Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovane dame i gospodo, naime područje kvalitete i sigurnosti hrane jedno je od onih područja i zakonodavstva i života u kojima u cijelosti želimo prihvatiti i primijeniti najviše standarde Europske unije i to prije svega zbog građana i zbog naših potrošača. Zakon o hrani iz 2003. godine zahtijeva opsežne izmjene. Naime mi smo ga prema MPP-u predložili za 4. kvartal i očekujemo da ćemo ga ovom Visokom domu kao Vlada uputiti tijekom 11. mjeseca. Naime Zakon o hrani treba mijenjati u segmentu kvalitete, deklariranja i zaštite autohtonih proizvoda, ali isto tako postoji i higijenski paket dakle nekoliko uredbi Europske unije koje se odnose na sigurnost, na zdravstvenu ispravnost hrane i hrane za životinje koju treba implementirati i koja će vjerojatno ići, neću sada prejudicirati ali u obliku novoga Zakona o sigurnosti hrane. Naime zašto smo otprilike planirali ovaj rok? Prije svega iz razloga jer smo tijekom ove godine za područje sigurnosti hrane imali «screening» u Bruxellu i gdje smo upravo tijekom analize usklađenosti našega zakonodavstva sa zakonodavstvom Europske unije došli do novih činjenica, spoznaja i do novih obveza u tome segmentu. Međutim unatoč tome postojala je potreba parcijalne intervencije u zakon. Mi znamo da ove uredbe sa zakonskom ovlasti nisu popularne no ona je bila nužna. Radi se o odredbi članka 29. Zakona o hrani gdje su definirani zahtjevi u pogledu sustava samokontrole u subjektima u poslovanju s hranom. Naime ti subjekti u poslovanju s hranom bili su dužni uspostaviti «HASAP». Prema tome sustav koji će omogućiti identifikaciju kritičnih točaka i uspostaviti sustav kontinuirane kontrole nadzora i otkloniti sve one i biološke i kemijske i fizikalno-kemijske opasnosti za kontaminaciju hrane. Prema tome cilj uvođenja i provedbe «HASAPA» je prije svega proizvesti higijenski i zdravstveno ispravnu hranu. Naime sam «HASAP» nije važan samo zbog te zaštite potrošača koji imaju pravo na sigurnu i zdravstveno ispravnu hranu već i zbog naših poduzeća koja posluju sa hranom i koja temeljem uvođenja «HASAPA» dobivaju tzv. EU broj, dobivaju izvozni broj i mogu u tom smislu konkurirati na otvorenom tržištu Europske unije. Ostanak ove odredbe dakle članka 29. koja je predvidjela da do 31. srpnja ove godine svi moraju imati uveden «HASAP» koji posluju sa hranom, dakle kompletna prehrambena industrija, značio bi u smislu postupanja naših inspekcija zatvaranje velikog broja poduzeća. Jasno da nam to nije namjera i da upravo suprotno želimo tim poduzećima pomoći. Prije svega dati im prostor i vrijeme, a isto tako i kroz razne edukacije i preko Agencije za hranu i preko Ministarstva poljoprivrede i Ministarstva zdravstva i isto tako preko programa sufinanciranja uvođenja «HASAP-a» u poduzeća. Dakle pomoći tim poduzećima a ovo davanje vremena isključivo ima razlog u sljedećem. Naime uvođenje «HASAP-a» nije samo dodatno administriranje kod uvođenja tih standarda već ono zahtijeva ozbiljne i građevinske i tehnološke i kadrovske intervencije u poduzećima kako bi se u poduzeća implementirala ona, oni najviši veterinarsko-zdravstveni standardi. Dakle kako je to i u zemljama Europske unije. Prema tome prijedlog je ove uredbe znači da se primjena ovoga članka 29. za subjekte u poslovanju s hranom odgodi za 1. siječnja 2009. godine. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Netočno je gospodin državni tajnik izjavio da sada nakon toliko godina izjavio je doslovno: «Znači s ovim produljenjem rokova zakonskih mi ovom uredbom želimo pomoći tim subjektima.» Tim subjektima koji točno znaju po članku 29. koje su njihove obveze, koje su obveze resornog Ministarstva? I dakle pred kraj mandata vi dolazite s produljenjem roka od 3 godine. Točno je ovo dakle, ne pomažete vi ovakav način subjekta. Vi ste im trebali pomoći da se ostvari taj rok. Vi sve prolongirate za 2009. godine umjesto da sada položite račune što ste učinili vi produljujete rokove.
Odbor za poljoprivredu i šumarstvo, predsjednik Odbora poštovani zastupnik Božidar Pankretić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, državni tajniče, dame i gospodo zastupnici. Odbor za poljoprivredu i šumarstvo raspravio je na svojoj 43. sjednici, održanoj 4. listopada Izvješće o uredbi. Odbor je navedeno Izvješće raspravio kao matično tijelo. U uvodnom izlaganju predstavnik predlagatelja je istaknuo da zbog objektivnih razloga veći broj subjekata koji posluju s harnom nije mogao udovoljiti odredbi članka 29. Zakona o hrani, te se stoga procijenilo da je potrebna odgoda njegove primjene, što je učinjeno kroz donošenje Uredbe. U raspravi o navedenom izvješću nekoliko članova Odbora iznijelo je dvojbu glede sadržaja Uredbe o izmjenama i dopunama Zakona o hrani iz razloga što postoji bojazan da odgoda sustava samokontrole u objektima za proizvodnju hrane u skladu sa načelima analize, opasnosti i kontrole kritičnih točaka HAS-a može ugroziti zdravlje ljudi, ali i pogodovati sivom tržištu. Ta se bojazan u prvom redu odnosi na poslovanje klaonica i sličnih objekata. Također je ukazano da nije naveden podatak koliko je subjekata koji posluju s hranom uspostavilo sustav samokontrole, a koliko nije. Međutim, u daljnjoj raspravi neki članovi Odbor podržavaju rješenje iz navedene uprave, uredbe, ukazali da je odgađanje primjene ovog skupog sustava samokontrole u objektima za proizvodnju hrane opravdano. Jer se proizvođači hrane mogu detaljno pripremiti za njegovu primjenu, kako kadrovski tako i tehnički. Nazočna predstavnica Hrvatske obrtničke komore u ime obrtnika, u prvom redu ugostitelja, podržava prihvaćanje navedenog izvješća, budući da im je rješenje iz Uredbe o izmjenama i dopunama Zakona o hrani pogoduju. Naime, ugostitelji su izgubili dosta vremena u pripremi kako zbog toga što se od svih subjekata koji posluju s hranom nalaz e na kraju lanca, tako i zbog nedonošenja provedbenih propisa. U daljnjoj raspravi izneseno je mišljenje da nije za jednu tako važnu materiju koja se može višestruko odraziti na poljoprivredu, a to je provedba Zakona o hrani uređivati uredbom. Na temelju provedene rasprave iznesen je prijedlog da se Hrvatskom saboru predloži donošenje zaključka o prihvaćanju Izvješće uredbi koje je Vlada Republike Hrvatske donijela temeljem zakonske ovlasti. Međutim, navedeni prijedlog nije dobio potrebnu većinu. 5 glasova za, 4 glasa protiv i 1 glas suzdržan. Hvala lijepa.
Hvala. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a, poštovani zastupnik Vlado Jelkovac. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče. Na temelju članka 3. Zakona o ovlasti Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora Vlada Republike Hrvatske izvijestila je ovaj Dom da je na temelju zakonske ovlasti donijela Uredbu o izmjeni i dopunio Zakona o hrani koja je objavljena 26. srpnja 2006. godine. Sama Uredba sastoji se od dva članka, a bit je u sljedećem. Odredbom članka 29. Zakona o hrani definirani su zahtjevi u pogledu sustava samokontrole u subjektima u poslovanju sa hranom pri čemu je napravljeno izuzeće za primarnu proizvodnju. Subjekt u poslovanju s hranom dužan je uspostaviti sustav samokontrole u objektima za proizvodnju hrane u skladu sa načelima Analize opasnosti i kontrole kritičnih točaka. Ta načela propisuju izvjestan broj logičnih koraka koje treba slijediti, a rezultat ispravnog postupanja i provođenja tih načela biti će higijenski i zdravstveno ispravna hrana. Odredbom članka 113. Zakona o hrani bila je odgođena primjena ovog članka 29. na rok od 3 godine od dana stupanja na snagu Zakona, tj. do 31. srpnja 2006. godine. Obzirom da veći dio subjekata u poslovanju s hranom zbog objektivnih razloga, uglavnom zbog troškova i potrebitih ulaganja u objekte i ljudske resurse nije bio u mogućnosti udovoljiti ovoj odredbi. Odgođen je rok za početak primjene ove odredbe do 1. siječnja 2009. godine. Kao što sam rekao uvođenje ovog sustava svakako iziskuje znatna ulaganja. Mislimo da odgađanje primjene ovog sustava je opravdano, jer proizvođači hrane mogu se dodatno i bolje pripremiti za njegu primjenu, kako kadrovski, tako i tehnički. Evo, ovo su razlozi zbog kojih će Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržati ovo Izvješće urednim. Hvala lijepa.
Hvala. Klub HSP-a, poštovani zastupnik Pero Kovačević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, državni tajniče. Klub Hrvatske stranke prava neće podržati Izvješće o uredbi koju je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti. Postoji više razloga zbog čega to nećemo podržati. Svima je već dobro poznato naše stajalište da je pravni institut uredbi za zakonskom snagom u ovoj državi se pretvorio u pravilo, odnosno, a trebao bi biti prema Ustavu iznimka prema članku 87. Ustava Republike Hrvatske. Ali smatramo da u ovome slučaju donošenja ove Uredbe o hrani Vlada je prekršila ne samo članak 87. Ustava, nego je prekršila i članak 3. Zakona koji joj daje pravo da uredbama sa zakonskom snagom regulira ovu materiju. Zašto to kažemo? Zbog činjenice što je za nas pravo na higijensku i zdravstveno ispravnu hranu jedno od temeljnih prava. I za nas u klubu HSP-a to spada u ljudska prava. Znači to je onaj dio preko kojeg mi ne možemo prijeći. To je po nama ljudsko pravo. I kakva je poruka Vlade? Vlada gospodine državni tajniče, 3 godine ste znali da je rok, da se uvede sustav KASAP 31. srpnja ove godine. Što ste čekali? 3 godine se znalo da to treba napraviti. Kakva je to poruka hrvatskoj javnosti? S pravom hrvatska javnost, imali smo puno slučajeva gdje je došlo do uvoza hrane, razno razne. Sjetimo se one govedine iz Argentine, razno raznih drugih situacija. Kako i na koji način je to završilo? Znači to je vrlo opasna poruka hrvatskim građanima, čujte vi ćete još do 1.1.2009. godine jesti nezdravu hranu, nekontroliranu hranu, a nakon toga, za to vrijeme ćemo mi nastojati uvesti taj sustav. Znači mi s takvom odredbom zadiremo u temeljna ljudska prava. I kome idu, ova izmjena kome ide na ruku? Ide švercerima, prekupcima i nakupcima. Njima ona ide na ruke. Protiv koga je usmjerena? Usmjerena je protiv hrvatskih građana. Usmjerena je protiv hrvatskih građana, jer pravo na zdravu hranu uz onaj dio što sve ide prema pravima na zaštitu potrošača ovo je sigurno jedno od temeljnih prava. Znači, 3 godine je bilo dovoljno vremena i tu treba utvrditi odgovornost zašto se nije radilo na tome dijelu. Koliko znam ovaj zakon i kad je bio donošen imao je oznaku P.Z. Znači bio je usklađivanje sa pravnim stečevinama Europske unije. Prema tome, ovo je nedopustivo da se na ovakav način ponašamo s hrvatskim građanima i da im poručujemo i dalje ćete jesti neispitanu nezdravu hranu, a znamo šta je i na koji način se sve uvozi. Koliki je novac tu u pitanju i tko se sve tu ne namiruje i kako se tu postupa i onda nas ne treba čuditi da nam, ovo je jedan dio koji u biti ide za poticanje korupcije, a ovim zakonom da smo uveli ovaj sustav KASAP mi dapače pipke onima koji se bave ovim poslovima odsjekli dali dobru poruku hrvatskoj javnosti. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Vlado Jelkovac.
Gospodine predsjedniče jedan detalj kojeg zaista moram ispraviti prilikom izlaganja gospodina Kovačevića. On je rekao da je donošenje vladinih uredbi sa zakonskom snagom se pretvorilo u praksu, a ne izuzetak. Mislim da podaci ipak demantiraju, treba gledati podatke. Dakle činjenica je da to ne stoji. Vladine uredbe su zaista izuzetak.
Poštovani zastupnik Vlado Tomić.
Evo gospodine predsjedniče moram ispraviti tri poruke gospodina Kovačevića, odnosno navoda. Ovo nisu opasne poruke, ne radi se o nekontroliranoj hrani i ovo nije poticanje korupcije. Mislim da s ove govornice na temelju ove uredbe zaista to ne bi trebalo poslati u javnost, jer hrvatske zdravstvene službe kontroliraju cca 50 tisuća uzoraka godišnje na mikrobiološko te 35 do 40 uzoraka na kemijske parametre. Prosječno je neispravno 8 do 10 mikrobioloških i 4 do 6 kemijskih. Znači zakoni o kontroli hrane u Hrvatskoj su ispravni, međutim vi samo gledate pravnu stvar jer ne pratite u biti što je to u biti KASAP, što je to standard i činjenica je da se ovime pomaže ne samo građanima nego tvrtkama nego ugostiteljstvu nego školama itd. i to je proces koji mora ići polagano i spremiti se i financijski, a isto tako i u ljudskim resursima da bi to mogli ispoštivat. Hvala.
Bio je to ispravak zastupnika Tomislava Tomića, a ja sam pogrešno ga nazvao Vlado. I Kruno Peronja poštovani zastupnik, sljedeći ispravak.
Gospodine predsjedniče, državni tajniče. Kolega je netočno kazao da ćemo mi do odgode ovog zakona jesti nezdravu hranu. Ona se i danas kontrolira, primjerice između ostalih i županijski zavodi za javno zdravstvo je nadziru i danas jedemo prvoklasnu i kvalitetnu hranu. Također je sukladno članku 89. Ustava u stavku 3. ova uredba sukladna Ustavu i propisu.
Za klub HSS-a, poštovani zastupnik Božidar Pankretić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče, dame i gospodo zastupnici. Klub Hrvatske seljačke stranke neće podržati ovo izvješće vezano uz uredbu i to iz vrlo jasnih razloga. Moram ovdje naglasiti da se radi o izuzetno važnoj materiji. Mislim da je Zakon o hrani jedan od najvažnijih akata koji je još donesen 2003. godine i njegovom provedbom moglo se učiniti u mnogo segmenata puno puno više nego što je učinjeno. Na žalost ono što je učinjeno do sada bilo je samo to da se u tom zakonu promijenilo da sjedište agencije nije u Zagrebu nego je u Osijeku, ja nemam ništa protiv, no međutim ono što je bitno za tu agenciju ona je morala profunkcionirati. Na žalost htjeli ili ne htjeli priznati ta agencija ne funkcionira. Njezin značaj ja ću pokušati na vrlo konkretnim stvarima prikazati koji je i mislim da on nije ovdje u interesu pojedinog kluba, nije da kažem u interesu nas da ćemo u političkoj raspravi nekoga nadmudriti itd. on je u interesu Hrvatske države, u interesu svih građana i zato bi bilo izuzetno dobro da smo svi malo kritičniji prema ovom izvješću o uredbi iz jasnog razloga, a to je razlog što ovdje imamo prijedlog da se jedna važna odredba prolongira za tri godine. Mislim da je jedna takva vrlo opširna rasprava prevedena i na odboru i odbor kao što ste i prije čuli, nije donio pozitivno mišljenje vezano uz ovaj dio i nije dao prolaz ovom izvješću. Znači prijedlog je ovdje kratak, radi se o članku 29. koji definira KASAP, oni koji su doma u tom području da tako naglasim znaju o čemu se radi. Radi se o izuzetno važnom dijelu koji se odnosi na mnoge segmente, na mnoga poduzeća, na mnoge poduzetnike koji trebaju se uskladiti sa bitnim stvarima. Nije to nešto novo da mi ne bi mislili da je to nešto što je bilo definirano 2003. godine. Mi imamo niz poduzeća danas koja primjenjuju taj sustav, poduzeća koja su ja bih rekao usklađena sa time. I ono što moramo svi se zajedno zapitati, a nismo dobili te odgovore, koja je argumentacija. Zbog čega nam netko nije konkretno rekao koliko to poduzeća, koliko to subjekata se ne može uskladiti, koliko to njih nije sposobno odraditi taj posao i što to znači u tom dijelu. Da li je to samo neka procjena koja je subjektivno, barem sam ja imao taj osjećaj i dalje ga imam, subjektivnog karaktera pa evo netko je procijenio zbog nekoga, a nije se ušlo ja bih rekao u detaljnu analizu i reklo gospodo možemo možda reći, taj prolongat možda treba biti malo u tom dijelu pa ćemo za nekoliko mjeseci to stići ili ćemo reći Vlada Republike Hrvatske, nadležno ministarstvo će uložiti sve svoje snage ja bih rekao, a prvenstveno one financijske kojih inače nema to znamo iz prošle rasprave, da pomogne tim poduzećima u svakom slučaju da se oni osposobe. Ne mi prolongiramo određenu stvar, ne definiramo stvari kada će one biti. Ja moram reći detaljno iščitavajući zakon i na to moram ovdje upozoriti. Nije samo upitno to ja bih rekao ovo najviše, ovaj članak 29. upada u oči pa je onda donešena uredba. Ja ću vam pročitati, a mislim da ih ima najmanje desetak odredbi iz Zakona o hrani koja do današnjeg dana nisu ni definirana, a ni rokovi se ne znaju. pa ja bih molio da to stvarno se uzme u obzir, da se to jasno razmotri jer nam ne treba zakon koji će biti dobar zakon kao napisan, ali ga u primjeni nigdje nema, a ne bih vas podsjećao da se Zakonom o hrani mnoge stvari, naročito one koje se događaju vezane uz htjeli mi ili ne htjeli priznati, za katastrofalnu i lošu bilancu uvoza poljoprivrednih proizvoda mogu na jedan elegantan dopustiv način vrlo jasno staviti pod kontrolu. Članak 16. stavak 3. govori, ministar poljoprivrede i šumarstva uz suglasnost ministra zdravstva donosi propise o primjeni bilo kojeg postupka u proizvodnji i pripremi hrane, a koji može utjecati na higijenu i zdravstvenu ispravnost. Taj propisa trebao je biti prema članku 106. važećeg zakona donesen do srpnja 2005. Nije donesen. Članak 21. stavak 3. uvoz hrane, propisana međunarodna svjedodžba, certifikat, međunarodni ugovor. Ako ugovora nema priznavanje certifikata na temelju provedbenih propisa koje donosi ministar, taj propis trebao je prema članku 106. važećeg zakona biti donesen također do srpnja 2005. godine. Članak 22. stavak 6. i 12. obveza registracije objekata koji posluju s hranom, hranu koju proizvode, prerađuju i distribuiraju mora biti identificirana njihovim registracijskim brojem. Sadržaj, oblik i način vođenja evidencije, te postupak označavanja registracijskim brojem propisuje ministar poljoprivrede, trebalo biti doneseno do 7. mjeseca 2005. godine. Članak 26. stavak 1. subjekti u poslovanju s hranom na razini pripreme proizvodnje moraju osigurati sustavno provođenje općih ili specifičnih uvjeta higijene hrane koje utvrđuje ministar poljoprivrede i šumarstva provedbenim propisom, trebalo biti donešeno do 7. mjeseca 2005. godine. Članak 31. Provedbeni propisi za izdavanja dopuštanja bez kojeg nije moguće stavljanje nove hrane prvi put na tržište RH nema roka, nije donešeno. Članak 55. stavak 3. Ministar poljoprivrede i šumarstva propisuje posebno označavanje proizvoda životinjskog podrijetla sukladno ovom Zakonu i propisima u veterinarstvu. Trebalo je biti donešeno do 7. mjeseca 2004., nije donešeno. Članak 57. stavak 7. Provedbeni propisi o pobližim zahtjevima koji se odnose na deklariranje nove hrane GMO, 7. mjesec 2004., nije donešeno. Članak 74. stavak 4. Ispitni laboratoriji, ovlašteni za obavljanje specijalizirane djelatnosti i izdavanje međunarodnih certifikata moraju ispunjavati uvjete utvrđene odgovarajućim normama i biti akreditirani od nezavisne institucije. Članak 113. važećeg Zakona propisuje da Zakon stupa na snagu 8. dana od objave, osim članka 29. Taj rok je Vlada uredbom odgodila, ali ovaj članak nije kao ni članak 75. koji nažalost nisu ispunjeni. Mislim da nije nikome na odmet naglasiti što znače referentni laboratoriji, što znači njihove akreditacije i što je tu potrebno učiniti u tom dijelu. Članak 75. Ako je rok produljen iz članka 29. zašto nije onda i ovaj članak 75. također objavljen u ovom popisu referentnih laboratorija kojih nažalost u Narodnim novinama još uvijek nema. Treba spomenuti i to da se sukladno članku 77. Hrvatska agencija za hranu u suradnji s Ministarstvom poljoprivrede i šumarstva i Ministarstvom zdravstva mora izraditi opći plan za upravljanje krizom na području zdravstvene ispravnosti hrane, a taj plan donosi Vlada. Nije donesen, kada će biti donesen? Od 53 laboratorija je akreditirano svega slovom i brojkom 6. Ja mislim da to dovoljno govori da nismo u mogućnosti kontrolirati hranu koja na ovaj način dolazi na hrvatsko tržište i mislim da je to izuzetno problematična situacija u kojoj nema niti jedne riječi u ovoj uredbi, ništa se o tome ne govori. Mi odgađamo jedan članak, o njemu raspravljamo, a evo nabrojao sam vam samo jedan dio. Evo mogu još nadodati na to još nekoliko članaka koji nisu izvršeni, o kojima se ne vodi računa, koji su izuzetno bitni za cjelokupni segment reguliranja ove tematike. Članak 83. stavak 3. i 5. Radi se o prvom stavljanju na tržište hrane za životinje i sastojke hrane za životinje koje sadrže ili se sastoje od GMO-a. Podnositelj mora pribaviti dopuštanje sukladno odredbama ovog Zakona i posebnog popisa. Stavak 3., uvjeti i postupak za izdavanje dopuštenja, i stavak 5., sadržaj, oblik i način vođenja upisnika o izdavanim dopuštenjima. Niti toga nažalost nema. Deklariranje hrane za životinje mora udovoljavati općim zahtjevima iz članka 52. ovog Zakona i propisu koji donosi ministar poljoprivrede i šumarstva. Moram naglasiti da, evo, još ima, moram vam reći još jedno 5, 6 ovakvih članaka koje evo, da ne navodim u ovom dijelu, koji nažalost nisu definirani, koji nemaju na neki način rok u tom dijelu koji nije ispunjen. I moram reći, moram reći, nažalost, Zakon, dobar Zakon o hrani nije stavljen u funkciju. Nije stavljen u funkciju, da ne upotrebljavam neke teže riječi, već ih je ovdje bilo. Nije stavljan u funkciju zbog nerada na tom zakonu, neprovedbe, neodgovornosti Vlade koja je trebala izvršavati Zakon. Ako ne izvršava zakon onda mi ne možemo danas ovdje raspravljati o jednom izvršenju uredbe koja odgađa samo jedan članak 29. a da nitko niti ne spomene ostalih 10-ak članaka koje sam ovdje nabrojio. Bilo bi barem korektno, ako se već hoće reći, ne može se napraviti, neće se napraviti ili ne znam, bilo koji drugi razlog, moralo bi se onda reći, gospodo, ajmo odgoditi cijeli zakon. Ne možemo to raditi, preuzmimo odgovornost, ali bi onda i znali što je. Ovo je nažalost po mom osobnom mišljenju, po mišljenju vjerujem mog Kluba, u tom dijelu neodgovorno jer se pokušava preko jednog članka izuzetno važno, to sigurno je, ali i druge stvari koje su vezane uz Zakon o hrani, uz Agenciju staviti ad acta. Cjelokupno ova stvar, evo ja sam iskoristio ovu mogućnost, neću dalje govoriti zašto je ovaj uredba donesena baš 2, 3 dana poslije nego što je Hrvatski sabor završio svoje zasjedanje. Mogli smo možda svi zajedno ovdje raspraviti o tome, prolongirati. Neću ovdje govoriti o tome da smo trebali u prvom, drugom kvartalu po obvezama prema Europskoj uniji i prilagodbi raspravljati o ovome. Ne znam da li ćemo raspravljati o četvrtom kvartalu kao što se obvezala Vlada o tome. Sve je to za mene vrlo diskutabilno, ali moram reći vrlo neodgovornost jer mislim da se ovakvo izvješće ne bi smjelo prihvatiti. Mislim da je i Odbor dao dobar smjer kako bi trebao ovaj Parlament pristupiti svemu ovome i na jedan odgovoran način i mi kao zastupnici dati jasnu poruku. Agencija je nužna, Zakon o hrani se mora poštovati. Hvala lijepo.
Hvala. Nastavit ćemo u 15 sati. Prvi na redu je poštovani potpredsjednik Doma, Mato Arlović u ime Kluba SDP-a. Gospođe i gospodo zastupnici, nastavljamo sa sjednicom i raspravom o Izvještaju o Uredbi koju je Vlada RH donijela na temelju zakonske ovlasti. Klub SDP-a, poštovani zastupnik, potpredsjednik Doma Mato Arlović, izvolite.
