Sljedeća će govoriti poštovana nezavisna zastupnica, Bruna Esih, izvolite.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče, poštovani zastupnici, poštovane zastupnice. Zastupnico. Evo, nešto bih kratko rekla još jedanput o toj strašnoj tragediji na hrvatski način ili kako smo u 30 godina otkrili da u Hrvatskoj postoje cijela dva udbaša i to zapravo, kako ispada, vrlo pozitivna, osim za Nijemce, dakako, te jedan mason i to za stvarno, a ne tek u pjesmama Marka Perkovića-Thompsona. Danima slušamo, što u Saboru, a što u medijima, vrlo ozbiljne analize o tome kako je članstvo g. glavnog državnog odvjetnika Jelenića u tajnom masonskom udruženju i međusobnom potpomaganju članova, velika opasnost za neovisnog samog glavnog državnog odvjetnika i pravosuđe općenito. Ozbiljno su ovo shvatili ama baš svi, a na njegovu ostavku pozivali su i oni koji se, eto, baš nikad nisu ogriješili o sustav. Jelenić je zatim drakonski kažnjen tako što će biti zamjenik glavnog državnog odvjetnika i problem je riješen. Nitko, dakle, neće odgovarati za to što se zakonodavnom i obavještajnom sustavu, eto, potkrala greška u vidu propuštanja sigurnosne provjere jer ono što ne uradimo sami, navikli smo, uradit će netko drugi za nas. Tako je dva hrvatska udbaša lustrirala Njemačka, uz naravno opće oduševljenje tadašnjeg premijera, a današnjeg predsjednika republike, a jedan hrvatski mason lustrirao je samoga sebe. Lustracija je inače u Hrvatskoj bila i jest, još uvijek, vrlo nepopularna riječ jer znati nešto o nekome tko će sutra vladati našim sudbinama, kršenje je njegovih ljudskih prava i sloboda. Riskirajući sada da me se opet nazove ognjištarskom desničarkom ili teoretičarkom zavjere, upitat ću. Koja bi to bila razlika tajnih masonskih loža, tajnih jugoslavenskih službi i njihovih suradnika, dakako, hrpetine udruga civilnoga društva i to na ... [[Govornik se ne razumije.]] onih koji financiraju strane vlade i strane organizacije, pojedinih zavičajnih udruženja, tajnih ljubitelja hrvatske struje, ruskih naftnih derivata ili polutajnih kružoka s mirisom paprene metvice. Sve su to interesne skupine kojima je jedini cilj postizanje i zadržavanje postignutih pozicija radi ostvarenja određene dobiti, na račun države, dakako. Sve je to draga gospodo, a i dragi narode, koji se iščuđavate i zgražate nad g. Jelenićem, uzrok štete koju Hrvatska tupi već desetljećima, a možemo ga svesti pod jedan jedini nazivnik, a to je balkanski klijentelizam. Hoće li napokon postati jasno da su te sistemske greške ustvari smišljeni način funkcioniranja i odražavanja tog sustava? Sprega politika, korumpirano pravosuđa i bogatih skorojevića, luđačka je centrifuga u kojoj okreću našu Hrvatsku, a bez ikakvih realnih izgleda, dok je god tako, za razvoj poduzetništva, za ostanak mladih, za samoostvarenje na temelju vlastitoga rada, za bilo kakvu perspektivu uspješne države. Jer kako opstati i ostati u državi u kojoj se političari, obavještajni sustav i pravosuđe financiraju od našega novca, a ta sredstva ne alociraju u optimizaciju sustava. Sustava u kojem nećete primjerice imati zastaru svojim pravednih potraživanja na koja ste možda već i platili porez, nego naprotiv, u množenje tog već trulog sustava. Nema ovdje danas nikakvoga mjesta za patetiku. Još manje za bilo kakvo tetošenje naroda. Bliže se izbori i taj isti narod već će reći koga želi na vlasti. A svima ostalima hvala što su se, evo, baš potrudili iscenirati ovaj igrokaz kako bismo zorno mogli vidjeti što su učinili s našom Hrvatskom. Hvala lijepo.
Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro. Iako smo u prilično skromnom broju započet ćemo sa radom kako je bilo i najavljeno i prvo će biti: - Konačni prijedlog Zakona o službenoj statistici, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 838 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172. i 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno članku 206. prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, a amandmane podnijeli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovana državna tajnica u Ministarstvu uprave Katica Prpić. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani, sve vas od srca pozdravljam. Evo znači područje službene statistike u RH regulirano je važećim Zakonom o službenoj statistici od 2003. godine, a isti je u međuvremenu mijenjan i dopunjavan u dva navrata i to 2009. i 2012. godine pa je stoga 2013. godine objavljen pročišćeni tekst zakona. Državni zavod za statistiku kao tijelo državne uprave glavni je nositelj, diseminator i koordinator sustava službene statistike RH te glavni predstavnik Nacionalnog statističkog sustava pod europskim i međunarodnim tijelima nadležnim za statistiku. Službena statistika ima važnu ulogu u demokratskom društvu jer državi, gospodarstvu, javnosti pruža objektivne i nepristrane informacije o gospodarskom, demografskom, socijalnom, zdravstvenom i ekološkom stanju, djelatnostima ili događajima koji se mogu mjeriti statističkim metodama te osigurava ispunjavanje međunarodnih obaveza RH koje se odnose na proizvodnju i diseminaciju službene statistike. Europski statistički sustav uređen je Uredbom iz 2009. godine Europskog parlamenta i Vijeća te također Uredbom iz 2015. godine kao i drugim aktima EU čini pravni okvir za razvoj, proizvodnju i diseminaciju europskih statistika. S obzirom na potrebu uvođenja novih mjera i instrumenata usklađivanja sustava službene statistike RH s europskim statističkim sustavom, prilagodbom europskom pravnom okviru te potrebu uvođenja jednostavnijeg normativnog rješenja, organizacije i funkcioniranja sustava službene statistike RH, izrada novog zakonodavnog akta smatra se potrebnim i optimalnim rješenjem. Ovim prijedlogom zakona želi se osigurati daljnji razvoj statističkog sustava RH kao dijela europskog statističkog sustava usklađenog s pravnim okvirom EU i prilagođenim nacionalnim potrebama. Odredba čl. 5.a Uredbe iz 2015. godine propisuje obvezu država članica da su postupci zapošljavanja i imenovanja čelnika nacionalnih statističkih ureda transparentni i da se temelji isključivo na stručnim kriterijima te da razlozi za otpuštanje čelnika nacionalnih statističkih ureda ili njihov premještaj na drugo radno mjesto ne dovode u pitanje stručnu neovisnost. Povezano s tim odredbama Zakona o sustavu državne uprave propisano je da tijelima državne uprave upravljaju državni dužnosnici, a posebnim zakonom može se propisati da državnom upravnom organizacijom upravlja rukovodeći državni službenik ako je to nužno za preuzimanje ili osiguravanje provedbe pravno obvezujućih akata EU. Glavnog ravnatelja državne upravne organizacije sukladno Zakonu o sustavu državne uprave imenuje i razrješuje Vlada RH na prijedlog predsjednika Vlade. Slijedom navedenih odredbi ovim prijedlogom Zakona o službenoj statistici kao posebnim zakonom utvrđuje se da DZS-om upravlja glavni ravnatelj koji je rukovodeći državni službenik i kojeg imenuje Vlada RH na prijedlog predsjednika Vlade na temelju provedenog javnog natječaja na razdoblje od pet godina. Također zakonom se utvrđuju prava i obveze glavnog ravnatelja, uvjeti za izbor i imenovanje te razrješenje. Radi kvalitetnije koordinacije te osiguravanje učinkovitosti kvalitete razvoja proizvodnje i diseminacije službene statistike RH predviđeno je osnivanje radnog tijela tj. Odbora za sustava službene statistike RH sastavljenog isključivo od predstavnika nositelja službene statistike tj. predstavnika DZS-a, HNB-a, te drugih tijela javne vlasti koji su programom statističkih aktivnosti određenim nositeljima službene statistike. Trenutno kao nositelji službene statistike tu su još HZJZ, Ministarstvo financija, Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo zaštite okoliša i energetike te Upravno tijelo grada Zagreba nadležno za poslove službene statistike za područje Grada Zagreba koji ovim prijedlogom zakona postaje sastavni dio Državnog zavoda za statistiku. Obveza nositelja službene statistike je da poslove službene statistike iz svog djelokruga organiziraju na način koji osiguravaju kvalitetnu i pravodobnu provedbu statističkih aktivnosti iz njihovih djelokruga te odgovarajuću zaštitu povjerljivih statističkih podataka koji posjeduju nositelji službene statistike i koji se prenose u europski statistički sustav u skladu sa uredbom iz 2009. godine. Isto tako ovim zakonskim prijedlogom propisuje se da Državni zavod za statistiku može na zahtjev korisnika pružati usluge statističke obrade podataka koristeći se ranije prikupljenim podacima te da su sredstva ostvarena od obavljanja tih usluga namjenska sredstava koja se koriste za financiranje dodatnih troškova nastalih obavljanjem poslova na temelju kojih su prihodi nastali i za podmirenje troškova službene statistike. Nadalje, u dosadašnjoj se praksi pokazalo da se pri koordinaciji izrade nacrta prijedloga programa statističkih aktivnosti s nositeljima službene statistike te izradi iskaza o procjeni fiskalnog učinka nacrta prijedloga programa pojavljuju i poteškoće radi kojih je teško izraditi navedeni dokument u roku utvrđen važećim Zakonom o službenoj statistici, a to je bilo do 31. svibnja tekuće godine za iduće razdoblje na koje se odnosi program statističkih aktivnosti. Stoga, je ovim prijedlogom zakona utvrđen novi rok, tj. produljen je na 31. listopada tekuće godine