Hvala lijepo, g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Ovih dana možemo čuti i od dužnosnika Vlade RH njihove izjave u medijima kada govore o tome kako u Slavoniji nikad nije bilo bolje, kako projekt Slavonija daje neviđene rezultate, kako se mladi u Slavoniji ne samo da ostaju nego se i vraćaju, kako cvjeta cvijeće, kako bi se reklo u riječima onog poznatog filma i u naše preduzeće, odnosno u našu regiju. No što se zaista dešava i što se skriva iza te krinke projekta Slavonija i Vladine nemoći, ne toliko čak ni nemoći nego nedostatka vizije, što sa jednom tako devastiranom regijom učiniti. Reći ću vam, niču društveni domovini, niču školske dvorane, niče čitav niz infrastrukture koji više nitko neće imati koristiti ako se brzo ne trgnemo iz ove letargije i ako ne vidimo da za Slavoniju nije pet do dvanaest nego je već i pola jedan. Najnoviji primjer u ovome svemu vam je i pompozna najava o obnovi glavnog kolodvora u Osijeku. Složit će se svi oni koji su vidjeli kolodvor u Osijeku, da je takva obnova prijeko potrebna. To je zgrada koja propada godinama, na koju smo više puta upozoravali da je zaista hitna obnova više nego potrebna. No u isto vrijeme, kolegice i kolege, tu vam najbolje ocrtava projekt Slavonija. Dok obnavljamo zgradu kolodvora ukidamo željezničke linije. Dana 23. 12. 2020. godine HŽ putnički prijevoz brzo ukida nekoliko trasa na mreži HŽ-a među ostalima vlakove 702 i 703 na relaciji Osijek-Rijeka-Osijek, odnosno jedini par vlakova koji izravno povezuje Slavoniju s jadranskom obalom, a koji su ucrtani kao redoviti vlakovi voznog reda u 2020. i 2021. godini koji je stupio na snagu 13. 12. 2020.godine. Ovim činom HŽ putnički prijevoz je cijelu Slavoniju zapravo ostavio bez jedine izravne željezničke linije prema moru, a još do prije nekoliko godina imali smo ih tri. Jednu redovnu i dvije sezonske. I sad vidite, s jedne strane obnavljamo kolodvor, s druge strane ukidamo linije. I to župan Anušić, ministar, i ministri u Vladi kao i predsjednik Vlade ne vide u tome ništa sporno. Što će nam zgrada kolodvora ako vlakova nemamo? Kolegice i kolege, udio prevezenih putnika koji se vozi željeznicom nam iz godine u godinu, unatoč velikim sredstvima koja Vlada odvaja za subvenciju karata pada, i to pada drastično. Samo od 2010. godine do 2019. godine taj udio se sa 25 spustio na 10%. 15% manje. I to je rezultat zapravo sustavnog ne razmišljanja o željeznici. Dok s jedne strane Vlada govori o tome kako će ovaj mandat obilježiti velika ulaganja u željeznici, ja vam mogu pokazati brzojav od HŽ infrastrukture od 18. veljače ove godine sa popisom linija koje se privremeno ili do daljnjeg ukidaju. Izgovor je kolegice i kolege, pandemija. Ali ja zaista ne vidim zašto se ukidaju linije koje opslužuju i lokalne potrebe, odnosno mikro regionalne, regionalne, pa onda i globalne, ako govorimo o Hrvatskoj, ukidaju zbog pandemije. Jel izgovor da putnika nema ili da ne znamo što bi sa tim linijama, ne znamo što bi sa željeznicom. Ok, možda se dnevni vozni redovi trebaju malo dopuniti, možda se trebaju osvježiti, možda se trebaju ponovo promisliti, ali kolegice i kolege, vodeći se iskustvom, kada jednom nešto ukinete, jako teško ćete vratiti, a sada bi mi trebalo još 10 minuta da vam pročitam sve linije koje se privremeno ili do daljnjega ukidaju, što lokalnog, što međunarodnog, što globalno hrvatskog karaktera. I tu dovodimo, dolazimo zapravo politike naše Vlade, ne samo prema istoku Hrvatske, nego prema cijeloj Hrvatskoj. Gradimo i obnavljamo velebne zgrade kolodvora, a ukidamo vlakove, gradimo li zgrade da nam zjape prazne bez ljudi i da ne obavljaju zadaću koju bi trebale. To je pitanje koje ja postavljam sada vama, hrvatskoj javnosti, ali isto tako HDZ-ovoj Vladi i njihovoj brizi prema ovoj državi.
Hvala. G. Hrvoje Zekanović iznosit će stajalište Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. U Hrvatskoj ima puno Dubrava, ima valjda poznata zagrebačka Dubrava, a ima i jedna Dubrava, manje poznata široj hrvatskoj javnosti, to je Dubrava kraj Šibenika. Prigradsko naselje grada Šibenika. Inače, Dubrave su dobile ime po jednoj još staro slavenskoj riječi dub a dub je stablo a i dandanas se koristi taj izraz za hrast na nekim prostorima Hrvatske, tako da bi Dubrava zapravo značila hrastova šuma ili šuma. U šibenskoj Dubravi još uvijek ima nešto šume, međutim ovaj put u šibenskoj Dubravi niče i šuma dalekovoda. Ovaj put se radi o jednom magistralnom dalekovodu koji bi trebao ići od Trogira do Bilica, opet nedaleko Šibenika. I sve je to uredu da taj dalekovod ne ide jako blizu naselja, jako blizu kuća i da ti dalekovodi svojim elektromagnetskim zračenjem ne izazivaju kancerogena oboljenja. Svjetska zdravstvena organizacija je ustvrdila, dokazala da ta elektromagnetska zračenja tih mislim da se radi o 220 kilovatnih dalekovodima itekako su opasna za zdravlje ljudi. I sada u Hrvatskoj postoji nekakva procedura kako se grade dalekovodi, pa onda netko treba izdati lokacijsku dozvolu. Ovaj put je tu lokacijsku dozvolu izdalo ministarstvo ministra Horvata, odnosno Ministarstvo graditeljstva uz blagoslov naravno i Ministarstva zaštite okoliša, odnosno ministra Ćorića. I počelo je već pravo služnosti i oni su počeli tamo i otkupljivati zemljišta, odnosno plaćati ljudima za to što će tamo proći dalekovod. Međutim, Šibensko-kninska županija se nije očitovala o postupku izdavanja lokacijske dozvole kao što se nije očitovao ni grad Šibenik, konkretno župan Goran Pauk i gradonačelnik Željko Vujić mudro šute. Njih nije briga što je čak 360 stanovnika naselja Dubrava potpisalo peticiju protiveći se izgradnji ovog dalekovoda. Njih to nije briga. Nego čak sada i usklađuju prostor i plan Šibensko-kninske županije, a kasnije i prostorni plan uređenja grada Šibenika sa već zatečenim stanjem, odnosno sa onim što se događa na terenu, a to je izgradnja dalekovoda. Ne samo to, nego će grad Šibenik i Županija šibensko-kninska u procesu donošenja prostornog plana trebati mišljenje pravnih tijela, a jedno od pravnih tijela od kojih će trebati mišljenje je HOPS, a HOPS je hrvatski operater znači prijenosnog sustava, odnosno upravo onaj koji to radi. Nadam se da su oni koji gledaju ovo shvatili o čemu se radi. Dakle, imamo apsurdnu situaciju kadija te tuži, kadija ti sudi. HOPS sam sebi preko ministarstva izda dozvolu, a kasnije županija pita HOPS smije li to uvrstiti u prostorni plan, a već se radi kao da je uvršten u prostorni plan. Dakle, radi se o jednoj situaciji koja je iznimno delikatna. Ja ovdje neću govoriti o tome da je to i krajobrazna šteta i da ti dalekovodi itekako naružuju krajolik, a Šibenska dubrava je jedna lijepa pitoma dolina koja je danas unakažena dalekovodima. Ali ću ponuditi rješenje. U razgovoru sa stručnjacima koji se bave tim poslom saznao sam da taj dalekovod može ići pod zemlju i da je onda zračenje minimalizirano i da nema tolike opasnosti po zdravlje ljudi. Dakle, s ovog mjesta ja pozivam sve institucije prije svega Šibensko-kninsku županiju i grad Šibenik da zaštite svoje građane, da zaštite njihovo zdravlje i da osluškuju bilo svog naroda, svojih građana što oni žele. A naravno ovdje pozivam i resorno ministarstvo i ministra, naravno uvijek imate jednu čelnu osobu i samog Andreja Plenkovića neka malo vidi što se radi. Pa ne može se u ovoj državi baš sve raditi kako bilo kojem ministru bilo kada padne na pamet.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,59 SATI]] 13 sati. Prvi u ime Domovinskog pokreta, govorit će g. Daniel Spajić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Danas ćemo malo pričati o kriminalnim radnjama koje se rade proteklih godina u općini Gradina a koja je na prostoru moje županije Virovitičko-podravske. Općina Gradina po zadnjem popisu stanovništva iz 2011. ima 3850 stanovnika u 11 naselja te općine. Sa brojem se poravnali sa 1857. g. kad smo imali 3538 stanovnika, dok je najviše bilo 1953., 9521. To su podaci Državnog zavoda za statistiku. S popisom stanovništva koji će se održati ili bi trebao ove godine i procjenama, u općini Gradini sumnja se da neće biti više od 3500 stanovnika ako uzmemo u obzir i stanovništvo koje ima mjesto prebivališta, Općina Gradina otišla je na rad u inozemstvo radi ekonomske egzistencije. Procjena je da u toj općini circa ima 2800 stanovnika, što je porazno za sve žitelje koji u njoj žive. Za ovakav demografski pad i iseljavanje, direktno držimo da su odgovorni oni su koji su upravljali ovom općinom zadnjih 30 g. a to je stranka HDZ. Naime, način na koji općina Gradina radi, samo u posljednjih 15 g., može se reći i biti primjer organiziranog netransparentnog vođenja općine sa jednim ciljem a to je izvlačenja općinskog novca od žitelja te općine i kroz razne projekte i građevinske radove koji su pogodovali i direktno dogovarani sa izvođačima radova i plaćali višestruko od realne tržišne cijene. Nabrojat ćemo samo neke od njih i pozivamo sve institucije ove države da ispitaju ove navode. Sanacija smetlišta gdje je ugovoreno 2,1 milijun kn, izvedeni radovi su bili na kraju 6,2 milijuna kn, gdje je obećano da će Ministarstvo zaštite okoliša pokriti razliku ali ministarstvo je pokrilo samo 240 000 kn a još uvijek nitko ne zna gdje je razlika od 3 milijuna i 860 000 kuna. Sanacija puteva koji su se radile netransparentno i višestruko plaćeni sa istim tim izvođačima radova koji su radili na sanaciji smetlišta. Izgradnja parkinga ispred groblja koji je plaćeno 3 do 5 puta više nego što je trebalo biti. Saniranje krovišta nad ruševnim sportskim objektima gdje se na isti način radilo netransparentno i višestruko pretplaćeno. Detaljna obnova područne škole u mjestu Rušani s izmjenom cijelog novog krovišta u koji se utrošio milijunski iznos a ta ista škola se srušila nakon 2 godine. U tu školu danas ide 3 učenika. Izgradnja mrtvačnica u mjestima naše općine koji su pojedine koštale između 800 i milijun i 200 000 kuna. Netransparentna podjela poljoprivrednog zemljišta po modelu stranačke iskaznice HDZ-a pogotovo vijećnicima općine i predsjednicima mjesnih odbora po selima gdje je očit sukob interesa. Potpisivanje općine kao sudužnik u davanju kredita za kupnju opreme i strojeva raznoraznim izvođačima radova u našoj općini pa i skupocjenih automobila od čega je općina Gradina bila i financijski blokirana itd. Mogli bi tu dugo nabrajati pa ovim putem pozivam i novinare tako i sva nadležna tijela da ispitaju rad općine Gradina koja je jedna od najnerazvijenijih općina Virovitičko-podravske županije. Virovitičko-podravska županija je najnerazvijenija u RH a RH je druga najnerazvijenija zemlja u EU-u. Radi gore svih navedenih i nenavedenih radnji u općini Gradina, mladi više svoju perspektivu ne vide i u zadnje 2, 3 g. je nastala kuga iseljavanja i odlaska rada u inozemstvo i druge gradove RH jer znamo da više ne odlaze samo po jedan član obitelji nego odlaze cijele obitelji i više se ne vraćaju. Svi skupa se moramo zapitati čemu sve ovo vodi i dokle će biti ovako? Ovakav način vođenja jedne općine se može okarakterizirati kao veš mašina za pranje novca i pogodovanje raznoraznim lokanih šerifima koji sa tim novcem plaćaju i žive svoju imovinu, daju taj novac kroz kojekakve crne fondove da bi i dalje opstajali na vlastima. Ja još jednom vas molim da sve državne institucije ispitaju ove radnje zato jer za te radnje postoje dokazi. Poznato je da državni odvjetnik u Virovitičko-podravskoj županiji spava zimski san [[Upadica Radin: Vrijeme.]] pa ga ja ovim putem pozivam da se malo aktivira, hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Gospođa Anka Mrak-Taritaš iznosit će stajalište Kluba zastupnika Centra i Glasa.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovanih nas nekolicina najupornijih. Svi koji se bave politikom, bilo svakodnevno kao profesijom, bilo novinari, bilo kao zainteresirani građani, znaju da se na politiku često gleda kao na čistu maglu. Ona povremeno zaista je magla, ali moramo biti jako oprezni, jer iza te magle se ipak skriva neki sadržaj, ideje, zakoni i ljudi koji određuju kakav će nam život biti. Zato moramo biti u stanju pogledati i ispod i iza te magle i razlučiti ono što je važno i što će utjecati na to kako nam svakodnevni životi izgledaju. Ali bez obzira na sav naš trud da pronađemo neki sadržaj, koji put je magla ipak samo magla. Takav je slučaj, recimo u Zagrebu. Zagreb već 20 godina živi u magli loše politike i nepostojećih odluka, ali vrhunac tih stvarno smiješnih, ali zapravo žalosnih simbola te magle je stroj za proizvodnju, ni manje ni više nego magle. Taj stroj grad je platio 766 tisuća kuna, odnosno više od 100 tisuća eura. Dakle, ne šalim se, stroj za maglu košta 766 tisuća kuna, jer valjda je trebalo još magle oko gradske uprave. Naime, stroj za maglu je dio spomenika domovini koji se nalazi između dvorane Vatroslava Lisinskog i zgrade Gradske uprave. S ukupno 100 mlaznica taj stroj proizvodi, ni više ni manje, nego maglu. Inače 100 mlaznica znači da je svaka koštala tisuću eura. Naravno stroj za maglu ne može samo tako proizvoditi maglu besplatno. Pa onda postoji i ugovor za njegovo održavanje, koji od prilike iznosi tisuću i po kuna dnevno i to sve u gradu koji će za 4 dana obilježiti prvu godišnjicu potresa, a zahvaljujući toj istoj gradskoj upravi s mlaznicima za maglu za od 1.000 EUR-a po komadu još niti jedna cigla nije pomaknuta za obnovu Grada Zagreba. Sad će neki od vas iako evo broj nam je sve manji pa na kraju će ostat valjda samo govornik za ovom govornicom, pomisliti kakve to veze ima sa saborom. Ovo je govor u vezi lokalnih izbora, ali čak i da je tako ovo ima jako puno veze sa saborom. Zahvaljujući tom i takvim strojevima za maglu koji su kroz ove godine Zagreb doveli do ruba bankrota mnogi od zastupnika HDZ-a bili su zastupnici, a premijer Plenković je bio premijer jer ne treba zaboraviti da je prošli saziv sabora doživio vjerojatno najgoru epizodu političke korupcije ikada, famozne žetončiće. Pa i nije loše da se prije lokalnih izbora malo podsjetimo na taj slučaj s obzirom da sada mnogi tvrde su bili nešto drugo i na nekoj drugoj strani od one na kojoj su bili. Kao i u kockarnici, tako i u politici, žetončići ne da su besplatni ili jeftini nego vrlo brzo postaju jako skupi samo je pitanje tko na kraju plaća ceh, a u ovom slučaju ceh su platili Zagrepčani i Zagrepčanke. Da bi se HDZ održao na vlasti pokojni zagrebački gradonačelnik dobio je glasove u skupštini i slobodne ruke da radi što ga je volja. To je bila takva jedna divna simbioza premijera i gradonačelnika obavijena maglom. A to što se sve radilo i koje su posljedice te politike u kojoj i riječju i djelom i prisustvom sudjelovao HDZ javnost će u većoj mjeri saznati tek nakon lokalnih izbora u svibnju. Naravno postoji sad i upitnik da li će se održati u svibnju. Ali bez obzira na to što ćemo sve saznati simboli se već sada jako dobro vide. Godinu dana od potresa nema obnove ali zato održavanje stroja za maglu plaćamo 1.500 kuna dnevno. HDZ-ovo održavanje na vlasti u državi Grad Zagreb i Zagrepčani su jako skupo platili. Hvala lijepo.
Hvala i vama. G. Nevenko Barbarić iznosit će stajalište Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] kolege. Položaj hrvatskog naroda u BiH-u, konstitutivnost, legitimnost zastupanja, jednakopravnost, izmjene Izbornog zakona nažalost još uvijek su dominantne teme na političkoj sceni BiH-a ali i općenito u javnom prostoru. Što se to promijenilo od Daytonskom mirovnog sporazuma da je pitanje izmjena Izbornog zakona za Hrvate BiH-a pitanje opstanka, kakav BiH-a je stvorena Daytonskim mirovnim sporazumom a kakva je danas? Dakle, najkraće, BiH-a je država dva entiteta, Republika Srpska i Federacija. BiH je država tri konstitutivna naroda, Hrvata, Srba i Bošnjaka, kratko, jasno i nekako drugačije. Nastala je Daytonskim mirovnim sporazumom a sastavni dio tog mirovnog sporazuma odnosno čl. 4. jeste Ustav BiH-a. Temeljno načelo Ustava jeste konstitutivnost Hrvata, Srba i Bošnjaka, pomenuta konstitutivnost Hrvata, Srba i Bošnjaka jeste duh ili bit Daytonskog mirovnog sporazuma. Ustavna kategorija pojma konstitutivnosti sastoji se od dvije komponente. Legitimitet zastupanja i jednakopravnost naroda. Legitimnost demokratske vlasti stiče se na izborima. Ako jedan narod nije u mogućnosti izabrati svoje predstavnike u vlasti a to se dešava Hrvatima, nema legitimnog zastupanja, nema konstitutivnosti, krši se ustav BiH-a, krši se Daytonski mirovni sporazum. Jednakopravnost se ogleda kroz pravne institute, paritet, rotacija, konsenzus te pojam veta. Sve ovo su Hrvati do 2000. g. imali, sve ovo im i danas jamči Ustav BiH-a a opet u stvarnosti nemaju. Pod izgovorom stvaranja BiH-a kao funkcionalne države, stvarni upravitelji BiH-a, tzv. visoki predstavnici, nameću izmjene Ustava Federacije, nameću izmjene Izbornoga zakona, sve ovo je u suprotnosti s duhom Daytonskog mirovnog sporazuma ali i u nesuglasju s ustavom BiH-a što dovodi do apsurdne situacije, da jedan narod, Bošnjaci, već tri puta bira dva člana Predsjedništva što zasigurno niti u primisli nije zamišljeno mirovnim sporazumom. Još apsurdnija situacija je kod izbora izaslanika u Dom naroda Federacije, dakle nametnute izmjene Bošnjacima omogućuju da bez problema u klubu Bošnjaka imaju 15 od 17 izaslanika, 12 od 17 u srpskome klubu, 5 od 7 u klubu ostalih, 5 od 17 u hrvatskom klubu. To nije sve. Dakle, za formiranje vlasti u Federaciji, pomenutim izmjenama više ne treba natpolovična većina svakoga kluba već 1/3 za formiranje vlasti. 2021. su donijeli odluku da je 5 od 17, 1/3 i 4 g. imali vlast. Ovime je Bošnjacima omogućeno formiranje vlasti bez jednog legitimnog predstavnika hrvatskog naroda. E sada, je li BiH postala funkcionalnija? Nikad veći politički prijepor, nepoštivanje odluka Ustavnog suda BiH-a i Europskog suda za ljudska prava, tko još govori o povratku izbjeglih i raseljenih, pogotovo u gospodarskom oporavku, demografiji, iseljavanju? Što je ostalo od Daytonskog mirovnog sporazuma? Ključno pitanje zasigurno je kako dalje? Srbi se slažu da su Hrvati obespravljeni, velikodušno nude treći entitet ali ne žele mijenjati Ustav BiH i načela Daytonskog mirovnog sporazuma, imaju Republiku Srpsku, ni pod razno neće razgovarati o bilokakvim promjenama, prijete secesijom. Bošnjaci se slažu da su Hrvati kako oni kažu s pravom nervozni, slažu se da treba poštovati Daytonski mirovni sporazum i Ustav BiH i presude Europskog suda za ljudska prava, izlaz vide u građanskom modelu, ne nude rješenje, u naravi žele unutarnju BiH a BiH kakvu je oni vide je u suprotnosti sa dugom Daytonskog mirovnog sporazuma ali i Ustava BiH-a. I međunarodni faktor BiH-a se slaže da su Hrvati obespravljeni, ne nude rješenja ali potiču na dogovor. Konačno, Hrvati okupljeni oko HNS-a, godinama nude konkretna rješenja, rješenja nude i instituti i akademska zajednica, rješenja ima, nisu niti komplicirana, uvažavaju presudu Ustavnog suda BiH-a u predmetu Ljubić, Europskog suda za ljudska prava u predmetu Sejdić-Finci. Hrvati kao znak dobre volje pristaju na posebna izborna pravila za Mostar riskirajući gubitak ovoga za njih prevažnog grada. Pristaju da hrvatski član Predsjedništva, izaslanik u klubu Hrvata Doma naroda i ne mora biti nužno Hrvat ali mora imati legitimitet hrvatskog biračkog tijela i u konačnici, minimum ispod kojeg Hrvati neće i ne mogu jeste konstitutivnost, jeste legitimno zastupanje i puna jednakopravnost. Izlaz iz ove antidaytonske, protuustavne situacije [[Upadica Radin: Hvala.]] nema, politika nadmudrivanja traje godinama. Ohrabruje čvrst stav RH [[Upadica Radin: Hvala lijepa, vrijeme.]] koja čini sve za opstojnost hrvatskog naroda, daje snažnu potporu [[Upadica Radin: Hvala.]] euroatlantskom putu BiH-a. Hvala.
Hvala, hvala lijepa. I sada na kraju gospodin Miro Bulj iznosit će stajalište Kluba zastupnika MOST-a. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja bih ovdje progovorio o problemima ulaganja u Dalmaciju, tj. o nebrizi o Dalmaciji, poglavito o Splitsko-dalmatinskoj županiji i Šibensko-kninskoj naravno i Lici i Dubrovačko-neretvanskoj županiji jer ne mogu vjerovati da hrvatska Vlada i prevelik utjecaj ljudi koji su trenutno na visokim pozicijama poglavito evo na primjer potpredsjednik Sabora Ante Sanader koji doli ima i škare i novce. Ima sve znači komplet, sve da ne mogu riješiti osnovne infrastrukturalne probleme koji su potrebni na području Splitsko-dalmatinske županije. Ja bih ovdje napomenuo da je prije četiri godine bila Vlada u Splitu. Na toj sjednici donili su se projekti značajni koji će se financirati u razdoblju od četiri godine. To su projekti znači koji su života bitni, znači ceste života. Njih ću spomenuti. Zbog čega? Zbog toga što je vrlo bitna povezanost zaleđa sa Splitom primjera Sinja i sa autoputom, Sinja Imotskoga, Vrgorački tunel, tj. tunel Drvenik, prema Drveniku dolje od Ravče. Znači imamo probleme koji su vrlo bitni. U biti u tim spojevima, vertikalama na autoput, recimo cetinskog kraja i samog središta cetinskog kraja, Sinja i cijele Dalmatinske zagore to područje je najperspektivnije za život jer splitski bazen je postao u biti prenatrpan, prezagušen, preizgrađen od Trogira do Omiša je prezagušen. Zbog toga bi ovdje bilo minimalno apelirati, za sada apelirati još jednom da od obećanih 2 milijarde kuna projekata u splitskoj Vladi prije četiri godine, u Splitu je održana Vlada ostvareno je nula, ništa. A u isto vrijeme faraon te županije ili kako ćemo ga nazvati Franjo Tahi te županije, Ante Sanader u Vučevici gdje nema nikoga do navodno budućega tunela Kozjak ulaže 40 milijuna kuna u cestu od izlaza Vučevica ako ste bili. Na žalost ova politika Ante Sanadera i sličnih njemu su iselili te ljude iz toga mjesta. Oni su sad 40 milijuna kuna, četvero tračnu cestu do njihovih vrtača, vrtova. Ne znam malo raštike, oni su toga dosta i nakupovali, ali nešto nasljedno, ovo, ono tako da ulažu tu. A u cetinski kraj gdje je 50 000 stanovnika više nego u Ličko-senjskoj županiji, više nego površinski je veća od Međimurske županije ni kune. Osim što se sitio Ante Sanader u dogovoru sa ministrom ugroze okoliša Ćorićom da iz Vrgorca prebaci smeće uz rijeku Cetinu. To je jedini značajan infrastrukturalni projekat Ante Sanadera koji zaista se ponaša kao feud te županije. Nije tu Boban kriv, on je tu jedan, on je čovjek koji veže konja di mu gazda kaže, znači to je takav čovjek, a Ante Sanader upravlja i žao mi je šta nije ovdje da ovo čuje jer je sramotno da Dalmacija, poglavito centralni dio di je drugi grad u Splitu i najperspektivnije područje i po pitanju razvoja turizma i sa nekoliko projekata značajnih kao što je spoj Sinja na autoput približio bi Split se, to bi postalo predgrađe grada Splita i s time bi bili najperspektivnija sredina za život od Savudrije do Prevlake. Jedino što uredno znaju napravit to je doć u vrijeme „Alke“, to napravi Ante Sanader, on dođe gore u prvoj rundi, vidit ćete ga u svečanoj loži, on i ovi iz … [[Govornik se ne razumije]] i ovi koje on sad kandidira za gradonačelnike i zamjenika, to su isto njegovi veži konja di ti gazda kaže, koji će biti poslužno i odrađuju taj posao. Tako da brojni projekti, evo recimo Sinj je D1, državna cesta Zagreb-Split prolazi kroz centar Sinja, imamo kružni tok omeđen gdje su sve škole središte Sinja, kružni tok omeđen pješačkim prijelazima gdje djeca iđu u školu, tako da budu kilometarske kolone. Ja sam predlagao na to amandmane, borio se, govorio, međutim tu se ne može uložiti pothodnik ili nekakav nadvožnjak ili podvožnjak, to ne žele. Ali zato žele ulagati do svojih vrtača, 40 milijuna kuna uložiti za četverotračnu cestu do svoga vrtla u Vučevici. To Ante Sanader i Vlada Andreja Plenkovića daju Dalmaciji. More ih bit sram, a neće im tako biti još malo.
