Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene zastupnice i zastupnici ovog Visokog doma. Ovim prijedlogom zakona potvrđuje se Ugovor o jamstvu između Republike Hrvatske i EBRD-a za projekt modernizacije HŽ-Infrastrukture potpisan 16. prosinca 2013. godine. Temeljem članka 7. Zakona o sklapanju i izvršavanju međunarodnih ugovora Vlada Republike Hrvatske je 10. listopada 2013. donijela odluku o pokretanju postupka za sklapanje ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i EBRD-a za projekt modernizacije HŽ-Infrastrukture te odluku o davanju suglasnosti za sklapanje Ugovora o zajmu između HŽ-Infrastrukture i EBRD-a za navedeni projekt. Ovlašteno hrvatsko izaslanstvo obavilo je završne pregovore s Europskom bankom za obnovu i razvoj o ovom ugovoru te je Vlada Republike Hrvatske zaključkom od 12. prosinca 2013. godine prihvatila izvješće o vođenim pregovorima te ovlastila ministra financija da potpiše ugovor o jamstvu. Ugovori su potpisani 16. prosinca 2013. godine u Zagrebu. Predlaže se donošenje ovoga zakona po hitnom postupku, budući da je njegovo stupanje na snagu pretpostavka za stupanje na snagu ugovora o jamstvu čime se omogućuje korištenje zajma. U cilju što kvalitetnijeg održavanja željezničke infrastrukture društvo HŽ-Infrastruktura pokrenulo je projekt modernizacije HŽ-Infrastrukture u okviru kojega bi se zajmom EBRD-a u iznosu od 40 milijuna eura financirale tri komponente modernizacije. Prvo održavanje pruga, dakle nabava nove opreme za održavanje željezničkih pruga u predviđenom iznosu od 20 milijuna eura što podrazumijeva nabavku novih mjernih vozila, novih snjegočistača i teških motornih …. Zatim za restrukturiranje radne snage predviđen je iznos zajma za zbrinjavanje viška radnika je 19,5 milijuna eura i za postizanje energetske učinkovitosti znači nabavku i instaliranje informacijskog sustava za upravljanje energetskom učinkovitošću predviđeni iznosi zajma za poboljšanje energetske učinkovitosti iznosi 500 000 eura. Uvjeti zajma su sljedeći, dakle zajam u iznosu od 40 milijuna eura s rokom otplate od 15 godina uz mogućnost počeka na otplatu glavnice 3 godine i kamatnom stopom pripadajući 6-mjesečni euribor plus 1% marža vraćao bi se u 24 jednake polugodišnje rate tijekom 12 godina. Posljednji datum raspoloživosti zajma je 30. lipanj 2016. godine. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani zamjeniče ministra. Da li predsjednici odbora, radnih tijela koja su odradili žele podnijeti izvješća? Ne. Hvala lijepa. Otvaram raspravu. U raspravu idemo po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je Klub zastupnika HDZ-a u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Pa na današnjoj sjednici na raspravi je jedan naočigled tehnički zakon, međutim kad malo dublje pogledamo onda ćemo vidjeti da je ovaj zakon daleko od tehničkog, da on itekako je bitan pa sam njegov naslov u principu ne odgovara svrsi korištenja kredita, jer po ovome što je sad rekao zamjenik ministra, isto tako što možete pročitat u materijalima, ovdje se kaže da je kredit za obnovu i razvoj Projekta modernizacije HŽ-Infrastrukture. Ako je nabavka opreme za održavanje HŽ-Infrastrukture i praktički novci da tako kažemo za otpremninu, da ne koristimo ove novce restrukturiranja radne snage kako to piše u dokumentima, onda ćete vidjeti da niti naziv ove točke dnevnog reda ne odgovara činjenicama. Međutim, ono što bih želio reći, kolegice i kolege, ovaj zakon o kojem mi danas raspravljamo vam je potencijalni kostur o kojima se toliko govorilo protekle dvije godine jer kad pogledate sva jamstva koja su dana hrvatskoj brodogradnji, a koja su kasnije došla na naplatu državnog proračuna, vjerujte na vrlo sličan ili identičan način su objašnjavanja oko podnošenja financijskih planova, oko preuzimanja obveze i garancije da će brodogradilišta vratit te kredite. Zato ako se ne izvrši program restrukturiranja, a vidimo kakva je situacija sa HŽ Cargom, o tome ću nešto kasnije govoriti. Onda ova današnja naša odluka koja se donosi je potencijalni kostur budućoj Vladi. Toliko o kosturima, toliko o onih 9 milijardi kuna o kojima se govorilo da je to 2011. godine povećalo deficit državnog proračuna. Jer ovaj iznos od 40 milijuna eura sa pripadajućim kamatama će u nekim budućim vremenima ako HŽ Infrastruktura ne bude mogla vraćati ovaj kredit isto tako poveća deficit nekoj budućoj Vladi. Također kolegice i kolege, kad govorim o ovoj točki dnevnog reda onda treba pogledati, jer ovdje često ovisno tko pripada kojoj frakciji, tko gleda kakav interes često se govori koliko novaca je uludo bačeno u brodogradnju proteklih 15 godina. S druge strane se govori koliko se novaca dalo poljoprivredi. Međutim, kad pogledate malo da od 2004. godine do 2011. godine prosječno se u državnom proračunu osiguravalo negdje oko 2 i pol milijardi kuna za Hrvatske željeznice, da je 2002. godine su kupljeni oni famozni i već pomalo zaboravljeni nagibni vlakovi, da je uz njih kupljeno skoro za milijardu kuna rezervnih dijelova, da 2003. se smanjio iznos za HŽ ali se podigao kratkoročni kredit od milijardu i pol kuna koji je vraćan kasnije 2004. i 2005. godine. Kad uzmemo jamstva od 2 milijarde i 200 milijuna koja su dana u protekle dvije godine i kad to sve skupa zbrojite, onda ćete vidjeti da u proteklih 14, 15 godina je prema Hrvatskim željeznicama iz državnog proračuna upućeno negdje oko 30-tak milijardi kuna. Zašto to govorim? Pa govorim iz razloga što na žalost veliki dio infrastrukture HŽ-a je bio na područjima koja su bila okupirana od '91. do '95. i praktički je kao takav jedan bio miniran, jedan bio uništen i pitanje je u stvari koliko se taj dio infrastrukture obnovio i na kojoj razini se digo što se tiče brzine, a da ne govorim ova priča sa nagibnim vlakovima prema Splitu i po željezničkom pravcu koji je nekada bio glavni za Split. On je išao po onom tzv. unskom, bosanskom prugom. I dakle, ako podvučemo crtu dvije tisućita, dvije tisuće i četrnaesta onda možemo reći da je iz proračuna u proteklih 14 godina za Hrvatske željeznice se izdvojilo 30 i još nešto milijardi kuna. Međutim, kao i hrvatske željeznice, kao i hrvatska brodogradnja, kao i hrvatska poljoprivreda ima uz sebe vezana društva koji ih gospodarski prate, koji programski to tako pratimo. Tako je Hrvatska imala jednu tvrtku koja je itekako dobro radila. To je bio Gredelj. Što imamo danas nakon uloženih 30 milijardi u proteklih 10, 12 godina? Imamo pruge po kojima se na žalost ne može voziti bog zna kakvom brzinom, imamo Gredelj koji je u stečaju, imamo HŽ Cargo koji je na vrlo čudan način pokušan privatizirat, a nije se privatizirao i vjerojatno ide prema stečaju. Ali isto tako ne valja gledati sve negativno. Kolegice i kolege, kad ovdje se prepucavamo oko korištenja sredstava predpristupnih fondova onda možemo reći da su željeznice, tj. Ministarstvo financija i željeznice, jednim dijelom Ministarstvo prometa bili itekako uspješni. Jer kad pogledate nominalno onda ćete vidjeti da neki ključni pravci a la pruga Vinkovci – Tovarnik od nekakvih sedamdesetak milijuna eura su financirani i od sredstava EU fondova. Da ova pruga tu kod, između Nove Gradiške i Novske od nekakvih tridesetak milijuna eura s čim se hvali sad kolega Grčić. Isti je dogovoreno i ispregovarano od 2010. do 2012. godine, a isto tako novi kolodvor u Vinkovcima koji se otvara ovih dana s kojim se hvale neki drugi. Sve su to sredstva iz EU fondova. Zašto to govorim? Pa govorim što je evidentno ako se zna što se hoće napraviti i ako se ponudi kvalitetan program, a mislim da dva pravca u Hrvatskoj itekako su od interesa Europskoj uniji. To je pravac od slovenske granice do granice sa Srbijom, u stvari tri pravca. Pa onaj dio od mađarske granice prema Bosni i Hercegovini, dakle dole prema luci Ploče i ovaj koji je nama gledajući realno gospodarski možda najinteresantniji to je pruga Rijeka – Zagreb - Botovo. I ako smo mogli iz predpristupnih fondova koji su nam bili trening za korištenje fondova EU povući preko 100 milijuna kuna za željeznice, onda se postavlja pitanje zašto smo izgubili ovoliko vremena a da ključne pravce i ključne investicije u Hrvatskim željeznicama ne financiramo iz EU fondova. Dižemo kredit i kad pogledate malo ovaj kredit mi ćemo 20 milijuna iskoristiti eura ili da to pretvorimo u kune to je možda malo bliže i onda zvuči bombastičnije. To je negdje oko 155 i pol milijuna kuna, iskoristiti za kako u zakonu kaže restruktuiranje radne snage. To bi trebalo jednostavno reći za otpremnine onih radnika koje se mislilo otpustiti kao višak. Nemojmo sad tu, jer ja znam da ministar voli koristiti engleske izraze, onda neke engleske izraze je vrlo kad ih bukvalno prevedete onda to zvuči restruktuiranje radne snage. Ako mi to onak po domaći kažemo onda je to otpremnina za otkaz, ne tak da nas svi razumiju. Dakle, mi ćemo s ovim kreditom 155 i još nešto milijuna kuna iskoristiti da bi dali otpremnine višku radnika u HŽ infrastrukturi. A 155 milijuna kuna ćemo iskoristiti za opremu za izgradnju HŽ infrastrukture. E sad se postavlja jedno pitanje. S jedne strane otpuštate radnike, a s druge strane kupujete opremu. Tko će raditi na toj opremi i koje će pruge iz kojih sredstava se održavati, obnavljati sa tom opremom? Meni je drago da je nastavljen ovaj projekat uređenja pruga da tako kažem gradskih karaktera ovaj dio od Zagreba prema Dugom Selu i ovaj dio od Zagreba prema Velikoj Gorici i prema Sisku jer to je naprosto i trebali bi biti gradski vlakovi. Međutim, imali su potezi što se tiče Hrvatskih željeznica, sad ću govoriti o poduzeću kao cjelini, jer pokušaj da se to poduzeće podijeli na nekoliko poduzeća i privatizira se pokazao pa skoro kao neisplativ. Iz jednostavnog razloga vi danas kad putujete od Vinkovaca do Zagreba onda taj put traje 2 ili 3 sata, najviše i postavlja se pitanje da li HŽ, sa brzim vlakom ne sa onim što ide polako. Druga stvar, sa autocestom možete doći za 2 sata i onda se postavlja pitanje koliko treba neke stvari uspoređivati ali zašto sam to rekao? Ova dva, tri ili četiri sata to možemo razvući, međutim postavlja se jedno realno pitanje, a to je jednog poduzeća koje je izdvojeno a to je HŽ ugostiteljstvo. Da li uopće HŽ ugostiteljstvo kao takvo treba Hrvatskim željeznicama? Nekad dok se putovalo do Splita 12, 13 sati onda je logična stvar da ta ugostiteljska usluga po vlakovima itd. je trebala. Dakle, govorim samo o tim nekim segmentima koji su svi bili u sklopu HŽ-a, danas se cijeli fokus stavio na dva poduzeća, HŽ infrastruktura i HŽ cargo. I da završim, kolegice i kolege dakle mi danas donosimo odluku o jednom potencijalnom kosturu. Koristit ću se sa terminologijom jer ne mogu nikako prihvatiti da je danas ovo razvojni kredit, a da je kredit za koji je država davala jamstvo u proteklih 12 godina, a to je bila brodogradnja, se danas kaže da je to kostur. Jer ako je ono kostur onda je i ovo kostur. Jer HŽ infrastruktura bez obzira što se s njom dogodilo neće moći vraćati ovaj kredit. Naprosto ga neće moći vraćati. Može je kupiti netko, može s njom netko raditi što god hoće, ona može eventualno pokrivati one troškove u onom trenutku kad se ili restrukturira ili bilo što s njom napravi, moći će pokrivati te troškove, a svi naslijeđeni troškovi i krediti će nažalost pasti na teret države jer neće moći vraćati taj kredit. No isto tako ako želimo pomoći tom poduzeću onda treba mu dati mogućnost. A da li je baš iz i tako prazne blagajne HŽ-a trebalo kupovati kolosijek kod DIOKI-ja i raditi neke druge poteze to je pitanje za sebe. Mislim da je ključno pitanje, a ja sam očekivao da će zamjenik ministra s obzirom da dolazi s Kvarnera da tako kažem nešto reći i o tome kakvi su planovi konačno sa tom riječkom prugom. Jer samo obnova riječke pruge i povećanje brzine na prugi slovenska granica-Zagreb-granica sa Srbijom je nešto što garantira da Hrvatske željeznice bez obzira kako se one zvale i HŽ infrastruktura i HŽ cargo i Gredelj i sve skupa, i nemojmo zaboraviti da preko milijardu kuna se izdvaja za kupnju lokomotiva. A ako nemamo jasan plan onda se postavlja pitanje tko će sutra za nikakve novce sve to skupa privatizirati i voziti se praktički sa novim lokomotivama. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Idemo na replike. Poštovani zastupnik Josip Borić, replika.
Hvala lijepo. Pa kolega Šuker slažem se s vama da naslov ili naziv ovog zakona tj. prijedloga zakona ne odgovara onome što bi trebalo biti namjena ovog kredita. No mene muči nešto drugo. Kad smo imali prijedlog proračuna ja sam otvorio priču o zajmu kojeg nam je dala Europska investicijska banka. Ovdje se radi o Europskoj banci za obnovu i razvoj. Mi danas imamo dvije prakse kod ove Vlade. Za taj zajam nam tvrde da je neisplativ, da ne možemo s njime funkcionirati, radi se o svega 25 milijuna kuna preuzetih sredstava ili obaveza, 25 milijuna eura za razvoj regionalnog prostora, za izgradnju infrastrukture itd. Za to novaca nema. A onda svega mjesec dana nakon toga novaca ima za nešto drugo. Vlada sama određuje što ona smatra da je njoj ajmo reći najvažnije. I to možemo prihvatiti. Ali nam je neprihvatljiv način na koji nam to objašnjavaju. Jer ako ima za jedne trebalo bi biti i za druge. Ovako dolazimo u situaciju da ovakvi zajmovi dolaze na naplatu čuli smo u nekom drugom vremenu. Nama se govori i priča nam se da smo ostavili kosture iz ormara. Mislim da kad pogledamo statistiku samog HŽ-a jasno je da mi ne znamo gdje ćemo sa tom firmom završiti. Sve se svelo na otpuštanje radnika i na to da se u protekle dvije godine radilo isključivo na 2, 3 projekta koji su ostali isprojektirani iz prethodne Vlade i da se sve teže i teže ministar Dončić nosi sa problemima koje ima u svom resoru. Bojim se da će nam i ovakav ugovor pomoći s obzirom da će ta firma ostati bez one glavne supstance, a to su ljudi kojima se najavljuju otkazi i nikako da uslijed propale privatizacije samo jednog dijela firme, HŽ carga, netko za to preuzme bilo kakvu odgovornost.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Da kolega Boriću, svi krediti institucionalnih banaka a to je Europska banka za obnovu i razvoj, Europska investicijska banka i Svjetska banka služe zato što imaju nižu kamatnu stopu, imaju duži rok vraćanja, znači manje je opterećenje i opterećenje na duži niz godina služe za restrukturiranje poduzeća. A isto tako i za regionalno ujednačavanje razvoja i zato je korišten kredit EIB 1, 2, 3 i koliko ih je već bilo da se pomogne jedinicama lokalne samouprave na otocima i na područjima od posebne državne skrbi. Međutim, kolega Boriću kad pogledate ovaj kredit onda je vrlo čudno da se kaže da će se 20 milijuna eura koristiti za nabavku opreme. Međutim ja sam dobro pročitao sve ove silne stranice ugovora i nigdje nisam vidio koja će se to oprema nabaviti i koji će se to kredit koristiti. Navodno da se kupuje nekakva lokomotiva za 20 milijuna eura, a istovremeno po nekakvim informacijama takva lokomotiva košta 6 ili 8 milijuna eura. Tako da tu meni stvarno nije jasno. Međutim, najbolja je ova priča oko restrukturiranja radne snage za otpremnine. Pa bilo bi logično da je netko dao informaciju koliko su ti ljudi u HŽ-u, infrastruktura planira otpustiti i koliko će se sredstava potrošiti za njihovu otpremninu, kakva će ta biti otpremnina, je li to ispregovarano sa sindikatima i na kraju krajeva taj proces jako dugo traje. Dakle, puno, puno pitanja, međutim ovaj zajam bi se mogao zvati ako se koristi za ovo za što se koristi, zajam za restrukturiranje i otpuštanje u HŽ infrastrukturi a ne za ovako kako se zove.
Poštovani zastupnik Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Šuker, vi očito dugo niste putovali na relaciji Vinkovci- Zagreb ili pak od Tovarnika do Zagreba dakle početna granica sa Srbijom odnosno Vojvodinom i rekli ste u prvi mah da to traje dva sata. Nema vlaka ni ekspresnog ni onoga koji bi se ne znam ni ja kako nazivao već tžv ili ne znam ni ja ice kao u Njemačkoj što postoje brzi vlakovi koji vozi od Vinkovaca do Zagreba manje od 4,5 sata, 4,5 sata to je najbrže što može netko stići vlakom od Vinkovaca do Zagreba. Osim toga, kada mi govorimo o restrukturiranju željeznice odnosno o ovom kreditu, pa kako ćete restrukturirati željeznicu kad u njoj ste postavili ljude koji su samo podobni a nisu stručni. Evo imamo primjer jedan ovdje kada kaže da jedna postavljena ženska za šeficu uprave a inače je prešla iz Cinestara na željeznicu jel, i kada je došla tamo pitala je postoji li više vrsta vagona, eto koliko o tim kadrovima koji su postavljeni na željeznicu, samo da kažem jedan mali primjer istaknem i u što mi to ulažemo i u što dižemo kredit i tko će te kredite iskorištavati? Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Kolega Grubišić, ja sam ovo vrijeme više naveo kao nekakvu podlogu za razmišljanje o tome da li određene djelatnosti u HŽ-u danas trebaju ili ne trebaju ali morate se složiti da s autom bez da prekršite ograničenje brzine za 2,5, 3 sata bez problema dođete od Vinkovaca do Zagreba, prema tome i pruga mora težiti da bar ima to vrijeme ali to onda treba negdje navesti da je to program razvoja HŽ-a, da se želi postići to, to i to. To je činjenica. Ali ja sam ovo vrijeme kad sam govorio od Vinkovaca do Zagreba govorio na bazi toga da se nekada putovalo duplo više čak i od ovoga što ste vi rekli i onda je logična stvar da je netko nosao kavu ili nešto u vlaku, da je to bilo. Dakle, ja sam govorio o tom dijelu rezanja bivšeg HŽ-a i nekih poduzeća koje nitko nije htio kupiti, dapače nitko nije bio ni zainteresiran ni za njih pa čak ni ono što je moderno u ovoj Vladi reć, nije bio zainteresiran za outsourcing usluge.
Najljepše pohano pile je u željeznici. Poštovani zastupnik Vedran Babić replika.
Hvala. Evo poštovani kolega, ja bih se, slušao sam pozorno vašu raspravu i u velikim djelom bih se složio sa vama i sa vašom konstatacijom koliko je novca utrošeno u Hrvatskim željeznicama u zadnjih desetak godina ali definitivno isto činjenica je da je ove odnosno prošle godine utrošeno gotovo milijardu i pol kuna, da je završen projekt Vinkovci- Tovarnik, državna granica isto tako, završen je projekt signalno-sigurnosnih uređaja na glavnom kolodvoru Zagreb i da su radovi u tijeku Okučani-Novska i očito da je bilo nekakve pripreme ali da se pripremaju i znatno veći projekti. Što se tiče kostura iz ormara, ja ga ne bih nazvao kosturom iz ormara evo nas je tu trebalo biti 150 nije ništa skriveno, zna se da je pola tog kredita za zbrinjavanje radnika pa vas evo jednostavno molim da u ovom trenutku ne koristimo tu terminologiju. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Pa kolega Babić, mi se u potpunosti slažemo. Ja sam samo htio reći bez ikakve malicioznosti, ičega da iste stvari treba naprosto nazivati istim imenom. Dakle, ja sam rekao da vjerojatno za tri ili četiri godine HŽ infrastruktura neće moći vraćati ovaj kredit a s obzirom da je država dala jamstvo a i po ESA-i 2010. ako jamstvo netko ne može vraćati tri godine onda se računa kao deficit onoga tko je dao jamstvo zato sam ja rekao da je to kostur. Zašto? Zato što i sva jamstva koja su dana hrvatskoj brodogradnji ste uredno imali u prijedlogu proračuna, isto tako ste uredno imali u izvješću, izvršenju proračuna do zadnje lipe svako jamstvo koje je dano hrvatskoj brodogradnji. Prema tome, ta jamstva dana hrvatskoj brodogradnji nisu bila ništa o čemu ovaj Visoki dom nije raspravljao, nije imao priliku reći svoje mišljenje nego je bilo nešto je poznato. To što se u datom momentu zbog loše situacije to pretvorilo zapravo država preuzela taj dio na sebe ali ja sam rekao a to ste vjerojatno prečuli da kad smo potpisivali jamstvo za kredite koji su hrvatskoj brodogradnji davali neki drugi, vrlo slično ili skoro identično obrazloženje ovome da su dužni podnositi financijska izvješća, da moraju ovo, da moraju ono, da preuzimaju obvezu da će vraćati te kredite i kamate, dakle sve piše ovdje. Zašto? Zato što sam ne jedan takav ugovor pregledao i dakle samo sam pokušao reći da nije dobro u datom momentu u političke svrhe koristiti nekakav termin a istovremeno toliko hvališ i podržavaš zakon koji će za tri ili četiri godine proizvesti potpuno identičnu stvar kao što se proizvela ova, jer ovih 40 milijuna eura ili 300 još nešto milijuna kuna plus one 2 milijarde i 300 jamstava koja su dana u protekle dvije godine nas već polako diže na 2 milijarde 600, 2 milijarde 700 koje će sigurno u nekim budućim godinama pasti na teret državnog proračuna i povećati će deficit. Dakle ja sam o tome govorio, ničem drugom iako….
Hvala lijepa. Na redu su Hrvatski laburisti, klub zastupnika u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Mladen Novak.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege. S obzirom da sam jedan od onih koji stalno zagovaraju željeznice i ulaganje u željeznice, za očekivati je da ću ovo podržati bez ikakve ograde. No međutim neću. Neću iz nekoliko razloga, a navest ću ih sve. Kolega Šuker je spomenuo obrazloženje koje se ovdje navodi, između ostalog nabava nove opreme za održavanje željezničkih vozila, neću spominjati oko otpremnina, to je svima bilo odmah jasno iako je zamotano u celofan, ali na odboru sam postavio pitanje zamjeniku ministra da li to stvarno znači to, održavanje željezničke infrastrukture? Gospodin zamjenik ministra je odgovorio, da, ali očito nije baš bio dobro pripremljen pa baš nije bio siguran. Vidim za ovu sjednicu se pripremio pa je isto kao i ja provjerio o čem je riječ pa je riječ o mjernim kolima, riječ je o vozilima za snjegoborbu i riječ je o ovim otpremninama. No međutim ovo podizanje kredita, osim što je moj prethodnik rekao da će danas sutra ponovno to zazivati koje kakve priče o kosturima iz ormara, mene ovo podsjeća na zakon spojenih posuda. Zbog čega zakon spojenih posuda? Sada unosimo ne mala sredstva u taj HŽ, u HŽ infrastrukturu, a istovremeno prodajemo dio HŽ infrastrukture, prodaje se tvrtka koja se zove Pružne građevine i ta tvrtka za koju su mediji napisali da ima ugovoreno milijardu kuna poslova, a prodaje se za 250 milijuna kuna. Za one koji ne znaju, ta tvrtka se bavi upravo održavanjem željezničkih infrastruktura. E sad s obzirom da, ajmo reći, poznajem sustav malo bolje pa sam onda išao na stranicu te tvrtke Pružne građevine pa sam onda saznao da ni novinari baš nisu si dali previše truda jer nije u pitanju jedna milijarda nego potpisani ugovori za 2,4 milijarde kuna. Evo, ja čitam sa njihovih službenih stranica. Znači, prodajemo tvrtku, HŽ infrastruktura, dio HŽ infrastrukture koja se bavi održavanjem željezničke infrastrukture kojoj je to osnovni posao, mi prodajemo za 250 milijuna kuna, tvrtka koja uspješno posluje, koja je trenutno jedna od najjačih građevinskih tvrtki u Hrvatskoj, koja bi mogla prodrijet i na tržište BiH i na tržište Srbije i svih ostalih zemalja bivše Jugoslavije pa čak i šire s obzirom da je dolje i Bugarska i Rumunjska i Albanija su tržište na koje bi se moglo. A s druge strane ovdje podižemo taj kredit. Ja osobno ne poznam gospodina Cvitana, ako sam dobro zapamtio, ali mislim… … [[Upadica se ne čuje.]] Državni odvjetnik, da. Ali mislim da bi recimo ovo bila jako zgodna priča i upravo za Državno odvjetništvo, odnosno za USKOK jer nitko me neće uvjeriti da je ovo neki rezonski racionalan potez. Ali ću spomenuti još neke racionalne i rezonske poteze. Evo kolega Benčić sjedi točno ispred mene i kad kažem četiri rijeke, njemu vjerojatno srce zaigra jer to asocira na Karlovac. Udruga četiri rijeke je braniteljska udruga koja je dobila posao demontaže kolosijeka. Ta udruga je izgubila taj posao vjerojatno zbog, tako sam čuo u …, zbog nekih malverzacija ili čega već, u svakom slučaju oni su otpali iz igre i onda se jedna nova braniteljska udruga, ne znam dal me kolega Đakić čuje s obzirom da je riječ o braniteljskim udrugama, pojavila se nova braniteljstva udruga koja se zove Kopa Beach. Kopa Beach je registrirana dan prije potpisivanja ugovora sa HŽ infrastrukturom za montažu kolosijeka između Siska, odnosno Sisak-Podravlje ili konkretno od Petrinje prema Karlovcu. Čista zarada je predvidljivo negdje, samo na prodaji onoga materijala, znači po dužnom metru, koliko je jedna šinja teška, jedna tračnica kada se prodaje kolosiječni pribor koji ide uz nju, pragove za koje ne vodimo više brigu gdje završavaju, a svojevremeno smo oko toga napravili cijelu famu. Čista zarada je negdje oko 10 milijuna kuna. Imamo 1700 zaposlenih u Pružnim građevinama, 1700 umjetno stvorenih, ta tvrtka je imala negdje oko 700, 800 ljudi ako se ja dobro sjećam i jako uspješno poslovala. Onda joj je restrukturiranje joj je, ubačene su, dodane su joj, pridodane su joj tvrtke koje nisu tako dobro poslovale da bi se nju dodatno opteretilo, a recimo ovaj ovakav posao gdje ne plaćamo nikome ništa i praktički zarađujemo, ti ljudi zarađuju za svoju plaću, e to njima ne damo. Takve tvrtke treba uništiti. Po zadnjim informacijama, ne znam dal je to točno, Interna revizija se bavi s time, ali moje iskustvo, s obzirom da sam 30 godina proveo u tom sustavu, bojim se da od toga što utvrdi kao činjenično stanje Interna revizija, neće biti baš puno. Pri tome ne sporim ne sumnjam u kvalitetu rada ljudi koji rade u internoj reviziji nego jednostavno oni svoje odrade i tu je kraj priče. E sada s obzirom da Udruga "Kopa beach" je iz Siska i spletom okolnosti sam i ja iz Siska. Po meni dostupnim informacijama riječ je o braniteljskoj udruzi čiji kompletan sastav je iz SDP-a. da li je to neka slučajnost ili je to neka buduća ajmo reći Fimi Media, doduše ne tih razmjera ali za sada vidimo samo vrh sante leda, tko zna što je ispod toga. Spomenuo je moj prethodnik vožnju prema Vinkovcima odnosno prema istoku, kolege su reagirale, ja nisam htio, jedno je sigurno radi se na tome i ja se nadam da ćemo u nekoj skoroj budućnosti imati stvarno da pruga Zagreb-Tovarnik bude ajmo reći koliko toliko konkurentna 150, 160km brzine može biti konkurentna cesti. Ali interesantno je gradilište u Okučanima, vjerovali ili ne službeni jezik na gradilištu nije bio hrvatski. O.k. izvođači radova zvanično su Talijani ali jezik kojim se razgovaralo na gradilištu, tamo nemate onih visokopozicioniranih je rumunjsku. Imamo toliko ljudi nezaposlenih, imamo toliko ljudi u sustavu koje tjeramo van, ali na tim takvim poslovima ne tu mi nemamo šanse, naše pružne građevine nemaju šanse ali ćemo zato kojekakve pa ne samo vanjske ima sada već i domaćih koje konkuriraju koje su navodno konkurentne u tim poslovima meni sumnjive. Spomenuo je također moj prethodnih ali neki i u replikama firme kćeri, sve do jedne su sustavno uništene ciljano, ja to odgovorno tvrdim. Bez obzira tko što pričao o tome uđite malo dublje u to pa ćete vidjeti da je to istina. Ali isto tako ja tvrdim da se i u ovom trenutku sustavno uništavaju firme unutar sustava HŽ-a. Trakavica sa HŽ Cargom, da li je normalno da HŽ Cargo ne može dobiti lokomotivu od HŽ Putničkog prijevoza. To smo doduše stvorili podjelom HŽ-a koji je totalno krivi, totalno krivi zakon, totalno kriva postavka i dezinformirani smo bili kada nam je rečeno da to govori direktiva EU, to uopće nije tono. Na kraju su i predstavnici ministarstva potvrdili da je došlo do greške da to nije tako propisano. Ali sada imamo situaciju da se pojavila konkurencija tom HŽ Cargu. Pojavila se konkurencija u vidu jednog privatnika i ta ista konkurencija može dobiti lokomotive od Hž Putničkog prijevoza da bi se uopće licencirala. I sada pazite dubioze, HŽ sva tri segmenta HŽ-a su u vlasništvu države. Država ne dozvoljava odnosno skupština je ta koja se pita između ostalog pa i u ministarstvu se izdaje licence ne dozvoljava da HŽ Cargo dobije lokomotive u najam HŽ Putničkog ali to isto dozvoljava privatniku. Natječaj za 450 vagona koji se sada prodaju i koji idu ne bi čovjek vjerovao ugovori već pripremljeni prije nego što je natječaj završen, vjerojatno je samo taj kandidat ostao u ponudi, ti vagoni će vjerojatno završiti kod istog privatnika. I sada imamo još jednu dubiozu dalje, pa onda čujemo da je od insidera iz sustava HŽ-a ili firme kćeri Agit-a taj isti privatnik došao do informacije pod kojim uvjetima se prevozi recimo boksit iz Bosne za Mađarsku. Između 800 tisuća i milijun tona robe nam preuzima jedan privatnik. Sada gledam kolegu koji je isto radio svojevremeno u sustavu HŽ-a pa znam da mu je da jako dobro zna što to znači za HŽ da je to otprilike nekih 12% godišnjeg tereta i to ministar kao skupština jel ministar je skupština tih društava u ministarstvu se izdaju te licence i to je sve uredu. Ako negdje u nekom resoru postoji potreba za rad Državnog odvjetništva za rad USKOK-a onda vjerujte mi to je to. Svi segmenti hoćete zračni prijevoz, hoćete željeznički prijevoz, hoćete Hrvatske ceste i autoceste i autoceste Rijeka-Zagreb u svemu vjerujte mi bi se našlo materijala za rad Državnog odvjetništva. E sada s obzirom da smo na tom mjestu dobili čovjeka koji stvarno obećava svojim izjavama i iskreno rečeno meni ulijeva povjerenje, ja se nadam da će barem nešto biti poduzeto po tom pitanju pa da možemo reći da smo stvarno krenuli u ono što već navodno godinama krećemo u borbu protiv korupcije. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Imamo sad replika nekoliko pa ćemo ići po redu. Poštovani zastupnik Josip Borić, replika.
