je napraviti izmjene da se moj zaključak prebaci pod 5., a da prijedlog gospodina Križanovića bude pod 4., radi zapisnika i njegovog verifikovanja. Dakle, došlo je do greške jer se radi o različitim prijedlozima zaključaka. I samo treba to zamijeniti, dakle vrlo lako. Neka gore ostane cijela formulacija, kako ste vi predvidjeli kad je ko predlagao, dakle samo da moj zaključak, koji je sad pod brojem 4., dobije 5., a gospodina Križanovića sa 5. da ide na 4.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Jovičiću. Riječ ima prvi zamjenik predsjedatelja, gospodin Beriz Belkić.
Nije primjedba na Zapisnik u smislu tačnosti, odnosno prenošenja onoga što se dešavalo na 41. sjednici. Primjedba se odnosi na način tumačenja ishoda glasanja o tački Ad. 5. prošle sjednice, dakle zahtjev poslanika Sadika Bahtića za razmatranje Prijedloga zakona o državnoj imovini po skraćenoj proceduri, dakle po članu 126. Predsjedavajući je tada utvrdio da je prilikom glasanja o Zahtjevu za proceduru da Zahtjev nije dobio entitetsku podršku. Iz Zapisnika je vidljivo da je glasalo ukupno 21 „za“; iz Federacije 17, RS-a četiri; „protiv“ osam, „suzdržanih“ je bilo četiri poslanika. Dakle, prema podacima kojim ja raspolažem, od prisutnih 12 poslanika iz RS-a za ovaj zahtjev je glasalo četiri poslanika što je jedna trećina prisutnih. Mi u Kolegiju nismo postigli saglasnost oko tumačenja ovoga, ali ja želim ovdje da se to konstatira i mi ćemo biti suzdržani prilikom izjašnjavanja o ovome zapisniku i naravno tražiti druge pravne puteve za provjeru primjene ustavne odredbe koja je prenesena u naš poslovnik po kojem mi radimo.
Nema više prijavljenih. Ima. Uvaženi zastupnik Momčilo Novaković.
Evo, ja mislim da ovdje imamo, naime, problem. Predsjedavajući je konstatovao tako kad se to dešavalo, o čemu govori gospodin Belkić, to što je konstatovao i gospodin Belkić, nije reagovao, znači tada. Time je ta odluka koju smo mi donijeli postala validna, nije bilo na nju primjedbi. Ja moram reći da smo mi prošli put, evo greškom recimo glasali iz SDS-a za zaključak, nismo bili protiv zaključka o bh. tamo ... Komisije za saobraćaj i komunikacije, iako smo diskutovali, recimo, drugačije. Ali smo tada kod glasanja napravili grešku, pa evo i ja hoću sada da se kaže da smo mi tada pogriješili. Donesen je zaključak, validan zaključak, ali SDS je glasao suprotno svojim diskusijama i mi smo pogrešno glasali. I tražim da to uđe u zapisnik, znači ova moja izjava da smo mi tada pogrešno glasali. 30
Nemam drugih prijavljenih. Ja jedino mogu konstatirati da ovo ne doživljavam kao primjedbe na ovaj zapisnik, jer nije bila primjedba da nešto nije korektno uneseno u ovaj zapisnik. Ova korekcija uvaženog zastupnika Jovičića se može uvažiti, jer se radi o tehničkoj korekciji i mislim da to može biti uvaženo. Nema drugih prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na drugu točku dnevnog reda: Ad. 2. Zastupnička pitanja i odgovori Odgovore na pitanja dobili su zastupnici: Azra Hadžiahmetović i Šemsudin Mehmedović od Vijeća ministara, na pitanja postavljena na 35. sjednici; Šemsudin Mehmedović, Denis Bećirović i Sefer Halilović od Vijeća ministara, na pitanja postavljena na 36. sjednici; Slavko Jovičić od Vijeća ministara dobio je odgovor na pitanje postavljeno na 36. i na 2. posebnoj sjednici; Sadik Ahmetović, Milorad Živković, Mirko Okolić i Rifat Dolić od Vijeća ministara, na pitanja postavljena na 38. sjednici; Bajazit Jašarević, Denis Bećirović i Rifat Dolić od Vijeća ministara, na pitanja postavljena na 39. sjednici; Sadik Bahtić od Državne agencije za istrage i zaštitu, na pitanje postavljeno na 41. sjednici; Sadik Ahmetović je od Vijeća ministara dobio odgovor na pitanje postavljeno na 2. posebnoj sjednici oba doma: 'Zastupnici i izaslanici pitaju, Vijeće ministara odgovara'. Imate mogućnost komentara odgovora. Ko se prijavljuje? Evo, ja ću po ovom elektronskom redoslijedu ići. Poslovnička intervencija, uvaženi zastupnik Mirko Okolić.
Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege poslanici, članovi Vijeća ministara, predstavnici nevladinih organizacija i dragi gosti, poslovnička intervencija je u tome što sam ja sad prvi put čuo da sam dobio odgovore na poslaničko pitanje. Vjerovatno je neka tehnička greška, ja ih nisam dobio. Molim stručnu službu da mi dostave evo sada. Ja ću u međuvremenu pročitati i vidjeću da li ću imati potrebe na komentar na to poslaničko pitanje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Okoliću. Ja se priključujem zahtjevu stručnoj službi da Vam dostavi odgovor ako ga dosad niste dobili. 31 Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović, a neka se pripremi uvaženi zastupnik Husein Nanić.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, ja sam također obaviješten da sam dobio odgovor na moje pitanje koje sam postavio na 36. sjednici, a nisam dobio odgovor. Molio bih sekretara da ovo sluša, znači nisam ni ja dobio odgovor na moje pitanje koje sam postavio na 36. sjednici. Ali želim da komentarišem odgovor koji sam postavio na 35. sjednici, jer sam dobio. Naime, ako se sjećate, ja sam postavio pitanje: 'Koliko je do sada državljana Srbije i Hrvatske ostvarilo dvojno državljanstvo u BiH i koliko je građana BiH do sada ostvarilo dvojno državljanstvo u Srbiji i Hrvatskoj.' Nažalost, ja sam dobio odgovor od Vijeća ministara, odnosno nadležnog Ministarstva za civilne poslove, da kaže ovako: 'Evidenciju državljana BiH i entiteta vode nadležni entitetski organi, matični uredi pri opštinama, pa Ministarstvo civilnih poslova BiH ne može dati precizniji odgovor u smislu postavljenog poslaničkog pitanja.' U informatičkoj eri nama ovakav odgovor da dolazi od Ministarstva civilnih poslova za mene je neprihvatljivo. S obzirom da imamo CIPS službu koja ima te evidencije, ja bih volio i, evo, ja ću iskoristiti priliku da prilikom postavljanja poslaničkih pitanja obnovim ovo pitanje nadležnom ministarstvu i da mi dostave tačan i precizan odgovor. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Husein Nanić, a neka se pripremi uvaženi zastupnik Slavko Jovičić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Ja bih htio ... ukazati na jednu pojavu koju mi imamo kod odgovora na poslanička pitanja i zamolio bih da se ona otkloni. Ja već nekoliko puta dobijam odgovor na poslaničko pitanje u momentu i u danu kad otvaramo sjednicu i konstatira se da sam dobio odgovor na poslaničko pitanje. Ne mogu uopće biti spreman da ga komentarišem. U tom smislu da se napravi razlika, znači da najmanje, ne znam koliko dana, mi trebamo dobiti, da bi bilo evidentirano da smo dobili odgovore na poslanička pitanja. Jer ja sam dobio odgovor o Unskoj pruzi koji se sastoji od, ne znam, pet listova, ja moram potrošiti vrijeme na to, pripremiti za sjednicu, ne mogu dati komentar. U tom smislu dajem jednu sugestiju da zaista mi dobijemo na vrijeme – ne taj dan kada je sjednica – odgovor na poslaničko pitanje, jer tada ga ne možemo ni komentarisati. 32
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Slavko Jovičić.
Hvala. Ma evo, ne znam je li ovo postala praksa, ali što bih rekao: isti slučaj kao kod gospodina Okolića i Mehmedovića. Ni ja nisam dobio nijedan odgovor ni za posebnu sjednicu ni ovu, ali sam već intervenisao kod stručne službe da vidim o čemu se radi. E, sad da ne ponavljam tu proceduru kako to ide i kad oni stižu. Ali ja nisam dobio nikakve odgovore. Već sam intervenisao, pa ću vidjeti šta će stručna služba uraditi.
Pošto je ovo očigledno postala pojava, ja predlažem da danas komentare skinemo sa dnevnog reda, a Kolegij će pribaviti relevantne informacije, vidjeti gdje je u biti problem. Zašto to vi ne dobijate odgovore, odnosno ovo što je gospodin Nanić rekao i bit ćete informirani na narednoj sjednici, kad ćete imati priliku i komentirati odgovor na ta pitanja. A sada idemo s postavljanjem zastupničkih pitanja. Molim vas, znači komentare, sve ostavljamo za narednu sjednicu, jer imamo previše zastupnika za koje imamo evidenciju da su dobili odgovore, a oni nisu dobili odgovore i da ne bismo...
Ja insistiram ...
E, ako Vi inzistirate, dat ćemo Vam pravo da komentirate svoj odgovor.
Zahvaljujem. Naime, predsjedavajući, ja sam na jednoj od prethodnih sjednica postavio pitanje u vezi sa Alžirskom grupom i učešćem ljudi, konkretno iz Stranke za BiH, u tom procesu. I dobio sam jedan odgovor kakav još nisam dobio do sada. Naime, između ostalog, rečeno je sljedeće: 'Slučaj Alžirske grupe desio se mnogo prije nego što je na državnom nivou uspostavljeno Ministarstvo sigurnosti', prva konstatacija. Druga: 'Da su hapšenje pripadnika itd. obavili drugi organi i institucije.' I sve je to Vijeće ministara, dakle to je čitav odgovor. Dakle, prije se desio nego što je uspostavljeno Ministarstvo sigurnosti i druga stvar je da su to obavili drugi organi i institucije. Takav odgovor je utvrđen na 68. sjednici Vijeća ministara, 3.12. Ja sam pogledao odgovor na ovo pitanje i pogledao odgovore na sva druga pitanja. I naravno da ne bih sada opterećavao Parlament s tim, recimo, postavljeno je pitanje: 'Šta ste poduzeli na zaštiti preostale imovine, imovine Socijalističkog Saveza' itd. Sa stanovišta ovog odgovora, ... u svim tim odgovorima moglo bi glasiti isto kao i u ovom odgovoru. 33 Dakle, sve se to desilo prije nego što je na državnom nivou uspostavljeno neko ministarstvo ili ova druga formulacija 'obavili su drugi organi i institucije'. Ovo je zaista jedan krajnje neprimjeren ... odgovor na poslaničko pitanje, zato što smo mi ovdje godinama i mjesecima bili zatrpani sa stotinama stranica odgovora iz Vijeća ministara i od strane ministarstava koja su vezana za Alžirsku grupu, ali, naravno, Vijeće ministara je odgovaralo kada je bilo riječi o ljudima iz SDP-a BiH. Sada, kada treba da vidimo cjelovit uvid, da vidimo šta su i drugi koji su bili u to vrijeme u vlasti, dođe ovakav potpuno neprimjeren odgovor. I zbog toga sam se javio da zatražim još jednom od ministra sigurnosti Tarika Sadovića da odgovori na ovo pitanje. A ako on neće da odgovori na ovo pitanje, i to je neko rješenje. Ali onda ćemo i mi uraditi šta mi mislimo da treba da uradimo u okviru Poslovnika i onoga šta nam Ustav dozvoljava u ovoj zemlji. Zahvaljujem.
Zahvaljujem.
nije uključen mikrofon
Komentar isto, jel? Evo, ovi koji inzistiraju da komentiraju, onda ćemo dati svima da komentirate, ja sam u cilju zaštite digniteta zastupnika mislio da to riješimo na narednoj sjednici, ali pošto vi inzistirate drugačije, ja vam ne mogu osporiti to. Gospodin Sefer Halilović.
Ja sam na jednoj od prethodnih sjednica postavio pitanje: 'Ko koristi imovinu od bivšeg Socijalističkog saveza radnog naroda BiH, bivšeg Saveza socijalističke omladine Republike BiH i bivšeg Saveza sindikata Republike BiH?' Dobio sam nevjerovatan odgovor od Vijeća ministara koji glasi: 'Pravobranilaštvo BiH ne raspolaže podacima o tome ko koristi imovinu bivšeg SSRN-a, SSO i SSBiH.' Ja podsjećam ovaj dom i Vijeće ministara da se ne radi o beznačajnoj imovini i da je SSRNBiH i SSORBiH i SSBiH raspolagao sa ogromnom imovinom. I, ako postoji prijedlog i kampanja da se utvrdi šta je sa imovinom bivšeg SK Jugoslavije, onda nema nijedan razlog da Vijeće ministara žmuri pred ovakvom činjenicom i da kaže ne zna, odnosno ovim jasno poručuje da ga ne zanima šta je sa imovinom ove tri bivše društveno-političke organizacije. Jer, ponovit ću još jedanput, ne radi se o beznačajnoj imovini, radi se o ogromnim sredstvima, i smatram odgovor neprimjerenim da se na ovakav način poslaniku odgovori. Čak bi bolje bilo da nisu odgovorili ništa, nego na ovakav način da kažu - mi ne znamo, ne raspolažemo podacima ko koristi. Šta onda znaju, ako ovo ne znaju. 34
Tko još želi komentirati? Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović.
Evo, ja sam u međuvremenu dobio ovaj odgovor, koji je kasno, nažalost, evo dobio sam naknadno, i želio bih da zaista ovako, jedan malo čudan odgovor, neću reći nekorektan prema nama zastupnicima od strane Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice. Moje pitanje je bilo, ako se sjećate na 36. sjednici: 'Kada će se riješiti pitanje povratka imovine Fati Orlović, tj. rušenje crkve iz njenog dvorišta?' Ja ne znam da li ste imali priliku da kopiju ovog odgovora pročitate, zadnji pasus, jer ovdje je navedena hronologija događaja, sastanaka raznoraznih u Skupštini Opštine Bratunac. I zadnji pasus je ovako malo vrlo čudan. 'Ministarstvo smatra da treba pokušati zajedničkim dogovorom najodgovornijih predstavnika Eparhije zvoničko-tuzlanskog vladike i Vasilija i tuzlanskog muftije Kavazovića, predstavnika ovog ministarstva, Sekretarijata za vjere RS-a, te predstavnika lokalne zajednice, riješiti ovo pitanje, to bi dovelo do znatnog, potpunijeg ostvarivanja slobode vjeroispovijesti na teritoriji opštine Bratunac, pa i cijele BiH' Molim vas, ovo se tretira kao sloboda vjeroispovijesti. Uopće se zanemaruje pitanje imovinsko-pravnih odnosa, zapravo povrata imovine ovoj nemoćnoj starici, koju evo policija RS-a stalno hapsi i odvodi na suđenje, čini mi se u Bijeljinu itd. Mislim da je ovo vrlo nekorektno, nezakonito i jedan ignorantski odnos ovog ministarstva prema ovako jednom važnom pitanju. Ja, evo insistiram, tražim od ovog ministarstva, u najmanju ruku da treba da se izvini uvaženoj starici Fati Orlović na ovako dostavljenom odgovoru, ne meni, evo kao zastupniku. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Želi li još netko komentirati? Uvaženi zastupnik Rifat Dolić.
Gospodo, predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, uvaženi gosti, ja postavljam puno pitanja i vrlo rijetko komentarišem dobijene odgovore. Naime, pitanje postavljam iz dva razloga. Prvo, da dobijem određene informacije od nadležnih institucija. I drugo, da potaknem određene aktivnosti tih nadležnih institucija. Ja sam na 38. sjednici postavio pitanje Vijeću ministara: 'Koje međunarodne konvencije, sporazume, protokole i memorandume BiH do danas nije potpisala i ratifikovala, a za to postoji objektivno izraženi interes države, njenih institucija, građana?' I u potpitanju sam naveo da mi se 35 na ovo pitanje odgovori analitički, navodeći spisak nepotpisanih konvencija, sporazuma, protokola i institucija koje su za to nadležne. Umjesto ovoga što sam tražio, ja sam dobio jedan lakonski odgovor, gdje mi se opisuje procedura kako se potpisuju i ratificiraju sporazumi, konvencije i ovdje mi se sugeriše da bi ovo pitanje trebalo uputiti svim ministarstvima u Vijeću ministara BiH, naravno, a što je bilo logično da to uradi Vijeće ministara, umjesto da ja to ponovo sad ovdje radim. Dakle, ja tražim da se moje pitanje ponovi i da dobijem odgovor na ono i onako kako sam tražio. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Mirko Okolić, komentar.
Ja ću prokomentarisati, veoma kratko, odgovor na moje traženo pitanje, gdje sam statistički tražio, decidno, na nivou države, entiteta, kantona, Brčko Distrikta i opština. I u ovom odgovoru sam dobio uglavnom sljedeće obrazloženje: da je nemoguće takve podatke dati i po svim segmentima, otprilike, samo prokomentarisano oko ovih podataka, ali nema odgovora na to. Međutim, ono što je za mene bitno i što vidim u ovom odgovoru kao nešto što jedino možemo riješiti u narednom periodu je odgovor koji sadrži ovo: 'Stoga precizne i sveobuhvatne pokazatelje, kao odgovore na ovo pitanje, može dati jedino popis stanovništva u BiH' ... Prema tome, ovo je moj komentar da odgovor nisam dobio, da je, po meni, moguće bilo precizniji odgovor dati na ova pitanja, zato što često puta upotrebljavamo termin povratka. Često puta iznosimo podatke, a ministarstvo se ograđuje i tvrdi da nema podataka, da na nivou opština i kantona, čak, uopšte i ne vodi te podatke, i da te podatke jedino možemo dobiti popisom stanovništva, što mi insistiramo da do toga dođe. Hvala lijepo.