Fala. Sada je na redu gospodin Marin Lerotić koji će iznositi stajalište Kluba zastupnika IDS-a. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege, danas na rasporedu za raspravu u saboru imamo Konačni prijedlog Zakona o osnivanju Sveučilišta obrane i sigurnosti. I ovdje imamo situaciju da Ministarstvo obrane, a ne Ministarstvo znanosti i obrazovanja predlaže spomenuti zakon iako se radi o osnivanju jednog novog sveučilišta koje je obrazovna institucija. I ne samo da je donošenjem tog zakona se zaobilazi Ministarstvo obrazovanja, nego se zaobilaze i odredbe Zakona o osiguranju kvalitete u znanosti i visokom obrazovanju što stvara brojne prijepore u akademskoj zajednici. Ovo govorim samo da pojasnim kako država može osnovati cijelo jedno novo sveučilište kada za to postoji politička volja čak i ako to nije sasvim u skladu s procedurama koje proizlaze iz drugih zakona. To je važno da znaju svi građani Hrvatske, a naročito Pule i Istre kojima se već duže vrijeme sa državne razine poručuje da nije moguće osnovati Medicinski fakultet u Puli iako su ispunjeni svi zakonski uvjeti za njegovo osnivanje i provedenih je postupak akreditacije od strane Agencije za znanost i visoko obrazovanje kao tijelo nadležno za ocjenu kvalitete studijskih programa. Ispunjeni su čak i dodatni uvjeti o suradnji sa sveučilištima odnosno Medicinskim fakultetom u Splitu i Rijeci pa tako i sa Kliničkim bolničkim centrom u Splitu i Rijeci. Unatoč svemu tome Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj uskratilo je prethodno odobrenje za izvođenje integriranog studija preddiplomskog i diplomskog studija medicine na Sveučilištu Jurja Dobrile u Puli što nas dovodi u jednu potpuno apsurdnu situaciju, nažalost karakterističnu za našu zemlju, a to je tamo gdje je sve zakonski uređeno i po pravilima struke onako kako bi to trebalo biti da se to sveučilište usprkos svim prijeporima ipak osniva. A s druge strane tamo gdje imamo pravno i stručno potpuno čistu situaciju poput Medicinskog fakulteta u Puli taj postupak se stopira. Očito je dakle da se danas obrazovni i zdravstveni sustav u Hrvatskoj koristi u dnevno političke svrhe što je potpuno neprihvatljivo i na dulji rok znači stagnaciju čitavog društva pogotovo kada blokiranje osnivanja Medicinskog fakulteta u Puli stavimo u kontekst našeg zdravstva kojem kronično nedostaju djelatnici. Grad Pula i Istarska županija su velikim ulaganjima u gradnju Opće bolnice u Puli i Medicinske škole u Puli pokazale da znaju prepoznati prioritete u ovom trenutku, a to je ulaganje u zdravstveni sustav i školovanje potrebnih kadrova u medici te bi medicinski fakultet trebao zaokružiti cijeli taj proces. S druge strane država bez ikakvih objektivnih razloga blokira osnivanje jedne institucije u kojoj bi se trebali školovati budući liječnici, a svi znamo koliko nam liječnika nedostaje da čak moramo povlačiti liječnike iz mirovine da se vrate brinuti za zdravlje naših građana. Upravo zato po ne znam koji put sa ove govornice kolegica i kolege iz IDS-a pozivamo Vladu da napokon uvede red u sustav kako bi se prestalo s praksom dvostrukih mjerila gdje u slučaju osnivanja Sveučilišta obrane i sigurnosti vrijede jedna pravila, a kada treba osnivati Medicinski fakultet u Puli onda vrijede neka druga pravila. A zapravo se doslovno izmišljaju razlozi zašto taj fakultet ne krene s radom.
Hvala.
Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro. Nastavljamo s radom. Jučer nismo završili sve što smo planirali jer je do kasno trajala rasprava o drugoj točci dnevnog reda pa ćemo danas nastaviti s Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pružanju usluga u turizmu, nakon toga ići ćemo po rasporedu kako smo najavili i odmah ću sada najaviti da ćemo 4. točku od danas, to je Konačni prijedlog Zakona o osnivanju sveučilišta obrane i sigurnosti, raditi idući tjedan, a krenut ćemo idući tjedan u utorak, tako da će to biti u utorak na dnevnom redu, sutra ćemo napraviti kako smo i planirali, Godišnje izvješće o radu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja i onda glasovanje, a prije toga ćemo se izjasniti o amandmanima. Dakle u 9,30 sutra počinjemo izjašnjavanjem o amandmanima, ima ih za sada 6, ne znam da li će još danas kroz dan biti što i nakon toga idemo s najavljenom točkom dnevnog reda, glasovanje i onda iznošenje stajališta klubova i neovisnih zastupnika. Sada ćemo dakle, kao što sam najavio krenuti s: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pružanju usluga u turizmu, prvo čitanje, P.Z.E. br. 117; Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava i čl. 172. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za turizam pa ću sada zamoliti da u ime predstavnika predlagatelja dodatno obrazloženje prijedloga zakona da poštovani državni tajnik u Ministarstvu turizma i sporta, Tonči Glavina. Izvolite državni tajniče.
Poštovani predsjedniče HS-a, uvaženi zastupnici i zastupnice. Zadovoljstvo mi je predstaviti vam nacrt Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pružanju usluga u turizmu. Naime, važećim Zakonom o pružanju usluga u turizmu koji je stupio na snagu 1. siječnja 2018. g. te koji je u međuvremenu dva puta izmijenjen i dopunjen u 2019. g. te jednom u 2020. g. se propisuje način i uvjeti pod kojim pravne i fizičke osobe mogu pružati usluge u turizmu. Izmjene i dopune zakona koji se danas nalaze pred vama, donose se prvenstveno zbog 2 postupka povrede prava EU koji se vode protiv RH, a koji je pokrenula EU komisija i to vezano uz Direktivu 2015/2302 o putovanjima u paket aranžmanima i povezanim putnim aranžmanima u odnosu na vaučere i Direktive 2006/123 o uslugama na unutarnjem tržištu i Direktive 2005/36 o priznavanju stručnih kvalifikacija u odnosu na reguliranu profesiju turističkog vodiča. Obje povrede prava EU su u drugoj fazi postupka povrede, dakle obrazlaženo mišljenje, odnosno u posljednjoj fazi prije pokretanja postupka pred sudom EU. Kako bi se osigurala likvidnost turističkih agencija, ali i zaštitila prava putnika, uključujući i pravo na povrat uplaćenog novca za neizvršena putovanja uslijed pandemije bolesti Covida-19, u travnju 2020. g. donešen je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o pružanju usluga u turizmu koji je turističkim agencijama dao mogućnost izdavanja vaučera za neizvršena putovanja umjesto obveze povrata novca putnicima u roku od 14 dana kako je propisano Direktivom o putovanjima u paket aranžmanima. Navedenim izmjenama zakona iz travnja 2020. g. propisano je da je uslijed posebnih okolnosti za neizvršene ugovore o putovanju o paket aranžmanu koji su se trebali izvršiti nakon 1. ožujka 2020. g. putnik ima pravo na raskid ugovora o putovanju u paket aranžmanu po isteku 180 dana od dana prestanka posebnih okolnosti, a organizatori putovanja za iste, putnicima izdaju vaučere. Ukoliko se putnik odluči za povrat sredstava, organizator mu mora izvršiti povrat uplaćenih sredstava u roku od 14 dana po isteku 180 dana od prestanka posebnih okolnosti. Zbog neizvjesnosti roka vezanih uz prestanak epidemije bolesti Covida-19, brisanjem odredbi o vaučeru, dakle čl. 38a važećeg zakona, putnici će stupanjem na snagu predmetnih izmjena moći birati žele li temeljem izdanog vaučera ugovoriti zamjensko putovanje ili će raskinuti ugovor i ostvariti pravo na povrat uplaćenih sredstava u roku od 14 dana od raskida ugovora. Ističemo kako se ovim izmjenama osigurava primjena razine zaštite potrošača i potpuno usklađivanje s Direktivom o paket aranžmanima. Dopustite mi da se osvrnem na primjedbu izrečenu na Odboru za turizam, kako bi predmetne izmjene mogle predstavljati opterećenje organizatoru putovanja koji bi se nakon stupanja na snagu ovih izmjena mogao naći u velikim financijskim poteškoćama. Naime, Vlada RH je na sjednici održanoj 4. veljače 2021. g. donijela Odluku o usvajanju programa dodjela državnih potpora sektorima turizma i sporta u aktualnoj pandemiji Covida-19, a koji je odobren od strane EU komisije i njenom odlukom od 11. siječnja 2021. g. Cilj programa je osigurati financijsku podršku poduzetnicima koji obavljaju djelatnosti u sektoru turizma i sporta radi ublažavanja posljedica krize uzrokovane pandemijom koronavirusa na njihovo poslovanje. Program će provoditi Ministarstvo turizma i sporta u suradnji sa HBOR-om, HAMAG Bicro-om te poslovnim bankama. Izdavanjem državnih jamstava za kreditne plasmane omogućit će se lakši pristup likvidnosti kod financijskih institucija kako bi se očuvao kontinuitet gospodarske aktivnosti u sektoru turizma i sporta. Ministarstvo turizma i sporta je 9. ožujka 2021. g. objavilo poziv poduzetnicima za korištenje sredstava iz programa državnih potpora u sklopu mjera gospodarskog oporavka Vlade RH. Ukupan iznos predviđenih sredstava po navedenom programu iznosi milijardu i 500 milijuna kuna. Posredničko tijelo HAMAG Bicro-a i HBOR-a provodit će dodjelu potpora u obliku jamstava za nove zajmove iz odjeljka 3.1., dakle ograničeni iznosi potpore i to u maksimalnom planiranom iznosu od milijardu kune te iz odjeljka 3.2. u obliku jamstva za zajmove i to u maksimalnom planiranom iznosu od 500 milijuna kuna. Zahtjeve za kredite koji će biti osigurani ovim jamstvom, poduzetnici mogu podnositi svim bankama u RH i HBOR-u. Dodatna je pogodnost što će kamatna stopa za kredite osigurane ovim jamstvom biti snižena za najmanje 0,5%-tnih bodova, u odnosu na kamatnu stopu uz koje bi kredit bio odobren bez korištenja jamstva. Također, želim skrenuti pažnju kako prema podacima koje smo dobili od Udruge hrvatskih putničkih agencija, tijekom kolovoza 2020. g. od ukupnih sredstava uplaćenih za neizvršena putovanja, među anketiranim članicama, 50% sredstava je bilo već vraćeno putnicima neovisno o zakonskoj odredbi i mogućnosti izdavanja vaučera. Nadalje, vezano uz turističke vodiče, Nacionalnim programom reformi 2020. g. kroz reformski prioritet 4.1.1. unaprjeđenje poslovnog okruženja s ciljem održivog gospodarskog rasta i razvoja, predviđena je liberalizacija tržišta usluga kroz olakšavanje pristupa reguliranim profesijama uklanjanjem prepreka slobodi poslovnog nastajanja i pružanju usluga na unutarnjem tržištu. U vezi s tim, a i radi usklađivanja s Direktivom o uslugama i Direktivom o priznavanju stručnih kvalifikacija, potrebno je smijeniti zakon u dijeli koji se odnosi na reguliranu profesiju turističkog vodiča. Naime, povreda prava EU koja se odnosi na reguliranu profesiju turističkog vodiča se odnosi na obvezu polaganja posebnog dijela stručnog ispita za turističke vodiče iz EU i Europskog gospodarskog prostora i Švicarske Konfederacije koji žele prekogranično pružati usluge na privremenoj ili povremenoj osnovi. Važeći zakon koji je na snazi od 1. siječnja 2018. g. propisuje da turistički vodič iz druge zemlje članice EU, EGP-a i Švicarske Konfederacije koji žele privremeno i povremeno pružati usluge turističkog vodiča u RH, može iste pružati na zaštićenim cjelinama i lokalitetima samo ako položi posebni dio stručnog ispita koji je sada organiziran po županijama, dakle 21 ispit. Također je propisano da se posebni dio ispita odnosi na zaštićene cjeline, lokalitete koji su propisane po županijama i koji prema važećem pravilniku ima otprilike 550. Prenutnim prijedlogom izmjena i dopuna zakona u čl. 7 riječi „po županijama“ se briše iz važećeg zakona čime se stvara preduvjet za drugačiji način organizacije i polaganja samog posebnog dijela stručnog ispita za turističke vodiče. U ovom dijelu želim se osvrnuti na komentare koji su izneseni na Odboru za turizam prema kojem bi se način organizacije posebnog dijela ispita trebao već sada regulirati u zakonu i to na način da isti bude organiziran umjesto, po županijama, dakle 21 poseban ispit, po regijama, predlaže se 5 povijesno i geografski povezanih regija. Naime, iz važećeg zakona proizlazi da turistički vodič koji želi pružati usluge na području cijele RH, morao položiti ukupno 21 poseban dio stručnog ispita te se navedeno zbog trajanja i financijskog opterećenja može smatrati ograničavajućim kada je pristup navodnoj reguliranoj profesiji u pitanju. Stručni ispit za turističkog vodiča trenutno se polaže pred ispitnom komisijom pri odgovarajućim visokim učilištima koji izvode najmanje stručni ili sveučilišni studij na preddiplomskoj razini u području turizma ili imaju smjer ili nastavne predmete iz područja turizma, a sukladno Pravilniku o stručnom ispitu za turističke vodiče. Novim Pravilnikom o stručnom ispitu za turističke vodiče čije je donošenje planirano do kraja lipnja 2021. g. točno će se definirati organizacija ispita za turističkog vodiča, a za izradu navedenog Pravilnika imenovan je odlukom od 8. ožujka 2021. g. i posebna radna skupina u kojoj se nalaze predstavnici visokih učilišta koji provode navedeni stručni ispit, kao i udruge turističkih vodiča te ostala stručna javnost, dakle ukupno 39 članova. Prvi sastanak radne skupine već je održan, dakle 11. ožujka 2021. g. Umjesto po županijama, Pravilnikom će se definirati polaganje posebnog dijela stručnog ispita prema jednoj od sljedeće tri opcije. Posebni dio stručnog ispita za zaštićene cjeline i lokalitete za područje cijele Hrvatske, posebni dio stručnog ispita organiziran prema NUTS regijama ili posebni dio stručnog ispita organiziran prema prijedlozima i ishodu rasprave u radnoj skupini. S obzirom da će se posebnim dijelom stručnog ispita baviti stručna radna skupina, smatramo kako bi propisivanjem već sada u zakonu načina organizacije ispita, jedan ili po regijama, prejudicirali rad i ishod stručne radne skupine, a navedena tematika zahtjeva naravno, stručnu analizu svih aktera. Dodatno napominjemo da je sukladno Zakonu o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija Ministarstvo turizma i sporta u postupku donošenja navedenog Pravilnika dužno provesti i ocjenu proporcionalnosti te savjetovanje sa zainteresiranom javnošću o istom. Također, trenutnim prijedlogom izmjena i dopuna Zakona, u čl. 7 nadopunjuje se čl. 70 st. 3 važećeg Zakona, vezana uz osobe koje su državljani EU, EGP-a i Švicarske Konfederacije koji privremeno i povremeno žele pružati usluge turističkog vodiča u RH na način da isti moraju položiti poseban dio stručnog ispita za turističke vodiče dakle zaštićen lokalitet bez obveze polaganja općeg dijela stručnog ispita za turističke vodiče. Sukladno Zakonu o reguliranim profesijama i priznavanju kvalifikacija kojim je nacionalno zakonodavstvo ponesena Direktiva o reguliranim profesijama je propisano da nadležno tijelo ne smije ni zbog jednog razloga vezano uz stručne kvalifikacije ograničavati osobe koje žele pružati usluge u RH na privremenoj i povremenoj osnovi, osim u iznimnim situacijama, a i tada ta ograničenja moraju biti proporcionalna i bez diskriminacije. Dakle važećim zakonom koji je na snazi od 2018. g. osobe iz EU i EGP-a i Švicarske Konfederacije u RH mogu pružati usluge turističkog vodiča na privremenoj i povremenoj osnovi samo ako polože posebni dio stručnog ispita za turističke vodiče, sada je to 21 poseban ispit za cca. 550 lokaliteta. Takvih osoba u RH na godišnjoj bazi ima otprilike nešto manje od 100 te isti pružaju usluge na godišnjoj bazi u prosjeku 2 do 3 tjedna. Nadalje, prijedlogom izmjena i dopuna zakona, zaštićene cjeline i lokaliteti će biti definirani kao zaštićene cjeline, povijesne, kulturne, umjetničke baštine, što je sukladno praksu Suda EU priznato kao prevladavajući razlog općeg interesa za uvođenje dodatnih uvjeta za pružanje usluge. Nastavno, time će se omogućiti donošenje provedbenog propisa, pravilnika koji će propisati prema prijedlozima i ishodu rasprave u radnoj skupini dakle za izradu Pravilnika. Želim se također, osvrnuti na još jednu primjedbu rečenu na Odboru za turizam vezano uz definiranje, u važećem zakonu, poznavanja jezika u dovoljnoj mjeri za strane turističke vodiče te potrebu regulacije poznavanja jezika prema standardnim razinama, poznavanje jezika primjerice, razine B2 zajedničkog Europskog referentnog okvira za jezike. Dakle u važećem zakonu koji je na snazi od 1.1.2018. g. iz čl. 73. koji nije, nije predmet izmjena i dopuna ovog prijedloga zakona, već sada proizlazi kako turistički vodič treba znati jezik na kojem će pružati usluge turističkog vodiča razine B2 prema stupnjevima Zajedničkog europskog referentnog okvira o razumijevanju i govoru, hrvatski jezik u mjeri dostatnoj za pružanje usluga turističkog vodiča. Kako je vidljivo mjera dostatna za pružanje usluga turističkog vodiča je B2. Navedenim izmjenama i dopunama zakona se olakšava pristup profesiji podjednako budućim domaćim turističkim vodičima, kao i državljanima EU odnosno EGP-a koji žele pružati usluge u RH. Također prelaznim i završnim odredbama uređuje se priznavanje već stečenih stručnih kvalifikacija turističkih vodiča na način da će isti moći pružati usluge sukladno ishođenim rješenjima za županije. Ostale izmjene i dopune zakona se odnose na usklađivanje izričaja u vezi sa dostavom pojedinih podataka iz rješenja nadležnim tijelima iz središnjeg registra, obveze registracije i pružatelja usluga rent-a-cara radi suzbijanja zlouporaba iznajmljenih vozila od korisnika usluge u svrhu krijumčarenja ljudi, te propisivanje određenih prekršajnih odredbi radi učinkovitijeg provođenja inspekcijskog nadzora, dakle državni inspektorat. Komentari Odbora za zakonodavstvo su u cijelosti prihvaćeni, te će biti dijelom konačnog prijedloga zakona. Ministarstvo turizma i sporta je provelo savjetovanje sa zainteresiranom javnošću u razdoblju od 8. siječnja do, 8. siječnja 2021. do 7. veljače '21. u trajanju od 30 dana. Ukupno je na nacrt prijedloga zakona zaprimljeno 445 komentara na koje je Ministarstvo turizma i sporta i odgovorilo, dakle u izvješću koje je objavljeno 12. veljače. Od ukupnog broja komentara prihvaćeno je, djelomično je prihvaćeno 95 komentara, 232 nisu prihvaćeni, a 121 komentar je primljen na znanje. Naime, veliki broj sudionika e-savjetovanja je iznio primjedbe koje su istovjetne sadržaju prijedloga Zajednice društava turističkih vodiča Hrvatske koji je dostavljen Ministarstvu turizma i sporta tokom izrade nacrta prijedloga izmjene i dopune zakona. Treba naglasiti kako je Ministarstvo turizma i sporta održalo 4 sastanka s predstavnicima Zajednice društava turističkih vodiča Hrvatske prije objave zakona na e-savjetovanje, a na posljednjem sastanku dakle 20. studenog 2020.g. predstavljen je i sam prijedlog zakona. Većina zaprimljenih komentara na nacrt prijedloga se odnosila na način polaganja i sadržaj stručnog ispita za turističke vodiče što nije predmet izmjena i dopuna ovoga prijedloga zakona, to je jako bitno. Isto će se urediti i Pravilnicima o stručnom ispitu za turističke vodiče i popisu turističkih cjelina odnosno lokaliteta. Manji dio komentara se odnosio na izmjene zakona kojim se dodatno osigurava korištenje punog prava potrošača na povrat uplaćenog sredstava za neizvršena putovanja u paket aranžmanima za koje su turističke agencije putnicima izdavale vaučere, te kojima su turističke agencije izrazile zabrinutost tokom mogućnosti isplate novca potrošačima, te daljnje likvidnosti turističkih agencija. Predlažem HS da usvoji Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pružanju usluga u turizmu. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem državnom tajniku. Imamo zahtjev za stankom kolege Zekanović, pa molim vas možete si sjesti na svoje mjesto, kasnije ćemo ić s replikama.
Poštovani državni tajniče, ne znam jeste li upoznati, ali Hrvatski suverenisti su pripremili 2 prijedloga zakona i dali ih u proceduru. Prijedlog zakona o dopuni Općeg poreznog zakona i Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o turističkoj pristojbi, a to se tiče vas. Naime, kad su počeli posebni uvjeti vi ste lani omogućili svim turističkim iznajmljivačima da plate samo pola poreza za prošlu godinu i oslobodili ste ih prvu četvrtinu poreza i pola turističke pristojbe. Ove godine također su posebni uvjeti na snazi, a još uvijek čekamo milost ministarstva da se oslobode turistički iznajmljivači ovih davanja. Mi smo predložili da se ove stvari automatizmom definiraju odnosno kad je pad prihoda veći od 50% odnosno pad prometa da se jednostavno i smanji za 50% paušal odnosno porez. Ne može se plaćati porez i paušal za neku uslugu koja nije ostvarena. Dakle, pozivamo vas da žurno uzmete u razmatranje ova dva naša prijedloga zakona, te da ih donesete jer turistički iznajmljivači u Hrvatskoj masovno otkazuju svoje apartmane. Drugu, druga stvar vezana za ovaj zakon na što vas moram upozoriti, tisuće i tisuće obitelji hrvatskih roditelja osmoškolaca i srednjoškolaca su uplatili turističke ekskurzije, međutim taj povrat novca koji su oni dobili od agencija s obzirom da ekskurzije nisu ostvarene je bio umanjen, umanjen je negdje i za 20-25-30%. Mene zanima što ministarstvo misli o tome i zašto su agencije sebi uzele 30% nečijeg novca, na osnovu čega, a taj novac pouzdano se zna nisu uplatile hoteljerima, nisu uplatile onome gdje su zapravo školarci trebali ići na ekskurziju. Ovo je nešto o čemu se šuti, a radi se o golemom financijskom udaru na brojne hrvatske obitelji.
Stanka je odobrena. Kolega Bulj, vidim da se i vi javljate, izvolite.
Hvala lijepo. U ime Kluba MOST-a tražim stanku od 10 minuta jer ovdje se radi o turističkim uslugama, ovdje se radi o turizmu i značaju turizma, a poglavito o ljudima turističkim vodičima koji teško u turizmu evo sada sve teže i teže će im biti, međutim vi toliko liberalizirate ovim zakonom da će i stranci vrlo jednostavno moći raditi taj posao, a naši će ljudi morati ići u Irsku. Pa da li će u mome Sinju za vrijeme Sinjske alke u Dubrovniku, u Splitu, na atraktivnim područjima Dalmacije, Istre, cijelog Priobalja, kontinenta, nama strane, stranci ovaj biti vodiči? Dal će biti možda i u Vukovaru stranci vodiči? Dal će možda biti stranci vodiči oni koji su napadali Vukovar, Dubrovnik, moj Sinj i ostale gradove? Zašto naše ljude u turizmu, ne samo iznajmljivače, u ovome slučaju i turističke vodiče uništavate pogodujući stranim strancima? Zbog čega ste se tolko dodvorili? Zbog čega uništavate naš potencijal? Kolega Borić se smije umjesto da je on najglasniji, umjesto da si najglasniji da zaštitiš naše turističke djelatnike, naše vodiče. Ovim činom u biti stvarate ono što je namjera ove vlade hrvatske građane uputiti u druge države, umjesto da naš turistički potencijal bude razvojni potencijal, ne samo po pitanju turizma nego i razvojnih grana koje mogu u turizmu biti izvozne grane, vi ovdje uništavate i onemogućujete posao našim turističkim vodičima. Zbog čega to raditi, tko će to objasniti? Koji je razlog da to omogućavate? Zbog čega uništavate turističke djelatnike, u ovom slučaju liberalizacijom [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] turističkih vodiča jer će moći strani državljani biti vodiči.
Hvala lijepa. Stanka će biti odobrena, ali vas molim da se zastupnicima ne obraćate s „ti“ nego s „vi“, to je jedan običaj koji imamo i molim vas da se toga držite. Izvolite kolega Franković.
Poštovani predsjedniče, kolega Bulj je povrijedio čl. 238 vrijeđajući saborskog zastupnika Borića ističući kako je saborski zastupnik želi na neki način diskriminirati hrvatske vodiče. Dakle mi smo danas u prvom čitanju, raspravljamo o zakonu o kojem tek treba raspraviti, a unaprijed se nekoga optužuje da je protiv nečega.
Kolega Frankoviću, to nije bila uvreda, to je bio stav, meni je smetao samo način na koji je to učinio kolega Bulj koristivši se izrazom „ti“ umjesto „vi“, a da li je točno to što on govori ili nije, to će procijeniti, naravno, građani. I kolega Borić se javio za povredu Poslovnika. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Članak 238. Poslovnika HS-a koji govori o tome da se kolega Bulj opet ne zna ponašati u sabornici, em se nepristojno uvijek prema meni osobno obraća iz nikakvih razloga, ne znam zbog čega, vjerojatno sam ja njegova nekakva noćna mora, stalno me spominje bez razloga, a ja sam htio sa kolegom Frankovićem samo u jednom trenutku raspraviti novi pojam koji je uveden u hrvatski jezik, a to su strani stranci. Tako da jednostavno zbog toga sam se nasmijao, a on je odmah zaključio da smo mi protiv hrvatskih turističkih [[Upadica: U redu, kolega Borić.]] vodiča.