Kolega Novak, vi ste s pravom otvorili priču o tvrtci Pružne građevine, tvrtka kćer HŽ-Infrastrukture jer to je jedna interesantna priča koja se pokušava držati daleko od očiju javnosti, a dešava se nešto što se dešava danas i u turističkom sektoru, što se dešava i u nekim drugim mogućim privatizacijama. Iz medija smo imali priliku saznati možda samo jedan mali dio, ali stalno se izbjegava bit, a bit je da li nam ako privatiziramo tu tvrtku uopće trebaju Hrvatske željeznice. Hoće li bilo tko, hoće li HŽ-Infrastruktura moći zavariti ijednu tračnicu, popraviti ijednu skretnicu ako prodate ili privatizirate pružne građevine. Ali to nije neuspješna tvrtka, ta tvrtka ima dobit preko 100 milijuna kuna, a prodajemo je za 250. A kad nju prodamo ne prodajemo mi samo papir, prodajemo zgradu s kojima je dokapitaliziran, prodajemo zemljište, prodajemo potpisane ugovore koji se mjere kako ste rekli u milijardama. Čiji je to interes, zbog čega se to uopće treba napraviti kad je to osnovna supstanca tog društva i o tome treba jasno nam netko i iz vlasti reći zbog čega se to radi, zašto i u turističkom sektoru uspješne firme prodajemo u bescjenje. Koji su to interesi iza toga, jer ako je ova vlast već dvije godine stalno poteže priču i govori da stalno ispadaju nekakvi kosturi iz ormara, imamo li mi pravo onda reći da kad oni odu sa vlasti sa ovakvim načinom ponašanja da će iza njih ostati masovna grobnica. To je osnovno pitanje.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Mladen Novak.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora. Kolega Borić, apsolutno ste u pravu u svemu, sve ovo što ste vi rekli ja podržavam, s tim šta ima još jedan dodatak. Postoji nešto na željeznici što se zove sigurnost, općenito u prometu sigurnost treba ići na prvo mjesto. Taman da moderniziramo kompletno sve pruge, da ih dovedemo u savršenstvo, da sve to bude divno i krasno, sve onako kako bi mi pretpostavljam svi mi željeli. Postavlja se pitanje tko će održavat taj sustav, odnosno tko će vodit brigu oko sigurnosti i kontrole tog sustava. Mi trenutno nažalost radimo po tko zna koji puta u HŽ-u negativnu selekciju. Nema dugo, kolega Grubišić je sad maloprije spomenuo jedan od tih slučajeva, ali nema dugo jedan slučaj je medijski bio daleko atraktivniji. Bio je atraktivan iz razloga zato što su pojedinci iz izvršne vlasti urgirali za neke ljude da zadrže svoja mjesta i to je čak možemo reći da je možda to i ljudski, svi smo mi ljudi od krvi i mesa. Ali isto tako sad tom selekcijom ta ista osoba sa godinu-dvije radnog staža i istom stručnom spremom ostaje na tom radnom mjestu, a osoba sa 30 godina staža koja pozna sustav cijeli, kompletan, sad postaje tehnološki višak, samo zato što nije dio neke partije, nije dio nekog klana, nije dio neke obitelji. Pa zar je to normalno? I onda imamo situaciju da trebamo nešto što je svakodnevni posao, trebamo to sprovest u djelo, nema tko, jednostavno nema tko.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Novak, ja sam digao repliku prije nego što ste vi izrekli ono što sam ja htio replicirati, ali možemo ponoviti ono što ste rekli. Dakle, to je prodaja 400 ili 450 kako ste vi rekli vagona privatnoj tvrtki, pored toga što HŽ-Cargo još uvijek postoji iako je predviđeno otpuštanje 800 radnika, ali su učinjeni i drugi silni propusti, ja bih rekao štetočinski potezi koji su doveli HŽ-Cargo zapravo do uništenja. Istovremeno privatna tvrtka koja bi zapravo u neku ruku zamijenila jednostavno buja i već evo vi kažete da ima promet od 800 000 do milijun tona. Znamo da je uz HŽ-Cargo vezano još oko 20 000 radnih mjesta, počevši od radnika Luke Rijeka, od Petrokemije Kutina, ovdje od Gredelja i ne znam ni ja koga sve ne, u Zagrebu jel, ali unatoč tome politika ove Vlade je dovela do toga da je jednostavno HŽ-Cargo ne na koljenima nego je pred gašenjem zapravo, unatoč otpuštanju djelatnika i svim drugim potezima. Jednostavno nesposobnost kadrova postavljenih unutar HŽ-a i u Infrastrukturi i u Cargu, ali i potezi koji se vuku, idu k tome da zapravo ne znam na što će svesti se ove željeznice, mislim da će biti u vrijeme Austrougarske puno više pruga i bolji promet željezničku nego sada u modernoj Hrvatskoj državi.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Mladen Novak.
Hvala lijepo. Samo da vas ispravim u jednom dijelu. Nisam rekao da određeni privatnik ima posao od 800 000 ili milijun tona robe, nego da postoje naznake da će taj posao dobit upravo on. Putem svojih insajdera dobiva informaciju i vrlo vjerojatno da će ga dobiti. Takve glasine kruže, ja to ne mogu tvrditi isto kao što vjerojatno nitko od tih ljudi neće to sad potvrdit u strahu za svoje radno mjesto. A to kakav mobing vlada u HŽ-u i kakvo trenutno je stanje, to je stvarno, 30 godina sam radio u toj firmi, ali ovako nešto što se sad dešava se nije nikad dešavalo. A kad sam već spomenuo da sam 30 godina radio u toj firmi onda ću spomenut da je kad sam ja počeo raditi kao prometnik vlakova vlak za Beograd, tzv. Matoš vozio 3 sata 59 minuta na relaciji Zagreb – Beograd. A sad nekih 4, 4 i pol sata vozi samo do Vinkovaca i to kako. Spomenuli ste između ostalog i Gredelj. Ja sam očekivao da ćemo čuti u raspravi od zamjenika ministra ili da će se pojaviti ministar jednom, da će se spustiti na tu našu razinu, pa da se i on pojavi tu u Saboru, da čujemo i njegovo ukazanje, da vidimo što sa Gredeljom. Ja sam s njim se sreo, zajedno smo se sreli gospodine zamjeniče i vi ste bili u ministarstvu. Tad je bilo rečeno negdje sredinom siječnja Gredelj izlazi iz stečaja. Ljudi pitaju šta je s njima? Što je s njihovim naknadama, što je s njihovim otpremninama, što je sa ugovorena 44 vlaka, što je sa pompoznim kreditom EBRD-a? Tu je puno lijepih stvari izgovoreno, a realizacije nema od ničega.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Šimo Đurđević, replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Novak, u vašoj raspravi očekivao sam kao djelatnik koji je proveo 30 godina u Hrvatskim željeznicama da će u ime kluba Hrvatskih laburista podržati prijedlog izgradnje HŽ infrastrukture. No međutim, vi ste u vašoj raspravi nabrajali slučajeve koji su za USKOK, DORH itd. Niste u ni jednom segmentu izrekli pod kojim uvjetima bi vi i vaš klub prihvatili, glasovali za ovu točku dnevnoga reda. A ja mogu reći da sam samo i u prošlom sazivu Hrvatskoga sabora govorio o tomu da smo gro sredstava ulagali u Hrvatske autoceste, a da smo malo, ne malo nego dosta zanemarili HŽ Infrastrukturu i da smo kad se tiče hrvatskih cesta na europskoj i svjetskoj razini, a da moramo dio sredstava preusmjeriti i prema Hrvatskim željeznicama poglavito onim europskim koridorima i tu smo očekivali i ja osobno i mi iz Hrvatske demokratske zajednice da se gro toga financira ulaskom Hrvatske u Europsku uniju, a to je iz fondova Europske unije s tim ako je potrebito da mi jedan dio kao Hrvatska država sufinanciramo iz programa. No međutim, ova jamstva koja će biti izdana sutra ta jamstva govore da će netko drugi morati ta sredstva vraćati. I po meni u tom smislu to nije dobro i trebalo je u ovom materijalu stajati do u detalje koji segment, koji dio se financira iz ovih sredstava za koji ćemo sutra izdati jamstva. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Mladen Novak.
Hvala lijepo. Kolega Đurđević, na početku svoje rasprave sam u ime kluba sam napomenuo da na sjednici odbora sam postavio to isto pitanje zamjeniku ministra u čemu je riječ. Da li je to ovo što ovdje piše ili ovdje piše nešto sasvim deseto? Ili je to ono što smo u međuvremenu obojica saznali da je riječ o nabavci mjernih kola, robi i između ostalog otpremninama za radnike. Zašto to nije napravljeno ja ne znam, ne mogu odgovoriti ono što treba odgovoriti predstavnik ministarstva. Ali mogu imati ne znam neke zločeste primisli ali nemam. Iskreno rečeno, ja mislim da je ovo u pitanju šlamperaj, jer nekvalitetno su pripremljeni materijali. Da je puno manje pomutnje bi bilo da ovdje piše da je to to, ovo što smo čuli u uvodnom izlaganju da to piše i u uvodnom dijelu i onda bi to svima bilo jasno ne bi se postavljalo pitanje. Ovako se uvijek otvaraju sumnje da li je to baš to ili je to ono što smo čuli svatko iz svojih izvora. Spomenuli ste podinvestiranost HŽ infrastrukture. Ja bih tu dodao i podinvestiranost oba operatera naša i to konstantno kroz, to nije vezano samo za Hrvatsku državu. To traje čak i prije Hrvatske države ta podinvestiranost željezničkog sustava. Ali postavili ste pitanje pod kojim uvjetima bi klub Hrvatskih laburista podržao ovakav prijedlog? Podržali bi ga kad bi postojala prometna strategija, kad bi postojala prometna strategija iz koje se vidi što su Hrvatske željeznice, koji je njihov smjer, što se želi. I kad bi se sa svime, sa svim sredstvima transparentno ponašalo, kad se ne bi dešavale udruge Kopa Beach, četiri rijeke i slične stvari jer to su sredstva koja mogu ostati u sustavu.
Hvala lijepa.
Hvala i vama.
Poštovani zastupnik Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Novak, ja ne radim u ovom sustavu niti sam ikad radio i sigurno ne poznam to područje tako kao vi. Ali svaki put kad sam čuo onu najavu da će se raditi nizinska pruga, pa onda dolinska hajmo reći svaki put sam se veselio. I danas kad vidim ovaj prijedlog isto kao i vi kad vidim poboljšanje infrastrukture isto pozdravljam i tome se veselim i onda naravno kad čujem vašu raspravu i obrazloženje onda uvijek postoji ono ali. Postoji uvijek ono ali, jer temeljni cilj nesporno je da je u željeznici čim više povećati prijevoz tereta putnika itd. I onda u tim okolnostima kad vidim tu hajmo reći stratešku tu Botovo, … [[Govornik se ne razumije.]] Rijeka – Zagreb – Botovo kad vidim dalje Mađarska i dalje prijevoz onda vidim određene logičnosti. Svi pokazatelji koje ja znam tamo Botovo oduvijek ima izuzetno visoke terete, utovar tereta i prijevoza. Druga star Đekenjiš malo dalje tu je isto tako, dakle to je ulaz, ima potpisan ugovor sa Mađarskom sa tim MAV-om njihovim i tako. I sad što se događa? U stvarnosti se događa da se ta dva kolodvora i Botovo i Đekenjiš se smanjuje broj zaposlenika naravno posljedično tome to i meni miriše na nešto da to neće doprinijeti ovom temeljnom cilju znači povećanja utovara tereta. I onda svaka igra, struktura kakva god bila ako se nešto ukida to ne vjerujem da će dovesti ovom strateškom cilju povećanju tereta. I stoga isto tako razmišljam glasno da to naravno nije dobro za željeznice i za onu temeljnu namjenu kojoj željeznice služe. Evo to je moje jedno razmišljanje koje sigurno nije dobro i naši djelatnici na terenu su itekako zabrinuti za svoju egzistenciju i za daljnje funkcioniranje željeznic
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Mladen Novak.
Hvala lijepo. Malo ste mi evocirali uspomene. Kad sam počeo raditi na željeznici onda ima neko željezničko glasilo koje se zvalo "Željezničar". I sad je unutra, '82. godine, pisalo je kreće realizacija nizinske pruge Zagreb-Rijeka i ne znam još nekih pruga. I sad ja onako nadobudno se pohvalim šefu evo gledajte šefe jeste vidjeli to i onda mi on kaže ajde mali šuti kad sam ja došao na željeznicu tamo negdje '30. i neke onda su pričali kreće izgradnja nizinske pruge i do dan danas ništa od toga. I ti ćeš otići u mirovinu i ništa od toga neće biti. Nažalost, bio je u pravu. Šef je uvijek u pravu. Što se tiče ovog drugog problema koji je ustvari najveći sad trenutno problem, po mome, je kadrovske križaljke unutar HŽ-a. To što se sad radi to je ne znam kako to nazvati, to je sustavno uništavanje HŽ-a iznutra. Napravljen je sistem da recimo granični kolodvori, da lučki kolodvori ostaju kompletno bez osoblja carga. I sad mene interesira, a s kojim to ljudima mislite ostvariti prijevoz tih tereta? To je selekcija rađena po principu nas 4, 5 smo si dobri i sad ja znam ovdje ovoga, ti znaš ondje onoga. A to tko nam je potreban u sustavu, tko nam je potreban za proces rada to je apsolutno nebitno. Situacija koja je bila nema dugo u Pločama, upravo je plod takvih konstrukcija. A zar to nekome treba? Ministar je rekao na odboru, jedan jedini put kad je imao svoje ukazanje, tad je rekao on ne može snositi odgovornost za odluke uprave. A tko će snositi? Što sad uprava je otišla, uništila sve iza sebe i što sad? Gotovo?
Hvala lijepa. Kolege vas ću prijaviti šefu stranke da držite kružok u Saboru, a da ga niste prijavili. Vas nekoliko tamo već 20 minuta imate kružok, prijavit ću vas. A sada poštovana zastupnica Jadranka Kosor.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Novak ima veze sa željeznicom ali i sa mnogim drugim područjima života. Ponukali ste me na repliku jer ste spomenuli jedno gradilište i jezik koji ste tamo čuli i koji se čuje. Dakle, radi se zapravo o pitanju ili problemu radnih dozvola. S pravom ističete u trenutku kad imamo tako enormno velik i zabrinjavajući broj nezaposlenih pitanje je kako je moguće da se uvozi radna snaga. Dakle, to je pitanje radnih dozvola o kojima odlučuje Vlada Republike Hrvatske. Pa sam se sjetila prije evo 3, 4 godine jednog detalja kad je Vlada koju sam vodila odbila dati dozvolu za 1500 radnih dozvola za uvoz radne snage, sjećate se? Dakle, za zanimanje pastir. I tada nije bilo nikoga tko nije udario, prije svega po meni, u smislu, poruke su išle sve nas tjera da budemo čobani i da čuvamo ovce. A radilo se o činjenici da u tom trenutku je Hrvatski zavod za zapošljavanje na zahtjev Vlade i moj odgovorio da otprilike 75 tisuća ljudi koji su tada prijavljeni bili na Zavodu za zapošljavanje bi mogli obavljati to zanimanje. 1 poduzetnik koji je tražio 100 primjerice pastira i davao vrlo pristojne plaće od nekakvih 3000 kuna, sredstva za prijevoz, mobitele, tražio je 100, javila su se 2. Dakle, o tome isto razgovaramo i u ovom kontekstu. I evo zatražit ću i ja da vidim koliko je radnih dozvola za uvoz radne snage izdano u ovoj godini. I spominjali ste branitelje, udruge, pretpostavljam da se radi o zadrugama hrvatskih branitelja pa da se radilo o malom lapsusu. Ali o radnim dozvolama trebali bismo posebno razgovarati i mi u Saboru ne samo Vlada.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Mladen Novak.
Je ovo vezano uz branitelje stoji, ali dobro. Nadam se da ne zamjerate. Što se tiče radnih dozvola, odnosno jezika koji je govoren dolje, iskreno rečeno nisam aludirao na, znam, jasno mi je zašto je vas podsjetilo na to ali nisam išao na te radne dozvole nego sam išao upravo na to da mi u sustavu imamo, u tom sustavu HŽ-a postoje te pružne građevine gdje imamo sad trenutno 1700 zaposlenih koje tjeramo na ulicu, koje praktički uništavamo svjesno umjesto da smo te ljude isto tu iskoristili. Ja znam da je uvijek priča gledajte posao su dobili Talijani nisu dobili naša firma ne može uzeti kao podizvođača hrvatsku firmu. A kako može onda dovesti rumunjsku radnu snagu na crno? Mislim sve, ako želite nešto riješiti onda ćete riješiti, ali ako ne želite onda ćete naći tisuću izgovora zbog čega to niste mogli riješiti. "Mogli" ono pod navodnicima, a ustvari je jednostavno što nedostatak dobre volje, a sad da li je možda i neki interes u pozadini svega to možemo samo sumnjati, ne možemo dokazati. Hvala.
Poštovani zastupnik Vedran Babić, replika.
Hvala. Poštovani kolega evo ja sam mislio svoju repliku dati, isto započeti repliku kao i kolega Đurđević, stvarno sam očekivao da ćete malo i afirmativno govoriti kad se govori o HŽ infrastrukturi. Na prvom mjestu iz jednog razloga što tijekom ove godine će biti uloženo 2,5 milijarde kuna. Gotovo trećina tih projekata je baš i na vašem području. Znate da se radi o dionici Greda-Sunja-Novska-Turopolje-Velika Gorica, rekonstrukcija kolodvora Sisak pješački nathodnik u Sisku, Caprak i mislio sam da će to biti jedan od motiva da malo date pozitivnoga u ovu priču. Naravno i ja sam također iznenađen ovime što ste govorili i spominjali ste državno odvjetništvo i takve stvari. Vjerojatno netko od državnih odvjetnika i gleda ovu našu raspravu, ako ne pa vi se angažirajte u tom smislu. Mada mislim da ne bi smjelo biti nikakvih problema i da se ovo ministarstvo i direktori naših tvrtki ne bave takvim stvarima. Evo pa vas molim da možda i afirmativno odgovorite u tom smislu. Hvala.
Evo odgovora poštovanog zastupnika Mladena Novaka.
Hvala lijepo. Pa kolega prečuli ste prvi dio moje rasprave odnosno prva rečenica je bila afirmativna. Ja uvijek podržavam ulaganje u Hrvatske željeznice i vidim dobro ste se vi pripremili s obzirom da ste išli u analizu svih tih projekata koji su trenutno u realizaciji pa ću vam onda onako čisto kao informaciju reć, kad je kretala projekt rekonstrukcije kolodvora Sisak a ja sam iz Siska tad sam upozoravao, treba ić, taj projekt je od 80-godine, da ne bi se zavaravali, to nije novi projekt. Tad sam upozoravao ljudi treba mijenjati taj projekat jer on je prilagođen onim potrebama iz 80-tih godina. Tad su na tom kolodvoru stajali sarajevski, splitski, beogradski brzi. Sad tih vlakova više nema, tih putnika više nema, te potrebe više nema. A mi smo išli za one koji poznaju, mi smo išli u Sisku kopati pothodnik, Sisak koji je mada gdje god zabodete lopatu u zemlju svuda će vam istrčati kohorte Rimljana i sad šta nam se dešava? Svi radovi stoje i imamo ekipu sa kistićima i rade. A fino, bilo je upozorenje, ljudi nemojte to, imalo je smisla u neka druga vremena kad je bilo daleko više putnika, kad je to imalo neku logiku, neko opravdanje, ovo sad, iskreno rečeno, ovo je za mene jedan od najvećih promašaja što postoji. Rekonstrukcija pruge apsolutno podržavam, pohvaljujem, sve ovo ostalo što ste vi nabrojali, ja sve potpisujem, svaka čast ali nema smisla da šutimo o onome što su promašaji.
Na svemu hvala lijepa. Poštovani zastupnik Dujomir Marasović.
Štovani gospodine predsjedniče. Kolega Novak, slažem se sa puno toga što ste izgovorili ali čini mi se ipak kao da ste došli ovdje poslije seansi jutarnje hipnoze jer ste neke stvari izgovorili koje meni naprosto nisu jasne. Npr. da je to udruga braniteljska iz SDP-a, ne znam, pa ti su pobjegli kad je trebalo dignuti ruku za Hrvatsku iz Sabora, kad je počeo pucat, ti su pobjegli u bračne sobe i zaključali se, koja braniteljska udruga to može biti iz SDP-a, to može biti kakvi pojedinačni slučaj. Jel vama to jasno ili vam nije jasno? Ne znam. Govorili ste da je to za otpremninu. Trebali bi kritizirat Vladu ali tu su davno konji pobjegli iz štale, nema koristi o radu pričat ništa jer inače o čemu plaćat otpremninu a onda to prodat. Vlada nije rekla da li će to onda ostat državno poduzeće. Ako će ostati državno o.k. nek se plati otpremnina ali ono ako nećemo onda čemu plaćati da privatnik sutra dobije mukte ali ono što s čim se ja s vama ne slažem i što ste izgovorili da vam sadašnji ministar ulijeva povjerenje, ministar prometa Hajdaš, je, je, to ste rekli, meni ulijeva povjerenje. Meni ne ulijeva, ja mu ne vjerujem ništa. Što je god takao, sve je propalo i ništa nije, je li takao Croatia Airlines, iz toga ništa? Je li takao aerodrom, ne vidimo lopate. Je li radio Pelješki most na način da je platio Francuzima puste stotine tisuća eura da mu kaže Francuz kada je to skuplji onaj koridor preko Neuma nego Pelješki most jer treba poslije plaćati ovo i ono. Što je god, HŽ CARGO upropastio posao, ja ne kažem da je upropastio CARGO, znači što je god takao, ništa nije napravio, zapravo je sve krivo napravio. I kako vam čovjek taj može u vama ulijevat povjerenje?
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Mladen Novak.
Hvala lijepo. Pa krenut ću od kraja. Krivo ste me čuli. Ja sam o ministru, niste pozorno slušali. Za ministra ni jednu riječ pohvale nisam rekao i ne pada mi na pamet tako nešto. Ne, za gospodina Dinka Cvitana, novog čovjeka u DORH-u sam rekao da čovjek meni ulijeva povjerenje i da vjerujem u ono što je pričao da mi djeluje uvjerljivo i da nemam razloga sumnjati prije nego što je počeo i da vjerujem da ako nađe za shodno da uđe u ovaj segment a da je u ovo ministarstvo ma svaki segment je zreo za njen rad, svaki. To sam rekao, prema tome, to ne znači da dajem podršku ministru, to apsolutno je suprotno. Što se tiče braniteljske udruge, ja nisam rekao da je to SDP-ova braniteljska udruga nego da su čudnim spletom okolnosti baš svi ljudi iz SDP-a u tom izvršnom odboru ili kak se već zove to njihovo tijelo. Postavili ste pitanje da li će firma ostati u državnom vlasništvu i kad bi se Vlada oko toga očitovala onda bi to imalo smisla. E pa sad ću ja podsjetit sve nas, kad smo imali svojevremeno ne tako davno zakon, jedan od zakona o željeznici da smo tad upozoravali zbog čega se omogućava više upravitelja infrastrukture i da to praktički znači mogućnost privatizacije određenih dijelova pruge. Ako se sjećate kolega Bačić me ovdje uvjeravao da ipak misli da nisam dobro shvatio i da to ne ide u tom pravcu i upravo vi zamjeniče ste mi potvrdili da to znači upravo to. Zbog toga s razlogom svi imamo strah od toga što će ova vlada dalje napraviti po tom pitanju. Hvala.