za iduće razdoblje. Također, zbog propisano zakonskih rokova i obveza izrade prethodne procjene fiskalnog učinka za godišnji provedbeni plan statističkih aktivnosti RH u dosadašnjoj se praksi pojavio problem nemogućnosti njegovog pravovremenog donošenja, pa se također produžuje rok. Nastavno navedeno ovim se prijedlogom zakona uvodi pojednostavljenje procedure donošenjem godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti i povezano s predloženom promjenom nadležnosti u svezi donošenja godišnjeg provedbenog plana ovim zakonskim prijedlogom se uređuje da Državni zavod za statistiku podnosi izvješće o izvršenju godišnjeg provedbenog plana Vladi RH. Osim navedenog, nositelja službene statistike određuje se rok dostave prijedloga statističkih aktivnosti iz njegovog djelokruga te obveze i dostave procjene financijskih sredstava potrebnih za provedbu predloženih statističkih aktivnosti. Također, ovim se prijedlogom zakona utvrđuje da se statistički podaci diseminiraju u rokovima određenim kalendarom obavljanja statističkih podataka koji donose nositelj službene statistike i koji daje detaljan pregled i rokove obavljanja službenih statističkih podataka, za razliku od dosadašnjem zakonskog rješenja prema kojem je bilo utvrđeno da se službeni statistički podaci diseminiraju u skladu s rokovima utvrđenim godišnjim provedbenim planom, a koji u praksi daje samo okvirne rokove objavljivanja službenih statističkih podataka. U skladu s europskim pravnim okvirom međunarodnim preporukama i najboljom praksom propisuju se slučajevi iznimne diseminacije povjerljivim statističkih podataka. Radi bolje organizacije poslova službene statistike RH prijedlogom zakona uređuje se da Državni zavod za statistiku preuzima poslove službene statistike od upravnog tijela Grada Zagreba nadležnog za poslove službene statistike kao i zaposlenike zatečene na obavljaju navedenih poslova, opremu, pismohranu i drugu dokumentaciju, sredstva za rada te prava i obveza razmjeno preuzetim poslovima. Preuzimanje poslova i zaposlenika planirano je od 1. rujna 2020. godine. Isto tako, ovim zakonom uređuje se da statistički savjet ubuduće ima 13 članova umjesto postojećih 19, a čine ga, glavni ravnatelj DSZ-a po službenoj dužnosti te predstavnik ministarstva nadležnog za financije, za gospodarstvo, predstavnik narodne banke, Hrvatske gospodarske komore, Hrvatske obrtničke komore, tijela jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave, znanstvenih organizacija upisanih u upisnik znanstvenih organizacija, poslodavaca, sindikata, organizacija civilnog društva te medija. Zaključno, primjenom ovoga prijedloga zakona osigurat će se dovršetak reorganizacije obavljanja poslova službene statistike RH u dijelu koji se odnosi na proces prikupljanja podataka te utvrđivanja statusa nositelja službene statistike koji je počeo 1. siječnja 2010. godine preuzimanjem poslova službene statistike od ureda državne uprave u županijama kao i službenika i namještenika zatečenih na obavljanju tih poslova. Centraliziranom organizacijom poslova državne statistike omogućit će se brža integracija novih informatičkih tehnologija i metoda u procesu prikupljanja, proizvodnje i diseminacije službene statistike te usklađivanja sustava službene statistike RH s propisima EU. Sredstva za rad statističkog savjeta osigurana su u Državnom proračunu RH obzirom da je statistički savjet osnovan već važećim Zakonom o službenoj statistici. U odnosu na preuzimanje poslova službene statistike od upravnog tijela Grada Zagreba, nadležnost za poslove službene statistike sredstva su također osigurana u Državnom proračunu za 2020. godinu kao i u projekcijama za 2021. i 2022. godinu. Hvala vam na pažnji.
Hvala lijepo. Imamo dvije replike, tipa don replike, ovaj prva poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Uvažena državna tajnice, dakle ovim prijedlogom zakona koji ide u hitnu proceduru između ostalog je predviđeno ukidanje nadležnog upravnog tijela u Gradu Zagrebu koje je zaduženo za statistiku. To nadležno upravo tijelo je godinama radilo statistiku za Grad Zagreb, meni se čini prema onim brošurama koje oni redovito objavljuju i postoji ta jedna vrlo redovita tradicija i te brošure su izuzetno korisne u procesima i upravljanja prostorom i upravljanja gradom i prostornih planiranja ukidanje tog tijela, koji su bili razlozi, zašto je to napravljeno, dakle razumijem da i vi radite nekakvu reformnost na razini države, ali nisam sigurna da će se s tim poboljšati bilo što u sustavu statističkih podataka, pa vas molim zašto je, koja je to bila odluka i koji je to bio razlog? Hvala lijepo.
Hvala, slijedeće replike poštovane zastupnice Grozdane Perić.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, ravnateljice državnog zavoda sa suradnicima. Moramo naglasiti koliko je važnost zapravo statistike i samih podataka koje dobivamo i kojima se služimo i u tom smislu evo i ovo usklađenje je jako važno i donošenje ovog zakona, međutim kako je bitno i ljudski, a, i ljudski potencijali, a isto tako i elektronički, pomagala kojima se trebaju služiti, bitno je osnažiti cijeli sustav. U odnosu na ovaj zakon koji ide na, u prvom i u hitnom postupku mi kao odbor smatramo da ne treba mijenjati nadleštvo odnosno da se treba vratiti u odnosu na stari zakon nadleštvo HS [[Upadica: Hvala]] koji će donositi godišnji provedbeni plan aktivnosti.
Hvala lijepo, slijedeća replike poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. Pa na žalost u sabornici danas ima vrlo malo zastupnika, raspravljamo po meni o jednom vrlo bitnom zakonu i ja već godinama u ovoj sabornici govorim o tome koja je važnost Državnog ureda za statistiku za RH s obzirom koja je njena komunikacija prema Briselu i zato je moje osobno razmišljanje i mislim da je Vlada trebala razmislit o tome, kad uzmete s kojim institucijama Državni ured za statistiku koordinira, ne znam koliko status vodećeg državnog službenika ako je na čelu Državnog zavoda za statistiku s tim kolko je to adekvatno, smatram da i čelni čovjek Državnog zavoda za statistiku je trebao dobiti sasvim drugačiju poziciju upravo zbog te važnosti, jer sve što će RH financijski trebat izvršit obveze prema Briselu, a isto tako i prava koja će temeljem toga uslijediti, najveći dio ide iz podataka koje obrađuje i priprema Državni zavod za statistiku. Prema tome, mi kao saborski zastupnici moramo biti svjesni važnosti tog tijela i u zakonu [[Upadica: Hvala]] tu važnost moramo dati. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu i prva će govorit u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovana zastupnica Marijana Balić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS, poštovana državna tajnice, ravnateljice sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege. Evo, pred nama je danas, znači prijedlog Zakona o službenoj statistici i na samom početku želim istaknuti kako će Klub zastupnika HDZ-a podržati njegovo usvajanje. Državna tajnica je u svom uvodnom izlaganju na jedan vrlo iscrpan način predstavila ovaj zakon, dopustite mi da još jednom ponovim neke od važnijih elemenata. Znači, statistički sustav RH on proizvodi nepristrane statističke podatke o društvenim i ekonomskim procesima u društvu, te istovremeno osigurava potrebne činjenice koje su osnova za praćenje i analizu stanja i usmjeravanje politika povezanih sa, kako razvojem hrvatskog društva, tako i gospodarstva i politika EU u cijelosti. Stoga možemo zaključiti da službena statistika ima jednu od važnijih uloga u demokratskom društvu budući, kako smo i čuli isto iz uvodnog izlaganja, državi, gospodarstvu i javnosti pruža objektivne i nepristrane informacije kako u gospodarskom, demografskom, socijalnom, zdravstvenom i ekološkom stanju, tako i o djelatnostima ili događajima koji se mogu mjeriti statističkim metodama, te oni osiguravaju ispunjavanje međunarodnih obveza RH koje se odnose na proizvodnju službene statistike. Stoga razlozi za donošenje ovakvog zakona su višestruki, prvenstveno radi usklađivanja nacionalnog i europskog statističkog pravnog okvira, zatim jačanja koordinacije uloge Državnog zavoda za statistiku, te radi uvođenja jednostavnijih normativnih rješenja, organizaciji i funkcioniranja sustava službene statistike RH. Važnost službene statistike dakako očituje se i u tome da se sve odluke, programi i mjere značajne za gospodarski razvoj države temelje na relevantnim i dostupnim statističkim podacima. Stoga ti podaci moraju biti što vjerodostojniji kako bi se donijele što bolje odluke za daljnji razvoj nekog gospodarskog sektora. Službena statistika se već dugo prikuplja prema pravilima koje donose međunarodne organizacije, te se za prikupljanje i načine prikupljanja podataka izrađuju upute i metodološki priručnici. Stoga uzimajući u obzir potrebu za uvođenjem novih mjera i instrumenata, usklađivanja sustava službene statistike RH s Europskim statističkim sustavom prilagodbe Europskom pravnom okviru, te potrebe uvođenja jednostavnijeg normativnog rješenja. Donošenje ovakvog zakona smatra se naravno optimalnim i potrebnim rješenjem. Ono što bih još na kraju dodala i istaknula je da je ovaj zakon predstavlja i dio mjera iz akcijskog plana RH za pridruživanje Europskom tečajnom mehanizmu 2 i Bankovnoj uniji i on će svakako ojačati, kako i neovisnost, tako i pouzdanost Državnog zavoda za statistiku, što je jedan od naravno bitnijih ciljeva. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa, slijedeći Klub zastupnika je onaj GLAS-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovana državna tajnice sa suradnicima, kolegice i kolege. Ovako, mogla bih poimenice lijepo zaželjeti dobro jutro, dobar dan, pa nabrojit kolko nas ima. Uvijek mi je velika tajna kako neki zakoni izazivaju neku, neću, neku već pozornost, neki neku manju, pa onda kažemo, pa popodne je, no ovo nije zakon o kojem bi se mogla razvit rasprava o dječacima u haljinama koje evo izazivaju već od utorka, srijede kad je to objavljeno dakle o ovim zidarima koji su slobodni kad je to objavljeno pa se svi zapravo bavimo s tim, nikakva novina, ništa. Ovo je jedan zakon koji bi za zemlju trebao biti važan, ovo je jedan zakon koji bi zaista bez obzira što je on onako suhoparan, nema tu nekakvog sad nešto što bi mogli ali bi za zemlju trebao biti važan. Zadnji zakon koji je u ovom domu je bio, bio je 2013. je bila zadnja izmjena, dakle 7 g. radimo po istom zakonu i sad dolazimo do 2020., moje uvodno pitanje je zašto ste se odlučili ići u hitnu proceduru? Jer i to mi je moram priznati ovako dosta velika mistika, imamo neke zakone koji idemo u dva čitanja pa bilo bi logično neke pogotovo neke izmjene kad su dva ili tri članka, moglo se ić u hitnu proceduru, ovo je jedan zakon koji je meni se čini, zaslužio da ide u dva čitanja ali obzirom na pozornost nas svih koji je dobio dal' smo jedan ili dva čitanja, dragom bogu svejedno, pogledajte koliko nas ima i koliko nas ima prijavljenih u raspravi. Statistički podaci su izuzetno bitni i izuzetno važni. Važni su da oni budu objektivni i nepristrani. Važni su da se cijelo vrijeme podaci koji se skupljaju u Hrvatskoj, da budu usklađeni sa e-statističkim sustavom odnosno europskim statističkim sustavom da ga tako nazovem iz jednostavnog razloga da budu usporedivi jer po određenim statističkim podacima mi se uspoređujemo i tu trebamo biti usporedivi. Ja često s ove govornice govorim i nisam ona saborska zastupnica opće prakse pa da mogu govoriti o svim stvarima i neću govoriti i neću nikad to postati, ali govorim o onom što mi se čini da je bitno, da je važno i govorim i govorit ću ovim statističkim podacima koji se prikupljaju u kontekstu nečeg što je moje obrazovanje, čim sam ja bavila a to je prostorno planiranje. Kad uđete u prostorno planiranje, dakle kad se krenete baviti prostornim planiranjem, prvo što izvučete, izvučete statističke podatke. Prvi podaci koji vam trebaju, trebaju vam podaci koji su vezani uz demografiju, iz statističkih podataka vi dobivate i niz stvari koje govori o komunalnoj opremljenosti pojedinih dijelova grada, pojedinih dijelova zemlje, govori vam o nekim promjenama koje su bile, govori vam o tome koliko ima umirovljenika, koliko ima djece, koliko ima zaposlenih, govori o tome kako se mijenjaju strukture zaposlenih, kako se mijenjaju strukture obzirom na spol dakle vi iz toga možete apsolutno i jednostavno i bez ikakvih problema iščitati kako je potrebno kroz jedan prostorni plan predvidjeti razvoj jednog prostora. Tamo negdje u prošlom stoljeću, svi su prostorni planovi koji su bili a mi imamo dugu, dugu tradiciju prostornog planiranja, svi su se prostorni planovi uvijek referirali na 2000., 2000. je bila neka mistična godina kao 2000. pa to će se sve promijeniti. Bili su prostorni planovi koji su predviđali da sa 2000. g. u Zagrebu bude milijun stanovnika, do milijun stanovnika nismo došli i teško ćemo doći, 2000. je bila godina u kojoj je i u Hrvatskoj moglo biti svega i svačega, dakle uspoređujete neke prostorne planove i mogućnosti koje su bile i broj stanovnika odnosno za koje je to broj stanovnika predviđeno, onda jedna onako vrlo konzervativna metoda, kad su ti svi prostorni planovi izanalizirani, otprilike za nekakvih 20 milijun stanovnika smo mi imali građevinskih područja u prostornim planovima a statistika je pokazivala nešto drugo. Iz statistike vi možete vidjeti da li uopće na nekakvom prostoru planirati gospodarske zone jer ako se na tom prostoru nije godinama dešavalo nikakvog gospodarstvo, ništa, onda je veliko pitanje koju vi to gospodarsku zonu i za kog planirate. I zato su važni statistički podaci. Oni su važni da se uspoređujete i s nekim drugom. Hrvatska kao jedna od 27 zemalja EU-a i tu smo naravno najmlađi se kroz te podatke možemo uspoređivati s nekim drugim. Svi se dobro sjećamo i zadnjeg popisa stanovništva koje je bilo i podaci koje ste trebali dati, tamo niz podataka koji govore o komunalnom opremljenosti prostora u kojem živite. Dakle vi iz toga iščitavate strašno puno. Kad jedna zemlja radi recimo strategiju, svoju gospodarsku strategiju, strategiju svog gospodarskog razvoja koja bi u ovom trenutku trebala biti napravljena za Hrvatsku do 2030. sa perspektivom kakva je to Hrvatska 2050., tada uzmete statističke podatke, statistički podaci su vam neki pokazatelji, iz njih vrlo jasno i nedvojbeno, dakle ja sam onog tehničkog obrazovanja, strašno volim brojke jer brojke pokazuju sve. Brojke vam pokazuju i procese koji su bili, brojke vam pokazuju i koliko vi novaca morate uložiti za neko područje da bi to područje došlo do nekakve razine i za to sve zajedno koriste statistički podaci. Ja sam tu pitala državnu tajnicu vezano uz ured grada Zagreba ne zato što ja mislim da taj ured pod svaku kapi krvi treba zadržati, nego ja sam u jednom djelu svog života bila na čelu jednog tijela u gradu Zagrebu u kojem je pripadao taj ured i tad nije bilo 11 zaposlenih kao što je sad jer vidim da ćete 11 zaposlenih preuzeti, bilo je znatno više i moram priznati to je bilo pred dosta godina, jako sam se čudila, dakle to je bio ured koji je pripadao Zavodu za prostorni razvoj grada Zagreba i onda kad sam postala čelnik svega toga, onda kažem čuj, šta sad još i ovi koji se bave statistikom, ali ima razlog, dobar je razlog bio, oni su davale podatke na kojim smo mi temeljili sve druge stvari, oni vam daju podatke kad recimo odlučite nekakav prostor krenuti i odlučite ga privesti namjeni onda vam on da podatke kakva vam je tamo komunalna opremljenost, kakva vam može biti, dakle niz, niz dobrih podataka. Dvi, na dvije stvari bih htjela još dodano, dodatno ukazat, jedna stvar je čelnik. Ovdje u zakonu ionako i u uvodnom izlaganju je državna tajnica naglasila tu stručnu neovisnost koju, koju mora imati, koju, koju mora imati čelnik nacionalnih statističkog, nacionalnog statističkog ureda, pa nekako bi elementarna, da tako kažem, pristojnost 2020.g. trebalo biti da zaista na čelo dođe čovjek odnosno da na čelu bude žena čovjeka te stručne neovisnosti jer na nekim mjestima možete zaista po nekoj političkoj i imenovati nekog. Ali ja se uvijek pitam da li bi načelo recimo nekakvog Zavoda za fiziku došao čovjek koji o tome ništa ne zna. Jednako tako sam sigurna da na čelo zavoda odnosno na čelu ureda treba biti apsolutno čovjek koji je stručno neovisan, ali vi dobro znate i kako se tu u stvari mijenjaju bez obzira na to i to je nešto o čemu trebamo govorit, na čemu trebamo ukazati. Dvije stvari još odnosno još jednu stvar hoću naglasiti, a to je ovaj Odbor za sustav službene statistike RH. Ja sam pažljivo, išla sam iščitati tko je tu sve i sad tu je dosta široko i nema nešto što mi se čini da bi bilo dobro da bude. Mi smo imali ja mislim prošli tjedan u saborskoj proceduri prvo čitanje izmjene i dopune Zakona o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka odnosno pokazatelja, taj zakon je RH donijela 2013. sukladno speaker direktivi, to su određeni prostorni pokazatelji koji se prikupljaju, tijelo koje je zaduženo i koje je nacionalno kontaktna točka je Državna geodetska uprava. Možda hitne procedure, dakle ovo samo možemo napraviti jednim amandmanom, ali možda je bilo mjesto da ovaj, da se raspravi da iz tog tijela netko bude u Odboru za sustav službene statistike, to bi moglo biti samo poboljšanje iz jednostavnog razloga jer sva ta statistika koja je, ona je suhoparna, je brojke, al se odnosi jednako tako na niz drugih podataka jer i oni skupljaju podatke, pa da se, da su podaci usporedivi, da se ne duplira i sve ostalo što treba biti, tako da tu u odnosu na to bi se obzirom da ste u hitnoj proceduri mogli ići samo jednim amandmanom, pa ću se možda jako požuriti u svoj ured i da damo taj amandman, mislimo da nam to ne bi poremetilo sve ono što je, a da bi što se tiče stručnosti, funkcioniralo, s funkcioniranja bilo izuzetno dobro. Mi ćemo iz Kluba GLAS-a ovaj prijedlog Zakona o službenoj statistici podržat. To je onaj jedan red, to je ona jedna grupa tehničkih zakona koji nam mogu i koji nam trebaju i koji nam mogu samo pomoći i tako o njima treba i raspravljati i tako o njima treba i nekako i definirati. Da bi neke stvari mogle biti bolje, mogle bi, ali to trebamo razlikovati i to mi često s ove govornice ne razlikujemo zakon i stvarnost. Ali ja nekako uvijek imam osjećaj kad je riječ o statistici svi nešto progovorimo, pa kažemo to je ovako krivo ili nije onako krivo, ali uredno to poštujemo i uredno to koristimo u svemu onom što dalje radimo. Stoga evo zaključno, mi ćemo podržati ovu, ovaj zakon i čini nam se da bi bilo dobro da zaista u tom Odboru za sustav službene statistike RH i bude predstavnik državne geodetske uprave, to bi vama bilo samo dobro, ne loše. Hvala.