Ja sam to i kazao, upozorio kolegu Bulja, dakle da način na koji je govorio nije bio primjeren, tako da nije bilo potrebe za ovom povredom Poslovnika. Izvolite, kolega Bulj, i vi ste tražili povredu Poslovnika.
Hvala lijepo uvaženi predsjedavajući. Vi ste povrijedili čl. 238 jer me opominjete i uvijek kršite Poslovnik di uvijek vi imate komentare, ja nikada nisam kao vi rekao nekome da je smeće, sa te, vi ste rekli saborskom zastupniku da je smeće i tako da me vi, kolega Borić i Franković učite kulturi, molim vas, nemojte. Mene je narod ovdje poslao, ja se ispričavam ako sam rekao nešto u zanosu, ali nikada nisam rekao saborskom zastupniku da je smeće, kao što ste vi rekli.
Kolega Bulj, ja sam vas upozorio, čak vam nisam dao ni opomenu zato što govorite drugom zastupniku „ti“ i to sasvim sigurno neće postati praksa i na to ću upozoravati. A što je bilo ranije, nisam ja to rekao što ste vi rekli bez razloga jer sam bio vrlo grubo i ružno napadnut od zastupnika o kojem govorite.
Pa vi ste s te govornice rekli „smeće“ saborskom zastupniku.
Kolega Bulj, dobivate opomenu sada jer govorite bez da sam dao riječ. Idemo dalje. Sada je kolega Cappelli, izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Molio bih pauzu, stanku dakle da još jednom očito, predizborno je doba pa očito nekima treba duže vrijeme da shvate i da ne treba ova pozornica da se svađamo oko turističkih vodiča ili bilo čemu slično, dakle ova pozornica treba da možda razjasnimo ono što možda nekima nije bilo jasno, a to je upravo danas će biti prilike da od državnog tajnika pa do svih nas u jednoj raspravi shvatimo da želimo poboljšanje upravo statusa i vodiča i onoga što su agencije imale vaučere i svega skupa, dakle da ne idemo sa paušalnim ocjenama, konkretno, recimo, zaštićenim lokalitetima, to je vrlo jasno, to smo u EU komisiji upravo državni tajnik i ja i bili više puta i vrlo jasno objasnili da preko svega možemo prijeći, eventualno ono što su direktive EU, ali da preko zaštićenih lokaliteta nema teoretske šanse da prođemo i tu im je vrlo jasno bilo i to smo im vrlo jasno rekli da pod bilo koju cijenu i kazne i ne znam čega, preko zaštićenih lokaliteta Hrvatska neće proći. Prema tome, to smo vrlo jasno izjasnili se i oni su to prihvatili nakon 2 sastanka u EU komisiji i rekli su da tu uopće više neće stvarati pitanje ni odgovore oko toga. Rekli su, izvolite, dajte nam spisak zaštićenih lokaliteta i to ćemo smatrati da mora biti posebno pokriveno i vodiči za takve lokalitete će morati imati posebno položene ispite, bili to domaći ili strani, morat će imati za takve lokalitete poseban pristup i tu je vrlo sve jasno i mislim da ćemo danas u raspravi to još jednom ponoviti, ali očito stanku da još jednom to objasnimo da smo itekako razmišljali o zaštiti, pogotovo tih zaštićenih lokaliteta. Hvala.
I ta stanka će biti odobrena. I kolega Dretar. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani g. predsjedniče Sabora. U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta i ja ću zatražiti stanku kako bi još jednom naglasio, za početak, izuzetno kvalitetnu raspravu na Odboru za turizam, evo, i poštovani zastupnik Cappelli je tamo i kvalitetno smo i dobro raspravljali, no ono što je činjenica i na što želimo još jednom skrenuti pažnju jest, istina da na Odboru za turizam ovaj prijedlog zakona nije dobio potrebnu većinu, dakle već na samom saborskom odboru primijetili smo određene stvari koje u prijedlogu zakona, odnosno u budućem zakonu treba mijenjati. Prvenstveno ću ovdje govoriti o turističkim vodičima i još jednom, potpuno sam suglasan da nam treba zdrava i konstruktivna rasprava i to je apsolutna činjenica, ali opet, još jednom želim reći, mi smo najviši Dom u Hrvatskoj i mi ne smijemo dozvoliti da prolaze ovakvi prijedlozi zakona, … oprostite, i onda da se kasnije određene stvari reguliraju pravilnicima bez ikakve kontrole hrvatskog parlamenta, odnosno Sabora RH. Osobno i Klub, cijeli, Domovinskog pokreta, smatra da treba donijeti jedan precizan, čist i jedinstven zakon koji će precizno definirati sve buduće odnose, kako unutar struke turističkih vodiča, tako naravno i unutar svih sa EGP-a koji će možda doći ovdje obavljati istu djelatnost. Dakle u potpunosti, još jednom molim, Hrvatski sabor je tu da donosi zakone, a ne da te ovlasti daje u ruke stručnim skupinama koje će pravilnicima regulirati zakonske odnose u bilo kojoj djelatnosti, pa tako i u djelatnosti turističkih vodiča. Hvala lijepa.
Stanka je odobrena. Javlja li se još netko? Ako ne, nastavit ćemo u 10 sati i 10 minuta. [[STANKA U 10,00 SATI.]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,10 SATI]] Kolegice i kolege molim vas da se vratite na svoja mjesta, krećemo sa replikama, prvi je kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Državni tajniče, turističke djelatnosti i usluge su vrlo značajne, poglavito za ljude na tom području i ja ću vas pitati što sam istražio u stanci. Zbog čega liberalizirate na tržištu mogućnost da turistički vodiči vrlo jednostavno mogu biti strani fizički tj. ovaj strani državljani? Koji je razlog da vaš Klis, moj Sinj, Split, Dubrovnik, cijelu obalu, naše zaleđe, mogu raditi turistički, za turističke vodiče stranci, a naše ćemo ljude poslati gdje? Tolko ste to liberalizirali da jednostavno koda Hrvatska nema svojih turističkih vodiča.
Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Bulj, mislim da sam u svom uvodnom izlaganju to jako dobro objasnio, dakle zakon mijenjamo zbog povrede prava EU, između ostaloga zbog nekih od temeljnih prava EU, a to je sloboda kretanja, sloboda usluga, sloboda rada itd. i naravno između ostaloga regulirane profesije dakle intencija na, na razini EU je ta da turistički vodič kao regulirana profesija, dakle vodič iz Hrvatske, iz Hrvatske može vodit i u stranim zemljama, bilo kojim drugim zemljama unutar EU, isto tako da drugi vodiči mogu isto tako na privremenoj i povremenoj osnovi ulaziti u RH i na taj način se upravo usklađujemo sa direktivom koja je potrebna, a kažem iz iskustva koja imamo do sada dakle prethodne 3.g. imamo otprilike negdje 70-tak godišnje tih vodiča koji se prijavljuju RH na privremenoj i povremenoj osnovi i stoje svega u Hrvatskoj od 2 do 3 tjedna, dakle to problem nije.
Kolega Bačić, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče HS. Poštovani državni tajniče, i ja i vi dolazimo iz Splitsko-dalmatinske županije gdje je i najveće udruženje upravo turističkih vodiča ako gledamo po njihovoj brojnosti. Znamo da su oni imali problema vezano za ovo vrijeme kada su bili nezaposleni oko naknade samoga sa zavoda, pa me zanima što je ministarstvo konkretno napravilo po tom pitanju, ali me i zanima vaše mišljenje tj. konkretno stav ministarstva što, kako planirate osigurati upravo da turistički vodiči koji dolaze u Splitsko-dalmatinsku županiju upravo i poznaju materiju naših lokaliteta i od Dioklecijanove palače, Peristila, Katedrale Sv. Duje, ali i lokaliteta u našem dalmatinskom zaleđu, posebice evo i vi dolazite iz općine di imamo jednu veliku turističku atrakciju, a to je Kliška tvrđava? Hvala.
Izvolite odgovor.
Što se tiče turističkih vodiča i, i razgovora s njima, dakle u prethodne 3.g. vrlo jasno i konstantno komuniciramo s vodičima. Ja sam osobno sudjelovao na preko 10 sastanaka najmanje, a naš širi tim u vidu od pomoćnika ravnatelja uprave, pravnika itd. i preko 15 i 20 puta, 8 puta samo u mandatu ove trenutne vlade i dakle sve njihove probleme koje se pojavljuju rješavamo nadam se brzo i efikasno i između ostalog smo adresirali bili i problem dakle koji je bio vezan i za njihove mjere koje su išle na tragu pomoći rasterećenja odnosno pomoći jednokratne turističkim vodičima koja je realizirana prošle godine. A što se tiče drugog dijela pitanja, dakle jako je bitno naglasiti da turistički vodiči koji vode na posebnim lokalitetima, zaštićenim lokalitetima, moraju imat obrazovanje i to na hrvatskom jeziku da bi na tim lokalitetima mogli vodit, bez toga ne ide.
Kolegice Baričević, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Državni tajniče, za svaku pohvalu je Projekt nacionalne oznake „Safe stay in Croatia“. Ona je odlično odjeknula u stranim medijima. Vi i ja dolazimo iz Splitsko-dalmatinske županije gdje ljudi velikim dijelom žive od turizma i njegovog prinosa. Evo ja bi uputila jedan apel u ime svih turističkih djelatnika iz Splitsko-dalmatinske županije i Ministarstvu turizma i vladi i stožeru i građanima da napravimo sve što je u našoj moći da dalmatinska obala bude u zelenoj zoni, moramo imat pozitivnu sliku, epidemiološku sliku i manji broj zaraženih kako bi dosegli bolje brojke od prošlih godina jer mi želimo imati turizam.
Izvolite odgovor.
Ja vas se zahvaljujem na tom apelu i priključujem se naravno u molbi prema cijelom našem ne samo turističkom sektoru nego svim građanima RH jer jako je bitno kako, u kojem ćemo stanju bit što se tiče epidemiološke slike i o tome će ovisit naravno turistička sezona. Podsjetit ću vas da smo prošle godine odradili izvanrednu turističku sezonu u odnosu na sve naše konkurente gdje smo mi odradili preko 50%, neki od naših glavnih konkurenata su se vrtili između 15 i 18%, dakle napravili smo prave poteze u pravom trenutku i podsjetit ću vas da smo negdje tamo ako se ne varam 2. ili 3.6. što se tiče epidemiološke slike bili na nuli, na nuli jel. A kakvu ćemo situaciju zateć 1.6. recimo ove godine ovisi isključivo o nama, tako da jedan od preduvjeta kvalitetne turističke godine i sezone koju moramo odraditi i izazova koji su ispred nas je upravo da tu epidemiološku sliku dakle dovedemo u najbolje moguće okvire i da na taj način se opet predstavimo tržištu kao sigurna i dostupna destinacija kao što smo bili i prošle godine.
Sada ćemo imati zahtjev za stankom, poštovana kolegica Glamuzina, izvolite.
Zahvaljujem. Tražim stanku jer smatram da je bitno u ovoj raspravi dati glas tj. čuti i mišljenje vodiča, pa na stranici „Društava turističkih vodiča Hrvatske“ piše slijedeće, važno je da svi čujemo. Ministrica turizma i sporta gđa. Brnjac ne osvrće se na primjedbe turističkih vodiča i navodi kako vodiči iskazuju negodovanje za dijelove zakona koji nisu predmet izmjena već su na snazi 2.g. i sramotno je što nisu dio promjene jer se predloženim promjenama koje je predložilo ministarstvo, rade tektonske izmjene čitave struke te ste upravo zbog prirode prijedloga morali izmijeniti vrlo važne norme koje su predložili turistički vodiči. Obzirom na brojne prigovore kako predstavnici Ministarstva turizma i sporta ne dolaze iz sektora turizma, još više je potrebno osluškivati struku za što smo nažalost ostali uskraćeni. Smatramo bitnim napomenuti kako je upravo u ovom razdoblju promijenjen Zakon o strancima te ukinute kvote za državljane neeuropskih zemalja upravo zbog istoga, imajući u vidu da gotovo sve države trećih zemalja kao uvjet za stjecanje zvanja turističkog vodiča, imaju uvjet državljanstva te zemlje. Nužno je primijeniti sustave zaštite drugih europskih zemalja koje isto limitiraju porijeklom svoje zemlje potrebno uvesti načelo reciprociteta. Stoga smo u svim argumentima navodili primjere europskih zemalja koje čuvaju interese svojih državljana i štite svoju kulturnu baštinu i povijest. Slijedom svega navedenog, navesti kako prijedlozi vodiča nisu predmet promjena, da su stoga odbijeni je razočaravajući i iskreno se nadamo kako će ovakav način nepoštivanja argumenata struke u budućnosti biti anuliran. Vodiči također tvrde nota bene svima, da nisu vidjeli na ovom zadnjem sastanku prijedlog zakona, da se o njemu razgovaralo samo načelno, da nikakav konkretan napisan prijedlog vidjeli nisu te da su svi njihovi prijedlozi redom odbijeni. Zahvaljujem.
Dobro, pauzu formalan odobravam međutim, sukladno čl. 293. b nećemo raditi stanku jer smo je imali prije neko vrijeme pa nastavljamo dalje s radom. Na redu je sada poštovana kolegica Boška Ban Vlahek, izvolite.
Uvaženi državni tajniče, ministarstvo se ogradilo izjavom da će nakon donošenja zakona, pravilnici biti ti koji će definirati detalje i postaviti ograničenja. Upravo tim načinom, Ministarstvo turizma pridružuje se brojnim institucijama kojima nije pretjerano stalo do mišljenja struke, bitno je da se zadovolji neka forma a ima li to praktične primjene ili nema, postoji li neka logika, tu ništa nije bitno. Ono za što se treba zalagati jest da se sluša struka. Da se slušaju ljudi koji to rade i koji su unatoč prošloj godini i kompleksnom nedostatku posla, i dalje žele nastaviti raditi tim putem, da se restrikcije odmah uvedu u zakone, ako su to mogle Grčka i Cipar, zašto to ne bi mogla i Hrvatska. Hvala vam lijepo.
Izvolite, odgovor.
Zahvaljujem. Pa evo još jedan put podcrtati, dakle, što se tiče komunikacije da te teze ne stoje o ne komuniciranju i ne razmjenjivanju informacija, dakle, kaže, ponovit ću još jedan put da sam ja osobno obavio razgovore sa vodstvom udruge vodiča, najmanje desetak konkretnih, najmanje desetak puta. Isto tako da smo na razini što radnih skupina, što savjeta za turizam itd., dakle, u mandatu kažem ove Vlade 7 sastanaka, konkretno koji su bili ili fizički ili online ili komunikacija mailom, razmjena informacija, dakle jako dobro smo poslušali njihove prijedloge. I ono što još mogu samo na tu temu reći da dakle Pravilnik o polaganju stručnog ispita za turističke vodiče i Pravilnik o zaštićenim lokalitetima će definirati većinu tema koje su za njih bitne i kažem, sastanak na tu temu i radne skupine od 40 članova je već održan prošli tjedan, dakle o tome već vrlo jasno i konkretno komuniciramo.
Kolega Franković, izvolite.
Zahvaljujem, poštovani predsjedniče. Poštovani državni tajniče, ističem isto ono što sam istaknuo i na Odboru za turizam, dakle pozdravljam izmjene zakona, ona je nužna i neophodna, mi smo dio EU-a i trebamo se prilagoditi europskim regulativama. Istovremeno moramo zaštititi turističke vodiče, nećemo nikom zabraniti da polaže ispit međutim EU jasno dozvoljava da svaka zemlja članica odredi obrazovne uvjete i tu mi moramo pronać način kako zaštititi vodiče koji su također brand hrvatskog turizma. U pojedinačnoj raspravi predložit ću dva amandmana kojim ćemo u sklopu europskih regulativa ispoštovati pravila EU-a i istovremeno zaštititi vodiče. Ne smijemo zaboraviti činjenicu da godinama upravo na danima hrvatskog turizma, mi nagrađuje turističke vodiče kao hrvatski brand, upravo zato ih moramo zaštititi i probati način kroz zakon kako uvest tu zaštitu.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo. Da, slažem se s vama u svakom slučaju i upravo je to ono što radimo na svakoj mogućoj razini. Što se tiče konkretno i prijedloga i razgovora koji je izrečen od strane vas na Odboru za turizam a konkretno tiče se djela koji se odnosi na jezik, dakle tu je već u postojećem zakonu jasno propisano, dakle razina B2 a isto tako jedna jako bitna stvar i vrlo jednostavna stvar, da se savršeno razumijemo, dakle ako govorimo o turističkom vodiču iz neke od zemalja članica EU-a koji dolazi u RH i koji želi položiti ispit za zaštićene lokalitete jer podsjeti ću još jedanput, bez položenog ispita u Hrvatskoj, on tu uslugu ne može pružati, on taj ispit polaže na hrvatskom jeziku. Dakle sluša predavanja na hrvatskom jeziku i polaže na hrvatskom jeziku a u ispitnoj komisiji ispred koje odgovara, između ostaloga sjede i turistički vodiči. Dakle, mislim da je taj dio što se tiče jezika, savršeno jasan.
Kolega Lerotić, izvolite.
Poštovani državni tajniče, evo baš igrom slučaja, u subotu sam bio u Labinu gdje me kroz povijest i kulturu Labina proveo ... [[Govornik se ne razumije.]] Giuseppina Martinuzzi i Matija Vlačić Ilirik. To je jedan oblik izvrsnosti koji pruža hrvatski turizam. Nažalost, mi danas govorimo o zakonu koji je loš, o tome govori struka, nejasno je zašto uopće nismo uvažili mišljenja struke odnosno Zajednica društva turističkih vodiča i zašto lomimo preko koljena donoseći ovaj zakon. Umjesto da težimo ka izvrsnosti, mi ovim zakonom jednostavno srljamo u prosječnost.
Izvolite, odgovor.
Poštovani zastupniče, dakle u ovom zakonu mijenjamo od svega toga što je bilo sad rečeno od strane vas i od kolegica, mijenjamo samo onaj dio koji se odnosi na polaganje posebnog djela ispita u 21 županiji, dakle 21 ispit što je Europska komisija u povredi prava dakle vrlo jasno naznačila kao ograničavajući. To je jedini dio koji mi u ovom zakonu mijenjamo, dakle ne možemo govoriti u kontekstu zakona da je bilo što loše napravljeno jer možemo govoriti samo o onome što jest napravljeno a ne što nije. Dakle, onaj dio koji se vi referirate će se regulirati kažem, još jedanput sa ova dva pravilnika, sa kojim su radne skupine već počele raditi i na taj način ćemo napraviti pravilnike koji će odgovoriti dakle izazovima, dakle da smo usklađeni sa europskom regulativom, dakle sa direktivama, a isto tako da maksimalno zaštitimo naše vodiče i našu struku i naravno uslugu koja se nudi u RH.
Kolega Cappelli, izvolite.
Poštovani predsjedniče, državni tajniče. Ja bi malo, danas će biti isto razgovora o turističkim agencijama, dakle u jednom trenutku vidimo da je isto debata zaštita potrošača, turističkih agencija, što sve tu skupa, dakle mi smo u jednom trenutku reagirali prošle godine upravo da bi zaštitili ne samo turističke agencije nego upravo i potrošače jer da tada nismo stavili mogućnost vaučera, da su svi stampedo recimo krenuli prema turističkim agencijama one ne bi niotkuda imale novac za vratiti. Prema tome, na ovaj način i ovaj kredit koji će omogućiti sa garancijom državnom od milijardu i pol kuna će tek omogućiti da se i oni stabiliziraju i da na neki način mogućnosti vratit novac gdje nisu mogli vratit na onaj da su reagirali prije godinu dana. Dakle, evidentno je i jasno da smo na taj način zaštitili i potrošača i turističku agenciju inače bi doveli i u problem 2000 turističkih agencija i 4500 zaposlenih.
Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče i bivši ministre Cappelli, da upravo u zadnjoj godini vašeg mandata, dakle kao odgovor na ovu covid krizu koja je došla pred nas se donijele odluke i napravljene su hitne izmjene ovog zakona u kojem smo omogućili dakle agencijama izdavanje vaučera, a sa intencijom isključivo sa intencijom sačuvanja hrvatskih tvrtki, hrvatskih turističkih agencija zato što da su bili primorani vratit sredstva na način kako je to propisano dakle u zakonu prije izmjena i u direktivi mi bi imali više od pola turističkih agencije koji bi bili kompletno nelikvidni i nesolventni i išli bi u stečaj. Dakle mi smo na taj način zaštitili, bili smo jedan u nizu zemalja koje, koje je to zaštitilo na ovaj način i nažalost smo, ostali smo kao još uvijek jedna zemlja koja je tu u povredi zato što mi još uvijek dakle zbog definiranja, a to su za vrijeme trajanja posebnih okolnosti koji još nisu završili i ne znamo kad će završit upravo se moramo prilagodit na taj način. Al bitno je naglasit da smo našim agencijama dali više vremena nego bilo ko drugi u EU.
Kolegice Balić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Poštovani državni tajniče, hvala vam na vrlo iscrpnom izlaganju. Ono što mene zanima, naime govoreći o reguliranoj profesiji turističkih vodiča zanima me na koji način Ministarstvo turizma i sporta planira spriječiti potencijalnu pogrešnu interpretaciju hrvatske povijesti, poglavito kada govorimo o novijoj hrvatskoj povijesti, točnije periodu od Domovinskog rata. Naime, držim kako bi posebna pozornost trebala biti usmjerena na lokalitete od posebnog pijeteta, primjerice poput grada Vukovara iz kojeg u konačnici i dolazim, a ovo govorim sve s ciljem naime zato što mislim da bi turisti bilo domaći ili strani koji dolaze posjetit takve lokalitete trebali prije svega imati istinitu odnosno točnu informaciju i cjelovitu o događajima koji su se dogodili u Domovinskom ratu i njegovoj žrtvi, hvala vam lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala vam poštovana zastupnice. Dakle, što se tiče vašeg komentara i prijedloga i konkretno nečega što je još bilo izrečeno prije i na saborskom Odboru za turizam jako je bitno naglasiti jednu stvar koju mi ovdje danas razgovaramo, dakle mi razgovaramo o pravilima unutar dakle EU i EGP i Švicarske. Dakle, što se tiče trećih zemalja, trećih zemalja dakle nijedan vodič iz bilo koje treće zemlje ne može doći na bilo koji lokalitet u RH i vodit. Ne može, dakle ne postoje uvjeti po kojima se to može dogodit, dakle bez naravno toga da se registrira, dakle nastani, da živi u RH i da onda polaže dakle cijelu proceduru onako kako to zakon nalaže. I to je nešto što je sasvim jasno, a između ostalog u komunikaciji sa Europskom komisijom koju smo vodili oko izmjena koje su nužne i potrebne, dakle jedan od kriterija koji smo vrlo jasno iskomunicirali je dakle lokaliteti zaštićeni zbog posljedica Domovinskog rata i to je kao kriterij nešto što je prihvaćeno i na tragu toga će se upravo radit slijedeći pravilnik, dakle lokaliteti će apsolutno bit zaštićeni.
Hvala vam. Kolegice Petir, izvolite.
Hvala vam lijepo g. predsjedniče HS. Mislim da je važno ovo što ste sad pojasnili državni tajniče da ste u okviru pregovora sa Europskom komisijom i one lokalitete koji se odnosi na Domovinski rat uspjeli ubaciti na popis zaštićenih lokaliteta, da će se oni posebno tretirati i da oni vodiči koji će pojašnjavati te lokalitete morat će imat posebno položene ispite kako bi se izbjegli nesporazumi. Također ste spominjali u svom uvodnom izlaganju da je Vlada RH kako bi pomogla turističkom sektoru, ali i sektoru sporta, donijela poseban program, financijski paket da se ublaže posljedice ove covid krize. Znam da radite i neke druge aktivnosti kako bi se što bolje pripremili za sezonu, pa na tom tragu vidjela sam da su održani i sastanci ministrice Brnjac i veleposlanika Republike Izrael u Hrvatskoj g. Ilana Mora. Zanima me jeste li razgovarali o uvođenju direktnih avionskih veza između naše dvije države zato što mislim da bi to bilo obostrano korisno, a i sa aspekta da je Izrael većinu svog stanovništva procijepio sada?
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Dakle, Ministarstvo turizma i sporta vrlo aktivno komunicira i surađuje i razmjenjuje ideje i planove, dakle u bilateralnoj suradnji sa određenim zemljama o uspostavljanju zračnih mostova, o olakšavanju prelaska granica, dolaska itd., upoznati ste svi sa dokument koji je jučer izašao, dakle sa prijedlogom vezanom za zelene digitalne certifikate, dakle kojima je cilj omogućiti što lakši prolaz granica za sve one koji su ili cijepljeni ili su, imaju antitijela ili su testirani itd. Ono što vam u ovom trenutku mogu reći da radimo sve što je potrebno i na tragu toga da osiguramo na vrijeme pravodobnu informaciju s našim tržištima i da zahvaljujući tim dogovorima krenemo u značajniji dolazak turista ne samo od datuma o kojem se razgovaralo jučer, dakle taj 15.6. je li nego naravno naravno i puno prije, a da se to realizira potrebno je znate i sami napravit jako puno, dakle prvo bilateralnih razgovora i dogovora kako bi onda išli u objavljivanje tih informacija prema javnosti.
Kolega Brumnić, izvolite.