Kolega Marasović, ja mislim da Božja providnost dala da ste liječnik, a ne da ste sudac. To je jako dobro. Da. Idemo u nastavak rasprave po klubovima zastupnika, na redu je Klub Nezavisnih i poštovani zastupnik Kajin. Grubišić, Kajin piše. Oni su se dogovorili kako će…
Što ste nervozni? Dobro, kada govorimo o ovoj… Poštovani predsjedniče, zamjeniče ministra, gospodo zastupnici, riječ je o jednom standardnom ugovoru, riječ je o povoljnom novcu, toga smo svi svjesni. Inače, ukupna vrijednost EBRD-ovih ulaganja u Hrvatsku od '94. godine iznosi preko 2,7 milijardi eura za 148 projekata čija ukupna vrijednost iznosi oko 7,7 milijardi eura. Znači, EBRD daje 2,7, ovo drugo su još 5 milijardi eura sredstva RH. Struktura financiranja po sektorima je sljedeća, financijske institucije 24%, infrastruktura 30% gdje spadaju i željeznica i energetika, 20%, poduzetništvo 26%. Od ukupnog broja sklopljenih projekata dominiraju oni u privatnom sektoru, 64%, a od '94. godine sa EBRD-om potpisana su i 3 javna zajma. Sveukupno iznose znači 54 milijuna eura i 20 zajmova uz državno jamstvo, sveukupnog iznosa od 665,8 milijuna eura. Točno kao što je rekao ili kao što su manje-više svi primjetili u zadnjih 15-ak godina, u željeznicu je uloženo preko 30 milijardi kuna. Ovaj ugovor počeo je znači na zajmu od 40 milijuna eura, tih 40 milijuna eura namijenjena su, znači 20 milijuna eura za kupnju nove opreme za održavanje, zatim 19,5 milijuna eura financiranje dijela troškova zajmoprimčevog programa restrukturiranja radne snage ili kao što bismo mi to nazvali otpremninama i jasno sa nekih 500 tisuća eura, to je kupnja i instaliranje informatičkog sustava za upravljanje energetskom učinkovitošću. To je tih znači 40 milijuna eura i ja se slažem i sa gospodinom Šukerom da takve željeznice kao što su Hrvatske teško da će moći same vračati ova sredstva i morat će ih preuzeti RH. Uopće ne mogu pomisliti da bi se moglo zlorabiti ova sredstva. Kontrola, nadzor međunarodnih tih asocijacija je takva da to naprosto onemogućava. No kad već govorimo o željeznicama, tih 300 milijuna kuna, to je velik novac za RH, ali je tek kap u moru naših potreba. Možda ću ja, ne znam, ispasti neshvaćen, nije bitno, ali ja ću i ovom prilikom makar … spomenuti ovaj željeznički tunel kroz Učku. Svi spominju svoje pruge pa ću i ja spomenuti željeznički tunel Učka ili Ćićarija. Taj davni san, znači velikog biskupa, preporoditelja, ujedinitelja Dobrile o povezivanju Istre s drugim krajevima, hrvatskim krajevima, nikako da se ostvari. I imam dojam isto tako da će proći vjerojatno još nekoliko desetljeća prije no što će se to dogoditi. Ali što želim reći? Da je Istra kada govorimo o željeznici izolirana, da bi željeznicom iz Pule došli do Zagreba vi morate, znači kada prođete recimo Buzet, kada uđete u Sloveniju, kada prođete Kozinu, Ljubljanu, ne znam kako to ide dalje, prema Novom Mestu, odnosno granici, znači put od 300 kilometara, Pula-Zagreb, vi morate prelaziti najmanje 500 kilometara. Dva puta prolazite granicu, sada smo u EU, ajde, sada valjda više ne trebamo se legitimirati, odnosno predavati te osobne dokumente, ali prije kada se je to radilo, takav jedan put trajao je 10 i više sati. Imamo mi i alternativu kada idemo recimo ili kada naši Istrijani, Puležani idu iz Pule za Zagreb. Vlakom. E onda se voze vlakom do Lupoglava, onda presjedaju u autobuse pa prolaze tunel Učku pa onda dolaze na kolodvor u Rijeci i onda nastavljaju put prema Zagrebu ili kamo li već. Ja se slažem apsolutno da je prioritet Hrvatske u ovom trenutku recimo tih krupnih kapitalnih infrastrukturnih projekata, Pelješki most i razumljivo da se Pelješki most ne može graditi bez novaca Europe kao što se apsolutno, nitko o tome ne govori, bez europskih novaca ne može graditi niti taj tunel kroz Učku ili kroz Ćićariju. Sada ide ovaj dovršetak druge trake Istarskog ipsilona od Pazina od Učke, s tunelom Učka. Znači govorim o cestovnom projektu. To je znači tih 45 kilometara plus negdje, nemojte ne hvatati za riječ, 5200, 5500 metara cestovnog tunela i to bi koštalo negdje oko 250 milijuna eura. Znači, pruga od Kopra s tunelom kroz Učku, znači sa tim spojem koštala bi otprilike isto toliko novaca. Rekoh da Hrvatska nema tog novca, ali ako se izgradi ta pruga s tim tunelom, onda bi se de facto i to svi govore koji prate tu materiju, povukao kompletan ili cijeli promet od juga Španjolske preko juga Francuske, sjevera Italije za Mađarsku i dalje onda prema Rusiji i nemirnoj Ukrajini. Ja ne očekujem da su u mandatu ove Vlade da se razumije po tom pitanju išta dogodi. Ali nadam se da se sa Ljubljanom može dogovoriti papirnato, da nam jednoga dana ili da jednog dana nitko neće priječiti povezivanje kako bih rekao Rijeke, Tunela Učke sa Koprom odnosno Trstom da se na papiru barem to i dogodi. Sa željeznicom je počela ta industrijska "revolucija" u Istri tamo negdje u drugoj polovici 19.stoljeća, željeznica je na neki način potakla razvoj ja ću reći Istre pedesetih, šezdesetih, sedamdesetih pa i osamdesetih godina Buzenština, Lupoglav, Cerovlje doslovce tamo do pedesetih, a i do sedamdesetih godina živjeli su od željeznice. Danas kada govorimo o željeznici u Istri tu je sve stalo. 1947.ili osme ili 1949.ne znam točno kada gradila se i pruga Lupoglav-Štalije. Kako? Radnim akcijama. Jučer Karamarko traži da se zabrani zvijezda petokraka kao simbol jednog vremena. valjda će nam zabraniti i takve pruge, ali dobro. Šteta da se nije zabranilo da u jednom periodu izgubimo 600 tisuća radnih mjesta. Ali što želim reći? Bez željeznice pojedini krajevi gube onu industrijsku prednost koju su imali nekada. Prije svega ovdje mislim na luke Pulu odnosno luku Bršicu. I to je jedan ogroman potencijal koje bi te željeznice mogle dignuti. Da li je moguće onda isfinancirati jednu takvu prugu ili jedan takav projekt? Vrlo teško. Hrvatska rekoh sama ne može, Hrvatska se za to ne može ni ne smije zaduživati, ali bi možda mogla aplicirati na europske fondove, ja mislim da to može. Ove godine Hrvatska Bruxellesu daje nekih 4 milijarde kune. Teoretski mi vis a vis tih 4 milijarde kuna te ulaznice ne znam članarine kako je netko naziva, mi možemo povući negdje oko 7, 7,5 milijardi kuna. bojim se da nećemo povući više novaca od onoga kojega i uplaćujemo, ali taj novac koji će se vratiti iz Bruxellesa naprosto će se rasprčkati za europske, a ne hrvatske prioritete. Kada bi se tih 4 milijarde kuna samo koje dajemo vratilo ili vraćalo za 10, 15 možda 20 nacionalnih prioriteta mislim da bi se postigao daleko, daleko veći potencijal ili uspjeh nego kada nam te prioritete određuje Bruxelles. Pred dva mjeseca otprilike svi smo ovdje pratili sudbinu HŽ Carga. Država se morala zadužiti čini mi se za gotovo 1 milijardu kuna, možda čak 800 milijuna kuna država, 300 milijuna željeznice da bi sustav mogao preživjeti, ali kada govorimo o ovom zajmu od 40 milijuna eura ovo je zasigurno povoljan novac za naše prilike reći ću još jednom velik novac, ali još jednom ponavljam to nije poklonjen novac. Ovaj novac valja vratiti, taj novac HŽ ne mogu same vratiti, to je jasno svima nama, vratit će ga jednoga dana država. Rekoh kroz subvencije HŽ povukle su od recimo tamo '95.godine na ovamo 30-ak milijardi kuna. godišnje se u proračunu osiguravalo i preko milijardu i pol pa u nekim periodima i preko 2 milijarde kuna. Gospodin Šuker je rekao da je brodogradnja povukla isto tako nekih 35 milijardi kuna, sanacija banaka, nema ovdje gospodina Marića, koštala je sigurno 35 možda i 40 ili 50 milijardi kuna, sanacija poduzeća koštala je 30-ak ili 50-ak milijardi kuna ne znam, poticaji poljoprivredi normalno to se mora pratiti to je očekivano do sada 40-ak milijardi kuna. ali evo samo te 4, 5 grane poreske obveznike koštale su 150 možda 200 milijardi kuna. koštaju normalno i druge zemlje, naš problem je što neke od tih grana nemaju onakvu budućnost kakvu očekujemo ili koliko je novaca za iste uloženo. No bez obzira na sve željeznicu treba spasiti, toj željeznici treba pomoći. Kada? Danas jer za 10 godina bi već bilo kasno i mislim da ne vidim razloga zbog čega netko ne bi digao ruku za jedan ovakav zajam ili bolje rečeno Zakon o potvrđivanju ugovora o jamstvu između EU i Europske banke za obnovu i razvoj za "Projekt modernizacije HŽ infrastrukture" iako smo svjesni da 19,5 milijuna kuna de facto ide za otpremnine hrvatskih željezničara.
Idemo na replike. Poštovani zastupnik Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Kajin, svaki puta kada govorite o željeznicama govorite o tom željezničkom tunelu ispod Učke ili Ćićarije. Naime, vaša Vlada i vi ste kao zastupnik iz Kukuriku koalicije govori o velikim strateškim infrastrukturnim objektima i projektima. Pa ja ne znam zbog čega ne djelujete u toj vašoj vladi da i takav jedan, evo ja sam pristaša i vaše ideje da napokon Istru i željeznički spojimo sa Zagrebom i sa ostalim dijelom Hrvatske da možemo u Pulu putovati vlakom iz Slavonskog Broda, iz Vinkovaca ali Hrvatskom, ne preko Slovenije. Naime, Istra je bila spojena željeznicom preko Slovenije ali u vrijeme neke druge države koja je onda bila jedinstvena. Ali sada kada je Hrvatska samostalna država postoje i određeni europski pravci koji bi mogli onda iz Pule ići prema Kopru pa prema Milanu i skroz prema Španjolskoj. Prema tome, ovakav jedan strateški projekt bi bio odličan za Vladu Republike Hrvatske kako bi se pokrenulo i građevinska operativa i željeznička operativa i sve ostalo. Pa dajte utječite malo, imate vi utjecaja u toj vašoj Kukuriku koaliciji.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Evo hvala na podršci. Djelujem, djelujem koliko mogu gospodine Grubišiću al ne ide. Djelovao sam i 20-tak godina kroz nastupe u ovom parlamentu i na HDZ-ovu administraciju, ali ni tada nije išlo i izgleda da ćemo ja i biskup Dobrila još možda ne nekoliko desetljeća nego možda još i jedno cijelo stoljeće zajednički negdje sanjati povezivanje Istre kroz željeznički tunel sa ostatkom Hrvatske. Ali, netko mi dobacuje da će to HDZ riješiti. Ne bih ja volio da oni to rješavaju jer bi to značilo da bi trebali doći u poziciju vlasti, a to ne priželjkujem, barem ne još nekoliko desetljeća i vjerujem da će u tom jedno periodu valjda neka druga koalicija započeti ako ništa drugo sa pripremama za gradnju željezničkog tunela kroz Učku, ali ne na način na koji je to činio HDZ tamo '93. godine tik nakon ili pred izbore.
Poštovani zastupnik Dujomir Marasović, replika.
Štovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Kajin, jadan biskup Dobrila, vjerojatno u raju je i danas tužan jer mu se nikako, vi ste najbolji primjer, nikako mu se izrealizirat ta želja da se Istra integrira na pravi način s Hrvatskom. On je to želio, ali vi stalno upotrebljavate riječ Istrijani, ne u lokalnom smislu. Ja sam ponosan što sam Dalmatinac i evidentno je da je u vašem izričaju Istrijan da je to naglašavanje corpus separatum, Istra jednako corpus separatum. Ima u Hrvatskoj nažalost i visokih državnih dužnosnika pa izgovaraju riječi građani, građanke, braćo i sestre, drugarice, nikako Hrvat i Hrvati ili dragi Amerikanci. Ali to je manje zlo nego što vi govorite. Vi namjerno stvarate novu naciju s tim Istrijanima itd. Ali nije to zbog čega sam se javio, ova zvijezda u tunelu usred mraka na Učkoj zasjala petokraka, koliko su tamo pod tom zvijezdom pobili ljudi Partizani, to se vi zapitajte i bacili u fojbe. Ali ono što hoću reći, vi ste kao europejac, je li tako se predstavljate. Karamarko nije ništa tražio, Karamarko samo traži da je Hrvatska članica Vijeća Europe odnosno članica Europske unije te da poštujemo Rezoluciju Vijeća Europe po kojoj je zvijezda petokraka jednako je kukasti križ, nacistički svastika. Svastika je jednaka zvijezda, zvijezda jednako petokraka bez obzira što je Mesić bivši predsjednik ili netko drugi propagirao. Eto to vi zagovarate, vi ste pristalica te na neki način ideologije ili politike.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Gospodine Marasoviću, ja sam Istrijan, ja mislim da na taj način nikoga ne trebam vrijeđati ali nemojte nas niti vi stalno podučavati što smo i kako bi se trebali naprosto deklarirati. Svi mi u Istri na taj način se prepoznajemo, mislim da nikoga po tom osnovu između sebe ne dijelimo niti ikome išta "namećemo". I nije to nikakav corpus separatum. Bilo bi dobro ili daleko bolje da vaš predsjednik govori o izgubljenih 280 000 radnih mjesta od 2008. na ovamo ili možda o činjenici da će nam trebati još nekih 6 godina da dođemo sa BDP tamo gdje smo bili godine 2008., ali bih mu nešto drugo savjetovao kad govorimo već o toj zvijezdi petokraki. Neka npr. traži od Vlade SAD-a, da iz Muzeja holokausta u Washingtonu maknu jugoslavensku zastavu. Evo recimo, no neće. Zašto nije tražio ili utjecao na predsjednika Mesića dok mu je bio šef kabineta ili izborne kampanje da mijenja svoj svjetonazor. Zašto to nije tražio od Franje Tuđmana da iz svojeg kabineta gore na Pantovčaku mijenja Titovu bistu. Zašto vi danas kao HDZ činite jedan otklon od onog izvornog "tuđmanizma" kojemu ja nisam nikada bio sklon. I konačno gospodine zastupniče, što ćemo mi danas ili sutra sa preambulom Ustava Republike Hrvatske, koji je vaš stav, meni je poznat, ali bih volio čuti što o tome misli i vaš predsjednik, dojučerašnji najbliži Mesićev suradnik.
Hvala lijepa poštovani kolega. Mislim da ni replika ni odgovor na repliku nemaju veze sa temom, sa željeznicom, pa mislim čak ni sa željezom nemaju veze. Poštovani zastupnik Vedran Babić u ime kluba SDP-a Hrvatske u Hrvatskom saboru.
Evo ja ću se držati teme [[Upadica: Nadam se.]] Vidjet ćete. Poštovani predsjedniče Sabora, zamjeniče ministra, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za projekt modernizacije HŽ-Infrastrukture. U materijalima vezanim za ovu raspravu uvodno smo upoznati s Europskom bankom za obnovu i razvoju te s međusobnim odnosom Republike Hrvatske s navedenom bankom, odnosno upoznati smo da je Republika Hrvatska punopravna članica EBRD-a od travnja '93. godine te da posjeduju dionice u vrijednosti od cca 110 milijuna eura, odnosno 0,37% glasačke moći. Isto tako, prema iznosu odobrenih sredstava i priloženoj tehničkoj pomoći EBRD predstavlja jedan od najznačajnijih izvora strane financijske potpore koja doprinosi razvoju Hrvatske ili točnije ukupna vrijednost ulaganja EBRD-a u našoj zemlji iznosi preko 2,7 milijardi eura za 148 projekata čija vrijednost iznosi oko 7,7 milijardi eura. Vlada Republike Hrvatske je na svojoj sjednici održanoj 10. listopada 2013. godine donijela odluku kojim je društvu HŽ Infrastruktura d.o.o. dala suglasnost za sklapanje ugovora o zajmu s EBRD-om u iznosu od 40 milijuna eura za projekt modernizacije HŽ Infrastrukture. Navedenom odlukom Vlada je također obvezala HŽ Infrastrukturu da sredstvima iz svojih redovnih poslovnih prihoda podmiruje sve troškove provedbe projekata koji se ne mogu financirati sredstvima zajma EBRD-a. Vlada je također na istoj sjednici održanoj 10. listopada 2013. godine donijela odluku o pokretanju postupka za sklapanje ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i EBRD-a za navedeni projekt. Zaključkom od 12. prosinca 2013. godine Vlada je prihvatila Izvješće o vođenim pregovorima za sklapanje ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za navedeni projekt. I ugovor o zajmu između HŽ Infrastrukture d.o.o. te Europske banke za obnovu i razvoj za navedeni također projekt za modernizaciju HŽ Infrastrukture. Ovim zajmom potvrđuje se ugovor o jamstvu za zajam ugovoren ugovorom o zajmu. Predmetni projekt modernizacije HŽ Infrastrukture sastoji se od nabave opreme za održavanje željezničkih pruga, nabave, instaliranja informacijskog sustava za upravljanje energetskom učinkovitošću i financiranje dijela programa restrukturiranja dijela radne snage. Ukupni iznos zajma je 40 milijuna eura. Prema uvjetima ponuđenim od strane EBRD-a za HŽ Infrastrukturu d.o.o. zajam je odobren na 15 godina uključujući i tri godine počeka na otplatu glavnice. Nakon što ugovor o jamstvu stupi na snagu sredstva zajma bit će odmah na raspolaganju do 30. lipnja 2016. godine. Također, HŽ Infrastruktura temeljem ugovora o zajmu obvezala se kao zajmoprimac i redovito i u potpunosti izvršavati sve financijske obveze prema EBRD-u. Budući da se radi o potvrđivanju međunarodnog ugovora kojim država i formalno izražava spremnost da bude vezana već potpisanim međunarodnim ugovorom kao i činjenicu da se u ovoj fazi postupka u pravilu ne mogu vršiti izmjene ili dopune teksta međunarodnog ugovora predlaže se da ovaj prijedlog zakona raspravi i prihvati po hitnom postupku objedinjavajući prvo i drugo čitanje. Naravno klub SDP-a podržat će Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između RH i Europske banke za obnovu i razvoj za projekt modernizacije HŽ Infrastrukture. Hvala.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Poštovani zastupnik Boro Grubišić u ime kluba HDSSB-a u Hrvatskom saboru. Gubi pravo klub, klub gubi pravo govoriti o ovoj temi. Idemo na pojedinačnu raspravu. Poštovani zastupnik Josip Borić. Nema ni u sabornici poštovanog zastupnika Borića. Ponovo pojedinačna rasprava poštovani zastupnik, izvolite. Boro Grubišić, pojedinačna rasprava. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Nisam znao da će ovako kratko gospodin Babić govoriti, pa iako sam trčao nisam stigao. Ali onda prijavljujem i završnu riječ. Kao brzi vlak iz Vinkovaca, ali dobro. Što reći? Ponekad je put u pakao popločan dobrim namjerama. Tako i ovaj Zakon kojim se osigurava 40 milijuna eura kredita za HŽ infrastrukturu. Ja ću biti vrlo konkretan s obzirom da mi je skraćeno vrijeme pojedinačnom raspravom i to sa konkretnim činjenicama. Dakle, u vrijeme ovih 23 godine Hrvatske države kaže se da je u željeznicu uloženo oko 30 milijardi kuna, u brodogradnju 35 milijardi kuna, u dokapitalizaciju banaka 80 milijardi kuna, a to je 20 puta više nego što smo ih prodali. Zanimljivo? Ali nije to ono što sam htio reći. Naime, ovdje imam dopis jedne tvrtke strane, neću reći čije koja je nudila 300 milijuna eura za financiranje HŽ Infrastrukture, povezivanje sa zemljama u regiji dakle hrvatskih pruga, za modernizaciju hrvatskih željeznica. Dakle, 300 milijuna eura pod vrlo povoljnim uvjetima. Pitam se sada, a vi to gospodine Antešić dobro znate koja je to firma koja je to nudila. Pitam se sada kako to da HŽ infrastruktura odbije takvu ponudu i zbog čega je to odbila, nego evo dižemo kredit kažu pod povoljnim uvjetima sa grace periodom od tri godine, dvo obročnim godišnjim plaćanjem itd., odlično sve. Ali smo imali i ponudu od 300 milijuna eura što je 7 i pol puta više nego li je 40 milijuna eura. Ovdje imam i objašnjenje iz HŽ Infrastrukture odgovor na tu ponudu koji je potpuno nesuvisao, dakle nema pravoga obrazloženja i objašnjenja zašto je odbijena ta ponuda stranoga ulagača. A vapimo za investicijama i privlačenjem novca iz inozemstva. Firma koja je potpuno validna, koja gradi pruge i po drugim zemljama od Azije, Europe, pa i Amerike, južne Amerike. No, tako to ide kod nas. Nekada je ne samo postojao Matoš ekspres koji je vozio na relaciji Zagreb – Beograd. Bila je pruga, odnosno relacija Ljubljana – Zagreb – Beograd sa stajanjem u Slavonskom Brodu i Srijemskoj Mitrovici. Samo ta dva kolodvora i Zagreb treći je bila postaja gdje je taj vlak stajao, a od Ljubljane do Beograda je vozio ravno 4 sata. Točno onoliko koliko danas vozi od Slavonskog Broda do Zagreba. Dakle, pola te relacije ako uzmemo da je Zagreb-Beograd 400 km, onda je Brod na polovici, dakle 200 km. Ljudi su se zbog sporosti vlakova koji se danas voze jednostavno prebacili svoje putovanje na autobusni prijevoz. O stanju pruga u Hrvatskoj najbolje govori ukidanje pruge Našice-Pleternica, ratne žile kucavice istočne Hrvatske u vrijeme rata. Unatoč toga što je ta pruga bila ratna žila kucavica koja je prevozila i ratni materijal, vojsku itd. ta pruga je u vrijeme Kalmete ukinuta. O obnovi ja ne znam ima li pojma sad još uvijek, a o banovinskoj ili banovinsko-kordunskoj pruzi Petrinja-Karlovac gdje više nema ni pragova jer su to sve raznijeli a prugu prodali u staro željezo, netko, kako tko, koja udruga itd. da ne govorimo. Uglavnom, broj kilometara željeznica u RH je u stalnom opadanju umjesto da poslušamo onu staru Bismarckovu da je država jaka onoliko koliko je jaka njezina željeznica. I kada pogledate Njemačku i kada pogledate dakle njene pruge i rasprostranjenost željezničke mreže u Njemačkoj, kada je svaki zaselak, svako seoce povezano pa i nema autobusa za to selo jer ima vlak. Što će i vlak i autobus? Pa nema ni potrebe. Ali svaki zaselak je povezan sa većim općinskim mjestom, a onda idete prema još većim stanicama kao što su Manheim, Munchen itd. gdje imate brze, najbrže ICE vlakove ili u Francuskoj tzv. TŽV vlakove koji voze od Pariza do Marseillea za 3,5, 4 sata stigne. Samo u Lyonu stane i u Toulouseu čini mi se tako. Dakle, ovaj kredit sa ovakvom upravnom strukturom u kojoj svaka od političkih elita koje vode državu od osnutka Hrvatske države namještaju svoje ljude bez obzira na njihovu stručnost nego samo na političku podobnost. Pa onda upravo se događa ovo u ovoj situaciji kada je Kukuriku koalicija na vlasti da nekakav pomoćnik iz Studentskog centra postane nekakva da kažem dobije neku funkciju na Hrvatskoj željeznici. Pa onda nekakav iz Cinestara dobije također menadžersko mjesto u Hrvatskoj željeznici. Pa da bi namjestila i brata za prodaju karata na željeznici, pa ne samo da ona bude namještena nego i brat bude namješten. I imam još niz primjera. Osim toga kako je Vlada naredila da svaka javna tvrtka radi na investiranju HŽ s obzirom na svoje stanje su se našle u jednom nezavidnom položaju. Nisu znali na što investirati pa su onda retrogradno na natječaju prema Vladi išle sa kontrolnim pregledima nagibnih vlakova K5 tzv. ili pak kako u drugom natječaju kažu revitalizaciji nagibnih vlakova. A to je jedno te isto i za obadvije su povukli po 20 milijuna kuna retrogradno izvan datuma natječaja. Dakle, uzeli su 40 milijuna kuna i to se prikazalo kao velika investicija na Hrvatskim željeznicama. Što se tamo radi? Što se tamo kuha? Kadrovi koji dolaze isključivo po partijskoj ili stranačkoj podobnosti, kako god hoćete, u ovih 23 godine hrvatske državnosti Hrvatske željeznice su na koljenima. O HŽ cargu koji je u ove dvije godine toliko upropašten da je sada u dugu od 700 milijuna kuna ili 100 milijuna eura da ne govorimo kako to da se pojavljuje faks firma, dakle ima negdje piše sjedište i telefon. Ali te firme nema, ali postoji i preuzima poslove i daju mu se poslovi HŽ carga. Usput budi rečeno kaže se da je HŽ cargo neperspektivan, a slovenske željeznice imaju porast prijevoza tereta od 9% za prošlu godinu. Kako slovenska željeznica ima porast prometa tereta od 9%, a Hrvatska ne? Koparska luka raste iz godine u godinu sa pretovarom tereta, ali Riječka luka stoji, stagnira ili pak slabi. Što je sa Petrokemijom Kutina za koju je vrlo važan HŽ cargo? Ništa. Koliko radnika zavisi od HŽ carga? Nisu to samo radnici HŽ carga nego radnici i u Luci Rijeka i u Petrokemiji i u Gredelju i ovdje u Končaru i niz drugih firmi. 20 tisuća ljudi i njihova radna mjesta i Đuro Đaković na kraju krajeva zavise od rada, od poslovanja HŽ carga. O infrastrukturi također bih imao štošta za reći. Imamo i podatke kako se radi, imamo ugovore ovdje koji su za gospodina Dinka Cvitana. Neka izvoli zaći u HŽ i u infrastrukturu i u HŽ cargo i u ministarstvo da vidi kako se upropaštavalo HŽ cargo i kako se upropaštava HŽ. Je li to nekome cilj? Nekada smo upozoravali i upirali prst u cestovni lobij, danas kada smo izgradili hrvatske autoceste da kažem što je sad? U koga ćemo sad prst uprijeti? U nesposobnost vladajućih i postavljanje takvih koji dolaze iz raznoraznih drugih firmi i onda pitaju kojih vrsta, ima li više vrsta vagona? Kao da direktor tvornice žarulja pita ima li više vrsta sijalica u toj tvornici ili samo jedna vrsta. To je ista stvar. Nevjerojatno! Pa kako takav može upravljati HŽ-om?
Hvala lijepa. I usput poštovani kolega Grubišić izgubili ste mogućnost i 5 minuta jer je klub izgubio pravo na izlaganje kad niste bili u dvorani. Ali ne sekirajte se, imate 5 replika pa ćete sve moći zatvoriti [[Upadica Grubišić: Kako sam mogao, jedino da sam oprostite ovdje obavio nuždu. Ja sam vam oprostio, ali vam Poslovnik vam nije oprostio. Ja sam zaista oprostio sve. …]] Upadica Grubišić: A 5 min. završnih?/… Poštovani zastupnik Mladen Novak replika.
Hvala lijepo. Pa kolega Grubišić spominjali ste prebacivanje na autobusni prijevoz, nažalost ni to nije sustavno rađeno pa čak većina građana RH osuđena je na to da ima vlastiti prijevoz jer alternativni prijevoz autobusima na nekim relacijama jednostavno ne postoji. Kredit, spominjali ste ovaj kredit i ulaganje ovim kreditom, mene interesira recimo taj mjerni vagon koji ćemo mi kupiti i ova tri uređaja za snijeg, da li je napravljena neka analiza, taj mjerni vagon će vozit kod nas, o.k. u redu, to treba. Ali daj mi sad objasnite tko će održavati tu prugu kad trebaju ambulantna održavanja, kad … smo sveli na po jednog, dva, pet ljudi maksimalno a pružne građevine prodajemo, to je fizički neizvodivo. Odgovornost uprava, spominjali ste odgovornost uprava. Ja se sjećam kad je uvaženi potpredsjednik Sabora gospodin Stazić ovdje rekao, ministri će odgovarati za ljude koje oni postave. Sad su ministri postavili na čelu upravu koja je stvorila gubitak koji ste vi spomenuli ako se ne varam 700 milijuna kuna, odgovornosti nema. Šta se desilo? Ništa. Postavljam pitanje, spomenuli ste i vi Gredelj, nadam se da ćemo dobiti odgovor što je sa Gredeljom, što je s tim radnicima, što je sa njihovim pravima na kraju krajeva, ali i što je sa ugovorenim navodno ugovorenim proizvodnjom novih vlakova i čisto da vas podsjetim, prije otprilike 2 godine smo imali ovdje raspravu kad je prva rasprava bila koja se odnosila na željeznice tad je s ove strane nama rečeno da francuski ponos u francuske željeznice i ova vlast će od Hrvatskih željeznica napraviti hrvatski ponos. Jer stvarno nam je ponos.
Poštovani zastupnik Boro Grubišić, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega Novak, vidite ovdje imam prijepis ugovora broj 10/13. putnički prijevoz d.o.o. a imam i ugovor br. 33/13. također putnički prijevoz gdje su predmeti natječaja isti i za svaki se povlači po 20 milijuna kuna. Kada govorimo o ponosu, nekada su razglednice Hrvatske, hrvatskih gradova uvijek bili sa kolodvorom, gledajte Bosanki Brod, najljepša razglednica uopće što postoji govorim sada o Bosanskom Brodu pošto je pruga bila Slavonski Brod-Bosanki Brod preko mosta onda je jedina i najvidljivije, ono što je bilo najrazvidnije za to mjesto bio željeznički kolodvor. Slavonski Brod kolodvor je bio najljepši u Hrvatskoj do Drugog svjetskog rata kada je urušen u bombardiranju. Zanimanje željezničar bilo je poput doktora u selu, veterina u selu ili učitelja u selu, tako je bio važio željezničar u hrvatskom društvu? Što je danas? Ništa.
Poštovani zastupnik Branko Vukšić, replika.