Hvala, prelazimo na pojedinačnu raspravu, prvi je trebo biti poštovani zastupnik Saša Đujić, nema ga, gubi pravo na raspravu, pa će slijedeća pojedinačna rasprava biti poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS, gđo. državna tajnice, gđo. čelnice Državnog zavoda za statistiku. Meni je iskreno žao što nas danas u sabornici nema više zato što govorimo po meni o jednoj izuzetno značajnoj temi, a to je Zakon o službenoj statistici jer samo uzmite šta smo ovaj tjedan, koje su bile političke rasprave i prepucavanja, uzmite samo oko broja otišlih iz RH i to nije proces koji se događa u zadnjih par mjeseci, u zadnjih 2.g., to je proces koji se događa od ulaska u EU i sigurno da bi Državni zavod za statistiku trebao ovoga napravit statističko istraživanje o tome što se dogodilo, zašto se dogodilo, prezentirati to hrvatskoj javnosti, niko nema pravo licitirati koliko Hrvata je otišlo, koliko Hrvata nije otišlo. Druga stvar, isto tako ti ljudi koji su otišli iz RH ostvaruju još uvijek nekakva prava u RH, dakle ima teme koje naprosto ne trpe politikanske rasprave i to je možda razlog zašto danas o ovoj temi nema puno rasprava. Statistika su činjenice, činjenice koje se prikupe, koje su podređene metodologiji obrade i kao takve se i publiciraju. Međutim, ono što je za RH vrlo bitno, a posebno za Zavod za statistiku od dolaska RH u EU podatke koje obrađuje i prema Eurostatu šalje Državni zavod za statistiku su vrlo bitni za RH. S jedne strane temeljem tih podataka ostvarujemo određena prava, određene beneficije, ali isto tako si i stvaramo određene obveze. A kad uzmete težinu i jednog i drugog onda se može govorit o desecima milijardi kuna jer kad uzmete kolki je financijski paket RH u sedmogodišnjoj financijskoj omotnici i kad uzmete kolke su obveze RH prema proračunu, središnjem proračunu da tako kažem EU, onda ćete vidjeti da to nisu zanemariva sredstva. A isto tako može se dogodit da recimo Eurostat kaže naprosto podaci pojedine zemlje koji su dostavljeni k nama nisu baš točni i stavlja vas u, da tako kažem, u crveno i što onda? A mi danas raspravljamo o Državnom zavodu za statistiku i ovaj je zakon tehnički ja se slažem tu sa gđom. Mrak-Taritaš. Međutim, zašto sam se javio za pojedinačnu raspravu? To je tema o kojoj ja u ovoj sabornici govorim već godinama. Dakle, ono što želim danas jasno reći, svoja razmišljanja i promišljanja, da Državni zavod za statistiku prije svega, treba tehnički opremiti i poboljšati. Druga stvar je, statistika je specifično znanje, pa ja bih čak rekao specifičan zanat u ekonomskoj znanosti. Statistikom se ne može baviti svatko. Statistikom se mogu baviti samo ljudi koji su to dobro izučili, dobro naučili, a da ne govorim za obradu određenih podataka itekako treba znanje. Danas je život vrlo dinamičan, događanja u ekonomiji su vrlo dinamična i ako ljudi koji obrađuju određene podatke nemaju se mogućnosti educirati, ne samo u Hrvatskoj, nego i izvan Hrvatske, onda mi naprosto, prije svega kao saborski zastupnici, jer vidjeli ste da, u prijedlogu amandmana Odbora za financije, mi smo odredbu koja je bila u prijedlogu zakona, da godišnji plan statističkih istraživanja donosi Vlada, mi smo amandmanom jednoglasno, i oporba i vladajući se dogovorili da bi taj program godišnjih sazivanja donositi Hrvatski sabor. Naprosto i na takav način dajemo na značaju, a onda ćemo mi usvajati i godišnje izvješće o radu HZS-a i na takav način ti dokumenti dobivaju jednu dodatnu snagu jer jedno je kad saborski zastupnici, bez obzira koliko je netko educiran, koliko nekog nešto zanima, međutim, kad pogledate to izvješće, uvijek ćete naći jedan segment koji se možda odnosi na vašu regiju, možda se odnosi na ono s čim se profesionalno bavite, što vas zanima, o čemu bi možda htjeli raspraviti, zašto je to tako, zašto to nije tako. Pa čak i pojedini statistički pokazatelji nam mogu reći da li određena sredstva koja su u određeno područje uloženo iz proračuna, da li su postigle rezultate koje mi smo željeli da postignemo, nisu postigle rezultate. Dakle, onaj tko čita između redaka, može iščitati puno toga i može naći puno zanimljivog štiva za sebe. I zato mi je žao što i u ovom zakonu, a i u izvješću u ovom Saboru nažalost nema rasprave. A zašto nema rasprave? Zato što ne možete napamet nabacivati se s podacima, itd. nego možete govoriti jedino činjenicama. Jedino to. Druga stvar, kad u prijedlogu ovog zakona pogledate tko sudjeluje, da tako kažem, u procesu državne statistike, da tako kažem, RH, onda ćete vidjeti da su to ministarstva koja itekako raspolažu sa velikim financijskim sredstvima iz državnog proračuna, taj proračun mi donosimo tu u HS-u. I onda, tko hoće malo bolje pogledati određene statističke pokazatelje, on će vidjeti da li su ta sredstva baš adekvatno utrošena ili bi možda oni koji upravljaju s tim trebali možda na drugačiji način razmišljati. I pandan tome, vrlo bitan onaj subjekt koji dostavlja, da tako kažem, podatke prema Bruxellesu je HNB. Mi smo ovdje imali prošli tjedan raspravu novog Zakona o HNB-u, svega i svačega smo čuli, ali naprosto činjenice su činjenice, postoje dvije institucije, krovne, da tako kažem, iako po svom statusu, da tako kažem, položaju, HZS to nije, ali HNB je, koja je obrađuju i šalju podatke prema van. Podatke prema kojima nas netko mjeri jer kad govorimo ovdje o deficitu državnog proračuna, onda vrlo često mi koji se malo više bavimo s tim financijama, onda govorimo o metodologiji ESA ova, ESA ona, ESA ovakva, ESA 2010, a to je netko u Bruxellesu propisao pravila temeljem kojih se računa deficit proračuna jedne države. Mi u Hrvatskoj koristimo jedan modificirani oblik, malo jednu svoju priču, ali to Eurostat zna i kad HZS obradi sve podatke i kad ih pošalje gore, uz one podatke koje šalje ministarstvo ... [[Govornik se ne razumije.]] i HNB, onda je to to. Onda nitko ovdje ni u Hrvatskoj ni u ovoj sabornici ne može reći, je to je tako. Ne može biti tako. Zašto? Zato što je to verificirani podatak u Bruxellesu. Reificirani podatak od svih međunarodnih financijskih institucija. I sad, evo, noćas je u Bruxellesu velika rasprava i premijer Plenković gore sudjeluje i bori se za ovaj jedan dodatni paket koji Hrvatska treba dobiti s osnova toga da smo zadnja članica koja je ušla u EU, ja se iskreno nadam da će u tome i uspjeti, međutim, da nisu određeni podaci iz Zavoda za statistiku, iz HNB-a, da do određenog podatka nisu dostaviti resorno ministarstvo, naši pregovarači dakle na čelu sa predsjednikom Vlade i ministrom financija, ne bi imale argumente da sa pojedine pozicije traže nešto. Ima još nešto o čemu sam ja godinama govorio kao ministar, iskreno se nadam da će to kad-tad netko obraditi, a to je koliko godišnje u hrvatskom proračunu su teške, oprostite mi na izrazu, teške, indirektne i direktne posljedice rata. Dakle, po nekakvoj gruboj računici mi svake godine u proračun RH izdvajamo oko 10-tak milijardi kuna za pokrivanje direktnih i indirektnih posljedica rata. I kako bude vrijeme odlazilo, kako budu neki ostvarivali prava, taj iznos će možda biti i veći i to sigurno nije zanemariv podatak, s kojim će se, prije svega, znanost morati pozabaviti jer posljedice rata nisu samo, ove, imate niz industrijskih centara RH koje su nažalost u ratnim stradanjima praktički nestale. Uzmimo tu nama najbliže, Sisak i Karlovac, a da ne govorimo o Vukovaru što je imao