Poštovani državni tajniče, vi s ove govornice uporno ponavljate stvari koje pokazuju da uopće ne razumijete procese kojima želite upravljat odnosno zakon koji želite predstaviti da će donijeti nešto dobro u stvari samo komplicira situaciju. Kada pogledamo sve primjedbe koje su vam došle pokazali ste da struku i oni koji se bave određenim poslom uopće ne poštujete. Ali ja ću vam postaviti pitanje vezano na pitanje koje je ustvari postavio g. Cappelli, kome ste pogodovali činjenicom da ste svim ljudima koji su uplatili maturalna putovanja koja se nema nikakve logike da se odviju za tri, pet ili sedam godina, onemogućili da dođu do svojih novaca i ostavili te novce u agencijama? Koja je vjerojatnost da te agencije će potrošiti te novce i da ti građani neće dobiti svoje novce? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala na pitanju i na komentaru. Dakle, da i tu informaciju iskomuniciramo što je jako bitno, dakle u razgovoru sa grupacijom organizacijom turističkih agencija informacije koje smo dobili od njih službeno je to da od svih iznosa koje govorimo koji su zadržani od strane agencija 50% je već vraćeno klijentima, više od 50% nešto malo više, a od ovih 50% preostalih već je 30% gostiju ili realiziralo zamjenske paket aranžmane ili putovanje sukladno vaučerima ili su prihvatili vaučer i neko drugo putovanje koje će realizirati u periodu ispred nas. A naravno sa ovom izmjenom omogućuje se zakonska je obveza da se ta sredstva vrate što prije unutar 14 dana, a jako je bitno naglasiti da nismo to ostavili samo po sebi nego smo to vezali za jedinstveni program državnih potpora koji smo napravili po prvi puta, koji izlazi u 100% jamstvu države, upravo između ostaloga da se mogu financirati i ovi povrati iznos milijardu i 500 milijuna kuna.
Hvala vam lijepo. Imamo povredu Poslovnika, kolega Brumnić izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora. Govornik je povrijedio čl. 238.vrijeđajući inteligenciju zastupnika. Ja sam nedavno postavio pitanje vezano uz ovo pisanim putem, ja sam apsolutno uvjeren da je on vidio i taj odgovor. Ove priče da je 50% ljudi dobilo svoje novce odnosno da 30% ljudi ih je iskoristilo, od 10 ljudi koje ja znam samo je jedna osoba se uspjela izboriti da dobije i to samo 70% novaca.
Hvala vam lijepo, kolega Brumnić dobivate opomenu [[Upadica Brumnić: Zašto ja?]] Zašto vi? Zato što ste zloupotrijebili institut povrede Poslovnika, ovo je bila replika [[Upadica Brumnić: Nije to bila replika, vrijeđate inteligenciju.]] Izvolite sjesti, dobivate opomenu, ako niste zadovoljni obratite se Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Kolega Cappelli, izvolite.
238. je povrijeđen, kolega je maloprije na neki način htio mene involvirat da sam ja nešto tu pogodovao nekome itd., itd., pa onda slučajno sam 30-ak godina u turističkim agencijama i znam da su svi tad tražili novac nazad, vjerojatno bi imali problem i kod potrošača i kod agencija. Mi smo na taj način zaštitili i jedne i druge. Evo toliko o tome. Hvala.
Kolega Cappelli i vi dobivate opomenu, ovo je bila replika, a ne povreda Poslovnika. Idemo dalje sa replikama, kolegica Glamuzina izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani, u izlaganju ste govorili, vraćamo se opet na turističke vodiče, o zemljama u kojima je ta profesija regulirana, međutim na području kojeg spominjete EU, Europskog gospodarskog pojasa postoji 13 zemalja u kojima ta profesija uopće nije regulirana. U predloženim izmjenama zakona stoji da u tom slučaju ne mogu im se priznavati njihove stručne kvalifikacije, nikakvu stručnu kvalifikaciju nemaju, ali da ako unazad 10 godina su jednu godinu proveli radeći u toj profesiji onda mogu svejedno doć i radit tu, što znači da jedan i ovo govorim iz provjerenog primjera, ne hipotetski, vozač autobusa njemačke putničke agencije može od te iste agencije ishodovat potvrdu da je radio i kao vodič i uredno bez problema, bez ikakvih stručnih kvalifikacija doći u Split i po Dioklecijanovoj palači voditi grupu njemačkih turista. Hvala.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem na pitanju, pa evo vi ste na dobrom tragu s time što kažete da imamo određeni broj zemalja gdje to uopće nije regulirana profesija. Da upravo tako, vidite razlika u pristupu RH recimo i razlika u pristupu nekih drugih eu zemalja koje uopće tu profesiju nisu regulirali kompletno su taj dio liberalizirali i najveći dio u tim zemljama je napravljeno na način da taj dio posla se obavlja i kontrolira preko njihovih strukovnih udruga. Dakle, jedan dio zemalja radi na taj način, a mi smo upravo da zaštitimo i pružanje tih usluga i obrazovanje i cijeli proces struke registrirali to, regulirali to kao regulirana profesija upravo sa željom intencijom da to u maksimalno napravimo u zakonski okvir u cilju zaštite i pružatelja usluga i naravno kvalitete sadržaja koje oni pružaju.
Kolegice Puljak, izvolite.
Zahvaljujem. Svakako pozdravljamo liberalizaciju tržišta, to je nešto za što se zalažemo, međutim pri tome je zaista važno održavati kvalitetu i osigurati da i strani turistički vodiči na kvalitetan način prezentiraju i našu povijest i kulturnu baštinu turistima. U tom smislu htjela bi vas pitati, znate li koliki je broj bio zaštićenih lokaliteta 2018.g. u odnosu na danas? I je li točno da postoji namjera da se s ovog popisa zaštićenih lokaliteta maknu lokaliteti koji su pod zaštitom UNESCO-a, a da se ostave samo oni koji imaju nekakve veze sa Drugim svjetskim ratom i Domovinskim ratom? Evo, možete li to komentirati? Hvala.
Izvolite odgovor.
Poštovana zastupnice, zahvaljujem na pitanju. Dakle, po važećem zakonu odnosno pravilniku imamo otprilike 550 lokaliteta koji su trenutno zaštićeni, a što se tiče drugog dijela vašeg pitanja ono po čemu na kojem tragu mi moramo složiti budući popis zaštićenih lokaliteta je podređen i vrlo jasnim kriterijima. Dakle, kriteriji koji kažu zašto određeni broj lokaliteta ulazi u tu kategoriju i vrlo jasno opravdanje. Dakle, u prijedlogu s kojim smo mi išli i ono što smo komunicirali i formalno i neformalno s komisijom smo vrlo jasno izrazili da UNESCO dakle lokaliteti koji su zaštićeni pod UNESCO-m dakle svjetska baština da bude jedan od kriterija po kojima mi planiramo koristiti kao zaštićeni lokalitet.
Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani državni tajniče. Pretpostavit ću da sam jedini zastupnik koji radi na obrazovanju turističkih vodiča, radim to već 12-ak godina, mislim točno 12 godina i kroz taj tečaj mi je prošlo stotine turističkih vodiča. Među ostalima ja njima uvijek naglasim da je iznimno bitno što govore, ali da je još bitniji stav odnosno način na koji to govore, da to govore sa ljubavlju, sa empatijom, sa stavom, naravno govorim o svojoj Šibensko-kninskoj županiji. I to su ljudi koji kroz desetak predmeta se obrazuju isključivo za prostor Šibensko-kninske županije i tu su stručni. Vi ćete to poništiti samo da bi netko iz EU mogao doći u moj Šibenik na moju Krku i voditi turiste po Šibeniku i po Krki, a da nema nikakav osjećaj prema tom lokalitetu, prema tom gradu, prema tom Nacionalnom parku. Smatram da radite jednu golemu, golemu grešku.
Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Zekanović. Još jedanput ću ponovi dakle koja je intencija i zakonodavcu u ovom dijelu koji se odnosi na zakon i što se tiče kasnijeg pravilnika. Dakle, mi ostajemo pri principu zaštićenih lokaliteta, mi od tog ne bježimo, naprotiv to je još uvijek tu prisutno i to je jedan od načina kako smo planirali odgovorit na ovaj cijeli proces koji je tu ispred nas, dakle lokaliteti idu. Ono što smo mi sada promijenili u zakonu, što je u zakonu ispred vas o čemu danas ovdje raspravljamo samo da se ne polaže na 21 mjestu odnosno na 21 županiju odnosno 20 županija i Grad Zagreb nego da se taj dio sutra može na temelju nekih od prijedloga koji će rezultat i rasprave saborskog Odbora za turizam i rasprave ovdje danas u Saboru i rasprave koja se održava i koja će se održavati pri stručnoj radnoj skupini, odabrat ćemo model kako će se to odradit, hoće li to biti po regijama ili itd. ili nekakvom vrstom grupacija ili po NUC regijama itd., ali ostajemo pri tome da štitimo lokalitete i obrazovanje za vođenje na lokalitetima.
Kolega Dretar, izvolite.
Hvala lijepo poštovani g. predsjedniče. Poštovani g. državni tajniče. Ponovno ću još jednom naglasiti, ne smijemo nikome dati ovlasti da pravilnikom uređuje ovako bitne stvari. činjenica da je javna rasprava potaknula čak 445 komentara, jasno govori o tome koliko je ovo važno. Kažete, regulirat će se pravilnikom, evo ovdje informacije da pravilnik za udružene TZ i pravilnik za nerazvijene TZ još nisu doneseni, a rokovi su bili siječanj odnosno veljača prošle godine. Zašto mi ovdje sjedimo i o čemu mi pričamo? Zato što se žurite. Dajte još jednom kažite hrvatskoj javnosti u kojoj smo trenutno situaciji sa ovim donošenjem zakonskih izmjena i ustvari još jednom im recite, nalazimo se pred pokretanjem sudskog postupka od strane Europske komisije odnosno pravosudnih institucija EU zato što frapantno kasnimo sa ovim izmjenama zakona. Hvala.
Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Dretar zahvaljujem na pitanju i zahvaljujem na vašem vrlo konstruktivnom doprinosu na radu Odbora za turizam s kojim sam upoznat. Pa evo kratko da pokušam odgovoriti na nekoliko ovih vaših pitanja. Dakle, što se tiče pravilnika za udružene i nerazvijene, vi znate da se nama dogodilo tektonski poremećaj na tržištu posljednjih godinu dana, ali naš odgovor na to je bio sljedeći, mi smo krajem prošle godine napravili uredbu Vlade i sa tom uredbom Vlade mi smo transferirali otprilike 30 milijuna kuna našim nerazvijenim TZ i udruženim TZ za financiranje svojih redovnih aktivnosti i to je napravljeno krajem prošle godine kao direktni odgovor na ovu situaciju koja jest. A naravno moramo vidjeti kako će se ova situacija oko covida rasplest da bi adekvatno definirali te pravilnike, a što vi kažete od straha da eventualno ne donesemo ove pravilnike koje ovdje danas spominjemo, pa vidite recimo ako bi se to i dogodilo oni bi na snazi bi bili ovi koji su na snazi sada, a oni su kompletno na traženju svih onih dionika koji su zadovoljni s njima onako kako su napisani sad, tako da.
Hvala vam. Kolega Pavić, izvolite.
Poštovani tajniče. Nadam se da ćemo se složiti da je naša nacionalna, kultura i povijesna baština da je izrazito bogata, ali i izuzetno kompleksna i teško je da netko može to savladati na nekom tečaju i kad položi devet predmeta, pogotovo ako hoće biti vodič na teritoriju cijele Hrvatske. Naši vodiči koji se obrazuju gotovo cijelog života kroz školovanje naše u osnovnoj školi, srednjoj školi, kasnije i neki na fakultetima i višim školama za turističke vodiče neki od njih su izvrsni vodiči i odlično prezentiraju našu kulturnu baštinu, odlično govore o našoj kulturi i povijesti, međutim ima i onih koji nisu to zadovoljili. Sada dopuštate da ljudi iz zemalja u kojima ta direktiva još niti nije provedena dođu u Hrvatsku i da rade ono što zapravo nisu osposobljeni niti u svojoj zemlji. Molim vas da mi odgovorite da li je to u redu s jedne strane i s druge strane u kojoj fazi je to u zemljama u kojima se ta direktiva treba provesti, a još nije provedena?
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Pavić. Pa vaša teza tu jednostavno ne stoji zato što ću ponoviti, dakle mi stojimo pri konceptu zaštićenih lokaliteta. Dakle, ako govorite o nekom vodiču koji stiže s nekom grupom, recimo iz Njemačke, dakle koji je registriran za privremeno i povremeno dolazak u RH on može načelno govoreći vodit samo ovaj opći dio javne površine, načelno govoriti recimo o mom Splitu ili o Šibeniku konkretno itd., međutim javne površine itd., međutim ako ide na bilo koji od zaštićenih lokaliteta kojih u ovom trenutku ima još uvijek preko 550 jel, dakle on tamo ne može vodit, za tamo mogu te grupe mogu voditi samo licencirani vodiči koji su obrazovani za taj posebni dio. A taj tečaj mogu proći samo u RH i taj tečaj mogu položit samo na hrvatskom jeziku ispred ispitne komisije u kojoj je između ostaloga sjede naši turistički vodiči.
Kolegica Perić, izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani državni tajniče. Govorili ste prvo o tome koliko je utjecaj covid pandemije djelovalo i koje posljedice je izazvalo na turizam uopće, a pogotovo u našoj državi koja je još u odnosu na Mediteranske države čak i dobra jer je 50% bio pad prometa. Međutim, upravo ova neizvjesnost govori o tome koliko su stradali svi sudionici i kako je neizvjesno poslovanje. Jako je važno upravo ova potpora od milijardu i pol kuna koja će se omogućiti da se premoste te financijske poteškoće, bilo prijevoznika, bilo turističkih agencija, bilo hotelskih kuća i upravo to je uz one vaučere prethodno koje zaista su omogućile da se održi na životu najveći dio te industrije.
Izvolite, odgovor.
Poštovana zastupnice Perić, hvala vam na pitanju. Da, u pravu ste, dakle u turizmu, mislim u svjetskom gospodarstvu općenito, ali poglavito i izrazito važno u turizmu su se dogodili tektonski poremećaji, dakle situacija bez presedana i sad se tek i na razini i Europe i svijeta čak prepoznaje ono što mi govorimo i pričamo već godinama da je turizam izrazito važan kao horizontalna gospodarska aktivnost koja jednostavno vuče cijelo gospodarstvo a sam po sebi je već dakle u samom vrhu, dakle svaka 10. zaposlena osoba u Europi su zaposlenici koji su vezani za turizam. Turizam je imao u prosjeku BDP rast otprilike negdje 5% svake godine, dakle izrazito važan i ono što svi svjetski stručnjaci kažu, mi se tome pridružujemo, dakle da će turizam i najduže trebat da se oporavi. I upravo zato je jako bitno da tom procesu doprinesemo svi a jedan od sigurno važnih stvari u ovom trenutku je upravo ta likvidnost koju smo kažem, napravili po prvi pita, program državnih potpora sa 100% jamstvom, da osiguramo i mikro, male i srednje ali i velike gospodarske subjekte [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] kako bi ovu turističku sezonu uspjeli odradit najbolje moguće.
Hvala lijepa. Kolega Matula, izvolite.
Zahvaljujem, predsjedniče. Državni tajniče, evo ovako velik broj primjedaba koji zapravo je rijedak na predložene zakone, ono iskustvo koje imam ovdje vrlo je kratko međutim znam da je tako velik broj primjedbi bio na Zakon o autorskim pravima. Sve ovo što vi ovdje nama sada govorite trebalo je očito i sa zajednicom društava turističkih vodiča obaviti prije, temeljitije i onda se ne bi dogodilo da toliki broj vrlo pismenih ljudi koji govore jezike strane, govore da čl. 73. stavak 1. ništa ne govori o zaštićenim lokalitetima i mislim da treba nać način da se sa svim tim društvima stvarno porazgovara prije slijedećih čitanja zakona.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Poštovani zastupniče Matula, zahvaljujem na pitanju. Dakle, još ću jedanput ponoviti dio koji sam pročitao u uvodnom izlaganju, dakle otprilike, da, 445 komentara, od toga 95 prihvaćeno samo ovdje što možda malo remeti ovu sliku o kojoj govorimo što je jedan veliki dio komentara bio apsolutno istovjetan, dakle isti komentar koji je kopiran na desetine i desetine i desetine od različitih osoba, dakle u tom djelu a komentar se odnosi apsolutno na istu temu, a komentari se opet u najvećem djelu odnose na ono što nije predmet izmjena ovog zakona a to su dakle dva navedena i već prije spomenuta pravilnika kojim se definira obrazovanje i koji se definiraju između ostaloga i zaštićeni lokaliteti, tako da u tom djelu te komentare ne samo da ćemo uzeti i uzeli smo u obzir, nego isto tako te komentare koristimo sada u ovoj stručnoj radnoj skupini od 40 osoba. Dakle, cilj nam je i intencija napraviti sve da zaštitimo struku i uslugu a naravno da se uskladimo sa pravnom stečevinom EU.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Posavec Krivec.
Zahvaljujem, poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Državni tajniče, Hrvatska se u velikoj mjeri naslanja na turizam i prepoznata je kao zemlja u koju turisti rado dolaze. Dolaze iz niza razloga ali često se govori da je jedan od razloga ne samo ljepota Hrvatske već i dobar duh domaćina i ono što ih u Hrvatskoj dočekuje. Često su to i turistički vodiči, njih 5500 u Hrvatskoj koji te turiste vode po raznim lokalitetima i sa strašću im pokazuju i sa pijetetom naravno, pokazuju sve ono čime se Hrvatska diči. Vi ste danas u raspravi ovdje rekli da dolazi do samo jedne promjene, kažete doći će do fragmentiranja ispita, znači neće se više polagati 20 odnosno 21 već samo jedan. Pa kako je to samo jedna mala bitna promjena kad sa takvim bogatstvom Hrvatske, kako će to ljudi savladati i kako ćemo zapravo zadržati tu kvalitetu za koju ste rekli da je iznimno bitna i po kojoj smo prepoznati?
Hvala. Poštovani državni tajnik Glavina.
Poštovana zastupnice, a ne, vi ste sad rekli nešto što ja nisam izrekao. Prvo, dakle sada imamo trenutno fragmentiranje ispita, imamo ispite za 21 županiju odnosno 20 županija i jedan grad i to je nešto što smatramo na razini EU i što je suprotno direktivi i što je tzv. ograničavajući faktor. Ono što mi nismo ni u jednom trenutku spomenuli da će to biti jedan ispit, dakle ne znam gdje ste to mogli čuti, dakle ja sam rekao i u uvodnom izlaganju i čak mislim i u jednoj replici, dakle da će način kako ćemo to revidirat, ovisit dakle i o raspravi koja je održana i na Odboru za turizam Hrvatskog sabora, ove rasprave koje obavljamo danas i naravno i prijedlog koji će izaći ispred ove stručne radne komisije, dakle a to je nekoliko mogućnosti ili regionalnog pristupa ili ... [[Govornik se ne razumije.]] stvar regije ili itd., dakle taj dio nije definiran, to tek moramo odlučit u sklopu donošenja ova dva već prije spomenuta pravilnika. Hvala.
Hvala lijepa. Evo državni tajniče, možete na svoje mjesto. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu, pa će prvi biti Klub zastupnika Mosta a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnici Miletić i Petrov. Najprije poštovani zastupnik Miletić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, g. Reiner, poštovani g. Bukarica, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice, kolege, poštovani turistički vodiči, djelatnici u turizmu, hrvatski narode. Ovaj zakon pred nama nije samo neka pravna ili birokratska i nevažna izmjena. Ovaj zakon uređuje tko će i na koji način, s kojim znanjem, kakvom edukacijom prezentirati našu Hrvatsku, našu kulturu, našu hrvatsku povijest,. Našu tradiciju, naše hrvatske običaje. Svatko tko je ikada putovao po Europi, zna da postoje vrlo jasna i stroga pravila tko i pod kojim uvjetima smije obavljati posao turističkog vodiča u pojedinoj destinaciji. I ja sam kao razrednik 14 godina sam radio u gimnaziji kao razrednik, putovao s učenicima po mnogih europskim destinacijama. Kada smo posjetili Rim, morali smo angažirati lokalnog vodiča, isto to nam se događalo, kada smo npr. putovali u Krakow ili neku drugu europsku zemlju. Posebno je važno kada sam odlazio sa svojim gimnazijalcima u Auschwitz, a bio sam tamo 5, ustvari 6 puta, na tom mjestu groze, pustoši, užasa nacizma koji se dogodio ovome svijetu, nema nikakve šanse da možete ići u razgledavanja Auschwitza bez stručnog lokalnog vodstva i to najkraće razgledavanja traje 3 sata, srednje 5 sati, onda jedno još cjelodnevno. Tamo ne može doći neki naš turistički vodič, a kamoli neki profesor povijesti pa na tom mjestu pričati nešto što bi on eventualno želio. Bilo bi dobro naučiti nešto iz ovoga. Zato vas molim, izvolite uzeti naš Vukovar kao mjesto posebnog pijeteta u cjelini, a nikako nekim točkastim pristupima, državni tajniče. Jedino tako će se izbjeći one situacije njemačkih i francuskih gostiju koji su sa kruzera dovodili u Vukovar, a onda uredno ljudima pričali sve, samo ne istinu o gradu heroja. I odmah ću reći, zato sam zabrinut glede ovakvog prijedloga Vlade RH koja u velikoj mjeri otvara put da strani turistički vodiči dolaze u Hrvatsku, prezentiraju Hrvatsku bez dovoljne edukacije, prema nekim svojim vlastitim dojmovima i saznanjima u Hrvatskoj i njezinim povijesnim i drugim turističkim lokalitetima. Državni tajniče, pozorno sam vas slušao i pratio. U startu ste govorili kako je dostatna mjera očito B2, a onda u replikama, možda se samo niste dobro snašli, da bi posljednji dio ispita slušao i polagao se na hrvatskom jeziku te da je to dovoljna garancija da polaznici moraju govoriti hrvatski. Ali u zakonu to ne piše tako. Hm, lijepo petljanje, nevjerojatno, čak i kada proglasimo zaštićene lokalitete, to neće biti dovoljno, ti će strani vodiči unaprijed turistima prezentirati neki lokalitet na dovoljnoj udaljenosti od njega, da ne budu u prekršaju i pustiti turiste da tumaraju sami bez adekvatnog stručnog vodstva i objašnjenja na licu mjesta, a o kvaliteti takve usluge ne treba trošiti ni riječi. Nemojmo se čuditi kada ljudi onda budu stjecali kojekakve dojmove o Hrvatskoj na temelju poluinformacija i nestručnog vodstva, takva prezentacija Hrvatske bit će površna, stihijska, a turistički doživljaj neće biti potpun i kvalitetan. Svi znamo da je turizam vrlo specifična gospodarska grana utemeljena na kvalitetnom, autentičnom doživljaju kojeg turisti upijaju, nose sa sobom pa prenose taj doživljaj svojim prijatelji, poznanicima, i to je najveća reklama svakoj turističkoj zemlji. Ako taj doživljaj izostane, ako se u očima turista stvori pogrešan ili jeftin dojam o nekoj zemlji ili destinaciji, onda ta destinacija polako počinje gubiti posjetitelje. Da se razumijemo, ne pripadamo onima koji su isključivi. Ja vjerujem da i strani turistički vodiči mogu kvalitetno prezentirati Hrvatsku. Vjerujem da među njima i oni koji su pravi profesionalci, a neki su se sigurno i zaljubili u našu zemlju. Ali, tu ne govorimo o njima. Tu govorimo o priučenim turističkim vodičima koji samo odrađuju posao, bez strasti. Bez emocija, bez ljubavi. A onda na koncu, bez pravog znanja, a to je će štetiti Hrvatskoj. Zato apeliram na Vladu, Ministarstvo turizma, imamo dovoljno vremena, zakon je u prvom čitanju i sigurno se u suradnji sa strukom i predstavnicima naših turističkih vodiča može pronaći rješenje koje je usklađeno s europskim pravom, ali koje štiti interese Hrvatske i hrvatskog turizma. Hvala.
Nastavit će poštovani zastupniče Petrov. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Ne razumijem poteze koje vuče ova Vlada osim što ne stimulira dovoljno poduzetništvo, osim što je tim istim poduzetnicima nametnula jaram koji jedva izdržavaju, osim što im se turizam samo dogodi jer to nije bilo strateško djelovanje, sad, u još, u toj gospodarskoj grani stavljate nelojalnu konkurenciju. Tržišno natjecanje koje nije pošteno i rušite njihov posao. Za sami početak, hoće li turistički vodiči morati proći sve tečajeve, potrošiti svo to vrijeme da bi mogli kvalitetno predstavljati Hrvatsku, ti strani, zbog kojih mijenjate ovaj zakon? Očito neće, čim mijenjate zakon, čim vam cijela struka bruji i negoduje zbog toga i čim vaši saborski zastupnici najavljuju amandmane na vaš odnosno svoj vlastiti zakon. Mislim da vam je to dovoljan argument koliko pogrešno radite. Nakon toga, ovo vam je samo pogled s ekonomskog stajališta. Ja ne mogu razumjeti logiku vaših poteza, a mogu samo reći da po ovome svemu, te poteze su vukli oni koji su cijeli život na državnim jaslama, na privatnom tržištu nisu bili. O tome da netko iz druge zemlje može s jednakom željom, emocijama, zainteresiranošću predstavljati Hrvatsku, govoriti o njezinoj povijesti, njezinim ljudima, o tome neću govoriti, suvišno je. O tome da ne znamo niti koju će verziju priče ispričati ljudima, i to je besmisleno govoriti dok god imamo predsjednike susjednih država koji u svojem uredu ili drže slike gdje su prisvojili Hrvatsku ili one predsjednike koji još uvijek maštaju o Hrvatskoj kao svojoj svojini. I o tome je besmisleno govoriti. Na stranu emocije, na stranu ljubav, vi ste tu svoju domovinsku ljubav koristite od izbora do izbora, prožvakate, stavite sa strane, srećom, nitko vas u tome ozbiljno ne doživljava, kao što je vi ozbiljno ne doživljavate. Zato ću govoriti samo o stručnim argumentima. Ministarstvo turizma pod pritiska velikih stranih agencija koje ga vrše preko EU komisije, želi u konačnici ukinuti županijske licence, dopustiti svim vodičima iz EU da vode turiste po svim lokalitetima RH. I to u konačnici pravdate slobodom kretanja rada u EU. Prvo, jednostavnim primjerom se može pokazat da to nije pravno utemeljeno i da se ovaj princip slobode rada u EU mora braniti dopuštenjem pristupa našem vodičkom obrazovanju za građane EU, a ne direktnim pristupom vođenju bez za to potrebnih znanja i kvalifikacija. Prevedeno, profesorica nacionalne povijesti iz Grčke npr. ne može predavati u Finskoj nacionalnu povijest jer traži to posebna znanja, jer to nisu univerzalne djelatnosti poput liječničke struke. Sada čujem da g. Cappelli govori o točkastim zaštitama, pa onda valjda po njemu i vladi mi imamo točkasti suverenitet, a kako ste krenuli mi uskoro ćemo ostati i bez toga. Što hoćete reći, da u županijama vrijede samo neki lokaliteti, a ne svi? Hoćete mi reći da u Zadarskoj županiji vrijedi samo Zadar, u Dubrovačko-neretvanskoj županiji samo Dubrovnik? Pa ja vjerujem da se ni Zadar ni Dubrovčani neće s tim složiti. I mene zanima tko je taj u toj birokraciji koji određuje koji lokalitet u kojoj županiji je jedino bitan, samo me to zanima? E to vam se zove birokracija, onaj tko želi doć i radit u Hrvatsku može doć i radit u Hrvatsku, položiti iste tečajeve, iste ispite koji koštaju barem 7.000 kuna, traju barem pola godine i to mogu po aktualnom zakonu, ne morate za to mijenjati zakon, to već sada mogu radit, to im niko ne priječi, slobodno neka dođu i neka rade, neka prođu i polože isto ono što trebaju položiti ljudi koji žive u Hrvatskoj. Uostalom, tražite jednako je li smatrate da se u drugim članicama EU može bez visoke razine obrazovanja i poznavanja biti vodič? Je li smatrate da se u Kini i Japanu i Izraelu bez uvjeta državljanstva biti vodič? Ne može. Pa barem nas zaštitite jednako kao što druge zemlje štite svoje vodiče.