Uvaženi kolega Grubišić, mislim da ste točno uočili da je problem upravljanja javnim tvrtkama pa onda i hrvatskom željeznicom upravo u tome što se stavljaju na čelu tih tvrtki podobni kadrovi. Prijatelji, stranački drugovi Milanović, premijer Milanović kaže da nema prijatelja u politici. Ja mu vjerujem ali ima stranačkih drugova. Gospodin Linić više preferira prijatelja nego stranačke drugove pa na funkcije stavlja svoje kartaške partere. Istom logikom zapošljavao je i gospodin Čačić koji sjetite se je postavio gospodina Koračevića na čelu HEP-a gospodina Koračevića ću čuvali HEP-ovci da ga ne strese struja, toliko je znao o HEP-u. Bit će dobro kada se postavi na čelu javne tvrtke kada HDZ postavi stručnjaka i kada SDP tog stručnjaka ostavi ili obrnuto, kada SDP postavi stručnjaka a kad dođe na vlast HDZ ili neka druga stranka, kad ga ostavi, to će biti znak da je u Hrvatskoj konačno se počelo postavljati u javne tvrtke stručnjake koji znaju upravljati i koji su stručni za poslove na koje ih se postavlja. Nažalost i sada je praksa da sve što ima i ole sličnu stručnu spremu u strankama se zaposli za vrijeme mandata te stranke. Koliko god smo slušali prije nego što je došla Kukuriku koalicija, sjetite se onog bahatog nastupa gospodina Čačića, prvog potpredsjednika kad su ga novinari pitali jeste dijelili funkciju, onda ste rekli nismo mi HDZ, 10 puta je gore sad.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Zanimljiva je ta gospodine Vukšić kadrovska križaljka. Naime, prvo su podijelili javne tvrtke, dakle ova Kukuriku koalicija koja će kome pripasti pa je onda recimo JANAF pripao HNS-u, Đuro Đaković HNS-u, dakle sa pretežitim vlasništvom RH. Nešto drugo je pripalo SDP-u i tako dalje. Oni su prvo to podijelili, dakle po stranačkoj pripadnosti. Onda su, sada su kadrove kadroviraju tako da ukoliko je netko prijatelj s nekim pa ga postavi za direktora, ravnatelja ili gdje onda mu traže da se upiše i da mu da člansku iskaznicu. Nemaju više ni kadrova koliko su popunili, nemaju više ni članskih iskaznica. Onda namještaju da bi dobili novoga člana, pa evo npr. gospodin kojega vi spominjete kao Čačić je pomoćnika ministra za željeznice u Ministarstvu prometa premjestio na bolje mjesto u HAC, kakve sad, čovjek je bio za željeznice stručnjak nekakav ili ekspert, zašto je postavljen uopće za pomoćnika ministra te željeznice ali sad je dobar i u HAC-u ali vrlo zanimljive su to rošade i kadrovska rješenja, uhljebljivanja itd. To je strašno i zato nam tako i je, zato nam tako i je. Zato i ja vjerujem da i ovaj kredit pa možemo mi dizati kredita do neba, može on biti po povoljnim uvjetima ali uzalud nam trud svirači kada ljudi koji nemaju ili koji imaju malo veze sa materijom rješavaju ove stvari.
Poštovani zastupnik Josip Borić replika.
Hvala lijepo predsjedniče. Pa kolega Grubišić, vi ste se u svojoj raspravi upitali što ova Vlada radi sa HŽ kao poduzećem, javnim poduzećem? Restrukturira. Mi u oporbi govorimo da restrukturira na gore, a oni govore da restrukturiraju na bolje. Krenula je 2012., 5 firmi koje su kao neuspješne, pridodane uspješnima, sad su sve 3 neuspješne, vidimo i sami, otpuštaju se radnici, sve teže se funkcionira. Kada je došlo do toga onda je i statistika otišla k vragu pa broj putnika je manji skoro 50% u odnosu na 2011., broj pređenih kilometara 35% manji, broj prevezenih količina robe skoro 10% manji nego 2011. Onda im se smanjilo u tom restrukturiranju iz državnog proračuna određeni dio prihoda. To je na nivou godine između 200 do 400 milijuna kuna. Za to su se davala jamstva da se ta ista firma zadužuje. Zašto? Jer je to najlakše, daš danas jamstvo, a naplatiš se za 5, 6 ili 10 godina za vrijeme neke druge vlasti. I ono najžalosnije, a o tome smo danas govorili, privatizira tvrtka Kćer koja ima dobit gotovo 100 milijuna kuna, vrijedne zgrade i vrijedne ugovore i na taj način dovodite HŽ infrastrukturu u jedan prostor gdje se neće moći uopće pojaviti na nekakvoj pruzi i rješavati moguće infrastrukturne probleme. I onda gledate u tom restrukturiranju ispred nas nekakvih 26 milijardi eura za 10 važnih koridora koje je Europa namijenila za 15-ak tisuća kilometara tih željeznica i umjesto da se bavimo EU fondovima, uzmete ovakvo jamstvo. To mi u oporbi govorimo, znači da je restrukturiranje na gore.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Kolega Borić, dakle dok se mi bavimo ovdje kadrovskim križaljkama i uhljebljivanjem partijskih drugova, stranačkih drugova, itd., ne mora biti rodbina, dotle Europa, evo trenutno radi i gradi i financira i sufinancira izgradnju željezničkih koridora koji zaobilaze Hrvatsku. Trenutno je izgrađen najveći željeznički most u Europi prije rijeke Dunav, gotov je. Dakle, taj most je na trasi koji spaja Hamburg sa Istanbulom, ali zaobilazi sve zemlje, da ne bi netko pomislio da možda ide preko Srbije, ne, ne ide preko Srbije, ide preko Rumunjske i Bugarske je most, zaobilazi sve zemlje bivše Jugoslavije. Svi ovi naši prometni pravci koje mi tako veličanstveno spominjemo, Botovo-Rijeka, deseti … europski željeznički koridor, dakle koji ide od Zagreba prema Vinkovcima, Tovarniku i prema Beogradu, su zapravo da ne kažem pomoćni koridori. Dakle, nismo na glavnim trasama, a da bismo uopće išta postigli i povezali se sa glavnim trasama, mi imamo neprekidnu i neprestanu borbu o financiranju Hrvatskih željeznica koje, kadrovi koje ste postavljali i vi gospodine, ne vi osobno, nego vaša stranka i vaša koalicija, a i ovi danas jednako kadroviraju i putem menadžerskih plaća svoje ljude zbrinjavaju u Hrvatskim željeznicama.
Poštovani zastupnik Tomislav Klarić, replika.
Poštovani kolega Grubišiću, spomenuli ste povijesnu ulogu željeznice i njen ugled koji je imala u povijesti i za razvoj čitave države, kadrovsku križaljku i sve ono ostalo. Ovdje govorimo Prijedlogu zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između RH i Europske banke za obnovu i razvoj, ona se sastoji od takve tri faze, nabava nove opreme, nabava i instaliranje informatičkog sustava, financiranje dijela programa za restrukturiranje … . Sjećamo se izjave ministra Dončića koji je rekao da će bez ikakve grižnje savjesti onih 1500 ljudi maknuti iz željeznice i ukoliko se u ovoj točci 3. modernizacije radi o njima, treba svakako uzeti u obzir da se radi o ljudima između 45 pa na više godina i što će biti s njima, sa tih nekoliko 1000 kuna koje će dobiti za otpremninu? Gospodin Borić je u svojoj replici zbog koje sam se u biti javio je dio replike uzeo jer govorimo o prodaji Pružnih građevina. Govorimo o ogromnoj imovini koja ima HŽ u nekretninama koje je ostvarila u tim povijesnim godinama koje ste vi spomenuli, o brojnim nekretninama i o dokapitalizaciji tvrtke Pružne građevine sa zgradama u Zaprešiću, zemljom od 180 tisuća kvadrata sa firmom koja ima ugovor na 4 milijarde kuna, sa ugovorom kojim su se obvezale te Pružne građevine da će one obavljati te radove, a uglavnom većinu obavljaju podizvođači. Ova tvrtka ima i dobit od 100 milijuna kuna. Što se tiče same modernizacije željeznica ona je svakako potrebna, u ugovoru bi trebalo stajati negdje da se vidi što će se nabaviti za te silne novce koje ćemo uzeti, od opreme. Spominje se i mjerni vlak, kolika je njegova cijena? Da li je tih 20 milijuna kuna ili možda 8 milijuna kuna koliko se vidi, eura, koliko se vidi u ponudama tvrtki … Dal nam je uopće potreban u ovom trenutku taj mjerni vlak… postojeći i što je prioritet u modernizaciji željeznice?
Vrijeme kolega. Na repliku odgovara poštovani Boro Grubišić.
Zanimljive su pojave, gospodine Klarić, da je i ovaj nagibni vlak nabavljen u vrijeme one bivše Vlade, SDP-a i koalicijskih partnera. Ti nagibni vlakovi koji su vremenom postali, kako ja volim reći, a već je ušlo malo u saborski rječnik, pogibni vlakovi. Dakle, sada imamo mjerne vlakove koji su predviđeni za kupovinu i opet ne znamo zapravo koliko oni koštaju, što će oni raditi, itd. No, kada govorite o otpuštanju djelatnika sa Hrvatskih željeznica onda mnogi stručnjaci odgovorno tvrde da zapravo nema razloga za otkaze u ovoj tvrtci, nego naprotiv ili čak štoviše, ljudi im i nedostaje kada bi bila uspješna rad tih tvrtki koje su, tri tvrtke željezničke. Zbog toga sam i prije na saborskoj sjednici zbog ovakvih rezultata od Zračne luke Zagreb koju vodi isto ministarstvo od Luke Rijeka od HŽ-a sve ono što je nabrojio gospodin Marasović iz vašega kluba najbolje bi bilo gospodinu ministru da mirno ode s te funkcije, a bez veće štete za sve ove sustave u prometu.
I posljednja replika, Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Grubišić, puno puta ste spominjali HŽ Cargo u vašoj raspravi u raznim okolnostima i ja svakako držim da HŽ Cargo u Strategiji HŽ-a bi trebao biti ključni subjekt ona lokomotiva koja će vući koja će onaj teret od strateške luke prevesti npr. do Europe i dalje to je nesporno i komentar je suvišan. I sigurno je da u HŽ Cargu je itekako važan oni ljudski potencijali kako to kažu, ljudi oni koji rade i mi svatko poznamo u svom okruženju i djelatnike koji rade i imaju rezultate i znamo otprilike. Ja ću raditi o onim kolodvorima koje ja znam dobro koji imaju itekako dobre rezultate, to je ono Botovo o kom se govori u strategiji i Đekinjiš gdje isto tako naši ljudi rade. Govorim o onim potencijalima o ljudima znači onaj vlakovođa, oni pregledavači vlakova, skladištari, 5, 6 ljudi, tu se govori o 80 tisuća vagona na godinu, na Botovu 13, 14 tisuća tereta koji su ti ostvarili. I sada se govori o rezanju tih i smanjenju broja zaposlenika. Naravno da nam je prvo na duši svaki onaj čovjek koji će izgubiti egzistenciju koji će izgubiti dohodak, ali ja držim pa kako ako imamo opredjeljenje da čim više prevezemo tereta, da čim više kvalitetnije radimo. Postoji onaj sporazum sa ovim MAV-om itd. zašto se to čini? To ja glasno razmišljam zbog čega, a govorimo o strategiji o prijevozu i strateškim granama željeznici kao takvoj, mislim uopće mi to nije jasno. Hvala lijepo.
Na repliku odgovara Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Milinković, MAV to je Magyar vasutak, mađarske željeznice jel. Neću govoriti sa ugovorima sa Magyar vasutasom nego ću govoriti o kolodvorima o kojima ste vi govorili. Naime, pamtim ja dosta dugo,s tar sam čovjek, kada je vaša vlada željezničko čvorište iz Slavonskog Broda prebacila silom politike u Vinkovce. Iako su Vinkovci odmaknuti od granice sa Bosnom i Hercegovinom i Srbijom po 40km, vi ste međunarodni kolodvor Slavonski Brod i željezničare u Slavonskom Brodu kojih je bilo zaposleno preko 800 premjestili u Vinkovce silom ili većinom vinkovačke crte i vinkovačkog lobija u HDZ-u, ovdje nema onog glavnog koji je to učinio. Time je načinjen željeznicocid u Slavonskom Brodu i Željeznički kolodvor Slavonski Brod u kojega su ušli veliki novci jel to veliki kolodvor i krasan izgrađen u vrijeme bivše države, sveden na obični kolodvor pa ne da kažem Botova, nego Sibinja, Zadubravlja ili ne znam ni ja čega. Iako i danas putnici kada gledamo promet putnički Vinkovaca i Slavonskog Broda onda vidimo broj karata koji je kupljen u Slavonskom Brodu daleko veći negoli u Vinkovcima, poglavito stoga što cijela Bosanska posavina dolazi na kolodvor u Slavonski Brod i putuje dalje vlakom prema Europi, Sloveniji i ne znam ja kojim sve drugim destinacijama. Nažalost, nijedna se vlada nije potrudila da to promijeni ni ova Kukuriku koalicija. Nema snage ni političke volje pa se čak i stanicu za intermodalni promet stavili u Spačvu po naputku vašega ministra, a tamo su komarci veći nego kvočke i ne može opstati stanica od sile komaraca, niti se tamo može raditi uopće. Hvala lijepo.
Završne minute pripadaju zamjeniku ministra pomorstva, prometa i infrastrukture Zdenku Antešiću. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene zastupnice i zastupnici. Evo dozvolite mina kraju nekoliko riječi o ovom zakonu. naime, ja ću se pokušati držati merituma stvari, dakle radi se o Zakonu o potvrđivanju ugovora o jamstvu između RH i Europske banke za obnovu i razvoj za projekt modernizacije HŽ infrastrukture u iznosu od 20 milijuna eura. Naime, da ne bi ostalo nejasnoća, radi se o nabavci odnosno o izmjeni specijalnog pružnog vozila za kontrolu i mjerenje željezničkog infrastrukturnog podsustava, za nabavku novog mjernog vozila za kontrolu i mjerenje brzine do 160 km/h dakle o nabaci novog vozila za novog mjernog vozila pružnog. A trenutno takvo mjerno vozilo posuđujemo odnosno postoji ugovor između HŽ Infrastrukture i Mađarskih željeznica i cijena nabavke otprilike iznosi 80 eura po kilometru ali samo za kontrolu i mjerenje geometrijskih stanja kolosijeka, dok bi cijena najma mjernog vlaka za kontrolu i mjerenje elektroničkog i građevinskog željezničkog infrastrukturnog sustava bila približno 90 eura po kilometru, znači za potrebe HŽ Infrastrukture bi to iznosilo godišnje oko milijun i 800 tisuća eura. Međutim, usluge kontrole i mjerenja parametara od strane druge ugovorene strane nije moguće naručiti odnosno ugovoriti u vremenu kada je potrebno HŽ-Infrastrukturi već samo onda kada druga strana tj. mađarske željeznice završi ciklus mjerenja na svom području što dovodi u pitanje ugovaranje usluga u hitnim slučajevima. Nabavom jednog vozila s potrebnom mjernom opremom i programima za uredsku obradu podataka zadovoljit će se međunarodne smjernice vezane za točnost i preciznost mjerenja, propisi zadani Zakonom o željeznici i pravilnicima i uputama vezanim za održavanje te će se osigurati sigurna kontrola i mjerenje u narednih 20 do 30 godina što će za posljedicu imati kvalitetnu analizu i ocjenjivanje stanja kolosiječnih elemenata i kontaktne mreže, planiranje potrebnih radova i količine materijala te poduzimanje drugih potrebnih mjera u cilju smanjenja financijskih troškova i povećanja kvalitete održavanja što će u konačnosti osigurati sigurniji, brži i kvalitetniji tijek prometa. Procijenjena vrijednost nabavke takvog mjernog vozila iznosi sa PDV-om 114 milijuna kuna, dakle to je procijenjena vrijednost. Drugi dio opreme koji se nabavlja su snjegočistači, dakle bivše tzv. rolbe i teške motorne drezine pa mogu reći sljedeće, da HŽ-Infrastruktura trenutno raspolaže sa pet snjegočistača od čega su 4 zbog starosti dotrajali i ne jamče pouzdanost u eksploataciji. Dakle radi se o dva tipa Rolba 2000 proizvedeni '72. i dva tipa Rolba 6000 proizvedeni 1987. Tvrtka koja je proizvela te snjegočistače iz Švicarske više ne postoji, a njen sljednik je napustio program motornih željeznih snjegočistača i samim time je znatno otežano održavanje radi nemogućnosti nabavke rezervnih dijelova. Također HŽ-Infrastruktura trenutno raspolaže sa 75 teških motornih drezina i 5 snjegočistača. 33 teške motorne drezine su kod korisnika u građevinskom infrastrukturnom podsustavu, a 42 u elektrotehničkom infrastrukturnom podsustavu. Prosječna starost motornih pružnih vozila je 30 godina te za veći dio ne postoji servisna mreža niti mogućnost nabavke rezervnih dijelova, stoga je planom investicija predviđena kupovina vučnog željezničkog vozila za posebne namjene. Namijenjena je za održavanje građevinskog infrastrukturnog podsustava u dijelu interventnog održavanja tj. za vuču vagona, vučnih prikolica, prijevoz osoblja i materijala. Procijenjena vrijednost nabavke 2 snjegočistača iznosi 37 milijuna 933 tisuće i 500 kuna, a procijenjena vrijednost teške motorne drezine iznosi 7 milijuna 587 tisuća i 500 kuna što kad se pretvori u eure upravo dođe do onog nabavka tog specijalnog mjernog vozila od 114 milijuna kuna, snjegočistači cca 38 i 7,5 teške motorne drezine ukupno daje onaj iznos od prije rečenih 20 milijuna eura. Dakle to je ta prva komponenta. Druga komponenta je za otpremnine za radnike, od 19,5 milijuna eura i 500 000 eura za nabavku i implementaciju informacijskog sustava upravljanja energetskom učinkovitošću. Dalje. Bitno je naglasiti, ovdje je bilo dosta govora o mogućem opterećenju državnog proračuna zbog ove cifre. U tom smislu mogu reći sljedeće. Procijenjeni godišnji prihodi HŽ-Infrastruktura dakle prema njihovim projekcijama iznosi 342 milijuna i 200 tisuća kuna dakle na godišnjoj razini. Obzirom na uvjete zajma koji iznose 15 godina s rokom otplate, s mogućnost počeka na otplatu glavnice od 3 godine i kamatnom stopom kao što je rečeno i povratak u 24 polugodišnje rate tijekom 12 godina. Ne postoji odnosno rizici da bi ovaj kredit pao na teret državnog proračuna su minimalni. Dalje. Što se tiče konkretno ovoga, htio bih naprosto je bilo jako puno govora o tzv. mantri o kadroviranju u tvrtkama, agencijama koje su u ingerenciji, isključivo govorim o ovom ministarstvu. Pa ja bih rekao nekoliko podataka koji će mnoge diskusije koje su bile ovdje naprosto demantirati. Ja osobno jesam stranački čovjek, to nije nikakva tajna, međutim spomenut ću vam neke tvrtke u sustavu kojem je odgovorno ovo ministarstvo. Dakle radi se o 52 državne tvrtke, agencije i ustanove pa nabrojit ću neke ovako vrlo zanimljive najveće. ACI, Odašiljači i veze, Hrvatska kontrola zračnog prometa, Hrvatske pošte, Jadrolinija, Croatia airlines, sve osim jedne sve zračne luke, dakle Pula, Zadar, Split, Dubrovnik, Zagreb, većina agencija. Dakle nijedan član uprave u ovom što sam ja nabrojio nije član niti SDP-a niti vladajuće koalicije, a to su izuzetno značajne i važne državne tvrtke. Dakle ta mantra o političkom odnosno stranačkom kadroviranju definitivno pada u vodu. Drugo, u Ministarstvu pomorstva, prometa i infrastrukture, promijenio se ministar, otišli su državni tajnici koji su bili svi do jedan članovi vladajuće stranke, a od sada mi imamo pet pomoćnika ministara. Od toga je samo jedan član vladajuće koalicije, ostali su nestranački ljudi, dakle ljudi od struke. Tako da u našem evo, htio sam samo ilustrirati činjenicu da u našem najvećem ministarstvu od kojega bi se sigurno moglo napraviti dva jako velika ministarstva. Ta mantra o stranačkom i političkom kadroviranju definitivno pada u vodu.
Imamo tri prijavljene replike, četiri. Prvo, molim vas! Bez dobacivanja. Pustite me da vodim sjednicu. Prvo Đurđica Sumrak, izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi kolega gospodine Antešić. Ja ću imati sasvim jedno drugačije pitanje, iskoristit ću ga ovdje kad ste već prisutni. Naime, znamo da su nam željeznice stare, da su vlakovi neki jako stari i tako. Ali nikada, nikada nisu bili tako nečisti. Ta prljavština i to me zanima tko to čisti? Ne znam tko je zadužen za to. Kolega Antešić to je velika sramota. Stranci koji dolaze k nama i voze se u tim vlakovima čude se. Hrvatska predivna zemlja, turistička, gradovi su nam čisti a vlakovi strašno. Trebala bi dobra jedna i dezinfekcija i dezinsekcija i dezinsekcija i deratizacija i dobra jedna ruka koja bi očistila te vagone u kojima se sjedi. Jer može biti netko siromašan, ali ne smije biti zapušteno zamazan. Može biti netko star, ali ne smije biti zamazan i nečist. A onda i glavni kolodvori, posebice ovaj naš u Zagrebu. To je ili Rijeka. Pa to je kao da ste došli u nekakav film strave pogotovo ako je to, čekate nekakav vlak po tri, četiri sata kasni, a onda iz njega sjedite tamo. Niti čujete na razglasu o čemu se radi. To je, znate to je nebriga. To se zove nebriga i moje je pitanje vama i molim da mi odgovorite tko se brine, znači o čišćenju vagona, tko to čisti i zbog čega su oni tako prljavi i zapušteni. Hvala.
Druga replika, Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo čuli smo danas napokon i što su to sve u specifikaciji nabave opreme, što to sve se kupuje za ovaj kredit koji je danas gospodin zamjenik ministra i jasno objasnio što je to u specifikaciji. Bilo bi dobro da je to i u ugovoru napisano, da se vidi točno kakva cijena je postignuta i koliko košta taj mjerni vlak. On po svem sudeći kako pišu stručnjaci iz HŽ-a pišu da bi on najviše mogao sa kamatama doći do 8 milijuna kuna, tj. 8 milijuna eura. Inače je njegova nabavna cijena 6 milijuna eura. Sad ove druge sve komponente koje ste nabrojali 38 tisuća, 38 milijuna kuna, pa 7 milijuna kuna, sveukupno negdje 159 milijuna kuna ako sam uspio dobro zbrojiti negdje premašujete svotu od 20 milijuna kuna, eura. To iznosi 21 i pol milijun eura. Pa ne znam tako nepreciznim podacima sklapati nekakav ugovor i donositi zaključke mislim da apsolutno se radi o nečemu što nije točno definirano i specificirano u tom ugovoru koji se potpisuje. Ugovor bi trebao biti jasan, nabavka opreme javna i postignuta cijena također javna. Sve drugo je danas prvi put čujemo da su to čištači snijega itd. Mislim da uz ovaj mirni vlak i sve to postoji puno druge potrebe koje su o obnovi pruga diljem Hrvatske, a naročito nizinska pruga koja se stalno spominje a ništa od nje nema kao i vlakovi koji na ovim prugama od Osijeka do Zagreba putuju sa brzinom od najviše 50 do 60 kilometara na sat.
Treća replika, Ivan Šuker.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine zamjeniče, netočno je kad ste objašnjavali da se jamstvo neće protestirati. Zašto? Iz razloga kad pogledate izvješće o izvršenju proračuna za 2011., 2012. i ovo koje će doći za 2013. pa ćete vidjeti da najveći dio protestiranih jamstava se odnosi na Hrvatske željeznice i na nekada dane kredite turističkoj privredi. Dakle, to su činjenice. Isto tako, netočno je, a onda očigledno niste dobro pročitali ugovor, da ukoliko Hrvatske željeznice, zapravo Infrastruktura ne budu mogli vraćati kredit da oni imaju imovinu. U ugovoru jasno stoji, ako Hrvatske željeznice ne mogu vraćati kredit da onda onaj tko je izdao jamstvo plaća. A tko će prodavati imovinu to je drugi par cipela. EBRD sigurno neće plaćati imovinu. Isto kao što je netočno što kažete da je na čelu mnogih tvrtki koje ste pobrojali nisu SDP-ovi ili nečiji drugi kadrovi. Možda nisu formalno, ali činjenica je da su svi ti ljudi došli na te pozicije nakon što je Kukuriku koalicija preuzela vlast. Prema tome, sve što oni napravili vi preuzimate odgovornost za njih jer ste ih vi imenovali. Isto tako ne možete reći da su svi ljudi koji su bili na tim pozicijama a isto tako i u vašem ministarstvu bili članovi HDZ-a nisu. Dakle i u vrijeme HDZ-a u Ministarstvu prometa je bilo niz ljudi na rukovodećim funkcijama koji nisu bili članovi ni jedne stranke. Prema tome, ako nekoga smijenite i imenujete kad dođete na vlast onda je on vaš, dio vašeg političkog djela i snosite odgovornost za njegovo poslovanje kao da je član vaše političke stranke.
Četvrta replika i Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa uvaženi zamjeniče, evo ja ću nastaviti ovaj dio gdje je stao gospodin Šuker vezano uz imenovanje vodećih ljudi javnih poduzeća, agencija itd. Ostao mi je dojam i to implicira da su svi oni koji su bili do dolaska ove vlasti bili stranački opredijeljeni ljudi od ACI-a, Jadrolinije, da ne nabrajam dalje agencija razno raznih. Rekli ste preko 50 firmi. To nisu bili stranački ljudi, ali ste ih smijenili sukladno vašim promišljanjima i razmišljanjima. Ali mene interesira jedno drugo pitanje, ovih dana je aktualno, zašto ste smijenili Dinka Vodanovića? Jedinog čovjeka koji je bio stručan u istraživanju zrakoplovnih nesreća? Poslije njega, iza njega daleko nema nikoga. I sa onakvim po meni benevolentnim smiješnim objašnjenjima stavili neke ljude bliske ministru kad znamo da je to itekako važna agencija gdje je struka primarna, sve ostalo zanemarivo. Zbog čega ste to onda dozvolili i učinili?
To nema apsolutno nikakve veze s kreditom, a ovo možete postaviti kao zastupničko pitanje. Zaključujem raspravu. Glasat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za projekt modernizacije HŽ Infrastrukture, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 628. Rasprava o tekstu zakona je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova 82 glasa za i 19 suzdržanih donesen Zakon o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za projekt modernizacije HŽ Infrastrukture u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.
Prelazimo na iduću točku. To je a) Prijedlog Odluke o razrješenju pravobraniteljice za djecu; b) Prijedlog Odluke o imenovanju pravobraniteljice za djecu Za riječ se javlja Ivan Šuker. Da vidimo što je posrijedi.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora smatram da se nisu stekli poslovnički uvjeti da ovu točku stavimo na raspravu u ovaj Visoki dom iz razloga što jučer matični odbor je tu točku skinuo s dnevnog reda, nije raspravljao o njoj i nije poslao Saboru izvješće sukladno članku 179. a možemo se pozivati još na neke druge članke našeg Poslovnika koji to kažu. Međutim, najbitnije od svega je da ako mi danas dozvolimo ovu raspravu onda je to totalno dezavuiranje ovog Visokog doma iz razloga što ćemo raspravljati o točki dnevnog reda za koju niti matični odbor, a niti Odbor za zakonodavstvo nisu poslali svoje mišljenje. Stoga ja vas lijepo molim ako odlučite nastaviti s ovom raspravom ja tražim stanku u ime kluba 15 minuta da možemo odlučiti oko svog sudjelovanja i načina rasprave o ovoj točki dnevnog reda. Dakle, tražim stanku.
Dobro, ovako. Vidim ruku, samo da dam jedno obrazloženje. Nema poslovničkih prepreka da mi održimo raspravu, nije bilo poslovničkih prepreka ni da odbor jučer održi raspravu bez predstavnika Vlade. To što predsjednik odboru tu raspravu nije htio održati to je stvar odbora. Ali to ćete imati prilike reći, a ja ću vam dati objašnjenje poslovničko nakon stanke. Stanku traži i klub SDP-a. … [[Upadica se ne razumije.]] Nema rasprave sad, dobit ćete stanku. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, ne, rasprave nema sad između vas i mene. Dobit ćete 10 minuta stanke i 5 minuta da obrazložite zašto ste tražili stanku. Recite potpredsjednice Zgrebec.
Iz istih razloga i klub SDP-a traži stanku.
Dobro, određujem stanku u trajanju od 10 minuta. Poslovnička primjedba, izvolite gospodine Šuker.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora dakle vi ste povrijedili Poslovnik iz dva razloga. Jedan je da komentirate ono što sam ja rekao, a treći je mislim da je članak 238. a to je da iznosite neistine jer i vaši članovi kluba su bili prisutni na odboru i glasali su isto kao i predsjednik odbora. Prema tome, onda to trebate reći kao činjenicu. I onda se slažem s vama. Ali ako zanemarite činjenicu da su članovi vaše stranke bili na odboru i iznesete samo jedan dio onda je to neistina, nažalost.