Ima li još prijavljenih za komentare? Nema. Prelazimo na postavljanje zastupničkih pitanja. Prvi je prijavljen uvaženi zastupnik Husein Nanić, a neka se pripremi uvaženi zastupnik Mehmed Suljkanović.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Ja bih htio danas postaviti poslaničko pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara BiH. 36 S obzirom da smo imali priliku da nedavno prilikom posjete crnogorskog premijera Bosni i Hercegovini na zajedničkoj pres-konferenciji čujemo izjave da između BiH i Crne Gore nema otvorenih pitanja, te su tom prilikom potpisana četiri međudržavna sporazuma i najavljeno je potpisivanje Sporazuma o granici BiH i Crne Gore, što ja svakako pozdravljam, ja želim da ovdje podsjetim i nas i predsjedavajućeg Vijeća ministara da se još uvijek Crna Gora nije zvanično izvinula porodicama stradalih državljana BiH koji su uhapšeni na crnogorskom primorju, deportovani i izručeni policiji RS-a '92. godine, te da nije proveden krivični postupak i sankcionisani svi zločinci koji su učestvovali u hapšenju i deportaciji bošnjačkih izbjeglica iz Crne Gore '92. godine. Poznato je da je tom prilikom ubijeno najmanje 86 Bošnjaka koji su potražili utočiše u Crnoj Gori od rata u BiH. Postavljam pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara: 'Da li je i da li će tražiti zvanično izvinjenje Crne Gore i razotkrivanje potpune istine o stradalim Bošnjacima, kao uvjet za potpisivanje tih ugovora i da li će BiH istrajati u zahtjevu za ispitivanje i sankcionisanje zločinaca ili će zanemariti te činjenice i dalje tvrditi da između BiH i Crne Gore nema otvorenih pitanja?' Sljedeće pitanje, također, predsjedavajućem Vijeća ministara postavljam, a ono se tiče graničnih prelaza u Unsko-sanskom kantonu u Izbornoj jedinici 1. iz koje ja dolazim, gdje već duže vrijeme, duže od 10 godina, iz općina Unsko-sanskog kantona, tačnije Velika Kladuša, Cazin i Bihać, postoje zahtjevi za otvaranje graničnih prelaza u mjestima Martin Brod, općina Bihać, Tržička Raštela, općina Cazin i dva u općini Velika Kladuša, znači otvaranje graničnih prelaza za malogranični promet u pograničnom naselju, te radi nesmetanog pristupa zemljišnim posjedima koje građani BiH posjeduju na prostoru Republike Hrvatske. Postavljam pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara: 'Da li ima Vijeće ministara u planu i kakve su aktivnosti na otvaranju tih malograničnih prelaza.'
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Mehmed Suljkanović, a neka se pripremi uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović.
Uvaženi predsjedavajući, cijenjene koleginice i kolege, uvaženi gosti! Moje pitanje upućeno je Ministarstvu civilnih poslova, konkretnije Komisiji za izbor članova Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanja kvaliteta. 'Aktom broj 01-34-2-977-8-MP/08 od 10. 7. 2008. godine Komisija za izbor članova Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanja kvaliteta dostavila je Prijedlog rang-liste najboljih kandidata sa intervjua za članove Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanja kvaliteta. 37 Savjet ministara BiH na 64. sjednici, održanoj dana 30.10.2008. godine, razmotrio je Prijedlog liste najboljih kandidata, a Predstavnički dom Parlamentarne skupštine je na sjednici od 19.11.2008. godine usvojio pomenutu listu. Vezano za provedenu proceduru, postavljam sljedeća pitanja: 1. Zašto Komisija u svom Prijedlogu rang-liste najboljih kandidata nije navela broj bodova svih 19 kandidata poslije obavljenog intervjua? 2. Zašto kandidati koji nisu ušli u prijedlog 10 najboljih kandidata nisu obaviješteni o rezultatima intervjua? 3. Tražim spisak prijavljenih kandidata za članove Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanja kvaliteta iz reda ostali. 4. Da li je među predloženim izabranim kandidatima bilo onih koji su očito u sukobu interesa?' Navedena pitanja i očekivane odgovore trebali bi da osvijetle prilično mutne radnje koje su vezane uz pomenuti Prijedlog rang-liste najboljih kandidata za članove Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanja kvaliteta. Tako se moglo desiti da jedini kandidat koji je bio iz reda ostalih, uvaženi univerzitetski nastavnik, ne bude izabran, a na njegovo mjesto bude izabrana kandidatkinja koja je polaznica postdiplomskog studija. Tako se moglo desiti da sa jednog univerziteta, konkretno Univerzitet u Tuzli, ne bude izabran ni predložen nijedan kandidat, iako pouzdano znam da je dosta izuzetno kvalitetnih kandidata konkurisalo na ovo mjesto. Isto tako, moglo se desiti da se među predloženim kandidatima nađu i rektori univerziteta gdje se očigledno radi o sukobu interesa. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Suljkanoviću. Sljedeći je uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović, a neka se pripremi uvaženi zastupnik Lazar Prodanović.
Kao što sam rekao, zbog toga što sam nezadovoljan odgovorom na moje pitanje postavljeno na 35. sjednici, a vezano za broj građana BiH koji su imali državljanstvo Srbije i Hrvatske i obrnuto, evo ja koristim priliku, kao moje prvo pitanje, da obnovim ovo pitanje. I drugo moje pitanje postavljam Vijeću ministara, odnosno predsjedavajućem, a ono glasi: 'Zašto predsjedavajući Vijeća ministara odbija da uvrsti u dnevni red Vijeća ministara tačku o prijemu u državljanstvo istaknutih sportista po članu 13. Zakona o državljanstvu BiH, iako se zna da je Ministarstvo civilnih poslova BiH završilo svu potrebnu proceduru i dalo 38 pozitivnu preporuku za prijem u državljanstvo rukometaša Bojana Skoke i ostalih, još u junu ove godine.' Javnosti ove zemlje su poznati apeli sportskih radnika za ovim sportistima. Da li predsjedavajući Vijeća ministara ovim potezom direktno radi protiv interesa ove zemlje i na osnovu čega sprečava raspravu o ovom pitanju i izjašnjenje ostalih članova Vijeća ministara o ovome, time što odbija mjesecima uvrstiti ovu tačku na dnevni red rada Vijeća ministara. Također, molim za odgovor i od Ministarstva civilnih poslova BiH o provedenoj proceduri o ovom slučaju. Hvala vam.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Lazar Prodanović, a neka se pripremi uvaženi zastupnik Sefer Halilović.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, uvažene koleginice i kolege poslanici, ministri, gosti, ja imam dva kratka pitanja. Jedno se odnosi na, nažalost, dugo vremena aktuelno negativno stanje koje je uzrokovano negativnim modelom reforme visokog obrazovanja u BiH u svjetlu seksualnog iskorištavanja studentica, navođenja na prostituciju i korištenja opojnih droga. Naime, želim odgovor: 'Ko je u BiH dozvolio da u gradu Tuzla postoje dvije javne visokoškolske institucije istog profila obrazovanja?' Dakle, u okviru Univerziteta u Tuzli postoji Pravni fakultet i, nažalost, u Tuzli također postoji Odjeljenje Pravnog fakulteta Sarajevo, sa sjedištem u Tuzli. Dakle, dvije javne visokoškolske institucije koje se finansiraju iz budžeta države BiH, odnosno nižih nivoa vlasti države BiH. I, nakon otvaranja Pravnog fakulteta u Tuzli, nije donesena odluka da se ovo odjeljenje za studente koji nisu završili studij omogući završetak studija na drugoj identičnoj visokoškolskoj instituciji. I dalje, da ova priča bude, nažalost, primjer najnegativnijih pojava u bosanskohercegovačkom društvu. 'Koliki je iznos sredstava koji se iz budžeta Kantona Sarajevo ili Federacije BiH izdvajao za ovo odjeljenje, za koje se optužuju nastavnici ove institucije za najgore moguće stvari u obrazovnom sistemu?' Drugo pitanje uputio bih nadležnoj instituciji u Savjetu ministara ili onoj koja se bavi ovom problematikom. 'Da li se u institucijama BiH pri zapošljavanju ili neposredno nakon toga vrši provjera stečenih diploma o stepenu obrazovanja zaposlenih u ovim institucijama? Koliki je broj slučajeva otkrivenih falsifikovanih diploma, dakle lažno izdatih dokumenata, što bi moglo da bude jako zabrinjavajuće. I potpitanje tome: Koliki broj državnih službenika zaposlenih u instituciji BiH, korisnika na budžetu, ovih koji ... završe viši stepen stručne spreme za vrlo kratko 39 vrijeme po nekim informacijama, dakle sa više školske spreme na visoku ili srednju i koliko ih je dobilo po tom osnovu unapređenja? Iz kojih univerziteta ili fakulteta su ove diplome i koji je model unapređivanja ovih državnih službenika po ekspresnom postupku?' Hvala vam puno.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Prodanoviću. Sljedeći je uvaženi zastupnik Sefer Halilović, a neka se pripremi uvaženi zastupnik Rifat Dolić.
Gospodine predsjedavajući, ja ću još jedanput postaviti pitanje predsjedavajućem Vijeću ministara gospodinu Nikoli Špiriću: 'Ko koristi imovinu bivšeg SSRNBiH, bivšeg SSOBiH i bivšeg SSBiH?' Mislim da je ovo pitanje značajno i da bi na njega trebao dobiti odgovor. Drugo pitanje je vama, Kolegiju Zastupničkog doma ove Parlamentarne skupštine: 'Kada će Kolegij ovog doma osigurati realizaciju vlastite odluke o direktnom TV prenosu sjednica ovog parlamenta?' Ja ću vas samo još jedanput podsjetiti da su samo ovaj parlament i Parlament Federacije BiH jedini parlamenti od Turske do Islanda ili Irske koji se direktno ne prenose putem TV. Mislim da odredba o TV prenosima je nužna iz svega ovoga o čemu danas ovdje pričamo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Haliloviću. Sljedeći je uvaženi zastupnik Rifat Dolić, a neka se pripremi uvaženi zastupnik Remzija Kadrić.
Gospodo, predsjedavajući, kolegice i kolege, uvaženi gosti, ja imam jedno pitanje, to je pitanje za Državnu graničnu službu i Upravu za carine – putem Vijeća ministara BiH: 'Šta možete poduzeti na povećanju prohodnosti državne granice na graničnim prelazima sa Republikom Hrvatskom, sa većim intenzitetom prelaza državne granice u oba smjera, posebno u vrijeme vikenda i državnih praznika, kada se često formiraju kilometarske kolone vozila i kada građani nepotrebno dugo čekaju na ulazak ili izlazak iz BiH i zbog toga s pravom negoduju i upućuju pogrdne riječi i psovke na račun države i onih koje na bilo koji način predstavljaju?' Ovakvo pitanje u ovome domu postavio sam prije godinu dana i od tada se slika nije promijenila, a odgovor koji sam dobio liči mi na pokušaj uvjeravanja od DGS-a i carine da trebam više vjerovati njima nego svojim očima. Ovo pitanje postavljam nakon novog obraćanja i vrlo neugodnih komentara velikog broja naših građana koji nepotrebno dugo čekaju na prelaz granice u dane vikenda ili praznika kada dolaze kući ili se vraćaju na posao u zemlje Zapadne Evrope. 40 Pitanje postavljam i nakon što te prizore lično gledam i proživljavam na graničnom prelazu Maljevac kod Velike Kladuše i nakon što ni sam ne mogu naći racionalne odgovore, ni sebi ni onima što pitaju, zašto moraju čekati i mora li baš biti tako. Mogu razumjeti da se gužva na granici ne može uvijek predvidjeti, ali ne mogu razumjeti da se to ponavlja iz vikenda u vikend, iz praznika u praznik, kao što ne mogu razumjeti ni ravnodušnost ljudi na graničnoj kontroli koji sa toliko indolentnosti gledaju na duge kolone i negodovanje ljudi, umjesto da se bolje organizuju i kontrolu obave bez puno čekanja u koloni. Možda na drugim graničnim prelazima situacija je nešto bolja, ali prelazak državne granice na graničnom prelazu Maljevac kod Velike Kladuše, vikendom i za praznike, za veliki broj naših građana je mučenje i noćna mora. Kao poslanik i građanin pozivam odgovorne da poduzimaju ono što je potrebno da se granična kontrola na prelazima obavi efikasno i profesionalno, kako se građani ne bi maltretirali čekanjem i kako sa ružnim asocijacijama ne bi dolazili kući i vraćali se na posao u zapadnu Evropu. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Doliću. Sljedeći je uvaženi zastupnik Remzija Kadrić, a neka se pripremi uvaženi zastupnik Adem Huskić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Ja imam, dakle dva, tri kratka pitanja predsjedavajućem Vijeća ministara, kratka. Prvo pitanje: 'U kojim direkcijama, agencijama i drugim upravnim organizacijama pri Vijeću ministara je mandat direktora već poodavno istekao? Zašto predsjedavajući Vijeća ministara pitanje izbora i imenovanje novih direktora ne stavlja na sjednice Vijeća ministara?' Pod dva: 'Zašto predsjedavajući Vijeća ministara ne stavlja na dnevni red pitanje imenovanja direktora sljedećih agencija: Agencija za forenzička ispitivanja i vještačenja, Agencija za školovanje i stručno usavršavanje kadrova, Agencija za policijsku podršku, iako su sve procedure do imenovanja završene prije nekoliko mjeseci, a u skladu sa Zakonom o Direkciji za koordinaciju policijskih tijela i agencijama za podršku policijskoj strukturi BiH „Službeni glasnik“, broj 36/08 od 6.5.2008. godine.' I pod tri: 'Zašto se ne formira Centralno antikorupciono tijelo na nivou BiH, agencija ili slično, iako su Ministarstvo pravde i Ministarstvo sigurnosti u tom pogledu podnijeli odgovarajuće prijedloge?' 41 Zahvaljujem se.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Kadriću. Sljedeći je uvaženi zastupnik Adem Huskić, a neka se pripremi uvaženi zastupnik Bakir Izetbegović. Adem je očigledno odustao, riječ ima uvaženi zastupnik Bakir Izetbegović.
Imam dva pitanja za premijera, doktora Špirića. S obzirom da se često spominje da predsjedavajući Vijeća ministara odbija da uvrsti na dnevni red određene tačke bez obrazloženja, tražim da nam se dostave, zaključno sa današnjim danom, svi materijali upućeni prema Generalnom sekretarijatu, tj. Vijeću ministara u 2008. godini, sa datumima zaprimanja koji se nalaze na listi sa zahtjevom za uvrštenje za dnevni red Vijeća ministara. Naime, Centar civilnih inicijativa je nedavno objavio da je prema Programu rada samo 8% od planiranog obima usvojeno na Parlamentu BiH, a oko 27% na Vijeću ministara. Tražim da predsjedavajući Vijeća ministara obrazloži sljedeće: 'Zašto materijale ne uvrštava na dnevni red i time direktno usporava razvoj ove zemlje?' Drugo poslaničko pitanje isto za doktora Špirića: 'Agencija za rad i zapošljavanje BiH je prije dvije godine uputila prema Vijeću ministara novi Pravilnik o unutrašnjoj organizaciji Agencije, koji je predviđao proširenje za nekoliko mjesta i zaposlenje ljudi koji će raditi na poslovima provođenja odnosa iz oblasti sukcesije i Sporazuma o socijalnom osiguranju sa zemljama regiona i Evrope. Skoro dvije godine predsjedavajući Vijeća ministara je odbijao da uvrsti ovu tačku na dnevni red, a nakon što je uvrštena jedini je glasao protiv nje. Svi ostali članovi Vijeća ministara su podržali ovaj pravilnik, a predsjedavajući Špirić je bez obrazloženja i argumentacije glasao protiv i tako osporio ovaj dokument. Tražim izjašnjenje od predsjedavajućeg Vijeća ministara: 'Koji je razlog da jedini glasa protiv ovog pravilnika i time dovodi u pitanje rad Agencije i provođenje, za građane ove zemlje, veoma bitnih sporazuma?' Hvala.
Sljedeći je uvaženi zastupnik Sadik Bahtić.
Zahvaljujem. Moje pitanje se odnosi za Upravni odbor Javnog RTV servisa. 'Tražim od Upravnog odbora Javnog RTV servisa da mi dostavi zaključke sa posljednje sjednice Upravnog odbora.' 42 Obrazloženje: To ću i na Komisiji za saobraćaja i komunikacija također tražiti. Kako su pojedini mediji objavili da na posljednjoj sjednici Upravnog odbora Upravni odbor nije prihvatio zaključke ovog doma, znači ovog najvišeg zakonodavnog tijela ove države, sa obrazloženjem da čekamo da i Dom naroda, a pojedini mediji su objavili da su maltene ismijavale odluke ovoga doma, što ne mogu da prihvatim, jer ovaj dom je usvojio zaključke za prevazilaženje teške situacije u televiziji. Po meni, Upravni odbor treba da provodi odluke ovog doma, da se stanje u TV popravi, a koliko vidim Upravni odbor i dalje gura po starom. Nije im cilj izgleda da se analizira stanje, nego da tamo stanje što je gore to je bolje po njih. Smatram da je ovaj Upravni odbor stvarno prevršio svaku mjeru i tražim zaključke sa zadnje sjednice Upravnog odbora Javnog RTV servisa. Toliko, hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Bahtiću. Želi li uvaženi zastupnik Adem Huskić koristiti svoje zastupničko pravo? Želi.
Ja sam htio postaviti pitanje, koje je kolega Nanić postavio. Pošto je on postavio, zahvaljujem, nema potrebe.
Drago mi je. Sljedeći je uvaženi, drugi zamjenik predsjedatelja, doktor Milorad Živković.
Evo, ponukan nekim pitanjima naših kolega, ja bih pitanje uputio ministru bezbjednosti, gospodinu Sadoviću. Svi smo bili svjedoci da su pripadnici tzv. Alžirske grupe jučer došli na aerodrom BiH i, s obzirom na šaroliku grupu koja ih je tamo prihvatila, pitam ministra bezbjednosti: 'Kakve su sigurnosne procjene o boravku pripadnika tzv. Alžirske grupe u BiH?'