Hvala lijepo. Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a, a govorit će poštovana zastupnica Boška Ban Vlahek, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pružanju usluga u turizmu. Odbor za turizam kao što smo već danas čuli sa, od g. Dretara nije prihvaćen na Odboru za turizam jer nije dobio potrebnu većinu. Zašto je to tako? Jer upravo ovaj prijedlog Zakona o pružanju usluga u turizmu predstavlja uništavanje struke turističkih vodiča. Turistički vodiči čuli smo najbolji su interpretatori baštine. U Hrvatskoj ih ima oko 5500 i upravo njihovo značenje u turizmu je neizmjerno i upravo sa njima se treba savjetovati u donošenju odluka, poštovati njihov rad i zanimanje. Naime, u proteklih nekoliko mjeseci održano je više sastanaka Zajednice društava turističkih vodiča Hrvatske. Jedna od tema koja je često bila na repertoaru je upravo promjena okvira obrazovanja turističkih vodiča. Članovi zajednice koji imaju kredibilitet i rade na visokim učilištima sastavili su prijedlog programa koji nije prihvaćen iz razloga što je prekompleksan. Osobno se slažem sa kompleksnim programom jer sam susrela vrlo veliku razliku među ljudima koji imaju licencu. Poanta toga po postojećim okvirima zaista svatko može položiti ispit za turističkog vodiča, tumačiti turistima, gostima, onima koji donose novac u naše destinacije. Stoga se osobno slažem za podizanje kompleksnosti na višu razinu. Vidjevši ovaj prijedlog zakona Zajednica društava turističkih vodiča Hrvatske dostavila je detaljno očitovanje društva s kojim se kao dugogodišnja turistička djelatnica u potpunosti slažem. Sporna je situacija oko Europske direktive o slobodi tržišta rada što je u našem ministarstvu protumačeno da se i turističkim vodičima iz Europe dozvoli slobodno kretanje po našem tržištu. Ne vidim to kao problem konkurencije, konkurenciju briše sposobnost, već kao problem tumačenje prema nedostatnim izvorima i prema pogrešnim izvorima. Nije tu samo povijest i Domovinski rat koji se toliko provlači, stvar je emocije i strasti za lokalni kraj. Turistički vodič je ambasador svog kraja, a ne samo osoba koja kako često govore nešto brblja nekim ljudima. Turistički vodič treba stoga biti shvaćen kao dodatna vrijednost određene usluge. Kao što sam rekla danas, ministarstvo se ogradilo sa izjavom da će nakon donošenja zakona pravilnici definirati detalje i postaviti ograničenja. Smatram da je to vrlo sporno i da se Ministarstvo turizma, ponavljam opet, pridružuje brojnim institucijama kojima nije pretjerano stalo do mišljenja struke. Treba se zalagati da se sluša struka, da se slušaju ljudi koji to rade i koji žele raditi ovaj posao kvalitetno i pošteno. Primjerice, napomenula sam već da su Grčka i Cipar, imaju najbolje primjere, ali i francuski vodiči su se unatoč direktivi EU izborili i uspjeli su obraniti čast svoje struke. Stoga ne vidim zašto ne bi i naši. Jedno od očitovanja ministarstva jest da je nemoguće uvesti restrikcije za strance u zakon. E pad bih voljela znati zašto je to nemoguće. Zašto se ne stavi u zakon da se načelno dozvoljava uz određene uvjete i definiraju se upravo ti uvjeti koji postavljaju restrikcije? To je barem vrlo jednostavno, a jedan od uvjeta bio bi poznavanje hrvatskog jezika barem na razini B2 ili položen neki oblik ispita u RH. Također zabrinjava činjenica da bi takvim zakonom i popratnim Pravilnikom o popisu turističkih cjelina i lokaliteta po županijama svaka zaštita turističkih lokaliteta odnosno cjelina koje su dio nematerijalne i materijalne baštine RH potpuno nestala. Pojedine lokalitete je zaštitio i UNESCO, a velika većina upisana je u popis kulturnih dobara RH. Zajednica društava turističkih vodiča Hrvatske već godinama s Ministarstvom turizma vodi borbu oko zaštićenih lokaliteta i izrade obrazovnog kurikuluma turističkih vodiča i voditelja putovanja pri čemu su inzistirali na poboljšanju edukacije kao okosnice njihove zaštite. Iako su se predmetni pravilnici trebali donijeti do 12. ožujka 2019. g. to nije učinjeno do današnjeg dana. Nažalost, slijedom svih postupaka, turistički vodiči nemaju povjerenja u blagonaklonost prema njihovoj struci. Stoga upravo ova struka inzistira da se javnost upozna sa cjelokupnom problematikom te sadržaje budućih pravilnika predstavljaju kao prijedloge koje je posebno uvrstiti u zakone. Kroz daljnju raspravu svakako ćemo se detaljnije osvrnuti na zahtjeve struke, a sada ću ukratko istaknuti najbitnije. Obavezna minimalna razina obrazovanja za pohađanje programa edukacije turističkih vodiča, barem završena 4-godišnja srednja škola, reguliranje razine poznavanja jezika, razina B2 prema Europskom referentnom okviru; polaganje posebnog dijela stručnog ispita prema 5 predloženih regija, prijedlog regulacije statusa vodiča iz neeuropskih zemalja, osim uvjeta prebivališta u RH, implementiranje načela hrvatskog podrijetla, podredno načelo reciprociteta u pristupu edukaciji te ukidanje rješenja, potrebno je razriješiti nedoumice oko istog, zasigurno ne želimo dopustiti mogućost ukidanja stečene licence. Zahtjevi struke, zajednice i društva turističkih vodiča Hrvatske temelje se na uredbama, direktivama i preporukama EU, zakonima i pravilnicima kojima se profesija turističkih vodiča uređuje u RH, komparaciju s drugim državama EU te teoretskim i praktičkim znanjima turističkih vodiča i primjenjivosti istih u praksi. Stoga apeliram, ne smijemo dozvoliti da se o sudbini njihove struke odlučuje pravilnicima. Ovaj prijedlog zakona samo je uvertira u degradaciju struke te interpretacije kulturne i povijesne baštine, što će ... [[Govornik se ne razumije.]] koja je receptivno turistička zemlja, utjecati na ugled zemlje u svijetu. Sve navedeno od strane Zajednice društva turističkih vodiča smatramo itekako opravdanim i prevladavajućim razlozima od društvenog interesa. Upravo ti prijedlozi struke utemeljeni su na pozitivnim modelima zaštite u drugim europskim zemljama. Zaključno, pozivam vas da uvažimo argumentirane stavove struke i primijenimo modele zaštite koje primjenjuju druge europske zemlje. Isto ne predstavlja isključivu zaštitu vlastitih državljana, radnih mjesta, već u zemlji koja je izuzetno receptivna i u kojoj više od 20% BDP-a dolazi iz turizma, predstavlja nacionalni interes. Način predstavljanja naše zemlje u svijetu je izuzetno bitna i upravo ovoj struci treba pokazati kako ujedinjeno zastupamo interese hrvatskog naroda. Slijedom navedenog, Klub zastupnika SDP-a neće podržati ovakav prijedlog zakona jer ukoliko bi ovakav prijedlog zakona bio usvojen, isti bi uistinu predstavljao, kako i sama kaže struka, čavao u lijes hrvatskim turističkim vodičima i apsolutnu deregulaciju profesije turističkog vodiča. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajniče i potpredsjedniče HS-a. Šibenik se ponosi sa svojom katedralom sv. Jakova, a ja kao edukator u sustavu obrazovanja turističkih vodiča uvijek sam polaznicima govorio kada dođu ispred te katedrale, da ne zaborave spomenuti i Domovinski rat. Neka svakom turistu ponude da stavi svoj prst u rupe nastale od gelera na brončanim vratima katedrale koji i danas postoje. To su neke stvari o kojima se u Hrvatskoj mora govoriti, to su neke stvari o kojima ljudi koji posjećuju Hrvatsku, moraju nešto znati. Mora se saznati. Već sam se pohvalio da sam vjerojatno jedini zastupnik u trenutnom sazivu HS-a koji radi na obrazovanju turističkih vodiča. I uvijek sam svojim polaznicima govorio, jako su bitne činjenice koje ćete usvojiti o našoj Šibensko-kninskoj županiji, o našem gradu Šibeniku, o Nacionalnom parku Krka i ostalim lokalitetima, ali još je bitnije da sve to što interpretirate, što govorite turistima koje ćete voditi, da govorite sa stavom, da govorite sa empatijom, sa ljubavlju. Da to nije tek tamo izbiflano da bi se zaradilo 300 ili 400 kuna za turu po gradu, nego da taj turist ostane pod dojmom. I to je jako bitno, a taj netko tko vam dođe iz Austrije, Njemačke ili Slovenije ne zna niti osjeća niti može se ponašati kako će se ponašati onaj tko je prošao tečaj sa sjajnim predavačima, konkretno, u mom Šibeniku. Jutros mi se javio jedan čovjek, inače Hrvat iz Australije i kaže sljedeće, nedavno je bio na turističkoj turi Dunavom i taj brod je stao u Vukovaru. Na tom brodu je bio turistički vodič. Ja ne znam je li taj vodič bio prijavljen u Srbiji ili je bio prijavljen možda u Austriji ili u Njemačkoj, uglavnom znao je, rekli bi neki, „naški“, znao je neku varijaciju hrvatskog jezika, znači Hrvat iz Australije ga je znao razumjeti i on je turistima među kojima nije znao da se nalazi ta naš australski Hrvat, pričao svoju vukovarsku priču. Pričao im je o tome kako su Srbi '91. g. oslobodili taj grad od ustaša. I to je ono što vi nama ovim zakonom servirate. Ne. Ja sam, niste me slušali, državni tajniče, ne radi se o trećim zemljama, taj čovjek je mogao biti prijavljen u Austriji, imati austrijsko državljanstvo, znači austrijski Srbin. Znam „naški“, rekli bi braća. Znači Hrvati ga mogu razumjeti, a takvih ima, znate koliko ima Srba u Njemačkoj, Austriji, stotine tisuća pa oni će iskoristit to, oni će to iskoristiti. Dakle, mi ćemo imati inflaciju tih ljudi sutra u mom Šibeniku u Klimanovoj Istri, evo gledam još koji kolega ima iz priobalja, ne prepoznajem baš, evo kolegica iz Zadra, kolega Gari je tu također iz turističke regije. Dakle, ovo je jedan problem koji će se dogoditi. Dakle, nemojte vulgarizirati obrazovanje koje ima smisla. Ja ne znam na koji način vi mislite jedan kompleksan tečaj gdje radi 10-tak predavača i koji predaju razne predmete svesti na nekakav ispitić, neki skraćeni tečaj za cijelu Hrvatsku samo zbog toga da bi se to uskladilo, tobože uskladilo sa stečevinom EU, sa pravnom stečevinom EU. Ako je to istina da mi to moramo napraviti, a ljudi moji evo ja ću reći po peti put sa ove govornice, e onda sam ja protiv te unije jer u gradu Šibeniku postoje desetci i desetci ljudi koji žive kao turistički vodiči. Meni, nama je interes da ti ljudi i dalje rade, da zarade svoj kruh vodeći turiste po gradu, a ne da im netko tko zna naški sutra dođe pred nekom komisijom, položi radi onda što god hoće. Vi ste rekli da ćete onda odrediti zaštićene lokalitete. I sada zaštićeni lokalitet je npr. ne znam šibenska katedrala, a onda 20 metara dalje nije zaštićeno. Ja ne znam na koji ćete način to definirati, tko će čuvati da taj vodič sa univerzalnim certifikatom ne uđe tamo. Hoćemo li imati tisuće inspektora koji će tražiti i gledati svaki, alo? Ovo nema smisla. Jedan od rijetkih resursa koji hrvatska država ima to je turizam. Nažalost, jedan od rijetkih. Pa nemojmo i taj turizam, taj naš jedan od zadnjih resursa koje imamo dati nekome izvan Hrvatske da ga uživa, da radi što god hoće jer poštovani državni tajniče evo ja vas pitam pa vi možete kao predlagatelj uzeti riječ, to znate po Poslovniku kad god hoćete, možete odmah nakon mene. Ja vas pitam tko to u Njemačkoj, znači državljanin je Njemačke, a nije Hrvatske, a poznaje hrvatski jezik može biti zainteresiran za ovo. Ljudi koji su porijeklom iz Srbije, može neki aboliran četnici koji su pobjegli nakon oslobađanja dijelova Hrvatske opet u Njemačku, naravno i drugi stanovnici iz regijona. Ako je to naš interes, e onda svaka čast Vladi Andreja Plenkovića. Nakon jučerašnjeg zakona koji je isto fantastičan, fantastičan gdje je eto ministar Medved uz podršku kolege Deura i Đakića branio izjednačavanje žrtve Hrvata odnosno onih koji su se borili za našu slobodnu i suverenu Hrvatsku i onih koji su je rušili, danas imamo zakon gdje će se opet tim istima dati mogućnost da sutra vode turiste po mom Šibeniku. Zaključit ću, ja želim turističke vodiče koji će po mom Šibeniku voditi i koji će svakom turistu omogućiti da stavi prst u rupu od gelera na brončanim vratima šibenske katedrale i da im ispriča priču o Domovinskom ratu, o herojskoj obrani Šibenika i o stvaranju suverene hrvatske države.
Slijedeći je Klub zastupnika IDS-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Katarina Nemet. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolege i kolegice zastupnici, predložene izmjene i dopune Zakona o pružanju usluga u turizmu donose usklađivanje sa zakonodavstvom EU u području pružanja usluga u turizmu, ali ne rješavaju ključni problem za kojega smo očekivali da će ovim zakonom biti riješen, a to je da se napokon kvalitetno, stručno i pravedno zakonski uredi pružanje usluga turističkih vodiča. Već su na nacrt prijedloga ovoga zakona tijekom e-savjetovanja pristigle brojne primjedbe stručne javnosti i udruženja turističkih vodiča što dovoljno govori o tome da je resorno ministarstvo prilikom pisanja samog zakona nije uzelo u obzir mišljenja i argumente struke, a upravo struka mora biti temelj donošenja svakog zakona pa tako i ovog. Po riječima predstavnika turističkih vodiča koji su nam se kao saborskim zastupnicima obratili time je narušeno i ono malo povjerenja koje je postojalo između njih i resornog ministarstva. Potaknuti ovakvim nedopustivim ignoriranjem turističkih vodiča od strane države Istarska županija i 9 istarskih gradova su još početkom veljače pružili punu podršku turističkim vodičima i njihovim primjedbama na predloženi zakon. Mi kao klub zastupnika također smo tada upozorili da prilikom izrade zakona Ministarstvo turizma i sporta nije u dovoljnoj mjeri vodilo računa o važnosti uloge koju turistički vodiči imaju za hrvatski turizam i za pravilnu interpretaciju naše povijesti i kulturne baštine. Kao uspješna turistička regija Istra je prepoznata po svojim prirodnim ljepotama, ali i po izvrsnosti i kompetentnosti naših turističkih djelatnika u koje spadaju i turistički vodiči. I zato želimo da se ovo pitanje riješi u suradnju sa njima, a ne da ih se ignorira. Ono što se posebno zamjera trenutno važećem zakonu o pružanju usluga u turizmu jesu nedorečene i paušalne kvalifikacije koje zakon koristi kao primjerice u Članku 73. gdje se propisuje da vodič mora poznavati hrvatski jezik u mjeri dostatnoj za pružanje usluga turističkog vodiča. To je jedna potpuno neodređena i neozbiljna kvalifikacije jer svako definiranje razine poznavanje jezika mora biti jasno regulirano razinama poznavanje jezika uz posjedovanje odgovarajućih uvjerenja nadležnog državnog tijela o poznavanju hrvatskog jezika. Trebalo bi precizirati i odredbe o završenoj srednjoj školi tako da se to propiše da se to odnosi na četverogodišnju srednju školu, da postoje određeni standardi u obrazovanju turističkih vodiča. Isto tako bilo bi dobro da se u proces obrazovanja turističkih vodiča ponovo uključe i fakulteti u dijelu koji se odnosi na polaganje ispita kako bi se i tu podigla razina kvalitete za stepenicu više. Upravo su ljudi koji rade u turizmu oni koji imaju neprocjenjivu važnost za prezentiranje pojedine destinacije turistima. O njihovom znanju, stručnosti i ponašanju prema gostima često ovisi cjelokupni doživljaj određenog grada, regije odnosno države u cjelini kojega netko ponese sa sobom kada završi odmor i vrati se u svoju zemlju. Zato je ministarstvo tu moralo pokazati više uvažavanje sluha za argumente turističkih vodiča, a ne iz odbiti bez suvislog obrazloženja. Svjesni smo da u jednom dijelu postoje pravila odnosno direktiva EU i to nije sporno, međutim nije Hrvatska jedina turistička zemlja u Europi koja je članica EU. Zato država treba na temelju pozitivnih primjera drugih europskih zemalja, vidjeti što su pojedine zemlje u sličnoj situaciji učinile i kako se maksimalno mogu zaštiti interesi naših ljudi, a da to bude u skladu sa europskim pravilima. Iako bismo svi skupa željeli da su i druge gospodarske grane razvijenije, činjenica je da je turizam važan za hrvatsku ekonomiju i vidimo ogroman pad BDP-a zbog izostanke stranih gostiju tijekom pandemije. Pa baš zato onda barem da taj turistički sektor zakonski uredimo kako spada uvažavajući prijedloge i argumente struke. Pozivam stoga Ministarstvo turizma i sporta da do drugog čitanja izradi kvalitetniji prijedlog Zakona o pružanju usluga u turizmu koji će uvažavati turističke vodiče kao važan segment našeg turizma. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Domovinskog pokreta, a govorit će poštovani zastupnik Davor Dretar. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani g. predsjedavajući, uvažene kolegice i uvažene kolege. Evo nas opet ovdje u jednoj čudnoj situaciji, situaciji koja u potpunosti ima suglasje i sa vladajuće i sa oporbene strane našeg Sabora, dakle svi smo suglasni u jednom, ovo je loš zakon. Ponovit ću to još jednom, ovo je loš zakon. Dotaknut ću se naravno još jednom i podsjetiti na činjenicu da u javnoj raspravi gotovo 450 subjekata još jednom kažu ovo je loš zakon. Unatoč tome evo nas ovdje danas da raspravljamo doduše i hvala Bogu tek u prvom čitanju o ovome zakonu, Zakonu o pružanju turističkih usluga odnosno usluga u turizmu. Prođimo samo malo kroz neke rečenice struke, da biste postali licencirani turistički vodič u Hrvatskoj dozvolite da vam eto iščitam draga Hrvatsko što sve trebate imati. Minimalno završenu četverogodišnju srednju školu, pa onda upisati tečaj za turističkog vodiča koji nije nimalo jeftin, pohađati sva predavanja, predavanja traju šest tjedana, pet dana u tjednu od 16 do 21 sat navečer. Morate pisati seminarski rad, položiti pismeni ispit iz odslušanih predmeta, a ima ih 10. Nakon toga polažete usmeni komisijski ispit na hrvatskom jeziku te na svim stranim jezicima koji želite, polaganje na stranom jeziku naravno plaća se posebno. Kada sve to položite ustvari ste tek napravili prvi korak, postali ste licencirani turistički vodič za RH, ali niti u jednoj županiji ne smijete voditi na zaštićenim lokalitetima. Dakle, vi ste turistički vodič, recimo ovdje u Zagrebu, ali ne smijete voditi turiste po Kaptolu, Trgu bana Jelačića ili Gradecu nego recimo po Novom Zagrebu, Sloboštini ili Prečkom. Dakle, želite li nastaviti raditi kao turistički vodič morate položiti županiju. Ako želite polažete opći dio, pa upisujete seminar za tzv. posebni dio županije koju ste odabrali. Hrvatska ima 20 županija plus Grad Zagreb, dakle trebali biste položili 21 posebni ispit. Sve to zajedno, naravno nije jeftino, polazite po županiji tri dana posebne ispite, posebna predavanja, idete na terensku nastavu i onda polažete prvo pismeni ispit iz svih predmeta, pa snimate audiosnimku virtualnog vođenja od tri zaštićena lokaliteta i tek onda možete reći da ste licencirani lokalni vodič za određenu županiju, ali ne možete voditi niti u jednoj drugoj županiji. Eto vas dakle pred problemom i 21 ispitom da biste postali licencirani turistički vodič za RH odnosno za svaku županiju i njene zaštićene lokalitete. A mi sada ovdje pričamo o tome da ćemo strancima omogućiti odnosno pojednostaviti kompletnu ovu, čuli ste ju i sami, dosadnu, dugu, zahtjevnu i vrlo skupu proceduru. Dakle, poštovane kolegice, poštovane kolege mi to ne smijemo dozvoliti. Kažem i još jednom ponavljam, jako mi je drago da eto i sa poštovanim kolegama iz vladajuće koalicije odnosno oporbenim kolegicama i kolegama na Odboru za turizam u ovome slučaju imamo stvarno jednako mišljenje, zato ovaj prijedlog nije niti prošao odbor. Ne možemo dozvoliti reguliranje ovako bitnih stvari za hrvatske turističke vodiče odnosno djelatnice i djelatnike u turizmu kroz pravilnike koji će se ko zna po kojim kriterijima donijeti negdje izvan kontrole Sabora RH. Naravno, znamo i sami da smo ovdje u zeitnotu, još jednom ću se ovdje javno zahvaliti na izuzetno kvalitetnoj suradnji sa vašom kolegicom gospođo Herman koja mi je otvoreno rekla, ako mi ovo ovdje ne donesemo tužit će nas, tužit će nas Europa, pa zašto to nismo donijeli na vrijeme, pitanje je koja će si postaviti svaka razumna osoba. Ja odgovor na to pitanje nemam. Dozvolite da još samo malo proširim ovu raspravu kada kažemo smanjit ćemo broj zaštićenih cjelina odnosno reći ćemo jednostavno turističkim vodičima ne morate baš više voditi tamo ili tamo. Nisam uopće sa time suglasan, mi trebamo povećavati broj zaštićenih cjelina jer u Hrvatskoj itekako imamo što pokazati, od povijesti, od kulture, od religije te naravno od Domovinskog rata. Ne možemo i ne bi smjeli naravno dozvoliti da na te zaštićene lokacije dolaze kao turistički vodiči osobe koje o tome nemaju dovoljno znanja, osobe koje možda ne raspolažu znanjem hrvatskog jezika dovoljno kvalitetno i naravno ono što je izuzetno bitno, osobe koje o tome ne mogu govoriti sa jednom emocijom koju treba imati turistički vodič. Samo kad kažem da moja Krapinsko-zagorska županija ima 11 zaštićenih destinacija, od parka i drvoreda u Bežanca, parka i dvorca u Mileni, grada Klanjca, grada Krapine, našeg prekrasnog Trškog vrha, Kumrovca, Muzeja seljačkih buna, Muzeja Staro selo u Kumrovcu, galerije Antuna Augustinčića u Klanjcu, dvorca Veliki Tabor te naravno našeg najpoznatije Muzeja evolucije i nalazišta pračovjeka u Hušnjakovom pored Krapine, potpuno je jasno da ne da trebamo smanjivati nego povećavati listu ovakvih specifičnih zaštićenih cjelina u jednoj, jedinoj županiji, to je Krapinsko-zagorska jer imamo što pokazati, imamo naravno osim ovoga ovdje, crkvu u Belcu sa jednim od najljepših baroknih oltara u Europi a naravno samim time i na cijelom našem bijelom svijetu. Što mi ovdje radimo i što mi ovdje pričamo? Dozvolite da na tren samo citiram struku odnosno nekoliko izvadaka iz javne rasprave. Što se ovdje ustvari događa? Pričamo i reguliramo privremeno i povremeno obavljanje usluga na unutarnjem tržištu. Ograničiti pristup ako dokažemo da je ta mjera proporcionalna. E sad to je to bitno, zato jer postoji nešto što se zove proporcionalnosti. To je test koji sud EU-a primjenjuje kada ocjenjuje, ograničuje li određena nacionalna ili nadnacionalna mjera uživanje tržišnih sloboda. Dakle, mi smo kao i sa mnogim, mnogim slučajevima ulaskom u EU, potpuno jasno odrekli se jednog djela vlastitog suvereniteta i to je načelno sasvim ok. Idemo u jednu veliku zajednicu pa ćemo se naravno unutar te zajednice dogovoriti kako ćemo, što ćemo odnosno ograničiti ne bili tržišnu utakmicu na nivou cijelog europskog gospodarskog prostora učinili ajmo to tako reći, jednakom. Ali kada čujete da recimo na grčkom djelu Cipra, dakle unutar EU-a, kada čujete po Italiji ne može iz Hrvatske doći turistički vodič i obavljati svoju djelatnost, onda je jasno da sa testom proporcionalnosti nešto ne štima. Zato još jednom smatram da ovo nije dobar prijedlog zakona, smatram da sam zakon ne smije proći glasovanje u Saboru a vidim da ćemo o tome glasovati već sutra. Pa javno pozivam i poštovane kolegice i kolege iz vladajuće koalicije te naravno i sve nas oporbene zastupnike da ne podržimo ovaj prijedlog zakonskih izmjena kao što ga naravno neće podržati niti Klub zastupnika Domovinskog pokreta. Ostale su mi još 2 minute da još jednom upitam poštovanog g. državnog tajnika znate li vi da u Hrvatskoj postoji jedan g. mr. Davor Njirić koji sustavno i kontinuirano šalje i nama u klub a vjerujem i svima vama, izvanredne prijedloge, izvanredne prijedloge. Evo jednog jednostavnog pitanja. Želimo li mi kao Hrvatska zaustaviti propadanje dvoraca do njihovog konačnog nestanka ili ih želimo obnoviti i dobiti novi turistički proizvod? Ovo je jedna sjajna inicijativa. Hrvatski dvorci, hoteli baština. Ovdje je poštovani g. Njirić kojemu se iskreno zahvaljujem na ovoj sjajnoj inicijativi, donio kompletan program. Kako povući sredstva iz EU-a, kako od hrvatskih dvoraca, ne samo u mojoj Krapinsko-zagorskoj županiji nego u cijeloj Hrvatskoj, stvarno napraviti odlične hotele baština. Ima još sjajnih prijedloga, imamo ideju o tzv. story telling destinacijama, fantastična priča. Vidimo i ovdje u Zagrebu, naravno o svemu govorimo prije ove nesretne pandemije, vidjeli smo izvanredne priče u kojima su ljudi, turisti dolazili u Zagreb, upoznavali ih kroz grad ih je vodila Marija Jurić Zagorka, pričala im priču o Gričkoj vještici, dakle imamo potencijala, imamo mozgove koji mogu Hrvatsku učiniti izuzetno prepoznatljivim turističkim proizvodom na svjetskome tržištu. Dakle poštovani g. državni tajniče, poštovana gđo. ministrice, dajmo tim kvalitetnim ljudima da se razvijaju ali kroz kvalitetnu zakonsku regulativu. Najljepša vam hvala.