Gospodine predsjedniče, državni tajniče, poštovane kolege i kolegice. Dozvolite da odmah se u ime našeg kluba izjasnim da klub Izvješće o Uredbi koje je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti ili preciznije Uredbe o izmjeni i dopuni Zakona o hrani neće podržati. Postoji za to više razloga o kojima ću nastavno iznijeti naša stajališta i argumentirati ih, no prije toga dozvolite da iskažemo ponovo jednu ili dvije načelne primjedbe. I ova Uredba je pokazatelj da zapravo zakonodavnu delegaciju koju je Zakonom o ovlastima Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja Hrvatski sabor prenio na hrvatsku Vladu, pokazuje da bi trebalo ukinuti iz više razloga. I da takvu ovlast u ovom trenutku ne bi trebalo dati. Drugo što pokazuje ova Uredba, a i neke druge povodom nje, jeste činjenica da Vlada Republike Hrvatske vrlo često svoje ustavno ovlaštenje da uredbama uređuje izvršavanje zakona ne ostvaruje, a da isto tako zakonom propisuje sebi čitav niz obveza da će uredbama, odlukama, pravilnicima i drugim aktima, provedbenim aktima, zapravo osigurati izvršenje i provođenje zakona. Najeklatantniji primjer je Zakon o hrani, nema potrebe da navodim primjere koje već u prijepodnevnom raspravljanju u ime kluba HSS-a je iznio kolega Pankretić. Međutim, nije to samo u Ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva. Slična je situacija i u drugim ministarstvima i u takvoj situaciji se dešava nešto što je zapravo po malo iznenađujuće. Iznenađujuća je činjenica da se ne donose provedbeni propisi koji trebaju osigurati izvršenje zakona s jedne strane i s druge strane time zapravo doprinijeti uspostavi vladavine prava i pravnoj sigurnosti u Republici Hrvatskoj s jedne strane, a s druge strane da se povodom tih zakona vrlo često puta donesu provedbeni propisi ili uredbe sa zakonskom snagom kojim se praktički zapravo pogoduje određenim često puta ciljnim skupinama da ostvaruju određene koristi ili interese ili da se zaštite primjerice interesi državnog proračuna. Primjera radi pozivom na Uredbu kojom Vlada treba izvršiti, osigurati izvršavanje zakona sukladno Ustavu, ja ću samo spomenuti jednu odluku, naime ta se odluka zove Odluka o utvrđivanju iznosa za provedbu modela i programa državne potpore u poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu te maksimalno poticanje količina pojedinih proizvoda u 2004. godine. Tom Odlukom je praktički ono što je zakonom i proračunom utvrđeno i Zakonom o izvršenju proračuna utvrđeno zapravo promijenjeno. I Vlada je jednim provedbenim propisom promijenila zakon i to na štetu onih koji zapravo sa tim sredstvima su trebali poticati određenu proizvodnju, usvajati određene proizvodnje, postavljati određene kvantitete i kvalitete sa ciljem između ostaloga da u tom segmentu gospodarsko-socijalnih odnosa zapravo supstituiraju jedan ogroman dio uvoza koji ostvarujemo zapravo za potrebe stanovništva i društva. Sličan primjer je i sa ovom Uredbom. Dakle, kao i sa nekim drugim. Prvo, nevjerojatno je ali ova Uredba je donešena 20.7. ove godine, stupila je k'o bajagi na snagu 26. časom objave o čemu ćemo posebice nešto govoriti, ove godine, ali to praktički znači da je ona donešena pet dana nakon isteka ustavnog roka ili počinjene stanke. Slična je situacija bila i sa onom čuvenom Uredbom koja se donijela iz 18. siječnja 2006. godine o dopuni Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika, itd. Postavlja se pitanje zapravo zašto Vlada ovakvim uredbama krši zakon? A ovom Uredbom je pokršila i Ustav. I sad, kad pročitate pravi razlog što se zapravo odgađa? Odgađa se primjena članka 29. kojim se trebaju osigurati higijenski i zdravstveno ispravna hrana u Republici Hrvatskoj. Nije problem samo da to treba osigurati u skladu sa zakonom nego je problem što neprimjenom tog zakona se zapravo dešava da se time pogoduje uvoznicima hrane u Republici Hrvatskoj koji ne moraju primijeniti između ostaloga ovu odredbu pa onda imamo i onu situaciju primjerice sa mesom koje se uvozilo, koje je staro šest i više mjeseci u Republici Hrvatskoj, a naravno prodavalo se po drugim cijenama. E sad, pogledajmo sa aspekta nacionalnih interesa. Svakoj naciji, svakoj društvenoj zajednici mora biti od interesa da ima zdrav, zdravu populaciju i da spriječi bilo koji oblik mogućeg pobolijevanja ili djelovanja na zdravlje ljudi. Uostalom da je tome tako mi smo u Ustavu izrijekom zapisali i u članku Ustava koji se odnosi na to pitanje jasno propisali, članak 69., ja ću citirati: "Svatko ima pravo na zdrav život. Država osigurava uvjete za zdrav … [[Govornik se ne razumije.]] "., itd. Sad se postavlja pitanje, što znači svako ima pravo zajamčeno Ustavom na zdrav život kad u isto vrijeme donosimo zakone kojim odgađamo zakone da higijenski i zdravstveno ispravne namirnice se trebaju osigurati u Hrvatskoj koji se stavljaju u opticaj. Nevjerojatno, ali istinito. Sad se postavlja pitanje zapravo što činiti sa ovom Uredbom? Postavlja se pitanje što činiti uopće sa Zakonom o hrani? Postavlja se pitanje naše vlastite odgovornosti kao zakonodavnog tijela i kao izvršnog tijela, ja se slažem kad kažu: je, pa to će neki od poduzetnika, gospodarskih subjekata otežati rad ili neće moći raditi ako se počne primjenjivati zakon. Ali kako su uopće dobili uvjete da mogu raditi ako nisu u stanju osigurati higijenski i tehnički i zdravstveno i druge preduvjete da budemo, da imamo zdrave namirnice koje se stavljaju u promet. Ja samo podsjećam na novinske natpise kada je inspekcija prekontrolirala klaonice kod nas što se dogodilo. A mi sada donosimo zakon po kojem praktički to legaliziramo ili otvaramo pravnu prazninu jer se zakon neće primjenjivati, da se to može raditi i riješiti. Tko će platiti kao ceh? Građani ove zemlje i to dvostruko. Prvo, cijene će i dalje ostati iste. Drugo, omogućit će se zapravo da jeftiniju, ali ne uvijek i kvalitetniju hranu i dalje uvozimo i da plaćamo po skupljim cijenama i da neki ostvaruju ekstra dobit i dohodak, a s treće strane izložit ćemo jedan dio građana mogućim oblicima nehigijenske pa čak i zdravstveno upitne hrane ili namirnica koji se stavljaju u promet i dovode u pitanje. Zbog toga sve nama je potpuno neprihvatljivo da se ovaj dio, da ova uredba podrži i to prije svega kažem iz zdravstvenih razloga, zatim iz ekonomskih razloga sasvim je jasno da ako se počne primjenjivati Zakon o hrani, odnosno članak 29. i ne samo on nego i čitav niz onih drugih koji trebaju osigurati provedbene propise za kvalitetnu i zdravu hranu da ćemo dobiti i izvozni broj itd. i da ćemo mi time stvoriti pravu pretpostavku da podstaknemo naše proizvođače i prerađivače hrane i trgovce i veletrgovce da zapravo krenu u izvoz, a ne uvoz. Umjesto toga mi donosimo zapravo zakon koji još 3 godine … [[Govornik se ne razumije.]] To je činjenica koju se mora ukazati. Druga činjenica na koju se mora ukazati, vrijeme prilagodbe iako smo teškog srca i kada se zakon donosio bili pristali na to i bilo 3 godine, 3 godine nije malo, to je puno vremena da se prilagodi, da se stvore pretpostavke tehničke i higijenske zapravo da se proizvode i u … [[Govornik se ne razumije.]] stavljaju zdrave namirnice, odnosno ispravna hrana. Mi sada produženjem ovog roka to produžujemo na daljnjih dvije i pol godine, skoro tri godine, do 1. siječnja 2009. godine, pa čak ako sa tog aspekta gledamo i to je upitno sa aspekta zakona ili obaveze usklađivanja naših zakona u oblasti poljoprivredno-prehrambenog sustava sa Europskom unijom i sa Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju koji govori da većina tih propisa treba biti usklađena najkasnije tijekom 2008. godine. Prema tome, kad sve skupa pogledate onda je ovo stvarno upitno. E sad dozvolite nekoliko formalno-pravnih razloga koje na prvi pogled su formalno-pravne, dakle ne samo ovaj ustavno-pravni aspekt, nego i ovaj formalno-pravni, ali na stvarnost iza toga je nešto ozbiljnije. To pokazuje zapravo jedan relativno penigni nepodštivajući stav prema Saboru ili ako hoćete podcjenjivački stav prema Saboru. Znate ako u Ustavu izričito piše da zakon stupa na snagu najranije osmi dan od njegove objave osim ako nije iz osobito opravdanih razloga zakonom drukčije određeno onda je nemoguće donijeti uredbu sa zakonskom snagom koja stupa na snagu odmah danom objave u "Narodnim novinama" i zadovoljiti se objašnjenjem da eto to je istek roka od 31.6. godine počela bi se primjenjivati, pa eto s obzirom na to da se dovodi 20.7. onda, 31. srpnja bi se trebala primjenjivati, a eto ako se donosi 20. srpnja onda je to razlog da mora stupiti prije. Kolega šta smo bili 3 godine? Pa tri godine je bio probni rok ili rok odgode da se prilagodi naš gospodarski sustav zakonu da bismo imali zdravu ispravnu hranu, odnosno zakonske pretpostavke da možemo kontrolirati da su higijenski i zdrava hrana u opticaju i mi čekamo zadnji dan. Drugo što je važno, važno je postaviti pitanje da li sam rok može biti Ustavom osobito opravdani razlog da bi se nešto odgodilo, a naravno da nije. Ali ono što je daleko važnije sam sadržaj Ustava u članku 69. koji izrijekom kaže da se zapravo jamči zdrav život, e to se uopće ne pogleda ili još bolje u vezi sa člankom 50. koji argumentom a contrario kaže ako se ugrožava zdravlje ljudi onda se mogu vlasnička prava i poduzetnička prava ograničiti. Dakle, mi umjesto da ograničavamo vlasnička prava i poduzetnička prava zbog toga što nema higijenskih, tehničkih i drugih preduvjeta da imamo zdrave i ispravne namirnice jer to može ugroziti zdravlje ljudi, e mi donosimo zakon po kojem produžujemo rok da nećemo primjenjivati zakon na takve stvari. Pa to je stvarno više da se postavi pitanje kuda i kamo to ide. Drugi formalno, na prvi pogled formalno-pravni razlog koji isto tako pokazuje da se podcjenjivački pristupa Saboru. Na kraju kaže se ovako navedena uredba s obrazloženjem dostavlja se u priklopu. Molim vas poštovane kolegice i kolege nigdje nije moguće naći obrazloženje u uredbi. Ima obrazloženje članka 1. i članka 2. u uredbi, sadržaju, ali obrazloženje zbog čega se stvarno uredba donosi, koji su to ekonomski pokazatelji, koji su to socijalni, koji su gospodarski, o čemu je u početku u uvodnom obraćanju predstavnika predlagatelja bilo nešto riječi to nigdje nema, kao što nema nigdje niti obrazloženje zbog čega zapravo se poziva upravo na ovaj dio i zbog čega se nije poštovalo ustavna odredba. I zadnju stvar koju moram reći u ime našeg kluba, a koje upućuje upravo isto tako na zaključak da nije moguće da glasamo za ovu uredbu je vezano uz članak između ostaloga 87. Ustava koji kaže da Sabor može samo na vrijeme od godinu dana osim one koje izričitom Ustavom utvrđuju ljudska prava i temeljne slobode. Članak 69. Ustava o kojem sam maloprije govorio spada u točku 3. gospodarska, socijalna i kulturna prava, glave 3. zaštita ljudskih prava i temeljnih sloboda. Prema tome, nesporno je da zakon kada se govori o hrani i osobito pojedine njegove odredbe koje se odnose na kvalitet i zaštitu hrane kao izvora zaštite zdravlja tu se radi o ljudskim pravima. Prema tome, sasvim je jasno da ovom uredbom nije bilo moguće mijenjati i dopunjavati taj zakon iako je Vlada nešto htjela u vezi s time, morala se sa tim zakonom pojaviti pred Saborom kao prijedlogom izmjene i dopune od zakona. Sve to pokazuje zapravo da mi nemamo ustavnog pravnog temelja da podržimo ovu uredbu i zbog toga će Klub zastupnika SDP-a glasati protiv ove uredbe. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Josip Leko. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici, poštovani predstavniče Vlade. Pa kolega Arlović je skoro moglo bi se reći u obliku eseja obrazložio uredbu Vlade Republike Hrvatske na temelju zakonske ovlasti da uređuje materiju iz djelokruga Sabora u periodu kad Sabor ne zasjeda i to bi u formalnom smislu bilo jedino zadovoljavajuće što je vezano za ovu uredbu. Jedino zadovoljavajuće, suština. Prema Ustavu i prema zakonu, dakle zakonu koje Sabor daje Vladi na rok od godinu dana i to zakonom utvrđeni rok. Vlada je ignorirala i taj zakonom utvrđeni rok i Ustavom određeni rok da uredbe može donositi sa zakonskom snagom koje traju najduže jednu godinu. Ona uredbom mijenja zakon, sad govorimo samo o formalnom činu. Zakon i ta uredba se proteže na tri godine a Vlada ima ovlaštenja samo da uredbom uređuje stvari na rok od godinu dana i po zakonu, ex lege, ova uredba će prestati kad prestane ovlaštenje koje smo dali prošli tjedan, koje smo dali Vladi da to može u formalnom smislu odlučivati. Dakle, htjeli mi to ili ne htjeli, htjela to Vlada ili ne htjela po Ustavu i po zakonu koji je sad na snazi ova uredba može vrijediti samo godinu dana. Samo godinu dana. Poslije godinu dana vrijedi zakon. I to automatski vrijedi zakon pa će biti u obvezi svi obveznici iz ovog što je kolega Pankretić govorio imati uvjete odnosno postići svoj standard u proizvodnji hrane koji se traži zakonom. Je li to znači briga Vlade da podigne konkurentsku sposobnost proizvođača hrane u Republici Hrvatskoj i pripremi ih za Europsku tržišnu utakmicu? To je po mojem sudu neodgovornost suštinska ali to je dozvolite mi, moram to reći, da je Vlada ovakvim ponašanjem oduzela barem u ovom slučaju ekskluzivno, isključivo pravo Hrvatskog sabora da zakonom uređuje stvari. Još nešto. Ovo materija nije iz tekuće ekonomske politike što Ustav kaže da Vlada može samo uredbama uređivati stvari koje su iz tekuće ekonomske politike. Drugim riječima, ovo je kontinuitet. Ja imam kod sebe od ove Vlade 9 uredbi. 9 uredbi, sve su na sličan način donešene. Dakle, Vlada ne da joj je promaklo ili da je prijeka potreba da zaštiti nekoga donijela uredbu sa zakonskom snagom protivnom zakonu i protivno Ustavu, produžila rok 3 godine a ima ovlaštenje samo godinu dana, nego ona to zaista sustavno radi, mijenjajući volju predstavničkog i zakonodavnog tijela. Što je sadržaj uredbe? To je kolega Arlović i kolega Pankretić, mogao bi reći zaista temeljito ukazali. Temeljito su ukazali da je zakon obvezao proizvođače ili one koji stavljaju hranu u opticaj, da tako kažem, da imaju ili da osiguraju higijensku zdravstvenu ispravnost i kontrolu te hrane. Sada Vlada svojim aktom suprotno Ustavu, suprotno zakonu kaže, nećemo to primjenjivati još 3 godine. Nećemo to primjenjivati još 3 godine, mada je Sabor činom donošenja zakona rekao odgađamo primjenu te odredbe 3 godine, što je istekla u srpnju mjesecu ove godine. Ako ovako nastavimo koja je onda zadaća Sabora? Je li to teško pitanje ili nije, ali mora se naprosto postaviti to pitanje ako se jednom uredbom i to 20. srpnja samo 7 dana od faktičnog završetka zasjedanja Sabora, Vlada odluči da svojom uredbom eliminira volju Hrvatskog sabora kao zakonodavnog, predstavničkog tijela. Samo 7 dana. Ali zamislite kolika je to odgovornost Vlade u izgradnji konkurentske sposobnosti hrvatskog gospodarstva kad nije imala za potrebu u toku redovnog zasjedanja promijeniti zakon. Prema tome, ja mislim da bi u ovom slučaju trebalo od Sabora, dati upozorenje Vladi da se drži Ustava i zakona, datog joj ovlaštenja, mislim da je to potrebno jer u tekućem gospodarskom poslovanju može se pojaviti i potreba a onda nećemo raspravljati je li to pogodovanje nekome ili grupi ili nije. Naprosto ona se treba dati Vladi da bi zaštitila nekada štete koje se mogu pojaviti u toku kad Sabor ne zasjeda a zakon bi se striktno provodio. Zbog toga mene zanima da li je rasprava o Izvješću o uredbama potvrđivanje uredbi? Dakle, nije potvrđivanje uredbi, nije to konvalidacija uredbi koje je Vlada donijela. Ako nije konvalidacija onda će ova uredba zaista biti neustavna i nezakonita. Neustavna i nezakonita jer rok je da uredba vrijedi godinu dana a uredbom ste promijenili rok od 3 godine. Čak u uredbi niste kazali kad će prestati. Ni da se objavi u "Narodnim novinama" kako će korisnici zakona, pravni subjekti, korisnici naprosto čitajući novine znati kada ova uredba prestaje. Neće znati. Oni bi morali biti educirani, osposobljeni da znaju Ustav i ovlaštenja Vlade da ta uredba vrijedi samo dok traje ovlaštenje Vladi po zakonu koji smo mi dali, a to možemo činiti samo na rok od godinu dana. Ja vas molim da svojim glasovanjem ne podržite donošenje akata koji su nezakoniti i protuustavni. Hvala lijepa.
Hvala. Državni tajnik Dragan Kovačević, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovani zastupnici. Naime, s obzirom da je u raspravi izneseno određeni broj primjedbi od kojih se ja bi rekao veći dio odnosi na koncepciju uređenja zaštite potrošača u Republici Hrvatskoj, onaj manji dio oko uredbe, ipak mislim da sam dužan dati određene odgovore. Naime, jasno smo kazali ova uredba odnosno ove izmjene i dopune zakona vezane su isključivo za produženje roka. Taj rok produžujemo da bi našim poduzećima omogućili da tijekom slijedeće tri godine naprave prilagodbu koja nije jeftina. Dakle, ovdje isključivo pričamo o financijskim sposobnostima, mogućnostima naših poduzeća i zahtjev za izmjenu i ovoga zakona itd. prije svega je poticaj od naših poduzeća. Ja ću vam samo pročitati podatak. Dakle, od ukupno tisuću i 388 odobrenih objekata u upisniku Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnoga gospodarstva evidentirano je 104 objekta koja imaju uveden HASAP. Prema tome, moramo biti svjesni donošenja ovakve jedne odluke kojom bi više od tisuću i 300 poduzeća mogli ovoga dana staviti ključ u bravu. Prema tome, kad govorimo o ustavnim pravima onda su to i ustavna prava tih tamo zaposlenika itd. Dakle, mi vrijeme za prilagodbu osigurati moramo. Kad je bilo ovdje postavljeno pitanje ustavnosti, pa zaštite potrošača, njihovog zdravlja itd., dakle tu smo svi jedinstveni. Treba osigurati maksimalno i standarde i pretpostavke da zdravlje potrošača, da dobivaju odgovorno deklariranu, zdravstveno ispravnu hranu itd. Međutim, evo gospodin Kovačević i ja znamo da HASAP nije od prije sto godina. HASAP je počela voditi prvo NASA u Americi, pa je onda od tog projekta počela prehrambena industrija u Americi dakle negdje u osamdesetim godinama, pa je onda tek krajem osamdesetih počela uvoditi Europska unija a onda devedesetih godina i Republika Hrvatska. Prema tome, Europa kasni tu za Amerikom i možemo postaviti pitanje hipotetsko jesu li Europljani do tada jeli smeće kad nije bio uveden HASAP. Prema tome, HASAP treba gledati samo kao jedan od standarda i poboljšanja standarda u zdravstvenoj ispravnosti dakle u cijelom ovom sustavu proizvodnje i prometovanja hranom. HASAP nije, kao standard je nastao posljedica tehnoloških dostignuća, dostignuća u medicini itd. Prema tome, ja nikako ne prihvaćam tezu da je do 2003. godine da se u Republici Hrvatskoj jela zdravstveno neispravna hrana. Naime, mi imamo mehanizme od veterinarskih, od sanitarnih, zdravstvenih inspekcija itd. dakle koji su zaduženi za nadzor zdravstvene ispravnosti hrane. Isto tako, imamo ovlaštene i akreditirane laboratorije koji se bave analizom i nadzorom te hrane. Prema tome, uvođenje HASAP-a je jedan dodatni standard, jedno poboljšanje ali ne nikako teza i činjenica dakle da zbog HASAP-a da ćemo jesti zdravstveno neispravnu hranu. Mislim da tu treba i da to nije dobra poruka za javnost, dakle niti Hrvati jedu smeće niti naše firme proizvode smeće već se radi isključivo o boljim standardima kada je u pitanju HASAP i o konkurentnosti kada je u pitanju HASAP jer uvođenjem HASAP-a ta poduzeća dobivaju šansu da mogu pod ravnopravnim uvjetima izvoziti i trgovati i poslovati na tržištu Europske unije. Prema tome, radi se o standardu kojega mi svakako želimo usvojiti ali u tome treba biti jasno realan. Što se tiče ovog dijela za produženje rokova mislim da sam to već kazao, dakle zahtjev nije ministarstva i ne uvodi HASAP ministarstvo nego ga uvode naši poslovni subjekti u poslovanju s hranom. Dakle, zahtjev je došao od njih. Uvođenje HASAP-a traži ogromna ulaganja, preinake građevinske, tehnološke, kadrovske. Prema tome, cijeli jedan niz i skup elemenata koje treba posložiti da bi HASAP sustav profunkcionirao. Što se tiče samoga Zakona o hrani mislim da je u uvodnom također dan odgovor. Mi u izmjene i dopune Zakona o hrani idemo, formirano je povjerenstvo, ono radi na tome poslu i vjerojatno u jedanaestom mjesecu da će biti ovdje i upućeno ovom Visokom domu. Prema tome, obuhvatne izmjene Zakona o hrani se rade a i poseban dio priče je i ovaj higijenski paket. Zašto ga nismo ranije pustili u proceduru? To je svakako bilo vezano za prvi dio pregovora sa Europskom komisijom za screening i za sve one dodatne informacije do kojih smo došli i činjenica je tijekom analize uskladbe našega zakonodavstva sa zakonodavstvom Europske unije. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravci netočnih navoda. Poštovani zastupnik Josip Leko.
Poštovani državni tajniče, ne možete u Saboru ali ako tvrdite onda je to potpuno netočno da je Vlada donijela izmjenu i dopunu zakona. Ali to je strašno da vi kao državni ministar kažete da je Vlada donijela izmjenu i dopunu zakona. Ni uredbu o izmjeni i dopuni zakona ne može donijeti Vlada, to je vama gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora jasnije nego meni. Evo, to ću biti skroman tako, vi to znate da nije moguće. Dakle, Vlada je pokušala to učiniti, izmijeniti zakon bez ovlaštenja Hrvatskog sabora datog u zakonu i suprotno Ustavu i ona ne može izmijeniti zakon jer joj je ovlaštenje ograničeno samo na godinu dana a zakon je već riješio taj rok. I čim prestane ex lege djelovati ova uredba nastupa na snagu zakon. Ako vam to nije jasno meni je to žao, ali nije to što je meni žao nego kako je onda hrvatskim građanima u pravnom sustavu ovakvom Republike Hrvatske.
I drugi ispravak poštovana zastupnica Ljubica Lalić. Izvolite!
Ispravljam navod gospodina državnog tajnika koji nas pokušava uvjeriti kako nema drugog rješenja i kako je ova uredba Vlade radi spašavanja poduzeća. Gospodine državni tajniče, Vlada Republike Hrvatske kroz ove tri godine prilagodbe trebala je pomoći tim pravnim subjektima da se prilagode jer samo na taj način stavlja ih se u ravnopravan položaj sa svima drugima. Ja mislim da je nama u Hrvatskoj prije svega stalo zato da čim prije svoje gospodarstvo osposobimo da bude al pari onima koji dolaze iz inozemstva i to nam treba biti prioritet a ne prioritet odgađanje primjene zakona još za tri godine. Jer, odgađanjem primjene tog zakona mi zapravo ne rješavamo one temeljne probleme koje je nabrojio i gospodin Pankretić. Nisu doneseni ni provedbeni akti. Nismo donijeli Zakon o hrani a kvalitetu hrane ne želimo kontrolirati odnosno mogli bi ući i u razloge zbog čega to ne želimo. Možda pogodujemo nekome zbog toga.
Hvala. Zaključujem raspravu. Izvještaj o Uredbi koju je Vlada RH donijela na temelju zakonske ovlasti. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se Izvješće o Uredbi koju je Vlada RH donijela na temelju zakonske ovlasti. Molim uključimo se. Glasovati. Rezultat? Sa 75 za, 2 suzdržana, 5 protiv prihvaćen predloženi zaključak.
Dame i gospodo, Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti Republike Hrvatske za 2007. i izvješće o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti Republike Hrvatske za 2005. godinu su dva naša mogu reći redovna dokumenta. Znači plan za iduću i izvješće o izvršenju plana za prošlu godinu. Godišnji provedbeni plan za iduću godinu je izrađen u suradnji sa svim nositeljima službene statistike. U izradu su također bile uključene sve relevantne institucije kroz statističke savjetodavne odbore. I također Statistički savjet je prihvatio prijedlog na svojoj sjednici. Izvješće o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana za 2005. je također izrađen u suradnji sa svim nositeljima službene statistike pa mogu reći da su planirani ciljevi programa izvršeni u skladu s raspoloživim resursima što znači da su provedena sva istraživanja osim iznimaka navedenih u izvješćima. I Statistički savjet je također prihvatio i to izvješće.
Hvala. Izvješće Odbora? Poslato, hvala lijepa. Otvaram raspravu. U ime Kluba HDZ-a poštovani zastupnik Kruno Peronja. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine Jukić doista je pred nama zbir svih mogućih brojeva i analiza koje moramo imati na jednom mjestu kako bi lakše analitički mogli raditi i donositi važne odluke. Ovaj Godišnji provedbeni plan donosi se za svaku godinu za koju se donosi program statističkih aktivnosti. Naravno da službena statistika Republike Hrvatske u svakom trenutku mora ustanoviti stupanj usklađenosti sa zahtjevima Europske unije i to u godišnjem provedbenom planu statističkih aktivnosti Republike Hrvatske za 2007. Ono što je potrebno istaknuti u nizu i moru ovih brojeva svakako raščlanjenih po svim segmentima Godišnjim provedbenim planom statističkih aktivnosti određuje se i pregled ukupno potrebnih resursa iz Državnog proračuna tako da bi se doista moglo radi obavljanja poslova službene statistike kako bi Državni zavod za statistiku imao pravo koristiti administrativne izvore podataka i podatke prikupljene metodom praćenja. Naravno da one najvažnije dijelove analitički ovako istaknute u pogledu demografske i … [[Govornik se ne razumije.]] statistike gdje se govori o stanovništvu, posebno izdvojiti i u onim pogledima što nas muči i u tržištu rada kako bi prikupili i podatke o zaposlenima i plaćama, a kako bi mogli usmjeravati naše buduće napore. Naravno da je Državni zavod za statistiku nije samo upoznao nositelje službene statistike sa zahtjevima statističkog ureda Europske unije Eurostata nego i širu javnost pa je u tom smislu i organizirao i koordinirao sve pri izradi programskih dokumenata. Još je u 2005. nastavljena harmonizacija hrvatske statistike u skladu sa standardima Europske unije i to radi poboljšanja postignuta su i dostupna preko internetskih stranica. Ovdje su detaljni podaci o broju zaposlenih koji omogućavaju da od vremenske prognoze pa do svih godišnjih izvršenja Provedbenih planova imamo razloga iščitavati i analizirati. Ono što je posebno za istaknuti jest da su osnovani statistički i savjetodavni odbori sa 15 različitih statistički područja i to na temelju Zakona o službenoj statistici osnovan je Statistički savjet Republike Hrvatske pri Državnom zavodu za statistiku. To je savjetodavno i stručno tijelo koje je pridonijelo osiguranju utjecaja korisnika u prvom pogledu znanosti i šire javnosti na programu statističkih aktivnosti. On je sačinjen od predstavnika počevši od Hrvatske narodne banke, Ministarstva financija, Hrvatskog sabora, tijela državne uprave, a jednako tako što posebno treba istaknuti da su i svi uredi statistike po svim našim županijama koje funkcioniraju kao i tijela državne uprave. Stoga su i važni podaci koje mislim da bi još trebali biti raščlanjeniji. Ono što nas interesira u smislu financijske decentralizacije Republike Hrvatske, regionalni bruto domaći proizvodi koji govore o regionalnim računima pučanstva. Sve u svemu kratko bih zaključio ogroman trud u izradi ovih materijala jedna sublimacija i zato hvala predlagateljima i vjerujem da će ovo nama služiti za brojne sadržajne i odgovorne rasprave u Hrvatskom saboru.
Hvala. Za Klub SDP-a poštovani zastupnik Mato Crkvenac. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine Jukiću i suradnici, počinje mi izgledati da ova izvješća o statistici odnosno državnoj statistici odnosno planovima, programima i tako dalje postaju sve više rutinska. I naprosto i ovdje je na stanoviti način u odnosu na njih pristup koji je sve više takav, a mislim da hrvatska državna statistika zavređuje veću pozornost i temeljitiju raspravu u Saboru nego će se očito ovdje obaviti. Pa čak je i gospodin Jukić rekao nekoliko rečenice koje nisam dobro čuo. Povrh toga, da to ne bi bili, kad to ne bi bio rutinski pristup onda bi svakako određene stvari trebalo i problematizirati u tim izvješćima. Primjerice u 2005. godini koliko znam i navodi se samo u početnom dijelu izvješća učinjeno je značajno, prilično značajno smanjenje proračunskih sredstava za te aktivnosti. I naravno da je to dovelo do problema u izvršavanju obveza i naravno pritiska ostalih vrsta što bi bilo vrijedno da se konstatira i da se utvrdi koliko je to doista bio problem i da li je, i povrh toga posao mogao obavljen biti itd. I da samo pođemo od tih površnih stvari. Mislim da nije u redu da na čelu Državnog zavoda za statistiku bude vršitelj dužnosti i da Državna statistika u Hrvatskoj treba ravnatelja. Jer kad je tu prvi čovjek koji ima svoj projekt, koji radi određeni mandat onda je lakše, onda je to bolje, onda je to ozbiljniji pristup nego ako je, ako posao obavlja čovjek koji može biti najkvalitetniji, ali se imenuje kao vršitelj dužnosti itd. Sve to na stanoviti način govori o tom području. Ja inače svakako želim reći da hrvatska Državna statistika zavređuje mnoge pohvale. Istina u Hrvatskoj dosta i uloženo u ne samo opremanje nego i u ljude koji su stasali na tom području. Ali povrh toga mi u Hrvatskoj imamo pojedince koji su vrijedni priznanja, čiji su rezultati istraživanja i rada u statistici vrlo važni. Želim naglasiti i to da još prije '90. godine, ja se s fakulteta sjećam, Državni zavod za statistiku i Hrvatska statistika imala je odličnu suradnju sa Europskom unijom. I čak štoviše prednjačila u ovoj regiji u mnogim takvim stvarima. Vjerujemo da će se sve više formirati uvjeti koji će omogućiti da još uspješnije u tom pogledu radi se i dalje. Mi ćemo u SDP-u podržati ova izvješća, ali bismo željeli upozoriti na to, dakle koliko je statistika važnija od onog nego što to izgleda. Danas ništa ozbiljno ne možemo raditi u državi bez ozbiljne statistike. Svatko tko rad neki stručni posao, znanstveni, odgovorni, politički mora nešto mjeriti. Za njega to mjeri statistika i veliki broj ljudi koji teško rade na tom poslu. Prema tome, sa stajališta takvog značenja statistike mi bismo iz kluba naglasili osobito nekoliko elemenata. Prvi je svakako ta realnost iskaza statistike. Mi tu nailazimo na stanovite probleme s obzirom na to da se pojave u vremenu mijenjaju, da su posrijedi masovne pojave koje se mjere i da je pitanje realnosti ponekad upitno sa stajališta činjenice da se već u narednom roku stvar mijenja. Primjerice mi danas kod mjerenja troškova života tih košarica za životni standard itd. imamo veći broj mjerenja. Čak i sindikati onda da bi bilo sve ažurnije i kao realnije onda oni mjere na svoj način sve to skupa. Recimo, mislimo da bi bilo vrijedno da se u nekom povjerenstvu ili možda u ovom Statističkom savjetu koji je sad napravljen, što ja pozdravljam, razmotri sve to skupa pa da se napravi jedinstveni sistem tog mjerenja i da ne ide svaki čas netko sa svojim mjerenjem bilo čega, a da pri svemu tome ta realnost mjerenja bude veća. Drugo, naravno naglašavamo pitanje pravodobnosti. Naša statistika u velikoj mjeri čini sve što može da to bude pravodobno. Ali mi si često sami zadajemo rokove, više to ne zadaje nitko iz Beograda koje ne izvršimo, što nije dobro. Mi smo svojedobno ja se još sa fakulteta sjećam naša je statistika bila brža od slovenske, ne od bivše jugoslavenske i najkvalitetnija statistika na ovom području i bilo kakva kašnjenja te vrste nisu dobra. Ali gledajte, pitanje pravodobnosti je ozbiljno. Primjerice, povrh sve tehnike, povrh svih software-a i hardware-a vi danas da biste vršili suptilniju analizu plaća u odnosu na zaposlene po strukturi, kvalifikacijskoj i na druge načine za 2005. godinu morat ćete čekati veljaču 2007. godine. I sad je pitanje koliko više ta tada analiza dovoljno znači, koliko je dovoljno relevantna za ekonomsku politiku koja na temelju svega toga mora potezati određene poteze. Dakle, mi apeliramo i smatramo da je u odnosu na pravodobnost potrebno učiniti još više. Treće, smatramo da statistika na svoj način mora biti jedan potpuno neovisan obzervator koji je gotovo sa nekakve svemirske visine mjeri, prati što se događa i vjerno to registrira. Taj problem, dakle ta potreba da statistika bude neovisna, stručno neovisna ali i bez ikakvog političkog pritiska. Ja mislim da je kod nas praksa ipak bila ta da su se u stanovitim trenucima činili određeni pritisci na statistiku u pogledu momenta u kojem će se objaviti neki podaci. Jer postoji povoljniji, nepovoljniji moment za nekoga, osobito tko je na vlasti itd. Statistika mora čvrsto i tvrdo ustrajati na svojoj neovisnosti, stručnoj neovisnosti i ni u bilo kojem pogledu opterećenosti. I treći važan moment kojeg bismo naglasiti je sljedeći. Suradnja naše statistike i Europske unije je duga i uspješna možemo reći. Međutim, Europska unija nama nameće svoje šeme, i u statistici. I ona to čini beskompromisno i to je normalno. Mi te šeme prihvaćamo i u osnovi uspješno usvajamo. Međutim, mi ne smijemo zanemariti naše specifičnosti i naše posebne stanovite potrebe u statističkom pogledu. Tako da mi ne smijemo postati nekakva replika nekakve europske statistike, nego istodobno razvijati i ono što nama treba. Npr. nama bi trebali puno bolji podaci u odnosu na to, u odnosu na podloge za vođenje regionalnih politika. Danas, ja sam danas ustvrdio, naša Vlada nije u stanju kao najviše tijelo izvršno-političko ustanoviti koliko se povećava GEP razvojni između pojedinih regija, a on se povećava. Dalje, pitanje je kako možemo utvrditi po teritorijalnom principu društveni brutoproizvod uopće. Pazite, prema statistici sada ispada da je pola društvenog bruto proizvoda, ako ne i više u Zagrebu, a to nije točno. Jer se ovdje registrira mnogo toga što zapravo odvija se ekonomski, gospodarski na nizu drugih područja. Na ovaj način bez recimo tog aspekta vrlo se teško može sagledati regionalna struktura, a onda na temelju toga je teško voditi i bilo kakvu politiku. Mi bismo osobito upozorili i na to da neki važni podaci kao što je primjerice dinamika gospodarskog rasta u njihovom konačnom iskazu bivaju također dati sa dosta zakašnjenja. Mi smo koliko se sjećam tek ove godine 2006. dobili konačni podatak i čak je učinjena korekcija i to osjetna korekcija stopa gospodarskog rasta za 2002. i 2003. godinu. Pazite podaci o gospodarskom rastu za 2002. godinu, to je prije četiri godine i 2003. godinu su bitno korigirani, u toku ove godine i stopa rasta se razlikovala za više od 1%. Nije bila 4,3 nego 5,6 ili nije bila 4,3 pardon nego 5,3. To je razlika drastična, dramatična. U pitanju su milijarde, a mi smo tu korekciju dobili nakon tri-četiri godine. Čak i ovaj podatak koji računate da je deficit budžeta bio 6,3 trebali uzeti novu statistiku jer taj račun nikako ne stoji ni po toj osnovi. Prema tome, mi bismo se uz podršku velikom trudu koji se tu ostvaruje uz sve ono što tu u Hrvatskoj u vezi sa statistikom postoji i zavređuje pozornost, osobito založili za tu i neovisnost i veću brzinu i stanovitu dodatnu usklađenost koja bi vodila i pravodobnosti i većoj realnosti što bi osobito bilo važno za Vladu i vođenje ekonomske politike. Izvješća ćemo podržati. Hvala.
