Hvala. Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj Centra i Glasa u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege. Ministar gospodarstva i održivog razvoja Tomislav Ćorić ili poznatiji kao TĆ, ili mali Plenković ptić jučer je gostujući u medijima još jednom ponovio ono što Vlada stalno s visoka tvrdi, a to da hrvatska javnost nema što vidjeti i gledati Nacionalni plan oporavka i otpornosti jer je to kako on veli nešto što radi Vlada. Taj odnos HDZ-a prema hrvatskoj javnosti, prema građanima je potpuno nevjerojatan i mene sve više čudi kako ljudi to trpe. U 80 stranica nekog sažetka koji je javnost milošću velikog gospodara dobila na uvod nije bilo baš ništa konkretno za što bismo mogli se uhvatiti, o čemu bi se dalo raspravljati ili u čemu na bilo koji način moglo sudjelovati. Da neki profesor na Fakultetu političkih znanosti da zadatak svojim studentima da napišu 80 stranica praznih frazetina iz kojih se baš ništa konkretno ne da iščitati e točno to bi dobio sažetak kakav smo mi jučer dobili. Jedna od tema kojom se taj tobožnji plan bavi je pravosuđe. Nagurano je na nekoliko stranica. Pravosuđe je tema o kojoj često govorim u Saboru jer mislim da se radi o dijelu naše države koji ima ozbiljnih problema u funkcioniranju zbog čega trpe i građani i tvrtke. Dugotrajnost sudskih postupaka, neujednačenost prakse, sumnje u korupciju i utjecaj različitih vrsta srušili su povjerenje u taj važan dio države. Zbog toga građani ne vjeruju da mogu ostvariti svoja prava, a tvrtke pogotovo one strane ne investiraju koliko bi mogle ili htjele, a na kraju onda svi loše živimo. Prema istraživanju europske mreže sudbenih vijeća 43% naših sudaca smatra da se suci ne imenuju na temelju sposobnosti, iskustva nego nekih drugih kriterija. Europski prosjek je 25% samo toliko da znamo. Isto tako čak 55% sudaca smatra da suci napreduju po drugim osnovama, a ne na temelju sposobnosti i iskustva. Dakle, što možemo zaključiti? Sami suci znači ne vjeruju svom vlastitom sustavu. Na hrvatskim sudovima još uvijek ima oko 10 tisuća predmeta starijih od 10 godina. Vrijeme rješavanja predmeta je preko 300 dana i u građanskim i u kaznenim postupcima. I dalje se povećava broj neriješenih predmeta u kaznenim postupcima. Posebno zabrinjava da uopće nema podataka o ujednačenosti sudske prakse što je veliki problem. Nadalje kada govorimo o statistici. Novac koji dajemo za sudove iz proračuna je iznad prosjeka Europske unije, a u usporedbi i statistikama po svim drugim elementima smo među najgorima. Prema standardima informiranja o stanju predmeta i online dostupnosti i objavljenih presuda smo među zadnjima. I kako sada naša Vlada se kani boriti protiv toga? Općim frazama. Stisnuto između svih drugih tema naše pravosuđe je dobilo gotovo najmanje prostora u planu oporavka. Nismo vidjeli ama baš ni jednu konkretnu stvar za koju bismo se mogli uhvatiti i nešto konkretno pročitati. Ja ne kažem da su informatizacija … [[ne razumije se]] loša stvar i da ih ne treba raditi, ali to su alati. Alati ne mogu sami od sebe promijeniti stvari na bolje. Ja sam arhitektica i možete mi dati najbolji skalpel na ovome svijetu, ali ja i nadalje ne znam operirati slijepo crijevo. Ako loš sustav stavimo u obnovljenu zgradu i dokumente umjesto na policama čuvamo u digitalnim bazama, taj sustav će bez promjene načina rada, imenovanja, napredovanja, obrazovanja i usavršavanja ljudi, izjednačavanja prakse, otpornosti na utjecaje i korupcije kakav biti. Taj sustav će i dalje biti loš sustav. Vlada već 6 godina baš ništa nije napravila oko reforme pravosuđa. A čini se po svemu sudeći da će i ovu priliku propustiti. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Barbara Antolić Vupora. Izvolite.
Ma i utjecaju prije svega lošem utjecaju vladajuće stranke dakle HDZ-a prije svega na tijek tih lokalnih izbora, za oko mjesec dana mi ćemo birati naše gradonačelnike, načelnike i župane i u tim sredinama već neko vrijeme teku aktivnosti i transferi iz državnog proračuna koji su prije svega važni za te sredine, ali koji su eto tako tempirani upravo u ovo predizborno vrijeme i služe više-manje na račun onim izabranim HDZ-ovim prije svega lokalnim čelnicima. Selektivno se dakle taj novac iz državnog proračuna spušta na lokalne razine. Međutim, još je jedan vrlo važan transfer umirovljenicima upravo tempiran u ovo vrijeme. Govorim o covid dodatku. Dakle pitanje je na aktualnom prijepodnevu postavila sam premijeru hoće li taj covid dodatak biti isplaćen ili ne i on je odgovorio da da. Znamo da pandemija covid krize traje već više od godinu dana. Naši umirovljenici imaju troškove, povećane troškove za zaštitnu opremu dakle, rukavice, maske, lijekove koji ne idu na recept, sve ono što je potrebno da bi očuvali i život. Dakle, taj trošak se eto tako čisto slučajno tek sada nekoliko tjedana ili dana prije lokalnih izbora isplaćuje umirovljenicima. Ponovno ponavljam, taj dodatak je potreban. Tražimo ga, ali timeing govori o tome da je to dodatak na HDZ-ov glas, a ne dodatak covid dodatak na mirovine. Druga eto tako koincidencija oko isplata ide oko isplate povrata poreza mladima koji će ove godine biti izdašnije nego ikad, što je hvale vrijedna demografski potez, ali isto tako evo isto tako slučajno on će se isplatiti nekoliko dana prije lokalnih izbora, pa će i mladi imati više razloga povoditi se za onim što pišu i predvodnik HDZ-ove predizborne kampanje na svojim, u svojim objavama u dnevnim novinama, pa čak i neki drugi visoko pozicionirani HDZ-ovi čelnici. Dodatak za glas, evo time nije gotov. Imamo čak i ovdje donesen zakon, zajedno smo donijeli ovdje u Saboru zakon u kojemu se zabranjuje kandidatura onima koji su pravomoćno osuđeni i kojima je donesena presuda. Međutim, i tu HDZ-e manipulira i tu se ograničava onima koji su s HDZ-om tikve sadili, pa i onima koji su HDZ-ovi ljuti protivnici onemogućava se kandidatura a znamo u kojem dijelu HDZ-e ima utjecaj na pravosuđe. Utjecaj na pravosuđe tko je odlučio to kada i u koje vrijeme će se nekome objaviti praviti presuda ili ne i da li je to dobro trenutno za lokalnog budućeg kandidata ili ne, da li to njemu ide u prilog ili ne i da li će u tom trenutku imati prednost onaj kandidat koji razmišlja hoće li ispostaviti svoju kandidaturu ili se boji ispostaviti da neće biti u mogućnosti se kandidirati. Dakle sve što HDZ-u paše eto lokalna sredina odrađuje. Lex šerif, nekoliko puta sam i o tome govorila dakle principu koji posve odstupa od Europske povelje o lokalnoj i područnoj samoupravi, dakle lex šerif koji omogućava da svi načelnici i gradonačelnici i župani više-manje odlučuju o novcima koji se nalaze u proračunu. Znamo da se sada zadnje vrijeme prekomjerno zadužuje, da se zadužuje naše unuke i da se upravlja jedinicama kao da su prčije. Dakle, opet koristi se novac za lokalne aktivnosti. Dakle, sve što se sada radi ide na temu lokalnih izbora. Ja se nadam da će građani prepoznati manipulaciju i da će odlučiti … [[ne razumije se]]
Sljedeći Klub zastupnika biti će onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Zdravka Bušić. Izvolite.
… predstavila zajednički non paper o Bosni i Hercegovini sa drugih 6 članica EU nisu zabilježene neke supstantivne kritike sadržaja tog dokumenta u Bosni i Hercegovini. Međutim, bilježi se niz politikanski motiviranih negativnih komentara bošnjačkih medija i političkih krugova iz Sarajeva. Napominjem da je Republika Hrvatska s 5 drugih članica Europske unije usuglasila jedan politički izbalansiran tekst koji uključuje bitne reference na odrednice službene politike Republike Hrvatske prema Bosni i Hercegovini, a to su potrebu jačanja političke stabilnosti, prosperiteta, funkcionalnosti Bosne i Hercegovine kao jedinstvene i suverene države čiju okosnicu čine tri jednakopravna konstitutivna naroda i ostali građani, a koja kao takva kredibilno ispunjava zadane kriterije i čini napredak prema europskim integracijama. Referirajući se na non paper potpredsjednik SDA Denis … istaknuo je neprihvatljiv svaki pokušaj da se bez konzultacija sa političkim akterima u BiH pokreću inicijative poput ove hrvatske. Sarajevski mediji uglavnom su prenijeli kako se tobože radi o potezu punom paternalizma i prikrivenog imperijalizma koji pokazuje neiskrenu dobronamjernost službenog Zagreba retorikom koja se očito zaoštrava. Da je nervoza u bošnjačkim političkim krugovima objavom non papera značajno porasla govori i činjenica da su njihovi mediji oštro napali šefa delegacije Europske unije u Sarajevu Statlera nakon što je inicijativu 6 država članica Europske unije na čelu sa Hrvatskom javno ocijenio pozitivnom i kao najavu većeg angažmana Europske unije u jugoistočnoj Europi. Non paper koji je nedavno predstavio hrvatski ministar vanjskih poslova došao je upravo u pravo vrijeme jer se nadovezuje na najnoviju inicijativu šefa delegacije Europske unije Statlera i američkog veleposlanika u Sarajevu Nelsona s ciljem da se još jednom potakne politički akteri u Bosni i Hercegovini na kompromis oko reforme Ustava i Izbornog zakona u Bosni i Hercegovini te potom čitavog niza reformskih poteza na tragu 14 prioriteta koje je za Bosnu i Hercegovinu krajem 2019. godine utvrdila Europska unija. U tom pravcu je američki državni tajnik Blinken 1. travnja poslao svoje pismo članovima Predsjedništva Bosne i Hercegovine, a američki veleposlanik u Sarajevu je dva dana nakon toga u intervjuu za dnevni Avaz dodatno pojasnio političke poruke iz Washingtona. U tom kontekstu američka strana drži da su tri reformska prioriteta u Bosni i Hercegovini koji trebaju biti realizirani u 2021. godini, a to su: reforma Izbornog zakona na tragu implementacije, presuda Ustavnog suda Bosne i Hercegovine u predmetu Ljubić i ostalih presuda, zatim reforma Ustava Bosne i Hercegovine radi implementacije skupine presuda Europskog suda za ljudska prava Sejdić, Finci i ostali s ciljem ukidanja diskriminacije prema pripadnicima manjina i ostalih u Bosni i Hercegovini koji proizlaze iz postojećeg dejtonskog ustavnog rješenja. I na kraju provedba svih preporuka OSS-a te ureda GRECO-a Vijeća Europe kako bi se ojačao integritet i spriječile evidentne manipulacije izbornog procesa koje se događaju sve do sada. Pored navedenog najvažnije preporuke iz pisma američkog državnog tajnika od 1. travnja držim i onu kojom američka strana izrijekom daje do znanja da poučena na dosadašnjem iskustvu želi fokusirati na implementaciju ograničenih ali značajnih ustavnih reforma te izbornih reformi, reformi vladavine prava i gospodarskih reformi bez namjera dirati u osnovni pau sharing aranžman koji se je uspostavljen Dejtonskim mirovnim sporazumom 1995. godine tj. činjenicu, u činjenicu da je u Bosni i Hercegovini suverena država s teritorijalnim integritetom multietnička zemlja koja se sastoji sa dva entiteta i tri konstitutivna naroda. Legitimni predstavnici hrvatskoga naroda u Bosni i Hercegovini pozdravili su poruke i stajališta američkog državnog tajnika ističući da su spremni poduprijeti potrebne ustavne i zakonske reforme a kako bi se osiguralo legitimno predstavljanje hrvatskoga naroda u Bosni i Hercegovini. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Time smo došli do kraja današnjeg dana. Sjednicu ćemo nastaviti sa radom sutra u 9.30 i to sa točkom Godišnje izvješće o radu Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave za 2019. godinu. Hvala vam lijepo i ugodno poslijepodne. SJEDNICA PREKINUTA U 13.33 SATI I sada prelazimo kao što je to uobičajeno na iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika i prvi će u ime Kluba zastupnika Mosta govoriti poštovani zastupnik Božo Petrov. Izvolite.
Kolegice i kolege zastupnici, u moru ovih obećanja, predizbornih poruka, ovih milijardi koje lete zrakom zna se nekada zalomiti neka dobra dugoročna odluka pogotovo kada vladajući shvate da bi njima mogla ići u korist, ne samo građanima. … [[ne razumije se]] postoji jedna tema koja je jako bitna, a to su otoci i to su ljudi koji žive na otocima i zašto priča sada, a ne poslije izbora. Pa tu trebamo biti pošteni i reći sve ptice na grani znaju ono što ljudi ulove u Hrvatskoj prije izbora ulovili su. To tako na kraju pokaže se i to je jedna loša praksa ali realna. Ja ću vam uzeti primjer Lopuda i Šipana, a ja vjerujem da je i na svim drugim otocima slično ili gotovo isto. Dakle, vi u ovom trenutku imate situaciju da te putnike prevoze brodovi stari 60, 70 godina. Za vrijeme samo mrvu malo jačega juga ne isplovljava se. Niti jedan kapetan to neće napraviti znate zašto? Jer su im dna brodova krpljena i izbetonirana. A kada ti brodovi odu na krpljenje nema više niti jednoga broda ili im pošalju još starije. Imate situaciju kojima ti ljudi na otocima plaćaju po tisuću 600 kuna komunalne naknade za jednu malu trgovinicu ili mali kafić. Valjda treba helikoptersko zbrinjavanje tih par kanti otpada. Ne znam što bi drugo mogao reći. Tisući 600 kuna. I kada ta osoba na Šipanu ugasi tu malu trgovinu i taj mali kafić neće više biti niti jedne trgovine, niti jednog kafića na tom otoku. Pa ako već se želi ljude dovesti na otok da žive onda moramo im pomoći za stambeno zbrinjavanje, stimulirati otvaranje radnih mjesta, obrta, samozapošljavanja. Tko će inače doći na otok ako se ne možete normalno niti dovesti do tog otoka ili odvesti s tog otoka? I ovo se ne tiče samo ljudi koji žive na otocima. Postoji puno onih koji bi htjeli živjeti na otocima, ali zbog ovoga ne mogu. I ako vladajući kažu da za ove dodatne trajektne pomorske linije i za slične probleme otočana nema novaca, onda moram reći da lažu. Zato što u ovih 49 milijardi kuna koje su se jučer dijelile ovdje u ovom Nacionalnom planu oporavka i obnove se nalaze upravo ti novci. Znate zašto? Kroz Nacionalni plan oporavka i obnove moguće je financirati bilo koju aktivnost, bilo koju dok god se ta aktivnost može nazvati reformskom. Pa nakon nebrige je briga, nakon manjka linija nove linije. Pa zar to nije promjena? Zar to nije reforma? Uostalom Nacionalni plan obnove i oporavka je nastao na temelju određenih dokumenata, nacionalnog razvoja, strategije, evaluacije. Isto tako te podloge poput npr. i strateške evaluacije otočnih politika iz 2018. godine koje je Vlada blagoslovila pa u njima jasno piše da će se pametno i održivo obnavljati i upravljati otočnim resursima i okolišem, boriti protiv klimatskih promjena, raditi na održivom razvoju i strukturnoj preobrazbi, pametnoj mobilnosti i povezanosti, razvoju i izgradnji pomorsko-kopnene svjetlovodne širokopojasne infrastrukture, poboljšanju kvalitete života i razvojem javne infrastrukture. U strateškoj evaluaciji otočnih politika piše se da su glavni izazovi razvoja otoka spominju nedostatna povezanost, niska gustoća stanovnika, demografsko izumiranje, visoka sezonalna fluktuacija dohotka i stanovništva i degradacija okoliša. To piše 2018. Vlada. To prenose u Nacionalnu razvojnu strategiju. I danas kada se dijeli 49 milijardi kuna znate što piše u Nacionalnom planu obnove i oporavka za otoke? Gotovo ništa. A ja tražim od njih da se ne hvale otocima u svojim reklamnim spotovima, a da u stvarnosti ne čine ništa. Ja tražim da se obeća ono što se treba ispuniti i normalni trajekti, i dodatne linije prema otocima, i održivi razvoj, i stimulacija za poslove i stanogradnju i izvršite to prije izbora. Ne nakon izbora, prije izbora.
Dobro jutro svima, koliko god da vas ima. Nešto manje interesa danas ujutro no mi ćemo nastaviti s radom, imamo: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o provedbi Uredbe (EU) 2016/2011 o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti, drugo čitanje, P.Z.E. br. 91 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava i članka 172. u svezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Molio bih sada predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje, s nama je poštovani državnik tajnik u Ministarstvu financija, Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem, poštovani predsjedniče. Poštovane dame zastupnice i zastupnici. Kao što je predsjednik i rekao, pred nama je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o provedbi Uredbe (EU) 2016/2011 o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u dakle drugom čitanju, inače uredba je dio paketa zakonodavnih akata koje osim ove koju mijenjamo, čine i Uredba o taksonomiji i Uredba o objavljivanju podataka sve sa ciljem poticanja održivog ulaganja u kojem značajnu ulogu ima financijski sektor, upravo kako bi se investicije usmjerile prema održivim ulaganjima, samim time i postigli zadane ciljeve a to je ugljično-neutralno gospodarstvo do 2050. Što se tiče samih referentnih vrijednosti, one su važne za mjerenje uspješnosti vrijednosnog papira i/ili investicijskog fonda. Dakle, to je prije svega prethodno utvrđeni standard za mjerenje uspješnosti financiranja i troškova kreditiranja. E sad, sami zakon je stupio još na snagu 2018. g. i on je odredio da su nadležna tijela za provođenje nadzora nad primjenom te uredbe HANFA i HNB i naravno njihovu podjelu nadležnosti, rada i ovlasti te je propisao prekršaj za postupanje protivno uredbi. Inače, sama uredba je donesena radi sprječavanja potencijalnih tržišnih manipulacija referentnim vrijednostima u smislu njihove netočnosti i necjelovitosti čime se narušava povjerenje u tržište, uzrokuju gubici potrošačima i ulagateljima te remeti gospodarstvo. Naravno, to je pogotovo štetno kada se govori o prekograničnim transakcijama zbog izravnog učinka na funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Samo radi ilustracije, neke od tih referentnih vrijednosti imali smo i u slučaju manipulacijama ali one najpoznatije znate kada govorimo o financijskim tržištima, EURIBOR, kod nas NRS itd. Što se tiče još samoga razloga ovih novih izmjena, upravo kako bi se osiguralo pravno funkcioniranje unutarnjeg tržišta u korist ulagatelja i postigla visoka razina zaštite potrošača i ulagatelja, uvodi se nova generacija a to je razlog zašto imamo izmjene i dopune referentnih vrijednosti kojima se potpomaže poticanju ulaganja u održive projekte i imovinu. Dakle, prije svega, ono što smo imali ovdje raspravu u prvom čitanju, radi se o svojevrsnom obračunavanju sa pojmom „green washing“ odnosno izbjegavanje zelenog marketinga ili obmanjivanja ulagača neutemeljenim tvrdnjama o ekološkim pogodnostima referentne vrijednosti, to ovdje sada govorimo za financijska tržišta a prije svega znamo što to znači na ostalim proizvodima, pogotovo u smislu zaštite potrošača. Tako se ovom uredbom kreiraju dvije nove kategorije nisko-ugljičnih referentnih vrijednosti, referentno vrijeme za klimatsku tranziciju i referentna vrijednost koja će uskladiti ulagačke portfelje s ciljem Pariškog sporazuma. Dakle, što se tiče same klimatske tranzicije, dakle nisko-ugljično kružno gospodarstvo, znači i odgovornost za klimatske promjene, što se tiče Pariškog sporazuma, tu govorimo o zadržavanju povećanja globalne prosječne temperature na razini koja je znatno ispod 2 stupnja Celzijusa iznad razine u predindustrijskom razdoblju. Ono što je recimo, što bi volio samo još pojasniti, što se tiče samih administratora referentnih vrijednosti, dakle mi imamo nadzorna tijela, kako sam reko HANFA i HNB, a administratori referentne vrijednosti, to su fizičke ili pravne osobe koje imaju kontrolu nad pružanjem određene referentne vrijednosti koristeći određenu metodologiju, sam administrator utvrđuje referentnu vrijednosti i objavljuje ju. Dakle, ova uredba propisuje da bi administrator referentne vrijednosti trebao objaviti izjavu o referentnoj vrijednosti koja sadržava te elemente, dakle sami registar administratora i samih referentnih vrijednosti, tzv. ono što su oni administrirali, vodi europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržištu kapitala odnosno EZMA i te podatke ona i obavlja i njoj su obvezni dostavljati sve države članice. Dakle, što se tiče samo ovih izmjena, tu se pojašnjavaju uloge nadležnih tijela, kao što sam spomenuo i želi se ovim novim vrijednostima referentnim potaknuti kult o održivom financiranju. Dakle, da prevedemo, kada netko ulaže u određene vrijednosne papire ili financijske nadzorne instrumente, određene referentne vrijednosti kao svojevrsni certifikat će davati sigurnost ulagaču da je to u skladu sa zelenom ekonomijom, zelenom tranzicijom i time utjecati na samu pa sutra i premiju rizika, iznos samog financiranja dakle, nešto što je u konačnici u paketu sa ono što sam rekao na početku, s ciljem nisko-ugljičnog samog gospodarstva, kružnog gospodarstva do 2050. godine. Dakle, još ovdje imamo izmjene vezano uz sami kontekst nadzornih mjera i prekršajne odredbe koje se mijenjaju. Što se tiče novosti u odnosu između dva čitanja, dorađen je ovaj Konačni prijedlog u odnosu na nedavno objavljenu Uredbu 2021/168 EU Parlamenta i Vijeća od 10. veljače ove godine u pogledu izuzeća određenih referentnih vrijednosti promptnog deviznog tečaja trećih zemalja i određivanja zamjene za određene referentne vrijednosti koje prestaju. Također, ono što smo izmijenili je da Konačnim prijedlogom je uvedena i ovlast HANFA-e u smislu prikupljanja informacija ili vođenja evidencije o korištenim referentnim vrijednostima i njihovim administratora od strane dakle nadziranih subjekata. Znači to je nešto što smo ovdje imali u raspravi u prvom čitanju, da imamo taj popis svih gdje se koriste koje referentne vrijednosti od strane kojih samih administratora i same popis administratora. Dakle i ono, nomotehnički, prihvaćene su određene primjedbe i prijedlozi Odbora za zakonodavstvo, u cilju postizanja veće jasnoće primjene pojedinih odredbi, dakle što se tiče čl. 3 i čl. 11 i zaključno, mislim da ono što trebam reći da s ovim donošenjem ovog zakona RH će ispuniti obveze propisane Uredbom 2016/1011 i Uredbom 2019/2089. Evo, zahvaljujem vam na pozornosti.