Zahvaljujem. Nemam više! Evo, uvaženi zastupnik Sokolović.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici! 43 Na jučer održanom sastanku u organizaciji Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, Odsjek za promociju i unapređenje izvoza, na temu „Prioriteti promocije izvoza za BiH u 2009. godini“, informisan sam da je Izvozno vijeće BiH, od svog formiranja 2006. godine do danas, da je održalo 15 sjednica, čije je smjernice usvojilo Vijeće ministara u vidu zaključaka. Iz diskusija koje su proistekle, moje pitanje je predsjedavajućem Vijeća ministara gospodinu Špiriću: 'Šta je Vijeće ministara do sada učinilo na implementaciji pomenutih zaključaka, proizašlih iz smjernica Izvoznog vijeća BiH, da li je, i ako je, i kolika finansijska podrška promociji izvoza BiH planirana u Budžetu 2009. godine?' Treće pitanje: 'Planira li Vijeće ministara kvantitativno i kvalitativno kadrovsko jačanje Odsjeka za promociju i unapređenje izvoza pri Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, kao i Odsjeka za ekonomsku diplomatiju pri MIP-u?' I četvrto pitanje: 'Da li je Vijeće ministara upoznato sa činjenicom da trenutna mreža ekonomske diplomatije i nedostatak predstavništva vanjskotrgovačkih komora BiH u inostranstvu koči promociju i unapređenje izvoza za BiH? Ako jeste, šta misli učiniti da bi se otklonila ova slabost, kada su u pitanju akteri promocije izvoza BiH?' Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Sokoloviću. Ima li još netko? Nemam ni elektronski prijavljenih. Zaključujem ovu točku dnevnog reda. Prelazimo na treću točku dnevnog reda: Ad. 3. Prijedlog zakona o zaštiti i dobrobiti životinja (drugo čitanje) Prijedlog ovog zakona na 40. sjednici je usvojen u prvom čitanju. Nadležno Ustavnopravno povjerenstvo je Izvješće dostavilo 15. prosinca. Povjerenstjvo je usvojilo 15 amandmana. Uvaženi zastupnik Lazar Prodanović podnio je 11 amandmana, sukladno članku 118. stavak (3), dakle po novim aspektima. Otvaram raspravu u drugom čitanju. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege! 44 Ustavnopravna komisija je razmatrala ovaj zakon, kao što ste rekli i sami, u drugom čitanju. Mi smo pažljivo pregledali sve amandmane naših kolega i ovo što je usvojeno na Ustavnopravnoj komisiji rezultat je zajedničkog rada svih nas, konsenzusa unutar ove komisije i ja vam predlažem, dakle svima nama predlažem da podržimo zakon, naravno sa amandmanima koje je usvojila Ustavnopravna komisija. Ja osobno, a nadam se i drugi članovi ove komisije podržavaju i amandmane kolege Prodanovića, koji predstavljaju zapravo tehnički popravak teksta nakon intervencija Ustavnopravne komisije, usvajanje amandmana na tekst, pogotovo kolege Selima Bešlagića. Dakle, predlažem usvajanje zakona, što u sebe uključuje Izvještaj Ustavnopravne komisije i amandmane, i predlažem usvajanje amandmana gospodina Lazara Prodanovića. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Džaferoviću. Sljedeći je prijavljen drugi zamjenik predsjedatelja, doktor Milorad Živković.
Jedna, možda, sugestija za nastavak rada ove sjednice. Ja bih zamolio ispred Kluba SNSD-a da se napravi pauza. Može to ujedno biti pauza za ručak, da dođe poslanik Prodanović i još dio ovog kluba da obrazlože amandmane za neke koji nisu bili na Ustavnopravnoj komisiji, kako bi dobili njihovu podršku. Zahvaljujem.
Na zahtjev Kluba SNSD dajem pola sata i u ime Kolegija još pola sata da obavite ručak i nemojte više tražiti pauze za ručak nakon toga. Znači, nastavljamo u 14,15. [[PAUZA]] Dame i gospodo zastupnici, molim vas da zauzmete svoja mjesta. Nastavljamo raditi. Ko se dalje javlja za raspravi o 3. točci dnevnog reda: Prijedlog zakona o zaštiti i dobrobiti životinja (drugo čitanje)? Uvaženi zastupnik Lazar Prodanović.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege poslanici, poštovani ministri, ... nakon prekjučerašnjeg usvajanja ovih amandmana na Zakon o zaštiti dobrobiti životinja, koji su najvećim dijelom prihvaćeni od predlagača, dakle uvaženog kolege Selima Bešlagića i moji 45 amandmani, desilo se to da imamo sada u određenom smislu potrebu da se dodatnim amandmanima uskladi tekst zakona sa onim što su usvojeni amandmani izmijenili neke od ovih članova, tako da imamo sad novih 11. To je, dakle isključiv razlog što ... na osnovu člana 118. imamo novih 11 amandmana. Ja, ukoliko ste vi saglasni, ne bih obrazlagao svaki od ovih amandmana, poslanici ih imaju pred sobom. Ovdje ima predstavnik Savjeta ministara, odnosno Agencije za veterinarstvo, koja se može eventualno izjasniti da li su oni prihvatljivi, reći da su zajedno sa mnom i sa gospodinom Bešlagićem, ovo su trebali biti zajednički prijedlozi amandmana i sa predlagačem usaglašeni, tako da, što se nas tiče, tu nema nikakvih problema. Reći ću i u ime našeg kluba da ćemo mi prihvatiti ove amandmane. Toliko.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Prodanoviću. Riječ ima uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
Predlažem da se amandmani gospodina Prodanovića – koji zapravo trebaju da budu amandmani Ustavnopravne komisije, ja ih podržavam – prihvate u paketu kao logična popravka teksta zakona, nakon okončanja procedure u Ustavnopravnoj komisiji. I mi ćemo naravno glasati za to. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Džaferoviću na ovoj intervenciji. Ima li prijavljenih? Nema. Zaključujem raspravu o ovoj točci dnevnog reda. Prelazimo na četvrtu točku dnevnog reda: Ad. 4. Predlog zakona o genetički modificiranim organizmima (drugo čitanje) Na 35. sjednici Prijedlog zakona iz ove točke je usvojen u prvom čitanju, sa zaključkom da Ustavnopravno povjerenstvo provede javnu raspravu. Na svojoj 54. sjednici, održanoj 30.10., Povjerenstvo je donijelo Odluku o održavanju javne rasprave. Izvješće Povjerenstva smo dobili 15. prosinca 2008. godine. Povjerenstvo je usvojilo 13 amandmana na Prijedlog zakona. U plenarnoj fazi, uvaženi zastupnik Slavko Jovičić brani dva amandmana. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. 46
nije uključen mikrofon
Hajte, samo malo brže se odlučujte. Evo, iako sam zaključio, dat ću vam riječ. Predsjednik Ustavnopravnog povjerenstva, uvaženi zastupnik Šefik Džaverović.
Hvala vam, gospodine predsjedavajući. Mislim da trebamo kazati nekoliko rečenica o ovom zakonu. Ja se izvinjavam što sam oklijevao, očekujući da se neko drugi javi za riječ, a pošto sam vidio da se niko ne javlja, da ćete vi zaključiti raspravu, onda sam se odlučio da kažem nekoliko rečenica. Mi smo imali u Komisiji popriličan broj amandmana na ovaj zakon i Komisija je imala jedan, kako da kažem, jedan konstruktivan prijedlog zajedno sa predlagačima i mi smo uspjeli da napravimo jedan tekst koji u sebi sadrži usvojene brojne amandmane. Ima jedna stvar koja je sporna kod nas u Komisiji bila, oko koje mi nismo mogli da postignemo saglasnost i povodom te sporne stvari nije se ušlo u analizu jednog amandmana gospodina Jovičića, zato što taj amandman obuhvata opet jednu stvar oko koje se mi ne slažemo. Mislim da nema saglasnosti ni ovdje u Parlamentu oko toga, i ja bih molio da postoji saglasnost u Parlamentu oko toga, a drugi dio amandmana, da se ušlo u tu raspravu, bio bi prihvatljiv. Radi se o onoj odredbi zakona koja govori o Vijeću GMO gdje je zakon propisao da to vijeće čini 14 osoba i kako je u zakonu pisalo, 'šest iz jednog, šest iz drugog entiteta i dva iz Brčko Distrikta BiH'. Ja sam uložio amandman kojim sam tražio da se ta stvar briše, jer postojeći član u zakonu govori i o ravnomjernoj zastupljenosti svih naroda koji žive u BiH. I mislim da je to dovoljno. I taj amandman je usvojen na Ustavnopravnoj komisiji i on nije sastavni dio ovog teksta. Dakle, tako stvari stoje. Mi ovde treba svi sve da znamo. Ja sam o tome govorio i na javnoj raspravi. Ja koristim priliku da kažem svim predlagačima zakona, kada govore o ovoj zastupljenosti iz entiteta, da se onda vodi računa o ustavnoj situaciji koja uređuje ta pitanja. Ne mogu entiteti biti podjednako i personalno zastupljeni u institucijama BiH iz jednog prostog razloga što to nije ni ovaj parlament, nije ni Predsjedništvo, nije ni Vijeće ministara, nije ni Ustavni sud. Mi imamo tri konstitutivna naroda u BiH, građane i ostale, je li tako, i mi treba da vodimo računa o tome. Ako uđemo još i u ovu stvar, koja je po mom mišljenju protivustavna, onda se bojim da polako nećemo da mijenjamo sliku kada je zastupljenost u pitanju. Ta stvar je ostala sporna među nama na Ustavnopravnoj komisiji i evo ja pozivam, dakle sve, ja sam ostavio svojim amandmanom da u zakonu i dalje stoji ravnomjerna zastupljenost svih naroda u BiH. Dakle, to meni nije problem, to ne treba da bude problem nikome. BiH je multietnička zemlja. A kada se govori o učešću iz entiteta, u ovom parlamentu jedna trećina je iz RS-a, dvije trećine su 47 iz Federacije. Tako je i u svim ostalim institucijama i nemojte da te balanse, na kojima smo mi jako osjetljivi, remetimo i oko toga se mora voditi računa kod izrade svakog zakona u BiH. Toliko, hvala vam. Naravno, ukoliko postoji spremnost da se ispoštuje ova stvar, ja, sa svoje strane, izražavam spremnost da se onaj drugi dio amandmana kolege Jovičića – možda, u nekoj dodatnoj komisijskoj fazi, a najveći dio njegovih amandmana je prihvaćen – prihvati i da konačno imamo ovaj važni zakon, jer je procjena da je ovaj zakon potreban svima nama u BiH. Hvala vam.
Zahvaljujem. Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Ekrem Ajanović, a neka se pripremi uvaženi zastupnik Slavko Jovičić.
nije uključen mikrofon
Nisi prijavljen. Znači radi se o grešci. Sljedeći je uvaženi zastupnik Slavko Jovičić, a neka se pripremi uvaženi zastupnik Lazar Prodavnović.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo! Dakle, kada sam uložio amandmane na predloženi zakon i prvo želim da istaknem da mi je drago - nadoknadit ću ti ja ovo vrijeme od 10 sekundi – što sam ovo čuo od gospodina Džaferovića da se poziva na Ustav. Ja to od početka radim u ovom parlamentu. I, ako je to tako, onda ovaj zakon uopšte se ne bi našao u proceduri. I mnogi drugi zakoni. Malo iz konteksta moram napraviti jedan šlagvort. Ne bi Savjet ministara, pa i ovaj parlament preambiciozno ušao u predviđanja koliko ćemo mi za vrijeme mandata, ili pola mandata ili godine, donijeti zakona. Pa onda ne bi bile salve uvreda od nevladinih organizacija i Centra civilnih inicijativa, nekad s razlogom, kako smo mi ispunili eto negdje 27%, negdje 6,9%, ne znam više te procente. Da se poštuje Ustav, mnogi zakoni nikad se ne bi, ponavljam, našli u proceduri, jer se radi o prenošenju nadležnosti. A, sto puta sam rekao da Ustav nije ni Sveto pismo, ni Biblija ni Kuran da ga nećemo mijenjati, ali on je sada takav. Ako je takav, hajmo ga onda poštovati i hajmo onda sve eliminisati zakonske projekte koji dolaze, od svakoga, pa i od mene, pa i od Savjeta ministara, pa od bilo koga koji narušavaju ustavnu poziciju ove zemlje. I, ako je to nadležnost entiteta, onda svaki predlagač, pa Savjet ministara neka odmah od danas odustane od prijedloga takvih zakona, jer oni prvi krše Ustav. Dakle, to je šlagvort. I, podržavam ovo što je rekao gospodin Džaferović. Eh, kada je u pitanju samo donošenje ovog zakona, ovaj sporni član 55., kako ga naziva gospodin Džaferović, ja ne osporavam da je on sporan za gospodina Džaferovića. Ali intencija je bila ova: da na području Federacije, odnosno na nivou entiteta Federacije nemaju dva ministarstva za poljoprivredu nadležna za ovo, mada ima i više ministarstava koja su u 48 nadležnosti, i ministarstvo za zdravstvo i, ne znam, još druge neke agencije. Pa taj paritet šest plus šest plus dva, ovaj Distrikt Brčko, otprilike je tako izgledao. Možda on narušava ono što se opet sad ja od 2. sjednice zalažem da se ispoštuje konstitutivnost naroda na nivou svih institucija. I onda bih ja došao u koliziju da ja to sad stalno tražim. I 42. je sjednica, dakle 40. sjednica i niko nije ispoštovao nijedan taj zakon, ni u jednom ministarstvu, pa i kod svojih saradnika, pa i kod onih mjesta pomoćnika koji pripadaju nekom narodu. Dakle, o konstitutivnosti, jer je glavna stvar ovog člana 55. to, mada u zadnjoj rečenici tog člana stoji da će se poštovati nacionalna zastupljenost, ravnopravnost naroda. E sad, pošto je ovo jedini zakon koji mi donosimo i zaista, evo, borim se protiv te riječi ekspert, ali reći ću ono kako piše. Predviđeno je da to savjetodavno tijelo čine doktori nauka. Ja ću danas reći da 98% ljudi nemaju pojma šta je ovo. Ja sam bio među onih 105, ali pošto sam ušao u ovu proceduru, onda sam dane proveo skidajući s interneta i tražeći mnoge simpozije, konferencije, eksperte, da vidim šta oni kažu prvo o ovom zakonu. I kad bih ja odlučivao, a ne odlučujem ni o čemu, onda ovaj zakon ne bi bio nikad izglasan. Ali eto moramo ispuniti neke kriterije koje traži Evropa. Dakle, prvo, genetski modifikovana hrana je, kako bi narod najbolje razumio, hibridni galofak. To prevedeno na narodni jezik znači da za dva dana paradajz pocrveni i mi to jedemo. A mi smo zemlja upravo koja može proizvoditi i proizvodi zdravu hranu. Jedino je kod nas problem što ništa ne proizvodimo, a imamo resurse. Dakle, opet zamjena teza, ali između redova se to može pročitati o čemu se radi. Ali, kad je ova agencija dala saglasnost da to oni prihvataju, jer će oni vršiti konsultacije sa ekspertima, naučnim radnicima, pa će onda predlagati Savjetu ministara da imenuje, prvo da osnuje, pa onda da imenuje članove u to savjetodavno tijelo. Ali kažem, pošto mnogi ne znaju šta je ovo, onda ću se pozvati na jednu studiju uvaženog jednog gospodina i neće mi uopšte smetati, čak se ponosim što je na hrvatskom jeziku. Odlično sam razumio. Dakle, sredinom svibnja, razumijem ja šta je svibanj i srpanj, nego na svu sreću ovaj ekspert je izbjegao mjesec drpanj, ali ovdje je svaki mjesec trebao se zvati drpanj. Svak nešto drpa, nešto radi, pravi neke stvari tako da ćemo mi pokušati da upravo ovim zakonom zatrujemo svoj narod, a hvala Bogu, malo nam trovanja međuetničkim, nacionalnim mržnjama, zatrovani svim i svačim, e ovo će doći kao šlag na tortu. Dakle, poljoprivrednici širom EU organizuju spontane zone bez ovog zakona ili GMO-a i vrše pritisak na svoje političare da pognu glavu pred zahtjevima WTO-a. Istraživanja i mišljenja pokazala su da evorpski građani, kada ih se pita za ovaj zakon, izražavaju snažan negativan stav prema GMO-u. I onda ide geneza, ko je ovo iz Amerike nama prebacio, pa onda posljedica straha od ptičije gripe, jer je upravo taj GMO prouzrokovao i tu ptičiju gripu, pa zarazio i kokoši i ostalu perad, pa je onda iz tih azijskih država prešlo to kod evropskih vlada, uključujući evo nažalost i Hrvatsku, i natjerali ih da svoje farmere i kokoši drže u kavezima a mali proizvođači su zbog toga bankrotirali. E sad, kod nas je problem što nemamo ni kaveza ni kokošiju. Nemam puno vremena da cijelu ovu situaciju procijenim, pa bi izravnije nego obično GMO otišao do Pentagona, jer je ovo Pentagon izmislio, a ne neki eksperti i vajni stručnjaci po kabinetima. I oni su se mislili igrati, kako ovde stoji, Boga, ali nisu uspjeli. I ta priča o aroganciji i pohlepi za moći je prebačena u Evropu i evo je stigla do nas. 49 Dakle tih 70-ih godina službena politika SAD-a je sustavno ubijanje stanovništva širom svijeta, posebno u resursima bogatih zemljama i u razvoju i hoće da završe na nama. To je počelo dok je još Hendi Kisindžer bio ministar inostranih poslova. Pa onda za nacionalnu sigurnost u vladi Niksona i tako je to sve krenulo i, kako ja vidim, ovo će završiti na predsjedavajućem ovog doma, gospodinu Lozančiću. Baš fina kombinacija. Ulazite i vi u istoriju sa ovom ekipom koja je sve ovo smislila. No, da se vratimo i da uozbiljim. Ovaj zakon je vrlo bitan. Da prekinemo sa trovanjem hrane ovim nelegalnim uvozima raznih GMO-ova. I zato je dobro što je ova agencija to pripremila. Ja ne vidim zaista ništa sporno kad mi je od devet amandmana prihvaćeno sedam, da i ova dva ne uđu, pa ako pokaže praksa da je ova agencija koja je to sve prihvatila pogriješila, pa da je pogriješio Savjet ministara, pa i mi kao parlament, evo, odmah na narednoj sjednici, ja podnosim nove amandmane za izmjenu i dopunu ovog zakona. Ali da vam pružimo šansu, jer sam najmanje s vama razgovarao. Znam kako bih prošao, vi biste me ubijedili da je ovo dobro, ja znam da nije, pa ja vas ubjeđujem da nije dobro, ali eto moramo prihvatiti. Dakle, šta želim da kažem. Ako hoćemo, a evo hoću i ja napokon da prođe ovaj zakon, barem da imamo zakonske okvire da spriječimo ono tamo što možemo spriječiti, da ne ulazi sve i svašta, i to je cilj ovog zakona. Zato mislim da ovi amandmani nisu sporni. Gospodina Džaferovića podržavam u onoj varijanti zbog onog šest-šest, malo je nezgodno. Ali kad se uzme ono tuce, pa pola tuceta vamo, pola tamo, da ne bude ono u finalu što sam mislio reći, ali ne bi valjalo to. Dakle, hajmo da ovaj zakon donesemo! Gospodinu Džaferoviću, možda, kažem, ne odgovara zbog onoga što ste Vi naveli jednu trećinu ali nemaju dva ministarstva za poljoprivredu u Federaciji. Nisam mogao tu ići, vjerujte da bih ja to napravio, sad će Hrvati mi davati podršku da ja njima dajem podršku za treći entitet, pa i oni će imati svoje ministarstvo. Da uozbiljim stvari – hajmo, ljudi, donijeti ovaj zakon! Prihvatite dva ova amandmana. Nisu sporna, jer tamo stoji glavna rečenica – da će činiti predstavnici svih naroda, konstitutivnih i ostalih. Ja pretpostavljam da će možda iz Federacije baš biti akademik Ljubomir Berberović, jer to, čini mi se, on zna, pa evo pretpostavljam, evo, nije Bošnjak, a iz Federacije. A pretpostavljam da će neko iz RS-a, samo moram vidjeti koji su to eksperti, da će možda biti Bošnjak. Ali važno je da se razumiju u ovu stvar. Vidite kako sam se ja ufurao u ovu priču i sve ovo savladao. I, da mi date još vremena da ne prekoračim, ja bih mogao držati ovde naučno predavanje. Zato vas molim, znam, nemoj više, dodijao si. Dakle, ja vas molim, hajmo da usvojimo ovaj zakon, da ovaj Centar civilnih inicijativa večeras kaže – evo, usvojili su zakon koji je bio predviđen planom i dodajte nam još 10 onih što ćemo usvojiti naknadno, a ne ono 7% kako kažete. Dakle, to bih ja pledirao na ovaj parlament da ga danas usvojimo i nemojte ljudi osporavati, pa ćete reći, evo ovi su iz RS-a protiv. Evo vidite nismo. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, prvi zamjenik predsjedatelja, gospodin Beriz Belkić. 50
Vidite, gospodine Jovičiću, ja sam pažljivo pratio Vaše izlaganje i da Vam pravo kažem da sam vrlo zbunjen. Dakle, u prvoj fazi ja sam stekao utisak da se ovdje radi o nekoj teoriji zavjere nekih sila prema ovoj državi i shvatio sam da ste Vi protiv donošenja zakona, da je ovo podmetanje itd. A onda ne, nije, ... onda sam u drugoj fazi shvatio da Vi okrećete stvari i da ste zato da se zaštitimo. Ja sam shvatio da se ovaj zakon zaista i donosi u cilju zaštite zdravlja itd. i pokušaja u ovoj državi da se stvari urede i da se drže pod kontrolom koliko je to moguće. Način na koji su obrazlagani ovi amandman i uopšte rasprava koju mi u ovom trenutku vodimo mene podsjeća kao da raspravljamo o uspostavi 'Vijeća naroda,' a ne donošenju zakona koji rješava vrlo bitne i stručne stvari u ovoj zemlji. Dakle, stvarno, ja bih zamolio i sve ostale diskutante, ovo nije vijeće naroda, niti je ovo mjesto gdje trebamo tu nacionalnu ravnopravnost na takav način vagati itd., ovdje je struka. I mislim da je gospodin Džaferović tu u pravu, ovdje je struka. Što se mene lično tiče, neka budu svi Srbi, ako su stručni. Ja, stvarno, i ako mi nastavimo ovako, onda će ovi naši narodi sigurno ravnopravno stradati od ovakvih stvari.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Slavko Jovičić.