Hvala. Za klub HNS-a, poštovani zastupnik Antun Kapraljević. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja ću krenuti od kraja, znači prvo bih nešto rekao o samom prijedlogu provedbenog Plana programa statističkih aktivnosti za 2007. jer mi smo donijeli određeni zaključak na Odboru za ravnopravnost spolova i žao mi je što ovdje nema predsjednice ni potpredsjednice da taj naš zahtjev obrazlože. Ja sam se nadao da će u uvodnom obrazloženju gospodin Jukić iznijeti da li je taj naš prijedlog sa Odbora za ravnopravnost spolova prihvaćen ili nije prihvaćen, a odnosi se na neke stvari koje sam ja već dva puta ovdje pri istom ovom materijalu ili sličnom ovom materijalu tražio da se ubace u plan statističkih aktivnosti, a to je da se vodi evidencija o nasilju u obitelji i nasilju nad djecom, nasilju nad ženama, jer znamo da ti podaci se obično vode u policiji, odvjetništvu, zdravstvu, svagdje je to razjedinjeno i nigdje nemamo podatke ustvari o tome koliko je to nasilje u obitelji. Dobili smo obećanje, ustvari jednoglasno smo donijeli zaključak da vas zamolimo da u iduću godinu, znači u 2007. godinu napravite klasifikaciju na koji način i tko bi vam trebao podnositi izvješće i da objedinite ta izvješća, znači da napravite statistiku o nasilju u obitelji. Ja se nadam da ćete mi u svojim idućim istupima odgovoriti da li ste udovoljili tom našem zahtjevu. A sada bih prešao na samo Izvješće o izvršenju godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti i tu bih se zadržao samo na jednom dijelu i to na onom dijelu koji se tiče Hrvatske pri ulasku u Europsku uniju, a to su statističke regije. Sve je počelo uvođenjem nomenklature prostornih jedinica za statistiku tzv. NUC. Mi smo to započeli još u studenome 2003. i Eurostat je prihvatio prijedlog prostornih jedinica za statistiku prve razine. Ustvari da objasnim. Prva razina je znači ono što se tiče same naše države, druga razina je nešto što se tiče da prevedem, pojednostavim regija i treća razina je ono što se tiče naših općina ili načina na koji će se te općine udružiti u određene statističke regije. Vi ste svojevremeno krenuli sa jednim projektom Državni zavod za statistiku je napravio u studenome 2003. projektna nomenklatura prostornih jedinica za statistiku i tada je taj prijedlog išao u smjeru da Hrvatska bude podijeljena na pet statističkih regija. Tada je to bilo odbijeno od Europske unije jer je rečeno da je to preveliki broj i da se ne zadovoljava određeni uvjet a to je 800 tisuća do 300 tisuća do 3 milijuna stanovnika koliko treba biti u jednoj regiji razine 2, znači … dva i onda ste vi prišli i izradili 25. siječnja 2005. godine dostavili Eurostatu na mišljenje novi nacrt prijedloga koji je sadržavao četiri statističke regije druge razine i tu lijepo vi pišete u ovom vašem izvješću: Budući da je novi nacrt prijedloga zadovoljavao kriterije broja stanovnika, Eurostat se s novim nacrtom prijedloga složio i odmah ga proglasio konačnim u travnju 2005. godine. I još kažete, Državni zavod za statistiku o cijelom tijelu događaja kao i konačnoj odluci Eurostata informirao je resorna ministarstva. Super! Tu ste tvrdili da je to napravila struka i onda u tom trenutku se vjerojatno umiješa politika i onda politika kaže e to što je struka napravila, to ne valja. Znači da vi sve ono što ste napravili, sve te analize, sve što ste napravili da to ne valja i onda mi krećemo u izradu nove statističke podjele i to podjele na tri regije. Onda u toj podjeli nam Europa lijepo kaže da tad smo podijelili Zagreb pa jadranska i kontinentalna Hrvatska, Grad Zagreb posebno onda nam kažu da Grad Zagreb ne zadovoljava tim uvjetima jer ima 20 tisuća stanovnika manje i onda mi odustajemo i od toga i sada dolazimo sa prijedlogom dvije statističke regije. Znači krenuli smo sa pet pa sa četiri pa sa tri, sada smo na dvije. Očekujem da ćemo uskoro doći na jednu. A mi u Slavoniji se lijepo pitamo šta to donosi nama? To donosi nama da mi dođemo u jednu regiju u kojoj naših 5 i nečijih 50 iznosi 27 i po i super. Prekrasno. Ili da to pojasnim, Slavonija koja ima 30% prosječnog BDP-a Europe upada sa Zagrebom koji ima 68 i to znači, super. Mi smo na 50% i to je prekrasno. Ali gospodo, to nama u Slavoniji znači da ćemo moći daleko manje sredstava povući jer prvo, u ovoj situaciji u kojoj smo dovedeni, u kojoj smo namjerno zapostavljeni, tvrdim namjerno zapostavljeni, izolirani, gdje svi fondovi nisu dolazili do Slavonije, gdje mi nemamo infrastrukturu koja u stvarnosti i može povući bilo šta iz tih fondova, ćemo ostati i dalje zakinuti jer će sve povući netko drugi tko ima infrastrukturu koja je spremna to povući. Da li je cilj politike da se ponovno povuče nekakva granica? Na ovaj način se i vuče Virovitica – Karlobag. Ja tvrdim da nije i ne smije biti jer na ovaj način se Slavonija ponovo stavlja u geto jer neće moći poštivati ono što bi trebalo ispoštivati. Ako znamo da po procjenama bi trebali godišnje dobiti iz Europske unije negdje od 4 do 8 milijardi kuna godišnje, normalno da će tih od 4 do 8 milijardi kuna godišnje povući oni koji su spremni, koji imaju infrastrukturu, koji to mogu povući. Gdje je tu Vukovar u cijeloj toj priči? Gdje je tu Suhopolje, gdje je tu Voćin, gdje su tu mjesta u Slavoniji? Ali gospodo, ista stvar se dešava i u Dalmaciji, potpuno jednaka. Imamo razvijeni sjever i siromašni jug. Potpuno jednaka. Zar je to interes da podijelimo Slavoniju na 2 dijela ili točnije rečeno, da ju podijelimo službeno na 2 dijela a ustvari ju podijelimo na 4 dijela? Na 2 bogata i 2 siromašna. Nisam otišao kod Glavaša i u ono vrijeme dok smo se mi borili za regionalizaciju Hrvatske gospodin Glavaš je bio u HDZ-u i bio je debelo protiv regionalizacije Hrvatske, da se razumijemo. Pogledajte njegove intervjue u ono vrijeme dok je bio u HDZ-u. A gospodin Kramarić može to isto tako posvjedočiti. Svojevremeno kad je gospodin Petar Štraub bio u Sloveniji onda je Sloveniji predlagao da naprave 3 regije. A znamo da je Slovenija država koja se može preći praktički na rezervi automobila. Njima je predlagao da naprave 3 regije s, pod uvjetom, ali smo drugačije rasprostranjeni. Tada je Sloveniji predlagao da naprave 3 regije da bi mogli izvući što više sredstava. Možda su oni analitičari i u pravu kad kažu da u situaciji kad napravimo 2 regije da ćemo sigurno više novca povući iz Europske unije jer ćemo biti sa mjestima kao što je Zagreb spremni povući više novaca iz Europske unije. Ali šta to znači nama u Slavoniji? Ništa, gospodo, još veći jaz. Jer Zagreb će vrlo brzo dostići tih 75% BDP-a Europe, a mi ćemo i dalje ostati na naših 38. To nama u Slavoniji ne znači ništa i ja vas molim, nemojte zapostaviti struku i nemojte i dalje, jer ovdje u klasifikaciji lijepo kažete. Klasifikacija je posebna vrsta jezika koja omogućuje prikaz statističkih podataka na jedinstven način. Osnovi je cilj takva načina rada kreirati klasifikacije koje će prikazati stvarno stanje nacionalnih gospodarstava. Mene ovo podsjeća, ova rečenica da vi stvarno želite da statistika bude točan zbroj točnih podataka, a ne točan zbroj netočnih podataka. Pa nemojte dozvoliti da preko struke se nasade neki drugi i da popljuju sav vaš rad koji ste uložili u ovo vrlo kvalitetno, da svedemo Hrvatsku za sad na 2 regije, pa onda na 1 regiju. Pa onda zaokružimo prsten oko Zagreba, a vi drugi se snalazite. Pa nemojmo to dozvoliti. Razmišljajmo malo i o ostatku Hrvatske. Nije Hrvatska samo ono što su neki željeli da bude Hrvatska. Hrvatska je znamo odakle dokle i onda vodimo računa i o onim našim krajevima koji su poljoprivredni. Vi znate da ti krajevi u kojima recimo u Gunji, od 5 tisuća 300 stanovnika 300 ljudi je zaposleno. Kakav oni proračun mogu imati? Kako se oni mogu razvijati? Ma nikako bez pomoći centralne države, nikako. Jer nikad neće imati proračun koji će im omogućiti da naprave bilo šta u svom mjestu jer to je poljoprivredni kraj. Tamo ljudi nemaju iz čega napuniti proračun. I zato vas molim, nemojte dozvoliti da struku popljuje politika i da ponovno imamo sramotu, pa mislim već i ovo je sramota samim tim što smo sa 5 došli na 2. 5, 4, 3, 2 pa idemo se cjenkati. Ono što ste napravili, ono je dobro, zadržimo 4 regije i borimo se da ta statistika urodi plodom, tj. da što više novca kojeg možemo povući iz Europske unije povučemo i što kvalitetnije ga uložimo za razvoj ove naše Hrvatske.
Hvala. Klub HSS-a poštovani zastupnik Božidar Pankretić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospođo potpredsjednice. Pa evo, nekoliko riječi vezano uz Izvješće i provedbu Plana statističkih aktivnosti Republike Hrvatske. Pošto smo spojili raspravu onda i o Prijedlogu godišnjeg provedbenog plana Republike Hrvatske za 2007. godinu. Moram reći da na početku nisam dobro razumio uvaženog gospodina Jukića. Ako se ne varam, u njegovom izvješću koje je bilo vrlo kratko, neka mi ne zamjeri, gdje je izuzetno skroman, gotovo da je htio proći ovuda neprimjetno, ali ja mislim da je tu pogriješio. Mislim da je trebao biti jako glasan, vrlo zahtjevan jer mislim da je shvaćanje statistike, ne samo sada nego ukupno shvaćanje statistike kod nas pogrešno. Pogrešno iz razloga kojima sam i sam svjedočio iz razloga koji se nažalost i dalje ponavljaju, statistika se svrstava u nešto po strani, nešto što je bitno da se nešto popiše, ali i nije posebno bitno pa ćemo mi to provesti. Kad fali novaca u proračunu ajmo uzeti 200, 300 milijuna na statistici, ma što će nama svih onih 10, 15, 17 nekih projekata, programa, sve se to može, ne treba to biti direktno, mi to možemo anketno, mi to možemo ovako i onako. Pogrešno draga gospodo, vrlo pogrešno jer će nas to jako koštati. Zašto to govorim jako koštati? Zato što je statistika o onom segmentu u kome ćete dozvoliti da ipak mogu reći da nešto znam, a to je poljoprivreda, to strašno koštati. Neće gospoda sa kojima mi tako užurbano pregovaramo, neće gospoda kojima se mi tako brzo žurimo htjeti slušati neke priče o tome kako smo mi razvijena poljoprivredna država, kako mi imamo ovo i ono ili primjerice kak' smo mi imamo ne znam 60, 70 tisuća hektara vinograda, kak' imamo proizvodnju, biljnu proizvodnju ovakvu i onakvu, kak' imamo kravica toliko, svinja ovoliko, nego oni će reći gospodo dajte vi nama našu statistiku, ajmo uzeti dvije, tri godine referentne pa da vidimo što ima u njima, ajmo mi sada definirati određene stvari. A što ćemo mi njima dati? U biljnoj proizvodnji bojim se da im nećemo imati što dati jer već ako se ne varam dvije godine gotovo da u biljnu proizvodnju na obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima ne radimo, napravili smo neke ankete, koliko ćemo biti sigurni oko toga ne znam, ne bih stavio ruku u vatru za te podatke. Kažemo da ćemo ustanoviti barem evo ja ću vam pročitati neke ciljeve koje ste vi napisali, da ja ne bih krivo govorio, pa mi iz Prijedloga strategije razvitka službene statistike RH 2004. dvanaest: Glavni cilj statistike poljoprivrede jest osiguranje kvalitetnih, pouzdanih, međunarodno harmoniziranih podataka nužnih za potrebe agrarne politike, mjera zaštite okoliša te planiranje i provođenje politike održivog razvoja na regionalnoj i nacionalnoj razini. Radi toga kao što je već rečeno na temelju podataka prikupljenih iz popisa poljoprivrede 2003. u 2004. uspostavit će se Registar poljoprivrednih gospodarstava. Pitanje glasi gdje smo sada? Što smo napravili? Ima li išta od toga? Ili smo primjerice, a pročitat ću vam što ste vi napisali Europskoj uniji na odgovore koji su vam postavili. Evo jedan samo da puno ne zamaram ni vas, a vi to dobro znate, a ni uvažene kolegice i kolege. Statistika poljoprivrede jedna je od prioritetnih statistika pri uključivanju Republike Hrvatske u Europsku uniju. Važnost poljoprivredne statistike vidi se već prema broju uredaba kojima je zastupljena u Eurostatu, znate i sami izuzetno veliki broj, vrlo značajno područje. Obuhvaća različita područja, biljnu proizvodnju, stočarstvo, šumarstvo, ribarstvo, agro-monetarne statistike, zaštitu okoliša. Osiguranje kvalitetnih, pouzdanih i međunarodno harmoniziranih podataka nužno je za potrebe agrarne politike, planiranje i provođenje politike održivog razvoja na regionalnoj i nacionalnoj razini. Uvest će se Registar poljoprivrednih gospodarstava. Usvojit će se i uvesti u primjenu tipologije poljoprivrednih posjeda. Jedan od važnih ciljeva jest i uspostava i razvoj nacionalnog sustava agro-monetarnih statistika usklađenih sa zahtjevima Europske unije, posebno u području cijena, ekonomskih računa u poljoprivredi i šumarstvu. Ne bih dalje nabrajao sve ove stvari. Mislim da je vrlo jasno i definitivno da je od toga nažalost vrlo malo učinjeno. Ja ovdje neću kriviti vas u statistici, vjerujem da dajete sve od sebe, ako nije tako, onda primite moju kritiku, ali mislim da dio koji zanemarujemo u ovom dijelu nije dobar. Poslije ćemo moći govoriti o tome kako smo loše prošli u određenim segmentima jer nismo dobili kvotu za mlijeko, nismo dobili kvotu za ovu ili onu proizvodnju, nismo se dogovorili ovo i ono. Bit će krivi pregovarači, bit će kriva aktualna Vlada koja je tada pregovarala, a u stvari smo svi zajedno bili neodgovorni u pogledu evo najosnovnije stvari koja se zove statistika. Zato evo ja koristim ovu priliku kada govorimo o ovom Izvješću, kada govorimo o zadacima. Ne bi bilo korektno od mene da nabrajam ovdje sve ove, provedbu ovih planova, svih ovih istraživanja jer ne znam koliko će kolegice i kolege pratiti taj dio, a vi puno bolje znate što ste mogli, a što niste mogli učiniti, što ste učinili i što niste, nego da ovdje ja apeliram prvenstveno se iskreno nadam i drago mi je što je ovdje potpredsjednica Vlade, ne znam da li je ona po ovom pitanju, ali ja se, ja vjerujem iskreno da je barem djelomično čula ovo što sam govorio, nije bilo ni… … [[Upadica se ne čuje.]] ako je zapisivala gospodine predsjedniče posebno mi je zadovoljstvo onda, vjerujem da će se onda to negdje i čuti na Vladi, ali možemo mi biti neozbiljni na ovoj temi, možemo to prihvaćati ovakav i onakav način, iskreno vas upozoravam, ako će ovakva izvješća statistička biti, ako će zadaci biti ovako provedeni, loše nam se piše u pregovorima s Europskom unijom u poglavlju poljoprivrede. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Josip Đakić.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče. Ja bih ispravio netočan navod kolege Pankretića gdje je ustvrdio da se biljna proizvodnja na obiteljskim gospodarstvima ne odvija i da je nema. To je apsolutno netočno jer samo u našoj županiji biljna proizvodnja što se tiče proizvodnje kamilice je toliko daleko otišla da omasovljava na obiteljskim gospodarstvima i ona je alternativa za kukuruzu i pšenicu i ona je dobar prihod naših obiteljskim gospodarstvima i tako se prezentira i sav je izvozni proizvod u zemlje Europske unije. Stoga mislim da netočne tvrdnje ne treba upotrebljavati što se tiče biljne proizvodnje koja raste iz dana u dan i alternativa je onim klasičnim i stalnim proizvodima.
Povreda Poslovnika.
Gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega je povrijedio Poslovnik jer nije ispravljao ono što sam ja rekao nego je ispravljao ono što ja nisam rekao, to ste i vi primijetili. Ja znam da je on možda jači u nekim drugim temama, ali u poljoprivredi i statistici neka ostavi jer ja to nisam govorio. Hvala.
Nisam ja to primijetio, nisam ja to mogao ni reći … [[Govornik se ne razumije.]] A i to nije povreda Poslovnika. … [[Upadica se ne čuje.]] Poštovani zastupnik Zlatko Kramarić, izvolite u ime kluba HSLS-a.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine ministre hrvatske Vlade, gospodo iz ministarstva, kolegice i kolege. Doista statistika je vražja stvar. Šteta što nema i kolege Šemse Tankovića koji je ovdje među nama sigurno najveći stručnjak o ovoj temi, ali evo ne znam da li je to razlog zato što ide u ove poslijepodnevne sate, ali Bože moj Sabor mora da teče i svako vrijeme je jednako važno. Statistički u ovome Saboru neki govore po osamsto puta, neki govore puno manje, onda vjerojatno negdje u nekom statističkom prosjeku je to pristojno kada se ovako uzme, ali upravo kako smo ipak svatko od nas odgovara za one svoje vlastite postupke. Odmah na početku da kažem da će klub HSLS-a podržati i jedno i ovo izvješće o izvršenju godišnjega provedbenoga plana i da će podržati Prijedlog godišnjega provedbenoga plana za 2007. godinu. Kolega Crkvenac je ovdje isto na početku rekao i vrlo jasno u važnosti ove statistike i doista šteta, ovo je jedna mala primjedba kolegama iz Vlade da neki kratkoća ne mora biti vrlina i da doista ova prilično opširna izvješća ipak zaslužuju i jednu malo širu elaboraciju. Ono što ovdje zapravo u ime kluba želim reći da statistika nije neutralna i da nije oslobođena od politike i ideologije. To znamo i statistikom se može zapravo sve dokazati. Stara ona izreka da ako vi jedete meso, a ja jedem kupus da u prosjeku jedemo, odnosno u statističkom prosjeku jedemo sarmu, tako otprilike stoji i sa nekim drugim pokazateljima pa i možda neki puta se statistika može dokazati da živimo i puno bolje nego što se to nama zapravo i čini. Isto također o važnosti i ideološkoj obojenosti statistike evo ja se samo sjećam zadnji popis stanovništva ako se ne varam imali smo 2001. godine, a mislim da smo 2003. godine negdje tek zapravo dobili one službene podatke, očito da se doista u te dvije godine stvorio se osjećaj da se nešto sa statistikom rješavalo i da nešto baš i nije onako štimalo pa se moralo malo rihtati kako bi i ove neke ideološke političke poruke mogle biti nešto drugačije nego što to ona surova realnost koju nam statistika zapravo pokazuje i koja bi nas itekako iznenadilo. Isto također sjećam se kako su nas statistički podaci neugodno iznenadili pa tako smo ono dobili podatak da je svega 7% građana Republike Hrvatske da ima visoko obrazovanje. Ne moram vam reći zapravo šta se iz te statističke činjenice koje se sve političke i ine implikacije mogu izvući jer oni zapravo djeluju, oni pokazuju i neki način i pokazuju da nam je stanje u društvu upravo takvo kakvo jest, da je vrlo teško da i može biti bolje ako se suočavate sa ovako opasnim, odnosno ali surovim i istinitim činjenicama. No ja bih se vratio na ovo o čemu je kolega Kapraljević bio govorio, mislim da je to neizmjerno važno. Ta cijela priča ako se ne varam traje negdje od 2003. godine i mi nikako zapravo da si odredimo taj koncept tih naših statističkih regija, koji je to optimalan broj i što bi trebalo to biti. To je bilo sjećam se i u vrijeme petorke, šestorke zapravo neka stvar koju smo pomalo stavljali, odnosno pod tepih jer očito nije jednostavna stvar odlučiti da li će Hrvatska imati tri, četiri, pet ili dvije statističke regije. One dvije malo me podsjećaju, to ja znam da možda nije popularno reći na onu podjelu iz '41. godine, kontinentalna jadranska pa malo to, malo ovako mi više na njemački i za onu jadranska malo ipak podsjeća na jednu drugu priču. Kada uzmemo kako su banke ulazile onda se pokazuje da ta priča iako se statistički ne vidi da zapravo neki način i stoji. Ono što je zapravo potrebno i što ovaj Sabor mora inicirati i što je upravo su ova, ovo Izvješće i ovaj Prijedlog godišnjega provedbenoga plana to je da se otvori ta upravo i u Saboru, upravo ta priča, a ne da poneki puta upravo samo saborski zastupnici koji sve to i regionalni osjetljivi i koji ipak jednu priču pričaju malo duže da doista vidimo što to znači. Ako 2003. godine nemamo snage donijeti jasnu političku odluku, a očito, a zbog toga vjerojatno nešto i gubimo jer vjerojatno i ne povlačimo sve one pare koje bismo mogli povući iz europskih fondova onda netko na sebe mora preuzeti tu odgovornost zašto se to eto već tri, četiri, a kako vidim kako stvari stoje prolongiraju za neka bolja vremena. Ta bolja vremena neće doći, tu političku odluku ćemo donijeti mi, odnosno Parlament bio to ovaj sastav, neki drugi, ali upravo interes je u tome da to mi donesemo i što je moguće što prije sa punom sviješću da što gubimo, a što dobijamo. Isto vidite da zapravo vrlo teško možemo objasniti neke svoje ono kako mi Hrvatsku, odnosno što nam Hrvatska iz tradicije govori da je naš razvoj koji nikada Zagreb nikad u povijesti Hrvatske nije bio Pariz, um kako je jedan sociolog rekao za Pariz da je um, mislim … [[Govornik se ne razumije.]] um i srce Francuske. Zagreb to u povijesti Hrvatske nije imao. Ne ulazim u to da li je to dobro ili nije dobro, to je jednostavno priča, ali on tu funkciju nikada nije imao. Ako to nama naša povijest govori onda upravo te uporišne točke koje ja vidim pored Zagreba u Splitu, Rijeci, Osijeku su neke činjenice koje mi moramo na neki način i našim političkim odlukama ovdje u Parlamentu i potvrditi. Jedna od tih … [[Govornik se ne razumije.]] upravo su i ove naše statističke, regionalne statističke jedinice. Da li je to četiri, pet, ali da ih potvrdimo i da ih možemo braniti. Ja ne mislim da to onda ne znam neka institucija na bilo koji način može odbiti jer se mi moramo suočiti sa ovim tim upravo tim statističkim podacima. Mi preko toga olako prelazimo, pa onda kada gledamo da zapravo s jedne strane imate Zagreb, pa imate eventualno Istra, pa tu još po koji grad i po koja županija koje funkcioniraju kako tako, a da zapravo 15, 16 županija ne funkcionira nikako, ispod svakoga zapravo ne europskog, nego zapravo i hrvatskoga minimuma, da doista ovdje vi u Hrvatskoj imate Europu. Na žalost u premalo gradova, naselja, općina i županija. U tome je problem i to su onda stvari koje se doista, a ja sam upravo i očekivao danas da će ići i da će kolege nešto više o tome reći dokle smo to došli i kolika je naša spremnost da ovdje jedan od zaključaka doista bude da se ta rasprava konačno u Parlamentu otvori i da vidimo što se to dobiva, što bismo to dobili ako smo inzistirali ne znam na četiri ili pet ovih naših statističkih ovih jedinica. I o tome treba govoriti, a onda ćemo se stalno zapravo imati taj onda osjećaj da netko jest u jedno vrijeme bio regionalac, a netko nije bio regionalista, pa onda smo jedno vrijeme bila, stimatizirali smo IDS, danas bismo se svi ponašali na način IDS-a i da zapravo se to što je uvijek najgore siromaštvo koristi u političke svrhe. Evo toliko, ali još jedanput da kažem ponavljam mi ćemo podržati s time eto da bih predložio i Saboru da se donese zaključak … [[Govornik se ne razumije.]] u pismenoj formi da se upravo otvori ta što je moguće prije ta rasprava i da ga to čak i ovaj Sabor, jer mislim da gubimo ritam, da gubimo vrijeme, da donese što je to optimalno za ravnomjerni razvoj Republike Hrvatske odnosno decentralizirani, kako god hoćete ali mislim da bez toga neće moći ići. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Antun Kapraljević, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa evo, ja sam očekivao od gospodina Jukića da će izaći i pokušati mi barem odgovoriti na onaj prvi dio pitanja koji se ticao zaključka Odbora za ravnopravnost spolova a to je pitanje statistike o nasilju u obitelji, o nasilju nad djecom, nasilju nad ženama. Pošto on ne izlazi onda sam se javio i za ovu raspravu a pošto ne izlazi sa svojim obrazloženjem i ovog broja regija pa ću ja pročitat kako je to Državni zavod za statistiku rekao 2002. godine na dvije regije. Rečeno je ovako. Kao primjer može se uzeti slučaj da se podatak o veličini per capita bedepea računa samo na razini dvije jedinice nuc 2 kontinentalne Jadranske Hrvatske. Takav podatak ne otkriva mnogo jer svaka od ove dvije jedinice sadrži područja koja se međusobno značajno razlikuju prema stupnju svoje razvijenosti. U Jadranskoj jedinici bi se razlike u razvijenosti između Istre i Kvarnera s jedne i južnog djela Dalmacije s druge strane izgubilo u pokazateljima koji bi se računali za cijelu jedinicu. I jednako kao i na kontinentu bili bi od male ili nikakve koristi nositelju razvojne politike. Ustanoviti samo dvije prostorne jedinice za statistiku na nuc 2 razini, stoga ne bi imalo nikakve koristi. Ovako nešto je napisao Državni zavod za statistiku i ja se pitam da li ćete vi preći preko ove ideje da se Hrvatska svede na dve regije i reći sami sebi da niste znali napraviti posao. Ja se nadam da nećete i da ćete čuvati obraz struke i napraviti da Hrvatska bude minimalno četiri regije, onako kako ste vi svojevremeno predlagali. A samo da kažem o Slavoniji šta ste vi napisali. Slavonska skupina županija je prihvatljiva jer se radi o području relativno homogene privredne strukture koja usto udovoljava i fizionomskom i povijesnom kriteriju. A ove razlike ste tu nabrojili između razvijenog sjevera i nerazvijenog juga. Pa isto tako je i u ovoj kontinentalnoj i u onoj Hrvatskoj. Ja bi to rekao, ako oni u jednom dijelu kontinentalne Hrvatske jedu kobasicu, mi u Slavoniji jedemo grah, onda zajedno jedemo grah s kobasicom. A oni dolje, ako ovi na sjeveru jedu brancina a oni dole blitvu, onda imaju brancina s blitvom. Pa nemojmo tako gospodo!
Piju brancin sa kobasicom, valjda. Poštovani zastupnik Šemso Tanković. … [[Upadica se ne čuje.]] Da. Nema ga. Gubi pravo na riječ. Želite li … [[Govornik se ne razumije.]] , Jukić pardon. Da. V.d. ravnatelj Državnog zavoda za statistiku. Dobro. Izvolite.
Evo meni je drago da je statistika izazvala ovoliko pozornosti u Hrvatskom saboru. Zahvaljujem svim sudionicima rasprave. Što se tiče pitanja o ravnopravnosti spolova mogu odmah reći da prvi amandman možemo prihvatiti a drugi ne. Drugi, treći i četvrti amandman su zapravo istraživanja Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo i oni su nam pojasnili da oni nemaju resurse za provedbu toga i da će to bit riješeno informatizacijom zdravstva. Da oni u mnogim svojim istraživanjima dobivaju agregatne podatke i razdvajanje po spolu nije moguće u ovom trenutku. Što se tiče važnosti statistike to čini mi se da se polako i u javnosti sve više dolazi do svijesti, možda i zbog pregovora, možda zato što i cijela državna uprava i drugi koji su uključeni u proces pregovora vide da bez statističkih podataka nema pravih pregovora. Mi se trudimo u našim mogućnostima koliko god možemo raditi što bolje, što više, što točnije, što brže. U nekim stvarima uspijevamo. Dosta podataka već šaljemo u EUROSTAT u zadanim rokovima i u kvaliteti koju oni priznaju da je dobra, čak i bolja u nekim slučajevima, čak i bolja od zemalja članica. Što se tiče podjele na regionalne tzv. nuc klasifikaciju bilo je kao što ste rekli dosta pokušaja, razno raznih. Mi smo se trudili biti tu na, koristiti usluge struke pa su zadnji prijedlozi izrađeni na temelju studija Ekonomskog fakulteta u Zagrebu i Ekonomskog fakulteta u Splitu. Naravno da smo ocijenili da statistika vjerojatno nema dovoljno znanja da to može sama napraviti ali u međuvremenu su počeli pregovori i postoji grupa za pregovore 22 za regionalnu politiku i ne znam točno kako se zove, pa se tamo o tom raspravljalo više. … [[Upadica se ne čuje.]] Jel' dosta?
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Antun Kapraljević.