u ovom svojem gospodarskom dijelu, tu će netko na jednoj znanstvenoj razini trebati obraditi što se dogodilo, to su bile direktne posljedice rata. Direktne posljedice nestanka tržišta bivše države. Dakle, ja sam samo ovdje doslovno pokušao nabaciti neke teme o kojima se može razgovarati želeći ukazati na važnost DZS-a i na takav način reći da čelni čovjek DZS-a ... [[Govornik se ne razumije.]] drugačiji status od rukovodećeg državnog službenika, a nama saborskim zastupnicima, vrlo često, ja se nadam da će web stranica Državnog zavoda za statistiku u budućnosti izgledat malo ljepše i bolje, ta stranica bi nama trebala biti i te kako podloga da se pripremamo za rasprave i da naše rasprave budu kvalitetnije i bolje bez obzira da li nam je to struka ili nije. Dakle, uz ove predložene izmjene amandmana, uz sve one prijedloge koji će biti kad budemo raspravljali i o godišnjem planu i o godišnjem izvješću i sa željom da se materijalni i edukacijski status zaposlenih u Hrvatskom zavodu za statistiku popravi, podržat ćemo ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Prva je poštovanog zastupnika Lenarta.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Šuker vi ste u pravu da je važnost Državnog zavoda za statistiku vrlo velika za RH jer upravo taj statistički podatak je temelj za planiranje, za izradu strategija, za osvrt na ono što se dogodilo da se vidi na koji su bila bilo kakva kretanja i ovo ste rekli da bismo trebali napraviti istraživanja o tome koliko je ljudi otišlo. Mislim da smo to već trebali napraviti. I mislim da zavod za statistiku svakako opremit, slažem se s vama i aparaturom i kadrovima ukoliko oni nedostaju da on brže reagira, da brže obrađuje te podatke jer informacija i podatak što prije dođe to je bitniji za planiranje i za planiranje proračuna i za planiranje programa u ministarstvima, znači jedan temelj koji je svakako biran u Hrvatskoj. I s obzirom da ste vi u vladajućoj koaliciji trenutno potrudite se da taj zavod za statistiku bude [[Upadica: Hvala.]] što kvalitetniji i što bolji.
Odgovor poštovanog zastupnika Šukera.
Hvala lijepo. Ovu predzadnju rečenicu naročito volim, kolega Lenart mi smo nekad bili zajedno u vladajućoj koaliciji. Prema tome, nije bit vladajuće koalicije ja ovdje gledam nas u Hrvatskom saboru kao odgovorne ljude i moja rasprava nije bila u službi nikakve ni koalicije ni ničega nego pokušaj da sve nas potaknem da za određene rasprave, na određene pokazatelje koji su nama svima kao ljudima, kao građanima vrlo bitne. Dakle, ja sam, moja rasprava je išla u tom smjeru. U nikakvoj raspravi tko je ovako i ja bi mogao govoriti što se događalo sa Zavodom za statistiku od '13. do '16., ali mi nije palo napamet da o tome govorim. Jer naprosto to me ne zanima. Mi danas govorimo o novom zakonu i mislim da danas trebamo govoriti pro futuro što se treba dogoditi. Prema tome, svatko od vas, ne samo vladajući će prilikom donošenja državnog proračuna imat priliku reći ja smatram da bi ova pozicija trebala biti takva i takva. Dakle, ja mislim da je moja rasprava išla u tom smjeru, žao mi je ako ste vi drugačije razumjeli.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Šuker, slažem se s vama da je važna točnost podataka statističkih jer prema njima će bit i definirani okvir koji će Hrvatska uplaćivati u europski proračun, a i u konačnici koliko ćemo moći povući sredstava i nužno je da ti podaci budu što točniji. Zato je važno osnažiti Državni zavod za statistiku. Ali sam se javio za repliku da vam kažem od kut ti podaci. Dolaze s terena, od obrtnika, poduzetnika, obiteljskog poljoprivrednog gospodarstva. I često kad razgovarate s njima čujete od njih da su to prekomplicirane stvari i da ih se prečesto maltretira sa silom tih podataka koje moraju dostaviti i treba osmisliti modele kako to pojednostavit da bi imali što brži i što kvalitetniji podatak. A drugo, kako očekivati od čovjeka koji se bavi s proizvodnjom mlijeka da dobije 2 do 2,5 kune za tu litru mlijeka, nema šanse da od toga živi i da onda još kvalitetno popunjava podatke i na vrijeme šalje. Moramo osmislit modele prije svega da ljudi mogu živjeti od svoga rada, a onda će oni s radošću ispunjavati te formulare … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Odgovor poštovanog zastupnika Šukera.
Kolega Vlaoviću vi ste bili isto kao ja, čelnik u jedinici lokalne samouprave dobro znate kako se prikupljaju podaci. Ja cijelo vrijeme ovdje pokušavam reći da statistika, obrada podataka ne može biti ni politika, ni bilo šta, ona je činjenica. Dakle, oni moraju konstatirati iz godine u godinu da li su se dogodile neke stvari koje nisu dobre, koje su prekomplicirane, temeljem toga ne mogu dobiti adekvatne podatke, pa to je, al to je u onom procesu o kojem ja govorim, edukacija. Edukacija nije samo stručno obrazovanje, edukacija je da dobijete informaciju s terena, ono što ste predložili, da li je to adekvatno ili nije. Dakle, edukacija ide uvijek u 2 mjera, jer ako vi samo teoretski se educirate, a ne znate kako se to primjenjuje u praksi, uzmite koliko je Hrvatska raznolika i niste napravili ništa. Dakle, pojam edukacije je nešto puno šire. A pod pojmom edukacije je i ovo što ste vi rekli. Vi možete mislit u uredu da je obrazac najbolji, međutim na terenu je on katastrofa [[Upadica: Hvala.]] i koji je rezultat toga, nikakav.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Grozdane Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Još jedanput svih pozdravlja. Zapravo sam i ja konsternirana kao i kolega Šuker da nas jako malo raspravlja o ovoj temi i potaknuta time zapravo želim još jedanput istaknuti kolika je važnost svakog podatka koji se dobije i sublimira na ovaj način i kada to radi ovaj zavod koji koristi podatke i koji koordinira sa mnogim službama, institucijama, ministarstvima da bi dobio što kvalitetnije podatke i onda da bi mi s tim podacima mogli o njima raspravljati i s njima baratati i donositi ono što je važno i neke buduće odluke. Jer evo kad pogledate i slažem se tu i sama sam izrazila želju i zahtjev da državni zavod puno više učini na kvaliteti samog, same web stranice i dostupnosti podataka kako bi mi i koristeći te podatke u našem svakodnevnom radu mogli što prije i što brže doći do njih, a za to je potrebna to sučelje koje će biti vrlo kvalitetno osmišljeno da bi mogli doći do podataka koji nam trebaju. Ono što bi htjela posebno istaknuti je izvješće koje je Eurostat i gospođa ravnateljica Kotzeva dala RH i Državnom zavodu za statistiku u ovoj godini, a to je da su se značajne promjene dogodile i da je unaprijedila sustav državne statistike s tim da ne smijemo zaboraviti da još uvijek imamo dio koji trebamo riješiti, dakle zavod da to bude još točnije, potpunije i pravovremenije dakle da budu aktualniji podaci. To je ono s čime i na čemu treba raditi, ali da su se itekako dogodile bitni kvalitetni pomaci i očekujemo to da će sa onim već ranije spomenutim većim iznosom sredstava koji je odobren u državnom proračunu za 2020. i tako i za sljedeće godine, da će zavod u tom smislu zaista napraviti kvalitetne pomake. Ja bih se evo vezano za ovo stanje odseljenih i doseljenih stanovnika u i iz RH, ako pogledate i na sadašnjem izvješću koje imate na web stranici zavoda onda lijepo možete pratiti evo ukupno doseljenih-odseljenih od 2014. do 2018. godine pa npr. od 2014. imamo 20.000 odseljenih, 2015. 