Ma meni je teško replicirati gospodinu Belkiću, prvo, što ga zaista uvažavam. Ja želim da kažem, počeo sam čitati, ljudi, ovdje je 15 stranica, ovo su oni krenuli sa takvom inicijativom i počelo je trovanje. Ali i sad kasnije, nisam ja promijenio, nego ja sam za donošenje zakona da mi ne nastavimo što su oni počeli. Dakle, da se ne trujemo, to je suština. A što se tiče nacionalne ravnopravnosti, ja se uvijek zalažem. Samo ideja gospodina Džaferovića nije bila to, nego je bio nacionalni paritet da ne bude šest iz RS, šest iz Federacije, nego da budu po jedna trećina iz RS i dvije trećine iz Federacije. Dakle, tu se ne radi o nacionalnoj zastupljenosti nego se radi o procentima koji pripadaju jednom ili drugom entitetu. O tome se radi, gospodine Belkiću, i tako je gospodin Džaferović rekao i na Komisiji, što ja pozdravljam i danas ovdje. Ali ponavljam, cilj je da se donese ovaj zakon. Ja ne odustajem od ova dva amandmana, jer mislim da su oni ključni i, što je najvažnije po mene, ja sam dobio satisfakciju i mišljenje od stručnjaka, evo, predsjednika Agencije i njegovih saradnika koji nisu imali nijednu riječ primjedbe na to. Dakle, oni su, time se bave, dali su podršku i naravno da sam se ja saglasio s tim.
Sljedeći je uvaženi zastupnik Lazar Prodanović.
Poštovani predsjedavajući! Uvaženi kolega Jovičić je dosta stvari ispričao i potpuno je promijenio moj pristup ovom. Reći ću samo kratko: previše je ćumuro, jednostavnim jezikom rečeno, ... i moram sada, uz puno uvažavanje ogromnog znanja koje je on ovdje naveo, reći sledeći predlog. Mi ćemo imati problem oko ovog usvajanja zakona. Imamo obavezu, obavezu dakle iz akcionog plana, obavezu iz SSP-a da se ovaj zakon 51 usvoji. Iz ovog zakona proizilazi 55, blizu 60 pravilnika koje je potrebno donijeti. Mislim da ćemo ovdje, ja ću ovo reći nakon izjašnjavanja o amandmanima, trebati primijeniti sličan model koji smo imali za radijacionu i nuklearnu bezbjednost da bi zakon što prije mogli usvojiti. Moguće je i to neće biti, ali mislim da tako treba uraditi. I još jednu stvar molim. Molim, dakle, ovdje su aktivno agencije učestvovale, molim Savjet ministara, ministri moraju biti više uključeni u donošenje zakona. Moraju biti najaktivniji medijatori između komisija i ovog, inače ulazimo u katastrofalnu situaciju da se promijeni suština zakona, da uradimo mi stvari. Ministri moraju raditi na svojim zakonima. Ako to ne budemo radili, mi ćemo doći u katastrofalnu situaciju, uz puno uvažavanje ovdje agencije, mi ćemo biti u vrlo teškoj situaciji da ćemo se mučiti oko toga, pa nakon godinu ili dvije donijeti nešto što smo trebali prije dvije ili tri godine. Ovaj zakon je neophodan BiH, u ovom zakonu ne treba tumačiti nešto. Pogledajmo, imamo dosta literature, ne treba tumačiti nešto što mi ne trebamo, što nam neko potura, što se nešto dešava ovako, što smo mi zemlja kojoj to ne treba. To je bespredmetna priča, ovdje je suštinska priča. U BiH je prisutna genetski modifikovana hrana, bilo za životinje ili bilo za ljude, mi moramo imati kapacitet da se identifikuje, da se deklaracijom obiljaži i da se jasno zna šta dolazi. Bez ovog zakona to ne možemo uraditi. Toliko.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Ekrem Ajanović.
Ma ja nisam mislio govoriti ovo, ali sada moram poslije ove dvije diskusije, moram da kažem. Mi se nismo razišli jučer na Ustavnopravnoj komisiji oko toga da li je to nešto u skladu sa naukom ili nije nešto u skladu sa naukom. Pa i ovo danas što je Slavko iznosio, zapravo to je čisto političko pitanje, a ne naučno i ne ovo. I tu su zapravo zamjene teza. Mi smo bili došli do jednog modela da prihvatimo amandman sa određenim izmjenama, Slavko jučer na Ustavnopravnoj komisiji, gdje je trebalo samo umjesto što piše šest iz RS, šest iz Federacije, dva iz Brčko Distrikta, da donesemo odluku da će biti u skladu sa uobičajenim odnosima u formiranju određenih institucija u BiH. I tu zapravo rečenicu, tu Slavko nije prihvatio. I sad on traži od ljudi koji su stručnjaci da se izjasne o tome da oni kažu da treba da bude šest iz RS, šest iz Federacije i dva iz Distrikta Brčko. Oni to ne mogu kazati, to nije njihov posao, niti oni mogu o tome da raspravljaju. To raspravljaju poslanici koji su u ovoj skupštini i donesu određeno kompromisno rješenje. Čak smo usvajajući zakon u cjelini na Ustavnopravnoj komisiji, suština je u ovome: pošto je Komisija usvojila Amandman I.. od gospodina Džaferovića, kad bi se usvojio amandman u cjelini gospodina Slavke, onda bi zapravo zakon izgledao smiješan, ne bi imao kontinuitet u ... u određenim stvarima. O tome se mora voditi računa kod donošenja zakona bilo kojeg, pa i ovoga zakona. I prema tome, zakon se može donijeti uz određeno oblikovanje ovoga amandmana gospodina Jovičića i mislim da je to put da se napravi. Jer da vam kažem da ne može čovjek glasati za taj dio zakona. Ja, prvo, ja ću reći da neću glasti za taj dio zakona, jer je to zapravo uvođenje prakse koju je na pritisak OHR-a izvršena kod donošenja Zakona o lijekovima. Jer sam ja uložio bio amandmane koji su trebali da tretiraju postojanje baš onog ustavnopravnog rješenja koji ima da bude: toliko iz Federacije, toliko iz RS i toliko iz Brčko Distrikta. Na njihov pritisak čak je i Ustavnopravna komisija ... 52
Vrijeme! Replika je tri minute.
Molim Vas, prihvatila taj amandman na pritisak, pa je ponovo došlo do glasanja i taj amandman je odbijen. Prema tome, ne možemo svaki puta doći u situaciju da radimo nešto što je protivustavno. Samo da donesemo zakon koji će biti u skladu sa Ustavom, a u skladu sa Ustavom je i omjer ljudi koji će biti u tome iz svih ovih pobrojanih jedinica, znači iz entiteta RS, iz entiteta Federacije BiH i Distrikta Brčko.
Zahvaljujem. Sljedeći je prijavljen uvaženi drugi zamjenik predsjedatelja, doktor Milorad Živković.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Dozvolite da ovu svoju diskusiju podijelim u dva dijela. Jedan dio je da podsjetim ovaj dom da kad smo raspravljali o ovome zakonu u prvom čitanju da sam izrazio svoju bojazan da će u BiH, pored toga što je neosporno da imamo GMO koji je nelegalan, doći i do nekontrolisane upotrebe GMO-a. Tražio sam da se zakon koncipira na način da imamo agenciju koja će imati samo laboratoriju za čitavu BiH i isključivo baviti se sa iskorjenjivanjem nelegalnog GMO-a u BiH i da se eksperimenti u naučne svrhe GMO-a se mogu koristiti u BiH. Zakon je koncipiran po principu da 11 ministarstava zdravlja samo u Federaciji i jedno u RS daju dozvolu za namjerno unošenje u životnu sredinu GMO-a ili kao hrana ili hrana za životinje i drugi odvajaju. Šta smo dobili u ovome zakonu? Dobili smo da praktično svako može da da dozvolu da GMO uđe na bilo koje područje BiH, ne računajući da upotreba GMO-a nije samo ograničena na jedno područje, nego da se sjemena i klice i ostali mogu i vjetrom i bilo kojim drugim načinom prostrijeti na čitavu BiH. Došli smo do povećanja opasnosti rizika da iz laboratorija GMO izađe na polja, a onda se raširi duž čitave BiH. To je moja bila glavna primjedba konceptu ovoga zakona i ja prihvatam da je na javnoj raspravi pobijedio drugi koncept po kome smo smatrali da BiH može pod ovim uslovom zakonom predviđenim da radi i te aktivnosti. Smatram da je time rizik povećan, a da BiH sa 55% zemljišta koje je za poljoprivredu spremno ne treba da takav rizik prihvati u BiH. S druge strane su dva amandmana o kojima danas pričamo, gdje je sporno: da li je Savjet organ koji donosi odluke ili je Savjet savjetodavno tijelo? Ako svi prihvatimo da je Savjet savjetodavno tijelo, gdje ćemo uopšte naći deset doktora nauka koji se bave ovom problematikom? Ne spominjem da je ovdje navedeno da to može biti deset doktora nauka i medicine, odnosno 14 evo sad da računamo. Gdje ćemo naći te ljude? To je savjetodavno tijelo, to nije tijelo koje ... određuje se prema zahtjevu da li će neko dobiti dozvolu ili neće dobiti dozvolu. Zašto pravimo problem ako je to samo savjetodavno tijelo? Evo ovdje je direktor Agencije koji treba da nam objasni da li je to savjetodavno tijelo ili je to tijelo koje sad donosi konačnu odluku ko će ... taj zahtjev dobiti za to korištenje ili neće? I druga stvar, molim Vas da nam ovdje kažete da li je riziko ovim zakonom u BiH povećan za rasprostranjenost veću GMO-a i eventualne posljedice koje mogu nastati? A koje još ne znamo, koje mogu nastati, jer sami smo rekli da preko 200 medicinskih radova ima koji su našli da je takvo korištenje 53 GMO-a izazvalo posljedice po zdravlje stanovništva ili životinja. Prema tome, molim Vas da nam odgovorite na ova dva pitanja kako bi znali da se opredijelimo prema ovom zakonu. Zahvaljujem.
Dat ću Vam i riječ, prvo zastupnicima, pa ćemo dati Vama riječ da na kraju odgovorite na sva pitanja koja se eventualno postave, a dat ćemo i poslije toga zastupnicima riječ. Evo replika, uvaženi zastupnik Bakir Izetbegović.
Ma, u vezi ovoga sastava, ustvari 14, je li, šest plus šest plus dva, gospodin Živković se pita: 'Gdje ćemo naći te ljude?' Pa pošto u Federaciji živi dva puta više ljudi nego u RS, onda ćemo lakše naći ako budemo odavde uzeli osam, a četiri iz RS, je li. Ali dobro, ovo je, recimo, odgovor ... U Federaciji žive dva naroda, većinom hrvatski i muslimanski, većinom žive ovdje. I nije red, nije red tražiti da iz RS bude, odakle će doći većinom srpski predstavnici, jednako kao kod ova dva naroda. Imamo i Odluku o konstitutivnosti naroda i mislim da bu tu trebalo stvari relaksirati, ... 2:1 kao u svemu ostalom. U ostalom se slažem u onome što je izrekao dopredsjedavajući gospodin Živković. Ja mislim da ovdje treba jako suziti prostor za GMO. Jer, kad pogledate kako je to propisano, kao da se radi o nuklearnom otpadu, kao da se radi o biološkim otrovima, kako je, kako oni štite okolinu. Znači, dopustit ćete da se u naše stomake, u naše organizme to unese, ali će platiti 200 hiljada maraka pravno lice koje dopusti da to uđe u okoliš. A smije u naš organizam i naše djece ući, ali ne smije ući u okoliš. Ipak, ovaj zakon je, normalna stvar, jedan napredak, jer 90% toga će biti pokriveno. U ovome času potpuni nered vlada i ko zna šta se sad sve dešava u BiH kod se to sve rasijava i kakve ćemo mi posljedice toga platiti. Ja se nadam, ustvari uvjeren sam da će prvo Evropa odustati od GMO-ova i Amerika, a onda ćemo i mi to pratiti, jednog dana imati zakon o zabrani GMO. Do tada je i ovakav zakon napredak i mi ćemo ga podržati. U članu 64. Kazna, pod 4. veli: 'Za prekršaje iz stava (1) ovog člana kaznit će se fizičko lice novčanom kaznom od 5 hiljada KM do 10 hiljada KM. A član 1. je ovaj: 'Ako bez dopuštenja ili suprotno utvrđenim uslovima uvodi u okoliš GMO', znači, pojeo si pola paradajza na ovome izletu i bacio si drugu polovicu na zemlji i unio si GMO, sjeme tog paradajiza na zemlju. Eto, pola paradajiza si bacio, pola krastavice, pola paprike koju nisi dojeo na izletu i možeš biti kažnjen sa 5 hiljada do 10 hiljada maraka. Ja molim, ko je ovlašten da da komentar: Da li sam ja upravu da kad bacim tu polovicu krastavca da mogu odgovarati i biti kažnjen za 20 hiljada maraka zbog toga?
Replika, uvaženi zastupnik Momčilo Novaković.
Pa vidite, prvo, mislim da malo ne može stajati konstatacija da u jednom entitetu žive dva naroda, pa zbog toga što tu žive dva naroda, onda treba da imaju dva puta više članova komisije, jer u svakom entitetu žive tri naroda. Znači, tako da niko nije rekao da će bilo iz kog entiteta biti samo predstavnici jednog ili samo predstavnici dva naroda, nego će biti eminentni stručnjaci, eminentni stručnjaci iz te 54 oblasti i iz tog entiteta. Kog naroda će biti eminentni stručnjaci, to je sad sasvim drugo pitanje i nije logično, imajući u vidu koliko mi imamo stručnjaka iz ove oblasti. Daj Bože da ih nakupimo, ozbiljnih stručnjaka i ovo. Druga, ... druga replika se odnosi na konstataciju da ova podjela šest plus šest, ne znam ni ja, 20 Brčko Distrikta – je suprotna načelu stručnosti ili principu stručnosti eksperata u ovom savjetu. I naime, ako pročitamo zakon i obrazloženje za donošenje zakona, onda ćemo vidjeti da je Savjet ministara formirao ekspertnu interresornu grupu koja je između ostalog imala i eminentne domaće stručnjake iz ove oblasti i ta ekspertna grupa predložila šest plus šest plus dva. Dakle, eksperti su predložili u zakonu šest plus šest plus dva. Nije valjda da eksperti nisu znali ... oblast u kojoj su eksperti. Meni se čini i ovim ću završiti – onda otkazaću prijavu za diskusiju, znači koju sam imao – ovdje svi želimo da se usvoji zakon, a svi radimo da se ne usvoji zakon. Dakle, bilo bi dobro da se nađe rješenje za amandman gospodina Jovičića kako bismo došli do zakona. Ja sam na Ustavnopravnoj komisiji predlagao jednu formulu koja nije bila prihvaćena, a to je da se definiše, vodeći računa znači o ravnopravnoj zastupljenosti naroda i entiteta, što bi podrazumijevalo znači da nam se ne dese neke stvari koje evo ne želimo da se dese. Nažalost, to nije dobilo podršku tako da ako i danas diskusiju završimo na jednostavan način, obrazlažući svako svoju poziciju, onda ćemo ostati na principu da svi želimo zakon, ali ćemo svi glasati protiv njega. Hvala.
Uvaženi zastupnik Bećirović, je li tražio repliku ili rasprava, prijava?
... krivi navod, ispravaka netačnog. Prvo, u Federaciji ne žive dva naroda, a drugo, i ona dva koja su spomenuta od gospodine Izetbegovića, jedan se ne zove onako kako je gospodin Izetbegović naveo.
Uvaženi zastupnik Adem Huskić, replika.
Zahvaljujem. Ja bih rekao da bi trebalo poduzeti da dođemo do zakona, jer nam zaista treba. I ako pričamo o ovome o čemu pričamo, a pričamo ustvari o jednoj na prvi pogled, je li, potpuno perifernoj stvari koja nije predmet ovog zakona, nije suštinska stvar u zakonu, mi smo se uhvatili onoga o čemu je svima najlakše pričati. Ja mislim da je ovaj amandman koji je usvojen na Ustavnopravnoj komisiji, koji je kolega Džaferović predložio, sasvim korektan. I bio bih spreman npr. podržati ovo što je rekao kolega Novaković, znači da to formulišemo na način da su ravnopravno zastupljeni i narodi i entiteti. Ali uglavnom što sam htio reći je ovo: pošto ovdje su učestvovali eksperti, kao što je neko već rekao, iz oba entiteta ... i ti eksperti napisali da bi trebalo da ovdje bude sadržano šest plus šest plus dva, meni to malo ovako miriše na nešto što je već dogovoreno i samo što još nisu objavljeni matični brojevi ovamo ljudi u obrazloženju. I zbog toga ja ne bih, evo, nisam spreman prihvatiti ovakvu formulaciju.