Imam dva ispravka netočna navoda. Ono prvo što ste pročitali nema veze sa Odborom za ravnopravnost spolova. Ima sa pravobraniteljicom za ravnopravnost spolova. … [[Upadica se ne čuje.]] Nije istina. A ovo drugo što se tiče ovoga, vi ste kontaktirali struku ali nakon toga što je EUROSTAT rekao da se slaže s tim i proglasio ga konačnim u travnju 2005. Pa ne znam zašto.
Zaključujem raspravu. Hvala. Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti Republike Hrvatske 2007. godine. Amandmane je podnio Odbor za ravnopravnost spolova. Vršitelj dužnosti ravnatelja Državnog zavoda za statistiku, Darko Jukić. Izvolite. Imate pred sobom? Imate. Dobro. Amandman 1, uz provedbeni plan.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga, plana. Amandman 2.
Ne prihvaća se.
Molim?
Ne prihvaća se.
Ne prihvaća se.
Ne prihvaća se.
Recite kratko obrazloženje.
To je istraživanje za koje je zadužen Hrvatski zavod za javno zdravstvo i oni su nas informirali da nemaju resursa za takvo šta. I bit će, to će biti riješeno informatizacijom zdravstvene službe.
Molim glasovati. Uključimo se. Rezultat? 11 za, 4 suzdržana, 64 protiv. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 3.
Ne prihvaća se.
Obrazloženje?
Obrazloženje je isto. Znači Hrvatski zavod za javno zdravstvo nema resursa za provedbu takvog istraživanja. I … … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Problem će biti riješen informatizacijom zdravstvene službe kao i prethodno.
Ajmo glasovati. Amandman 3 koji Vlada ne prihvaća, odnosno Zavod. Možemo glasovati. Rezultat? 8 za, 6 suzdržanih, 68 protiv. Nije dobio. 66 protiv. Nije dobio potrebnu većinu. Četvrti amandman.
Ne prihvaća se. Obrazloženje je isto.
Molim glasovati. Tko je za amandman 4. koji Vlada ne prihvaća? Pa molim vas netko opet ne glasuje. Nije se opet uključio. Pa dobro. Rezultat? 6 za, 5 suzdržanih, 68 protiv. Nije dobio potrebnu većinu. Sad dajem na glasovanje Prijedlog plana, molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 77 glasova za i 2 suzdržana donesen predloženi provedbeni plan. Imamo još jedan zaključak Odbora za ravnopravnost spolova koji glasi: Zadužuje se Vlada RH da poslove službene statistike koje obavljaju različita ovlaštene tijela službene statistike odnosi se na počinjeno nasilje, valjda je to nasilje u obitelji, ili gdje, objedini u sklopu planiranih projekata i istraživanja za 2007. godinu, za svako nasilje. Recite mi vaše stajalište u pogledu toga.
Ne prihvaća se.
Hvala. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? 7 za, 4 suzdržana, 68 protiv. Nije dobio potrebnu većinu. Hvala. Gotovi ste. Idemo na slijedeću točku. - Poslovno izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2005. godinu Sukladno članku 8. Zakona o Fondu hrvatskih branitelja Domovinskog rata i članova njihovih obitelji Upravni odbor fonda dostavio je navedeno izvješće. Materijal ste primili poštom. Raspravu je proveo Odbor za ratne veterane. Izvješća ste primili na sjednici. Potpredsjednica Vlade ministrica obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti i predsjednica Upravnog odbora fonda gospođa Jadranka Kosor će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite!
Hvala. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođe i gospodo zastupnici! Ja vas pozdravljam i evo danas sam pred vama u ime Upravnoga odbora Fonda hrvatskih branitelja kao predsjednica Upravnog odbora Fonda hrvatskih branitelja budući da je prema Zakonu o Fondu hrvatskih branitelja i njegovu upravnom odboru ministar hrvatskih branitelja po funkciji i na čelu upravnoga odbora. Dakle, u srpnju ove godine Upravni odbor Fonda hrvatskih branitelja na prijedlog Društva za upravljanje imovinom fonda prihvatio je poslovno izvješće i ono se nalazi pred vama. Budući da je to izvješće koje podnosi upravni odbor ja bih vas evo podsjetila i tko su članovi Upravnoga odbora Fonda hrvatskih branitelja. To su prije svega predstavnici udruga odnosno predstavnici hrvatskih branitelja gospodin Dečak, gospodin Merčep, Posilović, Lovrić, predstavnik Hrvatskoga sabora gospodin Đakić, zatim predstavnik Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva gospodin Bračić i kao što rekoh u ime Ministarstva hrvatskih branitelja po funkciji to sam ja također i na funkciji predsjednice upravnog odbora. Poslovno izvješće kao što ste vidjeli sastoji se od uvodnog dijela i od informativnog prospekta. Ja ću samo ukratko prijeći one najvažnije stepenice koje držim da su najvažnije i u ovom poslovnom izvješću ali isto tako stepenice koje prate uspostavljanje Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskoga rata i članova njihovih obitelji. Podsjećam evo da je u ožujku 2004. održana konstituirajuća sjednica upravnoga odbora u novome sazivu zato što je, podsjećam također, vi to dobro znate jer se to radilo u ovom mandatu trebalo nužno da bi fond uistinu mogao profunkcionirati izmijeniti zakon koji je donesen u prethodnom sazivu Hrvatskoga sabora. Mi smo to učinili prije svega na inzistiranje stručnjaka, stručnih tijela, primjerice tadašnje Komisije za vrijednosne papire ali i drugih koji su ukazivali da su neke odredbe tako koncipirane u zakonu da se naprosto moraju promijeniti jer su neodržive. Dakle, izmijenili smo zakon i u srpnju 2004. godine usvojen je Statut Fonda hrvatskih branitelja i Pravilnik o kriterijima za odabir društva za upravljanje imovinom. U rujnu 2004. raspisali smo natječaj za izbor Društva za upravljanje fondom a u prosincu 2004. godine Upravni odbor fonda donio je odluku o izboru Društva za upravljanje, dakle na temelju natječaja i to je od tada Erste Invest d.o.o. Zagreb. Upravni odbor također je usvojio prijedlog kriterija za dodjelu udjela u Fondu hrvatskih branitelja koji je Vlada Republike Hrvatske na sjednici održanoj 15. prosinca 2004. godine i prihvatila. U ožujku 2005. godine otvoren je zastupnički račun fonda u Središnjoj depozitarnoj agenciji te skrbnički račun pri HVB Splitskoj banci. U travnju pak 2005. godine broj utvrđenih dionica HT-a od 5 milijuna 732 tisuće 197 prenesen je u fond i fond je tada službeno i započeo s radom. Znači, u travnju prošle godine 2005. kad je ponavljam preneseno prema Zakonu o privatizaciji odnosno privatizaciji HT-a više od 5 milijuna dionica HT-a. Vrijednost dionica HT-a tada je procijenjena u iznosu od milijardu 242 milijuna 740 tisuća 306 kuna i 60 lipa. U srpnju prošle godine također prenesen je u Fond hrvatskih branitelja i dio dividende HT-a za 2004. godinu u iznosu od 13 milijuna 465 tisuća 14 kuna i 53 lipe. U rujnu prošle godine mi smo objavili i Registar hrvatskih branitelja iz Domovinskoga rata. Kad evo govorim o registru koji je naravno bio jedan od nužnih i preduvjeta da bismo sve poslove koje je trebalo obaviti i koje obavljamo vezano za fond, da bismo dakle uspostavili i registar, da bismo ga i objavili morali smo obaviti iznimno puno iznimno teškoga posla koji je evo nužan ponavljam da bi se naravno mogli označiti dioničari ali isto tako da bi se mogli izračunati udjeli. Ja ću možda ovdje samo evo iskoristiti prigodu pa samo naznačiti neke od problema s kojima smo se susreli u izradi registra i koji još uvijek susrećemo i koji još uvijek naravno nastojimo ukloniti. Primjerice, tijekom analize a to piše i u ovome izvješću uočeni su nedostaci kod jednog broja članova fonda odnosno kod točno 21 tisuće 491 osobe i to su različite greške, od jedinstvenih matičnih brojeva kojih zapravo i nije bilo, nepostojanje mjesta prebivališta. Ja uvijek evo znam iznijeti primjer da smo naišli na ne mali broj imena i prezimena, dakle uvrštenih u registar gdje je pod adresom bila upisana nepoznata adresa primjerice bez broja. Dakle, to govorim samo da biste dobili potpunu sliku o tome kakve sve probleme nailazimo. Naravno, nepostojanje mjesta i boravišta, greške pri izračunu dana koje su ljudi proveli u radu, nepostojanje razrade na borbeni i neborbeni sektor itd. Jedan dio tih poslova još uvijek obavljamo i danas. Naime, vi znate da Ministarstvo hrvatskih branitelja odnosno Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti i u izradi registra i svim drugim poslovima koji su vezani na ratne puteve odnosno na broj dana, godina koje su pojedini pripadnici hrvatske vojske u to doba odnosno Ministarstvo unutarnjih poslova da je vezano i da se naslanja isključivo na podatke Ministarstva obrane i Ministarstva unutarnjih poslova. Dakle 14. rujna prošle godine objavljen je Registar hrvatskih branitelja. 16. studenog prošle godine izvršen je prijenos 7% dionica INA-e. 7% dionica INA-e znači 700 tisuća dionica. Ja ću i ovdje spomenuti ono što sam rekla i na sjednici Odbora za ratne veterane prije neki dan da ni prema Zakonu o privatizaciji ni prema Zakonu o privatizaciji INA-e Vlada nije imala neki određeni rok u kojem je trebala prenijeti tih 7% dionica INA-e i mislim da je to vrijedno istaknuti jer je Vlada smatrala da je ono što hrvatskim braniteljima pripada u njihov Fond nužno što je moguće prije od uspostavljanja Fonda i prenijeti u Fond hrvatskih branitelja. Tih 7% dionica INA-e procijenjeno je u iznosu od 740 milijuna, 600 tisuća kuna. U prosincu prošle godine prenesen je ostatak dividende za 2004. godinu u Fond u iznosu od 114 milijuna 661 tisuće 554 kune i 42 lipe, a 24. siječnja ove godine prenesen je i predujam dividende od 50% od dividende za 2005. godinu ili točnije i sasvim točno i precizno 56 milijuna 920 tisuća 751 kuna i 24 lipe. Tako da je nakon svega toga Fond raspolagao s vrijednošću od više od dvije milijarde i 160 milijuna kuna. Također želim podsjetiti da je dobit Fonda u 2005. godini iznosila 126,4 milijuna kuna. Sukladno Zakonu o Fondu hrvatskih branitelja iz Domovinskoga rata dobit se dijeli na sljedeći način: 1/3 se reinvestira dakle 42 milijuna, 42,13 sasvim točnije. Zatim prema Zakonu jedna se trećina isplaćuje članovima Fonda i 1/3 se prema Zakonu treba utrošiti na socijalne, razvojne i humanitarne potrebe hrvatskih branitelja. To su dakle odredbe iz Zakona o Fondu. Želim podsjetiti sve vas makar sam sigurna da svi o tome dobro znate budući da ste raspravljali relativno nedavno o 2 zakona. Jedan o Fondu za stipendiranje hrvatskih branitelja odnosno djece hrvatskih branitelja. I drugi o zakladi dakle Zakon o zakladi. Svi oni su stupili na snagu. Da je Upravni odbor Fonda donio u prosincu prošle godine odluku da će se ta 1/3 dobiti Fonda hrvatskih branitelja, dakle u ovom slučaju je to nešto više od 42 milijuna kuna, podijeliti tako da se 40% sredstava uloži u Fond za stipendiranje dakle hrvatskih branitelja odnosno djece i 60% u zakladu. Da bismo to sve proveli mi smo naravno morali pripremiti i ova dva zakona o kojima ste vi raspravljali, koji su doneseni, koji su stupili na snagu i zakoni su već također oživjeli. Dakle mi smo uspostavili i upravne odbore Fonda za stipendiranje i Upravni odbor zaklade i zapravo smo i po tome počeli raditi ili bolje rečeno i Fond za stipendiranje i Zaklada su počeli raditi. Zakladi pripada prema tom dogovoru 60% sredstava iz te 1/3 dobiti a to je nešto više od 25 milijuna kuna. U ovom trenutku naravno donosi se odnosno odrađuje se onaj možda i najteži dio posla oko zaklade a to je uspostavljanje jasnih, preciznih kriterija tko može dobiti pomoć naravno od hrvatskih branitelja iz Zaklade. Dakle to moraju biti čvrsti kriteriji mimo kojih se ne može dodijeliti niti jedna pomoć u iznimnim slučajevima kad se ništa više ne može učiniti u okviru zakona odnosno zakona različitih ali prije svega Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Sukladno Zakonu o fondu također želim podsjetiti Društvo za upravljanje Fondom dužno je do 31. ožujka svake godine izdati i informativni prospekt s informacijama o poslovanju Fonda odnosno društva do 31. prosinca prethodne godine. To je evo za prošlu godinu i učinjeno. Želim vas također izvijestiti da je nakon revizija financijskih izvješća Erste Investa izvršenih od strane revizorske kuće tim revizorskim izvješćem od 3. ožujka 2006. za razdoblje od 12. travnja do 31. prosinca 2005. godine te izvješćem od 17. ožujka 2006. godine za godinu zaključno sa 31. prosincem 2005. godine izraženo pozitivno mišljenje o financijskom izvješću Fonda za navedena razdoblja. 30. kolovoza kad smo pripremali i ovo izvješće prema Hrvatskom saboru dakle nakon što je Upravni odbor donio svoju odluku 30. kolovoza imovina Fonda je iznosila dvije milijarde 162 milijuna 257 tisuća 122 kune i 68 lipa. Međutim danas smo također imali sjednicu Upravnoga odbora Fonda i prema izvješću Društva za upravljanje imovinom imovina odnosno vrijednost imovine od tog 30. kolovoza ove godine evo do danas porasla. Vi dobro znate da se ta vrijednost mijenja. I ona dakle na današnji dan iznosi dvije milijarde 163 milijuna 950 tisuća 452 kune. Evo to su oni osnovni podaci i osnovne naznake iz poslovnoga izvješća. Sa zadovoljstvom konstatiram da je i matični odbor, Odbor za ratne veterane raspravio jednoglasno dao potporu ovome izvješću i željela bih još na samom kraju budući da sam spomenula tko su sve članovi Upravnoga odbora koji po zakonu, po članku 8. Zakona o Fondu podnosi izvješće izravno Hrvatskom saboru. Dakle Vlada daje samo svoje mišljenje na ovo izvješće, ali Upravni odbor podnosi vama izravno izvješće i mislim da je to odlično ugrađeno u zakon. Budući da ću ja negdje za tri četvrt sata ili nešto manje morati otići zbog prije preuzetih obveza, što se naravno ispričavam, ali to mimo moje volje. Želim podsjetiti da onda tu ostaje član Upravnoga odbora Fonda koji vam je podnio izvješće, gospodin Đakić koji je vaš predstavnik u Upravnome odboru, pa eventualno poslije može odgovoriti na sva pitanja koja će biti postavljena u raspravi. Zahvaljujem.
Hvala. Predsjednik Odbora za ratne veterane, poštovani zastupnik Vlado Jukić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospođo dopredsjednice, kolegice i kolege. Odbor za ratne veterane Hrvatskog sabora na svojoj je 25. sjednici održanoj 4. listopada ove godine razmotrio je poslovno izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2005. godinu koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavio Upravni odbor Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji aktom od 17. srpnja 2006. godine. Odbor je raspravu proveo u svojstvu matičnog radnog tijela sukladno članku 81. Poslovnika Hrvatskog sabora. Odbor je raspolagao mišljenjem Vlade Republike Hrvatske koja nije imala primjedbi na predmetno izvješće. Sjednici su nazočili predstavnici udruga branitelja i stradalnika proizašlih iz Domovinskog rata. Predsjednica Upravnog odbora Fonda izvijestila je nazočne članove Odbora te predstavnike udruga o radnjama koje su poduzete od donošenja Zakona o fondu kojim je isti osnovan do trenutka službenog početka rada Fonda 12. travnja 2005. godine. A to su donošenje statuta Fonda, Pravilnika o kriterijima za odabir društva za upravljanje Fondom, otvaranje zastupničkog računa u Središnjoj depozitarnoj agenciji, skrbničkog i novčanog računa te o procjeni vrijednosti dionica Hrvatskog telekoma i INA-e. Temeljem natječaja izvršen je odabir Erste Invest d.o.o., Zagreb, za društvo za upravljanje Fondom kao najpovoljnijeg ponuđača. Ukupna vrijednost imovine Fonda na dan 31. prosinca 2005. godine iznosila je 2 milijuna, 2 milijarde i 109 milijuna kuna, a sastoji se od dionica Hrvatskog telekoma u procijenjenoj vrijednosti od milijardu 242 milijuna kuna, te dionica INA-e u procijenjenoj vrijednosti 740 milijuna kuna, oročenih depozita u iznosu od 114 i pol milijuna kuna, i dr. Početkom siječnja 2006. godine u Fond je prebačen predujam dividende HT-a za 2003. godinu s osnova vlasništva 7% dionica i to u iznosu od 56,9 milijuna kuna. U Registru hrvatskih branitelja uočeni su nedostaci i greške koje se u suradnji s nadležnim ministarstvima MORH-om i MUP-om otklanjaju. Temeljem registra u travnju ove godine poslane su potvrde o udjelima u Fondu članovima Fonda, tj. hrvatskim braniteljima i članovima njihovih obitelji. Prema tumačenju Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga, a koje je zatražilo društvo za upravljanje Fondom rok od 3 godine propisan zakonom u kojem članovi Fonda ne mogu raspolagati svojim udjelima počinje teći od dana službenog početka rada Fonda, a to je 12. travnja 2005. godine. Članovi Odbora u svojoj su raspravi pohvalili izvješće kao transparentno i iscrpno, a zadovoljni su i dobrim početkom rada Fonda, što najbolje potvrđuje pozitivan nalaz Revizije, a znajući za skepticizam koji je bio prisutan kod donošenja Zakona o fondu. Postavljeno je pitanje o eventualno ponovnom slanju potvrda o učešću u Fondu članovima Fonda imajući u vidu primjedbe koje su iznijete na važeće kriterije za dodjelu udjela u Fondu. Istaknuta je potreba smještaja braniteljskih financijskih ustanova, Fonda hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji, zatim Fonda za stipendiranje i zaklade na jedno mjesto te pravo prvokupa dionica nakon proteka roka od 3 godine, čime bi se očuvala vrijednost Fonda. Također je potrebno pronaći način na koji bi branitelji koji to žele mogli svoje udjele darovati bilo u Fond za stipendiranje, bilo u Zakladu hrvatskih branitelja. Nakon provedene rasprave Odbor je jednoglasno odlučio predložiti Hrvatskom saboru zaključak prihvaća se poslovno izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2005. godinu. Hvala.
Hvala. Klub HDZ-a, poštovani zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo potpredsjednice hrvatske Vlade, ministrice i predsjednice Upravnog odbora Fonda, kolegice i kolege zastupnici. Klub Hrvatske demokratske zajednice prihvaća i pohvaljuje poslovno izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji za 2005. godinu. Poslovno izvješće o radu Fonda obuhvaća sve radnje i poslove koji su učinjeni od konstituirajući sjednice Upravnog odbora Fonda hrvatskih branitelja koja je održana, kao to ste čuli, u ožujku 2004. godine. Prva zadaća Upravnog odbora Fonda bila je napraviti zakonodavno-pravni okvir početka djelovanja Upravnog odbora Fonda, s obzirom na postojeći Zakon o Fondu hrvatskih branitelja koji je usvojen i donesen u listopadu 2003. godine, a nije na adekvatan način omogućavao rad samog Fonda te je bilo nužno pristupiti izmjenama i dopunama zakona. U izmjenama i dopunama uz predstavnike udruge proizašlih iz Domovinskog rata u prijedlozima za izmjene i dopune Zakona o Fondu sudjelovali su i predstavnici Komisije za vrijednosne papire, Fonda za privatizaciju te su izmjene i dopune stručno i kvalitetno pripremljene te donesene kao zakon koji je objavljen u lipnju 2004. godine. A u daljnjim aktivnostima Upravni odbor Fonda pristupio je donošenju statuta, Pravilnika o kriterijima za odabir društva, te upravljanje Fondom te pristupilo raspisivanju javnog natječaja za izbor društva za upravljanje Fondom. Statut i Pravilnik objavljeni su u srpnju 2004. godine nakon završenog natječajnog roka te pristiglih ponuda, a sukladno statutu i Pravilnika o kriterijima za odabir društva uz prisustvo javnog bilježnika. U studenom 2004. godine održano je javno otvaranje ponuda sa detaljnim zapisnikom te ponuđenim cijenama i garancijama za pristigle ponuđače i ponude. Na sjednici održanoj u prosincu 2004. godine Upravni odbor donosi odluku o izboru društva za upravljanje Fondom te je odabrano društva, kao što ste i čuli, Erste Invest d.o.o., Zagreb. Nakon ovakovih odluka izbora poduzimaju se daljnji koraci. Otvara se zastupnički račun u Središnjoj depozitarnoj agenciji i skrbnički račun Fonda pri Splitskoj banci, tj. depozitarnoj banci Fonda hrvatskih branitelja. Otvoren je osnovni račun Fonda hrvatskih branitelja u depozitnoj banci na koji će dolaziti svi novčani priljevi. Napravljena je procjena vrijednosti dionica HT-a metodom diskontnog novčanog tijeka. Ova metoda priznata i prema međunarodnim priznatim standardima i najbolje oslikava položaj, odnosno vrijednost kompanije, tj. tvrtke uzimajući u obzir buduća kretanja, ali i tržište na kojem djeluje tvrtka. U vrijeme procjene društva nisu bila dostupna financijska izvješća za 2004. kao ni poslovni planovi za sljedeće razdoblje. Ali je napravljena procjena i tih kretanja te je osnovne pretpostavke koje su uzete u obzir i rast telekomunikacijskog tržišta, ali i pad udjela HT-a na svim područjima zbog jačanja postojeće i dolaska nove konkurencije. Uzimajući sve gore navedene procjene, tj. fer procjene, cijena jedne dionice HT-a uz sve respektabilne pokazatelje koji su mogli biti upotrijebljeni iznosi 216,8 kuna ili ukupna vrijednost dionica HT-a koje su prenijete u vlasništvo fonda iznosi milijardu i 242 milijuna 760 tisuća i 390 kuna i 60 lipa. Napravljen je prijenos 7% tih dionica HT-a na skrbnički račun fonda te je fond započeo s radom. Prijenos je izvršen 12. travnja 2005. godine te sa tim danom i datumom službeno počinje sa radom Fond hrvatskih branitelja te na dan prijenosa stječe se pravo i na dividendu HT-a za 2005. godinu koja iznosi ukupno u 2005. godini 128 milijuna 126 tisuća 568 kuna i 95 lipa. Napravljena je procjena vrijednosti 7% dionica INA-e te njihov prijenos na skrbnički račun fonda. Ista metoda u procjeni korištena je i ovaj puta te su isti pokazatelji bili nedostupni i ovaj puta. Uz sve upotrijebljeno u procjeni došlo se do fer vrijednosti jedne dionice INA-e koja iznosi tisuću 58 kuna što ukupnom broju prenesenih dionica INA-e u vlasništvu fonda iznosi 740 milijuna 600 tisuća kuna. Današnji portfelj fonda u ukupnoj vrijednosti imovine iznosi 2 milijarde 109 milijuna 845 tisuća 664 kune i 97 lipa, a struktura imovine Fonda hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji na dan 31. prosinca je sljedeća kao što ste mogli vidjeti iz izvješća i ona se sastoji od dionica HT-a u iznosu od milijardu 242 milijuna 760 tisuća 309 kuna i 60 lipa, dionica INA-e u nivou od 740 milijuna 600 tisuća kuna Hrvatske države obaveznice u nivou 10 milijuna 143 tisuće, hrvatske korporativne obaveznice milijun i 268, oročeni depoziti 114 tisuća, 114 milijuna i 500 tisuća koji prelaze u državne obaveznice taj depozit i novac od potraživanja od 910 tisuća te obaveze 397 tisuća. U 2005. godini ostvarena je dobit fonda u iznosu od 126 milijuna i, 126,4 milijuna kuna te sukladno Zakonu o fondu trećina dobiti se reinvestira, tj. ostaje u fondu, to je ukupna vrijednost 42 milijuna i 130 tisuća kuna. Druga trećina će se isplatiti članovima fonda razmjerno njihovim udjelima dok treća trećina će se upotrijebiti na socijalne razvojne i humanitarne potpore hrvatskih branitelja sukladno odluci upravnog odbora fonda, a koju mora u krajnosti potvrditi i Vlada. Krajem rujna 2005. godine društvu je dostavljen i registar hrvatskih branitelja. Odmah nakon dostave registra društvo je napravilo detaljnu analizu dobivenih podataka pri čemu su uočeni i nedostaci kod manjeg broja članova i oni se odnose na greške u jedinstvenom matičnom broju, greške u vremenu provedenom u postrojbama ili nepostojanju točnih adresa prebivališta korisnika, tj. hrvatskih branitelja koji ostvaruju pravo na udjele u fondu. Dat je i rok za prigovore na rješenja koji je trajao do 30.6. ali s obzirom da jedan dio hrvatskih branitelja koji je društvo za upravljanje uočilo da nisu reagirali i nisu stavili prigovore pa je odlukom upravnog odbora fonda taj rok prolongiran od 30.8.2006. godine kako bi svi mogli svoje prigovore, ispravke i težnje te potvrde koje nisu upotrijebljene, a greškom Ministarstva obrane ili unutrašnjih poslova se potkrale određene greške da se mogu ispraviti. Stoga je društvo i zaduženo da svima mora odgovoriti u roku do 30.11. tekuće godine. U suradnji sa Ministarstvom branitelja, Ministarstvom unutarnjih poslova, Ministarstvom obrane u tijeku je i raščišćavanje i ostalih nedostataka uočenih u registru kako bi i svim ostalim članovima Fonda hrvatskih branitelja bile poslane potvrde u najkraćem roku. Tijekom travnja 2006. godine poslane su potvrde na adrese većine članova, a to što kažem većine iznosilo je točan broj od oko 486 tisuća potvrda je upućeno ili u prijevodu 96% hrvatskih branitelj je bilo, dobilo svoje potvrde o udjelima u društvu. Društvo za upravljanje fondom dužno je članovima fonda pružiti sigurnost, likvidnost te primjeren prinos u odnosu na preuzeti rizik ulaganja. Ovaj Fond hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji je po svojoj prirodi konzervativan s posebnim naglaskom na sigurnost i likvidnost imovine fonda, a sve u cilju rada kao savjesnog gospodarstvenika i likvidnosti imovine gospodarstvenika isključivo u interesu vlasnika udjela u fondu. Pitanja koja se protežu je i način obračunavanja troškova upravljanja fondom. Osnovicu za izračun naknade čini ukupna vrijednost imovine fonda umanjena za iznos svih obaveza fonda s osnove ulaganja. Naknada se obračunava dnevno, a isplaćuje društvu za upravljanje jednom mjesečno. Upravljačka naknada iznosi 0,238% godišnje kao što je izlicitirana na javnom natječaju i ponuđena od strane društva za upravljanje fondom. Iz te upravljačke naknade plaća se naknada depozitnoj banci fonda u iznosu od 0,045% godišnje te iz naknade za upravljanje podmiruju se i svi troškovi upravljanja fondom. Moram naglasiti da je samo poštarina po jednoj obavijesti o udjelima u fondu iznosila 2 kune i 20 lipa ili ukupno za sve kojima su upućene potvrde o udjelima u fondu, ukupna vrijednost samo poštarine iznosi milijun i 300 tisuća kuna. I na kraju želim naglasiti da revizija koja je provedena i koja je namijenjena vlasnicima udjela sa posebnim osvrtom vlasnicima udjela govori o tome da je po njihovom mišljenju skraćeni financijski izvještaj i prikazani u nastavku u skladu su sa svim značajnim stavkama, sa financijskim izvještajima iz kojih su izvedeni. Stoga se može jasno reći da revizijsko mišljenje je korektno i da je fond i društvo za upravljanje fondom radilo besprijekorno. Još jedanputa želim pohvaliti ispred Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice ovakav transparentan prikaz Izvješća o radu fonda i želim da ubuduće uz one tegobe koje postoje, a to je stalni prijepor i rad komisije, tj. rad radne skupine koja je došla do kraja i vjerujemo da ćemo u idućem tjednu imati i konkretnu odluku o tome da li će se udjeli mijenjati na težnju već jednog dijela udruga. Da li će oni biti vrednovanje po borbenim operacijama i borbenom sektoru i da li su naša ministarstva u stanju to odraditi u najkraćem roku kako bi ove godine imali cjelokupnu vrijednost svih onih koji su učestvovali u borbenim operacijama kao i onih koji su bili u neborbenom sektoru. Za njih znamo da imaju samo jedan bod. Hvala lijepo, gospodine predsjedniče.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Josip Pančić. Izvolite.
Ivica Pančić mi je ime.
Ivica, ispričavam se, ispričavam se.
Nema veze. Gospodin Đakić kaže "Zakon o fondu hrvatskih branitelja iz 2003. godine nije na adekvatan način omogućio rad Fonda". Jednostavno nije točno. Taj Zakon 2003. godine donijet je uz puno učešće i sadašnjega ministra financija, gospodina Šukera. I mislim da je u potpunosti odgovorio na sve ove zahtjeve koji se od njega traže i danas. Tako da su izmjene Zakona koje su uslijedile u proljeće 2004. godine bile prvenstveno kozmetičke prirode. Hvala.