Zahvaljujem državnom tajniku. Imamo dvije replike. Prvi je kolega Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče, poštovani državni tajniče. Vjerojatno ste upoznati sa dopisom od HUB-a koja je, koji se odnosi na zamjenu CHF LIBOR-a sa novom referentnom vrijednosti, to je SARON Compound Rate, je li? Pa me sad zanima, budući da je to njihova inicijativa išla prema i EU komisiji, znači da se mijenja jedna referentna vrijednost za drugu referentnu vrijednost, zanima me da li ste u tome komunicirali sa HUB-om i što to znači za još onaj dio, jedan ostatak klijenata u RH koji još uvijek imaju nekakve ugovore u švicarskim francima, da li to za njih nekakva znači promjena te referentne vrijednosti, kaže CHF LIBOR sa novom referentnom vrijednošću? Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Koliko sam ja upoznat u razgovorima i pregovorima smo, naravno, i komunikaciji sa HUB-om, ne bi smjelo biti značajnih odstupanja, pogotovo ne za korisnike, naravno. Niz drugih izmjena će istupiti s obzirom na naš ulazak u Eurozonu samu, dakle ne samo što se tiče pitanja LIBOR-a odnosno prema CHF-u, nego i ostalih referentnih vrijednosti koje će pratiti naš, sukladno Europskom tečajnom mehanizmu. Dakle ovdje ne bi trebalo biti nekih značajnijih odstupanja.
Kolegice Perić, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče. Dakle u skladu sa orijentacijom EU ka zelenim ulaganjima i gospodarstvu, dakle i ove referentne vrijednosti koje se na ovaj način formuliraju sada, u skladu je upravo s tim održivim ulaganjima i konačno, cilj je jedna neutralno gospodarstvo upravo zbog ugljično, neutralno gospodarstvo do 2050. Dakle ove nove vrijednosti će dovesti do toga se mjere uspješnost samih vrijednosnih papira odnosno da u samoj marži koja se kad se formira kamatna stopa bude i taj mjerljivi instrument. Evo, to je nešto dodatno što nas mora motivirati i na kraju stimulirati da se o tome itekako treba voditi računa.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem uvažena zastupnice Perić. Dakle, da. Apsolutno, imali smo sada, pogotovo u sklopu Nacionalnog plana oporavka vidjeti što znači ta zelena tranzicija, koliko se stavlja naglasak, ovo je svojevrsni krak istoga dijela, istoga cilja, dakle poticanja, upravo kao što ste rekli i niskougljičnog kružnog gospodarstva na financijskom sektoru. Sigurno da svi ulagatelji će imati tu dostupnu informaciju, znati će, ako je već i nema, koja je razlika, da li je to stimulirano, da li je to nešto što je u skladu sa svim direktivama, odnosno sa intencijom EU upravo kao u ovoj zelenoj transformaciji i samim time očekujemo da sva ulaganja u te vrijednosne papire, financijske instrumente i sve ostalo, financijsko tržište, koje bude imalo tu, taj pečat svojevrsni, ako možemo tako reći, da će sigurno imati i manje premije rizika, odnosno biti i povoljnije za ulaganje, što je u konačnici sami cilj.
Zahvaljujem državnom tajniku Čuraju. Molim ga da se vrati na svoje mjesto. Sada ćemo pozvati predstavnike odbora, izvjestitelje odbora, žele li uzeti riječ? Ako ne, onda otvaram raspravu. Prvi je na redu Klub zastupnika Domovinskog pokreta, u ime kluba zastupnika govorit će poštovani kolega Bartulica. Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovani državni tajniče, 220 milijardi kuna iznosi štednja hrvatskih građana u bankama, dakle 220 milijardi kuna stoji u bankama parkirano, a kamate su kao što znamo, vrlo niske, nikakve, ne pokrivaju ni inflaciju, što znači da su ti građani zapravo na gubitku. Jučer smo cijeli dan raspravljali o 49 milijardi nepovratnih sredstava iz Plana za oporavak i otpornost. Koliko će u javni sektor, a koliko u gospodarstvo, koliko u proizvodnje i investicije, koliko u komunalnu infrastrukturu, itd. Niti je tih 40 milijardi besplatan novac niti će, koliko se moglo iščitati iz onog sažetka išta od toga za rezultat imati stope rasta od barem 5% i više. To je prije svega jer Hrvatska nije na vrijeme reformirala svoju javnu upravu kako bi mogla apsorbirati europski novac na učinkovit način, dakle da svi mi, svi građani imaju korist od toga. Nažalost, samo pojedini koji su dobro umreženi sa strukturama će prije svega izvući korist. Zašto tih 49 milijardi kuna nije besplatno? Zašto što EU će iskoristit ovu situaciju kako bi zapravo smanjila nacionalni fiskalni suverenitet i počela uvoditi nove načina financiranja pa i zaduživanje. Prvi put se kao zajedničko tijelo zadužuje na međunarodnim financijskim tržištima i ovaj novac će se vraćati, to mladi trebaju znati do 2058. g., tako Hrvatska kao i ostale članice se zadužuje na duži rok, ovi koji ulaze na tržište rada će zapravo cijeli radni vijek sudjelovati u vraćanju ovih milijardi. Koliko je pametno ovisiti o EU koja je poznata po tome da joj brzina nije vrlina, možete sami prosuditi. Meni je dovoljna činjenica da će jedan dio od tih navodnih bespovratnih sredstava stići koncem ove ili početkom iduće godine, to smo već čuli, dakle godinu i pol i možda čak 2 g. od izbijanja pandemije. Dakle stvari idu prilično sporo. Jedno pitanje koje se nameće je slijedeće. Zašto mi strepimo hoće li i kada taj novac stići, kada u bankama hrvatski građani drže 220 milijardi kuna, što je značajno više od sredstava koja su na raspolaganju iz tog već famoznog Fonda za oporavak? Sada mi raspravljamo o referentnim vrijednostima za niske emisije ugljika sa ciljem tranzicije prema održivom investiranju. Pa kod nas nema zapravo nikakvog investiranja, a ne održivog. Da nije tako, ne bi građani držali 220 milijardi u bankama, valjda bi kupili dionice, obveznice ili neki drugi financijski proizvod pa nešto i zaradili. Ovdje samo gube. Često mi u ovom Visokom domu raspravljamo o klimatskim promjenama, o održivom razvoju, energetskoj učinkovitosti i ovo je još jedna u nizu takvih rasprava. Kaže, treba smanjiti emisije CO2, pa mi smo već pozatvarali većinu tvornica i devastirali veliki dio vlastite industrije. Ono što je ostalo, lagano uništavaju monopolisti u državnom vlasništvu poput Hrvatskih šuma koje ne isporučuju trupce pa će još 280 radnika ostati bez posla. I to radnika koji su od tih trupaca proizvodili finalne proizvode. Onda je tu zajedničko tržište koje branimo i mislimo da je nešto, to je jedno postignuće EU-a u svakom smislu, međutim trebamo upozoriti na neke posljedice tog stanja. Dakle, često puta čujemo, to bude naslov jednog dana na portalima, ali već mogu spomenuti i ove dvije šećerane koje su zatvorene u zadnje vrijeme, što će biti s tim radnicima. Dakle, Hrvatska može imati korist od tog zajedničkog tržišta ali moramo biti svjesni da ako ne provodimo reforme i postanemo da tako kažem, više business friendly zemlja, možemo i imati vrlo negativne posljedice a na kraju krajeva, najnegativnija posljedica sigurno je odlazak naših ljudi koji traže sreću u inozemstvu. Sada mi raspravljamo o zelenom marketingu, Pariškom sporazumu, klimatskoj tranziciji, postavlja se pitanje je li to najveći problem u Hrvatskoj, dame i gospodo? Ja bi rekao da zapravo ova ekonomska pa i demografska devastacija je problem br. 1 i sve trebamo gledati kroz tu prizmu. Dakle, europski novac, u proučavanju raznih tema, došao sam do zanimljivih primjera, imate u neka hrvatska mjesta recimo europski novac se koristi za da se napravi novi vodovod međutim onda saznajemo da 2/3 kuća koje su navezane na vodovod su prazne, uopće nema ljudi tamo, nema radnih mjesta, tako da infrastruktura kao takva nije jamstvo da će zemlja prosperirati. Nije jamstvo. Bilo bi sjajno zapravo kad bi društveno odgovorno investiranje bilo naš najveći problem, kamo sreće da je to tako, to bi značilo da je Hrvatska zapravo u društvu sa najrazvijenijim državama EU-a, ali nije tako. Mi smo znamo gdje jesmo i opet ću ponoviti, to nije naša sudbina, nije hrvatska sudbina biti na dnu ljestvice nego je to zapravo posljedica nažalost neodgovornog upravljanja našim resursima. Sinoć smo čuli na temu duga prema veledrogerijama i ministar Marić je priznao da je pronašao novac jer će se Hrvatska zadužiti. Dakle i to mladi bi trebali znati također, da mi imamo model koji je neodrživ i kad dođe voda do grla onda Vlada napravi što je najlakše, zadužuje se da bi, da tako kažem, ugasila vatru i idemo dalje. Znači, reforme se ne provode i ponovit ću to, ima visoku cijenu. U Akcijskom planu o izgradnji Unije tržišta kapitala, Europska komisija ističe kako su nužna nova dugoročna i održiva ulaganja koja će povećati konkurentnost gospodarstva EU-a i omogućiti prelazak na resursno učinkovito gospodarstvo sa niskom udjelom ugljika. U tom kontekstu se navodi kako kroz okolišne, socijalne obveznice te obveznice za upravljanje treba usmjeravati kapital prema održivim ulaganjima. Sukladno trendovima i značajnim stopama rasta, možemo i dalje očekivati porast društvenog odgovornog investiranja i širenje palete financijskih proizvoda u tom segmentu. I na kraju, ostaje upitno koliko će ovo usklađivanje sa pravnom stečevinom EU imati učinka u RH jer ako usporedimo sa oznakom EU Ecolabel, onda vjerojatno baš i neće. Naime, nakon nekoliko godina u Hrvatskoj, tek 19 proizvoda nosi navedenu oznaku a u EU ih je ukupno preko 77 000. Prioriteti EU-a i Hrvatske nisu uvijek isti, ma koliko se mi usklađivali sa ovom stečevinom. Kao dio i Unije, moramo poštovati pravila ali ih ne moramo slijepo slijediti na vlastitu štetu. Uvijek moramo imati na umu što su naši prioriteti. I sad to zovite novi ili stari suverenizam, nama iz Domovinskog pokreta to je posve svejedno, bitno je da su interesi RH na prvom mjestu. Hvala.
Idemo na drugi klub a to je Klub zastupnika HDZ-a i poštovana kolegica Danica Baričević, izvolite.
Zahvaljujem, predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče. Pred nama je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o provedbi Uredbe (EU) 2016/2011 o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti čime se osigurav izravna primjena uredba EU-a 2019/2089 te će RH ispuniti obveze propisane uredbom EU-a 2019/2089 i uskladiti svoje zakonodavstvo sa pravnom stečevinom EU-a. Izmjenama Uredbe 2016/2011, Uredba 2019/2089 predviđa dvije nove vrste referentnih vrijednosti koje za cilj imaju potaknuti tranziciju EU-a prema održivom financiranju, referentne vrijednosti EU-a za klimatsku tranziciju i referentne vrijednosti EU-a usklađene s Pariškim sporazumom. Održivo financiranje je ključni koncept mobiliziranja kapitala potrebno za realizaciju ciljeva europskog zelenog plana i međunarodnih obveza koje je EU preuzela vezano uz ispunjavanje klimatskih, socijalnih i upravljačkih ciljeva održivosti. Održivo financiranje predstavlja proces razmatranja i uzimanja u obzir okolišnih, socijalnih i upravljačkih faktora prilikom donošenja odluka o ulaganju ili davanja investicijskog savjeta a što bi u konačnici trebalo dovesti do dugoročnog povećanja ulaganja u održive ekonomske aktivnosti i projekte. Na tržištu su se pojavile različite kategorije indeksa niskih emisija ugljika sa različitim razinama ambicioznosti, što je dovelo do toga da imamo rascjepkano unutarnje tržište. Veliki broj različitih indeksa trenutno se svrstava u jednu skupinu kao indeksi niskih emisija ugljika. Ti se indeksi niskih emisija ugljika upotrebljavaju kao referentne vrijednosti za investicijske portfelje i proizvode koji se predaju preko granice. Kvaliteta i cjelovitost referentnih vrijednosti za niske emisije ugljika utječu na učinkovito funkcioniranje unutarnjeg tržišta u širokom spektru pojedinačnih i zajedničkih investicijskih portfelja. Mnogi indeksi niskih emisija ugljika koji se upotrebljavaju za mjerenje uspješnosti investicijskih portfelja, posebno za odvojena ulaganja i zajedničke investicijske fondove, utvrđeni su u jednoj državi članici no njima se koriste upravitelji portfeljima i imovinom u drugim državama članicama. Osim toga, upravitelji portfeljima i imovinom, često se štite od rizika izloženosti ugljiku upotrebom referentnih vrijednosti utvrđenih u drugim državama članicama. Kako bi se održalo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta u korist ulagatelja, dodatno poboljšalo funkcioniranje unutarnjeg tržišta i osigurala visoka razina zaštite potrošača i ulagatelja, izmjene Uredbe EU-a 2016/2011, uvele su regulatorni okvir kojim se utvrđuju minimalni zahtjevi na razini EU-a za referentne vrijednosti EU-a, za klimatsku tranziciju, za referentne vrijednosti EU-a usklađene s Pariškim sporazumom. Ove nove kategorije namijenjene su upravo u usmjeravanju izbora investitora koji žele usvojiti klimatski osviještenu strategiju ulaganja. Osim toga, ovim prijedlogom određuju se tijela nadležna za provođenje nadzora sukladno odredbama uredba, njihova podjela nadležnosti, djelokrug rada i ovlasti. Nadalje, određuju se i prekršaji za postupanje protivno Uredbi EU-a br. 2016/2011 kao i visina novčane kazne za pojedine prekršaje pravnih i fizičkih osoba na koje su Uredba EU-a br. 2016/2011 primjenjuje. Za kraj, naglasila bi da Hrvatska ima potencijala za zelene ekonomije a ovaj zakon će sigurno doprinijeti tome da financijske institucije i naše institucije koje će biti administratori, daju jedan doprinos da se financiraju takve ekonomije. Zbog svega navedenog, Klub zastupnika HDZ-a podržati će ovaj konačni prijedlog zakona. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Idemo na treću raspravu, Klub zastupnika SDP-a i poštovani kolega Boris Lalovac, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče, poštovani državni tajniče. Kolegice i kolege. Pred nama se danas nalazi drugo čitanje, odnosno Končani prijedlog Zakona o referentnim vrijednostima. Da bi zapravo pojednostavili o čemu se radi, referentne vrijednosti su nešto što je u zadnjih 5 godina, ima nekakav negativan predznak, u minusu su. Svaki financijski ugovor, kad ulazite u banku, kad ulazite u osiguravajuću kuću ili bilo negdje, bilo kakav drugi nekakav ugovor sastoji se od određenih troškova, cijene kapitala, znači troškova marže i te referentne vrijednosti. Znači referentna vrijednost je zapravo sastavnica svih financijskih ugovora, kako u EU, tako i u RH. U razdoblju negdje 2003., 2003. negdje od 2008. referentne vrijednosti su bile vrlo visoke, tako da su i kamatne stope bile vrlo visoko. Referentne vrijednosti, jedno od referentnih vrijednosti koje često se možda čujete je bio EURIBOR. Znači EURIBOR je međubankarna kamatna stopa kojom među, trguju banke, bezrizična kamatna stopa kao jedno od referentnih vrijednosti i ona vam je negdje tada bila oko 4%. Na tih 4% se vam se dodavala vam se marža, npr. +2 ili 3% + neki regulatorni trošak, trošak likvidnosti ili trošak premija za koliko se zadužuje država i onda se dolazilo do neke kamatne stope od 9%. I tako su bile formirane kamatne stope u RH negdje prije 15-tak godina. I zato je bila bitna referentna vrijednost. Od negdje 2015. g. do danas referentne vrijednosti su negativne. .../nerazumljivo/... znači novca toliko ima da vam još posuđuju, još vas posude novac, još vam daju što su vam posudili novac. Apsurdna situacija. Što se događa, znači one su negativne, minus. I onda se na taj minus dodaje + marža + neki regulatorni trošak i zato su danas kamatne stope u RH 2 do 3%. Kad referentne vrijednosti jednog dana povećaju se na 4%, povećat će se i ukupna kamatna stopa. Znači zato je bitna donijeti tu referentnu vrijednost. Šta se događa u Europi i u svijetu? Nešto neobjašnjivo. Amerika tiska 230 milijardi dolara kako bi potaknula gospodarstvo za izlazak iz recesije ili depresije, kako neki nazivaju. Sama ta činjenica da tolko se, onda šta odgovara EU? EU odgovara istim metodama kao što radi SAD i oni tiskaju 2 tisuće milijardi dolara. E sad će ga oni nazvati Europski .../nerazumljivo/... Europski mehanizam, WFO, itd., itd., nije uopće bitno kako će ga nazvati, zadnjih 5, 6 godina Europa tiska novac, naziva ga tzv. kvantitativni „easing“, ne znaju kako će ga drugačije nazvati. Utrka između Europe i Amerike u tiskanju novca. Šta se događa? Referentne vrijednosti su negativne. Toliko negativne da čak uopće zamjena, ovo što sam jutros pitao, jedne referentne vrijednosti za drugu su nebitne. Međutim, gdje je opasnost od toliko natiskanog novca? Opasnost je u inflaciji. Kako trenutno nitko ništa ne troši jer jednostavno, ljudi su zatvoreni u kućama, u lockdownu, nema investicija, jednostavno, pogotovo u turizmu, nema investicija u nekim drugim segmentima, sam taj natiskani novac ne izaziva inflaciju iz jednog jednostavnog razloga, zato što nema obrtaja novca. Nema brzine cirkuliranja novca. Nema ga. I zbog toga su još uvijek referentne vrijednosti negativne i zbog toga su još uvijek referentne vrijednosti daju pozitivan učinak na ukupnu kamatnu stopu. Međutim, kada krene otvaranje ekonomije, a vidjeli smo da je to krenulo u Velikoj Britaniji, u Izraelu, na 4th od July kreće Amerika, taj novac će se početi trošiti, znači taj obrtaj što smo cijelo vrijeme, obrtaj novca koji su ovi natiskali toliko normalno u tom jednom vremenskom razdoblju, to nije u godini dana, počet će ubrzana cirkulacija novca i potrošnje građana. Je li, jednostavno više dosta zaključanosti godinu ili dvije dana. Jedan od glavnih indikatora, doći će do porasta inflacije. Danas je inflacija 1 do 2%, negativne vrijednosti su i zato svi smo mirni i države se mogu jeftino i zadužiti i izgleda povoljni makroekonomski uvjeti. Međutim, za godinu dana kada krene inflacija, a ona mora krenuti jer nema, neizbježno je toliko novca je natiskano, šta će vam se dogoditi? Počet će vam se povećavati referentne vrijednosti. Moraju se početi povećavati referentne vrijednosti kako bi očuvali vrijednost ukupnoga novca jer će ga inflacija pojesti. I to je jedan rizik, koliko god danas to dobro izgledalo, koliko god danas tolko super to izgledalo, kako potaknuti ekonomiju, za godinu dvije ili tri, ne samo Europa, odnosno i Hrvatska ili SAD može se naći u jednom teškom problemu prevelikog rasta inflacije, a samim time, rasta ovih referentnih vrijednosti koje mi danas ovdje izglasavamo i u konačnici može doći do povećanja ukupnih kamatnih stopa. Ono što EU komisija napravila dodatno, je da se sve investicijske portfelje, odnosno svaki oblik imovine, a samim ovim zakonskim rješenjem je rekla da će penalizirati odnosno osim tih referentnih vrijednosti na novac će dodati referentne vrijednosti na zaštitu prirode, odnosno emisije CO2. Tako da svi oni koji budu investirali u investicijske projekte, imali, kao što su rafinerije, kao što su sve one investicije koje zapravo zagađivaju taj, imaju veći utjecaj na CO2, plaćat će veću premiju rizika. Plaćat će veću premiju rizika i zbog toga Europa s druge strane i nudi novac, zato je ovo paralelni zakon sa Nacionalnim programom oporavka, nudi novac državama, zamijenite sve vaša postrojenja investicijska, rafinerijska, itd. sve što imate, što zagađuje CO2, zamijenite ih jer i sutra će vam biti uračunati u cijenu kapitala novca kroz ovu referentnu vrijednost koja se danas ovdje mi izglasavamo, da će biti kao referentna vrijednost koja će sudjelovati sutra u cijeni kapitala. Tako da su ovo s jedne strane, međutim ono što EU, što ... [[Govornik se ne razumije.]] ravnopravan i transparentan način jer će pojavljivati razni administratori koji nude koliko će to iznositi ta referentna vrijednost i zato sam ja zadnji put i pitao, čini mi se da u Hrvatskoj mi imamo institucije jer ovo se mora temeljiti ipak na nekakvim znanstvenim brojevima, dokazima itd., da bi neko mogao dati tu nekakvu referentnu vrijednost i Hrvatska nema ni svojih administrativnih kapaciteta koja će nuditi tu nekakvu administrativnu vrijednost, taj indeks za pretjeranu emisiju CO2 nego ćemo vjerojatno koristiti nekakav europski taj indeks i s tim nemamo problema jer nemojmo zaboraviti, europsko tržište je hrvatsko tržište. Mi cijelo vrijeme govorimo o nekakvom drugome tamo tržištu, to je ne samo jedinstveno, to je hrvatsko tržište. Pa odakle nama dolaze turisti? Dolaze nam iz EU-a. Gdje plasiraju naši izvoznici? Na tržište EU-a. Pa jača integracija Hrvatske ali ne tako da ćemo samo povući novce i koristiti na uvoz određenih proizvoda, nego na integriranost hrvatske proizvodnje sa europskim proizvođačima je to što će smanjiti konvergenciju i ovisnost Hrvatske o uvozu i brže nas približiti na tom jednom jedinstvenom europskom tržištu. Pa zašto raste Poljska, Češka i Slovačka brže od Hrvatske? Pa ne zato što su toliko pametniji od Hrvata nego zato što su jako integrirani u njemačku ekonomiju. Što su jako integrirani, njihov proizvodni lanac, dobavni lanac na njemački proizvodni lanac, na autoindustriju, na prerađivačku industriju, na industriju čelika, na industriju cjelokupne njemačke proizvodnje. I to je ono što zapravo treba i Hrvatska, nažalost ne možemo se vezati toliko za Nijemce ali možda možemo za Austriju, za Sloveniju, za neke druge, za Slovačku, za Češku, za nama i zajedno činiti taj lanac vrijednosti. I tako zemlje postaju otpornije i to je ono što Europska komisija u konačnici traži od nas. Ne da samo uvozimo i da nam netko drugi gradi mostove i ceste, nego da bude integrirani i da na takav način Hrvatska iskoristi ovaj novac. Znači u tom kontekstu idu i ova administrativna poboljšanja za jedinstveno europsko tržište i u tome kontekstu će i klub SDP-a podržati ovaj zakon. Hvala lijepo.