29.651, 2016. 36.436, 2017. 37.352 i 2018. pad 39.515. U odnosu na doseljene samo od 2018. imamo doseljenih 26.029, dakle tu se gleda i Europa i cijeli svijet, ukupna EU, ali i sve ostale države. Prema tome, kada govorimo o tome da nema nekih podataka onda moramo samo malo zaviriti u neke činjenice i vidjeti da nije to tako kako neki tvrde, ali da treba kvalitetno iščitati pojedine podatke i onda ih primijeniti na aktualnu situaciju. Isto tako iz ovih podataka je važno onda da ih ja ne čitam vidjeti iz kojih dijelova svijeta dolaze doseljeni, na koji način upravo ono što je kolega Šuker govorio, da li naši stanovnici koji su se odselili kakva imaju prava, da li su se odjavili za zdravstveno osiguranje, tko snosi taj dio tereta itd. sve su to pojedinačni podaci koji se onda moraju itekako detaljno analizirati da bi se mogle stvoriti određene politike i da bi onda znali na koji način projicirati bilo evo problem financiranja u zdravstvu, kvalitetu zdravstvene usluge ili nečega drugoga, dakle kvalitetu stanovanja jer kada Europljanin pogleda u našoj statistici koliko imamo ne znam, kupaona u kući ili koliko imao nekih drugih komunalne opremljenosti onda nas prema tome ocjenjuju i kvalitetu našeg života. Ali i nama je to itekako značajan podatak, ono što je rekla gospođa Mrak Taritaš gdje na taj način onda možemo donositi određene strategije i politike i na taj način doprinijeti da se razvijemo u onom pravom smislu. Dakle, važnost i svako od nas koliko god, a znamo iz prakse nekada se čini to kao nešto što je suvišno popuniti, ali to je itekako važno jer na taj način možemo stvoriti pravu sliku i donijeti na kraju krajeva pravu političku ili ekonomsku odluku o tome u kom smislu ćemo se razvijati. Evo zato još jedanput ističem isto tako ono o čemu smo razgovarali na samom odboru, da je jako važno da upravo o svemu tome i o samim programima koje poduzima sam DZS da je itekako važno da upravo Hrvatski sabor o tome raspravlja, da donosi isto tako odluke i da ima uvida u sve ono što se događa jer ovo je pravo mjesto o čemu se treba raspravljati. I zato u svakom slučaju podržavamo ovaj zakon.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Marasa. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospođo Grozdana, pažljivo sam slušao vas, ali i kolegu Šukera kada je govorio da ovdje nema mjesta za opće političke, politikantske rasprave. Ja se s time slažem, ali problem je kada ovakvim rješenjima odnosno kada statistika ne daje odgovore na koje je gospodin Šuker opravdano ukazao kao problem, a to je zašto ljudi iseljavaju, koliko ih iseljava, kakvi su trendovi, šta možemo napraviti da se ljudi vrate u RH i to je nešto o čemu treba ovdje govoriti jer smo svjedoci proteklih 3, 4 godine da je skoro 200.000 naših sugrađana napustilo Hrvatsku. Ne možemo se zadovoljiti sa time i bilo bi dobro kada bi dobijali od statistike odgovore upravo tog tipa, koji su razlozi iseljenja, šta možemo napraviti kako bi ljude vratili i to bi onda bilo, ja bih rekao, korisno za nas koji donosimo određene odluke. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Perić.
Pa poštovani kolega, DZS je odgovoran da ovi podaci koje oni prikupe da budu što kvalitetniji i što točniji, a na svim ostalim subjektima je da se onda tim podacima pozabave i to analiziraju. Dakle tu glavna odgovornost nikako nije na DZS-U. Kada pogledate ovo što sam pročitala, a taj trend da je od 2013. odnosno od 2014. da se taj trend odseljenih povećavao do 2018. kada je on pao za nekih 9.000 onda je i to važna spoznaja o kojoj trebamo itekako voditi računa, a bit će zanimljivo što će to biti i u 2019.
Slijedeća pojedinačna, povredu Poslovnika je digao kolega Maras, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Pa mislim, statistika je egzaktna znanost, tu možemo mjeriti brojeve…
…/Upadica Reiner: Oprostite, u čemu je povrijeđen Poslovnik?/…
Gđa. Grozdana Perić je povrijedila čl. 238. i rekla netočan podatak, znači nije pao…
…/Upadica Reiner: Dobivate opomenu jer znate da to nije točno./…
… broj iseljenih iz Hrvatske, nažalost u 2018. g.
…/Upadica Reiner: Kolega Maras, sjednite, dobivate opomenu./…
Ja se slažem, samo sam htio reći da je rekla netočan podatak. Hvala lijepo.
Kolega Maras, temeljem čl. 240. izričem vam opomenu sa oduzimanjem riječi.
… [[Upadica Maras, ne čuje se.]]
Na temelju toga što ste nakon što sam vam opomenu, nastavili govoriti, svjestan da kršite Poslovnik. Slijedeća pojedinačna rasprava…
…/Upadica Maras: Samo malo gospodine potpredsjedniče…/…
Kolega Maras, ja vas molim…
Ovo je skandalozno, nikad ovako nitko mi nije u Saboru oduzeo riječ.
…/Upadica Reiner: Ja vas molim da se sjednete …
Ma neću sjest zbog toga što radite nered. Nered radite.
Kolega Maras, temeljem čl. 240. st. 2. izričem vam opomenu sa oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi.
Čekajte, maloprije ste mi oduzeli riječ pa mi sad oduzimate riječ do kraja rasprave?
…/Upadica Reiner: Da, sjedite jer kršite Poslovnik./…
Vi kršite Poslovnik, ja sam htio sjest, vi ste jedva dočekali da kažem jednu rečenicu da bi mi oduzeli riječ da ne mogu raspravljati.
…/Upadica Reiner: Kolega Maras, molim vas sjednite./…
Ja vas molim da mi vratite da imam pravu raspravu.
…/Upadica Reiner: Dajte se pristojno ponašajte sukladno Poslovniku./…
Ne, vi ste pristojno ponašajte. Imam pravo raspravljati u ovoj sabornici.
…/Upadica Reiner: Da, sukladno Poslovniku./…
Ali ne možete mi dat nakon prve opomene odmah oduzimanje riječi, to nije sukladno Poslovniku.
Zato jer niste prestali govoriti, htio sam vas moliti da prestanete govoriti i da se sjednete. Vi ste svjesno nastavili dalje kršiti Poslovnik.
…/Upadica Maras: Ne, nisam./…
Ja vas i sad to dalje radite.
Ne, nisam. Pa isključite me, da, ajde evo isključite me. G. Reiner, ja vas molim da mi vratite pravo govora.
…/Upadica Reiner: Slijedeća pojedinačna rasprava biti će…/…
…/Upadica Maras: Možete mi vratiti pravo govora?/…
Naravno da ne mogu.
…/Upadica Maras: Ali gledajte, mislim…/…
Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Mire Bulja. Izvolite, kolega Bulj. Ne možete.
…/Upadica Maras: Pravo povrede Poslovnika imam još uvijek./…
Nemate.
…/Upadica Maras: Imam./…
Kolega Maras, recite onda što imate?
G. potpredsjedniče, povrijedili ste Poslovnik u izricanju opomene.
…/Upadica Reiner: Nemate pojma čak ni koji članak./…
To je čl. od 230. nadalje, pročitajte si pa ćete vidjeti.
…/Upadica Reiner: Ma dajte, nemojte, molim vas./…
Znači niste mi mogli dati za ovu stvar dvije uzastopne opomene.
Dobro, ako smatrate da sam pogriješio, molim vas, obratite se Odboru za Ustav, Poslovnik i...
…/Upadica Maras: Šta, onom kojem vi predsjedate?/…
Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav koji to rješava.
…/Upadica Maras: Znači šta, kadija ti sudi, kadija te tuži, to je ta varijanta?/…
Kolega Maras, pa slušajte se, vi kontinuirano, svjesno i dalje kršite Poslovnik.
…/Upadica Maras: Da, zbog toga što mi niste dali pravo govoriti./…
Pokušavate se sa mnom, ne znam, svađati, nadmetati, ja se neću svađat s vama. Ne pada mi na pamet spuštat se na to.
…/Upadica Maras: Da, ipak vi ste vitez Jeruzalemskog groba./…
Molim vas, sjedite.
…/Upadica Maras: Ne, neću sjest dok mi ne date pravo da govorim./…
Naravno da vam neću dati, ne pada mi na pamet. Dat ću pravo za govor poštovanom zastupniku Bulju koji ima pojedinačnu raspravu, izvolite.