Klub zastupnika IDS-a, poštovani zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovana gospođo potpredsjednice Vlade. Evo, od kuda početi? Ajde idemo ovako nekako od članova Upravnog odbora. Članovi su gospođa Jadranka Kosor kao predsjednica, Ivan … [[Govornik se ne razumije.]] član, Josip Đakić zastupnik, Petar Lovrić član, Đuro Dečak, Ivan Posilović, Tomislav Merčep. Ono što je interesantno da se protiv nekih članova znači ovog Upravnog odbora vode određeni sudski postupci ili je Haaški sud, ne znam, zainteresiran za neke osobe. Upravni odbor imenuje i, jasno, razrješava Vlada. Doslovce tako stoji u ovome Zakonu i onda se postavlja pitanje koja je to poruka ovog, ne znam, Upravnog odbora. Što se želi postići imenovanjem određenih članova? I zašto dovesti u pitanje namjere Fonda osobama na kojima je određena, ne znam, nazovimo je to tako, sudska hipoteka. No, to je prvo želim reći. Idemo sada na stranu 16 koja govori o načelima i strategiji ulaganja pa onda se kaže da Fond hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji je po svojoj prirodi konzervativan. Imovina Fonda prema Zakonu o Fondu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, znači ulaže se bez ograničenja u dužničke vrijednosne papire koje je izdala Republika Hrvatska, Hrvatska narodna banka te za koje garantira Republika Hrvatska do 40% sredstava Fonda u vrijednosne papire država članica Europske unije i drugih država članica OECD-a, do 40% sredstava Fonda u depozite kod financijskih institucija, ali ne više od 5% ukupne imovine Fonda, do 40% u dužničke vrijednosne papire s kojima se trguje na burzi ili drugim organiziranim tržištima vrijednosnih papira. Znači, Fond je konzervativan. Vjerojatno je najbolje da je tako. Možete riskirati, jasno, uvijek sa dionicama profitirati, ali riskirajući se može i puno izgubiti. Znači politika "step by step" je sigurno za ovu vrstu fonda prihvatljiva. Međutim, zašto sam se javio za riječ? Ovdje strana 4, ja ću to doslovce citirati. "Rezultat procjene i vrijednosti jedne dionice INA-e od tisuću 175,5 kuna i ovdje su kao i kod procjene HT-a uzete u obzir činjenice da dionice INA-e nisu izlistane na burzi, nisu bile dostupne projekciji budućeg razvoja INA-e (poslovni planovi) te je vrijednost umanjena za 10%, što daje fer vrijednosti jedne dionice od tisuću 58 hrvatskih kuna. To daje ukupno vrijednost dionica INA-e koje se nalaze u vlasništvu Fonda od 740 milijuna i 600 tisuća hrvatskih kuna, na osnovu odluke Vlade, itd., donesena na toj i toj sjednici". Znači, poanta je na fer vrijednosti jedne dionice od tisuću 58 kuna. Odnosno, znači na cijeni 7% INA od 740 milijuna i 600 tisuća kuna. Gospodo, u Fondu vjerojatno, niste vi krivi što fer vrijednost INA po dionici procjenjujete na tisuću 58 kuna. Međutim, treba imati na umu da je fer vrijednost daleko više. Kada bi fer vrijednost INA-e bila za 7% dionica 740 milijuna kuna, to bi bilo naprosto katastrofa kao što je isto tako nije bilo dobro da se 8% "Plive", znači onaj kontrolni paket, proda za 400 milijuna kuna. Ako je to fer vrijednost INA-e, znači tih 740 milijuna kuna za 7% INa-e onda takva prodaja INA-e za taj iznos od tisuću 58 kuna po dionici, ma usuđujem se reći da je gotovo ravna nacionalnoj izdaji, možda još i gore, nacionalnoj sramoti. Kada je u Saboru bila rasprava o redoslijedu i dinamici privatizacije INA-e, a to je bilo pred recimo 15-ak dana, ja sam spomenuo da je, mislim to znamo, nemamo šta spominjati. Onih 25% plus 1 dionica INA-e koja je prodana 2002., znači to je MOL platio 505 milijuna dolara. Ispada znači da danas 2006. za razliku od te 2002. dionice INA-e nisu rasle, tj., da im je vrijednost čak u međuvremenu i blago opala. Jednostavno, gospodo, to nije istina. Istina je sljedeće, ali i nju valja uzeti sa rezervom. Vlada je odlučila prodati, evo gospodin Polačec nam je tada rekao u 10. mjesecu, 10. mjesec polako izmiče. Prije 12. to sigurno neće biti moguće. Znači, Vlada je odlučila prodati 15% INA-e. Po logici ovog Fonda taj paket onda od tih 15% ne bi vrijedio više od ponižavajućih milijardu i 500 milijuna kuna. Međutim, a i tu procjenu valja uzeti sa rezervom koju je nedavno izrekao gospodin Laslo Gesti koji je bio predstojnik MOL-a u INA-i, sad se opet vratio doma u Mađarskoj. On je rekao da je vrijednost INA-e u međuvremenu otkad su oni ovdje, od 2002., povećana za barem 50%. Istina je da je vrijeme, jasno, učinilo svoje i da INA danas vrijedi barem dvostruko, što sigurno nije zasluga MOL-a već sigurno drugih razloga. Cijena nafte je skočila, ne znam, ušli su dodatno na tržište Bosne i Hercegovine, pronašli su neke nove izvore, itd. Znači, ako je tome tako, INA vrijedi najmanje 4 milijarde dolara ili 15% INA-e bi trebalo iznositi negdje blizu 600 milijuna dolara. Šesto milijuna dolara puta 5,8 to je negdje oko 3 i po milijarde kuna. Ali rekoh isto tako da taj Gesti koji se vraća u Mađarsku u Budimpeštu, u sjedište Mola može biti na neki način i subjektivan jer je Mol zasigurno životno zainteresiran za INA-u pa i stoga držim da je minimalna vrijednost Fondovog paketa od 7% ne 740 milijuna kuna već oko milijardu 750 milijuna kuna. Samo po toj njegovoj procjeni. Sve ispod toga biti će jako, jako skromno. Po mojim informacijama Vlada računa prodajom 15% INA-e dobiti barem 500 milijuna dolara puta 5,8 to je negdje oko 3 milijarde kuna. Rekoh da ako vrijede dionice dvostruko više no što su vrijedile, trebali bi za taj paket u Vladi uprihodovati 3,5 milijardi kuna. Jasno, šteta je da 2006. eto prodajemo INA-u, ali što ćemo, ova Vlada učiniti će… … [[Upadica se ne čuje.]] Čekajte, ono što je učinila bivša, tragedija je da '90. godine INA kao i Pliva nisu kupili ne znam Mol, OMV, Octavis, Barr itd., međutim danas su te firme lovina i to je to. HT u kojem branitelji imaju 7% također smo u dobrom dijelu prodali. Vidjeli smo da je dobit državnog proračuna 2006. veća za 30% znači dobit u odnosu na 2005., a zašto? Jer najveće hrvatske tvrtke dakako danas u stranom vlasništvu ili dominantnom stranom vlasništvu novac izvlače iz svoje, iz ove zemlje. Istina, ovaj Fond je od HT-a za 2005. kao što su rekli i gospodin Đakić i gospođa ministrica dobio znači Fond je dobio 128 milijuna kuna, ali isto tako se postavlja pitanje koliko je s druge strane milijuna kuna iz takve jedne tvrtke kao što je HT izvučeno u Njemačku. I to direktno, ne zaobilazno kao možda u jednom Brodosplitu. Tu Nijemcima vidimo ne treba posrednik, bitno im je samo čovjek u kojega imaju 100% povjerenja, to je gospodin Mudrinić, koji je vodio privatizaciju HT-a kao hrvatski ministar, odnosno kao direktor te tvrtke. Ja tvrdim ili se zalažem da se zakonom zabrani da po privatizaciji direktori koji vode privatizaciju ostaju na čelu tih kompanija. Zašto? Jer nikada ne znate da li taj posao rade u interesu stranaca ili Hrvatske države, dok pretpostavljam da uvijek rade u svom interesu što nije daleko vjerojatno od istine. Jasno, u to ne treba niti sumnjati da rade u svom interesu. Prodali smo banke, sada ćemo crkvi dati Croatia osiguranje, nadam se da nećemo Uljanik, a branit ćemo ne znam nekom seljaku da proda… … [[Upadica se ne čuje.]] Što si rekao? A branit ćemo nekom seljaku da proda 500 kvadrata neke ne znam njivice. Da. O Registru hrvatskih branitelja možda nekom drugom prilikom.
Izvješće o radu Fonda je rasprava, o radu Fonda hrvatskih branitelja.
Da i o Registru hrvatskih branitelja.
A ne o INA-i, PTT-u, ovom ili onom.
Ali ne, tu se radi o dionicama INA-e i HT-a, 7% dionica INA-e, 7% dionica HT-a, o procjeni, fer vrijednosti koja je podcijenjena za barem 50%, u ono što oni danas mogu dobiti na tržištu. Da. Mislim nije to jednostavno šala, jer evo ako baš hoćete bojim se i ono što je jedino što me brine to su ove nerealne procjene takozvani fer vrijednosti INA-e, HT-a u kontekstu jasno sutrašnje prodaje INA-e i HT-a, a ja ne bih volio da branitelji ponovo posluže kao smokvin list za bud zašto prodaju INA-e odnosno HT-a. Oni od toga moraju nešto imati. Ne bi bilo dobro da Hrvatska država na tome poslu izgubi, ne bi bilo dobro da na tim poslovima samo posrednici profitiraju i što ćemo onda sutradan naprosto, u što ćemo ulagati uopće te dionice. Dakako, moglo bi se dogoditi da i oni koji donose odluku o privatizaciji također na neki način da se našalim ne bude znamo čime zaobiđeni. Jasno, bez novca od INA-e, od HT-a, od Plive, to je cca 8 do 9 milijardi kuna koje se kani uprihodovati u ovogodišnjem i proračunu za iduće godine. Teško će biti uskladiti mirovine, vratiti tj. obeštetiti umirovljenike, ići u izbore, ali proces privatizacije ovako velikih nacionalnih kompanija kao što je INA, kao što je HT, kao što je Pliva ne smije za sobom povlačiti nikakve repove. Znači, još jedanput za kraj, moja je ocjena da ova vaša procjena vrijednosti jedne dionice INA-e od tisuću sto sedamdeset pet kuna, odnosno procjene dionice HT-a gdje iskazujete u onih dvjesto i nešto kuna je daleko, daleko od fer vrijednosti i da bi sutradan ukoliko se te vrijednosti ne korigiraju netko mogao u stvarnom smislu te riječi oštetiti Republiku Hrvatsku više nego možda što su to, no što je Hrvatska bila oštećena nekim privatizacijama iz '90-ih godina.
Dame i gospodo zastupnici, ova točka dnevnog reda da vas podsjetim se zove Poslovno izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji jer nema područja koje se ne može spojiti sa nekom točkom dnevnog reda, ako to želimo. Tako recimo možemo spojiti da karikiram sa Amerikom jer zrak putuje iz Amerike prema Hrvatskoj i možda i obratno. Pa možemo onda govoriti i o Americi. Prema tome, dajte svodimo rasprave i nemojte se upuštati u neke druge analize jer ću morati primijeniti članak 210. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sada ima ispravak netočnog navoda prvo gospodin Josip Đakić.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Naime, ispravit ću jedan neukusan netočni navod gospodina Kajina gdje je ustvrdio da su protiv nekih članova Upravnog odbora Fonda podnesene kaznene prijave ili da se s njima bavi haško tužiteljstvo. To je apsolutno netočno i smatram da u ovom Visokom domu ovakove paušalne ocjene nisu primjerene, da vi sami prozivate i iz novinskih članaka nazivate pojedine članove Upravnog odbora, a niste se razuvjerili u činjenično stanje ili zatražili možebitnu potvrdu o njihovoj nevinosti. To je zapravo degutantno od vas kako nastupate u ovom Visokom domu protiv članova Upravnog odbora Fonda, pa vjerujemo da kada je Vlada imenovala da su izvršene i sve provjere tih članova koji su predložili od strane braniteljskih udruga, tj. od koordinacije udruga proizašlih iz Domovinskog rata i nije nitko od njih niti kažnjavan niti se vodi … [[Govornik se ne razumije.]] od njih, no međutim vjerujem da će onaj na koga ste … [[Govornik se ne razumije.]] imati razuma pa podnesti i protiv vas sada kaznenu prijavu za klevetu kako bi razjasnila o čemu se radi.
Hvala. Ispravak, gospodin zastupnik Pero Kovačević. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, ma ispravljam netočan navod vezano na cjelokupno izlaganje gospodina Damira Kajina vezano za datu procijenjenu vrijednost INA-e. Nije to riječ o procijenjenoj vrijednosti INA-e tržišne nego je riječ o dogovornoj procijenjenoj vrijednost zbog činjenice jer se na temelju cjelokupne procjene plaća dnevna naknada ovome Invest Fondu Erst banke, a kad bi ta naknada bila tržišna onda ne bi bilo 8 do 11 tisuća kuna dnevno naknade nego bi bilo 30 do 40 tisuća kuna. U tome je riječ. Znači nemojmo iz toga izvoditi procjenu, rekao nam je i Polančec i svi su rekli da nema se prava procjena, odnosno biti će kad na tržište znat ćemo koga je vrijednost dionica INA-e, a ovo što vi govorite znači da bi dnevno daleko više fond plaćao ovome Fondu Erste banke, Invest fondu za ovaj dio. Prema tome, nemojte to miješati. To je bitna razlika i onda s takvim govorom vi idete samo na uštrb ovih koji hoće dignuti cijenu.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Naime jedan apsolutno netočan i ružan navod, a to je da bi dionice Fonda hrvatskog branitelja mogli poslužiti kao smokvin list pri daljnjoj privatizaciji stvarno treba ispraviti jer ovdje stvarno nema puno ukusa, ali moram primijetiti da je točan navod da je upravo IDS poslužio kao smokvin list u koalicijskoj Vladi za rasprodaju upravljačkih prava u velikim kućama.
Hvala lijepo. Idemo dalje, u ime Kluba zastupnika HSP-a gospodin zastupnik Vlado Jukić. Izvolite. Jeste li promijenili se? A kako ste se to mogli promijeniti onda? Ajde dobro, evo u redu je. Izvolite. Klub SDP-a, gospodin zastupnik Ivica Pančić. Ako je ovu zamjenu odobrio predsjednik Sabora ja moram prihvatiti tako nešto. Hvala.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, na žalost iz Vlade nema nikoga, dame i gospodo.
Oprostite, ovdje nije podnosila Vlada nikakvo izvješće nego Upravni odbor fonda. Prema tome, ima član Upravnog odbora Josip Đakić je ovdje.
Koliko ćete me još prekinuti, a da nisam rekao jednu rečenicu. Na početku da kažem. … [[Upadica se ne razumije.]] Moram reći da mi je draže kada ovdje sjedi gospodin predsjednik Sabora nego vi. … [[Upadica se ne razumije.]] Izvrsno. Znači gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, dame i gospodo zastupnici. Moram reći u ime kluba da je samo izvješće o radu fonda korektno napravljeno i to treba biti praksa i ubuduće. Ni najmanje sumnje ne smije biti da se novac hrvatskih branitelja koristi nenamjenski kako je to bio slučaj u 90-tih godinama, sjetimo se onoga famoznog domovinskog fonda iz kojeg je novac izvlačen u korist poneki i nekih hrvatskih tajkuna. Uvjeren sam da to neće jer ne može biti slučaj sa ovim jer zakon iz 2003. koji je potvrđen izmjenama zakona u 2004. godini i ustrojio Upravni odbor koji bi trebao onemogućiti takvo jedno djelovanje. Meni je žao što ovakve teme više ne ulaze u prijepodnevni rad Hrvatskog sabora kako je to bio običaj nekako u prvoj godini mandata našega i ove Vlade, a zadnjih je recimo desetak točaka mi raspravljamo u kasnim popodnevnim ili večernjim satima o ovoj problematici koja se tiče hrvatskih branitelja, a ja vjerujem da bi hrvatski branitelji drage volje čuli informacije, kvalitetne informacije koje su danas mogli čuti i od potpredsjednice Vlade i od člana Upravnoga odbora fonda gospodina Đakića. To su uistinu dobre informacije neutralno intonirane i to tako treba i biti kao što smatram da i članovi oporbe krajnje dobronamjerno mogu izreći određene ocjene sve sa ciljem da ovaj Fond još uspješnije i kvalitetnije radi tako da će i moje izlaganje biti u tom smjeru, ne treba uopće sumnjati. U ovome izvješću, znači govori se o vrijednosti ovih 2,160 i nekoliko milijuna kuna koliko je trenutno vrijednost dionica, odnosno udjela. Ta vrijednost samo da podsjetim bila bi i veća za nekih 300 ili 400 milijuna da je unijeta kompletan iznos dividende HT-a, ovdje smo o tome raspravljali, oko toga se ovdje nismo složili, oporba, SDP, HSP i druge stranke HNS su zastupale stajalište da ta dividenda treba biti prenijeta od trenutka donošenja Zakona o privatizaciji HT-a, odnosno INA-e dok je saborska većina i Vlada, a i dio udruga se sa time složio stajališta je da dividenda pripada Fondu tek od trenutka ustrojavanja Fonda. To je razlika koja vjerujem i danas stoji među nama, samo napominjem da bi vrijednost bila nekih 2,4 milijarde ili 2 i pol milijarde da je i cjelokupna dividenda ušla u fond. Ono o čemu su i predstavnici Upravnoga odbora govorili na otvoreniji način ono što je prikrivenije naznačivala potpredsjednica Vlade to su neka otvorena pitanja koja stoje pred ovim Fondom. To je pitanje registra, to je pitanje kriterija izračuna udjela i to je pitanje rokova gdje polako kasnimo. Oko registra ovo što govorim nemojte me demantirati zato što je sve to objavljeno u novinama, zato što su to izrekli ili članovi Društva za upravljanje fonda pa su onda bili demantirani od samoga ministarstva ili su to govorili pojedini članovi upravnoga odbora pa su onda opet bili demantirani od nekoga trećega. Ali u svakom slučaju problem postoji i treba ga riješiti. Ovdje smo i mogli čuti da će on biti riješen. Pa samo da podvučem. To je pitanje znači registra koji nije kompletiran. Trenutno smo došli do nekih 489 tisuća hrvatskih branitelja, neke informacije iz udruga kažu da je ta brojka i veća. Mogli smo pročitati da je radna skupina napravila nekakvu novu podjelu između borbenog i neborbenoga sektora gdje se ta nesrazmjer između borbenog iz neborbenog sektora sada ispravlja u korist borbenog, ali je onda to demantirano od strane ministarstva. Znači bilo bi dobro da u nekakvome normalnome roku čujemo i pravu informaciju gdje smo sa tim registrom stali. Drugo. To su kriteriji izračuna udjela u fondu. Da kažem da postojeći kriteriji su izazvali buru nezadovoljstva samih hrvatskih branitelja tako da se i pristupilo, mogli smo i ovdje čuti formiranju radne skupine. Dal' će ona izaći sa izvješćem naredni tjedan, nadam se da ćemo i to vidjeti, ali u svakom slučaju nije dobro kada između udruga i Vlade sljedi ping-pong prebacivanje odgovornosti tko je donio te postojeće kriterije koji posebno idu u korist neborbenoga sektora odnosno najmanje se vrednuje ona '92., '93., '94., i '95. godina za same hrvatske branitelje koji su bili na ratištu. U svakom slučaju bez obzira tko je sudjelovao u izradi tih kriterija, odgovornost je jasno na Vladi jer je Vlada na svojoj sjednici te kriterije utvrdila. Ali dobro. U svakom slučaju radna skupina bi trebala predložiti ili potvrditi postojeće ili predložiti nove kriterije koje će opet Vlada morati usvojiti. Jasno da je politička odgovornost uvijek na Vladi. Vlada je kriva uvijek bez obzira da li je činio HDZ, SDP ili neka treća stranka. Ono što smo također mogli u novinama pročitati, a govorimo o ovome što se može u medijima vidjeti, zato što pravih informacija nema, a to su ove žalbe i prigovori nekih 15 tisuća takvih prigovora zbog izračuna. To su različiti vidovi nezadovoljstva hrvatskih branitelja koji do dana današnjeg nisu počeli se rješavati. Tako je bilo prije nekoliko dana. Ne znam, možda se nešto promijenilo u međuvremenu ali ovdje smo čuli da je rok za rješavanje tih prigovora 30.11. tako da mi imamo još nekih mjesec i 20 dana za rješavanja ne tisuću i 500, već 15 tisuća zahtjeva. Govori se, u zakonu je predviđeno da se prijenos dionica izvrši minimalno nakon 3 godine od hrvatskim braniteljima od njihovog prijenosa u fond, a podsjećam da je već prošla godina i pol dana. Nas rokovi polako gaze. To možda čak i nije tako primjetno ali bojim se da će fond doći u tjesnac sa vremenom. A jasno da o privatizaciji svih onih ostalih poduzeća koji su bili najavljeni da u ovome trenutku nema niti govora. Jasno uz ova kašnjenja onda kasni i donošenja statuta zaklade. Kao što znamo formirane su dvije zaklade povezane sa ovim fondom, Zaklade hrvatskih branitelja i o stipendiranju djece hrvatskih branitelja. Znači nema još statuta. Treba ih registrirati. A jasno treba onda donijeti i pravilnik o njihovom radu. Znači, ja postavljam ovdje pitanje kako ćemo dodjeljivati stipendije djeci hrvatskih branitelja za ovu školsku godinu kada nemamo niti statuta, nemamo niti pravilnika i bojim se da je ova školska godina za djecu hrvatskih branitelja izgubljena? Bez obzira što se to može negirati. Ali jednostavno je to tako. Treba podvući crtu iza ovoga što je napravljeno, što nije napravljeno dobro, pokušati to ispraviti i ići dalje. Znači da zaključim, možda na iznenađenje nekih klub SDP-a ovo izvješće podržava ali upozorava na neke učinjene greške kao i one koji će iz dosadašnjih odluka proisteći a sve sa ciljem da se pokuša to ispraviti, sve u interesu hrvatskih branitelja. Hvala.
Hvala. Ima jedan ispravak. Gospodin Josip Đakić, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Ma naime, netočan je navod da ne nabrajam one sve koji su bili netočni, ovaj zadnji da su formirane dvije zaklade. Naime vi kao gospodine Pančić kao bivši ministar hrvatskih branitelja bar bi trebali pratiti ovu tematiku pa bi trebali znati da je osnovana Zaklada i Fond za stipendiranje hrvatskih branitelja. I to su dvije institucije koje su osnovane i koje će koristiti 1/3 sredstava. Jedna 60 a druga 40% od ove trećine kako bi socijalni i drugi problemi hrvatskih branitelja bili izmireni. Naime, i netočno je ono da se novac u prijašnjem vremenu trošio bez zakonskih okvira. Ja kod sebe imam jedno rješenje od suda kojim se, baš vi, svojem kolegi Kaliniću uskratili pravo na invalidninu i ta presuda je danas, gospodin Kalinić je danas … [[Govornik se ne razumije.]] sa sredstvima koja ste mu vi oduzeli. To je bilo bez zakonskih okvira. Oduzimanjem.
Hvala. Idemo dalje. Klub zastupnika HSP-a, gospodin zastupnik Vlado Jukić, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Odmah na početku mogu kazati da će klub Hrvatske stranke prava podržati Izvješće o fondu hrvatskih branitelja iz razloga što je ono i kvalitetno načinjeno a naravno i iz razloga što ono u svom sadržaju je prihvatljivo za nas kao klub. Ali ipak dopustite da prokomentiramo sadržaj izvješća. Ono što je važno i bitno naglasiti jest da je ovo prvo Izvješće o fondu hrvatskih branitelja, da taj fond postoji već više od godinu dana i da je zasigurno vrlo zanimljivo i važno vidjeti kako ta novina a radi se o Fondu hrvatskih branitelja, o nečemu vrlo vrijednom i važnom za sve hrvatske branitelje, kako sada stvari sada stoje, kako fond funkcionira. Kao što vidimo iz izvješća, možemo kazati da manje-više stvari stoje onako kako smo s pravom i očekivali. Naravno, kada razgovaramo o samom tijeku događanja onda se valja prisjetiti na neka obećanja dana ovdje u Hrvatskom saboru i tzv. hodogram događanja koji je bio ovdje dogovoren i obećan još 6., 4. lipnja 2004. godine kada smo donijeli izmjene i dopune Zakona o fondu. Svi rokovi predviđenih radnji vezanih za fond tada su utvrđeni i obećani od strane predstavnika tada Vlade koja je to trebala provesti do kraja prosinca 2004. godine. Kao što vidimo iz izvješća neki dijelovi tih radnji nisu učinjeni ni dan danas a kao što znamo nalazimo se već pri kraju 2006. godine. To nije dobro iz razloga što tako dugo čekanje na izvršavanje svih radnji vezanih za funkcioniranje Fonda hrvatskih branitelja sami po sebi nisu dobri za hrvatske branitelje s jedne strane a s druge strane nepotrebno se kod dijela hrvatskih branitelja stvara dojam kako nekome, neću reći kome, nije toliko stalo do njihovih interesa a naravno ima i prigovora i razmišljanja o tome da se i u tom hodogramu na neki način taj hodogram prilagođava izbornoj godini, predizbornim aktivnostima i svemu onome što zasigurno ne bi smjeli i ne bi htjeli da bude vezano uz pojam prava hrvatskih branitelja. Kada se govori o samom sadržaju možemo reći da je ono kvalitetno napravljeno pod primjedbom da neke stvari jako kasne. Kasni registar hrvatskih branitelja već godinu i nešto dana, za to nema posebnih razloga. Naravno, postoje opravdanja. Kada govorimo o samim postocima mi dobro znamo, dosta smo puta ovdje razgovarali u Hrvatskom saboru kakvo nam je stanje sa popisom birača, sa popisom državljana pa kada usporedimo s tim nekim pokazateljima stanja u našem društvu onda možemo kazati da 96% riješenih problema u registru, znači točnih podataka za hrvatske branitelje vrlo visok postotak i da onaj dio ljudi koji još nisu riješeni i nije toliko veliki ali svakako svaki hrvatski branitelj mora dobiti svoje pravo, do sada ih bude nekoliko, da to bude u javnosti kroz medije prezentirano na sasvim pogrešan način i opet se stvori dojam da hrvatski branitelji nemaju onaj položaj u društvu koji bi svakako trebali imati. Dakle, imam primjedbi na hodogram i predlažem da se taj posao čim prije završi prije kraja ove godine i tada ću naravno ja i moji kolege vjerovati kako nije bilo primisli o nekakvim predizbornim taktikama vezanim za ovu problematiku. Pitanje procjene vrijednosti fonda je isto pitanje koje držim da je jako važno. Ono što bih htio ovom prilikom reći da je to i bilo predmetom rasprave i u našoj stranci i u Odboru za ratne veterane pa i po raznim forumima jer ono je jedno od ključnih pitanja vezanih za smisao postojanja fonda. Ono što želim ovdje naglasiti, žao mi je što nema kolege Kajina, onaj tko se zalaže za procjenu veće vrijednosti dionica HT-a i INA-e u ovom fondu taj se ustvari zalaže za interese Erste Invest društva koje na osnovu svog prava na naplatu naknade od 0230% bi jako voljelo da ta procjena koja je sada 2 milijarde 200 bude dvostruko ili trostruko veća jer bi to značilo da bi njima svaki mjesec dva, tri puta više novca došlo u kasicu prasicu a oni naplaćuju kao što znamo upravljanje fondom. I to je bio jedan od velikih prijepora upravnog odbora fonda i držim da je ova procjena solidna. Ona je manja, to priznaje i Erste Invest i direktor društva za upravljanje, međutim očito su oni morali pristati na manju procjenu kako bi unatoč natječaju taj posao ipak dobili jer radi se o značajnim sredstvima. Kao što znate, po novinama imamo naslove, u nekim novinama 8 hiljada kuna, 10 hiljada kuna dnevno se daje iz Fonda hrvatskih branitelja. Pa valja kazati da smo radi javnosti, radi nas, da je nekakva prosječna cijena za upravljanje fondom 0,5%. To nisu mali novci. Ovdje je kao što znamo dobio posao onaj tko je ponudio 0238, to je solidna ponuda niska. Naravno, što manja naknada to više ostaje, manje se plaća i više ostaje novaca samim hrvatskim braniteljima. I stoga nemojmo potezati pitanje veće procjene u zatvorenom fondu. Kada dionice fonda budu na burzi onda neka se pokaže stvarna vrijednost. Daj Bože da to bude tri ili četiri puta više, sigurno će biti veća nego što je u ovim procjenama. Ali dok je ovakav oblik fonda i dok se ta naknada plaća svakodnevno u interesu hrvatskih branitelja je a i fonda a to upravni odbor itekako prepoznaje je da ta procjena bude što manja kako bismo što manje iz sredstava fonda plaćali društvo za upravljanje, jer i to 0238 to su ipak značajni novci, radi se o nekoliko milijuna kuna a nemaju baš nekog prevelikog posla. Pitanje dividende. Meni je žao što vas, govorili su moji prethodnici o tome, što vas moram izvijestiti da je jučer HVIDRA grada Zagreba podnijela ustavnu tužbu po pitanju dividende HT-a. Kao što znate, ja sam kao zastupnik postavio nekoliko puta pitanje Vladi po tom pitanju, kolega Pančić je o tome, imali smo ovdje raspravu po tom pitanju, bilo je i na odborima pokušaja vjerodostojnog tumačenja, međutim sve to skupa nije dalo nikakve pozitivne rezultate i nažalost moram izvijestiti jer sam informiran da je HVIDRA grada Zagreba podnijela ustavnu tužbu. Ja sam uvjerenja kao što sam uvjerenja bio kroz sve rasprave i pitanja da će ta tužba biti riješena u korist hrvatskih branitelja i da će Vlada Republike Hrvatske morati vratiti novac koji je umjesto u Fond hrvatskih branitelja otišao u državni proračun. Naravno, Vlada se pozivala na svoje tumačenje zakona ali onda se postavlja pitanje vjerodostojnosti stava Vlade koja kaže da skrbi za hrvatske branitelje ponekad i preko svojih mogućnosti a traži, na drugoj strani traži mogućnosti zakonske da ne isplati dividendu fondu nego da ostavi u državnom proračunu. Radi se o preko 100 milijuna kuna i nažalost živi bili pa vidjeli kada Ustavni sud donese pravorijek kako će se, ja se nadam da će to biti vrlo skoro, kako će se osjećati svi oni koji su govorili kako dionice određene za prijenos i njihova dividenda ne pripadaju fondu nego državnom proračunu. Ako je bilo imalo mogućnosti tumačenja zakona a bilo je onda je logično, bar ja tako držim i mi u HSP-u, da Vlada učini potez u korist hrvatskih branitelja a to znači u korist fonda i da te dividende pošalje u fond i da se svi ti prijepori završe. Nažalost, sada će to biti na sudu i vidjet ćemo kako će se stvari odvijati. Po pitanju procjene samo bih još upozorio da postoji veliki nesrazmjer. Ovo je jedan od prvih slučajeva gdje su vršene kakove takove procjene. Postoji veliki nesrazmjer kod procjene INA-e, on je vrlo realan obzirom na ove sve pokazatelje, međutim kod procjene HT-a i 7% dividendi HT-a postoji ogroman nesrazmjer između cijene za koju je prije nekoliko godina HT prodan u odnosu na procjenu vrijednosti ovu pa i umanjenu. Taj je nesrazmjer preveliki. I ponovo otvaram pitanje hoće li ikada u Hrvatskoj i hoćemo li mi doživjeti i ja kao saborski zastupnik od dvanaest godina, hoću li doživjeti otići u mirovinu ili vidjeti taj famozni ugovor o privatizaciji HT-a pa da vidimo za koje novce i tko je zašto prodao dionice Hrvatskog telekoma u vrijeme kada je imao monopol ozakonjen unaprijed pet godina. Višestruko manja cijena je postignuta nego što je ova minimalna procjena. Postavlja se stvarno pitanje otvaranja te priče sa dionicama HT-a. I ono što je najviše zanimalo i branitelje i javnost i šteta i nažalost da branitelji nisu dovoljno informirani, edukacija hrvatskih branitelja po ovom pitanju je vrlo važna, ja je predlažem i apeliram na upravni odbor Fonda da pokrene značajniji proces edukacije hrvatskih branitelja po pitanju Fonda i dionica Fonda. Postoje mnogo dvojbi, evo danas smo imali prilike, imao sam prilike u pauzi razgovarati sa nekoliko branitelja koji razmišljaju o kupovini automobila, stanova ili nekakvih nekretnina od dionica Fonda. Nevjerojatno je kolika su nerealno velika očekivanja u materijalnom smislu od dionica Fonda hrvatskih branitelja. Zašto? Iz jednostavnog razloga što se nitko nikada nije usudio pa barem u procijenjenom smislu u redovima veličina kazati hrvatskim braniteljima da se tu ne radi o desetinama tisuća EUR-a nego o puno, puno manjim iznosima i da ne trebaju očekivati od Fonda hrvatskih branitelja da će on rješavati da li danas, da li ubuduće da će s tim dionicama moći riješiti neke svoje životne, egzistencijalne probleme. To im treba netko javno i jasno reći, a to je Upravni odbor Fonda kako ne bi se razočarali kada dionice izađu na burzu i kada shvate da te dionice koje su oni očekivali nekakve sume vrijede nekakvih 10, 20 ili možda 25 tisuća kuna. Treba otvoreno i pošteno postupiti i kazati hrvatskim braniteljima da se ne nadaju nekakvim iznosima koji će im u životu ne znam koliko u materijalnom smislu pomoći nego da se radi o velikim novcima ali je puno i branitelja koje Hrvatska država u simboličnom smislu izdvaja njima kao dijelom naknade za ono što su učinili za Hrvatsku državu. I zato predlažem i apeliram da se na neki način edukacija provede hrvatskih branitelja pa ako se potrošilo milijun za slanje obavijesti neka se potroši još 200 tisuća da im se u nekakvoj brošuri pošalju informacije o tome što je dioničarstvo? Što se može očekivati? Pa najviše iz onog razloga jesmo, zbog kojeg jesmo svi bili za to da se tri godine zabrani prodaja dionica, ali moramo tražiti načine da i nakon isteka toga roka ne dopustimo da naglim izlaskom dionica na tržište dođe do njihovog obezvrijeđivanja i da opet netko izvuče korist od hrvatskih branitelja jer tržište je takvo. Dijelom se na to može utjecati i pravovremenom edukacijom hrvatskih branitelja. Objašnjavanjem što je dionica? Kako te stvari funkcioniraju? I što bi oni u svom interesu trebali učiniti a to znači da ne prodaju dionicu kad budu imali pravo raspolaganja dionicama, a mislim ovdje na dionice Fonda, Fonda hrvatskih branitelja. Držim da ta edukacija i informiranje i kroz sredstva javnog priopćavanja ima načina, mora biti puno aktivnija kako bi se izbjegle dvojbe koje svakodnevno susrećemo kod hrvatskih branitelja iz jednostavnog razloga što jednostavno nisu dobro, dobro informirani. Ono što ostavljam kao otvoreno pitanje je pitanje kao što znate temeljem registra hrvatskih branitelja najavljene su i trebale su, navodno su već bile tiskane iskaznice hrvatskim braniteljima kojima će oni to svoje pravo, to svoje pravo ostvarivati. Apeliram da se za one kojima su iskaznice već napravljene, a znam da postoje da im se, koji nisu sporni znači koji spadaju u ovih 96% da im se te iskaznice upute što je prije moguće. Nema razloga za nekakvu odgodu kako bi ljudi mogli raspolagati s dokumentom koji im pripada kao udjeličarima, udjeličarima Fonda jer i sami branitelji će po prvi put dobiti dokument iskaznicu kojom će i drugim prilikama moći iskazati i dokazati svoj status hrvatskog branitelja ne samo kao udio u Fondu nego općenito status hrvatskog branitelja i vrlo su zainteresirani, većina branitelja je zainteresirana da što prije dobije, dobije te braniteljske iskaznice. Vezano za financijske pokazatelje obzirom da je revizija dala svoje kvalitetno mišljenje, da smo bili upućeni u kompletnu proceduru vezano za financiranje i financije ovoga Fonda revizija je pozitivna. Upravni odbor je prihvatio izvješće. Nije bilo prijepora ni na jednom od dosadašnjih foruma a to znači na sjednicama Upravnog odbora. Nema razloga ne podržati ovo izvješće i poželjeti i nama svima i hrvatskim braniteljima da u sljedećem izvješću brojke koje govore o portfelju Fonda budu barem dvostruko, trostruko veće. Hvala lijepo.