Gotovi smo s klubovima, idemo na pojedinačne rasprave, imamo jednu prijavljenu zastupnicu, poštovana kolegica Grozdana Perić, izvolite.
Hvala, poštovani predsjedniče. Poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Dakle, ovo je drugo čitanje koje u svojoj osnovi nije doživjelo nikakve posebne izmjene osim novotehničkih i ono što se ovim konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o provedbe uredbe o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti, dakle čuli smo, cilj je da se predvide nove dvije referentne vrijednosti koje imaju za cilj potaknuti tranziciju EU-a prema održivom financiranju. Upravo ovim promjenama i ovim ulaganjima koje EU je predvidjela u ovom VFO-u i isto tako i novim sredstvima nove generacije, dakle predviđa da kompletna ulaganja budu i da potakne i da osnaži i da zadrži zapravo sve ono što se uspjelo, što se stvorilo i da EU kao takva, ostane značajna u svjetskoj ekonomiji. Kao što znamo, Hrvatska je članica EU-a i upravo u tom visokom društvu je kao zadnja koja je ušla, itekako vezana na sve odredbe koje EU očekuje od nas a isto tako i mi želimo kao aktivna članica, dostići i sustići upravo one dosege koje su druge članice puno prije ostvarile u tom društvu. Kao što znate, u ovom novom okviru predviđeno je da se 37% pogotovo NPO-om je predviđeno da se i 37% ulaganja bude u zelenu ekonomiju i 20% u digitalizaciju, čime se iako mi možemo na jedan način se čuditi zbog čega takva ulaganja, međutim da bi dostigli i da bi sustigli druge članice koje su kažem, puno prije ostvarile određene razine, mi moramo sa svojim nacionalnim planom upravo napraviti dodatne napore kako bi sustigli te ostale članice i pokazali i osposobili se za budućnost kako bi bili i otporniji ali i isto tako sposobni održati i otporniji ali isto tako se i oporaviti. Kao što znamo, u prethodnom razdoblju nismo koristili cijelu financijsku omotnicu, u ovom razdoblju do 2023., dakle imamo još 5,3 milijarde eura iz tog prethodnog financijskog okvira a uz to dakle imamo još 24,5 milijarde eura. Zašto to govorim? Zato što upravo nastavljajući i ovo što je kolega Lalovac spominjao, dakle na nama je da se itekako dobro pripremimo i ono što će Ministarstvo financija provoditi je upravo taj NPO i suradnji sa svim ministarstvima i koordinirati i na jedna način pospješivati i gurati da sve to događa jer kao što znate, svakih pola godine, ukoliko napravimo reforme, ukoliko zaista budemo uspješni u tome, onda ćemo moći i povlačiti ta sredstva. Ukoliko to ne napravimo, ukoliko u svojim realnim očekivanjima i našoj koliko god sada na jedan način strahovali, da li ćemo uspjeti to ostvariti, moramo se prisiliti da upravo to napravimo i da onda ostvarujemo upravo ono što je sada bespovratno 6,3 milijarde eura a u konačnici ukupno 24,5 milijarde eura jer bez vlastitog angažmana, bez vlastitih metodologija i aktivnosti i promjena se to neće samo po sebi dogoditi. Dakle, u skladu s tim onda možemo očekivati i ovo, da imamo što kvalitetnije i da svijet vjeruje kako nama, tako i ostalim članicama.
Hvala. Možete ostati još malo kolegice Perić, imate dvije replike. Prvi je kolega Pavić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice, evo čuli smo i iz izlaganja našeg kolege Lalovca koji se pokazao kao odličan analitičar i prognozer, kad bismo mogli očekivati zapravo ... [[Govornik se ne razumije.]] kretanja u Hrvatskoj. To bi zapravo značilo kad ćemo dobiti i novac iz EU-a i upumpati dodatan novac, što je nekih 6,3 milijarde plus onih još zajmova ako uzmemo još 3,6 milijardi, veliki novac i vjerojatno će se i desiti i malo veći pomaci u tom djelu ... [[Govornik se ne razumije.]] kretanja. I dok s jedne strane jačamo industriju, pokušavamo jačati i poljoprivredu, uvodimo digitalizaciju u industrije, uvodimo digitalizaciju u poljoprivrede, radimo na zelenoj ekonomiji, s druge strane će nam poskupiti cijena novca na domaćem tržištu za naše građanstvo. Postavlja se pitanje, koji će biti efekti za naše građane koji žele investirati u tom periodu?
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepa. Da, kao što znate, i već se spomenulo što će biti sa inflacijom, dakle u 2020. inflacija je svega oko 1%. Ono što i HNB predviđa u budućem odnosno u ovoj 2021., da će ona iznositi negdje 1,7%, što znači da je ona evo već počela rast i do 2, tako. Prema tome, da, ukoliko što prije stignemo sve ove zacrtane reforme provoditi, tada će ovi indeksi i marže biti regulirane na način da one neće toliko poskupljivati vrijednosti i dizati te referentne vrijednosti ali na jedan način ćemo biti pouzdana država i imati dobar rejting i približavati se upravo razvijenim državama koje onda mogu regulirati svoje vrijednosti.
Hvala vam. Kolegica Baričević, izvolite.
Hvala lijepa, predsjedniče. Evo upravo ste uvažena kolegice, kazali da će se ovim konačnim zakonom mjere koje se predlažu ili se planiraju poduzeti, predviđaju upravo dvije nove vrste referentnih vrijednosti koje za cilj imaju potaknuti tranziciju EU-a prema održivom financiranju. Upravo smo jučer i NPO-om koji smo raspravili i informacije koje smo jučer raspravili, prepoznali kroz plan sve izazove s kojima će se Hrvatska suočiti i uz program planiranih aktivnosti u cilju oporavka i otpornosti, definitivno je to izazov i pravi alat za transformaciju i reformu Hrvatske, vrijedan dokument, 6,3 milijarde eura. Dakle, Hrvatska definitivno ima veliki potencijal za zelenu ekonomiju a svakako su bitne tu i financijske institucije, naše institucije koje će biti administratori i dat jedan polet da se takve [[Upadica predsjednik: Hvala.]] ekonomije i financiraju. Hvala lijepo.
Izvolite, odgovor.
Tako, hvala vam lijepo. Dakle, svjedoci smo u ovom periodu ove godine, prošle godine, koliko je zapravo likvidnih sredstava bilo u bankama, koliko se nije plasiralo sredstava, koliko nije bilo potražnje niti za kreditima, kako gospodarstvenika tako i privatnih osoba, dakle ni to nije rješenje. Rješenje je da se kapital vrti, da se obrće i da se ulaže. Prema tome, ono što su projekcije i već sam to spominjala i predviđanja HNB-a povećana za 0,7%-tnih bodova na 5,9 rasta BND-a našeg, dakle to je već jedan optimizam da zaista moramo onda ova sredstva koja imamo na raspolaganju, pametno uložiti u sve ono što se od nas očekuje i što smo na kraju krajeva potpisali kao članica EU-a i na taj način doseći upravo očekivani rast.
Hvala vam. Došli smo do kraja, evo završno, u ime predlagatelja još će nam se obratiti poštovani državni tajnik Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi predsjedniče. Uvažene zastupnice i zastupnici. Samo kratko, kao i uvijek rekapitulacija rasprave. Uvaženi zastupnik Bartulica je malo uzeo temu u širinu i govorio općenito o drugim temama koje nisu sada predmet ove rasprave. Uvažena zastupnica Baričević je apsolutno naglasila što ovdje je riječ, dakle kad govorimo o indeksima koji se koriste kao referentne vrijednosti, koja je njihova svrha, dakle najplastičnije što mogu ovako na kraju pojasniti je da uvodimo ovdje reda, tko može, na temelju čega reći da je nešto u skladu sa zelenim politikama u financijskom tržištu. Gospodin odnosno uvaženi zastupnik Lalovac je govorio upravo što nam to znači kada govorimo o referentnim vrijednostima, iako mi ovdje govorimo o indeksima koji se koriste da bi dobili tu referentnu vrijednost, dakle ovdje je naglasak na indekse koje administratori stavljaju, kreiraju, označavaju i koji se koriste na zajedničkom europskom tržištu kako bi se upravo spriječilo različita tumačenja i različite vrijednosti, da imamo ujednačeno. To nadziru ESMA kao europsko tijelo, a kod nas HANFA kao naše nacionalno i upravo daje ovlasti tim administratorima. Što se tiče same, pitanja inflacije, kad govorimo o nekoj cijeni kapitala ili trošku kapitala, znači mi imamo tu nominalnu kamatnu stopu odnosno onu nerizičnu o kojoj ste pričali + inflacija, na koju onda dodajemo taj premije rizika koja najviše, odnosno sastoji se od rizika likvidnosti odnosno premije likvidnosti, samog ročnosti i samog rizika povrata. Dakle kad govorimo o inflaciji, zašto su nam i ove vrijednosti bitne u nekom širem aspektu, naravno da ova sva zelena tranzicija je upravo imala taj aspekt, mi imamo, možemo imati inflaciju potražnje, znači mi s ovim novcima nećemo odmah kreirati takvu agregatnu potražnju, odnosno upumpavati novce koji će ići direktno u potrošnju, nego upravo idu u ovom aspektu i preko tih referentnih vrijednosti, ulaganja u transformaciju proizvodnih procesa, novih sredstava, sve što ide u skladu sa niskougljičnim kružnim gospodarstvom, dakle neće to baš direktno se tako prenositi, zato je ovo jedan sami manji segment cijele te priče u kojem mi želimo apsolutno to potaknuti da ta i inflacija, ali i same vrijednosti koje kreiraju trošak kapitala, cijenu novca budu povoljnije za ono što se ulaže, što ne ide direktno što će uzrokovati neku posljedičnu samu inflaciju. Što je, što se tiče, uvaženi zastupnik Lalovac je tu i spomenuo institucije, mi trenutno u Hrvatskoj imamo 3 institucije koje se vežu za referente vrijednosti, to je CROBEX obitelj, dakle ovih svih referentnih vrijednosti koje su u sustavu CROBEX obitelji, di je administrator Zagrebačka burza, naravno, nadzor je HANFA, imamo nacionalnu referentnu stopu koju vodi HNB i imamo ADRIAprime dakle Zagrebačku i Ljubljansku burzu di je isto tako administrator Zagrebačka burza, a nadzor HANFA. To je za sada ono što je u Hrvatskoj. Naravno, administratori mogu biti fizičke i pravne osobe na području EU i tu sigurno će biti određenih zahtjeva za registracijom i prema nađem nacionalnom nadzornom tijelu odnosno HANFA-i. Uvažena zastupnica Perić, konstatirala je naravno, razlike između prvog i dva čitanja su minimalne. Sigurno da ove dvije nove vrijednosti idu u skladu dakle i Pariški sporazum i kružno niskougljično gospodarstvo, da je to nešto što je prepoznato i što treba na dodatno obratiti pozornost i sada s time administratori mogu direktno povezati se sa tim ciljevima, europskim ciljevima zelene transformacije po pojedinim financijskim instrumentima i naravno da sami značaj EU u utrci za svjetsku ekonomiju. Dakle zaključno, zahvaljujem svima na raspravi i na prvom i drugom čitanju, nadam se da ćete podržati ovaj Konačni prijedlog zakona, koliko god to komplicirano zvučalo i dosta teško za prenijeti, u osnovi zapravo se ovime potiče ta zelena transformacija na pitanju financijskih tržišta, da imamo jasno kako najplastičnije možemo to objasniti, ako nekom proizvodu kupujemo koji ima neke zelene oznake, to mora biti sukladno zaštiti potrošača točno definirano zašto i kako, e ovo je isto to na razini financijskog tržišta, da ne može neko govoriti kod ulaganja u određene dionice ili vrijednosne papire određenih tvrtki koji su dionici ili nisu dionici određenih zelenih transformacija, ulaganju u svoju proizvodnju, smanjivanje emisija ugljičnih plinova, e netko će to morati točno definirati, po točno određenim kriterijima, tzv. administratori koji će se morati registrirati, upisati sve to što su navodili u jednu bijelu knjigu koja će sadržati i nacionalno i europski i onda će to dati legitimitet da zbilja ta tvornica odnosno to društvo ili već o kome se radi će, čija se vrijednosti papira ulaže, prati te trendove. Evo zahvaljujem puno.
Ostanite još jer imate dvije odnosno, samo jednu repliku? Aha. Onda kolega Lalovac, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče. Pa uvaženi državni tajniče, kad smo se dotakli inflacije, ona se sigurno neće dogoditi ni 2021. ni 2022. jer i nju zapravo najvećim dijelom vuče cijena nafte, je li. Cijena nafte je zadnjih 3, 4 godine potpuno potonula i ona je, budući da je u sastavnom dijelu košarice svih proizvoda, cijena naftnih energenata je to što u konačnici i najvećim dijelom vuče inflaciju, tako da ne bi bilo nekog nesporazuma. Međutim, vrlo važno je građanima, kad objašnjavamo ove referente vrijednosti, vrlo jasno reći gdje se one pojavljuju, da se pojavljuju u financijskim ugovorima, da su one zapravo sastavni dio svakog našeg ugovora, odemo li u osiguravajuću kuću, odemo li u banku, odemo li, za bilo, i u konačnici da nju potiče u konačnici da zbog same njezine vrijednosti, da i nju potiče inflacija prema gore. Tako da ona nije ovisna sama o sebi nego i o nekim drugim faktorima. Evo, zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Evo zahvaljujem. Da, zapravo mi se nadopunjujemo ovaj, na istoj stvari, dakle ono što građani svakako, to ste dobro rekli, moraju znati kod svakog zaduživanja, novac ima svoju cijenu, cijena novca se formira onako kako sam rekao, kao cijena kapitala, nerizični zapravo nominalna stopa ili nerizična kamatna stopa onog što si same državne vrijednosne papire i kako se na međubankarskom tržištu novac kola je osnova na što se sve dodaje gore ovo što smo govorili i upravo zato je ovo jedan od sigurno tih aspekata koji će utjecati na cijenu novca, cijena novca na cijenu zaduživanja, zaduživanje na potrošnju, itd. Dakle na sve ono i postojeće, pogotovo kad govorimo o promjenjivim kamatnim stopama gdje to ima također, direktan učinak jer znate da se kod promjenjivih kamatnih stopa uzima kao baza upravo ta nacionalna referentna stopa i ako u nju ulazi određena inflacija, onda se ona diže neovisno na onaj dio marže odnosno premije rizika koja ide, dakle to ne govorim o budućim nego već i postojećim ... [[Govornik se ne razumije.]] zato to je tema. Hvala.
Hvala vam lijepa. Hvala državnom tajniku. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Idemo sada na drugu točku, to je: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona zaštiti novčarskih institucija, drugo čitanje, P.Z. br. 93; Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava i članka 172. Poslovnika, u svezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Molio bih predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje, s nama je državni tajnik u Ministarstvu unutarnjih poslova, poštovani Žarko Katić. Izvolite, državni tajniče.
Hvala vam lijepa, g. predsjedniče. Poštovane gđe. zastupnice, poštovana gospodo zastupnici. Evo pred vama je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti novčarskih institucija. Prijedlog zakona smo raspravljali ovdje prije nepuna dva mjeseca, 19. veljače, Hrvatski sabor usvojio je prijedloga zakona i uputio ga predlagatelju na pripremu konačnog prijedloga zakona sa svim prijedlozima, mišljenjima koja su istaknuta u raspravi. Inače, Zakon o zaštiti novčarskih institucija u primjeni je od studenog 2015. g. i njime su propisane mjere zaštite u poslovnicama novčarskih institucija kojima se prevenira i sprječava počinjenje kaznenih djela, organiziraju i provede zaštitni aspekti poslovanja i uvode nove tehnologije zaštite osoba i imovine. Zakon propisuje mjere zaštite specifične za svaku pojedinu vrstu novčarske institucije pa tako u čl. 7. koji se ovdje mijenja čl. 1., propisane su institucije o HNB-a, Hrvatskog novčarskog zavoda, FINA-e preko poslovnih banaka, štedionica, mjenjačnica, ureda Hrvatske pošte, automat klubova i drugih vrsta novčarskih institucija, dakle koje posluju gotovim novcem i za svaku od njih propisane su dosta precizno mjere zaštite. Međutim, dosljednom primjenom zakona iako je smanjen broj kaznenih djela u poslovnicama novčarskih institucija sa 267, koliko smo zabilježili 2015. g., dakle u godini kad je počela primjena zakona, na 132, znači više od 50%, znači upola je smanjen broj kaznenih djela u 2020. g., ipak uvidjelo se tijekom nekoliko posljednjih godina da postoji porast kaznenih djela teških krađa provaljivanjem u bankomate. Bankomata u Hrvatskoj ima nešto manje, gotovo 6000, od toga je oko 4700 eksternih, a 1300 internih bankomata, dakle bankomata koji su smješteni u poslovnice banaka ili neke druge trgovačke centre ili slično, dakle koji su zaštićeni, ne može se do njih slobodno doć u bilokoje doba i noći. Dakle, u zadnje 3 g. počinjeno je 97 takvih kaznenih djela, 2018. do 2020. a u 2021. u prva mjeseca, 12 kaznenih djela teških krađa provaljivanjem u bankomate, što je inače dva kaznena djela više nego u istom razdoblju prošle godine. Ova kaznena djela o kojima govorim, dakle provaljivanjem u bankomate, dakle predstavljaju teške krađe i čine se na način da počinitelji uporabom plina ili eksploziva prouzroče eksploziju bankomatu kako bi došli do spremnika s novcem. Pri tome se osim krađe novca izaziva velika materijalna šteta na objektima na kojima su bankomati ugrađeni, a više od toga prisutna je opasnost i rizik od ozljeđivanja ili smrti slučajnih prolaznika ili osoba koje se nalaze u blizini. Budući da dosadašnje mjere zaštite bankomata koje se odnose na uspostavu mehaničkih mjera zaštite te uspostave sustava za dojavu i nadzor ne mogu u potpunosti spriječiti daljnji porast počinjenja kaznenih djela provaljivanjem, mjere zaštite moraju se usmjeriti na zaštitu novca. U tu svrhu jedan od najučinkovitijih sustava zaštite novca je elektrokemijski sustav za neutralizaciju, obojenje i uništenje novčanica. Dakle taj ih sustav čini u potpunosti neupotrebljivima. Primjena tog sustava u poslovima osiguranja i pratnje novca, dakle prijenosa i pratnje novca. U RH od 2007. g. na ovamo u potpunosti je spriječila počinjenje kaznenih djela prepada na vozila koja prevoze novac. Stoga je predložena izmjena i dopuna Zakona o zaštiti novčarskih institucija usmjerena na uvođenje navedenih sustava zaštite u sve eksterne bankomate, dakle ovih oko 4700 te u interne bankomate koji nalaze dakle u matičnim poslovnicama bankama ali sukladno procjenama odnosno prosudbama ugroženosti. Iznimno od prijedloga zakona, dakle teksta koji smo imali ovdje prije 2 mj., konačnim prijedlogom zakona umjesto 5 g. propisan je rok od 3 g. u kojem je potrebno u sve eksterne bankomate uvesti elektrokemijsku zaštitu. U slučaju kad se novi eksterni bankomat stavlja u promet na korištenje građanima ili se zamjenjuje radi amortizacije ili uništenja, on se mora prije primjene odnosno puštanja u pogon, odmah opremiti sustavom elektrokemijske zaštite. Ovaj rok uveden je i na temelju prijedloga i primjedbi koje su istaknuta ovdje na raspravi na sjednici Hrvatskog sabora i u radnim tijelima, ali i temeljem naših razgovora i mogućnosti da se ovakva kaznena djela preveniraju a da se sve banke, svi obveznici ovog zakona mogu organizirati i nabaviti ove sustave i ugraditi iz u roku od 3 godine. Međutim, osim obveze da se ti rokovi ugrade u roku od 3 godine i to 3 godine od dana stupanja na snagu, ne računa se kalendarska godina nego dan stupanja na snagu, zakon u prijelaznim odredbama obvezuje banke da mjere zaštite uspostave tako da će svakoj od ove 3 godine te mjere uspostaviti u najmanje 1/3 od ukupnog broja eksternih bankomata. Sukladno izmjenama i dopunama zakona kojim se uvodi obvezatna primjena elektrokemijskih sustava zaštite, dopunjavaju se članci zakona koji se odnose na obvezu provedbe ugradnje sustava prema propisima koji uređuju djelatnost tehničke zaštite, kojim se dokazuje dakle ispravnost sustava, njegova funkcionalnost i sukladnost s normama i tehničkim propisima. Jednako tako, uvodi se odredba kojom se dopušta primjena alternativnih mjera zaštite bankomata onom tehnologijom kojom se postiže isti ili veći efekt zaštite novčanica ili se iz drugih sigurnosnih, tehničkih i organizacijskih razloga ne mogu uspostaviti osnovne mjere zaštite, ali uz suglasnost Ministarstva unutarnjih poslova. U odnosu na materijalne odredbe, usklađuju se prekršajne odredbe koje su bile propisane u čl. 42 i 43 Zakona. Naposljetku, u prijelaznim i završnim odredbama propisuje se utvrđeni rok i propisani postotak ukupnog broja bankomata, kao što sam rekla, dakle najmanje 1/3 na kojima se godišnje uspostavljaju nove mjere zaštite dinamikom koja će sukladno procjeni rizika odrediti obveznik primjene zakona, dakle banka te također, se određuje dakle, propisuje vrijeme stupanja na snagu ovog zakona, a to je u roku od 8 dana od objave u Narodnim novinama. Dakle, zakon je ne velik ako gledamo ove izmjene i dopune, 8 članaka, mi smo ... [[Govornik se ne razumije.]] jednu značajnu novinu da uvodi veću sigurnost za hrvatske građane, kao što je i u raspravi o prethodnoj točci bilo rečeno, iako je manje novca u opticaju možda u ovih zadnjih godinu dana, ali građani se moraju opskrbljivati, bankomati su prihvaćeni kao sredstvo u kojem, dakle onaj način kako se većina građana svakodnevno opskrbljuje gotovim novcem i treba našim građanima omogućiti da ta opskrba bude sigurna. Evo, hvala lijepa na vašem strpljenju, to su osnovne naznake i izmjene u odnosu na prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Hvala vama. Idemo sa replikama, ima ih ukupno 6. Prvi je kolega Lalovac, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče, uvaženi državni tajniče, evo, prvo jedna pohvala vama i Vladi što ste ipak u odnosu na prvo čitanje, što ste skratili ovaj rok sa 5 na 3 godine, to je ono što je zapravo od svih klubova zastupnika u prvom čitanju i mislim da je Vlada tu dobro prihvatila i to pohvaljujemo da, evo, da ne kažete da iz oporbe nema pohvala prema Vladi u nekim zakonskim rješenjima. Moje pitanje se odnosi, zadnjih godinu dana je Covid kriza promijenila način života. Jedan od načina života je bilo da su ljudi prije odlazili u banke, na šaltere i podizali novce, je li? Onda je HNB rekao zajedno poslovnim bankama, zbog Covida, itd., nemojte dolaziti više na šaltere, ... [[Govornik se ne razumije.]] na bankomate, imate kartice i idite i dižite novac preko bankomata, je li? E sad me zanima, da li vi imate nekakvu informaciju Vlada odnosno Ministarstvo da li se što dogodilo u tih zadnjih godinu dana kada su građani više koristili bankomate umjesto šaltere, nekakvih kaznenih djela i prema bankomatima ili prema građanima [[Upadica: Hvala vam.]] jer jedan veći dio novaca se ipak sa šaltera prebacio na bankomate?