Kolega Šuker, čut ćemo svu istinu. Ali molim vas lijepo predsjedavajući koji vodi sjednicu je dužan davati obrazloženja. I nema rasprave s predsjedavajućim, to vam isto piše u Poslovniku. Sada stanka od 10 minuta, nastavljamo u 12,05. Hvala. STANKA U 11,55 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,05 SATI]] Kolegice i kolege. Naše vrijeme za stanku je isteklo. Stanku je zatražio Klub HDZ-a. Tko će govoriti u ime Kluba? Sunčana Glavak izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, evo nekoliko razloga zbog kojih je Klub HDZ-a zatražio stanku vezujući se uz ono što se desilo jučer na sjednici odbora. Dakle, mala rekapitulacija onoga što je bilo. Vlada RH je 5.ožujka uputila je u Hrvatski Sabor prijedlog za razrješenje dosadašnje pravobraniteljice za djecu i uputila prijedlog za imenovanje nove. Jednako tako Vlada je sukladno proceduri navela i osobe koje će u njezino ime obrazložiti razrješenje odnosno imenovanje. Na jučerašnju sjednicu odbora nije došao nitko od predloženih od strane predlagatelja dakle Vlade RH, ministarstvo je poslalo tajnicu i da naravno odmah kažem što će i vjerojatno reći Klub Socijaldemokratske partije iza nas, da nije zapravo trebao biti nitko. Međutim smatramo da je riječ o temi o kojoj bismo doista trebali suvereno i argumentirano raspraviti. Demokracija to često volimo reći ali možda rjeđe primjenjujemo temelji se na pluralizmu mišljenja. Hrvatski sabor upravo bi trebao biti mjesto propitkivanja svake odluke ili prijedloga Vlade i nakon rasprave prvo na matičnim tijelima odnosno radnim tijelima a to su naši odbori a potom na plenarnoj sjednici u raspravi donijeti odluku najbolju za Hrvatske građane a u ovom slučaju najbolju odluku za djecu. Neočekivano je da se o ovoj točki danas kreće s raspravom bez obzira što matični odbor o njoj nije raspravljao, složili smo se jučer članovi odbora da se sazove nova sjednica, odbor je kontaktirao ministarstvo koje je također se složilo da to bude u utorak 25. i da se na tu sjednicu odbora pozove i osoba koju Vlada predlaže za imenovanje za novu pravobraniteljicu. Stoga ne vidim razloga zašto upravo danas, sada i odmah trebamo raspravljati o ovoj temi. Jesmo li mi na ovakav način stavili sa strane sve demokratske standarde, demokracija je postala isključivo i samo isključivo ono što odgovara vladajućima. Eto i neke kolegice i kolege iz drugih klubova kažu da je još jutros bilo rečeno da ove točke neće biti na dnevnom redu. Podsjetit ću vas, pravobraniteljica za djecu, opunomoćenica je Hrvatskog sabora koja djeluje neovisno i samostalno držeći se načela pravičnosti i morala. Držimo li se i mi ovih načela? Možemo se zapitati što zapravo u ovom trenutku mi činimo? Osim toga dosadašnjoj pravobraniteljici ističe mandat 31.ožujka stoga je nejasno i dvojbeno zašto se postavlja odluka o razrješenju ako po sili zakona njoj ističe mandat i razrješenje je suvišno. Jedna od predloženih kandidatkinja bavi se skrbništvom nad odraslim osobama. To jednako tako morate znati dok je poznato da se dosadašnja pravobraniteljica bavi upravo zaštitom prava djece čitav svoj radni vijek a što je vidljivo iz životopisa dostupnim na stranicama pravobraniteljice. Klub HDZ-a ne vidi valjanih razloga za žurnost ove rasprave, nisu nam rečeni valjani argumenti zbog kojih bi se u ovakvoj hitnosti morala razriješiti upravo danas, odnosno sutra dosadašnja pravobraniteljica odnosno potvrditi nova. Sabor je svih dosadašnjih godina jednoglasno podržavao izvješća pravobraniteljice. Sabor je svih ovih godina s iznimnom pozornošću pratio rad ureda i upravo zbog važnosti područja djelovanja i naše odgovornosti s punim pravom tražimo da se o ovoj temi raspravi odgovorno i sa svim relevantnim informacijama. Stoga tražimo da ova točka ne bude sljedeća za raspravu. Hvala vam lijepa.
U ime kluba SDP-a govorit će poštovana kolegica Gordana Sobol.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, zamjenice ministrice, kolegice i kolege. Mi u klubu SDP-a smatramo da apsolutno nema nikakvih poslovničkih zapreka ili prepreka kako hoćete da se održi ova rasprava bez obzira što matični odbor jučer nije održao raspravu. U skladu sa odgovornošću i obavezama Vlade ali onda i nas vladajućih u ovom Saboru smatramo da mi moramo rasprave održavati i donositi odluke a naravno vaše pravo kao opozicije da pokušate rasprave kao ovu danas ili bilo koju drugu odgoditi ili prolongirati. Vlada je 7. veljače uputila javni poziv za novu pravobraniteljicu za djecu i shodno tom javnom pozivu odlučila se i poslala nam prijedlog ovdje u Hrvatski sabor. Pravobraniteljici za djecu koja sad obnaša tu dužnost ističe mandat 31. ožujka i predlaže se da nova pravobraniteljica preuzme dužnost 1. travnja. Kolegica je u ime HDZ-a pokušala govoriti, možete vi držati lekcije o moralu, pravičnosti i slično. Ali ja moram sve vas i nas podsjetiti da mi da je do HDZ-a o ovoj temi ni jučer ni danas ni sutra uopće ne bismo raspravljali, a znate zašto? Pa podsjećam vas da je HDZ uoči gubljenja izbora na zadnjoj sjednici održanoj 2011. godine donio novi Zakon o pučkom pravobranitelju po kojem se bez obzira na sve da izvješća između ostalog i pravobraniteljice za djecu predložili da se sva posebna pravobraniteljstva ukidaju. I onda ste taj zakon izglasali sa 76 glasova za, Ustavni sud je to ukinuo, a kad smo mi preuzeli vlast u lipnju mjesecu 2012., donijeli smo izmjene i dopune i vratili sva pravobraniteljstva natrag. Toliko o moralu pravičnosti i demokraciji. I još želim još nešto vas podsjetiti, na toj istoj zadnjoj sjednici Sabora koju ste održali na vrat na nos ste između ostalog imenovali i novu pravobraniteljicu za ravnopravnost spolova, ako se sjećate, također sa 77 glasova, istina, za i da mi radimo i da smo onakvi kao što ste bili vi, možda bismo mi tu pravobraniteljicu onda išli razriješiti, ali nismo. I ona danas radi svoj posao, prihvaćamo njena izvješća i sve dok bude radila imat će i našu podršku. Prema tome, dakle još jedanput ponavljam u ime kluba SDP-a, smatramo da nema nikakvih poslovničkih razloga, prepreka ili slično da ovu raspravu danas o prijedlogu Vlade ne održimo.
Dobro. … ovoga. Odbor je mogao jučer ili kada je već imao sjednicu provesti raspravu, na to je na sjednici upozorila i kolegica Marija Lugarić. Nema poslovničkih prepreka da se sada provede rasprava na plenarnoj sjednici i ta rasprava može biti provedena vrlo odgovorno. Prema tome, nastavit ćemo sa raspravom. Predlagateljica ove odluke je Vlada RH, na temelju članka 4., stavka 1 Zakona o pravobranitelju za djecu. Prijedlog akta ste primili. Pitam, želi li predstavnica predlagateljice dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Poštovana zamjenica ministrice socijalne politike i mladih, gospođa Maja Sporiš. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Pravobraniteljici za djecu osmogodišnji mandat ističe s 31. ožujkom ove godine. 30. siječnja ove godine Vlada RH donosi zaključak kojim prihvaća javni poziv za predlaganje kandidata za pravobranitelja za djecu. Javni poziv je objavljen 07. veljače u Narodnim novinama, dnevnom tisku i web stranici Ministarstva socijalne politike i mladih. U roku od 15 dana pristigle su 3 prijave. Dvije potpune, gospođe Mile Jelavić i gospođe Ivane Milas Klarić te jedna nepotpuna. Vlada RH je na temelju provedenog postupka utvrdila prijedlog odluke o imenovanju pravobraniteljice za djecu koji je dostavila Hrvatskome saboru s potpunom dokumentacijom. Hvala lijepa.
Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a govorit će poštovana kolegica Nada Murganić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, zamjenice ministrice, cijenjene kolegice i kolege. Bez obzira što će se opet možda ovo shvatiti kao moraliziranje, svakako da bi nam bilo puno draže i za ovu raspravu korisnije kada bi imali i stavove odbora jer su i njihova mišljenja vrlo dragocjena prilikom propitivanja, odnosno prilikom odlučivanja, ali mnoge nedoumice vjerojatno ćemo se riješiti i kroz ove rasprave. Uvijek, ovo moje razmišljanje je vezano za razmišljanje nas kao članove kluba HDZ-a. Pravobranitelj za djecu djeluje kao neovisno i samostalno tijelo, držeći se načela i morala i pravičnosti i za svoj rad je temeljen na Zakonu o pravobranitelju za djecu koji je donesen 2003. godine na Konvenciji o pravima djeteta, na Konvenciji o ljudskim pravima i općim slobodama koji su temeljni u njihovom radu kao i ostali dokumenti, zakoni, propisi i naš temeljni akt Ustav RH. Pravobraniteljici Mili Jelavić ovih dana ističe osmogodišnji mandat i ovo je prilika da se i osvrnemo na proteklo razdoblje rada Ureda pravobraniteljice i da neke vrlo značajne promjene i razvoja u društvu koji su utjecali i na položaj djece, obitelji, a isto tako su utjecale na rad ovog pravobraniteljstva jer su se u tom kontekstu događale i povreda prava i kršenja prava kojima je pravobraniteljica onda kroz svoj ured djelovala i radila. Mnoge te društvene promjene su bile svakako pozitivne jer su slijedile interes djece, ali neke društvene prilike kao nezaposlenost, opće siromaštvo u obitelji, siromaštvo roditelja koje se odražavalo i na status i prava djece, povećani broj brakorazvoda i onda sve to utjecalo i na povećan broj nasilja u obitelji, vršnjačkog nasilja, nasilja putem interneta i medija, sve je to dovelo do povećanja i kršenja prava djece. Pravobraniteljica je prilikom svojeg izvještavanja u skladu sa zakonom izradila i metodologiju o tome izvješću pa možemo ta prava pratiti i kroz strukturu prava djeteta na pojedinačnoj razini i njihova kršenja. Pravobraniteljica je to sve objedinila i na osnovu toga je izrađivala upozorenja, prijedloge i preporuke, a isto tako je djelovala i na izradu propisa i zakona, tematskih skupova, javnih rasprava, itd. Od 2003. godine od kad postoji ured, a i od 2006. godine od kada promatramo razdoblje rada pravobraniteljice Mile Jelavić, možemo vidjeti da je rastao broj i pojedinačnih prijava kršenja prava, da je rastao broj, zaključno s time i njezine preporuke i zaključci i da je pravobraniteljica imala prilike utjecati i na javno …, na izradu propisa i na puno toga. Ne radi se možda da je taj veliki broj od recimo 52 prijave pa do 1600 u zadnjoj godini samo povećan broj kršenja prava nad djetetom, nego se shvatila i osvijestila prisutnost ureda pravobraniteljica, osvijestila se i kod djece i kod roditelja i kod svih društvenih struktura i segmenata da postoji jedna institucija koja se za ovakove stvari možemo i moramo obratiti. Pravobraniteljica je djelovala u svim segmentima i područjima ne samo kroz upozoravanja kršenja prava u obitelji, u školi, nego i u drugim segmentima u zdravstvu, u odgoju i obrazovanju, u kulturnom i društvenom životu djeteta i utjecala čak na 160 propisa koje mogu regulirati sva ta prava. Ono što je vrlo značajno to je da je pravobraniteljica osnovala i područne urede, da se je u to vrijeme i pojačao rad na radu, pojačao se broj kontakta i broj prijava i ono što je posebno značajno direktni kontakt sa djecom kroz mrežu mladih i to upućuje da je Ured pravobraniteljstva neophodno približiti terenu, neophodno približiti onim situacijama gdje djeca, žive, borave, gdje se događaju ta kršenja njihovih prava, pa ona tendencija da se objedini jedan ured pravobraniteljstva budući da rade na vrlo sličnim aktima, dakle rade na principu štićenja temeljnih ljudskih prava, a da se više razrađuju pojedine specifičnosti na terenu sa zapošljavanjem i davanjem zadataka pojedinih specifičnih profesija i struka koje bi bili u svakodnevnom kontaktu sa djecom i djetetom je neophodno važno. Mislim da u tom kontekstu treba i gledati ovo objedinjavanja pravobraniteljstva na jednoj razini. Ono što se je uspjelo za vrijeme mandata naše pravobraniteljice Mile Jelavić postignuti, a to je upravo to da je pravobraniteljica bila prisutna prilikom svakog događanja u društvu, da je davala priopćenje bilo putem medija ili bilo putem kontakata direktnih naročito u onim ustanovama i institucijama gdje su se događala kršenja ta prava da se je u društvu osvijestila potreba isticanja dječjih prava, da se je osvijestilo da su djeca neophodno potrebna uključiti u sve sfere života i da se je postiglo bolja vidljivost razumijevanja i ostvarivanja prava. Postignuto je upravo zbog čestih reakcija iz Ureda pravobraniteljice Mila Jelavić opće mišljenje da je zlostavljanje djece i nasilje nad djecom nedopustivo i da je za osudu i za svaku kaznu i razbijanja predrasuda u kojoj su se često dječja prava stavljala u kontekst odgovornosti pa se je u društvu često znale čuti izjave da djeca imaju u današnje vrijeme previše prava i da su to uzroci neispunjavanja njihovih obaveza. Djeca se sa pravima rađaju, a odgovornosti prema obavezama i svojim i prema društvu i prema roditeljima i za njihovo učenje su odgovorni roditelji, ali i uža i šira društvena zajednica. Mi volimo reći da je pravobranitelj samostalan i neovisan, da je pravobranitelj za djecu treba biti korektiv Vlade i vladajućim ustanovama i institucijama, mislimo da je više ili manje Mila Jelavić to i uspjela. Teško je to baš uvijek postići, ako znamo već i danas imamo prilike vidjeti o proceduri i načinu kako se imenuje i kako se razrješava pravobranitelj pa onda je i malo teže očekivati da on može biti potpuno neovisan. Što se tiče pravobraniteljice koju Vlada kandidatkinju, koju Vlada predlaže za novu pravobraniteljicu Ivanu Milas-Klarić možemo možda reći budući smo već ponovili uskraćeni smo za dosta podataka, ali u raspravi i možda u pitanjima ćemo dobiti odgovore na neka. Prema članku 22. Zakona o radu pravobranitelja za djecu navodi se kao uvjet za imenovanje kandidata za pravobraniteljicu u ovom slučaju jer se radi o ženskim osobama, da ima VSS i 10 godina radnog iskustva i rada se djecom. Od CV gospođe Ivane Milas-Klarić možemo vidjeti da se radi o docentici, doktorici znanosti, da je zaposlena na Pravnom fakultetu na Katedri za obiteljsko pravo i vidimo da je imala dosta znanstvenih radova, doduše uglavnom iz područja lišenja poslovne sposobnosti vezano za obiteljsko-pravno uređenje i istog područja obiteljsko-pravne zaštite. Svoju karijeru gospođa Ivana Milas-Klarić vezana je za Pravni fakultet i sa tog Pravnog fakulteta namjerava vjerojatno i preuzeti ovu dužnost dakle onog direktnog rada sa djecom i iskustva na tom području zaista ne vidimo. Svakako da je kao znanstvenica članica nacionalnih povjerenstva, međunarodnih udruženja i u tom smislu je imala i svojih znanstvenih radova i istupanja. Ja znadem da možda nije baš previše upitno i govoriti o onome što ne znamo, ali možemo samo izraziti svoja očekivanja od buduće pravobraniteljice. Pravobranitelj za djecu visokostručna, mora imati specijalizirana znanja, ali i sam zakon je uz to rekao da mora biti etična i moralna osoba sa smislom za problematiku koju zastupa, sa osjećajem pravde, držati se načela pravičnosti i pri zastupanju sve djece i svih roditelja i njihovih obitelji, bez obzira na rasne, etičke skupine, bez obzira na kulturološke, vjerske, političke različitosti. Pravobraniteljica za djecu, poznato je i u zakonu stoji da ne smije biti član političke stranke, ne smije istupati u interesu nijedne političke stranke, ne smije zastupati interese nijedne političke stranke, međutim svakako da je kod odrasle osobe teško vjerovati da neće imati nikakav ideološki predznak, da neće imati nekakva svoja političke stavove i razmišljanja, međutim u svome radu i djelovanju to ne smije biti ni u kome slučaju prepoznatljivo. Svakako da je za kvalitetan rad i ove institucije i bilo koje državne institucije odgovorna Vlada. Vlada mora svojoj pravobraniteljici omogućiti da rdi u skladu sa zakonom i da radi u skladu sa svim ovim načelima o kojima smo govorili. Teško je nama sada bilo šta prejudicirati vezano za buduću pravobraniteljicu. Mi svakako želimo da ima uspjeha u radu jer je to interes društva i interes djece, a o eventualnom radu gospođe Ivane Milas Klarić, o predloženoj kandidatkinji moći ćemo nešto konkretnije, vjerojatno prilikom prvog njezinog izvještajnog razdoblja o njenom radu i reći.
Zahvaljujem kolegici Murganić. Imate dvije replike iz svog kluba. Prvo Sunčana Glavak, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. S obzirom na brzinu obrazloženja gospođe Sporiš nisam stigla dići čak ni pločicu pa eto propitat ću ovo još jednom u replici kolegici Murganić, i o ona je o tome djelomično govorila. Dakle pravobraniteljica je opunomoćenica Hrvatskog sabora, dakle mi bismo nešto o osobi koju Vlada predlaže valjda trebali i znati. Nismo čuli nijedan valjani razlog zašto je upravo ona izbor i žao mi je što se to dogodilo, jedino što nam je dostupno naravno dostupan nam je njezin CV u kojem između ostalog piše da je sudjelovala i u Nacrtu izrade novog Obiteljskog zakona, ali mislim da to nije jedina kvalifikacija, ne dovodeći u pitanje njezinu stručnost. Međutim, nedopustivo je i neprihvatljivo je da nemamo nijedan argument, nijedan razlog zašto više ne gospođa Jelavić, odnosno zašto da nova predložena pravobraniteljica. Mislim da to nije dobro, koliko god se voljeli nabacivati onime što je netko želio učiniti, čega bi bilo ili ne bi bilo. Dakle govorimo o sadašnjosti, odnosno govorimo o budućnosti djece u Hrvatskoj, a nisam sigurna na temelju koje podloge bismo mi kao zastupnici ovdje trebali donijeti pravičnu i najbolju odluku u interesu djece.
Na repliku će vam odgovoriti kolegica Nada Murganić.
Kolegice Sunčana, ja sam možda mi je malo i bilo neugodno što sam skratila i dio ovog izlaganja upravo zato što nabrajanje podataka iz CV-a su možda malo i suhoparni i na koncu svi smo ih dobili u prijedlogu. Ja ne bih volila da se smatra da prilazimo sa nekakvom predrasudom, to inače nije moj osobni stav i nije stav kluba da možemo unaprijed govoriti zašto sumnjamo da li će netko dobro izvršavati svoj posao, zaista ne sumnjamo. Ono što bi možda bilo meni korisnije i kod zaključivanja, a možda i kod ovog izlaganja, a vjerojatno i kod odgovaranja vama na ovaj vaš upit, to bi bilo možda da je predlagateljica rekla zašto se razrješuje, odnosno znamo zašto se razrješuje gospođa Mila Jelavić, razrješuje se jer joj je istekao mandat. Ali zašto ona nije bila uzeta u obzir kao pravovaljani kandidat s obzirom da smatramo da je imala dobre rezultate u svom radu, a ako je predlagatelj mislio da nije bilo bi nam korisno da znamo i to bi možda bila ona prevaga zašto ova više ne, a ima pravo po zakonu na ponovljeni mandat, a sljedeća kandidatkinja da. Vjerojatno da ispuni ona očekivanja koja prethodna pravobraniteljica nije. Dakle sve je to na bazi nagađanja. Ponavljam ono što sam rekla, možda prilikom prvog izvještajnog razdoblja ćemo moći imati i jednu pravovaljanu usporedbu. Svakako da nam je svima jako važno da rad pravobraniteljice bez obzira u kom ustroju bilo, mi više, ja više osobno inače i klub zastupa decentralizirano nekakvo razmišljanje, smatramo da se stručnjaci trebaju približiti terenu i djeci, ali želimo svakako da to bude dobar rad.
Nastavlja se polemika unutar kluba HDZ-a. Replikom ustaje Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Ovo nije polemika unutar kluba iz razloga što u ime predlagatelja nismo stigli dignuti niti pločice za repliku. Uvažena kolegice, ono što mene brine, ne brine mene ovaj CV nego je ono što mene brine zbog čega na ovaj način, a to su kolegica Sobol je u ime kluba rekla sljedeće. izabrali ste i pravobraniteljicu za…
Gledajte kolegice, ne možemo tako raditi. Ne možete u odgovoru na repliku sada odgovarati kolegici Sobol.
Ne, pa ne odgovaram nego…
Ma odgovarate, citirate ju. Dajte se držite Poslovnika.
Između ostalog je rekla da će pravobraniteljica…
Kolegice oduzet ću vam riječ. Ne možete tako razgovarati. Ne možete odgovarati na ono što je govorila kolegica Sobol, ne možete. Polemizirate unutar kluba, replicirajte si, ali ne možete replicirati svojoj kolegici i spominjati kolegicu Sobol i odgovarati na ono što je ona rekla.
A zbog čega? Zbog čega?
Ne možete. Ne možete.
Pa zbog čega? Pa oprostite, mogu do kraja?
Zato što je takav Poslovnik eto. Završite sa svojim odgovorom na repliku.
Molim vas lijepo jest rečenica da dok bude navedena pravobraniteljica radila dobro svoj posao bez obzira što je izabrana u vrijeme mandata HDZ-a će, dakle obnašati dužnost pravobraniteljice za ravnopravnost spolova. To znači u zaključku da po mišljenju vladajućih pravobraniteljica Mila Jelavić dobro ne radi svoj posao i nije radila svoj posao, pa zato joj se više ne daje niti šansa. I na ovaj način naprosto se smjenjuje. To sam željela reći i to je replika. A dobro znamo da pravobraniteljica Mila Jelavić zaista je bila vrlo često korektiv Vlade i to Vlade 8 godina, znači naše Vlade u HDZ-u, bila je neovisna u svemu tome. I niz međunarodnih priznanja ima. Ja zaista ne poznajem niti gospođu Ivanu Milas Klarić kao niti vi. Znamo njezin CV i žao mi je što danas gospođa Milas Klarić mora doživjeti na ovaj način našu raspravu. Ali ovo je istina, osveta čini mi se SDP-a HDZ-u. Vi ste ju izabrali, a mi ćemo ju smijeniti.
Morat ću predložiti predsjedniku Sabora da izmijenimo Poslovnik jer ovo postaje besmisleno. U ime kluba Jadranke Kosor [[Upadica: Šta nemam ja pravo na odgovor?]] A odgovor, oprostite.
Oprostite, evo htjela bih malo ipak sve skupa ovo smiriti. Kolegice Sumrak, slažem se s vama da je, to je pod navodnicima, da je gospođa Mila Jelavić bila korektiv vlasti. Ja ću isto tako reći da nitko nije savršen i nitko ne može zadovoljiti ovoliko mišljenja i ukusa kako ih svi skupa i zahtijeva kako i mi svi skupa očekujemo od pojedinaca. Mi smo svi skupa kolegici Mili Jelavić zamjerali kada je iznosila neke stavove koji možda i nisu bili u skladu sa mišljenjima HDZ-a. Recimo čak i u vrijeme rasprave oko zdravstvenog odgoja, ali upravo zato je njezin autoritet porastao, upravo zato je ona dokazala tu svoju da tako kažem i neovisnost, ulogu koju je imala kao korektiv vlasti. Mislim i ponavljam bilo bi nam svima lakše kada bi znali zašto Mila Jelavić više nije dobra pravobraniteljica, zašto predlagatelj misli da bi bila gospođa Ivana Milas Klarić bolja. Kada bi imali taj argument, a vi ga sigurno imate, vjerujem da bi se zaista ove rasprave smirile. Jer mislim da nam nisu u interesu tenzije, pogotovo ne kada se razgovara o imenima i kada to može zazvučati možda i nekorektno i neprofesionalno.