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnik bit će onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Mato Franković, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče. Izmjene i dopune Zakona o pružanju usluga u turizmu kao što ste i uvodno naveli, odnose se na dva postupka koja Europska komisija vodi protiv RH. Prvi je Direktiva 2015/2302 o putovanjima u paket aranžmanima i povezanim putnim aranžmanima u odnosu na vaučere a drugi je Direktiva 2006/123 o uslugama na unutarnjim tržištu te Direktiva 2005/26 o priznavanju stručnih kvalifikacija u odnosu na reguliranu profesiju turističkih vodiča. Ono što je bitno napomenuti je kako je Europska komisija u posljednjoj fazi pred pokretanjem postupka na sudu za slučaj vezan za vaučere. Osim nas, samo još jedna europska zemlja nije ispunila tražene uvjete, stoga ukoliko ne usvojimo ovaj zakon, to znači da bi već u travnju imali protiv nas pokrenut postupak na sudu. Za vodiče u ovom trenutku nemamo pokrenut nikakav postupak iako je za očekivat da bi isti mogao biti pokrenut u idućih par mjeseci. Iznimno je važno da se pitanje vaučera čim prije riješi. Naime, jasno je kako su agencije uzele novac za određene aranžmane i iste, isti nisu vratile. Nisu ga mogli vratiti prvenstveno jer više nije bilo financijske likvidnosti da to naprave, a istovremeno vrlo vjerojatno su se i oni sami imali troškove uplata prema trećim društvima i realizaciju povrata tih troškova nisu ostvarili. Dakle, tu prvenstveno mislim na hotelijere u odnosu na potrebu plaćanja rezervacije smještaja. Ono što uistinu zvuči zabrinjavajuće je pitanje kako će agencije nakon usvajanja ovog zakona moći izvršiti obveze prema svojim klijentima. Kako ne bi došlo do financijskog sloma turističkih agencija Vlada RH donijela je odluku o usvajanju programa dodijele državnih potpora sektorima turizma i sporta u aktualnoj pandemiji Covid-19. Ovim programom osigurava se financijska podrška poduzetnicima koji obavljaju djelatnost u sektoru turizma i sporta radi ublažavanja posljedica krize uzrokovane pandemijom korona virusa na njihovo poslovanje. Program će provoditi ministarstvo u suradnji sa HBOR-om i HAMAG BICRO-m, uz državna jamstva od preko milijardu i 500 miliona kuna. Ono što je iznimno važno je da potpore uistinu i dobiju turističke agencije koje će morati izvršit povrat novca. U protivnom će doći do kolapsa turističkih agencija i propadanja mnogih turističkih agencija na području RH. Nikako ne možemo smatrati da je u redu zadržati kod sebe novac građana, a da usluga nije pružena. Međutim, istovremeno imamo agencije koje nisu krive jer nisu mogle pružiti uslugu, a koju su prilikom ugovaranja aranžmana također ugovorile sa trećim osobama odnosno društvima. Stoga je iznimno važno da agencije uživaju punu podršku resornog ministarstva i Vlade RH, a sve kako bi se premostilo vremensko razdoblje do punog početka funkcioniranja turističkog tržišta. Što se vodiča s druge strane tiče najviše smo danas i raspravljali o vodičima. Tu moram posebno istaknuti kako se pokretanje postupka protiv RH isti su inicirali slovenski vodiči jer su smatrali nepravednim da ne mogu biti turistički vodiči u RH, a što mogu u drugim zemljama EU. Dio smo EU i moramo se uskladiti sa regulativama, regulativama koje propisuje Europa. Međutim, iako smatram da ovaj dio u zakonu treba mijenjati i prilagoditi regulativama EU mišljenja sam da predloženi dio zakona koji se odnosi na vodiče nije dokraja dobro razrađen. Ovdje se radi o prvom čitanju i smatram normalnim da možemo o istome diskutirat, raspravljat i nuditi rješenja. Naime, postoji mogućnost kako ćemo zaštiti naše vodiče. Smatram da je važno istaknuti kako su turistički vodiči hrvatski brend. Kako upravo oni svojim znanjem obogaćuju turističku ponudu svakog grada. Stoga nije svejedno tko će i kako voditi grupe u zaštićenim lokalitetima ili uistinu mislite da je moguće u par mjeseci položiti ispit za turističkog vodiča i voditi primjerice pregled grada Dubrovnika. Je li mi želimo pružiti visokokvalitetnu uslugu gostima koji posjećuju zaštićene lokalitete ili ćemo u budućnosti dobiti ispodprosječne vodiče koji će jednostavno biti jeftiniji, a onda će i povijest koju će pričat bit ispričana ispod razine koju gosti koji posjećuju zaštićene lokalitete očekuju. Cijeli svoj radni vijek radim u turizmu. Počeo sam od nošenja kufera, pratitelja putovanja, predstavnika agencija, voditelja operative u turističkoj agenciji, voditelja poslovnice, direktora itd., dakle mogu reći da razumijem jako dobro ovaj sektor. Uvijek, ali uvijek je postojala ključna razlika između pratitelja putovanja i lokalnog vodiča. Od kad radim lokalni vodiči isključivo vode zaštićene lokalitete to je primjerice u Dubrovniku samo povijesna jezgra grada Dubrovnika. Iz svih gore navedenih razloga smatram da ovaj prijedlog zakona u drugom čitanju mora sadržavati slijedeće komponente. U Članku 70. treba stajati osim već navedenog na ili u zaštićenim cjelinama lokalitetima turistički vodič može pružati usluge ako prethodno položi posebni dio stručnog ispita za zaštićene cjeline i lokalitete po regijama. Ministar pravilnikom popisuje popis zaštićenih cjelina po regijama uz prethodno mišljenje ministara nadležnih za kulturu, poslove zaštite prirode, ali i ministra branitelja za lokalitete koji su vezani za Domovinski rat. Nadalje, u Članku 73. treba stajati osim predloženog i slijedeće. Stavak 3. da zna jezik na kojem će pružati usluge turističkog vodiča razina B2 prema stupnjevima zajedničkog europskog referentnog okvira u razumijevanju i govoru i poznaje hrvatski jezik razine B2 prema stupnjevima zajedničkog europskog referentnog okvira u razumijevanju i govoru. Ono što ovdje posebno želim napomenuti je činjenica kako je Europska komisija vezano za segment obrazovanja vodiča jasno istaknula slijedeće. Obrazovna su pitanja u nadležnosti zemalja članica. U granicama nediskriminacije, proporcionalnosti svaka država članica može sama zakonski uvjetovati pristup određenom zanimanju posjedovanjem određene stručne kvalifikacije te utvrditi razinu potrebnog znanja. A primjeri kako druge zemlje EU to reguliraju su slijedeći. U Grčkoj se primjerice iste organizacije svake 3 godine održava ispit za vodiče 30 do 35 polaznika obrazovanja itd., a obrazovanje traje 3 godine. Malta obrazovanje traje 2 godine, full time ili 3 godine par time odnosno 250 nastavnih sati. Mađarska obrazovanje traje godinu dana. Litva 250 nastavnih sati 2 godine. Cipar obrazovanje traje godinu dana. Dakle, ukoliko Ministarstvo turizma uvaži navedene prijedloge ispoštovat ćemo sve tražene regulative Europske komisije, ali ćemo istovremeno prepoznati i autentičnost lokalnih vodiča kao najboljih poznavatelja povijesti zaštićenih lokaliteta. Vjerujem i nadam se da će na drugom čitanju ovaj moj prijedlog biti uključen, zato i očekujem od svih kolega zastupnika da ćemo podržati prvo čitanje izmjene zakona jer tek na drugom čitanju dolazimo do onog stupnja gdje očekujemo da resorno ministarstvo prihvati sve prijedloge i sugestije jer nije sramota reći da želimo, da želimo zaštititi naše hrvatske vodiče, ali sukladno zakonima EU ne na uštrb štete RH da plaćamo neke kazne već u okviru zakonske regulative što najbolje možemo napraviti naravno kroz pitanje obrazovanja jer to pitanje je RH dano da sama rješava i tako ćemo zaštititi naše vodiče. Ponavljam, vjerujem i nadam se da ćemo na drugom čitanju ovaj moj prijedlog uključiti u konačni prijedlog zakona, a ukoliko to tako i ne bude ja već danas mogu najaviti da ću podnijeti amandman sukladno već prethodno izrečenom i vjerujem da ćemo onda doći do onog što želimo, dakle zakona koji je pravičan, koji je ispravan, po europskim regulativama s jedne strane, s druge strane zakona koji štiti hrvatske vodiče kao ljude koji dižu kvalitetu hrvatskog turizma i koji pričaju onu priču sa puno strasti na način kao što su to radili cijeli niz godina do sada. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Centra i GLAS-a, a govoriti će poštovana zastupnica Marijana Puljak, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, evo pred nama, pred nas dolazi još jedan u nizu zakona koje, koji dolazi u saboru jel ga treba uskladiti sa EU direktivama koje su bile čak i povrijeđene i EU nas je na to upozorila. Dakle, evo 8.g. nakon ulaska u EU svako malo imamo dakle izmjene zakona jer nisu pravilno usklađeni s direktivama, a ovdje se čini da smo dobili sad i prijedlog koji nije usklađen ni sa stavovima struke. Tema ovih izmjena zakona su dakle 3, 3 su teme, jedna je putovanje u paket aranžmanima i povezanim putnim aranžmanima vezano uz posebne okolnosti trenutne pandemije, dakle kako tretirati neizvršene Ugovore o putovanju. Nakon stupanja na snagu predmetnih izmjena i dopuna važećeg zakona putnici će moći birati želi li temeljem izdanog vaučera ugovoriti zamjensko putovanje ili će raskinuti ugovor i ostvariti pravo na povrat uplaćenih sredstava u roku od 14 dana od raskida ugovora. Tu je opravdana zabrinutost, vidjeli smo dakle da je i Odbor za turizam iskazao tu zabrinutost obzirom da navedena izmjena predstavlja i veliko opterećenje za organizatore paket aranžmana koji bi se mogli naći u velikim i financijskim problemima i dakle evo trebalo bi zaista razmisliti o nekoj vrsti pomoći i financiranja putem raznih modela. Druga tema ovih izmjena je zloupotreba rent-a-car usluge, zlouporaba iznajmljenih vozila od korisnika usluge u svrhu krijumčarenja ljudi, pa su tu predložene neke izmjene. I na kraju ono što je najzanimljivije, o čemu evo pričamo cijelo vrijeme, to je liberalizacija tržišta usluga koje se odnose na profesiju turističkog vodiča radi usklađivanja sa EU direktivama jer je evo kao što sam rekla na uvodu, došlo je dakle do povrede prava EU odnosno kršenja direktive o čemu je RH i dobila od Europske komisije i obrazloženo mišljenje. Koncentrirat ću se dakle na ovaj treći dio. Predmetna direktiva dakle propisuje kako turistički vodiči iz jedne države članice mogu pružati usluge u drugoj državi članici na privremenoj i povremenoj osnovi ili ostvariti poslovni nastan. Važeći trenutni zakon dakle propisuje da turistički vodič iz druge države članice koji želi privremeno i povremeno pružati usluge može to raditi, a usluge na zaštićenim cjelinama i lokalitetima može samo ako položi posebni dio stručnog ispita koji je trenutno organiziran po županijama, dakle ima 21 ispit ako želi u cijeloj Hrvatskoj voditi turiste dakle po zaštićenim lokalitetima. Ovim izmjenama i dopunama dakle omogućuje se donošenje propisa kojim bi se taj stručni ispit bio organiziran na drugačiji način, smanjila se ta fragmentiranost, taj 21 ispit i organiziralo to na neki drugi način. U javnosti je bilo, čuli smo i ovdje dakle puno prijepora oko ovih izmjena Zajednice društava turističkih vodiča Zajednica društava turističkih vodiča postala je i svim zastupnicima svoje primjedbe, glasno su protestirali, o tome su samo govorile i 444 primjedbe koje su javnom savjetovanju došle na ove izmjene. Ono što mogu reći je da svakako pozdravljamo liberalizaciju tržišta, dio smo EU, jednog velikog tržišta i moramo se uskladiti s pravilima, dozvoliti slobodan prolaz i protok roba i usluga. Našim vodičima isto tako treba bit omogućeno da vode u drugim zemljama, strancima da vode kod nas, dakle to je ono što je nesporno ovim zakonom je li na neki način olakšavamo uvjete za dobivanje licenci turističkim vodičima i dakle svako nekakvo pojednostavljanje procedura u principu pozdravljamo. No ovdje nije riječ samo o administrativnoj proceduri već i o znanju. Dakle, prije svega morali bi paziti na kvalitetu prezentacije naše povijesti i kulturne baštine turistima i isto tako da svako pravilo vrijedi jednako za sve, dakle da ne dolazi do nekakve diskriminacije, pa ne znam da je možda domaćim djelatnicima nešto ili poduzetnicima ako ćemo turističke vodiče označiti kao nekakve i mikro poduzetnike, dakle da nemaju nekakva drugačija pravila ili se stavljaju u podređeni položaj u odnosu na turističke vodiče iz drugih zemalja. Da se stavimo u nekakve okvire dakle Hrvatsku prije covida posjećivalo je po zadnjim mjerenjima 2019.g. 18 milijuna stranih turista, od toga lokalitete posjećuje par milijuna turista koji eventualno jel trebaju usluge turističkih vodiča. Ono što je malo poznato turistički vodiči zapravo najviše rade ne u sezoni nego čak u predsezoni i postsezoni, obično turisti koji dođu ne znam u sred sezone, u sred ljeta manje ili slabo posjećuju lokalitete, više se bave ne znam suncem, morem, kupanjem itd. i obično to budu gosti s kruzera, često individualci, najčešće usluge turističkih vodiča traže Amerikanci, Azijati, Britanci. A ono što je kažu turistički vodiči u posljednje vrijeme hit i ono što traže je upoznavanje lokalnog načina života, dakle ne samo šetanje, ne znam po Dioklecijanovoj palači nego traže često od turističkih vodiča da ih odvedu evo sad ću kazat u Split u Imotski u posjet nekome tko uzgaja ovce, kako rade taj sir. Dakle zanima ih lokalan način života, da otkriju neke male tajne te destinacije, ne da vide Dioklecijanovu palaču možda mogu vidjeti na 3D vizualizaciji nekoj on line, dakle zanima ih lokalni čovjek, kako lokalni čovjek živi. E sad šta su u tom smislu bile primjedbe i društava turističkih vodiča, moram kazati ovdje bila je primjedba dali su puno primjedbi na neke izmjene koje nisu dio na neke članke u zakonu koji nisu dio ovih izmjena. Pa i logično je da su ih davali jer ovim izmjenama se veliki dio utječe na veliki dio njihove struke pa je onda s tim u vezi trebalo izmijeniti i neke druge isto tako članke i važne neke norme. Jedan od njihovih zahtjeva je svakako kvalitetno obrazovanje turističkih vodiča, dakle zaista je važno obzirom da evo kaže se da je u posljednjih 10 godina došlo i do vulgarizacije profesije turističkih vodiča, a oni su na neki način ambasadori RH, smatraju da tromjesečna edukacija nije nikako dovoljna da bi bilo koji budući vodič stekao najosnovnija znanja potrebna za obavljanje ovog zanimanja. Evo ovdje smo čuli od kolege FRankovića prije kako to rade neke druge članice u EU Grčka, Malta evo slično sam htjela ponovit, dakle Malta, Mađarska, Cipar, Litva dakle koliko oni polažu na tu edukaciju kvalitetu edukacije da ona nekako ne bude serijska kao na traci. Netko ne znam uđe u neko privatno učilište i zapravo ne znam izađe nakon desetak sati i bude, dobije nekakav certifikat turističkog vodiča. Drugi zahtjevi iz ovih primjedbi koji nisu odbijeni, a svakako bi ih trebalo uzeti u razmatranje prije drugog čitanja, to je ovo poznavanje hrvatskog jezika svakako ovaj dio koji se navodi u čl. 73. da je dovoljno poznavanje hrvatskog jezika u mjeri dostatnoj za pružanje usluga, to je zaista nejasno, neprecizno, neodređeno i treba ga preciznije definirati da se razina poznavanja jezika vodi prema reguliranim razinama poznavanja jezika. Regulacija statusa državljana ne europskih zemalja, isto navode da bi trebalo implementirati model Grčke i Cipra u pristupu edukaciji takvih državljana. Već smo govorili o ovoj fragmentiranosti ispita po županijama, predlažu polaganje ispita po povijesno i geografskim bliskim regijama, dakle umjesto 21 ispita da se to radi prema pet regija. Isto tako evo čitam iz njihovog rezimea primjedbi, ono što sam postavila pitanje koliko je lokaliteta bilo ranije 550, zabrinjava namjera koja se izgleda pokazuje da će se ukidat lokaliteti koji su zaštićeni UNESCO-vom zaštitom. U odgovoru smo čuli da to nije točno, no zaista ohrabruje, ali kažem bilo je bojazni da će se takvi lokaliteti skinuti sa popisa zaštićenih lokaliteta i na taj način nekakva vrijedna kulturna baština zapravo zanemarit. Uglavnom evo na kraju, ovaj prijedlog zakona u prvom čitanju je loš prijedlog, treba ga doraditi na temelju primjedbi struke, osigurat da našu povijest i kulturnu baštinu na kvalitetan način prezentiramo milijunima turista poštujući sva načela EU. Hvala.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika bit će onaj zeleno-lijevog bloka, a govorit će poštovani zastupnik Vilim Matula. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Evo stvarno ovako velik broj primjedbi je nešto što je zapravo u mom iskustvu i iskustvu mojih kolega, već sam o tome nešto rekao, vrlo rijetko. Kolikogod državni tajnik govori o tome kako su te primjedbe velikim dijelom ili veliki broj tih primjedaba je zapravo jednak, što bi znači govorilo o copy-pestanju, međutim isto tako govori i o određenom revoltu koji je očito zajednica društava turističkih vodiča imala potrebu kolegama poslati, pa sad neke od njih očito ako nisu imali niti vremena, niti volje onako precizno se raspisati kao što su se drugi kolege itekako precizno raspisali, upravo onako kao što to i rade ljudi koji govore strane jezike i koji vrlo često znam, poznajem neke su prevoditelji, nisu samo i isključivo turistički vodiči. I kao što naši turistički vodiči kada vode naše grupe onih građana naravno koji si to još mogu priuštit mi moramo biti svjesni toga i svjesni smo da smo čak sa turističkom sezonom prošle godine bili baš ono od sretne ruke. Nakon svih procjena kako će to ljeto završiti, završilo je bitno bolje no što je itko mogao očekivati. Za ovu sezonu mi to ne znamo iako imamo cjepiva odnosno cjepiva postoje, a mi ih nemamo. I brojni su tu paradoksi, ali ja želim ispričati iskustvo i od turističkih vodiča koji vode naše grupe po Europi i ljudi naši koji svako toliko ako si mogu priuštiti takve ture pogotovo autobusima, znači ljudi idu odavde autobusima i to sve istrpe radi toga da bi vidjeli i da bi čuli naše ljude stručnjake vrhunske za te lokalitete. Istina je i tamo na nekim lokalitetima oni ne mogu govoriti nego i tamo moraju dobiti licencu isto se moraju baš za to dodatno školovati. To je sve istina. Kolega Franković je spomenuo kako je zapravo slovenski vodiči su sigurno za to zainteresirani i da se između ostalog i oni žale na to da zašto oni ne mogu voditi po Hrvatskoj. Svi koji poznajemo i volimo prirodu i brojna prekrasna mjesta ne samo na Jadranu, nego i dakako na Velebitu i na drugim našim prirodnim ljepotama, svi moramo priznati da ćemo tu vrlo često naći slovenske turiste. I to ne samo slovenske turiste nego njihove zaljubljenike koji dolaze na ta mjesta više puta i uopće ne sumnjam da su njihovi turistički vodiči jednako tako zaljubljeni jer su zaljubljeni u prirodu, moguće da nemaju baš jednaki interes za nekakve povijesne stvari koje su nama itekako važne i osjetljive. Ali kad govorimo o najsvježijoj povijesti, ali i o povijesti 20. stoljeća onda moramo uzeti u obzir kolika je velika razlika samo u našim udžbenicima iz povijesti. Oko toga postoje itekako velike stručne rasprave i nisam siguran da je onda rješenje da to ministar branitelja bude taj koji donosi definitivnu procjenu toga. Pa ipak su ljudi doktorirali neku povijest i međusobno se oko puno stvari još uvijek imaju što razgovarati tako da mislim da je i to isto osjetljivo pitanje svakako i da ga za svaki od ovih lokaliteta treba itekako precizno i dobro dogovoriti. Moguće je da je umjesto 21 županije odnosno županijskih ovih certifikata da je moguće da se to može dobiti na 5, tako nešto i postoji u njihovim prijedlozima, da to bude 5 regija. A moguće je možda da se isto tako izabere da ne moraju sada, ako je to 5 regija ne mora naravno znati od ovih 550 lokaliteta da ne mora znati 110 možda je tu moguće isto nešto to smanjiti taj broj da bude moguć. Ali spomenuo sam sada slovenske naravno cijela ksenofobija i zabrinutost je uvijek da bi od ovo nekoliko Srba kojih je još preostalo u Hrvatskoj možda se netko okoristio ili bi možda bi netko od Srba iz Srbije ili iz Bosne došao ovdje i možda zaradio nekakav novac, mislim ta stvar je naravno farsična i o tome ne treba govoriti. Istina je da je kao što su Slovenci ovdje vrlo dobro upoznati sa svakim detaljem ponajviše prirode, ali isto tako je i nevjerojatna zaljubljenost azijskog dijela turista. Da ne govorimo o tome što je napravila ona serija u Južnoj Koreji i sa kakvom strašću dolaze ti ljudi ovdje i moramo priznati da smo nekada iznenađeni koliko dobro i razumljivo govore ljudi iz Azije hrvatski jezik. Samo se sjetimo kakvo nam je iskustvo kada pokušavamo u Italiji govoriti engleski ili u Francuskoj ili u Španjolskoj. To je puno nevjerojatnije koliko poznaju ljudi iz Azije hrvatski jezik i koliko poznaju ovu situaciju, koliko im je stalo pa čak bi rekao da, da su puno toga naučili i o našoj povijesti, a o prirodnim ljepotama, o Plitvicama kojima su začarani, o Kornatima da ne govorimo. Eto, mi nećemo podržati ovaj zakon u prvom čitanju jer ćemo svakako dati priliku da zajedno sa organizacijama turističkih vodiča, sa zajednicom društava turističkih vodiča da se napravi do drugog čitanja onakva rasprava kakvu su oni očekivali i za koju su mnogi od njih rekli da su bili iznenađeni da su zapravo prvi dio, prvi puta to vidjeli, koliko god ste vi sa dijelom udruga razgovarali, da su prvi puta vidjeli sva ova pitanja tek na e-savjetovanju. Eto, molimo vas da se potrudite i da ova rasprava do slijedećeg čitanja bude stvarno takva uključi turističke vodiče, ali uvjeren sam da to ne znači da bi se zabranilo drugim da dođu, ne, ja mislim da će to podiči i kvalitetu stranih turističkih vodiča koji će kod nas dobivati licencu i da je to prilika da naši turistički vodiči ovakvoj jednoj raspravi isto tako vrlo kritički promotre kako sami izvode taj posao i da taj izvedba bude sve bolja i bolja. Zahvaljujem.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj HSS-a i HSU-a a govorit će poštovani zastupnik Željko Lenart, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Turizam je jedna od najbitniji gospodarskih grana u RH, tema o kojoj trebamo daleko više raspravljati nego što raspravljamo, današnji zakon u kojem se kroz raspravu provlače dvije stvari a to je tema turističkih vodiča i povrata sredstava za aranžmane koji nisu realizirani. Prije nego što krenem na temu, ja bi se vratio 2013. g., 1. srpnja, kada smo euforično ulazili u EU, kada smo postali punopravna članica EU-a, kada smo mislili valjda da će nam Europa sve živo dati a ništa od nas zauzvrat neće tražiti. Kada smo mislili da ćemo moći ić raditi u najrazvijenije zemlje EU-a, kada smo mislili da će sve blagostanje njihovo se preliti nama, a da mi za to nećemo zauzvrat ništa morat dat. E pa danas 2021. kada gledamo ne samo turizam nego i ostale segmente u gospodarstvu, shvatili da to ipak nije tako. RH je postala dio jednog tržišta, kako tržišta roba, tako i tržišta rada gdje kreću se slobodno i robe ali i kreću se pomalo slobodno i radnici pa isto tako i danas tema oko zaštite domaćih turističkih vodiča koje svakako trebamo zaštititi, ali ne način da zabranimo drugim iz EU-a da dolaze obavljati tu djelatnost kod nas već da pokušamo naći uključujući svoju pamet, načina kako ćemo staviti u bolji položaj domaće turističke vodiče. Da li ćemo koristiti skrivene potpore, da li ćemo ih osloboditi PDV-a, da li ćemo nać nekakav model skrivenih potpora koje koristi Europa kako u poljoprivredi, tako i u drugim djelatnostima i na taj način ih staviti u bolji položaj kako bi se njima više isplatilo obavljati ovu djelatnost nego nekome tko bi došao recimo iz Njemačke, Švedske ili iz neke druge europske zemlje. Nećemo ih zaštititi ukoliko odredimo da se ispiti moraju polagati isključivo na hrvatskom jeziku jer oni koji su baš toliko zainteresirani da budu vodiči u Hrvatskoj će taj hrvatski jezik i naučiti pa možemo evo, da se našalim, možda uistinu da na bednjanskom dijalektu se polaže jer to je stvarno teško naučiti i Hrvatima a kamoli nekima iz Europe i opet nećemo spriječiti da neki iz Europe, građani koji žele postati turistički vodiči u RH, to i postanu. Ja se ne slažem ovdje s kolegom Zekanovićem koji je govorio da je tamo neki Srbin iz ne znam gdje pričao pogrešnu priču o Vukovaru i da takvim ljudima, znači izvan Hrvatske ne smijemo omogućiti da postanu turistički vodiči. Pa zar ne može netko iz Hrvatske isto pričati takvu priču i postati legalno turistički vodič kao i svi drugi Hrvati? Stvar je o tome kako ćemo mi sankcionirati iskrivljavanje hrvatske povijesti od strane tih ljudi. Mi turističke vodiče moramo zaštititi od mnogih računalnih aplikacija, svi danas imamo telefon u ruci koji također koristeći neke aplikacije, može postati neka vrsta turističkog vodiča i s obzirom da smo u vrlo teškoj situaciji što se tiče turizma ove godine s obzirom na pandemiju COVID-19, s obzirom na epidemiološku situaciju u našem okruženju, bojim se da neće baš biti puno organiziranih dolazaka i kako su već neke procjene, uglavnom će nam turisti biti oni koji dolaze svojim vlastitim vozilom. A oni uglavnom i ne koriste baš previše turističke vodiče pa će ova kriza biti najveća šteta koja će se dogoditi za mnoge ljude koji su uložili svoja vlastita sredstva kako bi postali turistički vodiči, kako bi vodili goste i na taj način osiguravali svoju egzistenciju. Što se tiče turističkih paketa, aranžmana, turističkih putovanja, možemo ih kako god hoćemo zvati, tj. turističkog proizvoda koji se kreira na tržištu, kojega možemo poistovjetiti sa bilokojim drugim proizvodom kao što je frižider, televizor ili nešto drugo, onaj tko je proizvod kupio, a nije ga realizirao ili ga je otkazao zbog situacije koja trenutno vlada u RH, svakako da ima pravo na povrat novca. I mi ne možemo dozvoliti da ti ljudi koji su kupci naših turističkih proizvoda, budu razočarani time što ćemo im utrpati ili neki vaučer ili ćemo nalaziti načine da im novac ne vratimo pravdajući se da će tako propasti naše turističke agencije, tj. naši turoperatori. Ovdje mora nastupati na scenu Vlada RH, politika Vlade RH koja se mora baviti očuvanjem naših turističkih agencija i turoperatora kroz različite mjere kojima će im omogućiti da prebrode ovo teško vrijeme koje se je nadvilo nad hrvatski turizam, nad RH, a naravno i na cijeli svijet. Znači mi nećemo nikako moći izbjeći ono što u Europi vrijedi da ukoliko niste realizirali kupovinu proizvoda i ako ga niste koristili da ne vratimo novac za to. Znači to je jedinstveno europsko tržište kojega smo mi prihvatili ovim našim euforičnim ulaskom, nažalost nespremni smo ušli u EU i nema nam druge nego ga sada poštivati. Ali svi zakoni EU i sve direktive EU ostavljaju nam mogućnosti da svojom pameću pronađemo puteve kojima ćemo zaštiti i na nevidljivi način favorizirati naše i turističke agencije, ali i naše turističke vodiče. Hvala.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo taman, sam žurio jer sam bio sa ljudima s Vira koji prosvjeduju protiv naravno ljudi koji proglašavaju, kao da je Vir najbolja turistička destinacija, a u biti 80% kanalizacije nemaju, to oni koji su iz Zadra to dobro znaju koja je to hobotnica umrežena pravosuđe od Šeksa na niže na štetu turizma. Međutim, ja bi ovdje kratko rekao da ono sam i postavio pitanje, kako je moguće liberalizirati toliko tržište da strani državljani mogu obavljati posao turističkih vodiča ne triba im certifikat, ne triba im obrazovanje kao što triba hrvatskim državljanima. Kome je to u interesu? Vama, kome? Oće li u Sinj doć taj netko kojega ste vi valjda se dogovorili s njime i objašnjavati povijest Sinja, oće objašnjavati povijest 715.-te? Možda netko iz Turske dođe objašnjavati. Oće li u Vukovar netko doći tko je bio na suprotnoj strani, pa objašnjavat u Vukovaru svoju priču? Oće li doći u Dubrovnik kolege gradonačelnika Frankovića? Oće li kod vas doći? Pa zbog čega to radite ljudima u turizmu? Svakako taj sektor je zapostavljen i u ovoj Covid krizi i ljudi su frustrirani, poglavito u Dalmaciji kontradiktornim mjerama. Dok se ministar na brodu slikaje i šalje selfie Facebook-om sa zvijezdama pjevačicama u to isto vrijeme nisu mogli imati svoje terase otvorene. Moje ključno pitanje zbog čega se to radi? Zbog čega mi kolegice i kolege to podržajemo? Može li mi netko od vas objasniti? Ima ovdje gradonačelnika, načelnika drugih gradova. Doduše oni ko neki bager kopaju nemilice, doli Mate Jujnović vam je dobro zaorano onu plažu nema više onoga kamena, kamena bijelog kamena opjevanog u makarskim plažama. Volio bi da se i gradonačelnik …/nerazumljivo/… Znači mi u ovome trenutku govorimo o zakonu koji zabranjuje, o zakonu koji liberalizira tržište turističkih vodiča. Gdje će naši vodiči tada? U Irsku, gdje će oni ići na tom tržištu. Tko će objašnjavati Sinjsku alku ili vama kolega na vašem otoku Rabu, tko će objašnjavati povijest, tko će biti vodič, tko će turističke znamenitosti, tko? Ja mislim da bi bilo dobro da ovo povučete, drago mi je šta čak i iz većine saborski zastupnici na odboru matičnom ovo nisu podržali. I to govori o vašemu zakonu. Meni je drago što nisu iz većine i svaka im čast na tome. I još jednom naši turistički potencijali, naš brend, naši iznajmljivači su u problemima ove godine. I prošle i ove. Od Vlade se očekuju snažne mjere pogotovo po pitanju moratorija na ovrhe, pardon na kredite i kamate, ono što je Slovenija napravila. Turistička djelatnost je vrlo bitna u RH. Nažalost šta je najviše imalo ostvariva, bilo bi bolje da i ona bude, da poljoprivreda i ostale grane imaju veći utjecaj. Međutim, u ovome trenutku su svi u problemu, iznajmljivači, prijevoznici u turizmu, svi su u problemu, ugostiteljski, turistički djelatnici, svi su u velikom problemu i još im danas vi ovdje liberalizirate turističke vodiče, da mogu biti stranci biti turistički vodiči. Pa šta će on u Sinju pokazat taj stranac, što će pokazat? Nego će pokupit pare i to je to, a naš će ići u Irsku govorit o čemu, nemam poima. Zato još jednom …/nerazumljivo/… pošto ste vi iz Klisa, uvaženi državni tajniče lipo taj zakon povučite ili ove točke koje, ove točke ove unutar ovoga zakona lipo izbrišite. I budimo, zaštitimo naše turističke vodiče. Hvala lijepo.