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani g. zastupniče. U Hrvatskoj djeluju znači 34 banke, nemaju sve bankomate vani, 9 banaka ne postoji niti s jednim bankomatom, 10 banaka nema niti jedan eksterni bankomat, dakle svi su unutra, ali naravno 7 najvećih banaka ima oko 90% bankomata, rekao sam, brojka je, to je oko 4700 eksternih i kao što sam uvodno i rekao u obrazloženju zakona, broj kaznenih djela prema .../nerazumljivo/... dakle provaljivanjem na bankomate, dakle teških krađa, on je otprilike isti ili je blago, zadnjih godinu dana, dakle otprilike isti, a broj kaznenih djela koje se počine u recimo u poslovnicama banaka i drugih novčarskih institucija je pao, značajno pao, dakle pljačke nekakve. To su bile najčešće u mjenjačnicama, štedionicama i sl. Evo, hvala lijepo.
Druga replika, poštovana kolegica Puljak, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani, vidjeli smo ovdje u dakle u ovom Konačnom prijedlogu na prvom čitanju, dala sam prijedlog da se umjesto .../nerazumljivo/... ne umjesto nego uz elektrokemijsku zaštitu uvede i zaštita od eksplozije plinom, dakle postoji i drugačiji vid zaštite, ne samo elektrokemijski koji elektrokemijski ima jednu, kako bih rekla, manu uništi dio novca, ali dio novca i ne uništi, je li, tako da i ne zaustavi kompletno pljačku, ali danas postoje sustavi koji sprječavaju ove eksplozije plinom na razne načine i onda i spriječe zapravo, ne samo uništavanje novca, nego uništavanje imovine i tu samu eksploziju koja, na kraju krajeva ugrožava i ljudske živote. Evo, samo jedan komentar jeste li mislili nekako uključiti i te druge zaštite osim elektrokemijske? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani gđo. zastupnice. Obveznici primjene ovog zakona se potiču na uvođenje i drugih mjera i dapače, ako se prosudbama ugroženosti pokaže da su neke druge mjere efikasnije, Ministarstvo unutarnjih poslova može dopustiti da se one zamjene tim drugim mjerama. Kad je, dakle, banke nisu, mogu uvesti detektore plina, međutim, moram reći da je zadnju godinu recimo, u 2020. g. broj kaznenih djela učinjenih uporabom eksploziva veći nego broj kaznenih djela učinjenih uporabom plina iako godinama prije toga su takva kaznena djela uglavnom rađena uporabom plina. Mi vjerujemo čvrsto da će već samim uvođenjem ove zaštite, oznakama na samim bankomatima, da se oni štite elektrokemijskom zaštitim, biti znatno smanjen a moguće i potpuno prestati kaznena djela na ovim objektima.
Sada je na redu poštovana kolegica Selak Raspudić, izvolite.
Pridružujem se pohvalama što je ipak prijedlog svih klubova u drugom čitanju uvažen te je skraćen rok implementacije na 3 g. umjesto 5 g., nadam se da će se ta pozitivna praksa nastaviti i u drugim prijedlozima izmjena i dopuna zakona. Moje pitanje bi bilo budući da je riječ o pitanju rizika i sigurnosti naših građana ali i turista, a da procjenu rizičnost lokacija i drugih čimbenika ugroženosti provodi banka, odnosno privatni subjekt, da li država na ikakav način nadzire i provjerava procjene koje donosi banka o rizičnosti pojedinih lokacija koje za sobom onda vuku i implementiranje određenih mjera? I je li ako ne, je li spremna ići u neki iskorak na tom tragu?
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepa. Mi smo evo, kao što ste i vi i ostali zastupnici rekli, uvažili ove prijedloge, već smo i prije o njima razmišljali, dakle o skraćenom roku, o tome da se svaku godinu na određenom broju bankomata uvedu mjere, da se ne čeka zadnja godina, zadnjih par mjeseci. A što se tiče sigurnosti, sve ove mjere koje obveznici zakona donose, dužni su ih podnijeti i MUP-u, posebice mjere kojima na drugi način pokušavaju osigurati sigurnost svojih poslovnih mjesta, pogotovo one mjere koje se možda blažim sredstvima može postići isti cilj, dakle to mora proći verifikaciju MUP-a, ne može se donijeti bez odobrenja MUP-a. Hvala.
Kolega Sačić, izvolite.
Evo poštovani, svakako u ime kluba Hrvatskih suverenista podržavamo i glasat ćemo za ove promijene, prijedloge, izvrsne preventivne akcije kojima ste zapravo na jedan način dugogodišnjim praćenjem modela izvršenja kaznenih djela, ovaj način stavili u funkciju prevencije kako imovine, tako i građana RH jer nije jednostavno, i to je za svaku pohvalu, i znam da postoji stručni tim u Ravnateljstvu policije koji se s time bavi, koji prati iskustva u Europi i izvan Europe, to je dobro, jer samo unatrag nekoliko godina imali smo primjerice 22 000 teških krađa, između ostalog i tih oblika koje ste rekli, danas ih imamo 11 000, imali smo razbojništva, ne znam, 1800 prije nekoliko godina, danas imamo 600 na godišnjoj, to su strahovito veliki dobri pomaci, pohvaljujemo to i naravno, ohrabrujemo vas, naše policijske profesionalce da i dalje rade na tome da što manje učinka, bez ikakvih žrtava poluče velike rezultate, da demotiviraju lopove i kriminalce da čine kaznena djela.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepa. Poštovani g. zastupniče, točno je, dakle broj kaznenih djela opada, ali nikad ne možemo biti zadovoljni. Ono što se uloži u prevenciju se uvijek najviše isplati, dakle ne dovodi do pokušaja, najčešće ne dovodi do pokušaja kaznenog djela i time se sačuvaju ljudski životi, zdravlje i imovina građana. Kad su u pitanju ovi napadi na bankomate, tu nije u pitanju velik broj djela po brojkama ali 30, 40 takvih djela godišnje, izaziva veliku uznemirenost javnosti, kad vam grune jedna eksplozija usred noći negdje pa probudi jedna kvart, to svakako nije ugodno a ako je još netko prolazio pa bio ozlijeđen, to svakako izaziva veliku štetu i bojazan javnosti. Upravo namjera je da se to više ne događa. I vjerujemo da ovim mjerama ćemo to i postići. Hvala.
Idemo sada na repliku poštovane kolegice Perić, izvolite.
Hvala lijepo, poštovani predsjedniče. Poštovani državni tajniče, iako nas je ova prethodna godina s pandemijom zapravo uputila na bezgotovinska plaćanja u većini, međutim upravo dostupnost bankomata i mogućnost dolaska do gotovine a izbjegavanjem velikih gužvi, vidimo da je to itekako dobar način koji je bio omogućen i ova preventiva da se upravo ti bankomati zaštite od svih tih mogućih ataka je jedan vid jedne sigurnosti kako naših građana, tako i svih građana koji dođu, turista u našu državu i na ovaj način pogotovo što ste i u važili upravo ovo skraćivanje roka za sve ove mjere i to će itekako pospješiti i ovo naše kretanje i prema europskom tržištu novca.
Izvolite, odgovor.
Hvala. Poštovana gđo. zastupnice, kao što je bilo i ovdje rečeno, ulaskom u Euro zonu, ti napadi na bankomate bi ako se ne budu mjere, vjerovatno bili i povećani jer bi sa istim djelom, istim rizikom se moglo doći do više novca. Smatramo da na ovaj način će to biti kvalitetno prevenirano i da će našim građanima koji bankomate koriste, dakle i vikendom i blagdanom, možda navečer dok idu u šetnju, dakle nisu vezani za radno vrijeme poslovnica, omogućiti sigurnije i ugodnije korištenje tih dakle bankomata kao sredstva da dođu do vlastitog novca. Isto tako naravno i bankomati u velikoj mjeri služe i našim gostima koji dođu se odmarati u Hrvatsku da mogu doći do svoga novca. Hvala lijepa.
I zadnja replika, poštovani kolega Prica, izvolite.
Zasigurno je uvijek važno boriti se protiv kriminala, kriminal je protivnik i našeg društva i države i ovo je doista jedan dobar prijedlog zakona i nadajmo se da će to u budućnost dovesti do smanjenja kriminaliteta. Zanima me, kada ste se konzultirali i sa stručnjacima pri pisanju zakona, da li ste dobili neke procjene, koliki postotak i koliki udio kriminaliteta bi to moglo u budućnosti smanjiti, da li postoje takve procjene?
Izvolite odgovor.
Poštovani g. zastupniče, ako sam dobro razumio pitanje, dakle kolko bi se moglo kriminala, kriminaliteta smanjiti, pa uz to vrlo, vrlo značajno. Dakle, mislim da kriminalci koji vide oznaku i znaju da, da se novac u bankomatu štiti sustavom elektrokemijske zaštite koja će u slučaju eksplozije uništiti novac da se neće izlagati tom riziku za sebe, za mali ili nikakav najvjerojatnije novac. Tako da ovaj način će sigurno, ova kaznena djela ja bi rekao u potpunosti spriječiti. A imamo iskustvo kod prijenosa i prijevoza novca ovim vozilima da je od 2007. kad je taj sustav uveden da su ta kaznena djela prestala. Ali kriminalci uvijek traže novi način gdje su sigurniji i gdje će lakše doći do novca, tako da naći će oni vjerojatno neki novi način, a mi moramo samo ne kaskati previše nego pratiti ih u stopu i prevenirati takve pokušaje. Hvala.
Zahvaljujem državnom tajniku. Gotovo je s replikama, pa vas molim da se vratite na mjesto, a mi ćemo sada vidjeti želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu i prvi je na redu poštovani kolega Boris Lalovac u ime Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnikom. Kao što sam zapravo u svojoj samoj replici rekao, Klub SDP-a će podržati konačni prijedlog zakona, pogotovo zato što je i vlada prihvatila prijedlog većeg dijela kluba zastupnika ovdje u saboru i znači vidim da se ovdje od ovakvih nekakvih kad se nekako smire tenzije da se onda čujemo i jedni i drugi i da onda može zapravo na obostrano zadovoljstvo se donijeti jedan zakon i onda da kada donesete nekakav zakon imate sve zelene one ovaj i to je, to je zapravo i uspjeh vlade kada ima sve zelene tamo ovaj točkice da, da se nekakav zakon donio, jel. Vezano za, za konkretan zakon u prvom čitanju smo zapravo i spomenuli o riziku kakav se stvara prema građanima odnosno prema imovini, pogotovo u ljetnim mjesecima jel nemojmo zaboraviti da ljeti ima 5 puta više građana nego što ima građana u RH, negdje oko 20-tak milijuna ljudi cirkulira našim, našim obalama sa svojim karticama, imovinom, koriste bankomate i sigurno taj opticaj novca preko ljeti i zimi nije isti jel. Opterećenje, opterećenje sustava bankomata tijekom ljetnih mjeseci je višestruko, to ja ne znam da li ijedna zemlja ima takav omjer, omjer turista i broja građana, 1:5, ja mislim da to nema nijedna zemlja na svijeta toliki omjer i toliki pritisak ovaj u odnosu na broj, na broj stanovnika, jel. Tako da je, sigurno i što iz svoga sigurnosnoga aspekta je ovo dobar zakon ili kada vidite samu distribuciju bankomata vidite da najveći dio bankomata osim u Gradu Zagrebu i gradovima se zapravo onih 50-60% bankomata se nalazi na jadranskoj obali, jel. Zato što su interesi banaka zbog dolaska turista i dostupnosti gotovine prilikom plaćanja usluga na moru i tamo je sigurno i ljeti sigurno veće to vršno opterećenje i samim time i ovim zakonskim prijedlogom će se i možda bi najbolje bilo da banke odmah kad budu krenule u određenu zamjenu da krenu sa, sa Jadranom jel, jel to je zapravo tamo i najveći nekakav rizik i rekli smo da je to dobro da ste sad za razliku od prvog čitanja ovdje ste čak i dinamiku sad stavili 30% po godini jel. U prvom čitanju je, je bilo, taj dio ostavljeno, tako da u tom kontekstu je to poboljšan, poboljšan, poboljšan sam zakon. Evo ne bi, ne bi ovaj puno više o tome, znači i moj kolega Nikša će u pojedinačnoj raspravi u kojoj je i predsjednik i odbora, a zapravo više o toj temi reći. Znači pohvaljujemo ministarstvo i vladu što ste prihvatili naše primjedbe i nadam se da će ovaj zakon čim prije zaživiti. Zahvaljujem.
Idemo na 2. raspravu, Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Josip Begonja, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti novčarskih institucija koji kao pravna novela prije svega ima svrhu smanjenje rizika i povećanje zaštite osoba u novčarskim institucijama, što se postiže njihovom neposrednom zaštitom, posrednom zaštitom, zaštitom njihove imovine, primjenom niza mjera koje su propisane zakonom, što sve skupa ima za cilj preveniranje kaznenih djela zaštite osoba i imovine pored bankomata. Dakle, ovim načinom zaštite postiže se efekt odvraćanja počinitelja i otežavanja počinjenja kaznenih djela teških krađa na način da se povećava sigurnost i osoba i imovine koji su u velikoj mjeri ugroženi s obzirom na način počinjenja kaznenih djela. Danas u RH nesporno je da su bankomati postali najrašireniji izvor gotovog novca, imamo ih gotovo 6.000 podijeljenih na eksterne i interne gdje negdje oko skoro 80% su eksterni, a oko 20% interni bankomati i njihova trenutna zaštita koja je propisana važećim zakonom nije u dovoljnoj mjeri efikasna. Praćenjem imovinskih kaznenih djela tijekom posljednjih nekoliko godina kazano je da je uočen trend porasta kaznenih djela teških krađa provaljivanjem odnosno fizičkim napadom na bankomate. Statistika od 2018. do kraja 2020. najbolje govori o porastu od 18 teških krađa do 44 teške krađe provaljivanja, a samo u prva dva mjeseca ove godine izvršeno je 12 kaznenih djela, što je više nego u istom razdoblju prošle godine. Ako se uzme u obzir da u predstojećem razdoblju kao novi faktor rizika pojavit će se uvođenjem EUR-a kao službene valute u naš platni sustav onda rizici razbojništva višestruko mogu porasti. Zato je nesporna potreba da se nadopunom postojećih mjera zaštite propisani pravnih normi u cilju daljnjeg smanjenja rizika i daljnjeg povećanja zaštite osoba. Vlada kao predlagatelj je ovim izmjenama i dopunama zakona predložila jedan od najefikasnijih načina smanjenja rizika od fizičkih napada na bankomate ugrađivanjem elektrokemijske zaštite koja po neovlaštenom prodoru sef bankomata uništava novčanice i čini ih neupotrebljivim. Ugradnja ovog sustava zaštite koji primarno djeluje na gotov novac u bankomatima koja ga čini neupotrebljivim na taj način smanjili bi se i potpuno prestali fizički napadi na bankomate putem korištenja plina ili eksploziva što bi dovelo do veće efikasnosti u zaštiti bankomata, ali prije svega u zaštiti osoba i prevenirala bi se kaznena djela provale u bankomate. Dobra je odredba da svaki novi eksterni bankomat koji se stavlja u promet na korištenje građanima mora prije primjene, odnosno puštanja u pogon odmah biti opremljen sustavom elektrokemijske zaštite. Također zakonom su i kazano je ovdje od strane predlagatelja dopuštene i primjene alternativnih mjera zaštite bankomata tehnologijom kojom se postiže isti ili veći efekt zaštite novčanica. Ono što je Klub HDZ-a u prvom čitanju istaknuo, ali i drugi klubovi, te brojne kolegice i kolege kroz pojedinačnu raspravu na prvo čitanje zakona bilo je pitanje roka potpune implementacije propisanih mjera. S pet godina skraćeno je na tri godine, to je predlagatelj prihvatio u ovom svom konačnom prijedlogu pravne novele. Isto tako, dobro je što je uvedena i dinamika implementacije mjera od strane novčarskih institucija, dakle jedna trećina svake godine je potrebno da se u eksterne bankomate ugrade ove mjere zaštite. Ova dinamika kao što sam već kazao važna je iz sigurnosnih razloga kako za građane, ali i zbog činjenice da se očekuje negdje od 2023. godine uvođenje eura kao službene valute. Još jednom ističem da klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će Vladin Konačni prijedlog zakona o zaštiti novčarskih institucija. Hvala.
Sada ćemo čuti treći klub zastupnika. To je Klub zastupnika MOST-a i poštovana kolegica Selak Raspudić. Izvolite.