U ime kluba Jadranke Kosor i HGS-a govorit će poštovana kolegica Jadranka Kosor.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, predstavnice ministarstva odnosno Vlade. Žao mi je što predložena kandidatkinja za pravobraniteljicu za djecu očito počinje svoj mandat, jer sasvim sigurno da će biti izabrana budući da ju je predložila oprostite Vlada Republike Hrvatske, počinje mandat u ovakvome ozračju. Dakle, ozračju i nepovjerenja i rasprava o tome jesu li ispunjeni svi poslovnički uvjeti. Svakako da bi bilo puno bolje i ja predlažem da to postane praksa kao što je evo bila praksa da kandidat, također Vlade za državnoga odvjetnika, glavnog državnog odvjetnika bio pozvan na sjednicu odbora, matičnoga odbora, da ga svi zastupnici ne samo članovi toga odbora mogu štogod priupitati, da čuju kako razmišlja o svom mandatu. Dakle, mislim da bi to trebala postati praksa i za sve druge kandidate koje bira Hrvatski sabor. Mi, naš sustav i naš odnos prema demokraciji naravno moramo unaprjeđivati, ne gledati što je bilo jučer i kako je netko jučer to radio, nego neprekidno usavršavati ono što se zove parlamentarna demokracija. Dakako da bi bilo dobro čuti i zašto Vlada misli da je ovo najbolja kandidatkinja, iako apsolutno nemam ni jedne primjedbe na životopis na znanstvenu karijeru predložene kandidatkinje. On je respektabilan, jer se radi o doktorici znanosti koja je iznimno puno i iznimno vrijedno radila i svih proteklih godina. Pogledajte samo od 2008. primjerice u kojim je sve povjerenstvima Vlada prethodnih sudjelovala i to u vrlo ozbiljnim projektima koji se tiču svakako djece i obitelji. A kad govorimo o brizi za djecu, naravno moramo govoriti i o brizi za obitelj. Dakle, dobra bi to bila praksa. Vjerujem da će ona jednog dana i postati. Čuli smo da su bile tri prijave samo. Od toga jedna nije bila valjana. Znam iz iskustva da nije neka navala nikada bila ni do sada za tu dužnost pravobranitelja ili pravobraniteljice za djecu ali i za druge pravobranitelje. I nije lako doći do kandidata koji će respektabilno obavljati tu dužnost. Gospođa Sobol je rekla, spomenula malo prije što je prošla Vlada predlagala. Točno je, mi smo predložili to objedinjavanje, dakako i taj prijedlog je išao, bio je na tragu i određenih ušteda. Od toga se odustalo. Treba vidjeti je li to bio tako loši prijedlog ili nije, ali svejedno. Dakle, treba spominjati i ono što je bilo i ja od toga apsolutno ne bježim. To je neka prošlost koje se ne treba nitko sramiti. Dakle, mislim i inače da u politici ne mogu dugo opstajati oni koji se srame onoga što su radili prije dvije, tri ili pet ili pedeset godina. Što se tiče gospođe Jelavić, mislim da je trenutak i da o njoj nešto kažemo. Ona je dobro radila svoj posao. Bila je savjesna, bila je marljiva, davala je inicijative, bila je nazočna i poticala je i davala neke poticaje i za promjenu nekih zakona. I mislim da njen mandat možemo označiti i ocijeniti kao dobar rad jedne institucije koja još uvijek nije dobila ono mjesto koje zaslužuje. Stavimo ruku na srce, kad se govori o pravobraniteljima oni dođu u Hrvatski sabor, podnesu izvješće i tu se o tome nešto kaže više ili manje kompetentno i time ta priča završava. Ali pravo mjesto u hrvatskom društvu uredi pravobranitelja pa ni pučkog sada pučke pravobraniteljice i drugih nemaju. Apsolutno nemaju. Nemaju čak niti u državnome protokolu. Često sam puta bila nazočna skupovima gdje bi došle sve tri recimo pravobraniteljice, a gotovo da nisu bile pozdravljene i gotovo da za njih nije bilo mjesta. Prema tome, ono što piše na papiru moramo pretočiti u stvaran život. Pravobranitelj za djecu mora biti osobito glasan. Mislim da je to pravobranitelj koji mora biti osobito glasan, energičan pa čak bih se usudila reći katkada i drzak. Mora reagirati otvoreno i bez ostatka na sve oblike, odnosno na pojave u društvu vezane za seksualno zlostavljanje djece, na pedofiliju, žestoko, žustro poticati razgovore o tome. Na zlouporabu u medijima. Mi smo i danas svjedoci često puta zlouporabe djece u medijima. Zlouporabe koje političari čine. Dakle, slikajući se s djecom kad im to odgovara, pa i s vlastitom djecom u svrhu promidžbe. Osobito pravobranitelj ili pravobraniteljica za djecu mora biti osjetljiva za djecu s invaliditetom, ne samo reagirati ako se pojavi neki slučaj. Imali smo čini mi se prošle godine jedan slučaj sa jednim djetetom u jednoj zagrebačkoj školi. Ne tada nego ići ususret problemu. U svim školama gdje postoji, gdje je upisano ijedno dijete sa invaliditetom moraju se raditi prilagodbe, mora se nastojati da se osigura dostojan i dostojanstven život svakoga djeteta i naravno njegovih roditelja, odnosno obitelji. Pravobranitelj za djecu mora govoriti jasno i glasno o siromašnoj djeci, o siromaštvu općenito. Ne samo naravno kad nakon što o tome napiše neki dnevnik ili tjednik, o bolesnoj djeci. Recimo odjel u Klaićevoj, kolegice i kolege znam da smo u prošloj Vladi izdvajali znatna sredstva za poboljšanje uvjeta liječenja djece u Klaićevoj bolnici i danas je nažalost onkološki odjel u jadnome stanju. Ali to je dakako krivnja i sviju nas u političkom prostoru bez obzira na kojoj smo strani bili danas, jučer ili prekjučer. Ured pravobranitelja za djecu međutim ja mislim da u takvim situacijama mora doslovce svaki dan poticati da se prilike poprave, odnosno da se promjene. U školskom sustavu jasno, u borbi protiv ovisnosti i o drogama ali osobito alkoholu. Pravobranitelj za djecu mora jasno i glasno progovarati o nasilničkom ponašanju, o vršnjačkom nasilju bez ustezanja i bez ostatka, bez obzira o čijoj se djeci radilo i čija djeca eventualno bila nasilnici. I dakako mislim da Ured pravobranitelja, i to možda evo bude i u budućnosti tako, mora inicirati i neke aktivnosti koje su vezane i za nedavnu prošlost. Evo u Slavonskome Brodu znamo da je poginuo cijeli jedan razred djece i to obilježavanje sjećanja na svu djecu koja su poginula, dakle zaista malenu, tek rođenu djecu ali i svu djecu do 18. godine mora biti organizirano na drugačiji, dostojanstveniji način. i mislim da i Ured pravobranitelja za djecu ili pravobraniteljice i Vlada, ali i Hrvatski sabor moraju u tome sudjelovati, podići pravi spomenik koji će vječno podsjećati na ono što se dogodilo. No, kolegice i kolege još uz ovu raspravu predlažem, vjerujem da ste svi koji ste se prijavili za raspravu još jedanput pročitali naš Zakon o pravobranitelju za djecu i mislim budući da je to zakon donesen sad već davne 2003. godine puno toga se promijenilo. Ja predlažem da razmislimo o izmjenama i dopunama. Prije svega jer je recimo glavni predmet sukoba smutnje, pomutnje jest činjenica da jednoj pravobraniteljici prestaje mandat, a Vlada predlaže jedno drugo ime za imenovanje. Naime, u zakonu piše da se pravobranitelj za djecu imenuje na 8 godina ali kaže se može biti ponovno imenovan. Znači mogu biti ponovno imenovani. To mogu biti ponovno imenovani znači do vječnosti. Dakle, nema ograničenja mandata. Može 8 plus 8 plus 8 plus 8. Ja mislim da to nije dobro. Mislim da treba na tragu onoga o čemu smo već otvorili raspravu i hoćemo li o tome ikada razgovarati ili ne, ja mislim da bi bilo dobro predsjednik Vrhovnog suda, Glavni državni odvjetnik i tako redom pa do pravobranitelja. Dakle, ako može biti onda treba napisati još jedan mandat jer netko tko bi dobivao mandat nekoliko puta 8 godina uzastopce mislim da to ne bi bilo, apsolutno ne bi bilo dobro. Dakle, u tom smislu treba promijeniti zakon. Ovdje se u članku 6. govori da se pravobranitelj zalaže za zaštitu i promicanje prava i interesa djece s posebnim potrebama. Ta formulacija je davno napuštena i moramo ako ni zbog čega drugoga promijeniti zbog toga. Dakle, djeca s invaliditetom, posebne potrebe ne postoje. To smo u to vrijeme tako gotovo svi govorili ali danas je to neprihvatljivo. Kaže se da pravobranitelj može biti hrvatski državljanin koji ima visoku stručnu spremu i koji je javnosti poznat u području promicanja i zaštite prava djece. To je isto jako teško ispunjiv kriterij. Dakle, široj javnosti, svima nama poznat netko tko se zalaže i promiče prava djece. Tako da mislim da i ovu formulaciju odnosno ovoj formulaciji treba razmisliti. I ovdje se kaže da se pravobranitelj i njegovi zamjenici razrješuju zbog trajnog gubitka sposobnosti za obnašanje dužnosti. Ja mislim da je to isto jako dvojbena formulacija. Dakle, samo ako izgubi sposobnost za obnašanje dužnosti dječjeg pravobranitelja. To ćemo nekako vjerojatno drugačije i kaže se onaj tko je pravomoćno osuđen za kazneno djelo. Pa mislim da netko tko bi bio i u prvom stupnju osuđen za kazneno djelo seksualnog zlostavljanja djece ili bilo kakvog zločina nad djecom i ako je u prvom stupnju osuđen ne bi mogao biti više pravobranitelj. Znači, ne treba u tim slučajevima bi bilo pogubno čekati pravomoćnost presude. Evo predlažem da možda na tom tragu razmislimo o izmjenama i dopunama. Što se tiče predložene kandidatkinje meni je vrlo zanimljivo što je ona recimo predavač na izbornom kolegiju Ljudska prava osoba s invaliditetom što evo radi i sada na novom Obiteljskom zakonu ali i Zakonu o zaštiti osoba s duševnim smetnjama, Povjerenstvo za izradu Nacionalnog plana protiv seksualnog iskorištavanja djece, znači 2008. godine, europskom sustavu ljudskih prava i hrvatskom obiteljskom pravu itd., dakle respektabilan CV ali nesretne okolnosti u kojima se kandidatkinja predlaže za pravobraniteljicu tako da predlažem i zbog zaštite integriteta osobe koje se onda pojavljuju pred Hrvatskim saborom imenom i prezimenom i o kojima moramo glasovati i zbog zaštite njihovog integriteta da je uistinu dosljedno i doslovno pazimo na proceduru. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo prijavljene tri replike, prvo poštovana kolegica Gordana Sobol, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Kosor, negdje na samom početku svog izlaganja rekli ste da vam je ustvari žao što evo u ovakvom nekakvom ozračju danas raspravljamo o prijedlogu za novu pravobraniteljicu za djecu. Međutim i vi se sjećate i znate da nije to prvi puta i što se sve dešavalo i kada je sadašnja pravobraniteljica za djecu Mila Jelavić u konačnici izabrana a kakvi su prijedlozi ustvari nažalost koji nisu odgovarali uvjetima iz zakona dolazili prije nje. Ono što također želim reći vezano oko problematike čitavog dakle tog sustava pravobraniteljstva za djecu svi ovdje danas govorimo o Mili Jelavić, da Mila Jelavić koja je zadnjih osam godina vodila tu instituciju ali ja ću su se usuditi reći da je temelje toj instituciji i vidljivost problematike kojom se ta institucija bavi udarila ustvari prva pravobraniteljica Ljubica Matijević-Vrsaljko a nakon nje je došla Mila Jelavić. Inače osobno se slažem da bismo možda trebali u budućnosti razmisliti o ograničavanju mandata i mi sad govorimo o jednom mandatu a to je osam godina a sad bi trebalo još jedan, to je još osam godina, to je 16 godina. Pa nigdje ne piše da nakon toga se više ne može. Želim posebno podvući prijave su, dakle javni poziv je bio, prijave su stigle, Vlada je odlučila što je pravo da predloži ne dosadašnju nego neku novu kandidatkinju i mislim dakle da je to nešto što je neupitno a ako se htjelo možda i više saznati o toj novoj kandidatkinji kako se stalno pozivalo danas ovdje i na jučerašnju sjednicu odbora, pa kolega Darko Milinović koji je predsjednik tog odbora kako je pozvao Milu Jelavić jako me zanima zašto nije pozvao i Ivanu Milas Klarić. Mislim da bi to bilo prije ovoga normalno nego što je zvao Milu Jelavić.
Na repliku odgovara poštovana Jadranka Kosor.
Hvala lijepa. Kolegice Sobol, da, ja ne znam kakva je bila procedura na Odboru za, matičnome odboru ali mislim, čini mi se logično da se kandidati pozivaju da mogu tamo koliko god je nužno i potrebno odgovarati na pitanja. I rekla sam u svom izlaganju, praksu trebamo mijenjati uvijek na bolje. Dakle, ne treba se osvrtati u prošlost i vidjeti što je netko krivo napravio nego svi oni koji su trenutačno i koji će biti jednog dana opet u ovoj sabornici većina usavršavati tu praksu. Slažem se s vama. Ja sam sad govorila o gospođi Jelavić kojoj prestaje mandat, gospođa Matijević-Vrsaljko je napravila iznimno puno da bi se ured pravobranitelja uopće promovirao u javnosti, da bi počeo funkcionirati kao institucija. To je taj posao koji je na početku uvijek iznimno težak i ona ga je odlično obavila tako da mi možemo reći da imamo evo dvije pravobraniteljice za djecu koje su dobro radile posao i drago mi je da prihvaćate ovu sugestiju oko promjene zakona. Naime, ovako kako je stipulirano u Zakonu moguće je da netko bude pravobranitelj, u ovom konkretnom slučaju za djecu doživotno jer apsolutno nema nikakvog ograničenja, a mislim da je za svaku instituciju pogotovo koja mora biti neovisna dobro da se čelni ljudi mijenjaju, da dolaze novi. Time se zapravo dobiva nova energija i novi uzlet. Znači predlažem da o tome razmislimo i da probamo pripremiti jedan usuglašen prijedlog izmjena i dopuna Zakona o pravobranitelju za djecu.
Druga replika, poštovana kolegica Ingrid Antičević-Marinović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Pa meni je drago kolegice da ste vi ustvari i povodom ove teme govorili ne samo o osobama nego i o institucijama. To je nešto jako važno tako da institucije rade u svakodobnoj kadrovskoj kombinaciji. Međutim i ovom prilikom kada je riječ o Instituciji pravobraniteljice za djecu, valjda još jedanput naglasiti iako je to već bilo napomenuto od kolegice Sobol, da je to institucija koja je ustanovljena za vrijeme SDP-ove koalicije i da i drugi puta kada je prijetila opasnost, odnosno već je bila, donesen je već bio zakon o ukidanju te institucije, međutim, evo kad smo bili u toj prigodi, posebno svjesni posebnih ovlaštenja i posebne dužnosti i brige za djecu, ta institucija je sačuvana. I još nešto, ja se slažem s vama i o vašem jednom razmišljanju, jednoj novoj energiji, nitko ne može govoriti da je gospođa Mila Jelavić, da nije dobro radila, nažalost malo puta ju je ondašnja vlast i slušala, ali u svakom slučaju ni ona kao početnica, kad je došla na ovo mjesto nije imala takvog iskustva, neposrednog jednog kontakta pa evo, vjerujemo da i zahvaljujući se do sada gospođi Mili Jelavić, vjerujemo da će novom snagom, na dobrim temeljima još bolje obaviti svoju funkciju nova kandidatkinja. Hvala.
Na repliku odgovara poštovana Jadranka Kosor.
Da, vi gasite, ja palim pa se međusobno gasimo. Dakle, o instituciji, točno, mi zapravo danas govorimo i bilo bi dobro da rasprava koja će uslijediti se koncentrira na instituciju ureda pravobranitelja, odnosno pravobraniteljice, a manje na osobe koje su bile ili koje će biti, zato što je to institucija koju neprekidno moramo snažiti jer ona mora biti neovisna. I spominjali ste i vi prijedlog prošle Vlade o tome da se, ali ne da se ukine pravobraniteljstvo za djecu, nego je prijedlog išao za tim da se svi koncentriraju u Uredu pučkoga pravobranitelja i da zadrže svoj djelokrug rada. Ja i danas mislim da to nije bio loš prijedlog, ali evo sada imamo novu praksu, odnosno novu staru praksu i mislim da onda ne treba sada govoriti što bi bilo da je bilo, nego ono što jest, a to je da moramo zajedno osnažiti bez obzira tko će biti na toj dužnosti, da ga osnažimo da radi bez opterećenja što će tko u Hrvatskome saboru reći. Ako Ured pravobranitelja ili pravobraniteljice za djecu bude radio u skladu sa zakonom, onda će i dalje obavljati dobar posao i jest, gospođa Jelavić je došla isto u uvjetima kada nije bilo baš prevelike navale kao što je nema ni sada i to je indikativno za nešto o čemu bismo mi mogli još dodatno razmisliti kao političari. Zašto recimo za tu dužnost nema velike navale? Zašto nema, ne znam, 200 kandidata i kandidatkinja ili zašto se uglavnom javljaju žene, npr.? Zašto se uglavnom javljaju žene? To je isto jedno vrlo, vrlo zanimljivo pitanje jer su to jednako tako dužnosnici, dakle imaju svu infrastrukturu, ali kao što vidite, nekog osobitog zanimanja za tu dužnost nema.
Treća i posljednja replika, poštovani Dujomir Marasović, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Sabora, gospođo Kosor, Mila Jelavić nije bila i član partije, ova sada gospođa ili je ili će biti, to je to. Mislim da se ne treba mučiti puno oko toga. Nadam se da neću biti prekinut od vas gospodine dopredsjedniče, vi imate pravo misliti da može se ukinuti neka stranka, ali nemate pravo ograničavati mene u repliku, u uvod u repliku, govorim što hoću što nije protiv zakona Hrvatske države i što nije protiv Poslovnika Sabora, a u Poslovniku nigdje ne piše da ja nemam uvod u repliku nešto pravo spomenuti, neko ime ovdje. To da se razumijemo. Dakle, gospođo Kosor, vi ste rekli da političari, da se ne smije dopustiti političarima da zloupotrebljavaju djecu, apsolutno se s vama slažem, mislim da se svaki normalan slaže i treba se složiti, ali ono što vam želim replicirati, na neki način upozoriti malo. Mislim da i tu treba paziti da se ne prijeđe granica, da se svaki kontakt političara s djecom ne proglašava zloupotreba djece. Ako dođe jedan župan ili gradonačelnik otvoriti jednu školu ili dječji vrtić, a što se očekuje nego da djeca budu oko njega? Pa to nije zloupotreba djece. … svima onu emisiju "Nedjeljom u 2", došao u … odakle sam, … gdje sam išao u školu, pa normalno djeca idu na televiziju, … pa to je djeci interesantno kada …, nisam ja zloupotrebljavan. Zloupotreba bi bila kada bi išao drug Tito mahat s rukavicama, a nas u gimnaziji … [[Govornik se ne razumije.]] To je zloupotreba ili tome slično. Ali mi trebamo imati i granicu u toj sferi života političkog da znamo da nije sve zloupotreba djece, ondje gdje je prirodno, neka se djeca pojave, to je moje mišljenje. Hvala.
Nema odgovora na ovu repliku. Jedna obavijest samo, prije nego što nastavimo raspravu. Završit ćemo ovu točku dnevnog reda i raspravit ćemo i iduću točku dnevnog reda, ali nećemo onda stanke odrađivati. Mislim da je to ekonomično. Nastavljamo dakle sa raspravom o … U ime kluba SDP-a govorit će poštovana Tatjana Šimac-Bonačić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospođo zamjenice ministrice. Evo, u ime kluba SDP-a mi se želimo zahvaliti dosadašnjoj Pravobraniteljici za djecu gospođi Mili Jelavić i dati isto tako i gospođi Ljubici Matijević-Vrsaljko, a dati podršku predloženoj Ivani Milas-Klarić. Zašto? Zato što smo mi u SDP-u zapravo svjesni smo važnosti ovakve institucije. Naime i moje su kolegice prije toga rekle da smo u SDP-u, za vrijeme SPD-ove vlasti smo osnovali ovu instituciju, ovaj institut, a isto tako smo ga spasili u jednu ruku da ne ide pod jednu zajedničku kapu. Prema tome vidimo vrijednost, odnosno važnost tog instituta, odnosno Pravobraniteljice za djecu. Kada govorimo zapravo o dječjim pravima, tada moramo djeci osigurati sve ono što je potrebno za rast i razvoj. To je naravno odgovornost svih nas odraslih bilo da smo roditelji, skrbnici, bilo da radimo u medijima, bilo da smo političari odnosno svi oni koji dolaze u doticaj djece. Naime, sve ove stvari zapravo i pišu i stavljene su u tekst Konvencije o pravima djeteta i to je kada pogledate jedno vrlo široko područje odnosno možemo reći da je i među najširim dokumentima međunarodnih sporazuma. Kada govorimo o dječjim pravima moramo naglasiti da je to potreba svakog djeteta, ponavljam, da raste, da se razvija, da preživi, da može ispuniti sve one svoje potencijale koje ima. To je pravo za zdravstveno skrb, to je pravo za obiteljsku skrb, to je pravo na participiranje odnosno sudjelovanje u odlukama naročito kada se radi o njima samima. Zatim to je pravo o zaštiti protiv nasilja prema tome djeca su danas ugrožena, a to vidimo iz izvještaja koje dobivamo svake godine od pravobraniteljice. Međutim moram naglasiti da je i prije spomenute već konvencije UN-a moramo spomenuti Norvešku kada je 1981.godine kada su osnovali prvi institut pravobraniteljstva. Kod nas kao što smo čuli mi znamo da od 2003.godine imamo Zakon o pravobraniteljici za djecu kao neovisno tijelo koje promiče prava djeteta, prati sve u interesu RH i u skladu sa Konvencijom o pravima djeteta UN-a a i drugih međunarodnih dokumenata. Svake godine u HRvatskom saboru imamo izvješća pravobraniteljice za djecu i tada vidimo u biti pravo stanje odnosa prema djeci. Bilo je tu pritužbi i raznoraznih inicijativa. Iščitavali smo iz izvještaja i pojedinačne povrede prava i interesa djece, a isto tako na bazi nekih općih razina. Od 2003.godine naravno da se ovaj institut razvijao pa su otvoreni i uredi u Osijeku, Rijeci, Splitu, napravljena je i mreža mladih savjeta. Također je naš ured je član Europske mreže pravobraniteljice za djecu itd. znači radilo se i na međunarodnoj suradnji. Naravno da se tijekom ovih godina dogodile promjene u politikama prema djeci, dogodile se promjene u neposrednim postupanjima prema djeci, također su se unaprijedili i zakonski propisi. Bilo je danas govora ovdje o dužini mandata i sigurno i mi u SDP-u razmišljamo o tome da je taj mandat možda i predug odnosno da treba negdje reći, stati jer nije dobro stalno ponavljati mogućnost, jest ponavljanja mandata ali negdje sam našla da je pokojna pravobraniteljica za ravnopravnost spolova izrekla da je stvarno mandat od 8 godina je dug i da stvarno treba promjene. Prema tome, mislim ako budemo radili primjedbe za izmjene i dopune ovog zakona mislim da treba raditi na tome. Na pravima se ponavljam napravilo dosta. Danas imamo prijedlog za novu pravobraniteljicu za djecu, mislim da treba dati šansu. Imam ispred sebe reference o osobi koja je predložena gospođi Ivani Milas-Klarić i mislim da reference puno govore. Bilo je govora danas i primjedbe na to da li je radila sa djecom. Ove reference govore da može nastaviti gdje se stalo odnosno da može sigurno raditi i vjerujemo da će raditi na poboljšanju prava i zaštite djece. Evo i u ime SDP-a naravno dajemo podršku novoj pravobraniteljici za djecu. Hvala lijepo.
Imamo dvije replike. Prvo poštovana Đurđica Sumrak.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice Bonačić, zaista kao i uvijek odraz ste i kulture i svega što u ovom Saboru treba, a mislim ponekad i predstavnicima Vlade jer zaista lijepo je što ste rekli u svojoj prvoj rečenici i zahvalili ste gospođi Mili Jelavić i to je lijepo i to je ljudski. To nažalost nismo čuli od predstavnika Vlade ili gospođe predstavnice. Međutim i dalje ostaje jedan gorak osjećaj, to sam rekla u onoj bivšoj replici kada me je prekidao gospodin predsjedavajući. Taj gorak osjećaj je zaista možda za gospođu Klarić, to mi je žao, zašto nema argumenata. Gospođa Mila Jelavić evo zadnja njezina intervencija je bila na rebalans proračuna, upozorila da je smanjeno 300 tisuća kuna sa pozicije ureda. Zapitala se kako će se rješavati projekti i ona bum, odlazi bez riječi, bez ičega. Nije sporno da vi imate pravo predložiti svoju ali je sporno to da nema argumenata koji bi bili relevantni. CV je gospođe predložene je apsolutno vrhunski ali jednako tako lijepo i hvala vam gospođo Bonačić što ste spasili čast i obraz Vlade i zahvalili ste gospođi Mili Jelavić jer sigurno ćete kao i većina izabrati drugu pravobraniteljicu.
Na repliku odgovara poštovana Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo kolegice na komplimentu. Ali to je kompliment svima nama jer sam ja govorila u ime kluba SDP-a, prema tome ne mogu prihvatiti samo meni nego i svima nama ovdje u klubu. Uvijek kad je neko novo biranje uvijek su neki za, neki su proti, prema tome mislim da sam bila jasna zašto ne dati šansu kolegici koja ima izvanredne reference. Mislim da imate i vi na klupama, prema tome mislim da je to potencijal koji će nastaviti raditi i čak raditi na poboljšanju jer institut pravobraniteljice za djecu je nešto što se razvija i vi ste vidjeli od 2003. godine kad pogledate razvijalo se puno i ja se nadam da će nova predložena kolegica, odnosno nova izabrana gospođa da će nastaviti rad još bolje na poboljšanju prava djece u Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Druga replika, poštovana Nada Murganić. Izvolite.
Kolegice Bonačić, zaista govorili ste u ime kluba i možda se iz vaše rasprave dade nazirati jasno da niste bili direktni i na neki način ja to i cijenim. Očekuje se od nove pravobraniteljice očito nešto novo, tako ste i sada u replici rekli. Voljeli bi da nam se možda, ja se možda već i ponavljam i možda malo dosadna, ali da nam se zaista otvoreno govorilo što je to novo. Uz dužno poštovanje gospođe Jelavić, ponavljam nismo rekli zbog čega joj se zamjera. Najčešće se ime gospođe Milas Klarić povezivalo vezano za sudjelovanje u novom Obiteljskom zakonu koji je zaista polučio dosta diskusija, dosta je bilo nezadovoljnih i dosta je bilo prijepora i od strane struke. Da li se očekuje od nove pravobraniteljice možda jedan liberalniji pristup, možda nešto novo jer znamo da je baš upravo kod izrade tog zakona bila na strani, odnosno na suprotnoj strani od tzv. navodno konzervativne struje. Napominjemo da pravobranitelj za djecu mora podjednako se zalagati za pluralizam, podjednako štititi pravo svih onih, pravo djece, bez obzira na bilo kakvo opredjeljenje njih i njihovih stavova i da se država ne smije nametati u svojem odgojnom ili isključivo odgojnom, ideološkom pogledu iznad prava roditelja koji na to jedini ima pravo usmjeravati svoje dijete.
Na repliku odgovara poštovana Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolegice, vidim da zapravo ste u nedoumici, odnosno da imate raznorazne insinuacije što je to novo odnosno kako će raditi novo predložena pravobraniteljica. Međutim, da ste bili zainteresirani iz HDZ-a onda bi se na odbor pozvala predložena kandidatkinja, a ne samo dosadašnja pravobraniteljica. Onda bi imali prilike zapravo čuti i od jedne i od druge, odnosno od kandidatkinje čuti. A što se tiče ovoga što je to novo, nemojte na takav način, to su sve insinuacije, jer će sigurno na kraju krajeva i po zakonu nova pravobraniteljica raditi i na temelju Ustava i međunarodnih ugovora i zakona. Na kraju krajeva, to piše u Zakonu o pravobraniteljici. Hvala lijepo.
Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime kluba HNS-a govorit će poštovani kolega Igor Kolman.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege zastupnice i zastupnici, cijenjena zamjenice ministrice. Očito je da se više-manje slažemo, dosadašnje pravobraniteljice odradile su odličan posao i zaista treba im reći hvala, apsolutno su to zaslužile i treba naglasiti da je ljestvica postavljena vrlo visoko. U pravobraniteljstvu za djecu ljestvica je postavljena vrlo visoko. Ja sam osobno kao kontakt parlamentarac Parlamentarne skupštine Vijeća Europe protiv seksualnog iskorištavanja djece u zadnjih dvije godine imao vrlo kvalitetnu i vrlo dobru suradnju sa pravobraniteljicom Jelavić i iz tog iskustva, a i promatrajući u godinama prije mogu reći u svoje ime i u ime kluba mi smatramo da se tamo sustavno i ozbiljno radilo. Ured i inicijative ureda su uvijek bili i prisutni i vidljivi na više ili manje javnim događajima i to je izuzetno važno jer kod ovakve osjetljive teme koja je važna, koja je opasna, koja je suštinska, kako god ju hoćete nazvati u raznim okolnostima, na razne načine je presudna, ali još uvijek treba stalno senzibilizacija, stalno osvještavanje ljudi da je to tema i da je to posao kojim se treba ozbiljno, trajno i stalno baviti i ured pravobraniteljice i pravobraniteljica Jelavić su u tom smislu puno i ozbiljno radili. Druga stvar koju treba naglasiti je i činjenica uključenosti mladih ljudi u posao ureda. Mi smo tu u Saboru nedavno neki od vas ovdje ste i bili na tom skupu kad je pravobraniteljica došla i kad je došao jedan cijeli niz mladih ljudi, njezinih suradnika iz cijele Hrvatske, mi svi koji smo tamo sjedili smo bili fascinirani u najpozitivnijem mogućem smislu, artikuliranošću, inteligencijom i konkretnošću prijedloga primjedbi i inicijativa koje smo tamo čuli od ljudi koji još nisu ni punoljetni, koji su se uključili u taj sustav koji je pravobraniteljica za djecu uspostavila. Ona je često jasno, s profesionalnom odgovornošću i građanskom hrabrošću govorila o problemima djece u Republici Hrvatskoj, o siromaštvu, o gladi, o nasilju, o temama vezanim uz obrazovanje i o mnogobrojnim prijedlozima zakona u raznim fazama. Drugim riječima, nova pravobraniteljica koju ovdje predlažemo morat će ispuniti vrlo velike cipele. I dalje će trebati intenzivno raditi na pitanjima koja ostaju otvorena, u obrazovanju problemi su mnogobrojni i rašireni. Unutar obitelji cijeli spektar tema kojima se pravobraniteljstvo bavi kad je obitelj u pitanju, u pravosuđu to je tema o kojoj ne razgovaramo dovoljno. Naše pravosuđe nije prilagođeno djeci i mladima bilo da su žrtve, bilo da su počinitelji, bilo da su svjedoci. To je tema o kojoj se ozbiljnije tek moramo početi baviti. Po pitanju siromaštva, kad govorimo o siromaštvu djece ne mislim samo na one statističke kategorije raspoloživog dohotka ili imanja ili nemanja krova nad glavom ili broja kvadrata. To je jedan cijeli, jedan široki spektar tema pristupa obrazovanju, pristupa zdravstvenoj zaštiti, pristupa kulturnim sadržajima. Dakle, svim onim temama koje dijete određuju ne samo dok je dijete nego za cijeli život. Dat ću vam samo kao jedan primjer toga. Pristup na primjer zaštiti zuba i aparatićima za zube i mogućnost da dijete dobije aparatić za zube. Neka istraživanja europska su pokazala da su ljudi koji nemaju pravilne zube čak diskriminirani i na tržištu rada. Dakle, stotine su, tisuće su takvih stvari koje osobu u vrijeme dok je dijete mogu odrediti za cijeli život pozitivno ili negativno. I zadatak nove pravobraniteljice između ostaloga, ali i svih nas ovdje bit će da i o takvim stvarima razgovaramo i razmišljamo i da dnevno netko od mojih prethodnika ili prethodnica je rekao dnevno svaki dan treba zvati, vuči za rukav, cimati i sve ono što je potrebno da bi se promjene zaista i dogodile. Mi se nadamo, dakle da će gospođa Milas Klarić opravdati povjerenje koje će dobiti ako ga dobije. I dosadašnji vlastiti profesionalni rad u ovom području i vezanim područjima. I prije nego što završim samo bih htio reći još jednu stvar tiče se ovog slučaja, ali tiče se i svih slučajeva prije. Neki od mojih prethodnika su o tome već dijelom i govorili. Mi bismo zaista voljeli, mi često razgovaramo ovdje o kandidatima, o imenima koji su zapravo duhovi za nas ovdje u Saboru. I ja također u ime kluba HNS-a predlažem da nađemo neko rješenje o kojem bi ti ljudi o kojima razgovaramo, koje biramo i o kojima glasamo zaista bili i prisutni počevši od toga da simbolički budu ovdje, pa do toga da zaista imamo priliku s njima i porazgovarati. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prvo poštovana Jadranka Kosor, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Kolman, krenut ću od ovog zadnjega što ste spomenuli. Mislim da trebamo razmišljati i rekli ste odlično ljestvica je visoko dignuta. U ovom području moramo neprekidno dizati ljestvicu dakle svi zajedno, a ne samo ured pravobranitelja ili pravobraniteljice i svih drugih pravobranitelja nego i mi ovdje koji ih biramo. Dakle, dizati tu ljestvicu pa onda ići korak dalje i kako ste rekli i vidjeti ih. Ne samo na odboru, vidjeti ih i na plenarnoj sjednici. Ali mislim da je još bitno nešto što se može ugraditi dodatno u izmjene zakona, a da to i da čujemo te kandidate, da čujemo kakav oni program predlažu jer veliko je to, dugo je to razdoblje. Osam godina, osam godina mandata. To je iznimno dugo vrijeme i bilo bi vrijedno čuti što kandidat ili kandidatkinja predlaže raditi za to vrijeme. Gdje će i u kom smislu dizati tu ljestvicu na više, a mislim da to mora biti i ambicija svakoga. I slažem se s vama. Radi se o iznimno osjetljivim pitanjima, radi se o djeci, radi se o ljudskim pravima, temeljnim ljudskim pravima i najvećim vrednotama Ustava jer Ustav kaže da trebamo posebno štititi djecu. I potpuno se slažem uz vašu napomenu da pravosuđe još uvijek nije prilagođeno. To je isto nešto čime mislim da će se Ured pravobranitelja za djecu u budućnosti morati više baviti, davati više inicijativa, a na nama ovdje je u Saboru nakon prvog izvješća će biti, ćemo vidjeti i testirati se koliko smo zaista bili dosljedno iza onoga što danas govorimo.