Hvala. Ima jedan ispravak gospodin Đakić.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, naime ispravljam netočan i apsolutno netočan navod i sumnju kolege Jukića gdje je ustvrdio da se … [[Govornik se ne razumije.]] aktivnosti hrvatskog, Fonda hrvatskih branitelja prilagođava izbornoj godini. To je apsolutno netočno. Fond ima svojih teškoća sa registrom, a one proizlaze iz vođenja evidencije učešća u Domovinskom ratu kao što postrojbi koje su bile na terenu tako i ureda i uprava za obranu koje nisu svoj posao učinile ili su eventualno podmetale da to ne bi bilo ažurno evidentirano.
Hvala. Idemo dalje. U ime Kluba HSS-a gospodin zastupnik Željko Ledinski izvolite. Oprostite, ima povreda Poslovnika gospodin Jukić.
Jednu samo rečenicu. Kolega Đakić nije ispravio moj netočan navod nego je ispravio moje mišljenje. A ja ću mu evo koristim priliku dostaviti fonogram sjednice od 4.6.2004. godine iz kojeg je razvidno izjava gospođe potpredsjednice Vlade, gospođe Kosor točno rokovi kada će se što obaviti? Obećan je u ovom Saboru pa ću mu dati malo da pogleda da vidi da nije moje mišljenje nego, nego je temeljeno na činjenicama.
Pa ja obično toleriram kao što znate ono što i nije ispravak, ali isto tako nije spomenuto ni članak Poslovnika pa onda ajdemo prijeći preko toga. Izvolite gospodin Ledinski.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo dozvolite da u ime Kluba HSS-a kažem nekoliko riječi o prvom poslovnom izvješću o radu Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Klub HSS-a će podržati ovo izvješće koje je evo prvo te vrste poglavito zbog toga što briga o Fondu hrvatskih branitelja mora biti transparentna i jasna jer su hrvatski branitelji i članovi njihovih obitelji najzaslužniji za našu današnju državu u kojoj živimo. I zbog toga i treba redovito dostavljati izvješća Hrvatskom saboru na usvajanje i na raspravu. Po meni osobno Fond bi trebao biti neovisan o bilo kojoj vrsti dnevne politike i pogotovo što su u njemu i predstavnici udruga a slažem se da bi sigurno da treba biti i predstavnik Vlade koji bi bio najodgovornija osoba poglavito u funkciji potpredsjednika Vlade. No ubuduće bih volio da kada dobijemo ta izvješća da onda ona ne budu na memorandumu Ministarstva nego Fond da bude jedna svoja neovisna institucija i da ima svoj memorandum i da kao takav nastupa prema van. Mislim da je to normalno za očekivati ubuduće, a kažem nemam ništa protiv da to bude resor. Dapače i treba biti predstavnici Vlade. I u tom dijelu evo mislim da bi bilo dobro da ubuduće i onda Fond na taj način pokazuje jedan svoj transparentan rad i da u njemu oni koji odlučuju ne ovise o nikome nego da su odgovorni prije svega tima članovima, svojim braniteljima koji su došli i proizašli iz registra. Pa evo kad govorim o registru onda evo dozvolite da kažem isto tako da i kao branitelj da me smeta to što još ima 21 tisuća 491 netočan podatak u registru, što je stvarno po meni jedan veliki broj. Ne ulazim tko je kriv u to, zašto to nije, da li ne štima matični broj ili nešto. Ja znam da sam ja osobno dobio podatke doma, iako sam mijenjao adresu stanovanja i došlo je na novu adresu. A mislim da je netko trebao voditi brigu o tome da imamo točne podatke i da ne nakon 15 godina od početka rata ili ne znam 12 godina od završetka ratne operacije ili 11 ne znamo točan podatak i tko je bio u borbenom sektoru, tko u neborbenome ovo što su prije, maloprije kolega zastupnik Đapić je govorio o tome i kolega Jukić. Dakle da u tom dijelu bilo bi dobro da znamo točan podatak oko toga. S obzirom da je ovo prvo izvješće i da evo od donošenja izmjena i dopuna zakona iz 2004. godine, evo proteklo je dvije godine, u samom izvješću imamo nabrojeno 6 stavaka o kojima se ono dotiče u tom dijelu da su otvoreni određeni računi kod određenih banaka. Moram reći da bih radio volio da je račun fonda u Depozitnoj banci koja je u vlasništvu naše države, koliko znam postoji samo jedna, a ne u nekoj drugoj. To pogotovo mislim da bi bilo dobro. Ali ne kažem, poslovna politika Fonda je poslovna politika onih upravnog odbora koji određuju gdje će to biti. Isto tako ukupna vrijednost, znači portfelja cijeloga je 2,16 milijardi, što je dosta značajno velik portfelj. Ta dividenda koja se očekuje, od koje moram reći da branitelji puno očekuju ona je sada još uvijek na jednome malome postotku, premda vjerujem da ovaj Fond koji odabran je po meni dosta kvalitetan fond. Vjerujem da će on u idućim godinama doprinijeti da ta dividenda bude značajno veća, što je i cilj cijeloga Fonda, jel. Tako da u tom dijelu mislim da je dobro da ona bude što veća i da iz godine u godinu taj Fond dobije i značajniju imovinu. Pošto dio, trećina te imovine ostaje u Fondu jel, a trećina se dijeli tim članovima, ne znam kad će biti podijeljena ta prva trećina, iako je to relativno nevelik iznos, pošto još nemamo točne podatke. A ova trećina koja se dodjeljuje za razvojne i humanitarne i socijalne potrebe bilo bi dobro da smo mogli dobiti sada i nekakve kriterije po kojima će to biti. Mislim da bi to u izvješću bilo dobro za ubuduće imati. Znam da to sad prvi put možda nije bilo moguće. Tako da možemo imati i pokazatelje točne o tome što i kako i na koji način će naši branitelji moći ostvariti dio tih sredstava. Jer to je, 42 milijuna u ovoj godini, u idućoj godini će to biti značajno više. I to je dobro da te podatke imamo kao takove. Isto tako strategija budućeg ulaganja vjerujem da je dobra procijenjena i da u odnosu na uvjete koji će biti da će se ona kao takova i ostvarivati i da će biti ti prihodi ne 126 milijuna koliko jesu nego kažem idućih godina vjerojatno daleko viši. I u tom dijelu vjerujem da će onda kad ti prihodi budu i dosegli određeni iznos koji branitelji od njih očekuju da će onda i opravdati svoje postojanje kao Fond i kao obaveza koja je prema članovima, braniteljima i članovima njihovih obitelji. Evo, ukratko bih time završio sa željom da u idućim godinama Fond ima značajnije prihode, a samim time i naši branitelji. Klub HSS-a će podržati ovo izvješće, uz ove opaske koje sam rekao u onom dijelu da ubuduće očekujemo da Fond i dalje kao samostalna pravna osoba nastupa. Hvala.
Hvala. U 17,48 isteklo je vrijeme za raspravu u trajanju od 10 minuta. Klub HNS-a, poštovani zastupnik Željko Kurtov. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Ovo izvješće, Poslovno izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihove obitelji za 2005. godinu mislim da je jako korektno i pošteno napisano i da o samom ovom izvješću kad bi naša diskusija svodila se samo na ovo izvješće da bi trajala minutu, dvi. Međutim, svi mi pokušavamo osvrnuti se na prateće probleme koje prate ovo izvješće i koje eventualno iza ovog izvješća će biti na dnevnom redu. Na Odboru za branitelje ja sam iskoristio gužvu pa sam postavio pitanje direktoru Fonda i našoj potpredsjednici Vlade kad ćemo moći darovati naše udjele, ujedno ispravljam kolegu Jukića ne dionice, nego udjele, zato i 3 godine ne možemo s njima raspolagati, što je napravljeno u interesu, stvarno interesu branitelja. I moram iskoristiti ovu priliku da gospodin Kajin, naš kolega nije korektno raspravljao o ovom Fondu jer ovaj je Fond prvi put ja mislim i jedna od rijetkih točaka koja je donesena koncenzusom u ovom Saboru, da su učestvovali u njemu dvije Vlade, dva saziva Sabora i što se tiče i nadzornog odbora i svega sve je dogovoreno na dvije Vlade i dva saziva Sabora i mislim da nije korektno raspravljati o načinu i ljudima koji su u ovom Fondu na ovaj način. I zato kolegi Kajinu zamjeram. Mislim da je ovo jedna od prilika kad cijeli Hrvatski sabor jednostavno sve kolege i kolegice, bez obzira na oporbu ili vlast, želimo doprinijeti radu ovog Fonda, o načinu zbrinjavanja branitelja itd. Da imamo problema, imamo. Imamo problema. Evo, to u ovom izvješću isto to piše. Da zbog netočnih adresa, netočnog JMBG-a nisu neki branitelji dobili zapis o svom udjelu, broju udjela itd. Mislim da su to manje tehnički problemi, da to nije kriv Fond za to. To je vjerojatno neka tehnika u uredima za obranu ili neznam gdje već, prema tome na to treba upozoriti. Tražimo da to jasno i konačno jedanput se riješi, mislim da je vrijeme 11 godina iza rata da se to konačno stavi u kompjutere, da se napravi jedan red u tome i da više do takvih situacija stvarno ne bi trebalo dolaziti. Dalje želio bih napomenuti što se tiče ja sam sa ove govornice prošli put u svom izlaganju rekao da poklanjam svoje udjele Zakladi za školovanje djece branitelja i onda sam postavio pitanje direktoru fonda koji vodi i gospođi potpredsjednici Vlade, koji su mi rekli da ću moći za tri godine kad budemo mogli raspolagati tim udjelima, da ću moći onda izvršiti taj svoj čin koji sam obećao, a i sama potpredsjednica Vlade je rekla da je i drugih ljudi bilo zainteresirano koji bi svoje udjele poklonili toj zakladi za školovanje djece hrvatskih branitelja. Znači koristim i ovu priliku što sam i prošli puta isto istaknuo, da oni koji to žele napraviti saznaju da će to moći napraviti za tri godine, ne sad. Što se tiče radne skupine za kriterije o bodovanju. Vi znate da iz prošle moje diskusije kada su bile o kriterijima za bodovanje da sam bio jako nezadovoljan, ne samo ja, dosta udruga, dosta mojih kolega i kolegica mislimo da to nije pošteno napravljeno i očekujemo evo opet kažem, ne u ovom izvješću, ali tiče se i ovog izvješća. Pa koristim gužvu da podsjetim da bi trebali konačno i dobiti mišljenje te radne skupine da pokušamo što korektnije i što poštenije izvršiti bodovanje naročito ovog ratnog dijela branitelja i onog koji su bili u pozadini kako se to kaže već jel'. Mislim da je to dio koji očekujemo svi, hrvatski branitelji naročito, a mi samo želimo podsjetiti da su to problemi koje nismo riješili, a očekujemo njihovo rješenje i normalno da očekujemo da to bude napravljeno na način da budemo bar većina branitelja zadovoljni. I još bih htio podsjetiti. Dogovor je bio u nekom kontinuitetu i drugih hrvatskih poduzeća u pretežnom vlasništvu države o 7% udjela tih poduzeća, da bi bar na neki način približno mogli znati kada će hrvatski branitelji i ovaj fond moći raspolagati i tim sredstvima da sada ne bi se svelo samo na ovo, da imamo iz ova dva poduzeća koje smo dobili udio 7% i da u budućnosti više o tome ne razmišljamo. A kada smo donosili odluku o fondu bilo je govora o 7 do 10 poduzeća u vlasništvu, većinskom vlasništvu države. Prema tome branitelji očekuju da bar donekle znamo kad će ići i taj dio u proceduru. Daj Bože da vrijednost bude što veća da bi ovaj fond mogao stvarno i zaklada i moram podsjetiti na proljeće da smo čak i na Odboru za ratne veterane požurivali neke stvari da bi kao tijekom ljeta mogli napraviti jedan jasni kriterij i što prije za Zakladu za školovanje djece hrvatskih branitelja. Ja sam i to pitanje postavio na odboru i zamolio na neki način ministricu resornu i koja je ujedno i predsjednica izvršnog odbora, da pokušamo to napraviti što prije, normalno da ne u tri dana i u tri tjedna, da moramo imati jasne kriterije. Međutim po tom pitanju do sada nismo imali javnu raspravu ni u udrugama ni u javnosti tako da se bojim da za ovu godinu je to već kasno, a vjerujte mi ima puno djece hrvatskih branitelja koji nisu u sklopu invalida i mirovine itd. ušli u nikakvu brigu i skrbi djece u ovoj državi, a itekako su ugrožena i nemaju mogućnost za normalan neki život i školovanje. Ja imam upit takvih obitelji, a obično se radi i o djeci gdje su roditelji, tj. otac stradao poslije rata ili umro ili od bolesti i sada nisu, njegova obitelj nije ostvarila nikakva prava i ta su djeca stvarno na rubu, neću reći bijede ali na rubu egzistencije i gdje bi bila velika pomoć recimo ove naše zaklade koju smo mi zamislili upravo za takvu djecu, trećinu dobiti, da bi pomogli toj djeci. Zato apeliram, kažem ne tiče se rasprave konkretno o ovom dokumentu, da se i s tom zakladom pozabavimo što prije da bi ona bila u funkciji onog za što smo na kraju krajeva i ostvarili ovaj fond i napravili ovaj fond. Mislim da ne postoji klub u ovom Saboru koji će glasovati protiv ovog izvješća, tako i klub Hrvatske narodne stranke će podržati ovo izvješće. Mislimo da je korektno napravljeno. Eto samo želim ukazati na neke stvari koje bi mi bilo drago da se možda malo brže i malo korektnije rješavaju a nadam se da nije u pitanju nikakav bojkot, nikakvo namjerno neko zabušavanje i zadržavanje stvari. Mislim da je to jednostavno inercija stvari koja u Hrvatskoj državi dosta je usporena u svim sferama pa tako i u ovom dijelu. Prema tome želim vjerovati da na dobrobit svih branitelja i ovo izvješće, o brojkama neću niti spomena govoriti, svi su moji kolege prije rekli. Prema tome naslušali ste se, imate pred sobom. To su brojke koje kazuju svoje. Mi ćemo podržati ovo izvješće i nadam se da ćemo i sljedeće godine i svake iduće godine dobiti isto ovako korektno izvješće i da ćemo moći o njemu raspravljati na ovaj ili sličan način. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovana zastupnica Božica Šolić. Izvolite.
Hvala. Poštovani gospodine predsjedniče, uvažene gospođe zastupnice i zastupnici. Izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji o kojem danas raspravimo odnosi se na 2005. godinu i mogu odmah na početku konstatirati da je u izvješću vrlo detaljno i opsežno obrazloženo o svemu što je do sada učinjeno. Da je, budući da je moj kolega Đakić u ime kluba u svojoj raspravi istaknuo sve što je u prethodnom razdoblju učinjeno kako bi Fond hrvatskih branitelja funkcionirao onako kako to branitelji i od nas očekuju pa bi ja skratila svoju večeras raspravu, ali ipak važno ću istaći: Da je Fond hrvatskih branitelja dobro započeo radom. Da je Zakon o Fondu hrvatskih branitelja dobar zakon, da se dobro provodi i posebno mi je zadovoljstvo što su nalazi revizije financijski pozitivni. A to znači da se s Fondom dobro posluje, na dobrobit i sigurnost svih branitelja. I u potpunosti podržavam Izvješće. Hvala.
Hvala. Poštovana zastupnica Ruža Lelić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa ja svakako mogu reći da podržavam ovo Izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja kao što sam podržavala i osnivanje samoga Fonda. Vidimo da se radi o fondu koji ima jednu imovinu od 2 milijarde i 109 milijuna kuna i da, evo, kao što je potpredsjednica Vlade rekla, da je već sada, znači za ovo od 31. prosinca ta vrijednost narasla na 2 milijarde i 163 milijuna kuna što svakako možemo biti zadovoljni. Vidimo da je dobit Fonda za 2005. godinu iznosio 126,4 milijuna kuna i mislim da je ovo zaista dobro da se ovako raspoređuje ovakva dobit, da se reinvestira jedne trećina, znači, 42 milijuna, da se dio isplati, jedna trećina isplati članovima Fonda po udjelu kako oni sudjeluju i da dio se upotrijebi za socijalne, razvojne i humanitarne potrebe kao što smo opet čuli. Znači, da će oko 25 milijuna se upotrijebiti čak za stipendiranje djece hrvatskih branitelja. Mislim da za takav novac zaista se može tu učiniti bitan pomak. Također je vidljivo da u Fondu znači su vrijedne dionice, to su dionice HT-a, dionice INA-e i da već te dionice HT-a se za 2004. godinu donijele vrijednu dividendu od 114 milijuna kuna. Svakako da je ovo sve za izraziti zadovoljstvo i pohvalu. No ja bi htjela ovdje još naglasiti da ovo ustvari je, i nadovezati se na neka druga pitanja koja su prije riješena za naše branitelje kao što je i najniža mirovina po Zakonu o hrvatskim braniteljima, koja je vrlo bitna, a često, a ustvari se vrlo rijetko spominje. Jer sama sam bila u situaciji da mi se obraćaju branitelji koji su sada u teškoj materijalnoj situaciji ali bar evo, kad navrše 60 ili 65 godina imat će mirovinu ukoliko je po drugim osnovima nisu zaslužili, a to je 45% prosječne neto plaće kao što je i starosna mirovina koja će sada biti veća 10 do 30% ovisnosti koliko su sudjelovali u obrani domovine. Zatim, produžen svakako rok i za posttraumatski stresni poremećaj što evo, imam stalno zamolbe hrvatskih branitelja oko rješavanja svojih pitanja u tome. Zatim, zapošljavanje i sve drugo što je već do sada učinjeno, što ustvari pokazuje da se ovoj kategoriji, jednoj osjetljivoj dijelu našega društva, vodi jedna sveobuhvatna i kontinuirana skrb. Ja bi ovdje htjela jedino još reći, vidimo da postoji registar branitelja, hrvatskih branitelja i da je ovdje sad iznesena brojka od 486 tisuća. Ja mislim da ta brojka još uvijek nije konačna jer mi imamo jednu našu brigadu, 131. u Županji gdje imamo dragovoljce koji nisu još ostvarili svoja prava i upravo sada pokušavamo to pitanje njihovo riješiti. Sjećam se i sama sam bila sudionica tih zbivanja u Županji kada se to sve događalo, kada su kupovali za svoje novce metke i kada su bili sretni ako su nešto mogli pronaći i očekujem, evo i nadam se da će se i njihovo pitanje riješiti. Svakako bi ovdje pohvalila i udruge hrvatskih branitelja i u Županji ih ima više koji zaista skrbe o svemu. No nažalost, ipak evo, iznenadi nas, neugodno nas iznenadi, ražalosti i samoubistvo hrvatskih branitelja pa pored ove sve skrbi koje imamo, znači i pored Fonda i pored svih ovih mjera koje sam navela potrebna je i još veća skrb, ali ne samo ministarstva nego znači na svim razinama od lokalne samouprave i cijele zajednice. Zahvaljujem.
Hvala. U ime Upravnog odbora Fonda, poštovani zastupnik Josip Đakić.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Ja ću samo još kratko pojasniti određene stvari koje se kroz ovu raspravu protežu. Naime, želio bih staviti stvarno van svake pomisli da upravni odbor Fonda po hodogramu svojih aktivnosti ne radi kako treba nego da to prilagođava izbornoj godini. Naime, različit ću to još jedanputa da to ne može stajati i nigdje ne stoji jer stvarno veliki trud sa silnim problemima koji su gomilani godinama, a znamo da 10 godina poslije Domovinskog rata nismo imali registar hrvatskih branitelja, nismo imali potpuno dokumentaciju o svima koji su prošli kroz MUP, koji su prošli kroz MORH, koji su bili u borbenom sektoru, koji su bili u neborbenom sektoru, koji su invalidi, koji su dragovoljci. Zakonske odrednice su se mijenjale, a evidencija i matične knjige postrojbi kao i raščlambe koje su vođene kroz zadnjih godina kako bi se saznala točna istina gdje su učestvovali i kada su bili u kojim postrojbama, tek sad može biti kompletna. I ono što se govori o tome kakvi su kriteriji i da bi trebalo ih i mijenjati. Da, radna skupina je radila na tome i ja ću vas upoznati samo sa detaljima jer danas je upravni odbor također raspravljao o novim kriterijima koje je predložila radna skupina i oni se svrstaju da borbeni sektor doživljava pojačanje u vrijednosti i bodovima. I u 3 kategorije za borbeni sektor sa dodatkom da oni koji su sudionici vojno-redarstvenih akcija i borbenih djelovanja po zapovjedi sa razine operativne zone, za … [[Govornik se ne razumije.]] razdoblje, dan sudjelovanja u borbenim djelovanjima vrednuje se sa 3 boda. Tako da bi se satisfakcija onih koji su bili u pojedinačnim borbenim operacijama 92., 93. godine kada je bilo i primirje, ali su se određene aktivnosti provodile, kako bi bili, tu se radi najviše o dijelu specijalne policije i postrojbi taktičkih skupina koje su u datim momentima iako uz primirje morale aktivno sudjelovati u određenim operacijama. Naime, ovim će se izmijeniti ukoliko će se moći kroz Ministarstvo obrane kao i kroz Ministarstvo unutrašnjih poslova dobit pravovaljane informacije koliko dana i koliki broj ljudi je bio angažiran po zapovijedi na određenom terenu. Ovo je opet još jedan dodatni i veliki posao koji nas čeka ali zbog zadovoljavanja i satisfakcije svih onih koji su izrazili svoje nezadovoljstvo mislim da smo dužni uložiti i taj trud. Kad se tiče zaklade hrvatskih branitelja i njezin statut kao i poslovnik o radu su još dati na sitnu doradu i već drugi tjedan će biti donijeti kako bi se mogli primjenjivati, a u svrhi, Zakladnoj svrhi govori se o tome da svrha Zaklade ostvaruje, svrha Zaklade… Jel' vi mene razumijete? … [[Upadica se ne čuje.]] Drago mi je. Svrha ove Zaklade koja je formirana i zakonski definirana je pružanje i financijske pomoći za životna osiguranja hrvatskih branitelja, pružanje financijske pomoći za teško socijalno ugrožene obitelji hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji, pružanje financijske pomoći za zdravstvenu skrb i liječenje teško oboljelih hrvatskih branitelja i članova njihove uže obitelji kao i pružanje financijske pomoći nakon smrti hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. Pružanje financijske pomoći hrvatskih branitelja i članova njihove uže obitelji za stjecanje prvog zanimanja, prekvalifikaciju, dokvalifikaciju u sustavu izvanrednog školovanja ili pohađanja tečaja za osposobljavanje za određena zanimanja. Pružanje financijske pomoći hrvatskih branitelja i članova njihove uže obitelji zapošljavanje i samozapošljavanje. Pružanje drugih vrsta financijskih pomoći hrvatskim braniteljima i članovima njihovih obitelji kojima se ostvaruje svrha Zaklade. No međutim, u samoj raspravi oko Zaklade i oko Fonda hrvatskih branitelja za stipendiranje hrvatskih branitelja kao i djece hrvatskih branitelja jasno i nedvosmisleno govorilo se o tome i o tome će biti još riječi i sigurno će biti upotrijebljeni kriteriji koji govore o nekakvom imovinskom cenzusu hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji koji ne bi trebao prelaziti od tisuću devetsto devedeset pet kuna po članu obitelji. Tada bi taj hrvatski branitelj mogao dobivati određenu pomoć kroz ovu Zakladnu svrhu kao i kroz ovaj Fond za stipendiranje. Još uvijek mogu reći da puno posla kako bi se svi usaglasili, kako bi većina bila zadovoljna iako znamo da će pojedinci uvijek biti ti koji su nezadovoljni, ali ako većina, 95% hrvatskih branitelja kroz ove sve forme, kroz ovaj Fond, kroz ovu Zakladu i kroz ovaj Fond za stipendiranje školovanja bude zadovoljan bit će nam na čast i bit ćemo svi skupa zadovoljni jer njihova egzistencija i budućnost će biti zagarantirana. Evo, toliko o Fondu i vjerujem da drugi tjedan već se donosi Statut i Poslovnik o Zakladi kao i o Fondu za stipendiranje te pravilnici kao i novi kriteriji koji će biti primijenjeni u vrednovanju borbenog i neborbenog sektora. Na zadovoljstvo svih onih korisnika mogu reći da je dok god Registar sa datumom koji je definiran, a to je i dat da se do 30.11. odgovori svim hrvatskim braniteljima na njihove prigovore, tek tada se može prionuti izradi iskaznica članovima Fonda hrvatskih branitelja sa vrijednostima udjela koje posjeduju i dostaviti na kućne adrese, prije toga nema mogućnosti za izradu iskaznica dok nije kompletan posao gotov. I ono što želim reći da do 12.4.2008. godine je rok do kada se ne mogu udjeli otuđiti, a kada se budu i mogli otuđiti pravo i prioritet u otkupu udjela ima Fond hrvatskih branitelja, u 24 sata mora odgovoriti ili sa pozitivnim odgovorom da želi kupiti te dionice ili da mogu prodati trećim osobama na slobodnom tržištu. Želim reći da je sve definirano kroz zakonske okvire i da ne može doživjeti nikakvu sudbinu onoga Hrvatskog domovinskog fonda jer s njim još nismo raščistili niti vlade koje su bile prije niti Vlada Ivice Račana ni nitko nije poduzeo nikakve mjere ni aktivnosti protiv bilo kakovih otklona od zakonskih okvira, nego i danas još uvijek se borim ja sa zajedno sa članovima Predsjedništva HVIDRA-e kako bi riješili i taj problem koji je nastao i koji je bio prema onima koji su se učlanili i koji svoje udjele uložili u Hrvatski domovinski fond. Ovaj Fond je transparentan, jasan i svim zakonskim odrednicama osiguran. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu o ovoj točci. Poslovno izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2005. godinu. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se Poslovno izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2005. godinu. Molim glasovati. Rezultat? Jednoglasno sa 82 glasa prihvaćen predloženi zaključak.