Kao i ostale kolege pridružit ću se još jednom ovoj pohvali da ipak rasprava koja je održana u Saboru nije bila uzaludna i da je doista na korist naših građana i njihove sigurnosti smanjen ovaj rok implementacije novih oblika zaštite sa pet na tri godine. Ono što smatramo da bi se još na tom tragu moglo poboljšati i o čemu smo govorili u prošlom čitanju, no što nije uvaženo kao prijedlog odnosi se na veličinu slikovni i tekstualni sadržaj naljepnice, odnosno drugačije, jednostavnije oblike upozorenja, preventive prije nego što se uopće i sam počinitelj odluči na kazneno djelo. Vjerujemo da bi unificiranje takvih oblika označavanja umjesto njihovog ostavljanja na procjenu privatnim subjektima, odnosno bankama i njihovo jasno isticanje bez toga da to jasno ostaje kao nekakav fluidni pojam još doprinijelo više zaštiti naših građana i bankomata od potencijalnih kaznenih djela i da bi se u tom smislu moglo razmisliti o uspostavljanju nekakve konkretnije suradnje izrade pravilnika s privatnim subjektima. Drugo pitanje koje također ostaje otvoreno i koje sam postavila ovdje kao repliku je ono što se odnosi na pravo banaka da same procjenjuju sigurnost, odnosno ugroženost pojedine lokacije, a što onda opet za sobom povlači i različite mjere koje će vršiti nadzor nad tim bankomatima. Naravno da privatni subjekt koji ima bankomat u svome vlasništvu može odlučivati o načinu njegove zaštite. Međutim, ovdje je riječ o specifičnoj situaciji gdje s jedne strane imamo interes banaka, a s druge strane imamo i zaštitu naših građana koji te iste banke koriste, te bi i tu trebalo stvar urediti na način da država to ne preuzima paušalno kroz nekakvu kontrolu MUP-a nego da doista prvo sama odredi prioritete i lokacije koje smatra ugroženima što nije uopće jednostavan posao. Jer s jedne strane imamo ugroženost onih lokaliteta koji su turistički i gdje je veliki promet, no s druge strane isto tako imamo i ugroženost onih lokaliteta gdje nema nikoga, dakle mjesta na osami. Znači tu treba provesti jasnu i nedvosmislenu listu prioriteta s obzirom i na neka prethodna iskustva, ali i na cirkulaciju ljudi, te vidljivost određenog mjesta i na temelju toga napraviti vlastitu prioritetizaciju, a onda pratiti da li banke propisuju mjere, odnosno označuju ugroženost lokaliteta sukladno internim aktima MUP-a. Jer ukoliko MUP nema razrađene dokumente i pravilnike putem kojih je već sam unaprijed odredio kakav je status pojedinog bankomata u Hrvatskoj, onda on ne može niti procijeniti nekakvu izjavu, odnosno ocjenu banke o tome koliko ona smatra pojedini lokalitet ugroženim i da što smatra da sukladno tome treba raditi na koji ga način zaštititi. Iskoristit ću ovu raspravu u ime kluba za još jednu važnu temu koja se tiče zaštite bankomata, a o kojoj nije bilo riječi unutar ovih izmjena i dopuna, a možda je još i bliža našim građanima od nekakvih velikih prevara, odnosno kaznenih djela pokušaja napada na bankomate a to je njihova svakodnevna uporaba bankomata, odnosno zlouporaba platnih kartica. Dakle, prvo bojim se da bankomati kao takvi nisu dovoljno zaštićeni jer još uvijek se usmjeravamo na tradicionalne oblike zaštite prilikom korištenja tih istih bankomata, dakle građane se još uvijek na stranicama Vlade upućuje na to da kada koriste bankomate da zaštite unos svoga pina nekakvom, nekakvim pokretom ruke da prikriju karticu odnosno da prikriju tipkovnicu dok koriste karticu. To već samo po sebi pokazuje da ne postoje adekvatni sustavi zaštite jer građanima često pogotovo onima starije dobi nije jasno ni na koji način uopće prikriti unošenje pina ni jesu li to ispravno učinili i da li to ikome koristi gdje bi se uopće ta kamera odnosno lažna kamera mogla nalaziti. Dakle, već ovdje vidimo da trebamo raditi na drugim sustavima zaštite koji će omogućiti lakše korištenje bankomata bez toga da se građani moraju sami štiti od bankomata i prevara na bankomatima, ali i od drugih građana s obzirom na propisivanje primjerene udaljenosti i moguće ometanje prilikom podizanja novca dok vrše transakciju putem bankomata. S jedne strane ono na što na vas Vlada upozorava i što opet pokazuje nedovoljnu osviještenost problema zlouporabe platnih kartica da ukoliko primijetite sumljivca da otiđete na drugi bankomat. Dakle to je službena preporuka Vlade. Ukoliko primijetite sumljivca pretpostavljam da to ne biste trebali ostavljati nekome drugome na način da on možda zlouporabi povjerenje neke osobe koja će doći nakon vas, već biste trebali o tome obavijestiti nadležne institucije. Rješenje nikada nije odšetati i pronaći drugi bankomat na kojem ćete sigurnije podići novce. Dakle, na te stvari treba reagirati i te pojave treba sprječavati. Upute poput otiđite na drugi bankomat nisu dovoljno precizne. Često građani to nisu ni u mogućnosti i ne upozoravaju građane da i oni imaju aktivnu ulogu u otkrivanju potencijalnog kriminala. Tijekom turističke sezone, budući da su tada i češće prevare, građanima se nerijetko događa da bankomat zadrži karticu. Međutim, ono čega građani nisu svjesni, a na što bi i Hrvatski sabor trebao upozoriti da to ne mora nužno značiti da je već otkrivena prevara nego to može čak i biti put prema samoj prevari. Dakle, postoji određena naprava koju počinitelji kaznenog djela ubacuju u bankomat tako da bi se zadržala kartica da bi onda kao dobronamjerni prolaznici sugerirali našim građanima da ponovo unesu pin, time došli do njihovih zaštićenih podataka i onda prenijeli njihove podatke na neke druge kartice i mogli iskoristiti njihova novčana sredstva. Lažne tipkovnice također su jedan od načina na koji se počinitelji kaznenih djela pokušavaju domoći sredstva naših građana. Kamere koje se postavljaju i koje mogu biti i lažne odnosno ne pripadati novčarskim institucijama najčešće se postavljaju u gornji dio. I to građani trebaju znati kada štite svoju karticu. Premda upozoravam mogli bismo razmisliti o drugačijoj regulativi zaštite banaka da građani ne budu prisiljeni sami nekakvom možda zaštitom ruke brinuti se za transakcije na mjestima koja bi trebala biti s obzirom da su u pitanju novčarske institucije sama po sebi zaštićena dovoljnom količinom nadzora. Ono što je osobito zabrinjavajuće što su podaci do kojih nažalost nisam uspjela doći, a itekako se tiču hrvatske javnosti i ovog problema je činjenica na koju se upozorava da se vrlo rijetko u ovakvim situacijama pronađu oprema i počinitelji kaznenih djela. Zašto? Zato što se oprema nakon što je napravila dovoljno transakcija odnosno otuđila dovoljno podataka ostavlja, a počinitelji nastavljaju koristiti podatke negdje u inozemstvu sve dok naš građanin ne primijeti da su mu podaci otuđeni. U tom smislu bilo bi vrlo korisno znati, budući da je riječ o nerijetkim pojavama, za vrijeme sezone gotovo u većini turističkih mjesta imamo slučajeve zadržavanja kartice ili možda i nekakve obavijesti banaka o mogućim neprimjerenim transakcijama. Koliko je bilo takvih slučajeva u Hrvatskoj? Koliko je bilo takvih slučajeva u EU? I što se čini na razini EU nekakvoj zajedničkoj suradnji zemalja članica da se pronađu počinitelji koji čine kazneno djelo u jednoj zemlji, a kasnije iskorištavaju iste podatke na drugoj zemlji pogotovo imajući u vidu teritorijalni način funkcioniranja interneta odnosno ne postojanje granica. Kazneni zakon Hrvatske Članak 278. propisuje 3 godine za lažnu, korištenje lažne isprave ili za obmanu oko korištenja lažne isprave dok se koristi posebna zaštita javne isprave ukoliko je riječ primjerice o kartici i tu Kazneni zakon 278. propisuje kaznu od 6 mjeseci do 5 godina. Na razini EU procjenjuje se da ima oko 1 milijarda i 44 milijuna šteta godišnje prema procijeni Europske središnje banke zbog kartičnih prevara. Dakle, 1 milijarda gotovo 1 i pol, ispričavam se, milijarda šteta zbog ovakvih prevara. Zato o ovakvim stvarima treba razgovarati i u Hrvatskom saboru.
Hvala lijepa. Sad idemo na pojedinačne rasprave pa će odmah opet prva biti poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić. Izvolite.
Dakle, evo ostala sam odmah ovdje s obzirom da sam prva u pojedinačnoj raspravi. Znači jedna stvar na koju sam htjela upozoriti i na koju treba proširiti raspravu u Hrvatskom saboru je način zaštite bankomata koji se tiče direktno naših građana odnosno korištenja tih istih bankomata jer osigurati bankomat, a ovo su pozitivne zakonske izmjene na tom tragu od velikih prevara i invazivnog pristupa kao što je pokušaj uništenja ili napada cijelog bankomata je jedna dimenzija problema, a druga dimenzija problema su ove svakodnevne sitne prevare vrlo često u turističkim zemljama gdje se direktno ugrožava financijska sigurnost naših građana krađom njihovih podataka. Ako kažemo da je na razini EU riječ o problemu teškom 1,5 milijardu eura, problemu koji je toliko težak, a njegova težina raste zbog razvoja suvremenih tehnologija, onda doista treba provjeriti što se događa u Hrvatskoj, kakva je naša statistika, što činimo da bismo obavijestili naše građane o primjerenoj zaštiti i pružili dodanu zaštitu tako da ne pada na njihov teret i kakva je praksa EU u traženju i otkrivanju zajedničkih počinitelja, jer, podsjetit ću još jednom, osnovni problem s kojim se ovdje suočavamo je činjenica da se rijetko lopovima ulazi u trag. Dakle ovdje sam navela i konkretne primjere sa stranica našeg Ministarstva odnosno s Vladinih stranica koje govore o načinu na koji se građani trebaju štititi od zlouporabe platnih kartica i smatram da pojedine upute treba popraviti, primjerice, građanima nije jasno niti bi to trebao biti ispravan način zaštite da se štiti vlastitom rukom niti znaju kako to činiti i upute poput, otiđite na drugi bankomat ukoliko uočite sumnjivca sigurno ne rade na razvitku odgovornosti aktivnih građana koji sudjeluju u suzbijanju organiziranog kriminala. Dakle odgovornost je s jedne strane na Vladinim institucijama, s druge strane na svima nama. Ovo je problem koji je stalan i o kojem se nedovoljno govori i doista trebamo vidjeti možemo li nešto učiniti u zakonskim izmjenama na široj razini da i tu, ako smo već krenuli ovim pozitivnim putem zaštite bankomata, da još više zaštitimo korištenje tih istih bankomata, odnosno da našim građanima omogućimo financijsku sigurnost. I mi, ali i cijela EU, prije svega bi trebalo u tom smislu znati kakva je uopće statistika i počinjenja tih kaznenih djela, ali onda i presuda, imamo dakle čl. 278, ne znamo koliko ljudi je kažnjeno upravo zbog zlouporabe i korištenja takvih kartica, a s druge strane, trebamo znati što se događa na razini EU. Problem o kojem sam htjela ovdje govoriti, ali sam odlučila ovo produbiti budući da se direktnije tiče naših građana je nešto o čemu se u HS-u dosad i nije govorilo, a onome što nas očekuje u budućnosti, pa bi možda i te teme trebali otvoriti. Dakle, prošli put sam govorila o tome da sve više prelazimo na kartično poslovanje i otvorila pitanje toga da li to ugrožava i nekakva osnovna ljudska prava i našu slobodu zbog nemogućnosti praćenja transakcija ukoliko se one događaju putem gotovog novca. Ono o čemu nije nikada bilo govora u HS-u, a što će trebati pravno regulirati i čime se i brinu, oko čega se brinu u čemu već sudjeluju naši aktivniji građani su svakako „blockchain“ zapisi transakcija odnosno korištenje različitih digitalnih valuta Bitcoina koji se također, mogu koristiti i za ilegalne aktivnosti, a danas funkcioniraju na margini financijskog sustava. Dan danas cijela stvar funkcionira manje-više dobro, nitko nije još uspio izmanipulirati sustav i ukrasti Bitcoine, oni se kradu masovno, ali na burzama i od pojedinaca, no ne skidaju se sa samog „blockchaina“. No postoje razni teorijski načini na koji bi mogli uništiti samu stvar. Znači ono što je dobro kod Bitcoina, sada ću morati stati, što nema centralne kontrole. Nude se različite financijske pogodnosti onima koji odluče štedjeti u Bitcoinima i zato je to jedno područje koje treba osvijestiti i koje treba jasnije regulirati [[Upadica: Hvala.]] o kojem treba progovarati i u HS-u.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Nikše Vukasa. Izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege, državni tajniče. Kao što sam i jučer rekao na odboru, drago mi je da ste prihvatili prijedloge većine klubova da se taj rok implementacije sa 5 godina smanjio na 3 godine i da ste stavili 1/3, 1/3, 1/3. U manje-više u prvom čitanju smo svi bili za ovaj zakon, jedine primjedbe su bile da se smanji taj rok i da se uvede bankama upravo taj dio koji će morati godišnje implementirati u bankomate, a ovo što sada želim reći u ovom u biti konačnom prijedlogu ili drugom čitanju, kad uzmemo u obzir da je Zakon o zaštiti novčarskih institucija od 2015. u Hrvatskoj na snazi i kad smo vidjeli da su teške krađe i provale u banke statistički egzaktno se vidi da je smanjen broj, ali ono što nije bilo pokriveno, to nisu upravo bili pokriveni bankomati i kad uzmemo u obzir da imamo skoro 6 tisuća bankomata ili 4 600 eksternih bankomata, možemo reći, pogotovo da Hrvatska kao turistička zemlja je trebala napraviti ovo, prvenstveno zbog zaštite građana i zbog zaštite imovine jer štiteći bankomate u biti štitimo naše građane i imovinu i drago mi je da ste prihvatili razumno ono što smo predlagali i na odboru, to je taj rok da se smanji sa 5 godina na 3 i da se bankama da neki limit godišnje za promjenu bankomata jer su banke mogle praktički 4 godine ne napraviti ništa, a onda u zadnjih mjesec dana sve bankomate izmijeniti. Ono što nisam vidio ili nisam možda dobro sve to pregledao, zanima me samo koji će biti nadzor provedbe zakona i mislim da je to jako bitno da nadzor bude nad bankama da se točno zna jesu li one te svoje uvjete zakonske ispunili, nisu i u samoj izmjeni tih bankomata zbog dotrajalosti amortizacije, kada se mijenjaju da banke u ovom novom prijedlogu moraju odmah staviti bankomate sa elektrokemijskom zaštitom. Bitno je da taj nadzor bude stvaran i da se ne dopusti bankama ili pogotovo, privatnim osobama kod kojih se nalaze bankomati, da se krši zakon. Kao što je rekao i moj kolega Lalovac, mi ćemo podržati ovaj prijedlog zakona, jer sve što u RH ide vezano za zaštitu građana, imovine ćemo podržati i drago nam je da ste naše primjedbe prihvatili. Hvala vam lijepo.
Hvala. I imamo jednu repliku poštovane zastupnice Selak Raspudić. Izvolite.
Dakle, budući da sam ovdje pokušala otvoriti neka pitanja dodatne zaštite financijske sigurnosti naših građana vidite li vi neku mogućnost poboljšanja postojećeg sustava zaštite bankomata bilo na pojedinačnoj razini i zaštiti naših građana prilikom korištenja bankomata, bilo na sustavnoj razini zaštite bankomata, dakle kao dijelova novčarskih institucija?
Poštovani zastupnik Vukas.
Pa prije svega ja mislim da je najbitnija procjena sigurnosti gdje se ti bankomati postavljaju i da od toga treba početi, jer kad se napravi dobra procjena onda smo veći dio posla napravili. Vidjelo se da sam taj video nadzor nije donio neki rezultat, jer u 2018. Je bilo 18 kaznenih djela, u devetnaestoj 35, u dvadesetoj 44. I mislim da su bankomati pogotovo sad u covid krizi koji su ostali na neki način najjednostavniji za neku tešku krađu mislim da upravo ova elektrokemijska supstanca koja će na neki način uništiti novčanice će na neki način i zaštititi i građane i imovinu i potencijalnim na neki način lopovima spriječiti ih u teškim kaznenim djelima.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Marijane Puljak. Nema je? Gubi pravo na raspravu, pa će onda sada govoriti poštovana zastupnica Danica Baričević. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče dakle svrha važećeg zakona koji je donesen ono 2015. je bilo smanjiti rizik i povećati zaštitu osoba u novčarskim institucijama putem njihove neposredne zaštite i posredno zaštite njihove imovine. Međutim, konačnim prijedlogom zakona koji danas proizlazi iz činjenice da tada trenutna zaštita propisana tim važećim zakonom iz 2015. ipak nije pružala odgovarajući stupanj sigurnosti za osobe i imovinu, a u današnjem vremenu to se posebice odnosi na prijedlog novog suvremenog načina zaštite bankomata, dnevno-noćnih trezora i sigurnosno-depozitnih spremnika. Bankomati su postali zaista najrašireniji izvor gotovog novca u RH. Čuli smo da ih ima negdje oko 6000. Njihov broj stalno je u porastu. Internih bankomata smještenih u poslovnici je nekih oko 1250, a eksternih koji su izvan poslovnica ima oko 4600. Bankomati su u pravilu smješteni u stambenim ili poslovnim objektima, te na otvorenim prostorima gdje se okuplja i veći broj ljudi a posljednjih godina zaista svjedočimo sve većem broju kaznenih djela teških krađa upravo provaljivanjem u bankomate. Tako smo čuli da je i od uvaženog državnog tajnika u uvodnom dijelu da je počinjeno i 36 kaznenih djela teške krađe, odnosno pokušaja teške krađe provaljivanjem bankomata od čega je 34 eksplozijom plina i eksploziva i svakodnevno na naslovnicama dnevnih tiskova i portala sve češće možemo pročitati upravo da su se razvalili bankomati, lopovi pobjegli s novcem i da su razneseni bankomati. Dakle, svakako takvi napadi su najopasniji za ljudske živote i svakako sve veći trend tih napada ukazuje na veliku potencijalnu ugrozu, za sigurnost ljudi, života i imovine. A evo kao što sam i rekla trenutačni zakon koji je iz 2015. nije pružao odgovarajući stupanj sigurnosti. Dakle, ovim konačnim zakonom valja pohvaliti ovaj suvremeni način zaštite bankomata koji je usmjeren na zaštitu i novca. Dakle, jedan je od najefikasnijih načina smanjenja rizika od fizičkih napada upravo kroz ugrađivanje elektrokemijske zaštite u uređaje što trenutno prema zakonskim odredbama nije obveza i elektrokemijska zaštita novca znači da bi se pri provali u bankomate novac uništio ili bi bio obojen tako da kradljivcima postane neupotrebljiv. Dakle, uspostava mjere ugradnje sustava elektrokemijske zaštite za interne bankomate ovisit će o kategorizaciji bankomata sukladno izrađenim prosudbama ugroženosti u kojima će se procijeniti rizik s obzirom na visinu ugroze koja ovisi o smještaju, tipu, frekvenciji korištenja i drugim vanjskim i unutarnjim čimbenicima ugroze. Uspostava mjera u eksterne bankomate ona mora bit obavezna za sve eksterne bankomate bez iznimke s obzirom na činjenicu da je više od 95% kaznenih djela počinjeno upravo na eksternim bankomatima. I svakako za pohvalu je ovaj skraćeni rok između prvog i drugog čitanja kojeg ste uvažili ovdje od svih prisutnih u raspravi i da ste skratili rok sa pet godina na tri godine da bi se potpuna implementacija mogla dovršiti. Znači u roku od tri godine od dana stupanja ovog zakona na snagu što bi preraspodijelilo i olakšalo zaista ukupan trošak njihovog uvođenja. Zahvaljujem.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Begonje.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolegice, iako bankomata ima negdje oko 6000 oko 4600 je eksternih. Oni su uglavnom postavljeni u gradovima i u turističkim mjestima uz more. Veliki je broj općina u Dalmatinskoj zagori, Lici, G. kotaru, Banovini, Slavoniji koji nemaju niti jedan bankomat, umirovljenicima poštari sve manje mirovinu donose u gotovini na kućna vrata, da bi podigli mirovinu moraju umirovljenici putovat 30, 40 km od svoje kuće, često slabo prometno povezanu. Da li mislite da bi primjera radi u središtima općina uz poštanski ured, bilo poželjno da postoji barem jedan bankomat? Hvala.
Poštovana zastupnica Baričević.
Zahvaljujem uvaženi zastupniče, na pitanju. Da, nažalost bez obzira što su bankomati danas i najrašireniji izvor gotovog novca, nažalost, evo vidimo iz vašeg pitanja da interes banaka nije da bude tamo gdje je dostupan i u malim mjestima jer evo, oni se nažalost upravo u promet gdje je veliki promet, pogotovo u priobalju, velikim gradovima. Ja se nadam da ćete i vi kao i lokalni čelnik u Zagori jednog lipog grada, i svi ostali čelnici jedinice lokalne samouprave u Zagori se potruditi da se sa bankama nađete neki zajednički jezik, kako bi bankomati dostupni bili u svim malim mjestima.
Hvala. Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Šimičevića.
Zahvaljujem, potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice, evo prije pitanja, ja bi se isto pridružio kolegicama i kolegama u pohvali državnog tajnika što su prihvatili sugestije zastupnika i što smo zapravo pokazali da je sigurnost građana ispred svih drugih interesa i mislim da je ovo dobar primjer kako bismo možda i u buduće trebali znači, u sinergiji sa svima napraviti dobar i kvalitetan zakon koji će štititi naše građane. A vama, smatrate li vi kolegice, da smo dosegli zaštitu EU-a kojoj pripadamo u sigurnosti građana i mislite li da li bi se još moglo nešto napraviti da bi naši građani doista bili sigurni? Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Baričević.
Hvala lijepa, uvaženi zastupniče. Da li smo dosegli sigurnost kad su u pitanju ljudi, životi i imovina, svakako ona iz zakona, zakon treba pogotovo po pitanju i današnjeg konačnog Zakona o zaštiti novčarskih institucija, uvijek treba biti bolja i evo, i današnjim prijedlogom je ona svakako se poboljšava, upravo za zaštitu ljudi a i samih novčarskih institucija.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovan zastupnice, ja ću zapravo iskoristiti priliku da postavim pitanje tajniku s obzirom da sam zakasnio na izlaganje gospodina koji je predsjednik zapravo tog odbora. Radi se zapravo o institucijama koje imaju platni promet u svom djelokrugu rada, npr. radi se o kioscima Tiska i o malim poštanskim uredima. Svjesni smo svi da zapravo obavljaju isti promet kao i koji se obavlja odnosno posao koji se obavlja recimo na poslovnicama FINA-e, kad gledamo što treba sve FINA sve zadovoljiti da bi zadovoljila zakon, to su stvarno velike investicije i automatski je transakcija u toj FINA-i skuplja. Moje je pitanje, prvo, da li smatrate da su ovi kiosci Tiska i mali poštanski uredi sigurni s jedne strane i s druge strane, s obzirom da se obavljaju financijske transakcije uplata, da li bi bilo možda u redu da se barem približe sa sigurnosnim mjerama, one mjere koje su propisane za FINA-u? Hvala.
Poštovana zastupnica Baričević.
Pa evo, svakako vjerujem da će se propisat i da u ovim konačnom zakonu su propisani upravo s obzirom na suvremene zaštite bankomata, efikasno smanjeni rizici i do fizičkih napada a i ugroze samih stanovnika.
Slijedeća je replika poštovane zastupnice Marije Selak Raspudić.
Uvažena zastupnice, budući da dolazite iz redova vladajuće većine i na tragu onoga o čemu sam govorila, pažljivo sam proučila službene upute Vlada oko korištenja bankomata koje se najviše tiču naših građana. Apeliram na vas da intervenirate na način da te upute s jedne strane budu jasnije, s druge strane sve teškoće koje idu na teret naših građana, poput ove da oni sami moraju sebe štititi prilikom korištenja bankomata, da se prebace na nadležne institucije, tako da te mjere nisu više potrebne i različite druge mjere zaštite financijske sigurnosti naših građana pa i njihova proaktivnost u smislu nemojte odšetati ako vam je netko sumnjiv nego učinite nešto da takva osoba bude provjerena, apeliram na vas da učinite nešto da zaista napravimo iskorak i u ovoj praktičnoj primjeni bankomata koji bi sigurno išao na korist naših građana.
Poštovana zastupnica Baričević.
Hvala lijepo, uvažena zastupnice Marija Selak Raspudić. Ja se s vama u potpunosti slažem i vjerujem da će tako i bit.
Hvala. Imamo i jedno završno, a to je u ime Kluba zastupnika Mosta, poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić, izvolite.