Na repliku odgovara poštovani Igor Kolman.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče. Uvažena kolegice Kosor, slažem se naravno sa svime što ste rekli. Samo bih htio dodatno prokomentirati, dakle ovo da je ljestvica dignuta, ali da je treba stalno dizati apsolutno. Ono gdje mi ne trebamo se sramiti kao zemlja, mi se ne trebamo sramiti situacije u kojoj jesmo po tom pitanju. Tema pravobraniteljstva djece i prava djece je stalna tema u svim članicama Europske unije, članicama Vijeća Europe i da ne govorim o svim zemljama svijeta. Dakle, to nije nešto što je pokazatelj lošeg stanja to da moramo stalno raditi da bude bolje. To je pokazatelj naprosto toga da smo svjesni situacije društva, vremena u kojem živimo, da smo svjesni kao što ste sami rekli da se radi o temeljnim ljudskim pravima i da su djeca najmanje u mogućnosti da se sama bore za svoja ljudska prava i temeljna ljudska prava. Dakle, zadatak svih nas, društva, države od pravobraniteljice na dalje počevši i završavajući s njom i da na tome stalno i kontinuirano radimo. Što se pravosuđa tiče, da to je apsolutno problem koji imamo ne samo mi, opet ponavljam. Dakle, to je i recimo upravo sada u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe jedna rezolucija u pripremi koja se bavi tim problemom. Dakle, on je prepoznat i na razini drugih europskih zemalja. Vi se sjećate možda da sam ja svojedobno govorio, jedan od takvih primjera je ta tzv. dječja kuća, taj islandski model u kojem dijete zapravo koje ima posla sa pravosudnim sustavom u bilo kojoj situaciji zapravo uopće, čak niti fizički ne ulazi niti u policijsku stanicu, niti u sud. Jer čak i ako dijete nije krivo i nije žrtva, pogotovo za mlađu djeca sam ulazak u stanicu ili u sud je šok i na neki način poruka jesam li baš u potpunosti ja bio u pravu.
Druga replika, cijenjeni Branko Hrg.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Kolman, ja sam malo zbunjen vašom raspravom moram priznati. Vi ste toliko lijepoga rekli i izrazili jedno veliko zadovoljstvo, fascinirani ste radom sa svim što je dosadašnja pravobraniteljica napravila, a nakon toga u prijedlogu stoji, dakle drugi prijedlog, drugo ime. Sad ne znam da li ona stvarno nije bila zainteresirana za tako nešto jer meni ovo ovako liči kao na onim mafijaškim filmovima kad mafijaški boss svog nekog suradnika poljubi u čelo, što znači da ga je osudio da više ne postoji. Tako meni to ovdje izgleda. Sad mi nije jasno da li je stvarno pravobraniteljica tako dobro radila kad se više tako dalje ne predlaže ili je nešto drugo u pitanju?
Na repliku odgovara Igor Kolman.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Sabora. Kolega Hrg meni se čini iz moje perspektive da je moja rasprava bila zapravo krajnje jasna i razumljiva. Ja sam pohvalio i dao sam si truda da pohvalim dosadašnju pravobraniteljicu i rekao sam da se nadam da će nova opravdati povjerenje. I mislim da sam u tom dijelu, i u jednom i u drugom dijelu bio vrlo jasan.
Hvala lijepo. Nemamo više replika. Sada onda ćemo nastaviti u ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista Stranke rada riječ će dobiti uvažena zastupnica Nansi Tireli. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana zamjenice ministrice, kolegice i kolege. Mislim da nam jednostavno vezano za ovu današnju raspravu nije dobar način. Možda smo svi u pravu i sve što kažemo možda čak i stoji s onog kuta gledišta i jedne i druge strane, ali način na koji to radimo mislim da nam je definitivno pogrešan. Ušli smo u raspravu bez mišljenja odbora. Čuli smo ovdje da je predsjednik odbora pozvao pravobraniteljicu gospođu Jelavić ali da nije pozvao novu kandidatkinju gospođu Milas Klarić. Da li je on trebao pozvati novu kandidatkinju Milas Klarić ili je trebao pozvati nekoga tko predstavlja Vladu? A koliko ja znam Vlada je bila preko svog predstavnika pozvana da dođe ali se oni nisu odazvali. Ako Vlada nama u Hrvatskom saboru predlaže kandidata za pravobranitelja, a mi tog kandidata biramo i o njemu glasamo onda Vlada stoji iza tog čovjeka jer je to odluka Vlade i Vlada je odlučila koga će predložiti Hrvatskom saboru i Vlada sve kompetencije i sve vještine tog čovjeka koga je izabrala treba braniti i argumentirano obrazložiti zašto je za Vladu to najbolji kandidat ili kandidatkinja, to nije učinjeno. Druga stvar koju mislim da smo odradili krivo jeste što u uvodnom izlaganju nismo čuli ništa o tome zbog čega se mijenja dosadašnja pravobraniteljica gospođa Jelavić i koji su to argumenti koji idu na stranu nove kandidatkinje gospođe Milas Klarić i po čemu Vlada misli da bi nova pravobraniteljica bila bolja od ove koja je bila dosada. Mislim da mi koji dižemo ruku i koji glasamo za pravobranitelja ili pravobraniteljicu, u ovom slučaju pravobraniteljicu, imamo pravo znati što je to bilo loše dosada ili nije bilo dovoljno dobro i što to Vlada misli da će sa novom pravobraniteljicom biti bolje u odnosu na ono što je bilo dosada. Mi to nismo čuli i to je taj loš način o kome pričam jer ovako uistinu ostaje gorak okus u ustima da se nešto ne radi na način na koji bi se trebalo raditi ponajprije za dobro djece, a onda i za dobro cijeloga društva. Govorimo o CV-u i koliko je on dobar i koliko je savršen, koliko nema nikakvih primjedbi na novu pravobraniteljicu koja će evo biti izabrana najvjerojatnije sutra ali što CV znači bez programa rada? Što je Vlada uistinu izabrala novu pravobraniteljicu za djecu samo na temelju CV-a, a bez nikakvog programa rada što ta pravobraniteljica misli napraviti sa Uredom pravobraniteljstva za djecu? Koje su njezine vizije, koje su njezini ciljevi za tih 8 godina na koliko dobiva mandat? Cijelo vrijeme govorimo koliko je mandat od 8 godina za svakog pravobranitelja dug i da trebamo zbog toga mijenjati zakone. Ali ako je taj mandat dug sada za gospođu Milu Jelavić onda će isto tako biti dug i za novu pravobraniteljicu koja dođe. Ali će isto tako biti dug i za sve nas koji sutra moramo dignuti ruku za tu osobu bez toga da vidimo što ona to misli, želi, hoće napraviti u sljedećih 8 godina. Na temelju čega ćemo nakon godinu ili dvije reći mi smo loše procijenili, krivo smo procijenili, nismo dobro procijenili ili ne znam što smo prije godinu ili dvije mislili kada nam se u godinu ili dvije dogodila nekakva loša situacija? Što ćemo reći ako rezultati nove pravobraniteljice ne budu dobri koliko su upravo rezultati pravobraniteljice koja je dosada? Koji će nama biti argument za naše opravdanje? To nije dobro. I mislim da bez kvalitetnog programa rada na mandat od 8 godina sami sebe proglašavamo neozbiljnima i površnima i da nas uopće nije briga što će se za sljedećih 8 godina događati. Kada već govorimo o tome, a nismo mi to ovdje čuli u Saboru ali evo ja ću i zbog zapisnika i zbog javnosti potruditi se barem neke stvari približiti nama, a i građanima. Ured pravobraniteljice je dakle osnovan 2003. godine, a gospođa Mila Jelavić je stupila na dužnost 31. ožujka 2006. godine. Od 2007. godine pravobraniteljica za djecu osim u Zagrebu djeluje i u uredima u Osijeku, Rijeci i Splitu. To je jedini ured pravobranitelja koji ima da tako kažem svoje poslovnice. Drugi uredi to nemaju. Od 2013. godine započelo je uređivanje male kuće dječjih prava u Zagrebu. Kao dio aktivnosti ureda od 2010. godine djeluje dječje savjetodavno tijelo Mreža mladih savjetnika pravobraniteljice za djecu u kojem je 25 djece u dobi od 12-18 godina i to su oni izuzetno pametni ljudi o kojima je prije kolega Kolman govorio. Ured pravobraniteljice za djecu u 2004. godini imao je 11 zaposlenika, danas ih ima 19. sa tih 11 zaposlenika uključujući pravobraniteljicu i dvoje zamjenika koji su radili na 524 pojedinačne povrede prava djece i na 111 općih inicijativa danas ured koji ima 19 zaposlenika kao što sam rekla tijekom 2013. godine radio je na 1436 pojedinačnih povreda prava djece i 1215 općih inicijativa i drugih poslova. Tijekom deset godina od rujna 2003. do rujna 2013. Ured pravobraniteljice za djecu radio je na ukupno 8685 pojedinačnih povreda prava djece a pravobraniteljica je uputila gotovo isto toliko upozorenja, preporuka i prijedloga za zaštitu prava djece. Ured je radio i na 9364 općih inicijativa. U proteklih deset godina pravobraniteljica je uputila 245 općih preporuka za zaštitu i unapređivanje prava djece u Hrvatskoj i podnijela 617 različitih prijedloga koji se odnose na izmjene ili donošenje ukupno 160 propisa. Ured je 2008.godine dobio prvu nagradu za inovativni pristup prevenciji zlostavljanja djece koju dodjeljuje Women worth saving fondations suradno organizacija UN-a. Ovo sam rekla samo zato da gospođi Mili Jelavić, pravobraniteljici za djecu na ovakav način pokušamo zahvaliti za sve ono što je kao voditeljica tog ureda i pravobraniteljica napravila u ovom mandatu od 8 godina a ako ne mi onda neki drugi saborski zastupnici imat će priliku vidjet koliko i što je napravila nova pravobraniteljica ali ja još jedanput uistinu izražavam svoje žaljenje što se ljudi mijenjaju na ovakav način i što oni koji imaju za doć koliko god bili dobri, kvalificirani, dolaze sa jednim osjećajem da se nešto nije odradilo onako kako bi se trebalo odraditi i da se u konačnici čak i ne poštuju sve te njihove kompetencije o kojima govorimo i koja oni imaju. To nije dobro. Da sam ja na takvom mjestu ne bih bila zadovoljna da me se na takav način imenuje bilo kamo, za bilo što, bilo gdje iz jednostavnog razloga što ne znam što to nije valjalo sa mojim prethodnikom. Nekakva inventura bi trebala postojati. Nekakvo objašnjenje za taj osmogodišnji rad bi trebao postojati, nekakva zahvala bi toj pravobraniteljici trebala biti ako ništa drugo po ono u jednom izvješću obrazloženja u osam godina je napravljeno to, to i to. Smatrali smo kao Vlada ili smatramo da bi trebalo to, to i to planom koji nam je u natječaju dostavila nova kandidatkinja vidljivo je da ona ima kud i kamo bolji plan, bolju viziju razvoja pravobraniteljstva za djecu za sljedećih osam godina i na temelju svega toga što smo primili a ne samo od CV-a da ne kažem možda i nekakve političke blizine određenih kandidata smatramo da je ta kandidatkinja uistinu bolja od ove koja je bila do sada. Mislim da bismo trebali zauzeti takvu praksu zbog onih zbog kojih su pravobraniteljstva tu i pravobraniteljice ali i zbog samih pravobranitelja i pravobraniteljica koji bi puno lakše bili neovisni i onakvi kakve očekujemo da kao pravobranitelji i budu. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Vaše izlaganje izazvalo je tri replike, prva je ono poštovane zastupnice Đurđice Sumrak.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegica Tireli, ono što ja mogu reći, hvala vama na vašoj raspravi. imali ste zaista i snage i odlučnosti da kažete pravu pravcijatu istinu. Jednako tako i hvala onima koji su se i prije vas zahvalili ipak gospođi Mili Jelavić. Vi ste predsjednica Odbora kolegice za ravnopravnost spolova. Ovdje se izrekla jedna jako opasna, opasna izrijeka je bila a to je dok pravobraniteljica za ravnopravnost spolova bude radila kako treba, imat će našu podršku u kontekstu obrazloženja zašto gospođa Mila Jelavić nema podršku. U kontekstu predlagateljice u ime Vlade žalosno, jedna minuta, ovo je kandidatkinja, doviđenja! I dobro ste rekli, ni kriva ni dužna nova kandidatkinja za pravobraniteljicu za djecu ni kriva ni dužna danas se o njoj na ovaj način raspravlja, žalosno ali i to je pokazatelj zaista ove Vlade i stranke na vlasti da zaista nemaju ni malo osjetljivosti i kad nešto naume, to će učiniti pa makar nakon toga nema ništa.
Hvala lijepo. Vidio sam povredu poslovnika, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, povrijeđen je članak 238. našeg Poslovnika. Kolegica Đurđica Sumrak opetovano, ovog puta u replici kolegici Tireli, koristi moju rečenicu koju sam izrekla sa govornice u ime kluba nakon pauze. Gospođo Sumrak, prvo to ne možete raditi, a drugo potpuno izvrćete smisao moje rečenice. Ja tražim da izvolite pribaviti fonogram i pročitajte točno što sam rekla. Ja sam rekla da mi u SDP-u nismo kao vi u HDZ-u koji ste izabrali sami novu pravobraniteljicu za ravnopravnost spolova, ali mi ćemo je podržavati, sve dok bude dobro radila svoj posao. U čemu je tu problem i zašto je to skandalozno? Molim vas ne izvrćite moje riječi. Mi smo imali itekakve primjedbe i na Milu Jelavić kad je bila birana, imali smo, ali smo je podržavali sve dok smo u klubu SDP-a smatrali da dobro radi svoj posao, a pod time se podrazumijeva da radi u skladu sa zakonom zbog kojeg je i izabrana na funkciju. I ne izvrćite moje riječi.
Uvažena zastupnice Sobol, procjenjujem ne samo da nije povrijeđen Poslovnik jer članak 238. naravno o tome uopće ne govori što ste vi govorili, nego ste zapravo zlorabili ovaj institut i ja molim i vas i sve ostale da ne zlorabe taj institut. Institut postoji i svojedobno kada smo mijenjali naš Poslovnik smo izmijenili taj Poslovnik upravo da nam ne dolazi do zlorabe toga instituta. Hvala lijepo. Ja se nadam da uvažena zastupnica isto neće zlorabiti ovaj Poslovnik, ali izvolite, javili ste za povredu Poslovnika. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Dignula sam pločicu povrede Poslovnika, ali upravo ste vi sada u obrazloženju ovoga rekli. Zaista, ja nisam dužna nikome pribavljati fonogram i dokazivati što ste rekli. Što je rečeno, rečeno je. I ostalo je zapisano, ja se nadam ako nema utjecaja i na ove ljude dolje koji pišu fonogram da se briše jer sam točno to zapamtila što ste rekli i sebi zapisala i nebitno je to, ja ne želim polemizirati, zaista sa gospođom Sobol, nego je moja replika bila upućena gospođi Tireli.
Hvala lijepo. I vi niste zapravo se pozvali na povredu Poslovnika pa još jedanput molim da se taj institut ne zlorabi jer to ni jedno ni drugo sa povredom Poslovnika veze nije imalo. Hvala lijepo. I sada idemo dalje na replike. Sljedeću repliku se javila… Oprostite, oprostite. Izvolite, nisam vidio da ste digli.
Zahvaljujem. Pa kolegice Sumrak, da, pravobranitelji moraju podnositi godišnja izvješća ovom Hrvatskom saboru i ono što mene uistinu rastužuje jeste to što su sva izvješća pravobraniteljice za djecu bila prihvaćena u ovom Saboru što znači da smo svi ocijenili da je njezin rad dobar i da radi upravo ono što po zakonu treba raditi i što je trebala odraditi. I tim više žalosti činjenica kada na kraju 8 godina, kada 8 godina nekome potvrđujemo da radi dobro, hvalimo ga, potičemo ga da radi još više i još bolje za dobrobit te djece, kada nakon 8 godina takvu osobu smijenimo bez nikakve riječi zašto smo to učinili. Dakle, Vlada je svake godine dala pozitivno mišljenje na izvješće pravobraniteljice i cijelo vrijeme ja sama sebi najprije postavljam pitanje, zašto sada nakon 8 pozitivnih mišljenja, nakon prihvaćanja izvješća pravobraniteljice ovdje u Saboru od strane saborskih zastupnika tu osobu smjenjujemo bez da o tome kažemo niti riječ i mislim da je tu taj loš način gdje pokazujemo nekakve skrivene namjere što nije dobro za nikoga, ama baš za nikoga ni danas niti će to dugoročno biti dobro i mislim da uopće nije dobro, ako smo nešto okarakterizirali kao loše, da mi radimo isto to loše pod izlikom da je to napravio netko prije mene.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Gordane Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Tireli, prvo baratate sa riječi smijeniti što apsolutno ne odgovara istini, pravobraniteljici za djecu Mili Jelavić, 31. ožujka ističe osmogodišnji mandat. Osmogodišnji mandat i to je činjenica bez obzira na to, točne su i činjenice da su njena dosadašnja izvješća o radu prihvaćena, ali Vlada procjenjuje kao predlagateljica da je jedan mandat dovoljan i da sada u sljedećem mandatu predlaže neku novu osobu. Ta nova osoba, njen plan, program rada o kojem vi govorite, ne može ona izložiti, ne može Vlada u njeno ime, dakle uz njen CV, … zakona ne piše, priložiti plan i program njenog djelovanja. Postoji zakon, oprostite, postoji Zakon o pravobraniteljici za djecu koji je vrlo jasan i koji govori što je djelokrug rada, koje su obaveze i odgovornost, poslovi pravobraniteljice za djecu i dužnost svake pravobraniteljice, stare ili sada ove nove koja se predlaže, da radi u skladu sa zakonom. A mi kao saborski zastupnici svake godine prilikom izvješća, ustvari procjenjujemo koliko je kroz to što piše u izvješću pravobraniteljica radila između svih ostalih zakona i po ovom osnovnom Zakonu o pravobranitelju za djecu. Ne vidim nikakvog razloga da se bilo što drugo ovdje mijenja. Vlada što je napravila, napravila je točno u skladu sa zakonom i na vrijeme.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku poštovana zastupnica Nansi Tireli.
Poštovana kolegice možda sa zakonom da u skladu sa zakonom da, ali da li u skladu sa moralom to je moja dilema. Vlada procjenjuje da je jedan mandat dovoljan. Na temelju čega Vlada to procjenjuje? Ako imamo zakon koji kaže da se pravobranitelj može javiti i za sljedeći mandat i sada je Vlada odjedanput procijenila da je jedan mandat dovoljan. Pa mijenjajte zakona, pa imate većinu pa promijenite zakon. I nisam rekla da Vlada prilaže program nego da onaj tko se javi na natječaj priloži program u skladu sa zakonom. Ali ono što piše u zakonu da pravobranitelj mora napraviti je suhoparno, a upravo tu se vidi kolika je sposobnost onoga tko se javlja na natječaj i koja je njegova vizija vezano za razvoj bilo kojeg ureda u ovom slučaju Ureda pravobraniteljice za djecu.
Hvala lijepo. I zadnja replika je poštovane zastupnice Marije Lugarić. Izvolite.
Poštovana kolegice možda je nastavak na ovu repliku meni je moram priznati u vašoj raspravi isto zasmetalo korištenje nekih riječi, naprosto ovdje nitko ne smjenjuje Milu Jelavić, Mili Jelavić je dosadašnjoj pravobraniteljici za djecu 1.travnja ističe mandat i nitko je ne smjenjuje. Da je Sabor kada je donosio Zakon o pravobranitelju za djecu mislio da pravobranitelj treba raditi onoliko dugo dok mu se prihvaća izvješće u Saboru onda se ne bi birao na određeno mandatno razdoblje nego bi bilo upravo tako napisano u zakonu dok god ima pozitivno mišljenje Sabora na izvješća onda je pravobranitelj. Dakle ako biramo nekoga na mandat onda ga biramo na mandat, biramo na 8 godina. ovo nije smjena, ovo nije kako ste vi rekli da se obrazloži što nije valjalo u radu, valjalo je. ovdje se ne govori o tome da netko ne radi dobro svoj posao nego mu ističe mandat. Neki od nas ćemo biti zastupnici idući mandat, neki nećemo, ističe nam mandat. Ima još jedna stvar, pitanje se bilo postavilo od kuda. Meni se čini najviše iz rasprave o ovom Saboru mi smo imali nekoliko dužnosnika imenovanih na nekoliko uzastopnih mandata na puno godina, gospođa čini mi se bivša državna revizorica glavna Šima Krasić, dosadašnji državni odvjetnik Mladen Bajić uvijek je bio prigovor zašto toliko dugo rade taj posao. Slučaj drugog mandata Mile Jelavić ona bi taj posao radila 16 godina, suprotno svemu onome što je svatko u ovom Saboru utvrdio gdje smo govorili da to treba ograničiti na nekakvih 8 do 10 godina u vrh glave da tako kažem. Do sada smo svi imali jednu politiku, a to je da nitko ne smije predugo raditi jedan posao, sada ga odjednom netko mora raditi toliko dugo. O tome se radi. Ja imam pozitivno mišljenje o radu Mile Jelavić dakle uopće nemam negativno. Kolegici je istekao mandat, predlaže se nova kandidatkinja koja je jednako kompetentna. I drugo, vezano uz uvjete, uvjeti imenovanja Mile Jelavić su bili 10 puta gori, ona je treća kandidatkinja koja je bila predložena u ovom Saboru u postupku imenovanja. Prva je odustala nakon duge muke kroz odbore, drugi kandidat se povukao i ona je tek treća kandidatkinja koja je bila imenovana u tom postupku prije 8 godina. neki od nas koji smo tada bili zastupnici to jako dobro znamo. Tako da na idemo ukrivo ovo ne govori loše o Mili Jelavić mi smo o svom radu prihvaćajući izvješća, radi se o isteku mandata i imenovanju novoga i ni više ni manje od toga. I ne treba tome davati kontekst u kojima tu nije mjesto. Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče ….
Hvala lijepo. Molim da se držimo vremena. Izvolite odgovorit će poštovana zastupnica Nansi Tireli.
Ma samo vrlo kratko. Ja bih samo voljela čuti odgovor tko će garantirati ukoliko ne bude dobro. I od kuda sada ako netko smatra, ja smatram puno toga da nije dobro i smatram puno toga da je ili previše ili premalo i sada Vlada odjedanput smatra da je 8 godina puno odnosno da je još 8 godina previše i zbog toga ona predlaže drugog kandidata. Pa sami si skačete u usta upravo u ovome što govorim. Nemam ništa protiv tog prijedloga Vlade, apsolutno ništa ali mijenjajte zakona. onda napišite u zakonu decidirano da mandat pravobraniteljice odnosno pravobranitelja traje 8 godina i da se više ne može ponovno birati isti pravobranitelj. Ali vi kada govorite, ma nemojte se sa mnom ovako dobacivati, javite se za replike onda dobacujte imali ste prilike, rekli ste šta ste rekli sada ja imam svoje dvije minute koje neću ni iskoristiti jer očito nema ni smisla s vama raspravljati.
Hvala lijepo. S time smo završili u ime kluba zastupnika i sada bismo prešli na pojedinačnu raspravu. Za nju se javio uvaženi zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Pred nama je nakon 8 godina ponovno mogućnost da odlučujemo o pravobraniteljici za djecu. No ja bih rekao da je ovo prilika da sebe podsjetimo kako postoje kritične točke u načinu predlaganja izbora dužnosnika koji odgovaraju Hrvatskome saboru. Naime, ovaj primjer pokazuje da bi sve ombudsmane dakle sva 4 pravobranitelja i povjerenika za pravo na pristup informacijama da bi za sve ombudsmane postupak predlaganja i izbora trebalo voditi unutar Hrvatskoga sabora. Jer po prirodi ombudsmanskog posla radi se o povjerenicima koji odgovaraju Hrvatskome saboru, radi se o povjerenicima koji po prirodi svoga posla moraju biti uzdignuti iznad razine izvršne vlasti i njoj ne odgovarati ničim pa niti biti u poziciji da izvršna vlast odlučuje o tome hoće li biti ponovno birani ili neće. Jer po prirodi posla, a osobito kod Ureda pravobraniteljice za djecu mnogo štošta što se događa u sustavu, osobito onom institucionalnom dijelu jest odgovornost izvršne vlasti i po prirodi posla pravobraniteljica ili pravobranitelj moraju biti kritični prema tome sustavu. Neka nam ovo bude poticaj da se ujednače standardi i da svi povjerenici, svi pravobranitelji budu birani u Hrvatskom saboru na način da se kompletan postupak vodi pred nadležnim odborom i dovršava pred plenarnom sjednicom, odnosno na plenarnoj sjednici Hrvatskoga sabora. Tek tada možemo govoriti zapravo o pravoj autonomiji i neovisnosti institucija povjerenika, odnosno pravobranitelja. Do tada ne. Ja se iskreno nadam da među kriterijima kojima se predlagatelj vodio i razlozima nisu činjenice da je gospođa Jelavić i njen ured načelno pozdravivši nakanu Vlade Republike Hrvatske da predloži novi Obiteljski zakon ujedno izrekla i čitav niz sugestija za njegove poboljšice, kao što je gospođa Ivana Milas Klarić bila članica povjerenstva koje je radilo na pripremi toga zakona. Jedan od kriterija je dakle ugled u široj zajednici kad se govori o tome kakvo iskustvo ima kandidatkinja. Ja sam 25 godina posredno i neposredno se bavio djecom i mladima, nikada u životu nisam čuo za gospođu Milas Klarić do prije godinu dana, do prije njenog aktiviteta u Povjerenstvu Vlade Republike Hrvatske za pripremu Obiteljskog zakona. To ne mora značiti ništa, ali moja je obveza reći da sam i kao zamjenik gradonačelnika i kao saborski zastupnik u čitavom nizu slučajeva neposredno surađivao s Uredom pravobraniteljice za djecu i s gospođom Jelavić, da su ta iskustva odlična i da je gospođa Jelavić taj posao radila visoko stručno i visoko profesionalno. Kad je već takva situacija da Sabor zapravo ne bira nego svojom odlukom potvrđuje ili odbacuje prijedlog predlagatelja, potpuno je jasno da će nakon 8 godina vođenja Ureda pravobraniteljice ili obavljanja dužnosti pravobraniteljice za djecu to ubuduće raditi nova osoba i na taj način daje se prilika da se uvede novi stil, da se odrede novi prioriteti, da se odredi možda nova tehnologija komunikacije, da se odrede drugačiji pravci javnoga djelovanja ove institucije u sljedećem 8-godišnjem periodu. Slažem se, svako vrijeme traži i nove ljude, traži novu energiju, traži novi pristup, traži inovaciju, ali jednako tako znademo vrlo dobro da smo 8 godina ovdje slušali izvješća pravobraniteljice za djecu, kao i ostalih pravobranitelja slažući se uglavnom s njihovim sugestijama, a nekada i vrlo ozbiljnim vapajima da se unaprijedi sustav, da se mijenjaju temeljni zakoni na osnovu kojih oni rade kako bi se radilo bolje, a da se kao najviše zakonodavno tijelo oko toga nismo posebno angažirali. Nijedan od tih zakona u posljednjih 10 godina nije mijenjan na inicijativu Hrvatskoga sabora. Kolegica Kosor je s pravom upozorila da i zakon o kojemu se radi u ovom slučaju, odnosno na temelju kojega radi pravobraniteljica za djecu ima određene anakronizme, ima određena rješenja koja nisu održiva pa i nisu logična i da bi valjalo pristupiti izmjenama toga zakona kako bi se sustav unaprijedio i oslobodila određena energija koja postoji, ali i dala određena ovlaštenja da bi pravobranitelj u ovom konkretnom slučaju za djecu ali i u drugim slučajevima, imali neposredniju snagu, autoritet i mogućnost da mijenjaju stvari na bolje. Neka ova današnja naša rasprava predlagatelju bude signal da je došlo vrijeme da se pristupi tome poslu i neka nam do konca ove godine predloži izmjene kako bismo o tome mogli sadržajno razgovarati. Na nama svima, osobito nama u vladajućoj većini, odgovornost je da reagiramo na ove poticaje koji dolaze iz sustava, da moramo unaprijediti zakonski okvir, a odgovornost je Vlade da slijedi tu potrebu inicijalnim prijedlozima. Ovo je vrijeme kada valja reći da je u proteklih 8 godina doista sagrađen sustav i da nova pravobraniteljica za djecu dolazi u uređen sustav u kojemu je stečen visoki društveni ugled i u kojemu riječ pravobraniteljica za djecu doista nešto znači. To je institucija koja iza sebe ne ostavlja konflikte, skandale, sukobe, nego ostavlja proaktivni i konstruktivni pristup. U tom okviru za nadati se da će sustav biti unapređivan i dalje. Gospođi Mili Jelavić valja zahvaliti na svemu što je učinila u ovih osam godina, da pravobraniteljstvo odnosno Ured pravobraniteljice za djecu bude i postane prepoznatljiv akter u procesu zaštite i promicanja prava djece, da joj zahvalimo na sustavu koji je razvila razvijajući i regionalne centre i da joj kažemo hvala na tome i poželimo puno sreće na poslu, u ministarstvu neposredno odgovornom za socijalnu skrb u koje se vraća prema svome ugovoru koliko znadem. I nadam se da će i tamo u ministarstvu nastaviti davati svoj konkretan doprinos i pomagati da se državna politika, javna politika prema djeci samo u buduće razvija i unapređuje. A novoj pravobraniteljici o kojoj ćemo glasovati nadam se već u petak želimo puno uspjeha u radu i želimo da bude još prepoznatljivija od svoje prethodnice i da iza sebe ostavi jednu novu praksu u kojoj će riječ pravobraniteljice za djecu biti mnogo više obvezujuća nego što je to bilo do sad sukladno nesavršenom zakonskom okviru. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Bore Grubišića.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolega Beus-Richembergh. Slušali smo ovo vaše polagano izlaganje kojima ste pokušali obrazložiti sve ono što predlagatelj, dakle predlaže a u svezi da kažem promjene pravobraniteljice za djecu. Prvo ste govorili o tome da to treba biti, ali vrlo kratko ste rekli i javno poznata osoba. Dakle, javno poznata osoba je osoba poznata dakle širem krugu ljudi građana Republike Hrvatske. Ja ne mogu cijeniti ničiju javnu poznatost. Ne znam po čemu vi cijenite javnu poznatost osim možda po tome što je vaš koalicijski partner i vi ste ocijenili da je novi, nova pravobraniteljica javno poznata osoba ili poznata vama i vašem krugu. Drugo, za bivšu, hajde mogu tako već reći od petka pravobraniteljicu Vlada Republike Hrvatske je davala kroz svaku godinu njenog djelovanja pozitivnu ocjenu njezinog rada na izvješća javne pravobraniteljice. Dakle, i ovaj Hrvatski sabor je davao nakon mišljenja Vlade i Hrvatski sabor je jednoglasno gotovo davao, ne gotovo nego jednoglasno pozitivno mišljenje. I treće. Kad već govorite o ulozi pravobraniteljice za djecu što to može da kažem novoga u odnosu na prava djece u odnosu na prava djece novoga donijeti nova pravobraniteljica u odnosu na staru pravobraniteljicu. To vam je isto kao kad bi rekli da će možda novi profesor zemljopisa iznijeti neke nove podatke o tom, zemljopis je zemljopis. Postoje Atlantski, Tihi i Indijski ocean to će uvijek tako biti. I postoje kontinenti i ne znam ni ja što god hoćete iz zemljopisa to je. Prema tome, zakone i novine ne usvaja ni sama pravobraniteljica. Ali to donosi, zakone donosi Hrvatski sabor, a pravobraniteljica na osnovu zakona i na osnovu odluka Hrvatskoga sabora i onoga što donosi Hrvatski sabor provodi ulogu, pardon pravobraniteljice za djecu. Ne javne, nego pravobraniteljice za djecu. Prema tome, mislim da je ovo samo kadrovska križaljka i ništa više i to vladajućih.