Hvala lijepo. Govorimo o statistici, govorimo o novom prijedlogu zakona o statističkim podacima međutim činjenica je da se statistika koja iz statistike, matematički se dolazi do brojnih analiza međutim ja bi ovdje govorio da li hrvatska politika i politike u biti uopće promatraju te analize i što se u biti događa. Svi ovo šta se sad, ovaj vaš prijedlog, u biti ovo je usklađivanje sa europskom službenom statistikom, u biti ništa spektakularno se ne događa, osim još nekog tijela koje će biti, koje se predstavilo ovdje međutim je činjenica kad govorimo o statistici, ona je u RH u biti samo izlazila i bila mrtvo slovo na papiru politike koje su se morale analitički analizama, matematički koje su došle do rezultata, koji su pa nažalost. Neću bit ovdje da bacam samo crne stvari reći da su poražavajući po pitanju kojemu god krenemo. Ako krenemo po demografskom pitanju, vidimo da statistički pokazatelji govore da u RH je stanje u biti da imamo 2/3 Hrvatske prazne. Da imamo situaciju gdje se Vladi sa primjera kurikularnom reformom, obrazovanjem, ministrica to naglašava dok u mome Sinju, u Brnazama naselje koje ima 5000 stanovnika, sama je sreća što djeca nisu u tom trenutku bila u školi, pao je krov tako da demografska politika i statistički pokazatelji i ono što se ministrica i Vlada Andreja Plenkovića hvali da ulaže u ove tablete, u digitalizaciju, u modernu tehnologiju, da ide kurikularna reforma ko zna gdje i kako, u biti doslovno u školstvu nemamo spužve i krede. Evo to je statistički pokazatelj i da stropovi koji 40 g. padaju. Drugi pokazatelji koji su po pitanju, možemo krenuti primjera evo, evo okoliš ste spominjali, Ministarstvo okoliša. Kad vidimo pokazatelje, o čemu se radi? Pa kad samo pogledam što radi ministar Čorić, umjesto da se bavimo zaštitom okoliša i da radimo temeljem tih statističkih pokazatelja jer se svi pozivamo danas na klimatske promjene, zaustavljanje ovih loših klimatskih promjena, umjesto da zaštiti naše pitke vode jer analize govore i statistički pokazatelji da su mu Hrvatska jedna od najbogatijih država po glavi stanovnika, u Europi smo naj, pitke vode, što mi tim analizama postižemo, ne štitimo okoliš al je bitno da je ministar pobio, Čorić, presudu suda, Upravnog suda u Splitu po imenovanju ravnateljice NP Krka, doduše ona je imala kriterij imenovanja, temeljem Đujićevoga prijedloga koji je u šibensko-kninskom predsjednik HDZ-a, imenovana je naravno ravnateljicom osoba koja ima dvije iskaznice, HDZ-a i HNS-a a nije gđa. Ljiljana Zmijanović koja ima iskaznice, koja ima braniteljsku iskaznicu i koja ima, znači bolje znanstvene reference. I ne samo to da se pobiva glavni inspektorat nego ministar, ministar traži izuzeće sutkinje u drugom postupku, pošto je prekršio jedan put, inspekcijski, inspekcija je također rekla da je nezakonito imenovanje u Nacionalnom parku Krka, sad traži izuzeće sutkinje preko svoga čovjeka, zastupnika iz ministarstva koji je bio član povjerenstva kod imenovanja, on šalje sutkinju, on šalje izuzeće zbog da su sud ne provodi svoju, da nije u procesu, ne vodi se zdravom logikom. Znači ministar Ćorić zatrpaje sudstvo. Vidimo da je sudstvo zatrpano, statistički pokazatelji govore da naše sudstvo ima problema u neriješenim predmetima. Ministar Ćorić je prije nekoliko dana tražio izuzeće sutkinje po pitanju imenovanja ravnateljice nacionalnog, nezakonitog imenovanja, po drugi put se vodi proces, ravnateljice koja ima HDZ-ovu i HNS-ovu iskaznicu u isto vrijeme, g. Nela Slavica. Zatrpaje sud, ministar. Pa odmah razrješenje. Di je Andrej Plenković i njegova hrabrost? Odmah razrješenje ministra Ćorića koji na sud traži izuzeće da sud se ne vodi logikom. Naravno da ćemo imati statistički pokazatelj da je katastrofalno i da će ljudi koji su kvalitetni izlaziti. Što se tiče gospodarskog dijela statističkih pokazatelja. Pošto Vlada to ne gleda i pošto Vlada se hvali sa podacima da gospodarski rast i činjenica je, ali kakav gospodarski rast? 6% BDP-a nam dolazi iz inozemstava od naših ljudi koje je ova Vlada svojim politikama, bez obzira na statističke pokazatelje na koje se pozivala i gđa. zastupnica, naša kolegica Perić, prije mene. 6% BDP-a od doznaka naših ljudi koji su iseljeni u treće zemlje politikama kao što provodi se u ovome slučaju, Šibensko-kninskoj županiji, gdje je imenovana ravnateljicom osoba koja ima loše kriterije, nema status branitelja, kao drugi što imaju, ali imala je iskaznicu HDZ-a i HNS-a i to je ključna priča. Bitno da je Dujić dole reka da je lola doša i reka mora ona i gotovo. Bitnije su te dvije iskaznice i to je statistički pokazatelj zbog čega ljudi iseljavaju. Znači mi moramo iz tih statističkih pokazatelja reći jesu uopće potrebne te županije. Mi smo sada državne urede uprave sve ljude premjestili u županije. Još i ojačali, kaže mi decentraliziramo, a vi imate 20 faraona malih koji rade posao kako je njih volja, rade što žele, zapošljavaju kako žele, pogledate samo imenovanje nacionalnog parka. Pa ministar Ćorić, ja ne znam je li ga sramota. Umjesto da štiti Krku rijeku, Zrmanju, ima problema nemilih ekoloških, katastrofalnih, umjesto da se bavi s tim problemom, da se baci gospodarenjem otpadom, najbolji način da pronalazi, a ne da je kaos i u Zagrebu i dolje u Dalmaciji, iz Sinja prevozi ovaj, iz Vrgorca 100 km prevozi otpad. Znači niti jedan statistički pokazatelj, ja vjerujem da ćete vi napraviti dobro statističke pokazatelje gdje ćemo mi ovaj zakon uskladiti, ali kakve ćemo mi, kolege, politike provoditi s tim statističkim pokazateljima? Pa dvije trećine Hrvatske su prazne. Nastavi li se ovakav trend, uskoro ćemo imati, ne ispod 4 milijuna ljudi, nego ispod 3 milijuna ljudi. Pa rezultat ove politike je da smo ljude iselili, kao što je bila politika u Jugoslaviji 60-ih godina, samo onda su odlazili samo muškarci, većinom, ali su obitelji ostajale, a sada mladi ljudi odlaze i više nema rađanja, vrlo malo. Pada broj rađana. Pada broj djece u školama, škole se urušavaju. Sad jedino imamo plač, sve manje u rodilištima, a sve više na, djece, a sve više na autobusnim kolodvorima, ali roditelja, baka, djedova, kako im ljudi odlaze. Pa koje mi to statističke pokazatelje? U poljoprivredi statistički pokazatelj? Evo, zanimaju me statistički pokazatelji, godinama znamo da smo mizerni u navodnjavanju naših poljoprivrednih površina. Što smo izvukli iz tih statističkih pokazatelja? Ništa. Nit koga briga. Vi ćete odraditi statistički svoj posao, vi ćete nam, ali iz tih matematičkih analiza, statističkih pokazatelja, moraju se provoditi politike. Nekad smo imali 60, nedavno prije 10-tak godina, 64 tisuće OPG-ova koji su se bavili znači govedarstvom, tj. muznim kravama. Danas nemamo 4 tisuće takvih ljudi. Nemamo 4 tisuće. Pa kakva je to politika? Pa je li to Bogu plakati kad dođete, evo u moju Cetinsku krajinu, Sinjsko polje nije navodnjeno? Cetina, bistra rijeka prolazi kroz Sinjsko polje, imamo blizinu Splita, imamo makarsko primorje, imamo šibensko zaleđe, trogirsko, turista puno, a Sinjsko polje nije navodnjeno. I to u statističkim pokazateljima se vidi da smo mi katastrofalni, a imamo europske fondove, hvalimo se. Aglomeracijski sustavi kasnije, pa mislim po kojem je pitanju mi statističkih pokazatelja koji će zavod odraditi svoj posao onako kako se radi po struci matematički, ali što politika radi? I onda dođe premijer ovdje i kaže g. Bulj, vaše su klapnje da je 6% BDP-a iz inozemstva i da je to glavno zbog čega je porast, gospodarski rast u RH i što je uzrok? To je uzrok, iseljavanje, ciljano i planski, i sada se događa da smo rebalansirali, da ćemo, prije 4 godine je bilo, ne toliko tisuća stranih radnika, sad je došlo do 100 tisuća stranih radnika uvozimo i sada smo liberalizirali da mogu svi ulaziti kako god žele, a naše smo iselili. Bitno, od tokara, bravara, inženjera, zidara, osim Slobodnih zidara, ne znam ima li ovdje koji Slobodni zidar, to možda vozači Slobodnih zidara mogu znati, nije tu, pa ga neću pitati. Bez ... [[Govornik se ne razumije.]] velikog meštra.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Ivice Mišića.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Bulj. Otprilike, ne, vi niste krivi sigurno za ono što se dešavalo u MOST-u a znamo sami i ja sam bio sa vama. Mogli smo rješavati stvari da smo bili u Vladi i pokušali to porješavati. Zašto ste izašli? Imali ste Dobrovićevu zaštitu okoliša. Zašto niste znali? Kolko vas je ostalo? Ne možemo samo govoriti ne valja to, to, to, mora se i raditi i napraviti. Sjetimo se voda i kumova, prema tome ako ne zna se raditi i ne zna se vodit, a imali smo veliku šansu dok sam i ja bio i mi dok smo skupa bili, bilo nas je 19-20, pa vas je ostalo na 5, 6, 7, ne znam koliko vas danas ima, znači treba sustav znati posložiti, treba znati voditi ljude. Ja neću reći da je sve idealno ni ova Vlada što radi, ali gospodo treba se uhvatiti posla, a ne priča, ovo je samo priča koju možemo [[Upadica: Hvala]] evo satima pričati i prenositi [[Upadica: Hvala…]] hrvatskom narodu … [[Govornik se ne razumije]]
…ovaj odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepa. Kolega Mišiću, da vi ste ušli preko MOST-a, pa ste išli se preslagivati sa HDZ-om, SDSS-om, pa ste sada žetončić Bandićev, ja to nisam. Da ostanem sam ja to nisam, ja čak nisam ni član stranke, al smatram da je MOST prva politička opcija i 12 ljudi koji su rekli ne prodaji INA-e strancima, ne, imamo dosta zakonskih inicijativa i u vrlo kratkom vremenu smo pokušali nešto napraviti i dal smo griješili, vjerojatno jesmo, ali neću biti nikada ničiji žetončić, nikada. Ja sam uša sa liste MOST-a, vi ste ušli, bili ste glavni živozidaš, MOST-ovac, pa glavni živozidaš, al to je vaše pravo. Al je činjenica da, u, svi statistički pokazatelji koji se ovdje g. Mišiću prikazuju su poražavajući i vi podržajete takvu Vladu, vi kao živozidaš ste postali odjednon realist, vi ste ušli sa liste Živoga zida [[Upadica: Ne]] vi ste sa Živoga zida i sada ste malo nervozni, ali evo pozdravite Bandića, on to zna dobro radit [[Upadica: Hvala lijepa]] možda je i on dobar zidar.