Ovu temu smatram izrazito važno i žao mi je što oko nekih ovakvih tema nema veće i šire rasprave jer su to teme koje se tiču naših građana a to su teme koje doista koriste našim građanima, to su stvari s kojima svi mi susrećemo u svakodnevnom životu, nažalost tema kao takva nije prepoznata u Saboru no budući da ovdje vidim još mnogo pitanja, htjela bih neka od njih postaviti u ovom završnom izlaganju. Zaključno mogu pohvaliti pozitivnu praksu toga da eto, nažalost možda i zbog toga što je riječ o temi koja nije probudila toliki interes smo ipak imali adekvatan odgovor od vladajućih tako da je prijedlog oporbe o skraćivanju roka bio prihvaćen. To treba iskoristiti i u drugim zakonima koji su prepoznati i u medijima kao politički interesantni. Druga stvar o kojoj nije bilo riječi, a koje treba razmisliti budući da smo svi bili izloženi zdravstvenom riziku za vrijeme ove korona krize je način korištenja bankomata odnosno primjerena higijenska zaštita bankomata, dakle niko nije govorio ni o kakvim unificiranim mjerama koje bi trebale imati banke ili uputama koje bi trebao dati HZJZ da se redovito dezinficiraju bankomati i održavaju čistima, a to je svakako pitanje koje se tiče zaštite zdravlja i sigurnosti naših građana, pogotovo u vrijeme ove krize, a i inače budući da je riječ o prostoru koji je vrlo prometan i koje koriste različiti ljudi pojedinci. Dakle, da bi naše zdravlje bilo zaštićeno treba znati kako pravilno održavati bankomate. S jedne strane tu je u pitanju higijena odnosno dezinfekcija bankomata, a s druge strane tu je i veliko pitanje čistoće bankomata. Ono o čemu ne postoji dovoljna svijest u našem društvu i o tome nismo govorili danas je da, da su ljudi još uvelike ovisni o nečemu što možda i ne bi trebalo postojati, a to je onom papirnatom izvatku bankomata koji će vam reći stanje na vašem računu. To isto stanje na vašem računu vi možete vidjeti tako da kliknete ispravno na bankomatu. Međutim, ljudi vole izlistani papir, dakle vole tu materijalnu prirodu papira gdje bi vidjeli stanje na svome računu. Ono što se nakon toga događa, a što se tiče zaštite okoliša je da se taj papir zgužva i baci pored bankomata. Dakle, bankomati su često nažalost i velika smetlišta. U tom smislu osim što treba postaviti smeće pored svakog bankomata, treba raditi i na razvoju svijesti i kulture naših građana tako da se bankomati s jedne strane ne koriste za izvatke koji su nepotrebni i koji se mogu vidjeti, dakle da se papir ne printa ukoliko on nije potreban, a s druge strane da se ne baca okolo bankomata kao što i treba upozoriti i banke da češće, nekoliko puta dnevno, održavaju taj prostor i primjereno čistim. Završno, vratit ću se na ono što se sve više tiče naših građana, pogotovo proaktivnih građana koji sudjeluju u tehnološkim dostignućima našeg vremena, a to su neki novi oblici plaćanja, digitalne valute koje sve više zaokupljaju pažnju javnosti i čija će regulacija postati i pitanje budućnosti. Stoga smatram da i HS treba otvoriti nove teme, treba znati što se događa u društvu, upozoriti na neke stvari hrvatske građane kako bi opravdao svoju funkciju najvažnijeg ne samo zakonodavnog tijela nego uopće i institucije u zemlji. Prva stvar koju želim reći oko bitcoin-a, često se kao njihova komparativna prednost navodi njihova anonimnost. Sve transakcije ikad zabilježene na blokčejnu, uzela sam bitcoin ne kao jedinu kripto valutu nego kao onu najpoznatiju da dalje ne obrazlažem tako da građani mogu razumjeti ovaj problem, sve transakcije koje su ikad zabilježene na tzv. blokčejnu se ne brišu, samo se nadopunjuju. Međutim, pošiljatelji i primatelji nisu identificirani imenima nego svojim kriptografskim identitetima tzv. adresama koje nisu ništa drugo nego njihovi javni ključevi, dok se privatni čuvaju u lisnicama. Dakle, transakcije bitcoin-om nisu anonimne, zna se točno tko je kome i što poslao, samo se ne zna tko stoji iza adrese odnosno javnog ključa. Dakle, anonimnost je moguća, ali zahtjeva oprez i ne mogu se sakriti transakcije nego samo njihova odredišta. Ono što je najčešća prednost bitcoin-a i kao takva se ističe je da nema centralne kontrole. No uvijek postoji mogućnost da neka vlast preuzme kontrolu nad bitcoin-om i takvim tipom valuta jer one mogu zabranjivati transakcije vlade, burze zapljenjivati kompjutere i slično, što može utjecati na prihvaćenost bitcoin-a. Dakle, u njima nema državne kontrole i može se plaćati direktno među strankama i izbacuju se banke i kartične kućne kao posrednici što ih čini privlačnima, ali o njihovoj uporabi treba dalje razmisliti i obavijestiti naše građane.
Hvala lijepa. S time bih zaključio raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovat kad se steknu uvjeti. Sada ćemo napraviti jednu stanku za provjetravanje od 15-tak minuta, pa ćemo se ponovo vidjeti u 11 i 50. STANKA U 11,35 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,50 SATI]] Ah, imamo čini mi se zahtjev za stankom jel? Nismo, nismo još ni počeli, možemo počet točku da bude po Poslovniku pa ćemo onda ovaj. Evo ga, ovaj stanka nam je istekla pa ćemo nastaviti s radom i idemo na slijedeću točku, a to je: - Prijedlog Odluke o imenovanju članova Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj Predlagatelj je Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu temeljem Članka 159. Poslovnika i Članka 11. Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju. Imamo zahtjev za stanku, poštovani zastupnik Marin Lerotić. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedavajući. Tražim stanku u ime Kluba IDS-a kako bi se dodatno konzultirali oko ove teme, a kako bi upozorili članice i članove, kolegice i kolege u saboru. Naime, Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj u prošlom sazivu je izašlo mimo svojih zakonskih ovaj obveza i ovlasti koje imaju te su uskratili prethodno odobrenje Agencije za znanost i visoko obrazovanje za početak studija medicine u Puli. Naime, Agencija za znanost i visoko obrazovanje dala je suglasnost i pozitivnu ocjenu za pokretanje istoga, međutim iako su čak ispunjeni i dodatni uvjeti gdje se sklopio sporazum o suradnji sa KBC Rijeka i Zagreb i Medicinskim fakultetom u Rijeci i Splitu te se nadamo kako će u slijedećem sazivu Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj djelovati u krugu svojih ovlasti i da će odlučivati i dati ocjenu treba li se studij medicine u Puli izvoditi kao integrirani studij 6 + 0, a isto tako se nadamo da će brinuti o policentričnom razvoju obrazovnih i znanstvenih institucija u RH. Hvala.
Hvala lijepo, naravno da odobravam stanku. Sukladno Članku 239b. mi ćemo nastaviti sa radom pa molim poštovanu zastupnicu Vesnu Bedeković predsjednicu Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu da dodatno obrazloži prijedlog odluke. Izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege pred nama je evo Prijedlog Odluke o imenovanju članova Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj koju je Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskom saboru predložio kao matično radno tijelo u svojstvu predlagatelja, a na temelju Članka 159. Poslovnika Hrvatskog sabora, a u svezi s odredbom Članka 11. stavka 1. i 2. Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju te odluka Ustavnog suda RH. Naime, odredbom Članka 9. stavka 1. Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju i na temelju odluka Ustavnog suda sastav nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj propisan je na način da nacionalno vijeće ima predsjednika i 16 članova od kojih su 4 znanstvena savjetnika u trajnom zvanju zaposlena na znanstvenim institutima, 7 redovitih profesora u trajnom zvanju, 2 profesora visoke škole te 2 osobe iz područja gospodarstva i 2 osobe iz područja poduzetništva. U radu nacionalnog vijeća također sudjeluje i predstavnik reprezentativnih sindikata u znanosti i visokom obrazovanju naravno bez prava odlučivanja, tako je propisano. U smislu odredbe Članka 11. stavaka 1. i 2. Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju predsjednika i članove nacionalnog vijeća imenuje Hrvatski sabor na prijedlog Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora i to na način da svake 2 godine imenuje po 8 članova nacionalnog vijeća, a predsjednika svake 4 godine. Kandidate za članove nacionalnog vijeća utvrđuje Vlada RH na temelju prijedloga koje podnose znanstveni instituti, Rektorski zbor, sveučilišni senati, Vijeće veleučilišta i visokih škola, Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti, HGK, udruge poslodavaca, sindikati u znanosti i znanstvenici i članovi akademske zajednice, i to na temelju javno objavljenog poziva za predlaganje kandidata. S obzirom da je istekao mandat za 8 članova Nacionalnog vijeća od kojih je jedan bio znanstveni savjetnik u trajnom zvanju zaposlen na znanstvenom institutu, 3 redovita profesora u trajnom zvanju, 2 profesora visoke škole, jedna osoba iz područja gospodarstva i jedna osoba iz područja poduzetništva, Vlada RH je na sjednici održanoj 11. veljače ove godine na temelju provedenog postupka objavljen u javnom pozivu utvrdila listu kandidata za članove Nacionalnog vijeća. U postupku izbora kandidata za članove Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj, sudjelovalo je 12 kandidata iz redova znanstvenih savjetnika u trajnom zvanju, 21 kandidat iz reda redovitih profesora u trajnom zvanju, 7 kandidata iz redova profesora visoke škole, 2 kandidata iz redova osoba iz područja gospodarstva i 3 kandidata iz redova osoba iz područja poduzetništva. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu HS-a je izbor kandidata za predsjednika i članove Nacionalnog vijeća proveo sukladno čl. 260 Poslovnika HS-a tajnim glasovanjem i sukladno navedenome, Odbor je na svojoj 12. sjednici koja je održana 19. ožujka ove godine sukladno čl. 11 Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju utvrdio prijedlog odluke o imenovanju članova Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj koje je zajedno s obrazloženjem podnio HS-u. Prijedlogom ove Odluke, za člana Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj iz redova znanstvenih savjetnika u trajnom zvanju predlaže se dr. sc. Zdenko Franić, za članove Nacionalnog vijeća iz redova redovitih profesora u trajnom zvanju, predlažu se prof. dr. Tomislav Dobranić, prof. dr. Milan Oršanić i prof. dr. Alen Stojanović. Za članove Nacionalnog vijeća iz redova profesora visokih škola, predlažu se dr. sc. Sanja Gongeta i dr. sc. Đuro Njavro, oboje u nastavnom zvanju profesora visoke škole. Nadalje, za člana Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj iz redova osoba iz područja gospodarstva predlaže se g. Mladen Pejković, dok se za člana Nacionalnog vijeća iz redova osoba iz poduzetništva predlaže mr. Roberto Kutić. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu je prijedlog Odluke o imenovanju članova Nacionalnog vijeća dakle utvrdio ovako kao što sam sada navela i slijedom toga vas, uvaženi kolegice i kolege, pozivam da ovaj prijedlog podržite. Hvala vam lijepo.
Hvala vam lijepo, ostanite čas ovdje jer imamo više replika. Prva je poštovanog zastupnika Ačkara.
Poštovana kolegice Bedeković, naglasili ste već bili u čl. 9 st. 1 neke i novitete koji se događaju u skladu sa imenovanjem, međutim, ono što bi se ovdje moglo implementirati u ostale zakone, kada govorimo o 2014. g. gdje su upravo u ovo Nacionalno vijeće dobilo veće ovlasti, a smanjio se administrativni dio, pa bi vas molio da se osvrnete na taj upravo segment, administrativnoga dijela gdje se smanjuju takve potrebe, možda često puta i nepotrebne papirologije, a omogućava se rad struci u onome dijelu gdje su oni u, kada govorimo o ovom segmentu najpotrebniji. Hvala.
Poštovana zastupnica Bedeković.
Hvala vam lijepa. Uvaženi kolega, zahvaljujem vam na ovom pitanju. Da, kao što ste i sami rekli, ukoliko pogledate čl. 6 Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju onda ćemo se doista zajedno složiti s činjenicom da je Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj najviše stručno tijelo koje se brine za razvitak i kvalitetu cjelokupne znanstvene djelatnosti i sustava znanosti, sustava visokog obrazovanja i tehnološkog razvoja u RH i kao takvo, doista prioritetno raspravlja različita pitanja koja su od ključne važnosti za znanstvenu djelatnost i svakako predlaže i potiče donošenje različitih mjera za njenu unaprjeđenje i upravo iz ovakve formulacije proizlazi činjenica da je bilo potrebno Nacionalno vijeće rasteretiti, kao što se sami rekli, onog administrativnog dijela, a ostaviti više prostora za kvalitetne rasprave, ali jednako tako [[Upadica: Hvala.]] prijedloge kvalitetnih mjera u ovom području.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Šimičevića.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Poštovana kolegice, mi smo mala zemlja i zasigurno moramo ulagati u znanje, nemamo prirodnih bogatstva, ali imamo pametne ljude i znači izuzetno je važno da mi ulažemo u znanost. Planom oporavka i otpornosti dobit ćemo određene novce koji će nam pomoći da stvorimo materijalno-tehničke uvjete, e sad bi trebalo nastaviti ulagati u ljude. Mislim da Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj treba još više osnažiti, treba tamo doista birati izuzetne i kvalitetne ljude koji bi trebali biti suport u daljnjem razvoju sustava odgoja i obrazovanja jer znamo da onaj tko ima znanje, ima i moć, onda može i uspjeti. Hvala lijepo.
Poštovana predsjednica Odbora Bedeković.
Hvala vam lijepo poštovani kolega. Zapravo vaša replika je bila više konstatacija nego pitanje, s čime ću se ja svakako složiti. Jučer smo raspravljali i još je svježa rasprava o nacrtu NPO-a i evo, znademo da je upravo u područje znanosti i visokog obrazovanja kao jedan od onih 6 prioriteta odnosno kao jedan od podprioriteta, dakle predviđeno ulaganje znatnih sredstava upravo iz onog djela koji se odnosi na povlačenje sredstava iz EU-a i to će svakako biti jedan snažan poticaj za jačanje, dakle ljudskih potencijala i naravno činjenica da je od ukupno predviđenih sredstava, predviđeno negdje više od 15% za ovo područje, to je svakako jako dobra startna pozicija i za povlačenje sredstava [[Upadica Reiner: Hvala.]] i za osnaživanje ljudi.
Repliku ima i poštovana zastupnica Orešković.
Hvala, predsjedavatelju. Dakle, hrvatsko društvo stagnira i nazaduje u svim segmentima pa ću se ja usuditi tvrditi da naša akademska zajednica nedovoljno sudjeluje u oblikovanju naše sadašnjosti i budućnosti, nedovoljno je kritična, nedovoljno je progresivna. Usuđujem se tvrditi da je politički podobna i mislim da je to problem ovog a i svakog sličnog imenovanja. Brojni ljudi u sustavu visokog obrazovanja kompromitirani su po svom doprinosu i svom radu u akademskoj zajednici, čini se da nema institucija koja na to reagira. Vama upućujem pitanje s obzirom da ste napravili određenu selekciju kandidata, očito po volji vladajuće većine, što očekujete od novoizabranog saziva Nacionalnog vijeća, konkretno što očekujete od ljudi koji u taj saziv predlažete izabrati?
Poštovana predsjednica odbora Bedeković.
Hvala vam lijepa, uvažena kolegice i na replici i na pitanju. Ne bih se složila s vama da područje znanosti, pogotovo područje znanosti, istraživanja i znanstveno-istraživačke djelatnosti treba povezivati s bilokakvom političkom podobnosti pa niti u situaciji kad se biraju članovi Nacionalnog vijeća kao najvišeg stručnog tijela jer možemo govoriti o tezi da kada bira dakle vladajuća stranka u Saboru, onda se politizira, i sve svede na političku podobnost a kad neke od ljudi predlažu uvaženi kolege zastupnici iz opozicije, da se onda tu radi o struci. Dakle to provlačenje teze koju pokušavate cijelo vrijeme podvući. Što se tiče [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] onoga što očekujem [[Upadica Reiner: Hvala, hvala lijepa.]] to je poštivanje čl. 6. ... [[Govornik se ne razumije.]]
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Pavića.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice, ja bi vas molio da mi odgovorite na dva pitanja ako može. Prvo pitanje je kojim ste se kriterijima vodili kad se birali članove Nacionalnog vijeća? A drugo je pitanje, da li možda imate informaciju o tome kakvo je bilo obrazloženje od prethodnog saziva Nacionalnog vijeća, zašto se ne dozvoljava otvaranje Medicinskog fakulteta u Puli? [[Upadica Bedeković: Nisam razumjela. Razumjela sam prvi dio pitanja, drugi dio nisam.]]
Poštovana predsjednica odbora.
Znači, imam još pola minute, da ponovim [[Upadica Bedeković: Prvi dio pitanja sam razumjela, drugi dio vas nisam.]] [[Upadica Reiner: Ja ću dozvolit jer nisam ni ja razumio, drugi dio pitanja.]] Ok. Drugo je pitanje, da li imate možda o radu nacionalnog vijeća u prošlom sazivu? Da li su vam dali informaciju koji su razlozi, zbog čega se ne može otvoriti Medicinski fakultet u Puli?
Poštovana predsjednica odbora Bedeković.
Malo mi je kratka minuta da vam odgovorim. Što se tiče prvog djela vašeg pitanja čime smo se dakle rukovodili kad smo dakle analizirali sve pristigle prijave na javni poziv, naravno da smo vodili životopisima svih kandidata koji su se javili i na temelju njihovih znanja, kompetencija i cjelokupnih profesionalnih karijera, odlučivali za pojedine članove, kao što sam vam rekla, tajnim glasovanjem kao što se to radi. Drugi dio pitanja koji se tiče Medicinskog fakulteta u Puli, dakle, situacija i problematika je vrlo kompleksna, dakle vi kad osnivate jednu visokoškolsku instituciju a osobito Medicinski fakultet, morate ispuniti niz, niz uvjeta dakle koji su pozitivnim propisima predviđeni i naravno, tražila sam od nacionalnog vijeća informaciju po o tome što se događa, dobila sam informaciju i nema apsolutno u potezima Nacionalnog vijeća biti primisli i tome da bi se bilo kome, bilo što sustezalo [[Upadica Reiner: Hvala.]] ili bilo što zabranjivalo ili onemogućavalo a problematika Medicinskog fakulteta i [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] bolnica u Rijeci i u Puli [[Upadica Reiner: Hvala, hvala, hvala, molim vas.]] kao bolnica nastavne baze, o tome možemo ... [[Govornik se ne razumije.]]
Predsjednice odbora, molim vas, držimo se vremena. Hvala vam lijepa i zahvaljujem predsjednici odbora. Sada idemo na raspravu, otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka govoriti poštovani zastupnik Damir Bakić, izvolite.
Hvala vam, g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Prema čl. 6. Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju, Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj najviše je stručno tijelo koje se brine za razvitak i kvalitetu cjelokupne znanstvene djelatnosti iz sustava znanosti, visokog obrazovanja i tehnološkog razvoja u RH. Nacionalno vijeće ima u svojoj nadležnosti 21 važnu zadaću. Pa tako npr. ono daje suglasnost na uvjete rektorskog zbora i vijeća veleučilišta i visokih škola za stjecanje znanstveno-nastavnih, umjetničko-nastavnih i nastavnih zvanja. Ono općim aktom utvrđuje uvjete za stjecanje znanstvenih zvanja. Ono predlaže proglašavanje znanstvenih centara izvrsnosti te daje mišljenja o osnivanju znanstveno-tehnologijskih parkova. Ono nadalje predlaže kriterije i odnose raspodjele proračunskih sredstava za znanstvenu djelatnost i visoko obrazovanje za tehnološki razvoj. Ona također i predlaže članove Odbora za etiku u znanosti i visokom obrazovanju itd. itd. Već iz ovoga je jasno važnost ovog tijela u sustavu znanosti i visokog obrazovanja. Kako se biraju članovi Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj? Hrvatski sabor svake dvije godine pa tako evo i sada bira osam članova sa mandatom od četiri godine na prijedlog Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu vodeći računa o regionalnoj i područnoj zastupljenosti. Kako odbor predlaže i kako je ovaj puta predložio tih 8 članova Saboru na javni poziv Vlade RH za predlaganje kandidata ovlašteni predlagatelji su poslali svoje prijedloge. Na adresu odbora pristiglo je 45 prijedloga. Od tih 45 kandidata odbor je trebao izabrati 8 i preporučiti ih Saboru. I odbor je izabrao kako je po ključu i trebao. Troje iz redova sveučilišnih profesora u trajnom zvanju, jednog iz redova znanstvenih savjetnika u trajnom zvanju, dvoje profesora visokih škola, jednog člana iz gospodarstva i jednog člana iz poduzetništva. O tome kako je odbor izabrao upravo o tome vam želim reći nešto više. Zakon nalaže da se članovi Nacionalnog vijeća oni u zvanju znanstvenih savjetnika u trajnom zvanju koji dolaze sa instituta i onih u zvanju redovitih profesora u trajnom zvanju koji dolaze sa sveučilišta zakon nalaže da se oni biraju iz redova vrhunskih znanstvenika sa svjetski priznatim znanstvenim radovima. Je li odbor razmotrio i odvagao znanstveni doprinos prijavljenih kandidata? Nije. Je li odbor u svom odabiru vodio brigu o regionalnoj zastupljenosti? Nije. Je li odbor imao na umu ravnomjernu zastupljenost znanstvenih i umjetničkih područja u Nacionalnom vijeću za znanost? Nije. Je li odbor možda vodio računa o rodnoj ravnopravnosti? Nije ni to. Je li odbor išta razmatrao? Nije. Je li odbor uopće raspravljao? Naravno da nije. I točno o tome vam želim govoriti. Želim da i vi kolegice i kolege kao i cjelokupna, dakle vi svi zastupnici Hrvatskog sabora kao i cjelokupna javnost i posebno akademska javnost želim da svi saznate i znate na koji način je ovaj prijedlog odbora iznjedren na početku sjednice i to tematske sjednica čija jedina točka dnevnog reda je bila izbor kandidata odnosno članova za Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj. Na početku sjednice predsjednica odbora kolegica Bedeković zamolila je tajnicu da članovima odbora podijeli glasačke listiće, te pozvala članove na glasanje. Pitao sam hoće li biti rasprave? Odgovoreno mi je da neće, jer da nije običaj. Pitao sam ponovno, predložio sam s obzirom da je riječ o običaju, a ne o poslovničkoj odredbi da raspravu ipak otvorimo, te sam zamolio za riječ. Predsjednica Bedeković mi je rekla dobro ako već inzistiram da ću riječ dobiti nakon što završi glasovanje. I zaista nakon dvije, tri minute mučne tišine, nakon što su svi članovi odbora ubacili svoje glasačke listiće u glasačku kutiju dobio sam riječ, pa sam izgovorio ono što sam bio nakanio reći i o znanosti i o trenutku i o kandidaturama i o važnosti tijela kojega ovi članovi čine i kojim kandidatima bih ja dao prednost i zašto. Izgovorio sam to sve dok su me kolege, osobito kolege iz HDZ-a u čudu gledali, jer glasanje je već bilo završeno, glasovi samo što nisu bili prebrojani i situacija realno bila ponižavajuća. Ali izgovorio sam to iz višeg principa. Evo sad imate kontekst, sad znate okolnosti, sad znate kako se dogodio ovaj prijedlog. To nije bilo pitanje volje opozicije ili pozicije, to nije bilo pitanje parlamentarne većine ili parlamentarne manjine. To je bila negacija parlamenta. To je nezamislivo ili sam ja barem mislio da je nezamislivo, jer to je ono što mi jesmo. To je što mi odbor, odbor za ni više ni manje nego obrazovanje, znanost i kulturu, što mi dakle taj odbor i posebno predsjednica Bedeković mislimo da je Parlament, da riječ možeš dobiti kad glasanje bude završeno. 45 kandidata je svoje znanje i stručnost i karijere i voljnost da radi u Nacionalnom vijeću stavilo nama na dispoziciju iskazujući spremnost da se zauzmu za nacionalnu, znanstvenu, istraživačku i sveučilišnu politiku. Tu spremnost i to znanje i te karijere sve smo mi to neraspakirano vratili natrag i zaokružili 8 imena prema uputi s papirića iz naših hlača i sakoa, papirića koji nam je bio glasački kompas. Zato zbog svega toga ovom prilikom neću ni o kandidatima, ni o onima koje je odbor predložio, ni o onima koje odbor nije predložio. Ne sumnjam da će parlamentarna većina ovaj prijedlog odora potvrditi u petak kad kako se to nedužno kaže se steku uvjeti za gasanje. Međutim, samo bih vas molio kolegice i kolege i vas koji ste se prijavili sada za povrede Poslovnika i za riječ o ovoj raspravi i za riječ o drugim raspravama, ako ste naumili nešto reći, pogotovo s ponosom o našem znanstvenom uzletu, o našoj orijentaciji i na znanosti i istraživanje o digitalnoj tranziciji i zelenoj transformaciji i o tehnološkoj sutrašnjici, o internacionalnoj afirmaciji naših sveučilišta, predložio bih možda da taj dio izostavite iz svojih izlaganja i umjesto toga da razmislite kakvu poruku mi, sabor i Odbor za znanost, obrazovanje i kulturu, kakvu poruku smo ovim poslali i šaljemo znanstvenoj zajednici i akademskoj javnosti. I još kao dodatak samo završno pitanje, kako ćemo za 2.g. pridobiti, kad budemo birali ponovno 8 članova ovog vijeća, kako ćemo pridobiti u ovo isto tijelo da se kandidira ikoga [[Upadica: Hvala]] ko nema [[Upadica: Hvala lijepa]] HDZ-ovu pozivnicu. Hvala vama.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko povreda Poslovnika, prva je poštovana zastupnica Bedeković.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Smatram da je prekršen čl. 238. Poslovnika s obzirom da kolega omalovažava i vrijeđa mene kao predsjednicu ovog odbora. Naime, pri izboru članova i prijedlogu ja sam samo slijedila praksu dosadašnjih predsjednika ovog odbora i praksu izbora unatrag nekoliko godina. Što se tiče rasprave nije istina da kolega nije mogao raspravljati, dala mu je šansa, kolega je raspravljao [[Upadica: Hvala lijepa]] i naravno izabrani su članovi odnosno predloženi članovi odbora [[Upadica: Hvala]] ne na način da ih je predložio i izabrao HDZ nego svi članovi odbora i to tajnim glasovanjem.