Replika, uvaženi zastupnik Bakir Izetbegović, druga. 55
Ja sam rekao da u Federaciji pretežno dio bošnjačkog i hrvatskog naroda živi, to je tako. I siguran sam da eksperti koji nam ovdje trebaju iz ta dva naroda – nećete ih naći u RS. Nego ćete ih naći upravo u Federaciji. Isto tako sam siguran da dva puta više eksperata otprilike ove struke živi u Federaciji nego u RS, i to treba ljudi ispoštovati. Inače ćemo dobiti šest Srba i šest Bošnjaka i Hrvata i to nije red. Budimo realni, jer mi je žao, meni je žao da se moramo tako prebrojavati, a takvi su vam odnosi tih brojeva i to vam je to, to je tako.
Ispravak netačnog navoda, drugi zamjenik predsjedatelja, doktor Milorad Živković.
Ja mislim da ovdje nema potrebe da govorimo na način da u jednom entitetu ima dva puta više eksperata nego u drugom entitetu. Mislim da je to prvo neumjesno, drugo odokativno, a treće postavlja se onda pitanje kvaliteta takvih eksperata ili onih koji su im davali diplome.
Uvaženi zastupnik Sadik Ahmetović, replika.
Ne znam da li je replika, ali malo smo ušli u neku priču koju ćemo vrlo teško rastabiriti, ali evo iz jednog razloga. Meni je Genetiku na fakultetu predavao čovjek koji je rođen u Banjoj Luci i dugo radio u Banjoj Luci, negdje do '91. godine, i sad radi na Medicinskom fakultetu u Tuzli. Ako se dogovorimo ovdje gdje ćemo ga svrstati, a Bošnjak je, onda bi se mogli dogovoriti oko toga odakle i koliko će iz kojeg entiteta biti. Hvala.
Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, poslovnička intervencija.
Vidite, ovako, ova stvar je na Ustavnopravnoj komisiji riješena. I onda kada hoće da se napravi problem neki oko nečega, onda se naravno problematizira jedna ovakva stvar i onda smo mi u stanju vazdan voditi jalove rasprave. Dakle, nema ovdje, dakle, ovo je sada situacija, ja jednostavno ne mogu dozvoliti da nešto ide mimo ustavnih principa, jer se otvara jedna praksa za budućnost. Ljudi, morate shvatiti o čemu se radi. Molim vas lijepo, dakle, ovdje postoji tekst ovog zakona u kojem postoji Izvještaj Ustavnopravne komisije, on je za mene prihvatljiv. Očigledno je da nije prihvatljiv za gospodina Jovičića i klub kojem on pripada i za još neke klubove ovdje i postoji opasnost ako se odbiju dakle ti amandmani da zakon ne prođe. Mi hoćemo da imamo ovaj zakon. Ja vas molim da ili prije ili nakon glasanja o amandmanima uradimo ovo o čemu je govorio gospodin Prodanović. Da se vratimo nazad na Komisiju, imajući u vidu i 56 ovo o čemu je gospodin Novaković govorio, i da probamo da nađemo rješenje koje će biti u skladu sa Ustavom i oko kojeg nećemo voditi neku veliku raspravu i diskusiju ovdje, inače ćemo izgubiti zakon. I da prekinemo sada raspravu, jer ovo nas ne vodi ničemu dobrom. Toliko.
Slavko Jovičić, replika.
Poštovani predsjedavajući, nije moja intencija bila da kontriram amandmanima gospodina Džaferovića, ja nisam ni znao da je uložio amandmane. Ali nešto se sad sjetih. Baš sam ja predodređen za komplikovanje oko ovih zakona, pa Zakon o rakiji i vinu – godinu dana moji amandmani! Zakon o poljoprivredi i ruralnom razvoju, godinu i dva mjeseca – opet, moji amandmani! Nešto računam da mi se ne da oko ovih amandman, ali eto, srećan sam što su jedino moji zakoni prošli sa amandmanima, pa se nadam i ovaj će proći. Dakle, spreman sam da prihvatim da vratimo na Komisiju pa da pokušamo usaglasiti se i da zaista vidimo oko ovih ljudi koji će činiti, ponavljam, savjetodavno tijelo koje neće imati odluke, imaće naša agencija koja će uvažavati samo njihovo mišljenje, jer će oni biti pozvani da sve ovo dovedu u red, a sad je nered. Sad ne znamo ništa šta nam se dešava i ko uvozi i šta uvozi i kakva je to hrana. Dakle, ja sam za donošenje ovog zakona, ali nisam, ko me nije razumio, nisam na onaj način kako nam je ovdje sve utrpano, to sam mislio. Ali za donošenje sam da se uredi ovo da se ne trujemo. I evo, prihvatiću tu varijantu da ovo pokušamo usaglasiti i da nađemo jedno zajedničko rješenje sve u cilju da zakon donesemo da uredimo ovu oblast. I naravno da skinem tu hipoteku, a neću je skinuti dok sam u Parlamentu da mi nismo remetilački faktor i mi osporavamo sve. Ne osporavamo, ljudi, ovo ne poznaje naciju, stranku, poziciju, opoziciju, poznaje čovjeka da ostane živ i zdrav, da jede zdravu hranu.
Zahvaljujem. Sljedeći je za raspravu prijavljen uvaženi zastupnik Halid Genjac, a neka se pripremi uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović.
Zahvaljujem. Mislim da je zaista umjesan prijedlog o kome smo mi na Ustavnopravoj komisiji unaprijed razgovarali da se pokuša da se uloži zapravo još jedan napor, da se pokuša spasiti ovaj zakon koji je itekako potreban. Osim argumenata koji su navedeni, ja mislim da ima još posla i za Ustavnopravnu komisiju i za izrađivače zakona koji su uložili veliki trud. Predložili su jedan zakon koji je potreban sa dosta specifičnih, stručnih, dobrih rješenje, nekih rješenja koje smo mi na Ustavnopravnoj komisiji popravili. Namjerno unošenje GMO u okoliš je isključeno i svi članovi koji to pitanje tretiraju su isključeni. Unošenje reproduktivnog materijala u okoliš je isključeno. Dakle, nema unošenja reproduktivnog GMO materijala u okoliš i to je ono o čemu je već sa određenim oprezom govoreno i riješeno. Ali to je, ta rješenja su za sobom povukla još neke potrebe za zahvatima na zakonu koje predlagač ovih amandmana nije imao u vidu i, kad ih je Ustavnopravna komisija usvojila, zakon je došao u jednom dijelu u nekonzistentnost. Naime, s obzirom da je isključeno namjerno unošenje GMO-a u okoliš, kaznene odredbe su ostale netaknute i mi na Ustavnopravnoj komisiji, s obzirom da nismo imali amandmana, nismo tretirali 57 kaznene odredbe, pa je ostalo da će se kazniti na taj i taj način unošenje GMO u zaštićena područja, ... ekološke mreže itd. Dakle, prema prvobitnoj koncepciji zakona, kaznene odredbe su navedene kao da se zabranjuje GMO samo u neka područja i to se kažnjava. Uvođenjem naših promjena i usvajanjem amandmana na zakon, nije GMO zabranjeno unositi samo tamo, nego ga je zabranjeno uopće u okoliš unositi. Ovo je samo jedan od primjera koji govori da u nizu članova treba pažljivo intervenciju izvesti da bi zakon bio konzistentan u cijelosti unutra, sa svojim rješenjima i sa usvojenim amandmanima. Pri tome, naravno, bilo bi dobro da svi oni koji su radili na zakonu da surađuju sa Ustavnopravnom komisijom, jer su uradili, mislim, dobar posao. I pri tome da se pokuša pronaći i najsvrsishodnije i najracionalnije rješenje oko sastava ovog vijeća koje zaista nema odlučujuću ulogu, ono je savjetodavno i mislim da se tu može relaksirati ako se bira. Hvala.
Ispravka netačnog navoda, drugi zamjenik predsjedatelja, doktor Milorad Živković.
Evo s obzirom da će direktor poslije toga da se javi, a moj kolega Genjac je ponovo spomenuo nešto što sam ja na početku rekao da je to rizik, ja bih evo pozvao direktora da ponovo to nam pojasni svima ovdje zajedno. A tiču se doslovno čitanja člana 3. pod 2.b. gdje se kaže: 'Za sprovođenje ovog zakona u slučaju kad se GMO', znači GMO, 'ili proizvodi koji sadrže ili se sastoje ili potiču od GMO,' pa pod b. 'namjerno unosi u životnu sredinu'. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Izbačeno.
Zahvaljujem. Sljedeća je uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Ja ću nastojati biti kratka, ali evo kolega Živković maloprije sa intervencijom o sastavu, odnosno zvanjima, naučnim zvanjima ovog savjeta, odnosno tijela koje je predviđeno članom 55. i 56. i 57. u smislu njegovih nadležnosti, najvećim dijelom, davanja podrške, monitoringa i savjetodavnih usluga. Ja sam mislila maloprije da je s pažnjom zaista pročitao amandmane, međutim izgleda da se fokusirao ipak na ova dva dodatna amandmana od deset amandmana koliko je kolega Jovičić podnio prvobitno, koliko sam obavještena, i od kojih je osam prihvaćeno. I evo nešto maloprije razmišljam: od deset amandmana ako oko osam se postigne konsenzus, dakle, svih ovih u Parlamentu u Komisji, ja zaista ne vidim razloga da neko uslovljava svoj stav u donošenju zakona sa dva amandmana oko kojih ne postoji konsenzus, ja govorim ovo generalno. 58 A drugo, ono na šta želim skrenuti pažnju jesu i neke stavke koje su navedene u sadržini Vaših amandmana ponovljenih, a to je da se u Vašem amandmanu na član 3., gdje se govori o nadležnim organima, govori o glavnim nadležnim a to su entitetski, i onda oni valjda manje glavni nadležni a to su ovi državni. Ovo je državni Parlament, državna institucija itd., pa hajdemo se malo fokusirati na to. Ja ću vas samo podsjetiti na formulacije člana 3. u ovom zakonu. U stavu (2) pod d) koji jedno od ključnih poslova locira upravo tamo gdje joj je i mjesto, a to je inspekcijski nadzor za koji su nadležne entitetske uprave za inspekcijske poslove. Dakle, ono što i treba biti glavno, je li, u ovom spisu glavne nadležnosti, ja sad moram koristiti Vašu terminologiju, i jeste upravo tako i koncipirano. Zato ne vidim mjesta ovakvoj formulaciji amandmana na član 3. Kad je riječ o amandmanu na član 55., dio argumentacije kolega Živković maloprije pomenu: od 14 članova da imamo eminentne naučne radnike, doktore nauka iz ovih oblasti, pa sam ja prepustila mašti da zamislim koliko doktora mi imamo u BiH koji bi radili na ovome ovdje; ja nisam sigurna baš da imamo uopšte 14 doktora iz ove oblasti na univerzitetima u BiH. Izvinite što ovako govorim pošto malo više možda znam generalno stanje kadrovsko na univerzitetima, tako da mislim da ne stoji ni Amandman II., odnosno barem u onom dijelu u kome se, bilo bi divno, ali ne treba usloviti to, je li. Ako dobijemo doktore nauka, tim bolje, ali svakako neosnovano. Međutim, evo ja ću sada u ime kolege Jerke Ivankovića, koga nema ovdje, da vas zamolim i apelujem da ni slučajno više ne prolongiramo donošenje ovog zakona ni jednog jedinog dana. Mi smo zemlja koja je potpisala, ja ću sad malo više s onog ekonomskog aspekta, potpisali Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju. U dijelu obaveza koje proizilaze iz tog sporazuma jesu i obaveze koje se odnose na mjere sanitarne i fitosanitarne zaštite i dobrim dijelom mjere koje se odnose upravo na regulativu genetski modificiranih organizama i trgovine GMO proizvodima unutar jedne zemlje, i u prometu, odnosno u komunikaciji sa unutrašnjim tržištem, odnosno zemljama članicama EU. Drugo, želim vas podsjetiti da smo zemlja koja pretenduje da uskoro postane članicom Svjetske trgovinske organizacije. Jedna od obaveza koje proizilaze za zemlje, a mi smo u kompletnoj regulativi vanjske trgovine u svim sporazumima i aranžmanima preuzeli WTO obaveze, odnosno na njih smo obavezni da ih poštujemo u međunarodnoj trgovini, između ostalog, dio tih obaveza proizilazi, dio koji proizilazi za BiH odnosi se i na dio obaveza koje se regulišu ovim zakonom. Ako ćemo pričati o našim sposobnostima i mogućnostima da proizvodimo zdravu hranu, odnosno pretendovati da bilo šta od hrane izvezemo sutra, čak i u zemlje regije u okruženju koje još uvijek nisu članice Svjetske trgovinske organizacije nego smo zajedno u CEFTA aranžmanu koje posluje po pravilima WTO, mi moramo imati ovaj zakon jučer, a ne danas. Ja vas u tom smislu molim, on možda jeste sa nekim nedostacima i manjkavostima koje će se možda ispraviti u hodu kada se uspostave institucije i počne primjenjivati ovaj zakon i možemo reagovati brzo da ga promijenimo, eventualno, u nekim njegovim odredbama. Ali najgore što možemo uraditi – a to je da se o ovom zakonu danas ne izjašnjavamo, odnosno da ga ne usvojimo. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Velimir Jukić. 59
Ma, evo, ja ću vrlo kratko. Imao sam tri amandmana od kojih su dva usvojena, a jedan nije. I nakon 13 amandmana koji su usvojeni došlo je do značajnih promjena u zakonu. I otuda i male nejasnoće oko toga, oko sastava evo i Vijeća za GMO, koje je inače i po prijedlogu, odnosno rješenju Prijedloga zakona bilo po meni dosta veliko i brojno, a i po amandmanu gospodina Jovičića, isto tako, brojnost nešto drugačijom strukturom po entitetima. Ja mislim da bi trebalo razmišljati da možda eventualno i smanjimo broj ljudi što, ja sam uvjeren, ne bi umanjilo kvalitetu sastava ovog tijela, imalo bi možda efektivniji, efikasniji rad. A mislim da iz današnjih rasprava ... bilo bi razložno predložiti sljedeće: da možda vratimo ovaj zakon na Komisiju, da se pokuša otud suglasnost oko ovih nekoliko neusuglašenih rješenje i da onda ponovo dođemo ovdje na Parlament sa, po meni, puno većim šansama da dobijemo zakon. Jer bojim se da danas iz ovog, kako sam ja čuo i razumio, da nema velike šanse da zakon prođe, a šteta bi bila da zakon ne prođe, jer čini mi se da fali jako malo da ipak dobijemo zakon. U našoj raspravi u prvom čitanju najprije smo bili ili bar većina razmišljala kako zamišljamo BiH kao zemlju gdje treba zabraniti svaki vid uvoza, primjene GMO itd, da bismo nakon detaljnog proučavanja teksta ovog zakona vidjeli da to nije tako. Da zakon predviđa, ali kontrolirani, ipak, unos GMO itd. i meni se svidjelo razmišljanje gospodina Živkovića, moje je vrlo blisko njegovom razmišljanju. Međutim, sad je kasno o tome govoriti, ovaj zakon je već u fazi kad se o njemu trebamo izjašnjavati i mislim da je najbolje rješenje da ipak zakon vratimo ponovo nadležnoj komisiji da se pokuša usuglasiti oko ovih nekoliko neusuglašenih rješenja.
Zahvaljujem. Prije nego što riječ dam direktoru Agencije za sigurnost hrane BiH, magistru Seadu Mačkiću, želim vas zastupnike zamoliti da kad dajete prijedloge vodite računa o poslovničkim mogućnostima. Poslovnički nema mogućnosti da vraćamo ovaj zakon Komisiji. Poslovnički nema mogućnosti da na bilo koji način na narednoj sjednici ovo pitanje raspravljamo, ali ima poslovnička mogućnost i evo suglasnost je nas u Kolegiju da nakon obraćanja direktora ne zaključujemo raspravu o ovoj točci dnevnog reda. A dok traju rasprave o drugim točkama dnevnog reda da oni koji imaju različite prijedloge da pokušate usuglasiti, u skladu sa Poslovnikom člankom 118. stavak (3); znači, kad postoje različiti prijedlozi, Kolegij odobrava mogućnost rasprave o modificiranim amandmanima. I da pokušate doći do suglasnosti oko modificiranih amandmana dok traje rasprava. Znači, u toku današnjeg dana i da te modificirane amandmane stavimo na izjašnjavanje kad bude vrijeme izjašnjavanja i da pokušamo doći do prijedloga zakona. Evo to sam bio dužan da vas podsjetim na odredbe Poslovnika i da današnji dan pokušate iskoristiti da dođemo do tih modificiranih prijedloga. Uvaženi zastupnik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, ja naravno razumijemo ovo o čemu ste Vi govorili i to je poslovnički put. Ja se bojim, pazite, doktor Genjac je kazao jednu stvar: 'Intervencije od deset amandmana gospodina Jovičića i intervencije od nekoliko amandmana ostalih kolega dovele su do potrebe da se napravi neko tehničko usklađivanje, pogotovo ... čitava oblast je isključena iz zakona.' 60 I osim ove sporne stvari, bit će potrebno da Ustavnopravna komisija izvrši konsekventne izmjene ili dosljedno postupi ili dosljedno stvar izvede do kraja u zakonu. Vi danas imate, recimo, ovde sadržanu kaznenu odredbu za nešto što je isključeno iz ovoga zakona. Zato ja vas molim da mi postupimo tako kako ste vi kazali, baš tako. Ali da onaj ko će to uraditi bude Ustavnopravna komisija, da danas jednostavno se ne izjašnjavamo o ovome i da se izjasnimo na idućoj sjednici. A do iduće sjednice ćete to imati i to onda znamo koga smo zadužili. Nije vraćanje ovoj komisiji, a zapravo jeste i onda je ovako kako ste vi rekli. Probajte da malo fleksibilno to izvedemo, jer cilj nam je zaista da imamo, ja imam signale da ljudi to hoće, ljudi hoće. Ja sam razgovarao sa kolegama u međuvremenu. Meni je jako stalo kao i svima nama da imamo ovaj zakon. Sjest ćemo i možda da danas više i ne raspravljamo o tim stvarima, da zajedno sa ovim našim stručnjacima i ovom institucijom specijaliziranom sjednemo do iduće sjednice, mi to možemo da imamo. Eto toliko, hvala.