Ostanite imate replike. Gospodin Kujundžić.
Hvala predsjedavajući. Poštovani kolega Bulj, pod postavkom da će Srbija vrlo brzo postati članicom EU, ali i van te postavke ukoliko uzmemo Srbe kao stanovnike određene članice EU, što mislite na kakav način će ti isti pričati o Vukovaru, Dubrovniku, o Kninu, o bilo kojem pedlju ove države. Što mislite na koji način će oni prezentirati bilo koju kaplju krvi koja je prolivena za stvaranje ove države, kako će prezentirati bilo koju vojnu operaciju kojom je ova država stvarana? Što mislite, hoće li možda doći do slučaja da će prezentirati Hrvatsku kao slučajnu državu, Hrvatsku kao državu njihovih pradjedova, Hrvatsku kao državu stvorenu na otimačini? Hoće li im u svemu tome pomoći i lektorirati sadržaj član makijavelističke Vlade, Milorad Pupovac, koji će opet svojim tezama staviti Srbe kao žrtve unutar same RH. Mislim da je nužno da [[Upadica: Hvala. Vrijeme.]] barem zaštitimo određene sadržaje ako pričamo o mjestima [[Upadica: Hvala.]] posebnog e pijeteta. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Pa zato su postavljene pretpostavke jer moramo znati da stranka predsjednika Srbije, četnika Vučića je u istom obitelji, pučkim strankama EU sa HDZ-om tako da je to vjerojatno otišlo i daleko jer je to dogovorilo da će u Vukovaru neprijatelj objašnjavati bitke o Vukovaru, da će o Dubrovniku objašnjavati oni koji su napadali Dubrovnik, onima koji su otimali Peruču, hidrocentralu koju su dizali u zrak i od onima koji su napadali cijelu Hrvatsku, pričat će drugi. Zbog toga smatram da ovaj članak treba brisati, apsolutno ga izbrisati jer pogodovati na ovaj način i omogućiti nekome da krivotvori primjerak, kad ste vi spomenuli, ulogu i značajna mjesta i bitke u Domovinskome ratu je krivotvorenje povijesti, a ovim zakonom se omogućuje da oni koji su bili agresori budu turistički vodiči u RH.
Hvala lijepa. G. Franković.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. G. Bulj, dakle ovo je prvo čitanje ovog zakona. Pa ako ste slušali moju raspravu, mogli ste čuti konstruktivni prijedlog na koji način ćemo zaštititi turističke vodiče, u dva koraka, definiranje 5 regija, prvi korak, drugi korak, razina znanja jezika B2 i s time smo zaštitili turističke vodiče. Dakle ja očekujem od vas kada doživimo u drugom čitanju izmjenu zakona, ukoliko ne bude trebalo davati amandman, da ćete podržati to jer to u potpunosti štiti turističke vodiče i interes hrvatskih turističkih vodiča. Nemojmo mi u svemu, ali apsolutno u svemu vidjeti, sad će nam doć Srbi, sad će nam doć Kinezi, Japanci, marsovci. Ne. Mi radimo zakon da zaštitimo isključivo i jedino hrvatske vodiče.
Hvala. Izvolite.
Drago mi je što vi se slažete s menom, naravno da ću napisati amandman i da ću ga dati. I da se briše, nikakve filozofije. Pa nije velika razlika između tih koji vi govorite da neće oni doći, koji su bili agresori, ovim zakonom, tako u biti stavljate u zapećak, ali vaša je stranka, vaša, u Europskoj pučkoj stranci sa četnikom Vučićem ... [[Govornik se ne razumije.]] koji je napadao Hrvatsku. Tako da, triba, vaša dobra namjera nije s tim izbrisala ovo, međutim, inače tribamo zaštititi naše turističke vodiče. Da apsolutno turistički vodiči budu državljani RH. I što ćemo mi njih poslati u Irsku, je li? Suradnja mora postojati sa drugim turističkim, sa destinacijama drugih država, međutim, da mi na ovaj način liberaliziramo i inače težak turistički sektor, poglavito sad u ovoj krizi, što će biti, tko zna, to je neprihvatljivo.
G. Brkan.
Zahvaljujem predsjedavajući. Uvaženi zastupniče Bulj, evo, ja u startu kažem da se s ničim ne slažem u bitnome sa vama, a vi pošto ste stručnjak za, vidimo dosad, za sva područja, a ovdje govorimo o izmjenama i dopunama Zakona o pružanju usluga u turizmu i jednoj specifičnoj točci, tj. u polaganju posebnog ispita. Molim vas, da li mi možete svojim riječima reći kako bi taj posebni ispit po vama trebao izgledati, koju stopu znanja bi trebalo imati, koju stopu znanja poznavanja jezika bi trebalo imati, što taj jezik treba sadržavati da onaj koji ga polaže, vodič, bude dostojan po vašim kriterijama da vodi lokalitete u RH? Hvala.
Izvolite odgovor.
Gledajte, što bi trebao imati? Sve ono što vi nemate dole u Makarskoj. Vi i Mate Jujnović koji je bagerom bra na plaže dole, znači sve što vi nemate. Znači sve. Što hoćete vi kazati, poniziti Mira Bulja, je li? Smijete li reći to svome premijeru kad je grmilo gdje je bio? Smijete li reći to ikome svojima u klupi? Nego vi ponižajete, vi devastirate, vi uništajete, pitajte ujka, vašega premijera Plenkovića što vam je rekao i što vam je poručio. Priupitajte ga, priupitajte Raosa što vam poručuje da surađujete sa građevinskom mafijom, da devastirate plaže, da devastirate sve, ja sam bio doli. I ono što ste napravili u Makarskoj, od naše plaže, ne tvoje, nego od naše je jedan od najvećih kriminala i devastacija hrvatske obale i koncesija, a Splitsko-dalmatinska županija je poznata po tome. A vaše omalovažavanje me hrabri [[Upadica: Hvala lijepa.]] jer nikada nećete tamo dobiti glasove [[Upadica: Hvala lijepo, g. Bulj.]] u svojoj izbornoj [[Upadica: Vrijeme. Vrijeme. Hvala lijepa.]] jedinici koliko ja u svojoj. Nikada, jer ste vi ... [[Govornik nije uključen.]]
Sada je na redu g. Gari Cappelli. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući, kolegice i kolege. Dobro je malo i humora, u svakom slučaju, ali je isto tako dobro da u principu ja vidim kako rasprava ide dalje da smo mi sve bliže rješenju i sve bliži i ova i ova strana da razumijemo di je problem i da ćemo to korigirati do drugog čitanja i da će kad je turizam u pitanju, koji je itekako važan, gdje smo mi ipak postigli sjajan rezultat, mi možemo kritizirati, reći što god hoćemo, mi smo prošle godine bili na Mediteranu br. 1 gdje smo imali preko 50% skoro noćenja, tj. dolazaka turista, a za razliku od te, sad kad pričamo i Grčke, Španjolske, itd., bilo je negdje 12, 15, možda maksimalno 20% turista u tim zemljama koje su uvijek, navodno, kad mi nešto raspravljamo o turizmu, uvijek bolje od nas i bolje su organizirane, imaju bolji marketing i onda postignu sezonu na 10-12%, a mi koji smo tako loši ne brinemo ni o vodičima, ni o agencijama, ni o marketingu, ne brinemo o ničemu, ni o cestama, ni o tunelima, ni o trajektima, mi ostvarujemo interesantno uvijek najbolje rezultate. E sad je pitanje gdje je tu problem? Ja mislim da je u nama problem koji nikad ne poštujemo ono što valja nego uvijek budimo protiv. I onda kažemo ne valja to što smo dali vaučer po ovom zakonu sad o čemu raspravljamo, što smo dali agencijama mogućnost vaučera da odgode vraćanje novca dakle potrošačima, a nitko ne vidi da smo zaštitili i potrošače i agenciju. Dakle, tu se radi o 2000 agencija, 4 i po, 5 tisuća ljudi zaposlenih. Zaštitili smo potrošače da su ti svi nahrnuli tih 5, 6, 10, 15 dana u agencije više ni jedne agencije ne bi bilo, a novac potrošač ne bi dobio nazad jer ne bi ga imali odakle dati. Znamo dobro onog trenutka kad vi uplatite i čak kad ne uplatite cijeli aranžman da turistička agencija mora uplatiti 30, 40, 50 negdje i 100% nekakav hotel, nekakav autobus za transfer, nekakvu aviokartu, vodiča itd., itd., dakle taj novac vjerojatno jedan dio tih agencija nikad neće dobiti nazad jer i njima su dali vaučere, iskoristit ćete ih u slijedećih 10 godina. I ne možete ništa. Dakle i o tome smo razmišljali kad smo to uvodili. Dakle, sad smo dali mogućnost da kod garantne kredite nazovimo ih tako od milijardu i pol koje će država garantirati preko HABOR-a i banaka moći agencije dobiti određena kreditna sredstva i s njima na neki način moći vratiti zaduženja svoja koja su napravili prema i potrošačima. Što se tiče vodiča mislim da gospodin Mato Franković je rekao stav Kluba HDZ-a i mi kod tog stava ćemo stajati. U drugom čitanju naravno ćemo da li kroz jedna ili drugi model amandmana ili bilo čega tražit vrlo jasno dakle što se tiče trećih zemalja tu mislim da je sve jasno, a to je B2 jezik, regije, po regijama dakle 5 regija, ispiti, reciprocitet u svakom slučaju i vjerojatno normalno ne može baš sa osnovnom školom biti vodič, uz to dakle ide i srednja stručna sprema, dakle 4 godine škole mora imati. Malo kad smo razgovarali, malo je bilo tu isto da li stranci su vodili, mi moramo znat da što je vodič, a što je pratitelj. Pratitelj je stranac koji sjedi u autobusu ili taj isti vozač koji dolazi u zemlju koji ne smije voditi naravno u autobusu što će on govoriti to mu ne možete zabraniti jer je to njegovo vlasništvo, ali onog trenutka kad izlazi iz autobusa on ne može više voditi nego prihvaća ga lokalni vodič, a to što su nama neki vodiči strani iz trećih država i europskih zemalja koji nisu imali pravo nisu im se prijavili, nisu imali dozvolu, to je sad bila stvar inspekcija i svih onih drugih državnog inspektorata da pokušamo na vrijeme to spriječiti i kao što Talijani recimo u Veneciji rade, pa vidite onoga koji vodi stranac kroz Veneciju čak u lisicama ga privode. E to je sad druga stvar da mi reguliramo da jedan primjer ili dva takav damo pa da onda više to neće pasti strancima na pamet. Obrazovna definicija je u ingerenciji svake zemlje to je vrlo jasno i tu neće biti nikakvih problema. Što se tiče zaštićenih lokaliteta ja sam već i prije kod replike rekao, prvi sam bio i bio sam na pregovorima u Europskoj komisiji, ustao sam sa stola i rekao sam što se tiče zaštićenih lokaliteta koji su vezani na Domovinski rat razgovora nema pod bilo koju cijenu i tu nećemo nikad pristati. Zato još uvijek smo se oko toga dogovarali, dogovarali, nismo pristali, a što se tiče drugih kulturoloških dakle zaštićenih lokaliteta tu je u jednom trenutku su nam rekli u Europskoj komisiji da čak smo predložili daleko više nego jedna Italija. I ja sam rekao mi možda vrijedimo više nego Italija u tom segmentu i nismo popustili. Dakle, ovo je jedan od rezultata zato što nismo odmah popustili [[Upadica: Vrijeme.]] nego smo to i dalje inzistirali. Hvala.
Ali imate puno replika, pa ćete moći nastaviti debatu. Gospodin Bačić, prva replika.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Cappelli, drago mi je što ste i svom izlaganju objasnili malo i vezano za tu razliku pratitelja, vodiča, a da se samo niste držali toga kao što oporba isključivo ovaj zakon gleda kroz turističke vodiče, nego da ste spomenuli same agencije koje vidimo da se ne bune. Moramo se vratiti malo unazad, predugo ste u turizmu i bili ste ministar, sudjelovali ste u izradi svih mjera, moramo se vratiti na to kako je Vlada zapravo i pristupila rješavanju problema u ovoj pandemiji vezano za turizam. Nismo spomenuli sve mjere, nismo spomenuli da turističkim agencijama koje su sad de facto u problemima vezano i prije za vaučer, a vezano za sad i povrat, povrat novca ne znam koja to zemlja je uskočila sa ovim jamstvima za ovako povoljne kredite da ne spominjemo sve ostale mjere koje su omogućile i prošlu sezonu da funkcionira na vrlo dobrim temeljima. To očekujemo i od ove sezone. Zato slažem se s vama trebamo malo počet pozitivnije gledat na ovu temu turizma u Hrvatskoj.
Hvala. Odgovor izvolite.
Pa samim tim turizma bi trebalo gledati pozitivnije jer uspjeh u turizmu je osmijeh i prema tome ključ svih ključeva. Dakle, tako da bi i mi mogli u tim segmentima, ja se nadam da ćemo se sigurno kad je ovo pitanje svi zajedno složiti, ali isto tako treba napomenuti da mi u ovom trenutku smo preko 9 milijardi uložili u dakle spašavanje radnih mjesta to je sa obavezama negdje preko 13 milijardi, a da je od toga negdje oko 60% otišlo baš u turizmu. Dakle, za privremene, povremene prijevoznike i ugostitelje dakle agencije, turističke djelatnike u hotelima i svima. Dakle, to je Hrvatska među prvima napravila, to je Hrvatska ne samo u tome među prvima napravila nego i sad se priča o putovnicama pa mi smo prošle godine propusnice prvi u Europi napravili. Posebnu traku na granicama za one koji su se prije toga javili i imali dakle na mobitelu oznaku da mogu ući u Hrvatsku itd. Dakle, mi smo se dokazali da itekako smo koji put i korak prije svih drugih navodno boljih od na.
Gospodin Kliman.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Cappelli, evo pitanje i komentar. Dakle evo čuli smo od kolega oporbenih da cijelo vrijeme kažemo moramo zaštiti naše turističke vodiče, ne smijemo dozvoliti liberalizaciju tržišta, da nam nitko ne dolazi u principu u Hrvatsku da sve kontroliramo i sa svoje strane i onda čujete na kraju moramo definitivno pomoći, praktički poziv da se ne držimo direktiva EU. S druge strane čujete na kraju moramo pomoći našim turističkim vodičima, našim agencijama, našim turističkim subjektima, odakle, europskim novcem. Da li je to uopće moguće pomiriti i da li treba zadržati taj diskurs? Mislim da ne. Ovaj zakon ima svojim ovaj manjkavosti koje će se sigurno riješiti u tijeku ovaj između dva čitanja i u svakom slučaju mislim da moramo razlučiti. Moramo se držati europskih pravila, ali isto tako kad tražimo novce od EU da ćemo ih onda tek i onda i dobiti.
Fala. Odgovor.
To vam je znate ona kad kažu da bi bili neki najsretniji da nam pošalju novac, a mi njima razglednicu. E to je tako neka usporedba, pa ipak to nije ono što mi u turizmu želimo nego dapače svojom uslugom, svojim znanjem, nismo slučajno došli do 19 skoro milijuna turista i preko 100 milijuna noćenja. Dakle, to se ne ostvaruje slučajnosti kao što je neko za govornicom prije reko da se nama turizam događa. Može se jednom desit, ali prošle godine u najtežim uvjetima nam se opet turizam navodno desio. Ne, zato što smo bili prepoznati, zato što smo imali sigurnosne uvjete, zato što smo ordinirano i kvalitetno pristupili sezoni. Meni nije toliko bitno što sam ja bio ministar … [[Govornik se ne razumije]] bio sam vodič od 1985 do '89., vodio sam Plitvice preko 70-80 puta i Kornate preko 100 puta i još neke destinacije i to mi je bilo mjerilo ne to što sam bio ministar kažem nego to je bilo mjerilo pristupa ovom problemu i mislim da ćemo mi svi zajedno i lijeva i desna strana i svi skupa naći rješenje koje je najbolje za turističke djelatnike i vodiče.
Fala. gđa. Perić.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Cappelli, pa čini mi se da kolege zaboravljaju da smo mi dio jednog jedinstvenog tržišta od 500 milijuna, nešto manje sada otkad je Britanija izišla, dakle u toj, tom sklopu je itekako važno kako ćemo i pružati i davati usluge i biti zapravo koordinirani. Svi koji smo putovali znamo da kad, ovo spomenuli ste Venecija, Firenca, Oficij itd. nitko nije mogao ući sa svojim vodičem, a da za to nije imao certifikat ili je morao uzeti one slušalice dakle platiti dodatno ovaj za onu uslugu koju taj muzej daje. Prema tome, ovo je samo usklađivanje zapravo i poštivanje svih tih mjerila zajedničkih normi kojima svi težimo i jednog uređenog sustava.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Naravno da je to jedna direktiva koju na određeni način moramo reć da je moramo prihvatit, logično, što kaže s druge strane tražimo novce i drugačije ne ide. U ovom slučaju nama se na neki način daje jedna lagana mogućnost bilateralnih razgovora sa trećima, a to je recimo da sa Rusijom ili ne znam Kinom ili nekom trećom zemljom možemo napravit reprocitet u smislu ovog upravo što smo razgovarali školovanja i svih uvjeta koje oni moraju imati tu da to isto vrijedi i kad mi idemo u Rusiju ili negdje drugdje isto za vodiča, tako da u tom segmentu možemo neke stvari dogovarat bilateralno, a sve drugo što se tiče direktive moramo ju prihvatiti, ali uz vrlo veliku napomenu i jasnu napomenu da smo mi specifična zemlja u odnosu na sve druge nakon II. Svjetskog rata u Europi gdje je bio najgori rat i gdje moraju prihvatiti, što su na kraju krajeva i prihvatili, a to je zaštićeni lokalitet i tu pregovora nema.
gđa. Glamuzina.
Zahvaljujem. Ja sam ovako ohrabrena vašim riječima i riječima g. Frankovića oko, oko nužnosti uvjetovanja i poznavanja hrvatskog jezika i fragmentiranosti posebnog dijela ispita barem po regijama kad ne po županijama jer pretpostavljam kad vas dva to govorite da će to onda i bit takav izmijenjen prijedlog na drugom čitanju. Ono što me zanima malo više, sad kad smo to riješili, je popis lokaliteta, zaštićenih lokaliteta. Dakle, sami ste rekli i istaknuli da smo ih mi predlagali i više nego jedna Italija, ali niste nam rekli da nam to nije prošlo, nisu nam prihvatili, traže, forsiraju da to reduciramo. Spominjao se točkasti pristup, molim vas da mi kažete jasno je li ako prihvatimo takav pristup i koliko je zaista nužno koliko nas se forsira da baš moramo prihvatit takav pristup, hoće li doći do situacije da jedan vodič strani dođe na Peristil koji neće biti dio zaštićene lokacije jer neće bit cijela palača zaštićena i s vanjske strane katedrale koja je zaštićena, o toj se katedrali priča?