Hvala lijepo. Odgovorit će poštovani zastupnik Beus-Richembergh. Izvolite.
Kolega Grubišiću, ja imam dojam da vi uopće niste slušali ono što sam ja govorio ili ste bili vani pa ste ušli zadnji čas ili o čemu se ovdje radi. Vi meni replicirate za nešto što uopće nisam izgovorio. Dakle, nema nikakve veze sa onim što se ovdje dogodilo da sam ja obrazlagao prijedlog predlagatelja. Pa to je posao Vlade. Ja sam to komentirao. A s druge strane, kad se retorički pitate što novo može donijeti nova pravobraniteljica to je pitanje koje mi trebamo postaviti sami sebi. Najprije da vidimo možemo li stvoriti bolji, efikasniji okvir u kojemu pravobraniteljica za djecu uopće radi. Možemo li joj dati alate kojima će efikasnije, brže, dosljednije provoditi svoje preporuke? Definitivno je jasno i upravo iz godišnjih izvješća koja smo ovdje raspravljali i usvajali da postoji čitav niz nesavršenosti u sustavu, čak štoviše manjkavosti za koje pravobraniteljica već godinama na koje upozorava i moli da se uklone. Dakle, na nama je da ih uklonimo i da omogućimo novoj pravobraniteljici da donese potencijalno nešto novo. Ja sam rekao što se može očekivati definitivno, drugačija komunikacija, drugačiji stil i sve ono što se vezuje uz osobu kao osobu neovisno o tome o kojoj struci se radilo. Ali ovdje smo i mi na potezu i zato sam i pozvao Vladu Republike Hrvatske da do konca ove godine predloži izmjene Zakona o pravobraniteljstvu za djecu kako bismo mogli kvalitetno o tome raspravljati, te izmjene usvojiti i omogućiti kvalitetniji rad ustanove, odnosno instituta o kojem ovdje govorimo. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo još jednu repliku poštovane zastupnice Gordane Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem. Pa evo kolega Beus, dakle slažući se velikim dijelom sa onim što ste vi rekli u svojoj raspravi. Ja bih htjela samo ponovno napraviti jednu ispravku u stvari. Ne proteklih osam godina, proteklih 12 godina, dakle mi prvu pravobraniteljicu za djecu smo imenovali 2002. godine neposredno nakon što smo tada usvojili taj zakon. Dakle, i to je jedna dvanaest godišnja u stvari povijest Ureda pravobraniteljice za djecu. I nadovezat ću se na to kad je Mila Jelavić imenovana tko je čuo i znao tko je Mila Jelavić osim znali da je bila radila kao načelnica u sektoru u ministarstvu, u odjelu, u jednom odjelu u Ministarstvu socijalne politike ili kako se već tada zvalo. Dakle, zašto to kažem? Zato što ja smatram da mi moramo otvarati prostor i nekim drugim ljudima koji nisu samo javne, poznate osobe. Jer u ovoj našoj Hrvatskoj iz određenih područja pa mi ja bih onako rekla nemamo baš ono što bi se reklo na razbacivanje ljudi koji po određenim područjima su stvarno postali poznati dugogodišnji djelatnici itd. Ili ih imamo, naravno da ih imamo, ali su već negdje drugdje, nečim drugim okupirani, negdje drugdje zaposleni. Dakle, ovo smatram kao određenu pozitivu. A i u onom dijelu gdje se govori o tome što se još može uraditi na području dječjih prava zar nije sve napravljeno? Ne, nije. Zato što su područje ljudskih prava, prava žena, područje osoba s invaliditetom, dječjih prava, dakle to je područje koje se mijenja. Pa samo kad pogledamo o nekim stvarima koje smo pred 20 godina nismo ni znali da ćemo raspravljati i da ćemo ih ugraditi u nekakve zakone a danas ih imamo i danas su oni sastavni dio izvješća i naših pravobraniteljstava. A slažem se da u dijelu zakona, ali ne samo pravobraniteljice za djecu, nego po meni i ostalih pravobraniteljstava bi trebalo napraviti neke inovacije. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Odgovorit će poštovani zastupnik Beus Richembergh.
Kolegice Sobol nije teško složiti se s vašim komentarom. Krenut ću od kraja. Dakle, činjenica je da su dječja prava u potpunosti zaštićena i da sustav besprijekorno funkcionira mi ne bi uopće imali instituciju pravobraniteljice za djecu. Dakle, to je pod broj jedan. Pod broj dva nema tog savršenog društva koje može reći da je sustav zaštite i promicanja ljudskih prava općenito, a onda posebice dječjih takav da mu ne treba nikakvo poboljšanje. To naprosto ne postoji niti će nažalost obzirom na sva naša znanja o društvu ikad i postojati. Ali je isto tako istina ovo što ste rekli, da, gospođa Jelavić kad je imenovana prije osam godina nije došla na ništa. Gospođa Matijević Vrsaljko prije nje je bila pravobraniteljica. Dakle, krenula je od nečega, krenula je od ustrojenog ureda ali ga je ona razvila i unaprijedila u ovih osam godina. Tako kad sada uspoređujete taj sustav s onim što je bilo kad ga je ona zatekla to su dvije različite stvari. Od vidljivosti u javnosti ako hoćete s jedne strane, s druge strane intenzivne komunikacije prema nevladinom sektoru koji se bavi djecom pa treće strane do funkcioniranja samog organigrama preko regionalnih ureda odnosno veće dostupnosti usluga uvjetno rečeno koje pravobraniteljstvo pruža svima onima kojima su dječja prava zakinuta ili koji se s njima ne znaju nositi. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. S time bismo završili pa zaključujem raspravu o ovom prijedlogu. Naravno o njemu će se glasovati kad se steknu uvjeti.
Prijedlog odluke o razrješenju pravobraniteljice za djecu i Prijedlog odluke o imenovanju pravobraniteljice za djecu. Rasprava o prijedlozima je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o razrješenju pravobraniteljice za djecu. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova, 80 glasova za, 14 protiv i 7 suzdržanih donesena Odluka o razrješenju pravobraniteljice za djecu u tekstu kako ga je predložila predlagateljica. Dajem na glasovanje prijedlog Odluke o imenovanju pravobraniteljice za djecu. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Ima netko suzdržan? Da. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova donesena odluka sa 80 glasova za, 13 protiv i 8 suzdržanih o imenovanju pravobraniteljice za djecu kako ju je predložila predlagateljica. Možemo li pristupiti prisegi? Možemo. Pristupit ćemo davanju prisege poštovane novoizabrane pravobraniteljice za djecu. U skladu sa člankom 24. Zakona o pravobranitelju za djecu pravobraniteljica za djecu prije stupanja na dužnost daje prisegu pred Hrvatskim saborom. Prisega se daje na način da predsjednik pročita tekst prisege, a nakon toga pravobraniteljica kada je prozvana ustaje i izgovara prisežem. Tekst prisege glasi: "Prisežem da ću se u svom radu držati Ustava i zakona, poštovati pravni poredak RH i da ću svoju dužnost obavljati pravično, časno i savjesno i nepristrano u najboljem interesu djece." Pravobraniteljica za djecu Ivana Milas Klarić.
Prisežem.
Čestitam. . [[Pljesak.]] Želim vam uspjeh u radu, najviše radi djece ali i radi nas samih.
Hvala vam najljepša.
Hvala lijepa.
Rekli smo da ćemo imati još jednu raspravu o jednom prijedlogu zakona i to je - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o materijalima i predmetima koji dolaze u neposredan dodir s hranom, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 632; Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika ovaj hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Njihova izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagateljice dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Evo izvolite, uvaženi mr.sc. Marijan Cesarik zamjenik ministra zdravlja.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Dakle, predloženim izmjenama i dopunama Zakona o materijalima i predmetima koji dolaze u neposredan dodir s hranom usklađuju se nazivi uredbi EU s nazivima uredbi objavljenih u službenom listu EU kao i detaljnije definiranje zadaća nadležnog tijela. Potrebno je putem ovog zakona osigurati provedbu Uredbe Komisije EU br. 284/2011. od 22. ožujka 2011. o utvrđivanju posebnih uvjeta i detaljnijih postupaka za uvoz plastičnih kuhinjskih proizvoda od poliamida i melamina, podrijetlom ili isporučenih iz Narodne Republike Kine i posebnog upravnog područja Hong Kong. Carinskom nadzoru mora prethoditi službena kontrolna sanitarnog inspektora na granici koji će pregledati pošiljku te utvrditi da li je uvoznik propisno ispunio izjavu iz priloga Uredbe EU br. 284/2011. i eventualno uzimanje uzoraka. Nakon toga carinska tijela odobravaju puštanje pošiljke u slobodan promet. Uredba EU br. 284/2011. obvezuje države članice da komisiji podnose 3-mjesečno izvješće s informacijama o uvozu. Stoga je potrebno voditi evidenciju o slobodnom puštanju plastičnih kuhinjskih proizvoda na tržište RH kako od strane carinskih tijela tako i od strane graničnih sanitarnih inspektora kojom bi se osigurala dvostruka provjera, odnosno double check, s ciljem prikupljanja točnih podataka za podnošenje izvješća komisije. U prijedlogu izmjene propisuje se još jedna prekršajna odredba koja se odnosi na neprijavljivanje djelatnosti uvoza, proizvodnje i distribucije materijala i predmeta koji dolaze u neposredan dodir s hranom za pravne i fizičke osobe. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Čini mi se da ne pa ću otvoriti raspravu. Za raspravu su se javila tri kluba. Prva u ime Kluba zastupnika SDP-a će nastupiti uvažena zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Mi u SDP-u se slažemo s ovim izmjenama i dopunama zakona, stvar je prilično jednostavna, dopunjujemo zakon na način da carinskoj kontroli prethodi kontrola, službena kontrola sanitarne inspekcije odnosno sanitarnog inspektora. S jedne strane nam je žao što to nismo stavili odmah u Zakon ali s druge strane dobro je ovakvim zakonima koji donose vrlo često implementaciju i prilično kompliciranih europskoj direktivi pratiti primjenu i zapravo vrlo brzo reagirati, tako da u tom smislu naša podrška. Posebno je važno istaknuti da se to posebno odnosi na uvoz plastičnih kuhinjskih proizvoda od poliamida i melamina ili iz porijeklom ili isporučenih iz Kine ili iz Hong Konga zvuči malo ovako egzotično, međutim radi se doista o robi široke potrošnje koje u svakom kućanstvu od nas ili u svakom kućanstvu u Hrvatskoj doista postoje. Ono što pokazuje novije vrijeme je da je sigurnost hrane, o tome smo pričali nešto malo jučer oko zaštite potrošača ali sigurnost hrane, sigurnost materijala i predmeta koji dolaze u doticaj s hranom protekom vremena, jačom globalizacijom, razvojem tehnologije. S druge strane zahtjevom za većim profitom ljudi i smanjivanjem svijeta na neki način na selo postaje sve važnija i sva sama važnost kontrola ali i edukacije nas kao potrošača o tome što je to što jedemo, u kakvoj se ambalaži nalazi hrana koju koristimo sve više i više dobije na značaju i zakoni ovoga tipa, postupci koji se provode kod uvoza, postupak koji radi sanitarne inspekcije, direktive EU čini mi se da će dolaziti više-manje na dnevnoj razini kao izrazito ne samo važna politička tema nego doista tema važna za svakodnevni život svakoga od nas. O čemu se tu radi i zašto sam se zapravo uopće javila govoriti u ime kluba? Neke od tih plastičnih posuda sad da ja to potpuno pojednostavim koje će proći dozvolu sanitarne inspekcije odnosno dobit će ispravu o zdravstvenoj ispravnosti, nisu u svakom slučaju kojeg mi koristimo u svakodnevici zapravo zdravstveno prihvatljive. Mnoge od tih plastičnih masa i polimera, ja se ispričavam na nepreciznosti, ja nisam kemičarka da bi znala govoriti točne izraze, no međutim, znam dovoljno da nešto što se zove kolokvijalno bpa skraćeno bisfenol a, dioksini, ftalati i drugi spojevi su zapravo sastavni dio mnogih plastičnih proizvoda koje mi imamo u svojim kućama, koji će dobiti dozvolu sanitarne inspekcije kod uvoza prije same carine jer oni sami po sebi zapravo nisu da tako kažem, nisu štetni. Međutim, ako držimo hranu u takvoj posudi i stavimo je u mikrovalnu da je podgrijemo onda ona postaje opasna i u tome zapravo jest problem i zato naglašavam potrebu s jedne strane edukacije potrošača i građana kod korištenja plastičnog posuđa posebno u smislu kada te plastične posude dolaze u dodir sa izvorima topline primarno mikrovalne pećnice i perilice za pranje suđa. Znam da djeluje banalno no međutim doista se radi o stvarima koje svatko od nas svakodnevno koristi. BPA dakle bisfenol a je opasan za djecu i on je direktivom EU zabranjen u onim bočicama za djecu. Ali je dozvoljen u ambalaži za piće i hranu koje koriste odrasle osobe. Ja mislim da je pitanje vremena zapravo kada će BPA biti zabranjen i u ovoj plastici koju koristimo i mi kao odrasli jer meni moram priznati malo jest nelogično da ono što primjerice dojilja ili trudnica može komunicirati sutra neće moći dijete kroz dječju hranu. Ali tim više naglašavamo potrebu edukacije potrošača ali i gospodine zamjeniče možda čak i razmišljanja i direktive o tome da se na jasniji način označavaju takvi plastični kuhinjsko posuđe koje sadrži te sve stvari. Mi smo mnogi dakle i sadašnje direktive podrazumijevaju oznake na plastičnim posudama, 5 hdp, pvc, lde, app, ps, to prosječno informirani potrošač ne zna što znači. Trokutić u kojem piše broj 1, 21, 52, 57, to su inače alternative za ove tu oznake, prosječni potrošač naprosto ne zna što znači. Mi ćemo uvesti proizvod iz primjerice Republike Kine, proći će sanitarnu inspekciju, imat će valjanu oznaku da ima recimo recimo bisfenol a a nitko živ od nas to zapravo neće znati prepoznati i neće znati prepoznati opasnost. Da opasnost nije banalna pokazuju istraživanja jer naime sa bisfenol a, dakle BPA je potvrđena povezanost sa oštećenjima jetre, pretilošću, dijabetesom, neplodnošću i nekoliko vrsta karcinoma. Dakle, jako je dobro da mi izmijenjamo zakon, da dodajemo sanitarnu kontrolu ispred carinske. No međutim, ja se bojim da to nije dovoljno odnosno da će vrijeme pokazati da je potrebno učiniti znatno više na ispravnom i prosječno informiranom potrošaču, jasnom označavanju takvih proizvoda, jasnoj edukaciji o rizicima i o pravilnoj uporabi posuđa. Ja nisam za to da mi zabranimo, nama je doista plastično posuđe mnoge stvari olakšalo, olakšalo je transport, pojeftinilo je cijenu transporta, samim time i cijenu proizvoda, učinila je mnoge stvari dostupnijima i to dakle uopće nije problematično, no međutim ponavljam u nekim okolnostima koje su svakodnevica svakom od nas oni mogu biti izrazito opasni i tu onda nije dovoljno dakle dizati …, dakle sustav brzog uzbunjivanja kad shvatimo da je u nečemu stvarno frka nego se doista radi o potrebi trajne edukacije, potrošača i potrebi doista jasnog označivanja da znamo što je to što koristimo. Naravno onda na svijest svakog od nas je i svjestan odabir hoće li ili ne nešto koristiti no međutim da bismo mogli donijeti svjesnu i informiranu odluku onda moramo imati i punu informaciju. Evo toliko o tome. Još jednom na kraju podržavamo doista donošenje ovog zakona. nadamo se da će sanitarne inspekcije tu raditi u suradnji sa carinom. Ova tema i tema same sigurnosti hrane u ovoj kombinaciji carina i sanitarne inspekcije će se više i više dobivati na značenju, imati sve više i više posla pa čak da tako kažemo i političkoga posla, to je nešto što treba podržati, treba raditi na vidljivosti, ali i posebno naglašavam i na samoj edukaciji gdje očekujemo djelovanje svih onih koji su za to nadležni. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Igora Kolmana, izvolite.
Zahvaljujem vam poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Lugarić, vi ste spomenuli primjere perilica i mikrovalki i onda ste rekli da to može zvučati banalno, ne, to niti zvuči banalno, a pogotovo nije banalno, to je ključ, meni se čini cijele priče, pogotovo u slučajevima sa dječjim posuđem jer svi znamo da su dućani puni plastičnih tanjura, čaša, šalica, vilica, žlica koji su u svim mogućim likovima iz crtića, iz bajki, iz priča, to je djeci prihvatljivo, a roditeljima vrlo često iz raznih razloga prihvatljivije je davati djeci takvo plastično posuđe umjesto keramičkog porculanskog ili već kakvo se inače koristi, tako da to nije banalno, to je zapravo ključ cijele priče i upravo ti materijali koji su potencijalno opasni se najčešće oslobađaju kod promjena temperatura, dakle u situacijama upravo o kojima ste govorili.
Hvala lijepo. Odgovorit će poštovana zastupnica Marija Lugarić.
… [[Govornica se ne čuje.]] hvala što ste podsjetili na ovo dječje sa otisnuti, a tu je poseban problem još i boja. Tu je poseban problem boja koja onda, ne dotiče se na samu temperaturu, ali doista pokazuje i taj primjer da zapravo vrlo često mi kao potrošači idemo onom nekom linijom manjeg otpora, naravno da je to puno jednostavnije. Mi smo kao potrošači komotniji u takvim okolnostima, ali onda tim više se pojavljuje potreba za svjesnost o tome što zapravo konzumiramo, odnosno indirektno konzumiramo kroz zapravo isparavanje tih kemijskih supstanci kada one dođu u dodir sa određenom vrstom hrane. Recimo, kisele namirnice su tu posebno opasne, itd., da sad tu ne duljimo.
Hvala lijepo. Sljedeći govornik bit će u ime kluba zastupnika HNS-a, uvaženi zastupnik Igor Kolman, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege zastupnice i zastupnici, uvaženi zamjeniče ministra Cesarik. O ovom zakonu smo raspravljali u veljači, meni se čini, 2013. godine i to je zapravo jedan strašno zanimljiv zakon, ja sam i tada govorio u ime kluba o tom zakonu. Taj zakon je zanimljiv jer s jedne strane pokazuje složenost te implementacije i mislim da ste baš i vi bili, ne da mislim nego vi ste bili isto tako na raspravi. Taj zakon pokazuje s jedne strane složenost implementacije europskih propisa u domaće zakonodavstvo, a s druge strane i cijelu složenost ovog pitanja o kojem danas raspravljamo, a to je što su materijali koji mogu biti u upotrebi, pogotovo u situacijama konzumacije i skladištenja hrane. Taj zakon, ako se sjećate, definira dakle kako se proizvode ambalaže i pribor, kako se kontrolira kvaliteta, što su to aktivni materijali, što su to inteligentni materijali, itd., kako se reciklira, dakle sve ono što je zapravo važno za bilo ambalažu, bilo pribor za konzumaciju hrane i pića i ove izmjene i dopune, dakle nadopunjavaju, ima ih nekoliko, ali ključna je ta sanitarnom inspekcijom koja mora dati svoje zeleno svjetlo prije nego što se roba ocarini. Plastični i kuhinjski proizvodi i o tome je kolegica Lugarić izvrsno govorila, tako da ću ja tu bitno skratiti svoju raspravu poštujući vaše vrijeme, ali samo da naglasim, dakle zaista plastični kuhinjski proizvodi nisu igra, to je potencijalno vrlo opasni izvor štetnih tvari, otrova, najrazličitijih vrsta, pogotovo u situacijama, razgovarali smo sada maloprije o tome, dakle u situacijama zamrzavanja, a posebno zagrijavanja, promjena temperature, to može biti zaista velik rizik za zdravlje, posebno zato jer se takvo posuđe često koristi za najmlađe koji su najosjetljiviji u tom smislu i nama se ovo rješenje čini bolje od ovoga što smo do sada imali. Slažem se s kolegicom Lugarić da to vjerojatno neće biti dovoljno i da ćemo morati ubuduće i neke dodatne korake napraviti, ali zaista da ne uzimam više nego što je apsolutno nužno, HNS podržava ovaj prijedlog i situaciju treba i dalje pratiti u svakom slučaju. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika HDSSB-a riječ uzeti uvaženi zastupnik Boro Grubišić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani zamjeniče ministra. Evo, danas sam kad sam prolazio trgom vidio da je danas Svjetski dan bez mesa ili tako nekako, iako u Hrvatskoj ga mnogi slave cijele godine skoro, ali dobro. Radi se o, odnosno obilježavaju ga cijele godine, tako smo obilježeni. Radi se o zakonu, dosta važnom ili vrlo važnom o izmjenama i dopunama Zakona o materijalima i predmetima koji dolaze u neposredan dodir s hranom, s konačnim prijedlogom zakona, a temeljem uredbe EU broj 284 od 2011. godine u svezi službene kontrole sanitarnog inspektora na granici koji će pregledati pošiljku plastičnih, kuhinjskih proizvoda, tj. utvrditi je li uvoznik pošiljke plastičnih, kuhinjskih proizvoda ispunio izjavu iz priloga uredbe te istu dostavio u propisanom roku nadležnom sanitarnom inspektoru na granici. Tek nakon toga se može obaviti carinjenje. No, ono o čemu su moji prethodnici govorili iz kluba SDP-a i HNS-a, radi se zapravo o uvozu kuhinjskih proizvoda, odnosno proizvoda koji dolaze u kontakt s hranom, iz Kine i Hong Konga i zbog, jasno, zaprečavanja opasnosti da se ne dogodi kao sa nekim dječjim igračkama o kojima smo već imali priliku čitati i gledati u našim medijima koji su bili zabranjivani dakle igračaka koje su ogromnim količinama preplavile svjetsko tržište. I kada to govorim onda se s obzirom da sam u takvoj situaciji da gledam kako djeca da kažem u dojenačkoj dobi prilikom nicanja zubi koriste raznorazne plastične predmete koji su nekakva imitacija nekakvog tvrdog predmeta koji bi trebao potpomoći lakšem nicanju zubi pa to onda svojim desnima žuljaju da im bude lakše. Pri tome jasno da treba imati na umu, a i one se kupuju u trgovinama na tržištu sastav takve jedne plastične neću reći igračke, ali pomagala reklo bi se u tom slučaju. Kolegica je dobro pobrojila sve te supstance koje se nalaze i koje se mogu naći, a ovdje su pod skraćenicom navedene BFDGE itd. u tim tvarima, a kod ovog zakona radi se prije svega o otpuštanju primarnih aromatskih amina i formaldehida. Znamo dobro poglavito mi koji smo medicinari što znači formaldehid i njegovi kasnije spojevi koji nastaju u kontaktu sa vodom itd. pa onda u kontaktu sa promjenom temperature topline, znamo kako se i boje ti proizvodi, znamo o anilinskim bojama štošta koji kao uzročniku karcinoma mokraćnog mjehura djelovanjem loše na uro trakt dakle trakt izlučivanja mokraće od bubrega pa preko mjehura do svih ostalih organa. I što reći osim da je ovaj zakon sukladan normali i poboljšanju rekao bih a temeljem onoga što smo jučer govorili Zakona o zaštiti potrošača, ovaj puta o zaštiti potrošača od ovako otrovnih spojeva koji se mogu naći ukoliko nema rigoroznih mjera sanitarne inspekcije. Neki proizvođači koji putem uvoznika u RH dovoze svoj materijal koji isključivo služi za namjenu u svezi korištenja hrane testiraju ili tretiraju svoje proizvode na Kraljevskom institutu u Londonu, neću govoriti ime firme da ne bih reklamirao nekoga ovdje. I kao takvi ti proizvodi stižu na naše tržište potpuno sigurni, ali cijena tih proizvoda od plastike od ovih materijala koji kako kaže ovdje u ovom zakonu od poliamida i melamina su testirani na Kraljevskom institutu u Londonu, a njihova cijena je puno skuplja i puno veća. S obzirom na stanje građanstva, njegov materijalni položaj pa jasno da građani puno više kupuju ono što je jeftinije, a što je sasvim sigurno kako reče i kolegica Lugarić, postoji više mogućnosti da se da kažemo na neki način uleti ili prolete nekakva plastično kuhinjski proizvodi koji onda nisu po propisu i otpuštaju ove štetne spojeve po zdravlje ljudi. Nažalost evo ne možemo svi kupiti to tzv. posuđe koje je testirano na Kraljevskom institutu u Londonu i koje je sasvim sigurno ali barem da onda ovakvom zakonskom regulativom onemogućimo ili na što manju razinu svedemo uvoz ovakvih proizvoda u RH, a zapravo i ovo je u neku ruku reklo bi se i jedan dio jedan segment Zakona o zaštiti potrošača. Jučer smo rekli da ćemo podržati taj zakon kao što ćemo podržati i ovaj. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Budući da se nitko nije prijavio dalje za diskusiju onda bismo završili raspravu o tekstu ovog zakona, a glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. S time bismo završili naš rad za danas. Sutra ćemo početi u 9,30 sa točkom Izvješće o slobodnim zonama za 2011.i 2012.godinu. Hvala lijepo. Doviđenja.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o materijalima i predmetima koji dolaze u neposredan dodir sa hranom, hitni je postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 632. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat? Utvrđujem da je jednoglasno sa 101 glasom donesen Zakon o izmjenama i dopuni Zakona o materijalima i predmetima koji dolaze u neposredan dodir sa hranom u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.