Zahvaljujem. Evo, sada ćemo dati riječ direktoru Agencije za sigurnost hrane BiH, magistru Seadu Mačkiću. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nadam se da neće. Čitam sa vizitke koju sam dobio do magistra.
Poštovano predsjedništvo, poštovani poslanici, država BiH nema zakon o genetički modificiranim organizmima i jedna je od rijetkih koja nema taj zakon. Svima nama je poznato da kada nemamo jedan zakon, onda ne mogu ni izvršni organi da provode svoje mjere iz svoje nadležnosti. Cilj ovog zakona je da zaštiti zdravlje potrošača i zdravlje životinja. To je njegov osnovni cilj. Jedno poglavlje koje ste vi tražili da se izbaci je poglavlje o namjernom uvođenju genetički modificirane hrane – to je Zasijavanje. Odgovorno tvrdim da BiH ima toliko dovoljno obradivih površina, cirka 55%, da to uopšte nije potrebno. Ko je sve učestvovao u izradi ovog zakona, i da ima doktora iz ove oblasti, ja bih pročitao: doc. dr. Vojislav Trkulja, prof. dr. Kasim Bajrović, prof. Stojko Vidović sa Medicinskog fakulteta Banja Luka, Ivan Ostojić sa Agronomskog fakulteta itd. i predstavnici Ureda za zakonodavstvo, Ministarstva pravde i Direkcije za evropske integracije. Svi su oni imali svoju ulogu. Direkcija za evropske integracije je rekla da su sve direktive EU usaglašene sa direktivama koje su ovde unesene u ovaj zakon u završne odredbe. I dao bih odgovor gospodinu poslaniku na ove kazne koje je predložio Ured za zakonodavstvo, one kazne koje se sada mogu izreći ovdje po važećim propisima u BiH. Ovi stručnjaci i eksperti koje je imenovalo Vijeće ministara na prijedlog Agencije su ovdje u Ustavnopravnoj komisiji na čelu sa akademikom Berberovićem rekli koliki je značaj donošenja ovoga zakona. 61 Molim vas, Agencija je stara dvije i po godine. Agencija se nalazi u velikom izazovu. Izazovu koji se zove hrana, sigurnost hrane. To je zaključak Konferencije u Rimu gdje je donijelo taj zaključak 180 država. Da bi dali odgovor na ovo pitanje 'kakvu hranu jedemo?', mi moramo donijeti ovakve propise, imati propise, zakone, na osnovu kojih ćemo donijeti i pravilnike za rad laboratorija. Svi mogu reći da ima genetički modificirane hrane. Sa ovoga mjesta na kojem se ja nalazim, ja to ne mogu reći, jer nemamo adekvatne laboratorijske nalaze od onih koji mogu samo da uzimaju i da kontrolišu tu hranu. Zbog toga je veoma važno da imamo ovaj zakon, da imamo podzakonske akte, pravilnike za rad laboratorija i da imamo ono što se zove uređen sistem. Mi smo već pripremili pravilnike za rad laboratorija. BiH ima već dvije laboratorije koje su osposobljene, koje mogu da kontrolišu da li ima prisustva genetički modificirane hrane ili nema. Zbog toga govorim da je ovo veliki značaj o ovome o čemu govorimo, a to je zakon o genetički modificiranoj hrani. Pitanje koje ste mi Vi postavili, gospodine potpredsjedavajući, u Zakonu o hrani, član ... [[kratko isključen mikrofon]] zatvoren sistem je radila ova ekspertna grupa i on podrazumijeva sistem, kontrolisani sistem, sistem laboratorije koji će biti obezbijeđen po svim propisima koji zahtijevaju takav rad jedne laboratorije, a što znači da ni pod kojim uslovima ne mogu izaći genetički modificirani organizam iz te laboratorije. To je, što kažemo, zatvoren sistm. Sada, s mog ljudskog, naučnog iskustva, imamo otvorene sisteme, mi nemamo zakon, nemamo zakonsku regulativu, nemamo propise da izvršni organi, inspektorati oba entiteta i Vlade Brčko Distrikta mogu da uzimaju uzorke i da kontrolišu ono što se zove prisustvo genetički modificirane hrane. Vijeće ministara je usvojilo Pravilnik o deklarisanju. Tamo jasno stoji da ... na svakom proizvodu mora da piše: 'Ovaj proizvod sadrži genetički modificirane organizme u toj dozi'. Evropskom direktivom je propisano da je to 0,9%. Zakonom je isto tako stavljeno po evropskoj direktivi, a to su preporuke i Svjetske zdravstvene organizacije i evo ja ću da vas podsjetim, mi smo ravnopravan član ... kodeksa .... Svjetske zdravstvene organizacije i Svjetske organizacije za hranu i mi pratimo sve preporuke Svjetske zdravstvene organizacije jer se radi o propisima o hrani. U izradi propisa koji su već pripremljeni u Agenciji, koji će biti upućeni Vijeću ministara u ovom mjesecu, radi se o 30 propisa, angažovano je preko 60 profesora iz različitih oblasti. Kako to mi radimo? Pošaljemo dopis svim dekanima, svim naučnim institucijama i onda oni pošalju nama biografije i zasjeda tijelo naše u Agenciji, uzima biografije i ti profesori koji se čitav život bave – ako neko predaje mlijeko, med, svakako da ima nešto – da može dati on svoje stručno mišljenje o tome. I tu četiri-pet eksperata daje mišljenje o hrani. Znači ništa ne dolazi onako ad hoc jer se radi o hrani i radi se o ljudima, o zdravlju ljudi. I ovo je najbolji način da zaštitimo zdravlje potrošača i to odgovorno izjavljujem s ovog mjesta. Zahvalio bih se, i ako bilo koje pitanje, i još ću samo dodati da se u Agenciji nalazi preko 100 pitanja upućenih od naših proizvođača koji pitaju da li jedemo genetički modificiranu hranu. Možete zamisliti u kom se mi trenutku nalazimo i kakav je to izazov. Isto tako, ne može se posmatrati odvojeno kada se govori o hrani, mi ćemo danas ovdje ručati, a večerat ćemo možda u nekoj drugoj zemlji. Znate, i drugi pitanju da li mi to kontrolišemo ili ne kontrolišemo. A ovo je najbolji način. Ovo sve ostalo smatram, govorim sada stručno, svakako da ćete vi kao zakonodavac odlučiti ili ne odlučiti, ali sada govorim i kao naučnik i kao najodgovornije lice u 62 BiH i kao čovjek – mi moramo dati odgovor našim potrošačima jer to je njihovo ustavno pravo da znaju šta jedu a ovo je način najbolji, i drugi propisi o kojima sam ja već govorio, znači koji će regulisati pojedine oblasti iz ove oblasti. Hvala lijepo.
Hvala Vama.
Morao sam da izađem da otkucam poslovničko pitanje koje sam prije toga postavio, pa nisam čuo prvi dio, odgovore gospodina Mačkića. Dakle, ako polovinu krastavca ili polovinu paradajza ne pojedemo na izletu, bacimo je na travu tamo negdje, jesmo li uradili krivično djelo, kažnjivo sa nekih 10-20 hiljada maraka? Jesmo li to unijeli u okoliš sjeme paradajza, genetski modifikovano?
... je pravilo Ured za zakonodavstvo i Ministarstvo pravde koje su sada takve kakve jesu i one su propisane u zakonu. Mi moramo prvo znati da li je paradajz genetički modificiran ili nije. Da bi znali ...
Ako jeste modificiran, ja ga bacim na izletu u travu, jesam li učinio prekršaj?
Da Vi, mi moramo znati!
nije uključen mikrofon
Molim vas, mi moramo znati da takav paradajz danas po važećim propisima u BiH ne može biti. Niko nikada, gospodine poslaniče, nije dao zahtjev da se na tržište BiH stavi genetički modificirana hrana, nikada za dvije i po godine koliko sam ja. A mora se takav obratiti Agenciji za sigurnost hrane. Znači, ja govorim da nismo dobili nikada zahtjev.
nije uključen mikrofon
Tamo je tačno navedena doza koja je doza, kao i u EU – 0,9%. [[zajednička diskusija]] 63 Da. Baš tako. Ne smijemo bacati.
A moramo, evo pokušat ću ja odgovoriti uvaženom zastupniku. Znači, vi ste postavili direktoru Agencije za sigurnost hrane i ja moram reći da ne znam čega je on magistar ili doktor ili ne znam koje oblasti znanosti, ali, ako nije čovjek ovaj doktor ili magistar prava, teško bi mogao odgovoriti na vaše pitanje, vjerovatno je doktor, magistar iz prirodne znanosti, čim je u ovoj oblasti, je li. Znači, vi postavljate pitanje: hoćete li biti odgovorni za nešto što biste učinili ako biste slučajno došli u posjed i bili žrtva genetski modificirane hrane, je li. A žrtva, konzumirate je, a čovjek je objašnjavao čitavo vrijeme da ovaj zakon upravo treba zbog toga da bi se spriječilo da vi dođete uopće u posjed u BiH takve hrane. Znači, suština ovog zakona je da spriječi da bilo koji građanin ove zemlje – tako sam ja razumio, ako sam dobro razumio – bude žrtva genetski modificirane hrane. Onda nema mogućnosti da je konzumira, pa nema mogućnost ni da baci otpadak od te hrane.
Molim vas, odgovor je da svaki proizvod mora biti obilježen da li sadrži genetski modificiranu hranu.
nije uključen mikrofon
Zavisi od zakona, usvojenog zakona i onih propisanih doza koje se nalaze, ja o tome govorim. __________ [[(?) /isključen mikrofon/]] Ne, posebno su procedure propisane u zakonu kako se unose proizvodi od genetički modificiranih organizama. Mi govorimo ovde o kontroli.
Ljudi, genetski modificirana hrana je namijenjena konzumaciji. Genetski modificirane hrane možete proizvesti pet puta više nego normalne hrane, zato se ovo sve radi. Pa ne radi se ovo radi eksperimenata nego da bolje iskoristite zemljište itd. da lakše nahranite narod. Pa nije to za laboratorije, to je za konzumaciju, opštu. I ljudi će masovno to da jedu. I onda, ono što ne 64 pojedu, moraju da stave u plastičnu kesicu i, ne znam, da odnesu na uništavanje. A ja vam govorim o besmislenosti svega toga. To vam je tako. Ovo se sve radi da bi se masovno moglo koristiti, je li tako, a ne za laboratorije.
Ne, cilj ovog zakona je da se može kontrolisati hrana da li sadrži genetički modificirane organizme ili ne. Molim vas, to je cilj ovog zakona. Cilj ovog zakona je da se mogu donijeti podzakonski akti za rad laboratorija.
A šta je cilj genetski modificirane hrane? Da se masovno proizvedi i da se konzumira, je li tako.
To nije uopšte predmet ovoga zakona.
A šta je uopšte cilj proizvodnje genetski modificirane hrane?
To je neko drugo pitanje. Ja govorim o kontrolisanom sistemu genetski modificirane hrane.
Ja se vama, gospodine direktore, zahvaljujem na odgovorima. Kome je jasno, jasno, šta ćemo. Ja vas molim za malo pažnje. Znači, danas nećemo zaključivati raspravu o ovome prijedlogu zakona. Nastavak rasprave o ovome prijedlogu zakona će biti na narednoj sjednici ili na nastavku ove sjednice, ukoliko danas ne okončamo ovu sjednicu. U međuvremenu, ja u ime Kolegija pozivam Ustavnopravnu komisiju da sve ono što je sprono, što mogu biti novi aspekti, što može biti predmet usuglašavanja, pripreme do naredne sjednice i da na nastavku sjednice ili na novoj sjednici kad otvorimo ponovo, nastavimo raspravu o ovom prijedlogu zakona, informira ovaj dom o tome do čega su došli, a onda ćemo nastaviti raspravu i, nakon toga, ja vjerujem doći do zakona. Je li uredu? Zahvaljujem. Prelazimo na petu točku dnevnog reda: 65 Ad. 5. Prijedlog zakona o Agenciji za razvoj informacijskog društva Bosne i Hercegovine Prijedlog ovog zakona usvojen je u prvom čitanju, također, na 35. sjednici. Na 40. sjednici Dom je dozvolio produljenje roka za dostavljanje izvješća o Prijedlogu zakona nakon što Povjerenstvo izvješće nije dostavilo do krajnjeg roka koji je odredio Kolegij. Izvješće Povjerenstva za promet i veze dobili smo 15. prosinca 2008. godine. Povjerenstvo je usvojilo 12 amandmana. U plenarnoj fazi uvaženi zastupnik Branko Dokić brani 15 amandmana. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Ima. Uvaženi zastupnik Branko Dokić.
Gospodine predsjedavajući, ja ću probati da branim ove novopostavljene amandmane. Naravno, neću to moći uraditi onako nadahnuto kao što je kolega Jovičić branio svoje amandmane, ali nadam se da ćete me razumjeti. Vi ste vidjeli, Komisija je prihvatila 12 amandmana, kao što ste rekli, a nije prihvatila 15 ili još nekoliko amandmana. Želim da vam obrazložim kako je došlo do svega ovoga. I odmah na samom početku da kažem da sam sebe smatram krivcem. Zbog čega?
Samo malo, ja vas molim za malo više pažnje, da saslušamo kolegu i da ...
Što smo već odgađali da se izjašnjavamo o ovom zakonu, bez obzira koliko je bila moja namjera dobra ali, kažem, smatram se krivim prije svega zato što nešto znam iz ove oblasti. Drugo, smatram se krivim što sam učinio sve moguće napore do sada ovaj zakon prođe u Skupštini ali mislim da me kolege nisu razumjele, jer kako drugačije objasniti činjenicu da se rijetko dešava da kada određeni amandmani dobiju podršku predlagača da budu oboreni na komisiji. Iz četverogodišnje prakse, dok sam bio u Savjetu ministara, nijednom se to nije desilo: onda kada smo kao ministarstvo prihvatili amandmane, da automatski komisija nije prihvatila te amandmane. To je jedno. S druge strane, pokazao sam apsolutno mogući stepen tolerancije jer Ministarstvo komunikacija i transporta kao nadležno je i od ovih 12 amandmana koji su prihvaćeni modifikovalo moje amandmane. I ja sam bez promjene i zapete prihvatio njihove modifikacije. S druge strane, ovih 15 amandmana koje sam obnovio, samo jedan nije amandman kako ga je definisala, odnosno redefinisala komisija ili grupa iz Ministarstva komunikacija i transporta. Ja mogu da vam kažem da sam se na Komisiji osjećao kao Sokrat na svojoj odbrani, nemojte me pogrešno shvatiti, ne poredim sebe sa Sokratom, ali u sledećem smislu. Vi znate da je u njegovoj optužbi bilo, između ostalog, da Sokrat hoće od loših stvari da pravi bolje stvari. I zaista sam želio od loših stvari da napravimo bolje stvari, ali očigledno da je kod određenih članova Komisije postojala određena predrasuda – a šta on to hoće, zbog čega on to hoće da od loših 66 stvari pravi bolje stvari?! Kako drugačije objasniti činjenicu da evo npr. sad novoponovljeni Amandman I, u njemu su date definicije tri pojma kojih je pun zakon – pazite, svi dobro znate da se u onoj tački definicije, kad postoji, i objašnjavaju pojmovi koji se često ponavljaju – to je glat odbijeno. A opet kažem da je pun zakon je tih pojmova. A ušao je npr. jedan pojam koji sam ja htio da izbacim, ali da ne bi bilo previše nisam; kaže: 'jedinstvena baza podataka pod d)', a spominje se samo jednom ili dva puta. Dalje, ... pogledajte, molim vas, član 3., to je sad moj obnovljeni Amandman II, odnosno to je suštinski amandman radne grupe Ministarstva za komunikacije i transport jer, ponavljam, ovo što sam ja obnovio, to su njihovi, moji redefinisani, a stali su oni iza njih i ja sam to prihvatio da ide dalje. Pogledajte rogobatne definicije aktuelnog zakona koja kaže: 'Cilj rada Agencije je razvoj informacijskog društva u BiH'. Na osnovu razvoja, znači, cilj razvoja je na osnovu razvoja i primjenom tehnologija informacionog društva. Definicija koja je uljudna, ako ništa drugo, koju sam predlagao, 'Agencija je zadužena za razvoj i promociju informacionog društva u BiH', nije prihvaćena. I ovakvih stvari imate na koliko god hoćete mijesta. Jednostavno, morao sam ovo da ispričam. Iz nekih razloga, opet, u Komisiji nije bilo spremnosti ni da budem saslušan a ja se onda nisam puno ni trudio, niti je meni posebno sad nešto stalo da ovo bude usvojeno. Evo sad ću opet se vratiti na Sokrata. Za razliku od Sokrata koji je dobio priliku da se brani i narod ga je slušao u toj odbrani i na kraju glasao, dakle, ja nisam imao priliku ni da se branim, ne zato što je meni zabranjeno, odmah da kažem, što mi je osporeno nego zato što sam stekao utisak da su članovi Komisije došli sa papirom na kojem je napisano šta treba odbiti, šta treba prihvatiti i da je bilo kakva odbrana uzaludna. Kazaću vam, eto zato kažem kriv sam što i nešto znam, odbijen je amandman u kome sam ja predložio, to je sadašnji Amandman IX, da se umjesto 'tehnologija informacionog društva', pojam koji ne postoji suštinski, koristi 'informaciono komunikacione tehnologije'. Dakle i ovo je odbijeno. Zar trebam dalje da vam govorim išta oko ovoga? Dakle, neću ja vas ubjeđivati oko ovih sad novopodnesenih amandmana. Želim samo da skrenem pažnju na sledeće: da su ovi amandmani prihvaćeni od Ministarstva komunikacija i transporta, od njihove radne grupe, da sam ih ja ponovo preuzeo i da je ovo jedan minimum koji zaista poboljšava; pazite, ovi amandmani su sastavljeni od tri dijela, moram vam i to objasniti, jedan dio koji značajno poboljšava tekst cijelog zakona; drugi dio koji je prihvaćen, koji se odnosi na sasvim drugačiju poziciju Savjeta Agencije za informaciono društvo, izbor članova, zatim bilo je u izvornom tektsu predviđeno da budu dva zamjenika direktora, jedan taj je prihvaćen; treći dio bez kojih zakon neće dobiti jednu dobru većinu ili, ja bih rekao, potrebnu većinu da bi zakon prošao, bez tih amandmana, to su odredbe člana 8. gdje se govori o nadležnostima a koje se odnose na obrazovanje, nauku, kulturu i zdravstvo. Dakle, evo od ovih 15 mojih amandmana ukoliko Parlament se bude opredeljivao o njima, smatra da nije dobro da imamo precizniji, ljepši, adekvatniji tekst koji ne unosi zabune, neka to odbije i ja neću odbiti zakon što se mene tiče, sad govorim za mene, ali ako ostane pet- šest onih nadležnosti tamo, koje zadiru u oblasti ove koje sam pomenuo, neću nikome ni sugerisati niti ja mogu da podržim takvu varijantu zakona. Moram još. Kad sam govorio o apsurdima zbog čega neki amandmani nisu prihvaćeni, pazite, jedan amandman kaže da se izbaci iz nadležnosti, kaže, 'podrška', evo pročitaću da ne bi ispalo napamet, 'koordinisanje rada foruma za razvoj elektronske uprave' i ja sam predložio da se ovo briše iz prostog razloga što takav forum ne postoji, nema ga. I to nije uvaženo kao nekakav razlog i nije podržan takav amandman. Dakle, evo, zaista se nalazimo u jednoj 67 specifičnoj poziciji gdje, ne znam, vjerovatno sam ja kriv i sad sam u velikoj dilemi. Evo, pripremio sam set amandmana na Prijedlog zakona o civilnom vazduhoplovstvu i Prijedlog zakona o Agenciji za pružanje usluga, evo možda sam vam razotkrio sad, a bolje bi bilo da nisam, da sam dao to nekome drugom pa da ih neko drugi brani, jer opet će biti predrasuda – aha, šta se krije iza toga što ovaj od lošije stvari hoće da pravi bolju stvar. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Husein Nanić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Činjenica je da je ovo jedan od zakona koji treba da nosi onu neku posebnu oznaku za koju bi se mi trebali kao Parlament opredijeliti, znači zakon koji je jedan od uvjeta i na osnovu kojeg se ocijenjuje naš napredak i pravi izvještaj o napretku. I možemo, ukoliko ste imali priliku čitati, ovaj novi koji smo dobili Izvještaj o napretku za 2008. godinu, može se vidjeti da još uvijek, konstatirano je, da nije usvojeno zakonodavstvo kojima se osniva državna agencija za informaciono društvo, zadužena za provođenje strategije informacionog društva u cijeloj zemlji. Gotovo ista konstatacija je i za 2007. godinu. Znači, potreban nam je ovaj zakon. Mi smo ga u prvom čitanju jednoglasno na Komisiji prihvatili, prihvatili principe i došlo je evo do drugog čitanja. Ono što ja želim ovdje reći jeste da ukupno zakon ima 24 člana. Evo ovo je (napore koje je uradio profesor Dokić, i gdje su zaista mnogi amandmani kvalitetni, bolje definišu stvari, preciznije, terminološki stvari bolje uređuju) imamo situaciju da je iz Vijeća ministara iz Ministarstva na zakon koji ima 24 člana na njega upućeno 36 amandmana, i to isto ministarstvo prihvata 33 amandmana. Kakav je odnos Ministarstva prema zakonu i šta su oni htjeli s tim zakonom? Evo, ja sad to pitam Ministarstvo: 33 amandmana prihvataju, gotovo je cijeli tekst zakona promijenjen!? Sljedeća stvar koju ovdje želim reći da zaista uz napore koje je profesor Dokić pravio, posebno član 8. to je toliko da ja sam na kraju odustao da nađem i da mogu komparirati šta se mijenja, šta ostaje. ... Ne znam, kod k) člana 5. se briše, neki se mijenja, jedan vrlo konfuzan način izmjene tog člana. I zaista meni kao poslaniku, kad smo juče dobili mi ove, bio sam član Komisije i pratio sam to, i kad smo jučer dobili Izvještaj Komisije, amandmane gospodina Dokića, Izvještaj Ministarstva o tim amandmanaima i ovaj zakon, vjerujte, tu se niko živ više ne može snaći. Ja bar lično te stvari nisam mogao uraditi. Sljedeće, ja želim reći da je nama zaista ovo što sam rekao na početku, kad smo raspravljali o reformi javne uprave, jedan od osnovnih segmenata u Izvještaju o napretku reforme javne uprave jeste informacione tehnologije, gdje je 3,59% implementirano od ove strategije koja je usvojena. Znači, ovo pokazuje da nama treba zakon. Ali istovremeno, ne može se zloupotrebljavati ta činjenica da nam treba i da nam iz Vijeća ministara dolazi ovakav zakon. Mi smo od 36 amandmana gospodina Dokića prihvatili 12. Oni su daleko širi, evo danas imamo opet novih 15. Ja bih volio da je gospodin Dokić podnio izvještaj ispred Komisije, ne samo svoj stav kao poslanika nego ispred Komisije da smo mi raspravljali. Komisija je kvalitetno raspravljala 68 sve amandmane i dostavila svoj izvještaj i mi o njemu trebamo da se izjašnjavamo i ja bih zaista, evo, imamo opet situaciju da kao i prethodni zakon imamo situaciju da je zakon potreban, da je zakon došao u ovu fazu kada imamo određene amandmane koji su nepomirljivi i da imamo situaciju da zakon može pasti. U tom smislu, evo ja bih tražio također, s obzirom na prvu ovu činjenicu da je to i u Izvještaju o napretku za 2008. godinu konstatirano kao nema nikakvog napretka u tom polju, a obaveza je da nađemo modus kako da ovaj zakon ne propadne a da ostane, da bude, da ga usvojimo i da Parlamentarna skupština donese konačnu odluku po tom zakonu.