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo, poštovani zastupnici. Ja sam od svibnja novi predsjednik Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje vašom odlukom i dajem Izvješće za rad u 2005. godini i to točno 14. prosinca 2004. do 31. prosinca 2005. Jedna mala napomena – u tom periodu je predsjednik bio profesor Antonije Dulčić koji je dao ostavku, međutim ja sam bio član tako da mogu o svim relevantnim pitanjima koja vi postavite dati odgovore. Ovaj isječak od godinu dana namjerno kažem isječak jer je proces bolonjizacije zahvaljujući okviru zakonskom koji je ovaj Sabor donio već prije započeo i pred nama je jedna, u tijeku je jedna ogromna obrazovna reforma na razini visokog obrazovanja koja je u periodu 2005. godine što se tiče Nacionalnoga vijeća obavila jedan ogromni zadatak. Zadatak vrednovanja, ustrojavanja, primjenjivanja svih odredaba koje proizlaze iz Zakona o visokom obrazovanju, odnosno Zakona o znanosti i visokom obrazovanju. Htio bih napomenuti da Nacionalno vijeće je u tom periodu donijelo blizu 830 što mišljenja što preporuka i bitno utjecalo i reguliralo tu sferu i pomoglo koliko je god moglo da se proces bolonjizacije napravi u što najboljem mogućem okviru. Morate znati da bolonjizacija, odnosno Bolonjski proces je okvir koji je Hrvatska prihvatila, ali taj okvir i sama primjena neće biti samo od jedne godine niti dvije, nego će to biti proces koji će biti pred nama i usudio bih se reći i višegodišnji. Osim Nacionalnog vijeća ustrojena je i Agencija za znanost i visoko obrazovanje koja po svojim zakonskim normativima je Agencija koja pomaže, odnosno ona je logistika oba nacionalna vijeća, jedna je za znanost, a ovo moje koje ja referiram je za visoko obrazovanje. Dakako u ustrojavanju svih tijela uvijek postoje dječje bolesti i sigurno da ono može biti i bolje, ali kao što i kažem ja mogu reći da stanje rekao bih momentalno u visokom obrazovanju i u našoj akademskoj zajednici je ogroman jedan pomak napravljen u smislu prilagođavanje svih mogućih projekata, odnosno programa i nastavnih planova u bolonjskom projektu, ali svakako da će to trajati jako, jedan veliki broj godina i da postoje i nesnalaženja, a isto tako i Nacionalno vijeće pokušava aktivirati sve resurse od ogromnog broja recezenata koji su potrebni u radu i u dobrom funkcioniranju Nacionalnog vijeća isto tako uspoređujući i komparirajući sva pozitivna rekao bih saznanja u Europi i u našoj bližoj okolini. Kad bi ocjenjivao taj period ne samo Nacionalnog vijeća nego rekao bih stanje u Hrvatskoj kada je u pitanju visokog obrazovanja ono bi bilo dvojako. S jedne strane bi trebali biti itekako zadovoljni, a s druge strane i nezadovoljni. Zadovoljni zbog toga što smo na vrijeme, rekao bih na vrijeme uhvatili vlak velike reforme i prilagođavanja Bologni i da u mnogočemu makar što se tiče tranzicijskih zemalja smo sigurno korak, ako ne dva koraka ispred njih i to je dobro. Dakako mnoge ustanove koje sudjeluju u tim promjenama onoga prvenstveno visoka učilišta nisu bili spremni u cijelosti prihvatiti sve te promjene i to je jedan proces koji očito i traje i trebat će dosta vremena da se promijene do kraja, ali takva situacija je rekao bih i u razvijenijim zemljama i svugdje gdje se Bologna primjenjuje postoje određeni problemi i takvi problemi se očito vremenski polako uspijevaju rješavati tako da i moje izvješće koje sad podnosim ovom uvaženom Domu je upravo takvo. To je isječak jednog vremena u kojem je Nacionalno vijeće obavilo jedan ogroman zadatak u kojem je ja mislim daleko nadmašilo čak svoje mogućnosti jer je radilo u jednom periodu vrlo dobro, moram reći pod predsjedavajućem profesora Dulčića. Također je napravljena jedna automatizacija, dakle informatična prilagodba cijelom sustavu i veliki, veliki dio kolača vrednovanja preddiplomskih i diplomskih planova je iza nas, sad je ispred nas još specijalistički studij i doktorski studij, a paralelno se Nacionalno vijeće bavi svim onim pitanjima koje mu zakon daje u svoju nadležnost. Evo stoga ne bih previše duljio, dobili ste izvješće. U svakom slučaju izvješće je napravljeno dosta rekao bih bogato da bi sadržavalo i sve dokumente za eventualno budući rad nacionalnih vijeća pa evo dragi zastupnici ako imate kakvih pitanja ja vam stojim na raspolaganju. Hvala lijepa.
Hvala. Vlada je dala svoje mišljenje. Predstavnik Vlade nema namjeru ga usmeno obrazlagati. Otvaram raspravu. Odbor također nema namjeru podnijeti usmeno izvješće. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a, poštovana zastupnica Ivanka Roksandić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče, predsjedniče Nacionalnog vijeća, kolegice i kolege. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice raspravio je Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje u 2005. godini. Ovo Izvješće odnosi se na prvu godinu mandata rekla bih Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje u ovom sastavu i kao što je rekao predsjednik obuhvaća godinu 14. prosinac 2004. do 14. prosinca 2005. godine. Nacionalno vijeće je u ovom razdoblju moralo usvojiti čitav niz podzakonskih akata da bi moglo izvršavati svoje zakonske obveze i to u godinu dana. Na 34 sjednice Nacionalno vijeće odradilo je zaista veliki posao jer je moralo imati u vidu kako se i navodi u izvješću zatečeno stanje u visokom obrazovanju kao i sposobnost svih sudionika da se uključe u proces transformiranja visokog obrazovanja. Jedan od najbitnijih poslova jest vrednovanje preddiplomskih i diplomskih sveučilišnih i stručnih studijskih programa, tj. provedba bolonjskih načela. Zanimljiv je podatak da u Hrvatskoj djeluje 104 visoka učilišta uključujući i samostalne odjele pri sveučilištu, 6 sveučilišta, 57 fakulteta, 6 umjetničkih akademija, jedna učiteljska akademija i 5 visokih učiteljskih škola u sastavu sveučilišta, 7 samostalnih sveučilišnih odjela, 8 veleučilišta i 18 visokih škola. Ove brojke su važne i da se shvati s kolikim obijmom posla susrelo se Nacionalno vijeće kad je moralo pregledati oko 900 sveučilišnih preddiplomskih i diplomskih studijskih programa i programa stručnih studija, specijalističkih stručnih studija. Osim tehničkih problema s kojima se susrelo Vijeće zbog obijma posla susrelo se i s problemom tumačenja zakonske regulative. Čitav niz poteškoća javio se kod donošenja ocjene uvjeta izvođenja studija. Osnova bolonjskih načela stavlja studenta u središte pozornosti. Za bitnu prilagodbu bolonjskim standardima nedostaje potreban broj nastavnog kadra utvrdilo je izvješće. Problem nedostatka kadra je u središtu pozornosti. Zapošljavanje znanstvenih novaka u posljednje dvije godine preduvjet su zahtjevu sveučilišnih, a naročito stručnih studija za stvaranjem nastavnog kadra. Naročitu pozornost Vijeće je posvetilo i tematici učiteljskih studija. Sada još uvijek imamo neujednačenost učiteljskih studija. Svakako treba podržati opredijeljenost Nacionalnog vijeća da učiteljski studij ostvare sveučilišnu razinu. Vijeće je 17. ožujka 2005. donijelo i načela i preporuke za ustroj učiteljskih i nastavničkih studija u Republici Hrvatskoj. Na žalost sudbina Visoke učiteljske škole u Petrinji i Čakovcu još uvijek je neizvjesna no međutim Vijeće je dalo preporuku ovim školama za izvođenje programa po bolonjskim načelima za što je ministar znanosti i izdao im dopusnicu, prema tome studenti slobodno mogu i bez ikakve brige studirati i na ovim fakultetima pod jednakim uvjetima kao i na drugima. Koliki je posao nacionalno vijeće odradilo govore i brojni podaci o postupku vrednovanja preddiplomskih i diplomskih sveučilišnih i stručnih studija. 788 recenzenata u 860 rescezentskih skupina koji su napisali 1782 recenzije a u bazu podataka, to je ono o čemu je predsjednik i govorio uneseni su podaci za 9 tisuća nastavnika i 33 tisuće kolegija. Doneseno je, čime se osnovno i bavilo u protekloj godini dana ovo vijeće, 815 pozitivnih preporuka, 6 pisama očekivanja da će popraviti svoje programe i 7 odbijenica ministru znanosti za izdavanje dopusnica. Nacionalno vijeće je sa rektorskim zborom iniciralo više rasprava kojima je cilj bio utvrđivanje temeljne koncepcije poslijediplomskih studija. Ovo je i jedan od prioritetnih zadataka vijeća u budućem razdoblju kao i zadatak da se uspostavi nacionalni sustav praćenja jamstva kvalitete. U cilju postizanja kvalitete i ujednačenosti plan koji je ministarstvo iznijelo u svom planu razvoja sustava odgoja i obrazovanja od 2005. – 2010. godine jeste da se do 2010. godine provede vanjsko vrednovanje kvalitete visokoškolskih programa i ustanova uz usporedni razvoj jedinica za jamstvo kvalitete na visokim učilištima, čime se po našem mišljenju vijeće mora u ovom sljedećem periodu i baviti. I na kraju svakako treba pohvalit i statistički i analitički prikaz stanja visokog obrazovanja u Republici Hrvatskoj iz kojih pokazatelja je vidljivo da još uvijek na tisuću stanovnika kod nas studira svega 34 studenta, za razliku usporedbe u Finskoj, jednoj razvijenoj zemlji gdje je to 58 kako je vijeće i iznijelo u ovom prikazu. Zanimljiv je još i podatak da čak 50% studenata studira kod nas još uvijek društvene znanosti. Samo 23,8 tehničke znanosti. Prirodne samo 4%. Biotehničke 4,9% a biomedicinske 5,8%. Udio je ekonomije i prava u društvenim znanostima 70%. U Finskoj 39. Ovo iznosim i ovo su podaci iz kojih je vidljivo da je nepovoljni odnos između sveučilišnih i stručnih studija na štetu i stručnih studija, nedostatak stručnih nastavnih kadrova, moramo mijenjati i upisnu politiku što proizlazi iz ovih podataka i odrediti strateški važne potrebe Hrvatske. Još uvijek su kod nas sveučilišni studij u omjeru 84 naspram stručnih programa 54. Moramo podsjetiti u ovom trenutku i na Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za visoku naobrazbu koje je prethodilo ovom vijeću u razdoblju od 24. travnja 2005. do 15. studenog, o kojem smo prvi put raspravljali prošle godine, a u kojem se navodi da je vijeću vrlo teško dati cjelovitu ocjenu stanja u visokom obrazovanju koja bi bila dokumentirana egzaktnim i objektivnim pokazateljima jel' nema podataka o programima, o studentima, uspjehu studiranja, nastavno-znanstvenim zvanjima. Ovo izvješće sadrži vrijedne podatke koji mogu biti osnova za praćenje i analizu visokog obrazovanja. I na kraju treba odati priznanje i vijeću koje je u godinu dana samostalnog djelovanja uočilo probleme visokog školstva, počelo snimati situaciju i rješavati probleme. Možda nam se čini korak po korak, ali sigurnom cilju koji je zaista zadan planom razvoja sustava odgoja i obrazovanja u0d 2005. – 2010. kao strateškom razvojnom dokumentu. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržat će ovo predloženo i izneseno izvješće. Hvala.
Za klub HSS-a, poštovani zastupnik Zvonimir Sabati, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, predsjedniče nacionalnog vijeća, kolegice i kolege. Pa možda prije nego velim nešto u ime kluba Hrvatske seljačke stranke o ovom izvješću, samo da sve nas podsjetim da često puta dobivamo izvješća po težini slična ovome, međutim ovo je sustavno dobro napisano izvješće. Kratko, uvodno na 20.-tak stranica, sve što je bitno a u dodacima i prilozima tko želi neka detaljnije pročita. A to je razumljivo jer se radi ipak o Izvješću o radu Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje. Ono što bih htio reći, da se ovo izvješće sasvim sigurno u mnogo čemu razlikuje od prethodnih a vrlo vjerojatno će se razlikovati i od nekoliko budućih. Naravno govorim o reformskim procesima u visokom školstvu koje su se vrlo intenzivno dešavali u prošloj godini. Bolonjski proces nametnuo je prije svega svima onima koji su sudjelovali u sustavu visoko školskog obrazovanja vrlo visoke kriterije. Znamo da se govori o adekvatnom materijalnom prostoru, materijalnim, prostornim i kadrovskim uvjetima ali i o podizanju kvalitete i efikasnosti nastave. Sve je okrenuto prema studentu i želi se stvoriti sustav mjera i mehanizam osiguranja upravo te kvalitete koja će osigurati da bude student kao što piše u izvješću u središtu pažnje. Nama u klubu Hrvatske seljačke stranke nije interes pa neću niti ja puno vremena govoriti o drugim stvarima koje su vezane uz ovo izvješće nacionalnog vijeća, međutim ipak da spomenemo određene početničke muke i objektivno nepripremljenost za Bolonjski proces od nedovoljnog broja sveučilišnih nastavnika pa i znanstvenih novaka koji je i evidentiran i govori se o tome a i svi skupa koji radimo u tom sustavu visokoškolskog obrazovanja znamo da su problemi doista veliki. Tako da je to upravo i konstatiralo i nacionalno vijeće, utvrdivši da je bilo dosta predlagača, njih 75 koje je odustala od predloženih studijskih programa prije svega zbog analitike koja je pokazala nedostatnost kadrovskih resursa predlagača da bi mogli kvalitetno izvoditi sve predložene programe. Taj problem nije … [[Govornik se ne razumije.]] trenutna situacija već možemo govoriti da je to problem koji se dugoročno mora sagledati s obzirom da se potrebni kadrovi posebno ovdje u visokom školstvu nikako ne mogu stvarati od danas na sutra ili preko noći. To je dugotrajni proces i morat će itekako se pažljivo posvetiti i naravno nacionalno vijeće ali i ministarstvo da se kadrovski ojača. Što se tiče prostornih problema moram reći da je tu bilo dosta velikih pa i ozbiljnih poteškoća. O tome naravno nacionalno vijeće ne govori u ovom svom izvješću jer to i nije problematika kojom bi se trebalo baviti. Ali želimo li prihvatiti tako visoke visoke kriterije koje smo svi skupa postavili u sustavu bolonjskog procesa i u sustavu bodovanja da ne govorim kako to ide gdje se naravno mora izvoditi nastava za sve upisane studente, gdje se moraju provoditi laboratorijske vježbe na računalima sustavom jedan student jedno računalo. Lako se to napravi koliko to treba. Dolazim iz Fakulteta organizacije informacije pa znam da za 230 studenata imam tri grupe za predavanja a vježbe u 16 grupa. Treba tih 16 grupa po 15 studenata smjestiti nekuda a ima naravno i drugih kolegija koji također su u sličnim situacija. I upravo zbog toga bi trebalo što više sredstava izdvajati i ministarstvo u suradnji sa sveučilištem i fakultetima da se osigura potreba ta materijalna pretpostavka za sve studente. No, nakon ovog uvodnog malog osvrta na bolonjski proces vratio bih se na najvažniji posao nacionalnog vijeća prošle godine a to je vrednovanje prvobitno oko 900 kako ste i napisali studentskih programa da bi 75 povuklo, dakle oko 830 studentskih programa od preddiplomskih, diplomskih i programa stručnih studija i specijalističkih diplomskih stručnih studija koji je doista jedan opsežan i veliki posao koji je trebalo odraditi po nekakvoj jedinstvenoj metodologiji i to posebno u uvjetima kada još Agencija za znanost i visoko obrazovanje kao servis ovog nacionalnog vijeća nije bila ekipirana, faktički tek od polovice prošle godine možemo govoriti o stvarnom radu agencije tako da se kao što i piše u izvješću koristila stručna pomoć i ministarstva pa i drugih ljudi koji su trebali pomoći oko rada nacionalnog vijeća. I uz sve te tehničke poteškoće i određene nepreciznosti u zakonu koje su ovdje jako lijepo napisano vrlo kratko i koncizno ipak se napravilo puno toga pozitivnog. Stvorene su jedinstvene baze podataka. Piše recenzenti i izvjestitelji odnosno ustanove visokog obrazovanja. Naravno da su otišli puno dalje, danas mi dobivamo podatke o svakom studentu u bilo kojem trenutku, dakle i sam sustav ocjenjivanja je bitno drugačiji. Ali ono što je najvažnije prvi puta su valorizirani tom jedinstvenom metodom i postojeći kadar a i studijski programi. Nije na odmet ponoviti pa makar i svaki puta da se radi o tisuću 613 studijskih programa, da se radi o tisuću 782 recenzije, 9 tisuća nastavnika, 300 tisuća kolegija. To su sigurno vrlo vrijedni dokumenti koji će poslužiti u daljnjoj nekakvoj analizi i kvalitetnijem praćenju rada. I ono što je po meni čini mi se jedna od najznačajnijih pozitivnih stvari da smo dobili međunarodno recenzirane programe za međunarodno vrednovane studentske programe bez obzira što je bilo više naših domaćih recenzenata ali ipak stvorili smo prvu pretpostavku da imamo međunarodno recenzirane programe. No, iz izvješća je nemoguće zaključiti koja je kvaliteta tih studentskih programa. To i po meni ne treba toliko pisati jer se pretpostavlja ako nacionalno vijeće prihvati program da on ima udovoljava određenoj kvaliteti. Bilo bi dobro da je i to bilo napisano ovdje. Evidentno je da je ovo za nas početak procesa unapređenje kvalitete koji je i ukazan u zaključnom razmatranju gdje je i dan ukupan kritički osvrt na situaciju i to s aspekta primjene znanosti u gospodarstvu odnosno interakciji između institucija visokog obrazovanja i društva u cjelini kroz tržište rada i kroz političke i druge institucije koje bi trebale voditi brigu o strategiji gospodarskog i općeg društvenog razvoja, tako da ovo zaključno razmatranje ustvari nam daje smjernice ne samo što bi trebalo planirati u nekakvim strateškim projektima nego otprilike i da vidimo ulogu i znanosti i visokog školstva u razvoju našeg gospodarstva. Dakle, ovo izvješće govori o radu nacionalnog vijeća a ne o implementaciji bolonjskog procesa gdje bismo mogli govoriti objektivno o određenim ili mogli bismo odgovoriti s određenim kritičkim tonovima ali to nije problematika koja se obrađuje u ovom izvješću. Ponavljam, ono je dobro strukturirano, pokazano je u ovom izvješću da je rad bio vrlo studiozan i kvalitetan i da se rezultati na kraju krajeva vide pa će stoga i Klub Hrvatske seljačke stranke dati podršku ovom izvješću. Hvala lijepa.
Hvala. Klub HNS-a poštovani zastupnik Jozo Radoš. Izvolite!
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, gospodine predsjedniče vijeća, kolegice i kolege! Dakle, radi se o vrlo važnome izvješću jer kao što je rekao, kao što je vijeće samo reklo a ministar to ponovio reforma našeg visokog obrazovanja je jedan od najvećih projekata u povijesti hrvatskog visokog školstva a znamo koliko je visoko školstvo važno za svekoliki napredak Republike Hrvatske. I zato mi nije drago što je ovo izvješće na neki način na marginama naše pažnje, pažnje javnosti. Radi se dakle o vrlo važnom tijelu a proces je još važniji nego što je samo tijelo i bojim se da na ovakav način samo formalnim prolaskom tako važnih izvješća kroz Hrvatski sabor nećemo puno postići. Klub zastupnika Hrvatske narodne stranke će podržati ovo izvješće zato što se radi o prvome izvješću, radi se o parlamentarnome tijelu koje bi dakle trebalo biti jedan stupanj koji će omogućiti i stručnu autonomiju i čuvanje autonomije sveučilišta a opet naravno vezu između politike koju određuje Hrvatski sabor i to je dakle prvi puta da takvo tijelo u tom obliku na takav način formirano podnosi izvješće Hrvatskom saboru. I naravno da u tom prvom izvješću nije moguće da se ne pokradu nekakove nedorečenosti makar je ovo izvješće zapravo puno sadržajnije u odnosu na izvješće ovog drugog nacionalnog vijeća Nacionalnog vijeća za znanost. To naravno ne znači da podržavamo politiku Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa. Smatramo da se u taj proces, bolonjski proces ušlo nepripremljeno, stihijski i da se tamo događaju zapravo poteškoće i problemi koje gotovo da je teško predvidjeti kako se uopće rješavaju ti problemi. Mi znamo da je proračun Ministarstva obrazovanja, znanosti i športa za ovu godinu u ukupnom udjelu proračuna Republike Hrvatske pao. On je nominalno povećan. Dakle povećan je u apsolutnom iznosu, ali u relativnom iznosu taj proračun je pao. Prema tome tako zahtjevne zadaće koje nameće Bolonjski proces apsolutno je nemoguće provesti u takovim okolnostima a da to ne izaziva užasna opterećenja svih koji u tome sudjeluju. Temelj Bolonjskog procesa je smanjenje obrazovnih grupa, nazočnost nastavi i praćenje rada studenata a to zahtijeva: veći broj nastavnika, veći broj učenika, učionica i kabineta, veći broj knjižnica, knjiga i časopisa, veće materijalne troškove i veće troškove nastavnika. A za sve ovo, za sve ove povećane troškove ni jedne ni druge ni treće ni četvrte ni pete mi zapravo gotovo da nismo ostvarili nikakove pretpostavke. Materijalni uvjeti naših fakulteta su više-manje isti. Jedino u, čim se nešto pokušalo u prvih godina, 2001., 2002., 2003. to je vrlo naglašeni prijem novih ljudi u sustav visokoškolskog obrazovanja i ti mladi ljudi su danas nakon 5 godina već u stanju preuzeti dio tereta nastave, ali nažalost taj proces je zaustavljen odnosno vrlo usporen 2004., 2005. godine tako da 2005. godine imamo situaciju da su sredstva za nova radna mjesta u sustavu visokog obrazovanja smanjena za 51 milijun kuna na svega 8 milijuna kuna približno. A onda je i to rebalansom gotovo uništeno tako da od tih sredstava koja bi trebala zapravo biti jedino što imamo ovoga časa jer neka velika ulaganja, neka velika postignuća u pogledu prostora ne možemo preko noći očekivati. Moramo sagraditi fakultete, moramo proširiti dakle te prostorne kapacitete. Jedino što nam je preostalo. Snažna neka poluga na koju možemo utjecati to je bio prijem tih mladih ljudi, njihovo educiranje da sutra preuzmu najveći dio toga nastavnoga procesa i tu smo zastali i zaustavili taj proces u godinama 2004. i 2005. godini. Za 2006. godinu to se uopće ne spominje u proračunu, govori se o provedbi Bolonjskog procesa. Što to znači zapravo nije jasno, ali radi se samo o 7 milijuna kuna što apsolutno ne može biti ni kap u moru za provedbu ovako zahtjevnih zadaća kao što je, kao što je provedba Bolonjskoga procesa tako da naravno u svemu tome Vijeće za znanost nije imalo veliki manevarski prostor. Ono na to ne može utjecati. Ono što je bilo njegovoj nadležnosti ono je to čini mi se obavilo vrlo kvalitetno makar samo kaže, to je vrlo važna, važna konstatacija samoga Vijeća da Vijeće nije strukturirano za glavni posao odnosno nije, da, tako baš kažu Vijeće nije strukturirano za poslove super povjerenstva za stotine pojedinačnih procedura. A upravo je to to povjerenstvo moralo organizirati, nadzirati i u konačnici donositi konačnu odluku. A samo kaže da za taj posao ono nije strukturirano svojim sastavom. Naravno to je onda angažman ovih recenzenata i tako dalje, ali to je jedna od zadaća koja je bila najzahtjevnija a zapravo povjerenstvo za nju nije bilo opremljeno i meni je drago da je to koliko toliko dobro izvršeno. Gdje se mi nalazimo u tome svemu vrlo jasno pokazuje ova nepotpuna kao što kaže izvješće usporedba sa Finskom. Finska je zemlja koja ima približno stanovnika kao Hrvatska. Ima dvostruko više studenata s tim što naš problem nije u broju studenata nego je naš problem u broju završenih studenata. Oko 60% hrvatskih srednjoškolaca upisuje fakultet, ali mali broj njih taj fakultet završava. To je problem. Prema tome ako bi uspoređivali tu, tu dimenziju. Dakle konačni rezultat toga procesa onda bi to bilo još poraznije. Onda bi to vjerojatno odnos bio 1:4 prema podacima u koje nisam potpuno siguran Finska ima 30% visokoobrazovanih građana. A Republika Hrvatska kao što znate ima 7%. Odnos je 1:4. Da stvar bude još gora kod nas pretežu sveučilišni studiji. To su oni studiji koji nemaju neposrednu primjenu. Nisu izravno vezani uz procese proizvodnje, ono što život traži. A u Finskoj upravo ti studiji su izjednačeni ili dominiraju u odnosu na sveučilišni studij. Samo ta dva podatka govore zapravo u kakvoj se ozbiljnoj i teškoj situaciji nalazimo i zato naravno nije dobro da smo u taj proces tako zahtjevan i slažem se da je to jedan od najvećih projekata u povijesti hrvatskog visokog školstva, ušli tako nepripremljeno. Ministarstvo znanosti i obrazovanja je opremilo stožer za provedbu Bolonjskog procesa što govori zapravo da redovita tijela i ovo tijelo, ali i ostala tijela unutar Ministarstva nisu bila dostatna pa se onda formira stožer. Kad formirate stožer u Ministarstvu znanosti i tehnologije a ne u Ministarstvu obrane onda je to znak da tamo nešto nije u redu, da neki procesi su izmakli kontroli i da je potrebno formirati izvanredna tijela. Ovdje se vrlo lijepo govori o tome da kod nas u Hrvatskoj nema ili je slaba veza odnosno interakcija između visokog obrazovanja i društva, društvenoga života, društvenih potreba tržišta rada, a nema niti strategije gospodarskog i općeg društvenog razvoja koja onda zapravo onemogućava da se postave ciljevi. A ako nemate ciljeva onda nemate na temelju čega vrednovati postignute rezultate jer niste definirali cilj koji bi vam, dakle koji bi trebao biti postignut. Na sve to, na sve te naše dakle strateške načelne, temeljne nedostatke kao i u praktične poteškoće, nedostatke našega zakona koji je onda otežavao rad povjerenstva na sve to ukazuje ovo, ovo izvješće i zato to izvješće treba prihvatiti. Izvješće vrlo jasno govori o tome koje su teške posljedice za sustav visokog obrazovanja učinjene donošenjem Zakona o pravima hrvatskih branitelja kojima se, kojim se omogućuje upis u studij ovisno o tome tko vam je otac, što vam je otac radio. I to je nešto što je, što je u tako dakle i onako opterećenom sustavu koji nije sposoban takav kakav je ostvariti zadaće koje pred njega postavlja Bolonjski proces, 20%novih studenata čije je početno znanje niže nego što je prosječno znanje studenta to je dovelo cijeli sustav u nemoguću situaciju i tu Nacionalno vijeće vrlo jasno govori da je to potpuno suprotno onome što smo deklarirali cijelo to vrijeme u našoj javnosti, a to je postizanje najviših europskih standarda kvalitete. Prema tome, taj problem bi trebalo što je moguće prije riješiti jer je došao u najnezgodnijem času, upravo onda kada kapaciteti našega obrazovnog sustava su izuzetno prenapregnuti, mi smo uveli još 20% novih studenata koji su po svojim početnim znanjima, a takav je proces dakle njihovog prijema ispod nekakvog prosječnog studenta u Republici Hrvatskoj. I to je jedan nemogući problem na kojega Nacionalno vijeće sa pravom upozorava i bilo bi dobro da smo u stanju za iduću školsku godinu, iduću studensku godinu taj problem riješiti. Dakle, ponavljam, Klub zastupnika Hrvatske narodne stranke će podržati ovo izvješće. Smatramo da je ono, budući, pogotovo da je prvo izvješće, i na probleme s kojima se u svojem radu susretalo Vijeće, da je to dobro izvješće. A naravno, nažalost, takvu pozitivnu prolaznu ocjenu ne može dati i ukupna politika provedbe Bolonjskog procesa u Republici Hrvatskoj. Hvala.
Hvala. Završni osvrt, predsjednik Nacionalnog vijeća, Frano Parać. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. I samo kratko, ja zahvaljujem svim klubovima stranaka na rekao bih iscrpnim osvrtima na ovo izvješće. I svakako će Nacionalno vijeće razmotriti sve što je rečeno u ovoj sabornici. Nacionalno vijeće napominjem za sve ovo što sam čuo ovog trenutka u ovoj prostoriji itekako vodi računa i upoznato je sa svim elementima. Međutim, mislim da je ovo izvješće toliko iscrpno i toliko detaljno napravljeno, ono samo govori sve. Tako da nekako ocjenjujem davao podršku u cjelini dajete da nastavimo tim putem u sljedeće godine kako bi unaprijedili cijeli sustav koji sigurno ima manjkavosti, ali ja sam siguran da će biti i bolji. Hvala vam lijepa.
Hvala. Zaključujem raspravu. Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje za 2005. godinu. Dajem na glasovanje zaključak: Prihvaća se spomenuto izvješće. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 81 glas za i 2 suzdržana prihvaćeno spomenuto izvješće.
Štovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo. Ja bih samo podsjetio na to što je Nacionalno vijeće za znanost, to je najviše stručno tijelo koje se brine dakle za razvitak i kvalitetu cjelokupne znanstvene djelatnosti i sustava znanosti u Republici Hrvatskoj. I u jednoj rečenici možemo reći da je Nacionalno vijeće vijeće koje raspravlja o pitanjima od važnosti za znanstvenu djelatnost i predlaže donošenje mjera za njezino unapređenje. Nacionalno vijeće se u početku svojeg rada, a to je negdje prosinac, 14. zapravo prosinac 2004. godine, suočio sa ogromnom količinom neriješenih predmeta. I zato se možda može učiniti iz ovog izvještaja da je, da se Nacionalno vijeće bavilo više sa tehničkim stvarima. Ono je moralo riješiti naprosto silu gomilu predmeta i po mojoj ocjeni mislim daje sada vrijeme da se ovoj, to se već događa, i u sljedećem periodu ono pozabavi strateškim pitanjima. Neću vas opterećivati sa brojkama jer ih imate u izvještaju, ali bih rekao da je održano do sada 15 sjednica od čega 3 sjednice sa, zajedno sa Nacionalnim vijeće za visoko obrazovanje, što govori o interakciji tih dvaju vijeća. I dosta toga što je već rečeno ja neću sad ponavljati. Silan je posao bio pred Vijećem. Moralo se imenovati 22 matična odbora, 48 znanstvenih polja, donijeti Pravilnik o vrednovanju znanstvenih organizacija, to je nešto novo u našoj znanstvenoj praksi, dakle to je nešto što ja mislim izuzetno korisno. I naravno usvojiti 23 statuta znanstvenih i javnih instituta. Nacionalno vijeće se vrlo aktivno uključilo u široku akademsku raspravu oko znanstveno tehnologijske politike. I ono što je zanimljivo je da je Vijeće na svojoj 13. sjednici usvojilo dugoročne i kratkoročne prioritete razvoja znanosti i tehnologije za razdoblje do 2010. godine. I koji su sad to dugoročni prioriteti? Temeljna istraživanja potaknuta stjecajem novih znanja je naš glavni prioritet. Potom zaštita okoliša i gospodarenje okolišem, razvoj krškog područja, Jadransko more, obala i otoci. Poljoprivreda, biotehnologija, hrana, naravno zdravlje i informacijsko-komunikacijske tehnologije. Nešto što je ukorak sa svijetom je nanotehnologija i novi materijali, konstrukcije i proizvodni procesi, energija, alternativni obnovljivi izbori energije, transport, sigurnost, društvene humanističke znanosti i ono što je jako važno hrvatski identitet. I jedan od naravno prioriteta je socijalna integracija odgoj i obrazovanje, cjeloživotno obrazovanje o čemu je bilo govora i sada. A kratkoročni prioriteti koji će se i financirati od sljedeće godine su okoliš, zdravlje, energija i materijali, hrvatski identitet. Nacionalno vijeće je na 14. sjednici usvojilo pravila za prijavu znanstvenih programa i projekata. To je jedan ogroman posao koji nažalost nije išao onako kako smo mi htjeli i kako je ministarstvo htjelo. S jedne strane zbog nespremnosti akademske zajednice. s druge strane zbog enormnog broja recenzenata, 9 tisuća i nešto recenzenata je imenovano. Međutim ono što je novitet u svemu tome je da smo međunarodne projekte zapravo, da smo projekte stavili na jedan međunarodni nivo, dakle uz domaće recenzente polovica recenzenata je imenovana iz inozemstva. Nacionalno vijeće također je dalo u javnost svoj rad. Otvorilo je web stranicu na kojoj se može transparentno vidjeti kako to Vijeće radi, šta se događa na njemu. I ono što je vrlo važno potpisivanje memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske unije. Nacionalno vijeće je dalo podršku tom memorandumu. Naime, znate da je Republika Hrvatska postala članica 6. Okvirnog programa, F6, koja je dakle na europskoj razini predstavljala glavni i okvirni program u području znanosti. I ono što je iznenađujuće, vjerojatno ste čuli od ministra, da je Hrvatska imala fenomenalan uspjeh u tim programima. Samo institut "Ruđer Bošković" je povukao više novaca nego što je cijela država dala u F6 programe. Zašto to govorim? Zato jer je, dakle Hrvatska je daleko najbolje odigrala ovdje od svih zemlja u tranziciji, čak i članica naravno Europske unije, što govori zapravo da mi imamo potencijal u znanosti i da ga treba još više poticati što će biti naravno i jedan od glavnih ciljeva nacionalnog vijeća. Istodobno treba istaknuti da je nacionalno vijeće ostvarilo vrlo dobru suradnju ne samo sa ministarstvom matičnim nego i sa nacionalnim vijećem za visoko obrazovanjem, rektorskim zborom, sveučilištima i njihovim sastavnicama te naravno sa znanstvenim institutima. Ono što mi se čini važno spomenuti o ovom vijeću, to je ogroman posao koji predstoji … instituta zato jer Hrvatska ima neznam koliko 26 instituta. Jedan broj tih instituta zapravo ne bi trebao nositi naziv javnog instituta i to je ono što će se sigurno sada morati u tom procesu valorizacije evaluacije riješiti. Osnovni cilj zapravo je našeg rada u početku na žalost rekao sam, više bio tehničke prirode je bilo donijeti podzakonske akte od poslovnika, pravilnika u znanstvenim nekim područjima, poljima, granama itd. to možete u prilogu vidjeti, ja neću na to gubiti vrijeme. Ja bih možda samo nekoliko još rečenica rekao o ciljevima tog našeg nacionalnog vijeća. Jedan od važnih ciljeva je utvrđivanje postojeće situacije znanstvenih organizacija, tu ima dosta problema. Pristupanje vrednovanju dakle tih institucija, projekata i programa znanstvenog potencijala Hrvatske, zatim također opreme i razvoja, cjelokupnog razvoja institucija. Nacionalno vijeće za znanost u svom radu se opredijelilo i to je važno spomenuti, za razvoj sustava znanosti koji se temelji na načelima izvrsnosti i zato ti međunarodni kriteriji koje mi naročito zastupamo, izvrsnost treba graditi kroz uspješne pojedince, istraživačke timove u Republici Hrvatskoj i kroz suradnju s našim afirmiranim znanstvenicima u inozemstvu. Također nacionalno vijeće nastoji podržati istraživačke aktivnosti u strateškim područjima koji imaju za cilj uspostavljanje suradnje znanstveno profiliranje institucija, posebice javnih i znanstvenih instituta sveučilišta te regionalno profiliranje. Naime jedan od problema hrvatske znanosti do sada je bio da je znanost koncentrirana u jednom jedinom središtu, to je Zagreb. Mislim da se tu stvari dosta mijenjaju i vrlo je važno dispergirati znanost po cijeloj državi. Snažno se podržava uključivanje Republike Hrvatske i hrvatskih znanstvenika u program europske zaklade … Od ove godine ja sam postao jedan od članova … te institucije i mislim da je tu velika šansa Hrvatske što pokazuje ovaj uspjeh u tim projektima. Ja ću samo jednu stvar spomenuti. Sektor znanosti u Europskoj uniji, dakle F7 projekti planiraju investirati od sljedeće godine 57 čini mi se milijardi eura. 57 milijardi eura će biti težak sektor znanosti i sada možete vidjeti koliko je to važan zapravo strateški zadatak za nas, što više se uključiti i povratiti, ne samo povratiti nego i premašiti sredstva koja smo dali u te projekte. Vijeće također ocjenjuje da je, stajat će i dalje dakle na stanovištu da, nastavit će na radu i stvaranju kvalitetnog sustava znanosti koji će se moći svrstati među bolje u Europi. Ja ću završiti ovo izlaganje sa jednim podatkom koji je objavila jedna od najuglednijih svjetskih organizacija znanstvenih, to je "Embo" koja je prošle godine objavila da je Hrvatska znanost, odnosno to je područje dakle prirodnih znanosti live siences. 140% produktivnija u zadnjih 10 godina i spada među zemlje koje imaju najveći porast u znanstvenoj produktivnosti u svijetu. Hvala lijepo.
Hvala. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu? Predstavnik Vlade koja je dostavila mišljenje nema namjeru usmeno obrazložiti mišljenje Vlade. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a, poštovani zastupnik Krešimir Ćosić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo. Evo ipak je kasno, ali razgovaramo o vrlo važnoj temi i dozvolite mi nekoliko minuta. Ono što želim na početku posebno naglasiti danas kada govorimo o Izvješću o radu Nacionalnog vijeća za znanost, na neki način direktno ili indirektno govorimo i o onome što se danas sve češće naziva Hrvatska društvo utemeljeno na znanju i to je važno istaknuti. To je strateški cilj ove Vlade i to kao takvo treba prepoznati i to ima smisla, to treba naglašavati. Jer prepoznavanje strateškog cilja znači dobivanje političke potpore i stvaranje svih uvjeta kako bi se taj strateški cilj mogao ostvariti i mislim da je dobro da u svakoj prilici i na svakom mjestu se ističe Hrvatska društvo utemeljeno na znanju. Jer to je ono čemu težimo, to je naš zajednički interes i to je program ove Vlade, zaslužuje svaku potporu i svaki dobar strateški cilj zaslužuje marketing jer dobre ideje, dobri projekti važni su da budu prepoznati i na široj javnoj sceni. Zašto? Iz jednostavnog razloga neću govoriti o mnogim drugim, ali onaj najjednostavniji, najvažniji, uspješnost u globalnoj svjetskoj ekonomiji proporcionalna je razini obrazovanosti jednog društva, jedne države, jednog naroda i to treba naglašavati i zbog toga treba činiti sve kako bi taj strateški cilj Hrvatske države, strateški cilj ove Vlade zaista mogli i ostvariti. No, međutim, isto tako ono što je prof. Pavelić naglasio, uspjeh je također proporcionalan ne samo razini obrazovanja u prosjeku nego ono što je važno i posebno potrebno istaknuti, on je proporcionalan broju inovativnih, kreativnih, izvrsnih pojedinaca. I na tome treba inzistirati jer bez takvih ljudi nema promjena, nema inovacija, nema bolje pozicije hrvatske znanosti u okviru Europe, ali i šire. I evo, toliko možda samo par uvodnih rečenica. Osvrnuo bi se kratko na Izvješće. Nacionalno vijeće, kao što ste istaknuli, je najviše stručno tijelo koje se brine za razvitak i kvalitetu cjelokupne znanstvene djelatnosti iz sustava znanosti u Republici Hrvatskoj i to je, ja bi rekao, vrlo velika odgovornost i jedan vrlo kompleksan posao u smislu različitih nadležnosti i odgovornosti kao što je donošenje mjera za unaprjeđenje znanstvene djelatnosti, vrednovanje znanstvenih organizacija, nadziranje kvalitete znanstvenih organizacija, itd. I u tom smislu nadamo se svakako da u idućim izvješćima idućih godina o tome će biti više riječi jer nažalost u ovom Izvješću o tome nije bilo, iz opravdanih i objektivnih razloga, više govoreno. Jer u principu nažalost Nacionalno vijeće kao da se startalo raditi pred nekoliko godina jer diskontinuitet, prekid rada ovakve važne institucije je nedopustiv, no on se ipak, vjerovali ili ne dogodio. Nešto o anketama, nešto o razmišljanjima znanosti, znanstvenika. Kad je u pitanju Strategija znanosti Republike Hrvatske, o tome ste nešto pisali i u vašem Izvješću. Rezultati ankete upućuju da 93% anketiranih znanstvenika smatra da je potrebno definirati prioritete od nacionalnog interesa, prioritete od nacionalnog interesa. To posebno naglašavam. To zaslužuje posebnu pažnju, to zaslužuje, ja bi rekao, dopunske rasprave i u Hrvatskom saboru. 63% znanstvenika smatra da bi Strategija znanosti trebala sadržavati najviše 5 znanstvenih prioriteta. Mislim da to nije u nikakvoj kontradikciji s onim prethodnim. Bitnim znanstvenim prioritetima smatraju se temeljna istraživanja. Istraživanja s područja tehničkih, biotehničkih, prirodnih znanosti, ekologije, itd. Rekao bih da možda nije u dovoljnoj mjeri naglašena primijenjena znanost, ona koja uspostavlja snažne veze između gospodarstva, znanosti i to je naš interes iz niza razloga. Ne bi ga analizirao jer itekako kad govorimo o nekim važnim indikatorima razvijenosti jedne države onda govorimo ne samo o nezaposlenosti ili zaposlenosti nego govorimo o strukturi onih koji su zaposleni i o njihovom obrazovanju, njihovim sposobnostima da generiraju dodanu vrijednost u društvu utemeljenom na znanju. I stoga bi rekao da je itekako važno, a nadam se da će i predsjednik Hrvatskog sabora to poduprijeti iduće godine, kad budemo razgovarali i o Strategiji znanosti Republike Hrvatske da pored znanstvenika itekako je važno i korisno čuti i razmišljanje Hrvatskog sabora i političara, ali evo. Ne bi to dodatno objašnjavao. Mislim da to na neki način nije nevažno i nije redundantno u odnosu na sve ono što se radi. I evo, u vašem zaključnom osvrtu ja bi rekao nekoliko riječi za koje se nadam da ćete ih uvažiti i da ćemo o njima nešto više čuti u vašem izvješću za godinu dana ili nešto manje. Struktura hrvatske znanosti to je svakako nešto što zaslužuje posebnu pažnju, ali ne struktura hrvatske znanosti kao deklarativni interes profesora, doktora, magistara nego kao nešto što ima svoje reference u objavljenim međunarodno priznatim časopisima. Ne onim koji se ovdje izdaju zato da bi neki koji na drugi način ne mogu biti izabrani utemeljuju časopise i onda u njima objavljuju radove. Znači, struktura hrvatske znanosti na jedan profesionalan, konkretan, rigorozan način. Konkurentnost hrvatske znanosti, to je isto tako jedna mjera koja bi mogla biti korisna i važna. Konkurentnost ili usporedba hrvatske znanosti i u strukturnom smislu i u kvalitativnom smislu s našim susjedima, Slovenijom, zašto ne, Mađarskom i mnogim drugim državama. U našem bližem susjedstvu. Jer to je jako važno zbog dugoročnog pozicioniranja hrvatskog gospodarstva u okviru ovih regionalnih integracija, suradnje, itd. Isto tako mjera povezanosti, znanosti gospodarstva može dobiti, ja se nadam svakako, mnogo objektivnije indikatore osim onoga što je važno deklarirati kao naš cilj. Istraživanje vrijednosti hrvatskog znanstvenog kapitala i neke druge ideje mogu biti u svakom slučaju obogaćenje za izvješće u narednoj godini. Iz sveg toga što ste vi rekli, iz sveg toga što stoji u ovom Izvješću, iz sveg toga što radi hrvatska Vlada, posebno Ministarstvo znanosti na čelu s ministrom Primorcem, Klub HDZ-a podupire ovo Izvješće. Ono je dobro, ono je korisno i nije nikakvo pretjerivanje reći da danas ne samo zbog potpore hrvatske Vlade, osobno i premijera, nego i zbog vrlo kvalitetnog, energičnog rada hrvatskog ministra znanosti, danas se u Hrvatskoj stvaraju infrastrukturne pretpostavke koje su itekako važne kako bi i taj proces transformacije Republike Hrvatske u društvo znanja imao dobre temelje. I zbog toga zaključujem, očekujemo dogodine još bolje i kvalitetnije korisno izvješće. Hvala lijepo.
Hvala. Za Klub HNS-a, poštovani zastupnik Jozo Radoš. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, predstavnici Vlade, gospodine Pavelić, kolegice i kolege. Evo najprije 2 formalne primjedbe. Bilo bi dobro, ja nisam čuo zašto ovdje nije predsjednica Nacionalnog vijeća za znanost. Ako ste to rekli ispričavam se, ako niste, bilo bi u redu da čelna osoba tako važnoga tijela se obrati najvišem predstavničkom i političkom tijelu u Republici Hrvatskoj, pa bilo bi dobro čuti zašto to nije slučaj. Ako ste rekli to, ja se ispričavam ponovo. I drugo, napravili ste jedan tehnički propust, netočnost. Vi ste rekli kako sredstva za rad Nacionalnog vijeća osigurava ministar znanosti, obrazovanja i športa. Vi ste tijelo ovoga Sabora. Sredstva za rad Nacionalnog vijeća osiguravaju građani Republike Hrvatske, a konačnu odluku o tim sredstvima, pa onda se može reći da ih osigurava, donosi Hrvatski sabor, a ne ministar znanosti, obrazovanja i športa. Dakle, i ovo tijelo je kao i tijelo o kojem smo malo prije govorili je zapravo u ovom obliku sa novim zakonom, sa novim ovlastima osnovano tek krajem 2004. godine. Ovo je njegovo prvo Izvješće i kako nije bilo prisiljeno naglo ući u proces jer tamo je proces reforme visokog obrazovanja počeo pa je Nacionalno vijeće silom prilika moralo ući u taj proces, ovo tijelo nije jer takav nekakav dinamičan proces reforme znanosti ne postoji, ne traje u Hrvatskoj pa se ovo tijelo, Nacionalno vijeće za znanost moglo komotnije posvetiti ovim tehničkim pretpostavkama i ono se zapravo uglavnom bavilo kao što je i gospodin Pavelić rekao tim tehničkim pretpostavkama pa je njihovo Izvješće vrlo šturo, vrlo formalno. Oni su se uglavnom bavili imenovanjima, potvrđivanjima, donošenjima pravilnika, a imali su dakle komociju, potrebnu komociju, to ne govorim u negativnom smislu, da sudjeluju u raspravama i drago mi je da će plod i rada ovoga Nacionalnog vijeća za znanost biti skorašnja, kolega Ćosić kaže iduće godine, drago mi je to čuti, ta informacija nije ovdje u Izvješću, na dnevni red Hrvatskog sabora doći Strategija razvoja znanosti i tehnologije u Republici Hrvatskoj. To je vrlo važno, jer bez toga ne možemo ni očekivati da se postigne jedan od najvažnijih ciljeva, a to je povezivanje znanosti i gospodarstva. To je stara boljka, o tome se priča već 50 ako ne i više godina, stalno se o tome govori kako bi to trebalo učiniti, a stalno se konstatira da ta stvarna, kvalitetna veza ne postoji. Ja očekujem naravno da će donošenje Strategije razvoja znanosti i tehnologije respektirati i tu činjenicu, da znanost bude orijentirana prema stvarnome životu i doprinosi dakle stvarnome životu, proizvodnji, gospodarskom životu itd. Tome će vjerojatno doprinijeti i činjenica da smo se uključili u FP6 … [[Govornik se ne razumije.]] program 6 Europske unije, jednako tako da smo postali članovi European Science Fondation što svakako će nas na neki način usmjeriti i ta naša Strategija kao što piše i ovdje u Izvješću će biti u tom smjeru, dakle mora biti usklađena, trebala bi biti usklađena dakle sa tim temeljnim smjernicama europskih znanstvenih i istraživačkih procesa i napora. No, ono što je naš temeljni problem, ja ću to ponoviti, dakle ono što se ticalo ukupnog proračuna Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa tiče se i onoga dijela proračuna koji odlazi za znanost, za znanstveno-istraživački rad. I taj dio proračuna se godinama ne povećava. Ove godine ne povećava se dovoljno brzo da bi postigli cilj da po tim ulaganjima dođemo u nekakav prosjek Europa, zemalja Europske, zapadne Europe ili Europske unije. Mi smo daleko od toga po ulaganjima u znanost smo daleko od toga prosjeka i ako hoćemo postići taj prosjek, onda bi naše ulaganje trebalo biti puno više povećanje našeg proračuna puno veće nego što je to bilo proteklih godina, a da ovu godinu 2006. ne spominjem jer je udio proračuna Ministarstva obrazovanja, znanosti i športa uključujući i njegov dio za znanost u ukupnom proračunu manji nego što je bio prethodne godine. Došlo je dakle do njegovog apsolutnog nominalnog povećanja, ali pada u udjelu ukupnoga proračuna Republike Hrvatske. Prema tome, to je nešto na koji mi sada sjajno postavimo ciljeve, sve da donesemo najbolju strategiju, nećemo moći postići. Tu će nam naravno nešto malo pomoći ovi europski programi, osobito izdašan program FP6, ali naravno nije to temeljni cilj. Temeljni cilj je da Republika Hrvatska, znanost, razvoj znanosti postavi kao svoje temeljno određenje. U tom smislu treba prihvatiti naravno ovo Izvješće jer je to prvo Izvješće, stvorene su formalne pretpostavke za rad Nacionalnog vijeća za znanost, ali puno će biti značajnije ono što je zapisano kao program rada Vijeća za 2006. godinu, odnosno Izvješće za 2006. godinu, a to je vrednovanje znanstvenih institucija, znanstveno-istraživačkih projekata, znanstvenog potencijala opreme i cjelokupnog razvoja institucija u odnosu na potrebe društva. To je zaista veliki posao, zahtijevan posao i taj posao i to Izvješće će trebati osobito, sa osobitom pozornošću pratiti, a ovo Izvješće u ovom času dakle kao nekakav prvi korak, prvo obraćanje parlamentarnog tijela samome Parlamentu kao postavljanje temelja za njegov stvarni sadržajni rad Klub zastupnika Hrvatske narodne stranke prihvaća. Hvala lijepo.
Hvala. Za klub SDP-a poštovani zastupnik Antun Vujić, izvolite.
Gospodine predsjedniče, uvažena gospodo. Ja moram nastaviti otprilike u, s onim zapažanjima s kojima je počeo i gospodin Radoš. Žao mi je da samo ovom prilikom nego i na Odboru kada je trebalo raspravljati o ovom Izvješću nije bila gospođa predsjednica Vijeća pa je sada pitanje budući da ste već imali neke da tako kažem korekcije u izborima članova Vijeća, da li ona može dolaziti na sjednice ili ne može dolaziti na sjednice. Mislim da teško da može predsjednik Nacionalnog vijeća imati neki drugi posao važniji u trenutku kada se podnosi izvještaj Saboru. Moram također istaknuti da je ovo, nije u pitanju ovo što ovdje unutra piše nego je u pitanju ono što ne piše. Mi se možemo složiti sa svim vašim pravilnicima čak i sa ovom razdiobom struka, područja, polja itd., načinu rada matičnih i recenzentima itd., to uopće nije sporno. Ali mi nemamo jednu rečenicu koja bi govorila o tome u kojem je položaju momentalno znanost u Hrvatskoj. Nemamo jednu jedinu rečenicu. A položaj je strašan. Nekada smo imali snažne ustanove, institute kao što su bili Pliva, kao što je bio Končar, bilo je i drugih. Imali smo poduzeća koja su djelovala objedinjavanje i znanstvena istraživanja i istodobno davali ogromne ekonomske efekte, tipa Geotehnike ili ne znam koga. Toga više ništa od toga nema. Ne znam kako se možemo nadati da ćemo mislim ne znam kako dobrim valjda izvještajima itd. postići to da mislim, da ćemo imati znanstveni sustav koji će se moći svrstati među bolje u Europi. Kada? Od koje pretpostavke? Čuli smo kolegu Radoša. On je baratao nekim podacima otprilike koliki je omjer kvalificiranih osoba, odnosno visoko obrazovanih ili stručnih osoba u Finskoj ili mogli smo govoriti o Irskoj, vrlo često se govori o tome kako bi trebalo slijediti finski ili irski primjer. To su nonsensi. Nema elementarne pretpostavke za to. Neću govoriti o drugim pretpostavkama ovdje … [[Govornik se ne razumije.]] znanost u pitanju, neću govoriti o tome kakvo je sudstvo, neću govoriti o tome kakvo je školstvo ono drugo koje ide isto iza ovoga itd., ali molim vas mi ne možemo ozbiljno razgovarati o ovoj temi, a da ne počnemo sa provom rečenicom, a prva rečenica traži nalaz ocjenu stanja u kojem je momentalno znanost. Ona nije pozitivna to znamo svi i to znamo svi ne na način da bi sada to kao polemički govorili ova stranka onoj stranci ili ne znam šta, tu su se dogodili procesi koji nisu pogodovali razvitku znanosti i bez obzira što na pojedinim područjima možemo imati sjajne znanstvenike koji će se i u međunarodnim krugovima učiniti mislim sjajne poteze, evo i sad smo nedavno im pomogli, imali prilike svjedočiti možda jednome takvome možda, ja to ne znam, nisam stručan za to područje, ukupno to neće značiti ono šta smatramo da je ljudski kapital kao glavni faktor razvitka u tom ljudskom kapitalu je ta znanost i obrazovanje maloprije što smo rekli ono najvažnije. Ja ne mislim da je to moguće napraviti niti kroz Nacionalno vijeće to je meni sasvim jasno, to je moguće napraviti samo na ovaj način, a to je da neka određena Vlada od premijera pa nadalje kaže, a sada ćemo ne napisati dobru strategiju, to je najmanje važno, a nije niti teško. Dosta dobru strategiju mogu u par poslijepodneva napisati par obrazovanih ljudi koji znaju materije, nego kakva će biti naša strateška politika da vratimo, sad govorim metaforički končare da vratimo Plive, da vratimo ono po čemu smo mi nekada bili poznati da baš mi Hrvatska, Zagreb ne drugi krajevi onda. To se tako ne može. A da se to tako ne može još ću vam posvjedočiti sa jednim karakterističnim lapsusom koji zapravo govori o tome na koji način možda shvaćamo neke stvari i da ih baš zapravo najbolje ne shvaćamo. Na jednom mjestu, oprostite, na jednom mjestu se kaže ovako autonomija Nacionalnog vijeća za znanost, kaže se autonomija Nacionalnog vijeća temelji se na načinu izbora članova Vijeća, članovi su birani itd., itd. Ovo je jedino gdje nema autonomije znanosti jer način kako se biraju ovi članovi Vijeća nemaju nikakve veze sa znanstvenom autonomijom. Oni se na prijedlog Vlade biraju tako da ih bira Sabor. Ovdje je trebalo razraditi supsidijaran način organizacije znanstvene zajednice onako kako je to i to se zna da otprilike ti modeli se dobro poznaju kako je to u jednoj Danskoj, Nizozemskoj i drugdje na koji način se može osigurati da izvrsni sude o izvrsnosti, a ne tijela koja će biti postavljena koja mogu pomoći, da se razumijemo ovo nije kritika same ideje Nacionalnoga vijeća premda iskreno ću reći vidimo da smo dvije godine i bili bez njega, a sad ga imamo godinu dana i sada dakle u 7. mjesecu, pardon u 9. mjesecu, ne ovo je već 10. raspravljamo mislim izvještaj od onoga prosinca do prosinca prošle godine. Ja vam želim mnogo sreće u radu za idući puta, ali ja mislim da ćemo više učiniti ako kao klub SDP-a kažemo da ne možemo podržati ovaj izvještaj. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Slaven Letica. Nema ga. Gubi pravo na riječ. Državni tajnik u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa Dražen Vikić Topić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovane gospođe zastupnice, gospoda zastupnici. Već je kasno, ali mislim da je dobro ipak što smo ipak malo neke stvari prodiskutirali i ja ću nastojati biti što kraći. Bez obzira mnoge stvari koje ste rekli se ne odnose na ovo izvješće koje na neki način inicijalno je izvješće od 2004. do 2005. Ja vam moram par stvari spomenuti npr. da je na 13. sjednici tog Nacionalnog vijeća 25.10. prošle godine donesena niz vrlo dobrih mjera koje su naravno u suglasju sa mjerama koje okolne mjere donose Finska, a to je prva je bila da se potpuno izjednačavaju temeljna i aplikativna istraživanja i da je samo ono što će ih razlikovati izvrsnost. To je 1. točka. Ponovo je u sljedećoj točci odlučeno da će se samo podržavati izvrsni projekti, znači bilo aplikativno, bilo temeljni. U sljedećoj točki je rečeno da se moraju donesti prioriteti o čemu je prof. Pavelić i govorio. To je isto bila jedna velika rasprava i vi znate, pretpostavljate da je moglo biti puno prioriteta. Na koncu smo ipak se uspjeli dogovoriti da je napravljeno 9 dugoročnih prioriteta koji su u dobroj mjeri usaglašeni sa … [[Govornik se ne razumije.]] sa okvirnim programom, šestim okvirnim programom i sedmim okvirnim programom u smislu da je puno aplikacija spomenuto s tim naravno da su recimo izostavljena neka istraživanja tipa ne znam istraživanja svemira i slično dodana su istraživanja koja su od nacionalnog interesa kao što je Jadransko more, onečišćenje vode i rijeka, to je ubačeno. Znači i to je naglašeno da se donesu prioriteti, da prvo budu nacionalni prioriteti, a onda da budu i europski usklađeni. To očito nije dovoljno u ovom izvještaju naglašeno i to će vjerojatno ići za sljedeći izvještaj. Zašto? Zato jer je sa 9.1.2006. su krenuli novi ciklus projekata i programa i to je i koji su upravo bili usmjereni na temelju ovog što je Nacionalno vijeće donijelo. Ono što je možda još ključno slažem se s ovom konstatacijom o strategijama politikama, ali de facto 5.5. ove godine je Vlada Republike Hrvatske po prvi puta donijela znanstvenu tehnologijsku politiku RH od 2006. do 2010. na dokumentu od 27 stranica. Znači to nije strateški dokument, to je … [[Govornik se ne razumije.]] što kažu vani. Mi nemamo dobar hrvatski izraz. Znači to je operativni plan kako provesti one strateške ideje jel mi zaista imamo jedan cijeli niz solidnih strateških dokumenata. Jedan od ključnih dokumenata je bio strateški tu u Hrvatskoj u 21. stoljeću iz 2003., jedan, koristili smo i od HAZU dokumente i od Nacionalnog vijeća za konkurentnost i napravili smo jedan zapravo operativni plan kako našu znanost uznaprijediti. Kažem jedan kratki dokument sa uputama s tim da se sada … [[Govornik se ne razumije.]] pojedini akcijski planovi kao što je onaj recimo povećanje udjela privatnog vlasništva u istraživanja, jer vi znate da je najnoviji rezultat koji imamo od Eurostata je da je 1,25% BDP-a se ulaže u Hrvatskoj u znanost i istraživanje, od toga 0,9 dolazi iz budžeta, a samo 0,35 dolazi iz privatnog sektora industrije. Ovih 0,9 iz budžeta je zapravo vrlo blizu one lisabonske strategije koja kaže da od 3% 1% mora doći od budžeta, a 2% iz ovih drugih sektora. Znači recimo budžet tu smo blizu, ovaj sektor sad jedan cijeli niz mjera za motivaciju kao što je uvaženi zastupnik Vulić spomenuo za stimulaciju ovih istraživačkih instituta kao što su recimo "Pliva", u INA-i, Kromosi kako bi oni više učestvovali u tome. Znači zapravo mnoge stvari koje ste spomenuli se rade, samo ne u ovom izvješću, a zapravo zašto ovo Izvješće je šturo. Ja se slažem, ono nema nikakvih strateških nekih konstatacija i slično. Pa gledajte zato jer prije toga je Vijeće je zapravo koje se zvalo, to je se zvalo Nacionalno znanstveno vijeće je prestalo raditi. Ja sam tu zapisao 18.10.2001. I de facto smo mi imali 2002. i 2003. bez rada tog vijeća. Počelo se, početkom 2004. su počeli se predlagati Hrvatskom saboru kandidati i dok su oni izabrani, odluka je bila u "Narodnim novinama" Evo ja sam zapisao 3.12., 3. prosinca 2004. 14. prosinca 2004. je bila konstituirajuća sjednica Nacionalnog vijeća za znanost i Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje, to je krenulo poslom. Mislim gledajte, te poslove se treba napravit. Ti statuti, ti pravilnici, to su tehnikalije, ali to je bila preduvjet da se uopće može krenuti u jedan ozbiljan rad, ne. A sada, pazite sada već kraj godine, sada se već jako odmaklo, kažem vam. Samo još da spomenem tu znanstvenu tehnologijsku politiku. Ona je prošla kroz akademsku zajednicu, kroz industrijski institute, prihvatilo ju je nacionalno vijeće početkom travnja. Svjetska banka je poduprla sa svojim recezentima krajem travnja i Vlada je prihvatila 05. svibnja ove godine. Evo sad najljepše zahvaljujem, ne bi više dužio.
Hvala. Zamjenik predsjednika nacionalnog vijeća profesor Pavelić, izvolite.
Hvala lijepa. Dozvolite mi samo dvije rečenice. Meni je kao članu nacionalnog vijeća, ispričavam se prije svega što sam zaboravio reći da je predsjednica nacionalnog vijeća na službenom putu, da je jedan značajan dio sjednica bila bolesna i ja sam je mijenjao premda zakonom nije propisana funkcija zamjenika predsjednika. Mislim da će biti u ovoj izmjeni. Međutim, želio bih reći da su mi izuzetno korisne bile vaše sugestije, sve tri sugestije. Ja sam ih pomno zapisao i ja mislim da će upravo one biti i temelj zapravo rada nacionalnog vijeća i da ćemo se kao što je državni tajnik rekao, oslobodit ovih tehnikalija koje su morale biti nažalost napravljene, jer dvije, tri godine skoro to vijeće nije funkcioniralo i da ćemo se sad posvetiti strateškim pitanjima. Evo ja vam mogu samo obećati da ću inicirati te rasprave tokom i ove godine. One su već počele ozbiljno. I da ovo što ste zapravo uvaženi zastupnik Vujić rekli, zapravo će to biti temelj ovog izvještaja jer su pred nama i evaloacije instituta i projekti i naravno naš nastup prema EF 7. To su vrlo važni problemi. Hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu. Prekidam sjednicu. Nastavak sutra u 9 i 30 sa raspravom o Godišnjem izvješću Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa za 2005. godinu i dalje. Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za znanost za razdoblje 14. prosinca 2004. i 14. prosinca 2005. Dajem na glasovanje zaključak: Prihvaća se spomenuto izvješće. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 76 glasova za i 4 suzdržana prihvaćeno predloženo izvješće.