Hvala vam lijepa, hvala vam lijepa. Ja držim da nije prekršen Poslovnik, možda ste se vi osjetili pogođeni i uvrijeđeni, ali ovaj mislim da nije prešlo to onu granicu koja je uobičajena. Povredu Poslovnika se javio i poštovani zastupnik Marko Pavić.
Poštovani potpredsjedniče sabora, povrijeđen je čl. 238., kolega je uvrijedio predsjednicu odbora. Još jedanput, po istoj proceduri se biralo kao i prije, otvorena je rasprava, dogovoreno je da će se raspravit da slijedeći put bude možda i unaprjeđenje. Ako se sjećam i nekoliko imena koje je u raspravi spomenuo i podupro g. Bakić, odbor je prihvatio i izabrao. Prema tome, za ovakve kvalifikacije da je to nedemokratski ja stvarno ne vidim prostora.
Hvala lijepa. Ovaj, zapravo isto ko i kolegici Bedeković, žao mi je ako se ona osjetila povrijeđenom, ovaj ali mislim da nije prijeđena ona granica diskusije koja ne bi bila prihvatljiva i da nije povrijeđen Poslovnik. Ja bi predložio da ne idemo dalje, mislim ja sam svoj stav jasno rekao u ova dva slučajeva, bit će i dalje takav. Predložio bi da ne idemo dalje sa povredama Poslovnika. Kolega Šimičević, vi inzistirate na tome?
Zahvaljujem potpredsjedniče HS. Povrijeđen je čl. 238., uvažavajući poštovanog g. Bakića i njegov znanstveni autoritet mislim da nije korektno da se kaže da smo mi glasovali po određenom šalabahteru odnosno da predloženi ljudi koji su se javili na natječaj nisu zavrijedili da budu na ovome natječaju i jednostavno to je zapravo povrijedio svoje, svoje kolege, a što nikako nije dobro.
Hvala vam lijepa, ovaj isto je kao i u prethodna dva slučaja. Prema tome, držim da nije povrijeđen Poslovnik. U ime Kluba zastupnika HDZ-a. Kolega Glavašević, ajmo, ja sam molio i kolegu Ačkara, molim i vas, ajde nemojmo. Ja sam svoj stav jasno rekao. Izvolite, povreda Poslovnika.
Pa povreda je Poslovnika, čl. 237., g. potpredsjedniče sabora. Obično je praksa kada se ponavljaju jedna te ista povreda Poslovnika, to naš predsjednik sabora redovito radi, znači drugoj barem osobi kaže da je onda vrijeme za opomenu. Kolega Pavić recimo je rekao identičnu stvar kao i kolegica Bedeković, al niste mu dali opomenu, eto. Ovaj, a vi odlučite dal je Poslovnik povrijeđen ili ne. Hvala.
Kolega Glavašević, nemojte me učiti kako da vodim sjednicu. Kad vi postanete potpredsjednik HS i ovdje sjedite onda ćete vi moći voditi sjednice. Za sada, za sada to vodim ja i procjenjujem dal je povrijeđen Poslovnik ili nije povrijeđen Poslovnik, da li ću nekome dati opomenu ili neću, da li je prešao granicu kod koje mu moram dati opomenu ili mu neću dati opomenu nego ću samo reći da nije povrijeđen Poslovnik, jel. Dozvolite mi da tu procjenu napravim. Ovaj, sada ćemo prijeći na klubove zastupnika, pa će prvi govorit u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Krešimir Ačkar, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS, poštovane i uvažene kolege zastupnici. Nacionalno vijeće za znanost i visoko obrazovanje i tehnološki razvoj najviše je stručno tijelo koje se brine za razvitak i kvalitetu cjelokupne znanstvene djelatnosti i sustav znanosti i visokog obrazovanja i tehnološkoj razvoja u RH. Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj konstituirano je na temelju izmjena Zakona o znanosti i visokom obrazovanju iz 2014. godine i to na način da je preuzelo obveze dotadašnjeg Nacionalnog vijeća za znanost, Nacionalnoga vijeća za visoko obrazovanje, Vijeće za nacionalni inovacijski sustav i Tehnologijskoga vijeća. Navedenim izmjenama Zakona o znanosti i visokom obrazovanju iz 2014. godine nacionalno vijeće dobilo je veću odgovornost za usmjeravanje i praćenje visokog obrazovanja, znanstvene djelatnosti i inovacijskog sustava u RH pri čemu mu je smanjen opseg zadaća koje su administrativne naravi, a istovremeno mu je povećana uloga u donošenju i usmjeravanju javnih politika u visokom obrazovanju, u znanosti i tehnologiji i u tome smislu Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj sukladno zakonu je zapravo najviše stručno tijelo koje se brine za razvoj i kvalitetu cjelokupne znanstvene djelatnosti iz sustava znanosti i visokoga obrazovanja i tehnološkoga razvoja u RH. A njegov djelokrug rada i nekakve osnovne zadaće prije svega su da raspravlja o pitanjima od važnosti za znanstvenu djelatnost te predlaže i potiče donošenje mjera za njezino unapređenje. Zatim predlaže i potiče donošenje mjera za unapređenje visokog obrazovanja, daje suglasnost na uvjete rektorskog zbora, vijeća veleučilišta i visokih škola, za stjecanje znanstvenih nastavnih, umjetničko nastavnih i nastavnih zvanja. Jednako tako prati razvitak i utvrđuje znanstvena i umjetnička područja i polja. Imenuje područna znanstvena i umjetnička vijeća, matične odbore za pojedina polja, zatim utvrđuje uvjete za stjecanje znanstvenih zvanja, utvrđuje minimalne uvjete za radnih obaveza za znanstveno nastavna i umjetnička i znanstveno umjetnička nastavna zvanja u kojima se podnosi izvješće sukladno dakle zakonu. Zatim između ostaloga utvrđuje i uvjete koje treba ispunjavati znanstvene organizacije i visoka učilišta u području umjetnosti da bi dobili ovlaštenja za provođenje postupka izbora u znanstvena zvanja odnosno umjetničku komponentu umjetničko nastavnih zvanja u skladu sa Zakonom o znanosti i visokom obrazovanju. Sustav nacionalnoga vijeća propisan je odredbom 9., odredbom 9.-toga članka stavka 1. Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju prema kojemu nacionalno vijeće ima predsjednika i 16 članova od kojih su 4 znanstvena savjetnika u trajnom zvanju zaposlena u znanstvenim institutima, 7 redovitih profesora u trajnome zvanju, 2 profesora visoke škole te 2 osobe iz područja gospodarstva i 2 osobe iz poduzetništva. U radu nacionalnoga vijeća sudjeluje i predstavnik reprezentativnih sindikata u znanosti i visokome obrazovanju naravno i dakako bez prava odlučivanja. S obzirom da je istekao mandat za 8 članova nacionalnoga vijeća od kojih je jedan bio znanstveni savjetnik u trajnome zvanju zaposlen na znanstvenom institutu, 3 redovita profesora u trajnome zvanju, 2 profesora visoke škole, jedna osoba iz područja gospodarstva i jedna osoba iz područja poduzetništva Vlada RH je na sjednici održanoj 11. veljače 2021. na temelju provedenoga postupka po objavljenom javnome pozivu utvrdila listu kandidata za članove nacionalnoga vijeća. U postupku izbora za članove Nacionalnoga vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj sudjelovalo je 12 kandidata iz redova znanstvenih savjetnika u trajnome zvanju, 21 kandidat iz reda redovitih profesora u trajnome zvanju, 7 kandidata iz redova profesora visokih škola, 2 kandidata iz redova osoba iz područja gospodarstva te 3 kandidata iz redova osoba poduzetništva. S obzirom na to da svih 8 kandidata od ovih predloženih posjeduju i stručne i znanstvene, a i akademske kvalitete potrebne za obavljanje svih zadaća iz djelokruga rada nacionalnoga vijeća Klub zastupnika HDZ-a će podržati prijedlog odluke o imenovanju članova Nacionalnoga vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj. Hvala.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Centra i GLAS-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Predsjedavatelju, kolegice zastupnice i kolege zastupnici, pa danas je gospodin Damir Bakić održao jedan povijesni govor u Hrvatskom saboru možda najbolji govor što sam mogla čuti u ovom sazivu Hrvatskog sabora. A nije to bio samo govor to je bilo potresno svjedočanstvo o tome kako smo došli do selekcije danas predloženih kandidata. Ne radi se ovdje samo o tome da prilikom selekcije nismo vodili računa o svim onim kriterijima koje zakon propisuje od svjetski priznatih radova, od regionalne zastupljenosti, od rodne ravnopravnosti, glavni problem je u tome što o kandidatima zapravo, matični odbor, matični odbor Hrvatskog sabora nije niti raspravljao, nije razmatrao pristigle kandidature zato što to nije običaj. I to nije običaj koji smo sada uspostavili to nije nikakva novina koja se dogodila u ovom sazivu Hrvatskog sabora, tako to funkcionira od kako je HDZ na krive noge, na krive temelje državu postavio, uništava ju, upropaštava iz mandata u mandat i iz saziva u saziv pa čak je i kad su u opoziciji. Sviđa mi se kada govorimo o istini, a istina je ta da je došlo do negacije parlamenta, došlo je do negacije svega onoga čemu bi HS trebao služiti, a po načinu kako smo odabrali kandidate o kojima će vladajuća većina glasati, poslali smo poruku da ova država negira znanost. Došlo je do negacije znanosti. Ono što bismo mi zapravo trebali napraviti, trebali bismo govor Damira Bakića snimiti, reprizirati na svim društvenim mrežama, na svim kanalima, znamo da hrvatski javni servis neće prenijeti sve ono što je potrebno prenijeti iz tog govora, trebali bismo taj proces selekcije kandidata kada se bez raspravljanja, bez mogućnosti očitovanja podijele papirići kao šalabahter za koga glasati, to treba poslati svim znanstvenim i obrazovnim ustanovama u RH. To neće napraviti g. Damir Bakić jer je on jedan gospodin. Ali netko drugi tko si može priuštiti biti malo nekonvencionalan. Trebao bi sve one koji se u Hrvatskoj danas obrazuju pozvati na bunt i na pobunu jer čemu njihovo znanje, čemu kvalifikacije, čemu ulagati u sebe, kad niti jedan svoj potencijal neće moći ostvariti ovdje? Hrvatska, ne hrvatska, HDZ-ova vlast, je sve naše uspješne znanstvenike otjerala jer ovdje nisu mogli dobiti priznanje koje zaslužuju. Ovdje su neki drugi mediokriteti ti koje ćete gurati u prve redove, zato što su poslušni. Kada sam predsjednici Odbora postavila pitanje što očekuje od novoizabranih kandidata, očekivala sam da će u najmanju ruku reći, da traži od njih da detektiraju glavne probleme i da te probleme riješe. G. Bakić je pričao o 21 važnoj funkciji ili ovlasti koju ovo Vijeće ima. Pa jedna od njih je uvjeti rada i rezultati rada Rektorskog zbora, pa jedna od njih je i raspodjela proračunskih sredstava, pa jedna od njih je i etika u znanosti i visokom obrazovanju, a ja se pitam, ma što mi uopće imamo raspravljati u državi u kojoj imamo jednog rektora, lika i djela kao što je to g. Boras. Kada sam pripremala ovu raspravu, čitala sam malo o aferama koje su dostupne svakom prosječnom čitatelju nekih naših portala, sad da ih ne reklamiram, ispalo bi nekorektno. I kada sam listala i listala te afere, kada sam listala sadržaj onoga što je g. Boras u svom mandatu radio, …
Poštovana zastupnice Orešković, ovdje nije tema nijedan rektor nijednog sveučilišta nego imenovanje članova Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj, koliko ja znam, ni jedan rektor nije predložen niti je glasovano o njemu, i sve, molim vas, držite se teme.
Uvaženi g. Reiner, vama i ostalim predsjedavateljima svakom ponaosob poklonit ću jedan mali blokić i jednu malu kemijsku olovku po kojoj ćete moći ispisivati one crtice svaki puta kada me ovako za govornicom prekinete. Ja ne znam radite li to u toj količini drugim zastupnicima. Pričamo danas o visokom obrazovanju i znanosti [[Upadica: Ne pričamo o rektorima i ja vas opominjem čl. 232. da …]] Pričamo o članovima Vijeća i o njihovim ovlastima [[Upadica: … se držite o temi.]] Pričamo o tome što se i očekuje od novoizabranih kandidata, priča se o tome da je njihova zadaća riješiti probleme u sustavu znanosti. Priča se o njihovim ovlastima, jedna od njih se tiče utroška proračunskih sredstava i uvjeta rada rektora i ako mi nismo u stanju za ovom govornicom reći da je jedan od najvećih problema g. Boras i njegove afere, počevši od pokušaja da pokojnom Milanu Bandiću dodjeli počasni rektorat, od izgradnje ljetnikovca, od podizanja tužbe protiv vlastitih studenata i da ne nabrajam dalje [[Upadica: Ja vas sukladno čl. 232. po drugi puta opominjem i time oduzimam riječ jer govorite izvan teme.]] Šteta što nema odredba Poslovnika koja bi mogla reći da ste vi taj koji Poslovnik krši jer ja se teme ovog trena držim [[Upadica: Ja vas molim da prestanete govoriti.]] Pitanje je glasilo što očekujemo od novoizabranih članova Vijeća, ako [[Upadica: Ja vas temeljem čl. 241. st. 1 izričem mjeru udaljenja sa sjednice.]] mi prilikom rasprave o njihovoj kandidaturi i o njihovom imenovanju ne možemo reći da kao zastupnici koji smo ovdje dobili mandat [[Upadica: Sukladno čl. 241 st. 3 izričem vam mjeru udaljenja sa sjednice u dvostrukom trajanju.]] U kakvom trajanju? [[Upadica: Dvostrukom trajanju.]] Dobro.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Bojan Glavašević.
Hvala g. potpredsjedniče Sabora. Nadam se da ćete mi dozvoliti da svoju raspravu počnem jednom malom digresijom koja je ipak relevantna za temu, a osim toga, ovaj govor neće biti dug, tako da i ovako i onako moram brzo stići do poante. Ovaj, je li mogu početi s digresijom? Da ne bih bio udaljen sa sjednice, čisto zato pitam. Ne znam koji su kriteriji [[Upadica: Pročitajte ih u Poslovniku. Valjalo bi svima da pročitate konačno Poslovnik.]] Ima tu i arbitrarnosti, ima tu i arbitrarnosti, g. potpredsjedniče Sabora, ali da počnem. Kad sam bio značajno mlađi nego danas, negdje krajem srednje škole, jedno sam ljeto izazvao sebe da s grčkog prevedem, sebi za dušu Ivanovo Otkrivenje. Taj tekst mi se jako svidio, između ostaloga, zato što, kad ga čitate sociološki, sadržava jednu, danas često zanemarenu političku dimenziju. U pripremi za ovu raspravu sjetio sam se jednog dijela, a objasnit ću i zašto. To je jedan dio iz 3. glave, u kojemu, za one koji nisu čitali, Ivan je na Patmosu, anđeo mu u pero diktira pismo za 7 crkava u Maloj Aziji, u kojoj se referira na nekakve njihove okolnosti i situaciju. Tako crkvi u Laodiceji piše; znam tvoja djela, nisi ni studen ni vruć. O, da si studen ili vruć, ali jesi mlak, ni vruć ni studen povratit ću te iz usta. Da za ovu raspravu imam malo više vremena i možda drugog potpredsjednika Sabora iza sebe dozvolio bih si mirne klasičarske savjesti da vam prvo ovaj komad teksta pročitam na grčkom, ali tempus fugit. Danas raspravljamo o imenovanju jednog od najvažnijih tijela za razvoj i kvalitetu cjelokupne znanstvene djelatnosti iz sustava znanosti u Hrvatskoj, tijela koja bi dakle trebalo u našem društvu imati istaknutu i poznatu ulogu. Pamti li itko neku značajnu njihovu raspravu od važnosti za znanost u široj javnosti mislim, ne od nas zainteresiranih ili neke mjere koje su predložili za unapređenje visokog obrazovanja kako su se postavljali prema uvjetima koje je Rektorski zbor postavljao za stjecanje zvanja. O tome je barem bilo mnogo govora u zadnje vrijeme. Iskreno govoreći njihov rad nije bio u duhu moje digresije ni vruć ni hladan nego mlak. Nisu oni jedini krivci dakako ali breme odgovornosti ogromnim dijelom je njihovo i za kaos na Zagrebačkom sveučilištu i za to što su nam sveučilišta nekompetitivna i za sve ono što u znanosti u Hrvatskoj ne valja. Budućim članovima zato mogu samo poručiti da ne budu mlaki, da prihvate odgovornost koju su tražili da im ovaj Sabor povjeri i još topla preporuka ipak bi možda trebali poslušati ono što je kolega Bakić govorio, pa i ono što je kolegica Orešković govorila. Hvala.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Pavića. Izvolite.
Poštovani zastupniče vi ste bili zastupnik i u prošlom sazivu u ovom Saboru i isto tako ste odlučivali o sastavu Nacionalnog vijeća s obzirom da se u Saboru to bira svake dvije godine. Molim vas informaciju ako znate koji su bili tada kriteriji s jedne strane, da li se o tome raspravljalo, koji su bili zaključci doneseni. I drugo, da li ste ikada raspravljali o odlukama Nacionalnog vijeća koje nisu bile u skladu sa stavovima nekih naših zastupnika?
Odgovor poštovanog zastupnika Glavaševića.
Hvala lijepa. U prethodnom sazivu Sabora u vremenu kada se biralo nisam više bio član Odbora za znanost, tako da nisam imao prilike sudjelovati u raspravi na radnom tijelu. Međutim, koliko me sjećanje služi imamo prilike danas vidjeti sve što nije štimalo. Ne sjećam se da smo ikada na plenarnoj sjednici raspravljali o radu Nacionalnog vijeća, osim u izvješćima. Ne?
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Vesne Bedeković. Izvolite. Samo vas molim prije nego što počnete govoriti ja bih zamolio poštovanu zastupnicu Orešković da napusti dvoranu.
Oprostite uz koje obrazloženje? Oduzeli ste mi riječ u dvostrukom trajanju.
Ne, izrekao sam vam mjeru udaljenja sa sjednice u dvostrukom trajanju.
Udaljenja sa sjednice?
Da, slušajte šta ja govorim. Nemojte bit isključivo u svom filmu. Slušajte šta govorim.
Teško vas je slušati s obzirom da upadate apsolutno svaki put u riječ kada ja govorim. Izašla ja iz sabornice ili ne, sve što sam danas izgovorila ostat će u dvostruko dužem trajanju zabilježeno u svijesti naših građana i stanovnika nego bilo što ste rekli vi za vrijeme čitavog svog političkog mandata i karijere.
Odlično! A sad molim vas napustite dvoranu. Poštovana zastupnice Bedeković, izvolite.
Hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče. Evo samo nekoliko kratkih rečenica koliko mi vrijeme dopušta o Nacionalnom vijeću općenito kao što smo već govorili bilo je riječi i o tome da Nacionalno vijeće kao najviše stručno tijelo koje se brine za razvitak i kvalitetu cjelokupne znanstvene djelatnosti i sustava znanosti i sustava visokog obrazovanja i tehnološkog razvoja ima važne zadaće. U zakonu ih je pobrojano 21. Ja ih neću sada posebno ponovno ponavljati. Možemo svi pogledati članak 6. Zakona pa ćemo vidjeti koje su to važne zadaće. Jednako tako zakonom je propisan i sastav, ali i način biranja članova Nacionalnog vijeća, točnije člankom 11. Zakona gdje je činjenica i to je točno da članove Nacionalnog vijeća bira odbor i svakako treba uzeti u obzir da je zakonom regulirano da ih bira odbor, predlaže odnosno vodeći računa o zastupljenosti predstavnika iz područja znanosti i umjetnosti, te regija i jednako o zastupljenosti znanstvenika iz gospodarstva. I sad činjenica je ako analiziramo predložene članove, 8 članova Nacionalnog vijeća činjenica je da se može primijetiti da su izostali članovi iz tehničkog područja, odnosno iz umjetničkog područja. Jednako tako se može primijetiti da su podzastupljeni članovi sa sveučilišta iz instituta izvan Zagreba. Naime, sva trojica redovitih profesora u trajnom zvanju su sa Sveučilišta u Zagrebu, a jedan član je sa Instituta za medicinska istraživanja. Možemo primijetiti da je jedna predstavnica veleučilišta i visokih škola iz Vukovara i da je jedan predstavnik iz redova Hrvatske udruge poslodavaca iz Istre. Ostali su svi iz Zagreba. A kada je riječ pak o neravnomjernoj distribuciji da tako kažem disciplina kad su u pitanju članovi Nacionalnog vijeća razvidna je činjenica da su od svih 18 članova Nacionalnog vijeća, dakle i ovih starih kojima nije izašao mandat i novih čak četvorica ekonomisti. I tu doista evo s dužnim poštovanjem prema toj disciplini i uz činjenicu da je među imenovanima se nalaze se nalaze vrlo ugledni ekonomisti, s viskom kvalifikacijama i jednako tako s međunarodnim iskustvom vidljiv je nedostatak iz znanstvenih područja kao i iz područja umjetnosti dok je pak na drugoj strani područje društvenih znanosti prezastupljeno, dakle predominantno i smatram da bi odbor i da će odbor kod slijedećeg izbora svakako trebati voditi računa o dakle, čl. 11. odnosno o zastupljenosti predstavnika iz različitih područja ali jednako tako i o regionalnoj zastupljenosti. Ono što što želim još jednom doista naglasiti i podcrtati da Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu čine saborski zastupnici iz pozicije i iz opozicije i da HDZ niti predlaže niti bira sam. I kada slušam da neke kolegice ili kolege govore o potresnom svjedočanstvu koje se događalo na ovom odboru, ne znam jel bi se smijala ili plakala, dakle ovaj odbor funkcionira dugo, dugo i ja sam njegova i članica i predsjednica već neko vrijeme i pri izboru u ovom dakle neki dan slijedila sam samo praksu dakle sa prethodnih, a ja ću reći, još ću provjeriti, ali mislim prethodnih, ne znam 10-ak godina gdje se je na sličan odnosno na istovjetan način vršio izbor članova. Na kraju krajeva, potresno svjedočanstvo uvaženog kolege o tome da nije mogao ili nije smio raspravljati, potresno svjedočanstvo o tome da odbor nije razmotrio, analizirao kandidate, nisu istina, materijali su poslani tjedan dana prije, dostupni su svima, dakle na kraju krajeva, tu je i činjenica da je dvoje kandidata izabrao odbor tajnim glasovanjem iste one koje je uvaženi kolega i sam predložio. Dakle nema [[Upadica Reiner: Hvala lijepo.]] nikakve riječi o neinkluzivnosti i ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa, imamo više replika. Prva je poštovanog zastupnika Željka Pavića, izvolite.
Poštovana zastupnice, ja bi vas samo zamolio da stanete tamo di ste stajali prije kad sam vam postavio ono pitanje u vezi fakulteta u Puli, radi se o tome da smo sad čuli tu od kolege koji dolazi iz Istre, o problemima oko tog odobrenja da se otvori fakultet a i više puta smo čuli izlaganja od strane naše kolegice Sanje Radolović koja je rekla da je zapravo fakultet ispunio sve uvjete i da se može otvoriti, međutim usprkos tome otvoren.
Pardon, moram vas jednoga i drugoga upozoriti, to nije tema sada rasprave. Mi ćemo, možemo otvorit tu temu u nekoj drugoj okolnosti i to je važna tema, ja se slažem, ali sad govorimo o imenovanju članova Nacionalnog vijeća, molim vas.
Ukoliko mi dozvolite, ja mogu kratko odgovoriti, pa vas ljubazno molimo iako nije tema, dužna sam kolegi odgovoriti. Dakle, pitanje osnivanja Medicinskog fakulteta u Puli je pitanje koje se proteže već neko vrijeme i činjenica je da je ovaj institucija u početku imala problem sa osiguravanjem nastavne baze. Svi znademo da je Opća bolnica u Puli u kategoriji općih bolnica, da bi mogla biti nastavna baza, treba biti klinička bolnica i na to je nacionalno vijeće ukazalo. Ukazalo je između ostaloga i problem kadra a ukoliko se dakle netko ne može dogovoriti o tome hoće li bolnica, KB u Rijeci postati nastavna baza ovog fakulteta ili ne, to nije posao niti odbora niti nacionalnog vijeća. Nacionalno vijeće je samo ukazalo na neke činjenice koje je trebalo popraviti [[Upadica Reiner: Hvala.]] i koliko znam, one su u međuvremenu popravljene.
Hvala lijepo. Molim vas, hajmo se držati teme [[Upadica Bedeković: Hvala vam što ste mi dozvolili da odgovorim.]] Slijedeća replika poštovanog zastupnika Šimičevića.
Zahvaljujem, potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice, meni stvarno nije jasno s kojom lakoćom se omalovažavaju ljudi koji su se javili na raspisani natječaj i mi koji smo ovdje u Hrvatskom saboru nismo došli dekretom, izabrani smo, isto tako ovi ljudi koji se javljaju na natječaj, oni će isto bit izabrani i sad da li je odbor napravio materijalnu pogrešku pa je izabrao ili predložio nekoga tko nema kvalifikaciju za to, meni stvarno nije jasno. I čudi me sa kojom lakoćom ljudi u ovoj sabornici omalovažavaju druge ljude. Svi su ljudi vrijedni divljenja, svi ljudi vrijedni našeg poštovanja. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Bedeković.
Kolega, ja mislim da je ovdje ne samo riječ o lakoći omalovažavanja ovog odbora i članova odbora i omalovažavanja kandidata koji su svi redom, a vidjeli smo iz analize kao što sam rekla njihovih životopisa, kandidati dostojni biti članovi nacionalnog vijeća. Ovdje je riječ o lakoći po mom sudu, destrukcije, destrukcije na sve što se predlaže. Ja opet naglašavam, ove kandidate niti je birao niti je predložio HDZ, predložili su ih svi članovi odbora, odbor je sačinjen od saborskih zastupnika pozicije i opozicije i to tajnim glasovanjem, bez dakle bilokakvog utjecaja na bilokoga. I to na način kako se radi već godinama.
Hvala. Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Marka Pavića.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče. Poštovana predsjednice odbora, pa stvarno ne znam gdje je drama, jel samo smo poštovali proceduru prethodnu koji su bili na Odboru za znanost, bilo je tajno glasovanje kao što ste rekli, dakle tajno glasovanje, bila je i otvorena rasprava, dio kandidata je dobio veći broj glasova nego što i pozicija ima, dakle dobili su potporu i pozicije i opozicije, ako dobro pratim, 2 ili 3 kandidata koje predlože u raspravi imenom i prezimenom g. Bakić su izabrani tajnim glasovanjem i dogovorena je buduća rasprava, dakle ovo nije jedino, bit će još jedno odabir za budućih 8 da možemo raspraviti o novoj praksi odabira članova nacionalnog vijeća, tako da stvarno ne vidim gdje je panika. Tajno glasovanje, dio je dobio glasove pozicije i opozicije i nova procedura koju možemo uspostaviti.
Hvala lijepo. Poštovana zastupnica Bedeković.
Hvala lijepa. Kolega, ako ste me slušali onda ste vidjeli da sam i sama rekla da je potrebno nekim stvarima pristupiti drugačije da kad analiziramo da vidimo da doista imamo podzastupljenost odnosno prezastupljenih pojedinih znanstvenih područja i svakako na tome treba poraditi. Nitko nije rekao da se neće poraditi i nitko nije dakle rekao da ne možemo unaprijediti način, način rada kad je u pitanju biranje članova nacionalnog vijeća. Ja ću opet ponoviti, meni kao predsjednici odbora i kao bivšoj članici odbora u bivšem mandatu, dakle je čudno i neobično i ne znam što da kažem, još koju riječ da izaberem da opišem čuđenje, čuđenje na konstataciju da su sjednice odbora potresno svjedočanstvo. To, na kraju krajeva opet kažem, birat ćemo novi saziv, novi poziv kandidata, pa ćemo [[Upadica: Hvala, hvala lijepa, hvala lijepa]]
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ačkara.
Poštovana kolegice Bedeković, obzirom da sam i sam sudjelovao kao član odbora u raspravama koje su se ticale upravo teme rasprave ove sjednice, moram jednostavno radi javnosti i radi istine spomenuti da nije mi u potpunosti savršeno jasno gdje su kolege iz oporbe pronašle način da kritiziraju demokratizaciju, da kritiziraju nešto što je izvedeno prema svemu onome što je zakonom propisano. Sami ste bili spomenuli da vjerujete da unazad 10.g., a da niste provjerili, je bila ovakva praksa. Ja sam osobno provjerio, ali ono što vam moram također reći da i nakon tajnoga glasovanja, dakle demokratskim procesom izabrani ljudi, vi ste na samome odboru i dali kolegama iz oporbe pravo da se očituju i kažu svoje mišljenje, te mi jednostavno nije savršeno u glavi posloženo čemu nakon demokratskoga procesa bilo kakva ovakva izjava da nešto nije bilo u skladu sa zakonom, propisima ili sa svime onome što bi trebalo biti … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala. Poštovana zastupnica Bedeković.
Hvala vam lijepa kolega i ne samo da, zahvaljujem evo na tome što ste sad iznijeli čisto radi evo informacije općoj javnosti koja nas sad gleda i sluša. Dakle, još ću samo naglasiti, doista imam potrebu podcrtati da nije istina da nisu razmatrani i analizirani svi prijavljeni kandidati, materijali za sjednicu odbora, a to je hrpa materijala, svakom članu odbora bili su poslani tjedan dana ranije upravo zato da bismo svi imali vremena analizirati svaki pojedini životopis, analizirati znanja, kompetentnosti i profesionalni rad svakog od predloženih kandidata i njegov doprinos područjima u kojima se bave i nakon toga, dakle odlučiti i zauzeti nekakvo svoje mišljenje i svoj stav i po svojoj savjesti glasovati na sjednici tajno.
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Maksimčuk.
Hvala lijepo uvažena kolegice. Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj najviše je stručno tijelo koje brine za razvoj i kvalitetu znanstvenih djelatnosti. Iz životopisa koje imamo možemo vidjeti da svi kandidati posjeduju stručne akademske i znanstvene kvalitete. Obzirom da je nekim članovima istekao mandat naravno da je trebalo izabrati nove. Sigurno nije bilo jednostavno od najboljih odabrati one najbolje, ali glasovanje je naravno demokratski proces i nakon toga se nastavlja dalje raditi. A ono što mene zanima, koliko Odbor za obrazovanje i Nacionalno vijeće svojim zajedničkim radom, dijalogom, prijedlozima i konstruktivnim raspravama mogu unaprijediti naše visoko obrazovanje?
Poštovana zastupnica Bedeković.
Hvala vam lijepa. Uvažena kolegice, ovo je važno pitanje i hvala vam što ste ga postavili. Evo govorili smo o tome koliko je važna uloga nacionalnog vijeća, ali jednako tako i Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu kao matičnog radnog tijela. Odbor kao matično radno tijelo između ostaloga prati politike i u području znanosti i visokog obrazovanja. Između ostaloga, dakle razmatra izvješća o radu svih institucija u ovom području, pa tako i o radu Nacionalnog vijeća za znanost i visoko obrazovanje, pa je tako odbor na svojoj 5. sjednici održanoj 15. prosinca 2020.g. upravo raspravljao o izvješću nacionalnog vijeća o radu u razdoblju od srpnja 2019. do srpnja 2020. gdje smo doista do utančine raspravljali o aktivnostima i naravno davali svoj doprinos kroz različite konstruktivne prijedloge i rasvjetljavali ovu problematiku. I to je između ostaloga zadaća ovog odbora.
Hvala. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Glavaševića.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče sabora. Kolegice Bedeković, ranije u ovoj raspravi potpredsjednik sabora me poučio kako mu ne bih trebao držati lekcije o tome kako da vodi sjednicu, a nakon što sam se ja pozvao na princip prakse u dijeljenju opomena. Vi ste se zapravo slično pozvali na dosadašnju praksu u vođenju sjednice. Mislim, zašto se ne možete ugledati na kolegu Reinera, na potpredsjednika sabora koji vam zapravo daje legitimitet da ukoliko procijenite kao predsjednica radnog tijela HS da je možda dobro diskutirati jer je ovo na kraju krajeva i mjesto na kojemu se diskutira, argument „uvijek se tako radilo“ zapravo i ne drži vodu. Ja doista ne vjerujem da, da je rasprava, pa makar i ako je dosadašnja praksa bila nekakva drugačija da je mogla ikome naškoditi i mislim da zapravo trenutno zbog toga što se ta rasprava nije dogodila možda imamo veći problem nego što bismo ga imali da se dogodila.
Poštovana zastupnica Bedeković.
Kolega, vi ste bili član Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu i možete dakle potvrditi, svjedočiti tome na koji način Odbor radi i na koji način se na Odboru raspravlja o različitim stvarima. A budite ljubazni malo promislite i prisjetite se koliko su rasprave na našem Odboru i kada ste vi bili član bile doista demokratične, koliko su doista bile dozvoljene svakom članu Odbora, koliko smo uvažavali jedni druge. I ja sam uvijek naglašavala i uvijek naglašavam argumentirana, konstruktivna rasprava uvijek, jer mi smo svi prije svega akademski obrazovani građani i ako ne možemo akademski komunicirati onda nismo dostojni pozicije koju imamo. I u tom svjetlu i sama sam u svojoj pojedinačnoj raspravi i vi ste zajedno sa mnom birali prethodne članove nacionalnog vijeća tajnim glasovanjem bez rasprave, sjetite se toga. A ja sam u svojoj raspravi rekla ok, ok nije problem mijenjati praksu. Promijenit ćemo praksu, ali na jedan kulturan i kolegijalan način.
Hvala lijepa. Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Bakića.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Samo bih jednu stvar htio reći. Nema potrebe išta ponavljati. Vi ste kolegice Bedeković aludirali, vi ste implicirali kao da sam ja u svom izlaganju rekao da se nismo imali prilike upoznati sa prijavama odnosno životopisima kandidata. To ja međutim nisam rekao isto kao što nisam niti jednom riječju rekao, niti to mislim nešto loše o odabranim kandidatima. Dapače, ja sam u svom izlaganju pohvalio generalno, izrazio naime generalno pohvalno o svim primljenim kandidaturama. Dakle, naprosto želim demantirati ono što je ovdje implicirano. Što sam ja međutim rekao i kod toga ostajem i kolege to koji su ovdje prisutni jako dobro znaju. Ja sam molio riječ. Riječ nisam dobio. Riječ sam dobio tek nakon što je glasanje završeno i to je naprosto ono na čemu sam ja inzistirao. Ta dakle riječ nakon što je glasanje završeno to je to dakle u skladu sa najboljim demokratskim i parlamentarnim procedurama. Hvala vam.
Hvala. Poštovana zastupnica Bedeković.
Kolega Bakiću, vi znate da ja vas izuzetno poštujem i cijenim prije svega kao sveučilišnog profesora, a onda i kao kolegu i uvijek sa zadovoljstvom i zanimanjem slušam vaše rasprave. No, ne mogu se oteti dojmu da se vaše rasprave na našem Odboru sve više pretvaraju u potresna svjedočanstva i sve više se pretvaraju u aluzije o tome da na Odboru vam se ne daje dovoljno prostora, da vam se na Odboru ne daje riječ, da vas se na Odboru susteže, zaustavlja, da vam se ne da komentirati, a ja vam samo ponavljam i naglašavam uvijek cijenim argumentiranu raspravu a i odnose poslije te rasprave na način da odnosi budu kolegijalni.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Željka Pavića. Izvolite. Izvolite, izvolite. Evo možda samo zbog kolegica i kolega koji su se javili za iznošenje stajališta, ako se slažete da završimo ovu točku kolega Pavić ima zadnji nastup. Prema tome, ako se slažete s time da baš ne inzistiramo na 13 točno sati?
Evo, neću ja dugo. Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovana kolegice predsjednice Odbora, mislim da smo mi do sada komunicirali korektno pošteno jedan prema drugom bez nekakvih figa u džepu, međusobno se respektirajući i poštivajući u svim raspravama koje smo imali i u sabornici i na odborima na kojima smo zajedno članovi. No, i nadam se da će tako i ostati. Ali moram vas nešto pitati. Ako pogledamo Zakon o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju članak 11. kaže: „Članove Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj i njihove predsjednike imenuje Hrvatski sabor na prijedlog Odbora za obrazovanje, znanost, kulturu Hrvatskoga sabora vodeći računa o zastupljenosti predstavnika iz područja znanosti i umjetnosti te regija i o zastupljenosti znanstvenika iz gospodarstva.“ E sada, malo prije ste u svojoj raspravi rekli da zapravo i nije takva zastupljenost, da nisu zastupljeni po regijama, da nisu zastupljeni da nema zastupljenosti iz kulture ako se ne varam. To zapravo znači da je na Odboru za obrazovanje prilikom izbora prekršen zakon. Evo, tu piše znači da niste vodili računa o svemu što piše u zakonu. E sada ono sljedeće pitanje koje želim postaviti da li će ga Hrvatski sabor ukoliko ovo izglasa prekršiti ovaj zakon? Jer u sljedećem članku odnosno stavku istoga članka kaže: „Hrvatski sabor sukladno sa stavkom 1. ovoga članka svake dvije godine imenuje 8 članova Nacionalnog vijeća, a predsjednika navedenog tijela imenuje svake četiri godine.“ Pa znači u odnosu na stavak 1. ovog istog članka gdje kaže da moramo voditi računa o zastupljenosti predstavnika iz područja znanosti i umjetnosti te regija i o zastupljenosti znanstvenika iz gospodarstva. Evo, to je ono što mene muči i bilo bi mi žao da se tu nešto desi i da imamo kasnije nekakvih problema ne daj Bože nekakvih primjedaba da moramo nešto ponovno glasati ili nekakve nove odluke donositi. Evo hvala.
Hvala vam lijepa. Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Marka Pavića.
Hvala lijepa. Poštovani kolega prezimenjače Pavić, poštovani potpredsjedniče Sabora. Kolega Pavić … [[ne razumije se]] član Odbora. Kao što i jučer u Otvoreno SDP-e nije poslao prvi ešalon, ne vidim tu niti gospođu Glasovac, ne vidim tu gospođu Radolović. Ne vidim nikoga tko je član Odbora u ime SDP-a koji je bio na raspravi, bio na glasovanju. Dakle, vi ne znate što se na Odboru dešavalo, niste tamo bili. Zakon isto tako krivo tumačite. Vjerujem da će vam i kolegica Bedeković rastumačiti da treba voditi računa. I upravo potaknuti tom praksom jer se sadašnja praksa provodila otvorili smo i bili smo i govorili smo i gospodinu … [[ne razumije se]] i svima da smo spremni vidjeti da li je potrebna nova praksa. Ali niste bili na Odboru, žao mi je da niste poslali u ime SDP-a nekoga tko je bio na Odboru kada smo tamo to raspravljali. Vi tamo bili niste.
Poštovani zastupnik Pavić.
Poštovani kolega Marko Pavić, da li ste vi čuli i jednu jedinu moju riječ u vezi rasprave na vašem Odboru, u vezi glasanja na tom Odboru da sam nešto kritizirao, da sam bilo što spomenuo? Ja sam samo pročitao zakon i zamolio sam gospođu Vesnu kolegicu da mi objasni da li je prekršen zakon ili zakon nije prekršen. Ako ste vi čuli nešto da sam ja govorio u vezi rada na Odboru, molim vas recite što sam ja to rekao i ja ću se pokloniti duboko. Ako ne, onda recite sorry.
Hvala. Poštovana zastupnica Bedeković ima repliku.
Hvala vam lijepo. Kolega ne bih se javljala na repliku, ali s obzirom da ste mi vrlo mudro moram priznati postavili pitanje kroz vašu raspravu odgovorit ću vam. Dakle, nije prekršen zakon jer u zakonu stoji formulacija vodeći računa o zastupljenosti itd., itd. Dakle, u zakonu nije nigdje izrijekom napisano koliko, što, kako dakle iz kog znanstvenog područja biramo. Tako da zakon nije prekršen. Ono što sam u svojoj raspravi izgovorila i drago mi je da ste to shvatili i rekli i sami potvrditi razmislit ćemo tijekom sljedećeg biranja dakle i osmisliti. Tu trebate kreirati način dakle izbora da se definirati način izbora da bismo imali predstavnike različitih znanstvenih područja, regionalnu zastupljenost itd. uz napomenu. Odbor ne može utjecati na to tko će se sve javiti na javni poziv. Može se u praksi naprosto dogoditi da se ne znam iz područja umjetničkog ili tehničkog ili ne znam bilo kog ne javi niti jedan kandidat. A što ćemo onda?
Hvala lijepa [[Upadica Bedeković: Zato u zakonu stoji samo formulacija vodeći računa.]] Hala lijepa. Poštovani zastupnik Pavić.
Zahvaljujem na odgovoru. Naime moje sljedeće pitanje bi bilo da mi niste to objasnili, što se dešava ukoliko ne postoji ta zastupljenost od strane članova koji su se javili na natječaj s obzirom da ukoliko ih nema ne možemo ih time imenovati? Da li se natječaj ponavlja ili ostaju stari članovi ili se dešava nešto drugo? A slažem se i mislim da bi bilo dobro da se promijeni praksa da se o tim ljudi raspravlja na Odboru. To je minimum korektnosti bez da postoje ikakve primisli u bez … … [[Upadica Bedeković: … ne razumije se]]
Kolegice Bedeković, nemojte s mjesta dobacivati.
Bez obzira na nema nikakvih primisli da se nešto namješta, da se nešto dešavalo ispod stola, ali bilo bi to … [[ne razumije se]] a gospodinu Paviću objasnite da nisam ništa govorio u vezi toga.
Hvala lijepo. Time bih zaključio raspravu o ovoj točci. O njoj ćemo glasovati kada se steknu uvjeti. Kao što sam bio najavio, čak u dva navrata, sada ćemo prijeći na iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika pa će prvo u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govoriti poštovana zastupnica Ružica Vukovac. Izvolite.