Zahvaljujem. Nemam više prijavljenih. Prelazimo na pokušaj ... Izvinjavam se, uvaženi ministar Božo Ljubić.
Dame i gospodo zastupnici, poštovano predsjedništvo, evo ja ću reći nekoliko riječi. Ne bih ovdje govorio o suštini zakona, jer je ovo dakle danas rasprava o amandmanima. On je bio već predstavljen, dakle kao što je rečeno ovdje u raspravi i od uvaženog zastupnika gospodina Nanića i ostalih. Dakle, radi se o vrlo važnim zakonima koji su uvjeti za Evropsko partnerstvo BiH i prema svim strateškim dokumentima koje bi usvojilo i Vijeće ministara, i Parlament, i naše obveze prema međunarodnom partnerstvu, mi smo već trebali imati državnu instituciju koja će se baviti informacijskim društvom. Ja želim reći da je na ovom zakonu radila skupina eksperata kakve imamo, i da smo prema Vijeću ministara uputili Nacrt zakona koji je rezultat rada ovih naših najboljih eksperata. Da li su dovoljno dobro, to ja ne želim tvrditi. S druge strane, želim također odati uvaženo priznanje profesoru Dokiću, koji je u najboljoj namjeri učinio sve da zakon bude bolji. Ne bih se složio s njim da od lošega pravi bolje, jer nekako se gradacije ne poklapaju, ali evo od dobroga još bolje, i to smo uvažili i ekspertska skupina Ministarstva je analizirala ove prijedloge, koji jesu izneseni u formi amandmana. Međutim, tu se u većini slučajeva radilo o minimalnim intervencijama koje su se ticale jedne riječi, jednoga termina itd., i da bi bilo pretenciozno, da tako kažem, nazvati ih amandmanima, ali radi lakše, da tako kažem, prezentacije. To je možda, na neki način, odgovor zastupniku Naniću, dakle oko tih 36 amandmana. Zapravo, tu se radi dakle o minimalnim intervencijama: od 36, dakle 33 evo ove intervencije ili poboljšanja ili ispravaka su prihvaćene, a tri su apsolutno odbijene. Zašto? Zato što su dirala u sam duh zakona. Dakle, duh zakona je da koordinira ove aktivnosti i ovu materiju, a jedan od prijedloga je bio amandmana da samo promovira, dakle, što sad smatram apsolutno da je nedovoljna državna nadležnost u ovoj oblasti i ti amandmani su dakle odbijeni. Od ostalih amandmana, ja želim reći da je, da tako kažem, i tih ili tih, da tako kažem, poboljšanja da je 13 prihvaćeno uz korekcije koje je sama ekspertna skupina, dakle na poticaj 69 zastupnika Dokića, dala formulacije i s kojima se, kao što je rekao i zastupnik Dokić, sam složio. Međutim, Komisija nije prihvatila ova očitovanja i to naravno treba danas ovdje uzeti sa punim uvažavanjem i mislim da treba ići danas, s obzirom na ove činjenice koje sam ja rekao i koje su rekli uvaženi zastupnici prije mene, da je ovaj zakon potreban nama, ne samo radi Evrope već i radi nas ovdje. Kada vidite članak 8. i sve one obveze koje bi Agencija trebala raditi i dijapazon, da tako kažem, elektronskog poslovanja, elektronskog potpisa, akademske mreže itd., te magistrale i puno stvari drugih, ja mislim da treba danas ponovo da dođe do zaključka, vi ćete naravno izabrati najbolji zaključak: da se učini dodatni napor kroz Komisiju da se zajedno sa ekspertnom skupinom Ministarstva dođe do takvih rješenja koja će omogućiti usvajanje zakona na nekoj od narednih sjednica. Evo, ja vam se zahvaljujem i potičem da donesete takvu odluku.
Zahvaljujem uvaženom ministru Ljubiću. Za riječ se javio uvaženi zastupnik Dokić.
Ma evo, kao odgovor ministru Ljubiću, a i svima drugima, na znanje. Ova tri amandmana, za koja kaže ministar da odudaraju, ja se ne bih saglasio sa tim. Ali sam ja odustao od njih, uvažavajući tu činjenicu. Ja ne znam šta bi sad ova komisija sa ekspertnom grupom radila kad sam ja sve što je ekspertna grupa Ministarstva predložila prihvatio. Dakle, i ovih 12 amandmana prihvaćenih uglavnom su bili modifikovani, ja, radi toga da bi to išlo, prihvatio. Ovi obnovljeni su prihvaćeni od ekspertne grupe Ministarstva. Dakle, ne izbjegavam ja da se traži načina da se ovo prevaziđe, ali ne znam, evo, ali zaista vam kažem ne znam. Ako neko ima predrasude neke u okviru ovoga, ja nisam, niti imam volje niti želje, da nekoga razuvjeravam jesu li opravdane predrasude ili nisu opravdane predrasude. Ja opet kažem, želio sam, uložio sam napor i toga mi je žao. Ja sam dan i po pisao, razumijete, jer ako je nekom bilo teško pratiti, ali nije lako to napisati, znate, ja sam dan i po izgubio, vikend jedan cijeli, da bi stvorio uslove da mi dođemo do jednog zakona, a nisam naišao, neću reći, potrebnu nego ni minimalnu podršku u okviru Komisije, ne kažem dalje. Ja se zahvaljujem evo ekspertnoj grupi Ministarstva koja je imala najviše pravo da izrazi određenu dozu sujete, pa da kaže, evo, s obzirom na broj taj, mi ćemo to odbiti. Oni su vrlo profesionalno sjeli, raspravljali, tražili nam još dodatni rok, tražili vremena, našli vremena, došli na Komisiju i rezultat je ovaj koji imate pred sobom.
Zahvaljujem. Sljedeći je prijavljeni prvi zamjenik predsjedatelja, gospodin Beriz Belkić. 70
Ja apsolutno nemam namjeru da dalje otvaramo, dosta je ovo sve jasno manje-više, samo želim gospodinu Dokiću da kažem, kad je riječ o njegovim amandmanima. Što se mene lično tiče, odmah da vam kažem, 70% im je prihvatljivo, jer idu u pravcu poboljšanja teksta itd., onoliko koliko ja razumijem. Međutim, problem je onog člana 8. i načina kako ste vi amandmane, o tome je nešto Nanić govorio, nisu ni sistematizirani i ne mogu nikako da napravim rekapitulaciju šta u stvari u nadležnosti ostaje, šta ne ostaje. Ja vidim i tu ima, hoću da vas ohrabrim da idete na ovu soluciju koju smo maločas dogovorili za ovaj prethodni zakon, evo o čemu je gospodin Ljubić govorio, ministar Ljubić govorio. Dakle, može se ovdje vrlo jednostavno uraditi, samo bi trebalo sada sistematizirati ono što se odnosi na član 8. i vidjeti šta je to u stvari. Evo, vidite, recimo, ja sam se začudio, da budem pošten, dakle ja nemam nikakvih predrasuda, ali sam se začudio, recimo, u vašem Amandmanu XV, ja ga podržavam apsolutno, ali sam se evo malo začudio, jer sam ga ja doživio da vi ne preferirate i zanemarujete učešće u ovom savjetu konstitutivnih naroda nego idete na struku, izbor itd. Tako amandman piše. Ne treba, ne treba, evo amandman.
Dva člana iz svakog konstitutivnog naroda i jedan iz ostalih. Odmah da vam kažem. Moj Amandman XV je amandman ekspertne grupe. Ja sam predlagao ...
I odličan je.
Samo malo. Ja sam predlagao ...
Ne sjećam se nešto da sam vam dao riječ.
Ali da vam kažem koliko sam bio tolerantan, molim vas. Ja sam predlagao da članove Savjeta bira ovaj dom, a da ne idem na Dom naroda. Oni su smatrali da treba pojednostaviti i da to bude Savjet ministara i ja prihvatio.
O.k. Da zaključim. Ja vas ohrabrujem, gospodine. Mislim da imamo šansu i dajte da ovo što će predsjedavajući predložiti da podržimo.
Gospodin Nanić se javio. 71
Gospodine predsjedavajući, ja ne mogu razumjeti zbog čega gospodin Dokić ima osjećaj da je neko došao sa predrasudama da želi tako da glasa. Mi smo usvojili 12, odnosno plus devet, 21 amandman, 12 konkretnih, kojih je još dodatno devet u razmišljanju usvojenih. 15 je sada novih koji nisu obnovljeni. I znači, i Komisija, članovi Komisije su imali osjećaj taj da treba stvari popraviti i evo i danas, ja kao član Komisije koji sam aktivno radio na tome, kažem da treba poraditi još i dalje da dobijemo zakon. A ni u kom smislu ne da gospodin Dokić ili bilo ko od nas daje sebi malo veće pravo, ili malo manje pravo, pa da osjeća se da je neko protiv njega. Ovo je jednostavno bila rasprava kroz 36 amandmana i imali smo ovakvu situaciju.
Zahvaljujem. Da ne bi jedan dobar i potreban zakon i, još bolje, amandmani na taj zakon propali zbog nerazumijevanja, Kolegij ne zaključuje raspravu, odnosno ja ne zaključujem raspravu o ovoj točci dnevnog reda. Zaključak je isti kao po prethodnom pitanju. Znači, do nastavka sjednice ostavljam ovo pitanje Povjerenstvu da traži suglasnost po tim novim aspektima i da izvijesti Parlament, odnosno Zastupnički dom o tome na nastavku sjednice ili na narednoj sjednici, ukoliko danas završimo ovu sjednicu, kada ćemo nastaviti raspravu o ovome prijedlogu zakona. Prelazimo na šestu točku dnevnog reda: Ad. 6. Prijedlog zakona o graničnoj kontroli, s Mišljenjem Zajedničke komisije za obranu i sigurnost Kao što znate, ovaj prijedlog zakona je jako dugo u proceduri. Na 36. sjednici Dom je razmatrao po drugi put negativno Mišljenje Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost, koje nije prihvatilo načela predloženog zakona. Dom nije usvojio Mišljenje, a za ponovno razmatranje i dostavljanje novog mišljenja dao je smjernice sadržane u zaključcima, koje je predložio uvaženi zastupnik Šefik Džaferović: da se Prijedlog zakona o graničnoj kontroli vraća Vijeću ministara radi izjašnjavanja o amandmanima DCAF-a, pa da se onda izjašnjava Vijeće ministara i nakon izjašnjenja Vijeća ministara nastavi parlamentarna procedura. Mi smo 11. prosinca dobili novo negativno Mišljenje nadležnog povjerenstva. Dakle, nisu prihvaćena načela Prijedloga zakona o graničnoj kontroli. U Mišljenju se, uz ostalo, navodi da je Povjerenstvo postupajući po smjernicama Doma od 13.10.2008. godine od Vijeća ministara zatražilo izjašnjenje o amandmanima DCAF-a na Prijedlog zakona. Do sjednice Povjerenstva, održane 11. prosinca, Vijeće ministara nije zvanično dostavilo izjašnjenje, ali je predstavnik Ministarstva sigurnosti obavijestio Povjerenstvo da se Ministarstvo izjasnilo o amandmanima DCAF-a i da ih je Vijeće ministara prihvatilo. Izjašnjenje o amandmanima je Dom dobio 15. prosinca i ono je vama proslijeđeno. Vijeće ministara je prihvatilo amandmane DCAF-a. Mi, dakle po treći put imamo situaciju da raspravljamo o negativnom Mišljenju nadležnog povjerenstva. 72 Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, kada je u pitanju ovaj Prijedlog zakon o graničnoj kontroli, kao i kada je u pitanju sljedeća tačka dnevnog reda, Prijedlog zakon o kontroli kretanja vojne opreme i naoružanja, moj je dojam da ovi zakoni jednostavno ne mogu proći kroz ovu komisiju, jer jednostavno ne postoji volja da se usvoje ovi zakoni. Ja se možda trenutno nalazim u situaciji u kojoj se ne nalazim često, u situaciji u kojoj ne vidim šta je put. Ne vidim šta je izlaz, vjerujte mi. Istina je da mi nismo imali na Komisiji izjašnjenje Vijeća ministara, ali smo imali predstavnika Vijeća ministara koji je rekao: jeste, Vijeće ministara je prihvatilo te amandmane i ukomponovalo ih praktično u svoj tekst, i u pogledu jednog i u pogledu drugog zakona. Ali opet, dakle nije bilo saglasnosti da se zakoni propuste makar u prvom čitanju. Pazite, ovdje se govori o prvom čitanju. Mi nismo odmakli od samog početka, pa ćemo kasnije o amandmanima. A evo imamo stav Vijeća ministara da prihvata amandmane i mi kažemo svi, koji smo za to prvo čitanje, evo, mi ćemo prihvatiti sve te amandmane, možemo i zaključkom, i možemo to unijeti u Mišljenje o ovom zakonu u prvom čitanju. Ali, opet, nema saglasnosti. Dakle, ovo je jedna situacija u kojoj ja, pravo da vam kažem, ne znam šta je bolje. Da li da mi danas prihvatimo Izvještaj Komisije i oborimo ova dva zakona ili da ponovo stvar vratimo u Komisiju, da Komisija ponovo radi isti posao sa rezultatom kojeg otprilike, ja opet, očekujem da bude ovakav kakav jest. Ovo je jedna zabrinjavajuća situacija, jer radi se o Prijedlogu zakona o graničnoj kontroli koji treba da BiH ozbiljnije uvede na izvršenje obaveza iz Mape puta za ukidanje viznog režima. A dozvolite mi, dakle pošto je ista situacija u pogledu ovog drugog zakona, da se ja kasnije ne javljam za riječ; ne spajam raspravu vezano za ova pitanja, nego govorim o jednoj pojavi povodom dva zakona. U drugom zakonu se radi o prenosu nadležnosti jedne međunarodne institucije na instituciju BiH. Dokle god se ne dogodi taj zakon, ta institucija, tj. EUFOR obavljat će tu vrstu posla. Vi, kao Kolegij procijenite. Kako god vi procijenite, ja sam recimo spreman da tu stvar podržim. Ja jednostavno po prvi puta sam u situaciji da ne mogu da ponudim rješenje, jer ne znam šta će se dogoditi kada stvar ponovo dođe na Komisiju. Prošli puta je ovdje bilo jedno obrazloženje kolega koji su govorili da zakon nije usvojen jednoglasno od strane Vijeća ministara. Amandmani koje je prihvatilo Vijeće ministara su jednoglasno prihvaćeni od Vijeća ministara i jednoglasno je izvršena popravka teksta ovog zakona. Evo, to je ono što bih ja imao da kažem, bez ikakvog prijedloga, a šta god vi predložite po tome kao Kolegij, ja sam spreman da podržim. Jednostavno, nemam više obraza od vas da tražim da se stvar vrati ponovo nazad u Komisiju. Meni je žao što smo u ovoj situaciji i neka svako ponese svoj dio odgovornosti zbog svog ponašanja kada su ovi zakoni u pitanju. 73
Zahvaljujem. Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Jozo Križanović, a neka se pripremi uvaženi zastupnik Mirko Okolić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Neću ponavljati ovaj dio koji je kolega Džaferović iznio i s kojim se uglavnom slažem. Radi se naime o vrlo važnom zakonu koji bi trebao odigrati značajnu ulogu u liberalizaciji viznog režima. Međutim, ja želim ovdje podsjetiti da se ovaj zakon u parlamentarnoj proceduri nalazi već osam mjeseci. Da je Komisija za obranu i sigurnost iskazala maksimalnu volju, da kažem, i spremnost da se učini sve da bi ovaj zakon održali u životu i eventualno na kraju i usvojili. Međutim, ja sam bio na Komisiji „za“ Prijedlog zakona, a danas ću biti „za“ Izvještaj Komisije. Mislim da je to racionalno i produktivno da bi se, mislim, na taj način brže došlo do ovog zakona, predlažući ga u nekakvoj novoj formi. Po mom mišljenju, glavni problem zašto smo došli ovako, da kažem, u jedan dugotrajan proces razmatranja ovog zakona jeste odstupanje od Poslovnika. Mi smo, dakle razmatrajući zakon u prvom čitanju, dakle o principima zakona, uveli neke amandmane koji su kružili sa strane, jesu li to amandmani Vijeća ministara, ne znam ni ja kojih organizacija, i na taj način blokirali samo izjašnjenje o principima. Mi nismo dali šansu ovom zakonu da dođe u fazu amandmansku. Dakle, u najboljoj namjeri, neću sad ovdje da govorim o odgovornosti i Vijeća ministara kao predlagatelja tog zakona – evo, vidite, radi se o jednom značajnom zakonu – kojeg nema ovdje da kaže šta je u suštini tu problem. Ali kažem, u najboljoj namjeri da bismo došli što prije do ovog zakona, ja ću danas glasati za Izvještaj Komisije, da bismo dali šansu novom prijedlogu zakona. Hvala vam.