Sada će ovaj o prijedlogu Zakona o službenoj statistici završnu riječ u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista imati poštovani zastupnik Miro Bulj.
Evo, samo ću ponoviti ono što sam rekao maloprije uvažavajući usklađivanje i vaše namjere da uskladimo statističke pokazatelje sa Europskim statističkim normama i to je normalno da bude usklađeno. Međutim, ovdje ne prozivam vas i sve ono što će se, ovaj iz ovoga zakona proizaći, nego je činjenica da je iz zakona o kojeme mi sada govorimo u biti i dosada što su statistički pokazatelji matematički pokazivali i analize pokazivale, vidilo je se da su politike katastrofalne. Znači i, ako govorimo o demografiji rekao sam da, ako govorimo o poljoprivredi rekao sam, samo o OPG-ovima muzni krava kad sam rekao koliko je bilo 64000. Koliko danas uvozimo? Mi danas uvozimo preko 3 milijarde prehrambenih proizvoda, a falimo se sa rastom turizma, znači hvalimo se, što znači da mi ne stvaramo dodatnu vrijednost u poljoprivredi primjera, jer ako je udaljen primjera zaleđe moj Sinj ili nebitno ili, ili Lika ili, ako je u blizini turističke destinacije, pa je li moguće da mi moramo pomidore, … [[Govornik se ne razumije]] pomidore inače rajčice, moramo uvozit iz Italije. Sinjsko polje nije navodnjeno, statistički znamo da je vrlo mali postotak navodnjenih polja. A kakve mi politike vodimo i onda se ovdje hvalimo pod ovim svjetlima, tako i sada predsjedamo vijećem tj. EU, porast gospodarski 2, 3, 4, 5%, a da nismo iselili ovo Hrvata iz ove 2/3 naši mladosti, ne bi, bili bi u banani. Ali dugoročno i jesmo u banani jel uvozimo radnu snagu ko zna na koji način i koće dolazit dok smo iselili naše ljude. Više, sad smo liberalizirali, izglasat ćete danas taj zakon. 2016. je bilo 1500, dvi, ne znam, vrlo mali broj nekolko tisuća je bilo stranih radnika, ove godine 100 000, premda nas proglašavaju ovakvim, onakvim, samo do polovice 2019.g. do 8. mjeseca 11000 radnika iz Srbije je bilo, 22000 iz BiH i sad to rapidno raste, iselili smo ljude ciljano, '60.-tih godina u Jugoslaviji su se organizirali vlakovi da odlaze u Njemačku oni kojima je bio roditelj u Njemačkoj, a sada u mojoj krajini je tako dogodilo se, tako je se dogodilo, al tako je pretežito bilo u tim ruralnim područjima, al su ostajala uglavnom djeca, sad cijele obitelji odlaze. Pa kad pogledam to školstvo, zdravstvo, pa kolko imamo župana, županija, faraona, pa kad pogledam to imenovanje i tu sada kad sam vidio, jutros kad sam vidio kako je zatražio ministar Ćorić izuzeće sutkinje u slučaju imenovanju u nacionalnom parku osobe koja ima dvije iskaznice i HDZ-a i HNS-a na štetu gđe. Ljiljane Zmijanović, pa to je smišno, pa svi će nan otić. Ovi statistički pokazatelji moraju biti oni koji kažu e u poljoprivredi je tako, što možemo poduzeti u gospodarstvu, mislim mi ništa ne poduzimamo. Možemo ovdje sad raspravljati i statistički pokazatelji su matematika, načini i modeli koji su najkvalitetniji. Iz tih matematičkih pokazatelja se izvlače analize. Tko izvlači analize? Bitno je da mi piarovski odradimo kako je gospodarski rast u RH, bitno je da se odradi kako je kurikularna reforma se provodi, tableti, ovo, ono. Ponavljam, u Brnazama, zaseoku tj. predgrađe grada Sinja prije neki dan je pa krov u učionici, plafon, strop, pardon, strop je pao. Srećom Božjom da nisu bila dica, mi se falimo sa reformom, nemaju spužve za obrisat tablu i krede, tako vam je u ruralnim područjima. Umjesto da temeljem statističkim pokazatelja kažemo nemaju djeca mogućnost dječjih vrtića, kolko djece nema mogućnost da ima od 3 do 6.g., što je naša obaveza od 2000.g. iz Barcelone Europskoga vijeća kad je zaključak donesen, da 90% djece ima mogućnost dječjih vrtića. Pa imamo općina 30% u lokalnim samoupravama koje nemaju mogućnost za jedno dijete da ima u ruralnim područjima dječji vrtić. Tko će ostat tu? Statistički pokazatelji da, ali mijenjati politike, usmjeravati ih prema tim statističkim pokazateljima, ako mi imamo te pokazatelje kao mrtvo slovo na papiru i ako ćemo mi raspravljat i jedni drugima govorit ovo, ono, znači ja pozivam one koji strateški razmišljaju, oni koji su preuzeli vođenje države da temeljem statističkih pokazatelja vidjet će gdje su problemi, a problemi su ogromni, a rješenje je baš u tim pokazateljima. Hvala.
Hvala lijepa. S time zaključujem raspravu o ovoj točci, mi ćemo o njoj glasovat kada se steknu uvjeti. A sada ćemo napraviti stanku do 12 sati kada će biti glasovanje o onim točkama koje su do sada raspravljene. STANKA U 10,47 SATI
Konačni prijedlog Zakona o službenoj statistici, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 838. Predlagatelj je Vlada. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun i Klub zastupnika GLAS-a. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, s nama je poštovana državna tajnica Katica Prpić, izvolite. Idemo na prvi amandman, to je Odbor za zakonodavstvo.
Poštovani predsjedniče i poštovane zastupnice, poštovani zastupnici, svi amandmani Odbora za zakonodavstvo HS se prihvaćaju.
Zahvaljujem. Znači, sva 3 se prihvaćaju i postaju sastavni dio zakona. Idemo na amandman Odbora za financije i državni proračun.
Poštovani svi amandmani Odbora za financije i državni proračun se prihvaćaju.
I oni postaju isto tako sastavni dio prijedloga zakona i idemo sada na amandman Kluba zastupnika GLAS-a.
Poštovani predloženi amandman se ne prihvaća uz obrazloženje Državna geodetska uprava je posjednik administrativnih izvora podataka koja Državni zavod za statistiku koristi u procesu proizvodnje službene statistike te u okviru realizacije pojedinih statističkih aktivnosti i razvoja statističkih područja stručna suradnja između Državne geodetske uprave i Državnog zavoda za statistiku intenzivna i svakodnevna.
Izvolite očitovanje, poštovana kolegica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče sabora. Tražim glasanje o ovo amandmanu riječ je zapravo o činjenici da u ovim amandmanom se predlaže da Državna geodetska uprava aktivno sudjeluje kao i sva druga ministarstva koja su navedena u navedenom odredbi zakona, prema tome ovo obrazloženje uopće ne stoji jer bi to onda stajalo i za sva druga ministarstva jer državna dakle statistika sudjeluje u radu svakodnevnom i sa ostalim ministarstvima. Pa po tom kriteriju u nadležnom tijelu ne bi trebala biti ni ostala ministarstva. Dakle, obrazloženje apsolutno ne stoji i tražim glasanje o ovom amandmanu jer mislimo da bi nam statistika bila učinkovitija i bolja bi svakako dobro bilo da je i predstavnik Državne geodetske uprave u nadležnom tijelu. Hvala lijepo.
Glasujmo onda o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio dovoljan broj glasova, pa idemo na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o službenoj statistici. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 104 za i 7 suzdržanih donesen Zakon o službenoj statistici.