Zahvaljujem. Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Mirko Okolić, a neka se pripremi uvaženi zastupnik Halid Genjac.
Evo vidite, ja mislim, i moj će biti i prijedlog da je bolje ovaj zakon danas oboriti nego ga više vraćati Komisiji. Čak, naprotiv, ja predlažem da ga više ne treba vraćati Komisiji, jer ćemo se baviti njime još možda ovoliko vremena koliko su se bavili i nećemo doći do zakona koji je itekako potreban. Mene čudi ovolika upornost da se zakon koji je vidljivo da ne može proći na ovakav način gura od predlagača u nekakvoj formi koja nije prihvatljiva za sve one koji bi trebali da glasaju za njega. S obzirom da se radi o izuzetno bitnom zakonu, znači ponavljam, moj prijedlog je da se on danas ne vraća Komisiji, jer ćemo izgubiti dodatno vrijeme. Ovakav kakav 74 jeste, na Komisiji on neće sigurno dobiti prolaz, i onda ćemo doći opet u situaciju da Komisija donese opet ovakvo mišljenje, i što je pitanje: da li se uklapa po Poslovniku ili ne. ... ... Prije toga da kažem, evo vidite vi da imamo mi ovih dana stalno priču, izvještaje, izjave, itd., kako ovaj parlament nije usvojio broj zakona koji je pred njim bio kao zacrtan da se usvoji. Pa ja mislim da ovaj parlament nije kriv zato što ovaj zakon nije usvojen osam mjeseci, zato što on usvaja zakon ili odluke ili bilo šta drugo kad misli da je taj zakon dobar ili da je stekao uslove da bude usvojen. A ne može se kriviti Parlament što neće usvojiti nekakav zakon koji nema prolaznost u Parlamentu, o tome treba dobro da se predlagač zamisli. To govorim u cilju toga da je bolje da se ne vraća više na Komisiju, zato što u ministarstvu nadležnome određene organizacione jedinice na Komisiji za odbranu tvrde, znači, nisu ga između sebe usaglasili da je postojeći zakon bolji od ovoga koji je predlagan. I kad tako nešto čujete na Komisiji od ljudi koji bi morali da o tom zakonu u zarez pričaju isto i da ga usaglase, da dođe to pred Komisiju, onda možete misliti da li je ovaj zakon bolje vratiti Komisiji, ili ga je bolje danas oboriti. Moj je prijedlog, kako sam već ranije rekao, da se on više ne vraća Komisiji, jer ćemo ponovo izgubiti vrijeme. Ovako, neka ga neko od nadležnih, u stvari neka ga nadležno ministarstvo, da li u istom timu, ili u nekom drugom timu, u novoj formi predlaže ovom parlamentu. Hvala.
Sljedeći je uvaženi zastupnik Halid Genjac, a neka se pripremi uvaženi zastupnik Adem Huskić.
Zahvaljujem, predsjedavajući. I jedan i drugi zakon koji su danas na dnevnom redu, i Prijedlog zakona o graničnoj kontroli i Prijedlog zakona o kontroli kretanja oružja i vojne opreme, su jedan od ključnih uslova i jedan od ključnih prioriteta koji je između ostalog naveden i u Individualnom partnerskom akcijskom planu za BiH u pogledu NATO pridruživanja.
Hoćete li biti ljubazni da sjednete kako bi vaš kolega mogao nastaviti izlaganje.
Dakle, implementacija IPAP-a, tzv. Individualnog partnerskog akcionog plana je jedan od ključnih momenata u našim aspiracijama ka članstvu u NATO paktu, odnosno ka dobijanju MEP-a, odnosno ... akcionog plana i budući da su ova dva zakona, kao što rekoh, jedan od ključnih uslova da bi se donijela procjena o implementaciji IPAP-a, postavlja se pitanje: šta mi to zapravo radimo. I kod izrade ovih zakona, jednog i drugog, imali smo uključene sve institucije i entitete itd., i kod izrade IPAP-a imali smo uključene brojne predstavnike svih institucija i 75 entiteta itd., i usaglasimo se oko toga, i onda jednostavno dva ključna zakona na Komisiji u prvoj fazi dobivamo pod obrazloženjem da je to pitanje – uzimanje nadležnosti entiteta. Možda to i jeste, ali šta god mi danas uradimo, ili da vratimo Komisiji, ili da zatražimo ponovnu izradu prijedloga zakona, suočit ćemo se ponovo sa ovim istim problemom. Dakle, sa ovakvim pristupom nadležnosti entiteta i nadležnosti BiH ne mogu se dobiti rješenja zakona koja su potrebna za nastavljanje našeg puta u integrisanje u NATO pakt. Sa ovakvim gledanjem, zapravo sa ovakvim reduciranim razumijevanjem i odnosom prema nadležnosti institucija BiH, mi ne možemo imati aspiracije da napravimo značajniji iskorak u NATO integracijama. A svi se zaklinjemo u NATO integracije. Ovo sam rekao kao neku vrstu apela i kao neku vrstu upozorenja i sam nemajući odgovor šta da se uradi. Ako će se prije zakon dobiti na način da on danas doživi svoj kraj, onda da idemo tim putem, pa da se i radi novi prijedlog zakona, jer mi nemamo ni poslovničkih mogućnosti da se beskrajno puta ovaj izvještaj ove komisije ... koji se dva puta odbije – podrazumijeva da je zakon propao. Ako će to značiti da će se ubrzati usvajanje i donošenje ovih zakona na nekoj kvalitetnoj ostavi, možda je i to bolji put. Hvala vam.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Adem Huskić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Možda je malo kasno da predložim, ali evo ja iznosim svoj stav. Mislim da bismo mogli raspravu o oba zakona sastaviti, spojiti, jer u stvari, sve što se kaže za jedan, važi i za drugi. Ovi zakoni su od aprila mjeseca u parlamentarnoj proceduri. Zakoni su Vijeća ministara. Ja sam prošli put, na jednoj od rasprava, rekao da mislim da su ova dva zakona kolateralna šteta odnosa u Vijeću ministara. Sad mislim da to nije tako. Ova dva zakona su kolateralna šteta ukupnih političkih odnosa u BiH, po mom mišljenju, i ovdje određene političke stranke koje ne žele svoje ljude u Vijeću ministara da eksponiraju, evo ja ću to tako reći, po mom mišljenju, protiv međunarodne zajednice glasaju za ove zakone, a onda poslije daju nalog svojim poslanicima u komisijima i Parlamentu da ih obaraju. Ovdje u konkretnom slučaju radi se o SNSD-u. Ovdje je zakon Vijeća ministara, ne Ministarstva sigurnosti. Evo tu je gospodin iz Ministarstva sigurnosti, možda bi bilo dobro da i njega čujemo, ali ja mislim da se radi o tome. Kod jednog od ovih zakona, to je Prijedlog zakona o kontroli kretanja oružja – samo da podsjetim, znam da nismo na toj tački dnevnog reda, ali sam predložio da vodimo zajedno raspravu – samo da vas podsjetim da je to zadnja funkcija koju EUFOR ima u BiH iz vojne nadležnosti. Sve ostale funkcije EUFOR je prenio na domaće organe, ostala je jedino ova. Ja lično mislim da nema potrebe, neka EUFOR-a, neka on to kontroliše, i ne vidim velike frke da se ti zakoni guraju pod svaku cijenu. Samo opterećuju rad u Komisiji, pa i Parlament i predlažem da 76 usvojimo Izvještaj Komisije, kao što je kolega rekao Križanović i Okolić, neka se vrati i ne treba žuriti sad. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na sedmu točku dnevnog reda: Ad. 7. Prijedlog zakona o kontroli kretanja oružja i vojne opreme, s Mišljenjem Zajedničke komisije za obranu i sigurnost Imamo potpuno identičnu situaciju kao u prethodnoj točki. Dakle, po treći put imamo negativno Mišljenje Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost po Prijedlogu zakona o kontroli kretanja oružja i vojne opreme. Mišljenje je dostavljeno 11. prosinca. Izjašnjenje Vijeće ministara o amandmanima na Prijedlog zakona dostavljeno je 15. prosinca 2008. godine. Vidjeli ste, Vijeće ministara je jednoglasno usvojilo amandmane. Otvaram raspravu o Mišljenju. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na osmu točku dnevnog reda: Ad. 8. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine
Gospodine predsjedniče, kolege i kolegice, ja neću biti dug, gledat ću što kraće da iznesem ovaj zakon koji sam predložio, jer sam prošlog puta ovako malo opširnije iznio intencije i razloge donošenja ovog zakona. Prvo, ipak moram da podsjetim na neke stvari. Ovaj zakon bi trebao da bude u skladu sa zakonima koji su već doneseni u mnogim evropskim zemljama, tačnije rečeno, u 11 evropskih zemalja, gdje se desio genocid, imaju ovakav vid zakona. Pa prema tome, ako raspravljamo o tome, znači postoji osnov da bi ovaj zakon trebali da prihvatimo u prvom čitanju i da krenemo dalje u njegovu proceduru. Osim toga, podsjetio bih vas što u obrazloženju također postoji da su ... UN od 26. januara 2007. godine jednoglasno usvojile Rezoluciju o negiranju holokausta u kojoj je u Dodatnom protokolu uz Konvenciju o kinematičkom kriminalu i kriminalizaciji djela rasističke ksenofobičke prirode, također, doneseno da se i u državama članicama UN ova materija mora procesuirati, odnosno mora se regulirati, što je jasno u obrazloženju. A podsjetit ću da je ovaj dom prihvatio i Rezoluciju o genocidu ..., odnosno Dodatni protokol uz Konvenciju o kinemetičkom kriminalu, tako da nas to kao državu obavezuje za donošenje ovoga zakona. Također ću reći da je Vijeće ministara na svojoj 37. sjednici jasno kazalo da ova materija nije krivična, nije obuhvaćena krivičnim zakonom, niti drugim specijalnim zakonom. Znači, da tu materiju treba uraditi i treba je prihvatiti kao takvu. Uzimajući ovo sve u obzir, i uzimat ću u obzir da su tri komisije, znači Ustavnopravna komisija Predstavničkog doma, Ustavnopravna komisija Doma naroda i Komisija za ljudska prava dala pozitivno mišljenje o ovom zakonu u konačnosti, iako zakon ima samo tri člana, mislim da bi ovim zakonom regulisali tu prazninu koju je Vijeće ministara uočilo i dalo Ministarstvu pravde da da odgovor na ovaj zakon. I sa tog aspekta, mislim da bi danas podržavanje ovog zakona u prvom čitanju bio jedan i moralni čin ispunjen od ovoga doma, ovoga parlamenta prema ljudima koji su pretrpili zločin genocida i druga zlodjela koja su se desila u BiH, a zakonom je sve propisano. Znači, tačno precizirano, i nema razloga da nijedan poslanik ne bi glasao za ovaj zakon. Nadam se da ćete svi skupa podržati ovaj zakon u ovakvom obliku. Hvala lijepo. 79
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Ajanoviću. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 11. točku dnevnog reda: Ad. 11. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju postizanja suglasnosti o prijedlogu za očitovanje Doma da se razmatra i u drugom čitanju Prijedloga zakona o dopuni Zakona o Javnom RTV sustavu BiH Izvješće ste dobili. Nije postignuta suglasnost. Bit će izjašnjavanje u drugom krugu. Prelazimo na 12. točku: Ad. 12. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju postizanja suglasnosti o Zahtjevu zastupnika Sadika Bahtića za razmatranje Prijedloga zakona o državnoj imovini BiH po skraćenom postupku, sukladno članku 126. Poslovnika
Poštovani predsjedatelju, kolegice i kolege zastupnici, ja nemam namjeru diskutirati o ovoj točci, ali imam jednu molbu. Ja sam u uredu obavljao neke vrlo bitne poslove i dok sam iz ureda došao ovdje prešla se točka gdje sam ja predlagač. Ja sam očekivao da će predstavnik Udruženja, kako je na neki način evo bilo i obećano, reći par riječi nešto o ovoj temi i da ću u međuvremenu ja iz ureda doći do sale i da mogu nešto reći. Mislim da bi bilo korisno da o ovoj točci raspravimo par minuta, pa predlažem, ako se ovaj dom slaže, da obnovimo raspravu o točci 9. i da čujemo i predsjednika Udruženja o ovoj jako bitnoj temi, jer mislim da ima dosta informacije koje bi korisno bilo da znamo.
Zahvaljujem. Ima li po 13. točci dnevnog reda neko da se javlja za riječ? Ako nema, zaključujem raspravu o 13. točci. Prelazimo na 14. točku dnevnog reda: Ad. 14. Prijedlog odluke o dopuni Odluke o imenovanju članova Vijeća nacionalnih manjina – predlagatelj: Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava, prava djeteta, mlade, useljeništvo, izbjeglice, azil i etiku Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava, prava djeteta, mlade, useljeništvo, izbjeglice, azil i etiku je 4. 12. 2008. godine dostavilo Prijedlog odluke. Predlaže se da se u Vijeće nacionalnih manjina imenuje Hidajeta Redžić pod brojem 11. odluke. Otvaram raspravu. Nemam prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 15. točku dnevnog reda: Ad. 15. Davanje suglasnosti za raticifiranje: a) Sporazuma o zračnom prometu između Vijeća ministara BiH i Vijeća ministara Ukrajine, b) Sporazuma o kulturnoj suradnji između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Kine, c) Nota sporazuma između Bosne i Hercegovine i Kraljevine Norveške o reviziji sukcesije bilateralnih sporazuma sklopljenih između bivše SFRJ i Kraljevine Norveške, 81 d) Europskog ugovora o glavnim unutarnjim plovnim putevima od međunarodnog značaja (AGN), e) Protokola između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Mađarske u svezi sa sukcesijom bilateralnih međunarodnih ugovora sklopljenih između Fedrativne Narodne Republike Jugoslavije/Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije i Narodne Republike Mađarske, f) Akata XXIII kongresa Svjetskog poštanskog saveza – Bukurešt, 2004. godine
Hvala puno.
Uvaženi zastupnik Bahtić je htio, nismo još završili ima još.
Danas je i meni rođendan, 18. decembar, također.
Tebi čestitamo bez cvijeća. Molim vas, samo za malo pažnje još, nismo završili. Znači u skladu sa ranijim planom i dogovorom, kako do 18,00 sati ne bismo uspjeli završiti niti započeti pošteno naredne točke dnevnog reda, Kolegij se opredijelio da sa ovih 15 točaka izjašnjavanja da danas zaključimo rad, s tim da vas obavijestimo da ... procijenili smo opravdane primjedbe uvaženog zastupnika Vinka Zorića, a nećemo nastavak ove sjednice predlagati vam za 23.12. nego za 29.12. Kako se radi o roku koji je duži od 24 sata, prekid sjednice duži od 24 sata, potrebna je suglasnost Doma pa vas ja molim da evo podržite ovaj prijedlog Kolegija, odnosno da se izjasnite o ovom prijedlogu. Molim vas da se pripremite za izjašnjavanje i pristupite izjašnjavanju sada. Uz 37 glasova „za“, jedan „protiv“, jedan „suzdržan“, konstatiram da je Zastupnički dom prihvatio ovaj prijedlog Kolegija da se nastavak ove sjednice održi 29.12 u 10,00 sati. 86 Obavještavam vas da će za taj dan biti zakazana posebna sjednica na kojoj ćemo razmatrati Prijedlog proračuna institucija BiH nakon okončanja rada 42. sjednice. Zahvaljujem vam svima na pažnji. Doviđenja. Sjednica je prekinuta u 17,36 sati.