Fala, vrijeme. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Kolegice, pa gledajte vi i na hidrogliseru izvan Venecije isto možete pričat o Veneciji, ne može vam niko ništa, tako da ova priča koji put drži vodu koji put ne nažalost. Ali, ja sam bio negdje do 20.7. ministar sjećam se da smo evo možda državni tajniče poslije znat reć nastavak, mi smo tada vrlo što se kaže, kad su nam rekli da je previše, pustimo ove zaštićene povijesne govorim ratne lokalitete, govorim o ovim kulturnim koje ste vi spomenuli, mi smo onda počeli skidat jedan po jedan eventualno, al svaki put bi eventualno jedan skinuli, a ne 50 odma. Dakle, i zato je sav taj rok koji već traju pregovori upravo zato što nikako ne pristajemo da tako lako kažemo evo ne vrijedi to, pa ne vrijedi ne znam u Dubrovniku nešto ili ne vrijedi u Rijeci nešto, tako da vrlo kontinuirano pokušavamo im dokazati jest da smo mala zemlja, ali da imamo itekako važnosti, a dokaz je broj gostiju koji dolazi u Hrvatsku.
Uključujem mikrofon. gđa. Selak Raspudić.
Spomenuli ste problematiku turističkih agencija. Istina je da su turistički vodiči apsolutno nezadovoljni ovim prijedlogom zakona. Isto tako nezadovoljne su i turističke agencije. Mi smo imali i konkretne slučajeve koji su nedavno opisani u medijima, nekih područja Hrvatske koji su s posebnom pažnjom trenutno u našem interesu, a to je recimo OŠ „Glina“ gdje roditelji nisu mogli dobiti povrat novca od agencije, a agencija se pak pravdava time da nije mogla dobiti povrat novca od hotela. Dakle, riječ je o jednom vrlo kompliciranom uzročno posljedičnom lancu gdje se svatko vadi na onoga drugoga i na kraju možda i najviše stradava onaj najnezaštićeniji, krajnji korisnik. U tom smislu roditelji su se požalili da im je ministarstvo odgovorilo da mogu tužiti agenciju odnosno tražiti zadovoljenje na sudu. Na koji način uopće možemo izaći u susret tome da agencije prežive, one traže produženje vaučera do kraja 2022.g., a da opet krajnji korisnici odnosno potrošači budu zadovoljeni?
Fala lijep. Odgovor.
Pa evo ovim zakonom upravo se rješava pitanje vaučera, dakle nakon prihvaćanja ovog zakona, zna se točno tko će, što će moći iako je državni tajnik na početku, ne znam da li ste možda slušali, vrlo jasno rekao koliko je takvih slučajeva još ostalo, praktički jedan minimum minimuma, tako da je taj problem očito i nakon ovog zakona će se razriješiti do kraja. Vrlo je važno da je Vlada prepoznala da ovaj problem bi mogao postati problem da bi s druge strane agencije mogle propadati, pa ide na milijardu i pol kuna sredstava koji su već neke agencije tražile u HBOR-u i u poslovnim bankama koje idu sa garancijom države jer inače drugačije ne bi te agencije mogle dignuti nikakvu, nikakav kredit ni ništa. Tako da i taj dio s ovim sredstvima rješavaju, mogu vratiti novac i to će dakle, jedno s drugim biti riješeno. Što se tiče vodiča, mislim da smo se mi tu danas sve dogovorili i da smo rekli kako ćemo pristupiti s tim vodiči, evo, prvi poziv koji imamo od vodiča u zadnjih pola sata, rekli da se apsolutno slažu s ovim prijedlogom kojega i Klub HDZ-a [[Upadica: Hvala lijepo.]] rekao sa određenim izmjenama.
Hvala lijepo. G. Borić.
Hvala lijepo kolega Cappelli. Evo, .../nerazumljivo/... slušati raspravu cijelo jutro i mislim da nama ovdje treba mudrosti. Mudrosti, a ne jala koji se prosipa više-manje sa strane oporbe jer nama u biti nitko ne treba u ovoj državi, osim, nešto bi nam trebalo malo ako mogu pomoći financijski, ali drugo možemo sve sami, je li. A onda smo si uzeli uloge vodiča i čak govorimo što bi netko smio reći, je li, ako sam ja dobro slušao, ne? Pa kod katedrale u Šibeniku možeš toliko, ili negdje druge, na nekom lokalitetu možeš reći što ti mi kažemo u sabornici, mislim da se tako vodi rasprava. Pa nije to zadatak ove rasprave. Ovaj zadatak je riješiti problem koji imamo, to su vaučeri i to su problemi koji muče vodiče. I čuli smo uvodni govor koji se preskače od državnog tajnika, što se radilo u međuvremenu od savjetovanja pa do današnjeg dana, ali nitko to ne čuje. Ne zanima ih. Znači, na nama je da to riješimo. Bez obzira što će oporba reći, mi smo dali primjedbe i to će se vjerojatno usvojiti.
Hvala [[Upadica: Hvala lijepo.]] Čekajte, čekajte, čekajte, čekajte. Gđa. Selak Raspudić je, ima povredu Poslovnika.
Kolega Borić omalovažava saborske zastupnike, on bi najradije ovdje dirigirao što koji saborski zastupnik smije reći, a da, vi se pravite da oporba ništa ne govori, kao što ćete se praviti i sada pa će opet biti uvaženi vaši prijedlozi koji su zapravo prijedlozi oporbe, a i zapravo prijedlozi turističkih vodiča tako da je jasno tko je gluh, a tko je slijep u ovoj raspravi.
Znate da je bila replika pa ide opomena. Izvolite odgovoriti.
Hvala lijepo g. Boriću. Dakle, ja još jednom ponavljam, mi smo danas u raspravi, zahvaljujem se zbilja svim kolegama koji na neki način, došli smo do onog krucijalnog problema i mislim da idemo pri kraju da ga zajedno svi riješimo u interesu svih turističkih radnika i u agencijama i naročito vodiča, a to je da ćemo uz određene izmjene do drugog čitanja imati onakav, mogu reći skoro, neću reći idealan, nikad nije idealno ništa, ali u svakom slučaju doći ćemo do onog što u ovom trenutku će zadovoljiti direktivu EU komisije, a s druge strane, zadovoljit će interes vodiča i turističkih agencija i na neki način dovesti u ovoj situaciji pandemije, jer, na kraju krajeva u onom tadašnje, rješenje je bilo da ćemo vaučere vratiti nakon završetka pandemije. Pandemija još traje, a mi to prekidamo, dakle i to je vrlo jasno da moramo objasniti.
G. Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče i uvaženi zastupniče Cappelli. Nekoliko uvaženih zastupnika ovdje kroz raspravu htjelo možda nametnuti tezu da će turistički vodiči postati neki čudni ljudi koji će, pogotovo na zaštićenim lokalitetima, iskrivljavati, pogotovo noviju hrvatsku povijest, no ovim zakonom se upravo to želi spriječiti, pogotovo u čl. 70 gdje explicite piše da će ti zaštićeni lokaliteti ostati pod ingerencijom vodiča koji su naši vodiči, koji su obučeni i koji, na kraju krajeva su i položili ispit baš na toj novijoj hrvatskoj povijesti. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Tako je, hvala lijepo, g. Ivanoviću. Upravo ste rekli ono najbitnije što se tiče članka zakona. Dakle tu je vrlo jasno definirano, a sada ako ćemo mi loviti da će netko negdje propustiti nešto, pa tih propusta ima u svim drugim zemljama da se neko negdje pod navodnicima, šverca, pa dođe do nekih situacija koje ne želimo ni mi ni nitko drugi. Međutim, mislim da većina ljudi će imati itekakav respekt, dolaze u zemlju koja je, na kraju krajeva, imala i previše mrtvih i ranjenih da bi se samo tako banaliziralo ono što će naći kada dođu u Vukovar, ono što će naći kad dođu u nekoj drugoj destinaciji ili Šibeniku gdje još uvijek na katedrali ili u Zadru postoje od šrapnela oštećenja, prema tome, mislim da situacija vanrednih će nekih biti, ali mi svi zajedno zato smo turistički djelatnici upravo da ukazujemo na te probleme i da ih više ne bude, a ovim zakonom ćemo definirati, pogotovo ono da nam se ne desi, jer onda po toj logici, problem su nam i konobari koji dolaze vani, i kuhari, a itekako su dobrodošli.
Hvala lijepa. Gđa. Puljak.
Poštovani g. Cappelli. Samo prvo da kažem da nekako se ovdje sad čini da je jedina povijest koja je važna je koju ono moramo paziti ono da se stručno predaje i kvalitetno je, ne znam, Domovinski rat i sad se uhvatimo za to, ja mislim da je cijela naša povijest važna i važno je da kvalitetno prezentiramo turistima cijelu našu povijest. Ovo pitanje oko lokaliteta, dakle, čini se, smanjit će se broj zaštićenih lokaliteta, govorite stalno o kriterijima nekim, jesmo li mi dobili nekakve, od EU komisije točno napisane kriterije po kojim kriterijima će se dakle određivati ti zaštićeni lokaliteti i je li točno da će otvoreni prostori isto tako, neće se više moći tretirati kao zaštićeni lokalitet? Hvala.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo gđo. Puljak. Kad bi vam iskreno rekao da temeljem njihovih kriterija, mi bi morali smanjiti 70% zaštićenih kulturnih lokaliteta. Ne govorim o ovim povijesnim, dakle govorim o Domovinskom ratu, dakle negdje 60, 70% bi mi trebali srezati. Iskreno vam kažem, tad, kad sam bio na razgovoru, i državni tajnik to jako dobro zna, a s druge strane, mi i dalje smo inzistirali, pa možda i preko one granice što ne samo kriterija, nego i onoga što bi realno bilo. Dakle mi nismo to sami u Ministarstvu turizma izmišljali, nego smo dali, naravno, na teren da nam preko županija i gradova i turističkih zajednica dobijemo upravo ono što je najbitnije, naravno da su tu učestvovali i vodiči koji najviše o tome znaju i oni su davali dakle prijedloge, mišljenja koje bi to lokalitete u svakom slučaju trebalo zaštititi, i na taj način smo mi to pristupili i prvi papir dali, bez obzira na kriterije u EU komisiji.
Hvala lijepo. Nemate više replika. I sada ćemo imati pauzu, tako mi poručuju, radi provjetravanja, i, do 1 sat i u 1 sat ćemo iznosit ćemo, imati, iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. Hvala lijepa. Do 13, par minuta prije dođite. STANKA U 12,45 SATI. Vraćamo se Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pružanju usluga u turizmu i koliko se sjećam g. Borić je na redu. Da, Josip Borić, sada i piše. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Zakon o pružanju usluga u turizmu izazvao je danas dobru raspravu, izazvao je i na saborskom odboru i mislim da smo više-manje blizu određenih rješenja koje traže i saborski zastupnici, a mislim da i sama ministrica zajedno sa svojim suradnicima zasigurno će nakon ovoga što sam čuo u uvodnom govoru koji mnogi danas preskaču ovdje, a državni tajnik je bio vrlo jasan da je između e-savjetovanja i današnjeg dana kad raspravljamo o zakonu bilo sastanaka s onima koji predstavljaju vodiče u turizmu i da će s njihovim problemima zasigurno doći do kraja u smislu da je ovaj zakon onda kroz ovo što smo mi govorili u raspravi i kroz ono što oni traže nađe najbolji model kako će to funkcionirati, a da se uskladimo i sa direktivom i da to ima svoj smisao. Dalmacija je hrvatski dio, znači naše domovine, po turizmu mislim odmah iza Istre i naravno da ljudi, vodeći ljudi, političari u tom prostoru su napravili puno za taj kraj, naravno da ovi koji nisu napravili ništa kao kolega Bulj, Grmoja i Petrov osim za sebe kao MOST u biti nisu doprinjeli ničemu, tako da ni u turizmu ih nema osim što oni nešto pokušavaju uvijek krivo napravit tj. reći krivo ili pokušati uvrijediti nekoga koji recimo nije ovdje, pa mu ne može ni, niti odgovoriti, ali dobro, vratit ću se ponovno na zakon. Kažem da je na e-savjetovanju zaista bilo puno primjedbi i one su se uglavnom odnosile na ono što je kazano već danas kao problem, u prvom redu vaučeri agencija gdje smo rekli država je stala iza agencija i pomoći će im da vrate ono što moraju vratiti onima koji su uplatili, a nisu s obzirom da je došlo do ove pandemije i određenih problema u kojima su se svi našli. Mislim da tu ne treba više puno toga ponavljati jer ako je nekada država stala iza poduzetništva i poduzetnika bilo je to u ovih proteklih nešto više od godinu dana u smislu da se zaista pokušava učiniti maksimum dobroga da sve funkcionira i da pokušavamo opstati na tržištu ovakvom kakvo imamo. Što se tiče turističkih vodiča, u Hrvatsku dolaze mnogobrojni turisti, godišnje čuli smo u najboljim godinama 20-tak milijuna koji ostvare 100.000 noćenja. Ja poštujem te ljude i znam što znače na mome otoku Rabu, a vjerujem da je to tako i u svakoj instituciji tj. svakom gradu ili mogućoj općini koja ima svoje vrijednosti i što znači njihov doprinos turizmu, ali oni su i jedan mali kamenčić u tom turizmu. Imamo puno sastavnica za turizam kakav danas imamo, od ulaska u samu RH, pa do zadovoljstva samog gosta u destinaciji i njegovog sigurnog odlaska iz RH. Imamo one koji su licencirani i znaju na koji način se dobivaju licence i tu smo reko sam danas već u svojim replikama moramo biti mudri, a ne jalni. Znači mi tržište liberalizirat ajmo reći u tom segmentu moramo jer je to danas funkcioniralo dok se netko nije pobunio i mi smo na pravila, određena pravila kad smo ulazili u EU pristali i naravno da tu treba naći najbolja rješenja i vjerujem da imamo mudrosti da to učinimo, ne na način da postanemo svima neprijatelj kao što predlažu iz oporbe da nitko ne smije ovamo doći, a da mi možemo gdje god mi to želimo, to tako ne prolazi u uređenim zemljama, u uređenim državama. Što se tiče samih vodiča, mislim da je svaki mali iznajmljivač također vodič, nije licenciran, ali je prvi kontakt turista sa destinacijom i on mora određena znanja znati, naravno takvih tisuća i tisuća malih vodiča imamo zaista vrijednih koji rade da opstanu na tržištu i da na neki način budu na usluzi gostu u svakom momentu. Mi ne smijemo se povoditi za ovim porukama koje smo čuli iz oporbe da ovo ništa ne valja i da je sugestija na svakom zakonu da ništa ne valja, da ova vlada što god da napravi za hrvatske građane i kad podmeće leđa da spasi što se spasiti može, da uvijek radi kontra njih. To nije istina gospodo, nije istina jer o tome se može govoriti u brojkama, možemo govorit na skvakakvi način, možemo govorit o mjerama itd. ali sugerirati uvijek da smo loši, da uvijek govorimo ili radimo kontra hrvatskih građana, kao što su jučer govorili da radimo kontra branitelja, pa kontra civilnih žrtava itd. iz dana u dan, to je nekorektno, a ne donosi im ništa. Vidimo da zazivaju odgađanje izbora, očito da nemaju načina da se izađe na izbore 16. 5. i da im sve očito postalo preteško s obzirom na politike koje provode, u ovom prostoru koji je javan, a vidljiv svakom čovjeku.
Vrijeme, hvala. Povreda Poslovnika, gospodin Bulj.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Bez obzira što je pahuljica povrijedila članak 238. našeg Poslovnika i što pokaziva dobar način da bude u skoroj budućnosti ministar Plenkovićeve Vlade za uljepšavanje stvarnosti, ja odustajem od ove povrede Poslovnika.
Odustajete od? Od povrede Poslovnika. Odustajete od čega, oprostite?
Povrede Poslovnika.
Dobro, ajde, odustali ste. Odustali ste od opomene, praktički. Gospodin Zvane Brumnić.
Poštovani kolega, vrlo je zanimljivo kako vi smatrate da je pomoć koju je Vlada učinila Agencijama se nalazi u činjenici da je Vlada dozvolila Agencijama da ne vrate građanima novce koje su uplatili za neisporučenu uslugu i time kreditira praktički, novcem građana te Agencije. Umjesto da je napravila Fond kojim je mogla garantirati Agencijama za novce koje vračaju i pomoć direktno Agencijama da se restrukturiraju u ovo vrijeme. Moram priznati, ne shvaćam vašu logiku koja kaže da ljudima koji su platili maturalac, za to digli kredite, nije trebalo vratiti novce za uslugu koju nisu dobili. Zadatak Vlade je da se ponaša pošteno, da pomogne jednima i drugima, odnosno da jednima ne štete, a drugima pomogne u ovom trenutku.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Kolega Brumnić i ja bi volio možda znati da nam državni tajnik kaže o kolikim novcima se tu radi, ako imate podatke, s obzirom da se može razgovarati o milijardama, a možda se radi o milijunima ili ne znam koliko desetaka milijuna ili možda manjim iznosima. Ja ne znam. Ali vidim rješenja koja se nude kroz prijedlog Zakona, ovog, na kojeg smo utvrdili da nije dobar, da opet ne ide korist tih za koje se mi brinemo. To su oni koji su oštećeni kada su uplatili svoje aranžmane i Vlada pokušava naći načina i kroz ovaj Zakon da ih se obešteti. I mi kažemo, mi smo protiv toga Zakona, ali smo jako zainteresirani upravo za te koje je Vlada oštetila. Vlada? Nije Vlada oštetila, ako je Agencija naplatila nešto što nije mogla ostvariti s obzirom na vrijeme u koje smo ušli, ja ne vidim tu problem. Zašto vi smatrate da je rješenje onoga što vi kao se zalažete, da se vrati tima kojima je to na neki način oduzeti nepravedno, nepravedno, ali se desilo u vrijeme takvo kakvo je. Nije se moglo ostvariti proizvod koji je prodan, i sada se to želi vratiti, e sad se mi zalažemo tako da smo protiv Zakona koji to radi. U redu, prihvaćam, tako ćete izaći na izbore.
Hvala, gospodin Ante Bačić.
Hvala gospodine potpredsjedniče, kolega Borić, načelnik ste upravo jedne turističke općine. Vjerujem da u glavu znate svakoga turističkog djelatnika i svakoga poslovnoga subjekta na razini svoje općine, ali ovdje kad slušam oporbu, moram se složiti s vama iako jedna tema šta evo i kolega Cappelli govorio da bi trebali pričati sa osmjehom, jer u turizmu je itekako važan osmjeh, ako slušamo oporbu pari se da i Vlada ali i lokalna zajednica nema sluha za te turističke djelatnike ili da je to nama strani pojam. Dobro ste i rekli da većina upravo turističkih krajeva i županija, gradova i općina na vlasti je Hrvatska demokratska zajednica itekako zna zašto predlaže ove izmjene i dopune. Ja sam brzinski ušao na stranice Ministarstva turizma, ali evo i na stranicu našega državnog tajnika, da ne spominjemo od samih mjera za očuvanje radnih mjesta u turizmu, od odgoda oslobađanja plaćanja turističke pristojbe, koncesijske naknade, promjenjivog stalnog dijela, sve što vi načelnici, gradonačelnici ste uskočili za turističke djelatnike, to sve govori.
Hvala, izvolite odgovor.
Hvala lijepo kolega Bačić. Mi smo u proteklih 12, 13 godina prošli dvije velike krize. Jedna je bila recesija, koju smo uzrokovali, ajmo reći na svjetskim tržištima, veliki ekonomisti, pa smo se od toga oporavljali da bi onda sada ušli u drugi problem, o kojemu nikada nismo razmišljali, da će nam ugroziti turizam. Ja mislim da ni jedna Strategija nije predvidjela kao slabost ili moguću ugrozu da će to biti virus koji se pojavio u pučanstvu ili među ljudima. Iz nekih drugih zemalja, preselio se na prostor čitavog svijeta. O tome nitko nikad, vjerojatno nije promišljao niti ja znam da je to igdje zapisano kao neka moguća slabost ili ugroza u bilo kakvoj Strategiji, ali se desilo. I mi smo reagirali onako kako smo znali, ako je 10 milijardi pomoći privatnom sektoru, od toga u turizmu najveći dio, najveći dio u turizmu, jer je on bio najviše pogođen, onda slušamo da to ništa ne valja. I sada kad želimo riješiti ovaj problem, koji se pojavio i bio je vidljiv i to želimo riješiti, oni kažu mi smo protiv toga, ali se zalažemo za njihova prava kojima trebamo to vratiti. To su te sugestije.
Hvala lijepo. Gospođa Danica Baričević.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče…
Pardon, pardon, samo trenutak. Bio je povreda Poslovnika. Gospodin Brumnić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, povrijeđen je članak 238. Kolega Borić sada već treći puta uporno iznosi laž s ove govornice da netko je protiv rješavanja nečega. Ja se ne sjećam da je to netko rekao. Iznositi laž sa govornice, stavljati riječi u usta drugim zastupnicima nije primjereno.
Znate da je bila replika, jel da? Je, pročitajte dobro 238. U 238. se spomene riječ laž, istina i te stvari? Ne. Moram vam dati opomenu. Molim?
I to je u redu.
I vama dajem opomenu onda. Oprostite. Ne možete komentirati to. Gospođa Baričević.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, uvaženi kolega. Evo vi i ja dolazimo s otoka, znamo da je turizam vrlo važna privredna grana na našim otocima i da su mnogi otočani oslonjeni na turizam kojeg vide kao izvor financiranja, napretka, te isto tako i priliku za promociju svojih otočkih proizvoda. Vi ste upravo bili u Vladi i državni tajnik u Ministarstvu pomorstva i radili ste i pomogli ste upravo na toj ideji kako promovirat otočke proizvode, iskoristi za vrijeme turizma. Isto tako kazali ste u svojoj vašoj raspravi istaknuli ste koliko je ova Vlada u ovoj krizi stala iza svakog radnika, koliko je dala potpora za turizam i za ugostiteljstvo koji su svoj rad morali obustaviti nažalost za vrijeme evo i sadašnje krize. Dakle, stalno se pomaže, novi paket je pomoći gospodarstvenicima bio za tzv. Covid kredite, danas smo isto čuli za likvidnost poduzeća [[Upadica: Hvala lijepa.]] hvala.
Hvala. Izvolite gospodin Borić.
Hvala kolegice Baričević, evo mi danas kažem opet moramo slušat da kolegica iz SDP-a izađe u ime kluba i kaže da su proti ovog zakona onda se mene kaže vi lažete kad utvrdimo da su oni protiv ovog zakona koji treba riješiti pitanje povrata sredstava agencijama koje su naplatile, a …/nerazumljivo/… i mi takve rasprave vodimo dnevno. Znači tko koliko više može zapamtiti ovih neistina koje ovdje odslušamo s njihove strane. Ali vratit ću se na temu. Znači turizam je važan RH i mislim pogotovo naš obalni, priobalni i otočni dio itekako živi od te djelatnosti jer znamo što smo prošli u proteklih godinu dana i u kakvoj neizvjesnosti danas živimo očekujući ovu sezonu za koju smo smatrali da će biti puno bolja nego prošla koja je bila na 50-tak posto ostvarenih ajmo reći noćenja i prometa, ali vidimo da i danas uoči prvih blagdana, uoči predsezone itekako imamo strah hoće li se desiti s obzirom na sve što nas okružuje i što nam se događa i sa cjepivom i sa samom pandemijom i virusom itd. I laka rješenja koje nude oni, u biti biti protiv, mi smo protiv toga, mi ćemo podržati ovo ali uz one promjene koje smo naveli da tražimo da se riješi pitanje vodiča.
Gospođa Boška Ban Vlahek.
Poštovani predsjedavajući kolega je prekršio Članak 238., nismo mi odnosno nisam ja osobno kao ispred Kluba SDP-a rekla da ćemo mi biti protiv ovog zakona. Ja sam rekla da ćemo biti protiv ovog prijedloga u prvom čitanju, a ukoliko se neke stvari isprave, dopune sukladno našim prijedlozima i razgovorima i daljnjim raspravama mi ćemo svakako podržati ovaj zakon.
Odgovor izvolite, o pardon.
Da odgovorim na povredu Poslovnika?
Što je bila to replika ili povreda Poslovnika? Gospođo Ban Vlahek, bila je povreda Poslovnika? To nisam vidio, onda vam moram dati opomenu. Ispričavam se, skoro bi je i dao sebi jer nisam vidio. Gospođa Branka Juričev Martinčev ima repliku. Molim, tko? Ne, u redu, dogovorite se, ne. Gospođa Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Borić govorili ste o vodičima i stavovima oporbe da sve što mi radimo ne valja, sve je kontra vodiča, sve je kontra naših građana, a vi i ja jako dobro znamo, a ja bi podsjetila i naše građane, hrvatsku javnost, a i ove kolege koji nisu bili u prošlom sazivu Hrvatskog sabora da u biti Zakon o pružanju usluga u turizmu koji smo donijeli 2017. godine je prvi put propisao da turistički vodiči EU mogu raditi na području RH i tada je taj zakon usvojen bez glasa protiv. Što znači, da su bili za i naši kolege zastupnici iz SDP-a, IDS-a, MOST-a i svi tako redom. 123 glasa su bila za, svega 5 suzdržanih, bez glasa protiv.
Izvolite odgovor. Koga, izvolite, gospođa Glamuzina, izvolite.
Ovaj 238. zakon kakav je donešen 2018. vrlo jasno kaže da mogu raditi ali moraju polagati posebne propise, poseban ispit isto kao i naši vodiči po 21 županiji i nije bilo sporno u pravu ste, sad je sporno.
Ali zašto to napravim, meni je tako neugodno kad moram dati opomene, mislim [[Upadica: Pa možete.]] znam da mogu, ali ovo je, koliko put da kažem da je ovo organski zakon i svaki put kada se to koristi to je zapravo kršenje organskog zakona. Mislim meni, i meni je neugodno. Gospođa Boška Ban Vlahek, replika [[Upadica: Ja bi odgovorio.]] Imate i odgovor, oprostite, oprostite, imate pravo, zbunilo me. Izvolite, odgovor.
Dobro hvala uvaženi potpredsjedniče. Kolegice Juričev evo čim ja dođem na ovu govornicu sve se nekako odmah poremeti, ali dobro, da, pokušat ćemo se vratit u temu. Znači, znamo sve što se radilo, očito da su sad ovi izbori i određene strukture koje možemo prepoznati kroz bilo koji zakon i jučer branitelje il civilne žrtve itd., uvijek treba biti kontra onoga što predlaže Vlada i onda oni uspiju utvrditi da će oni glasati protiv ali da su za. I tako smo mi to gledali i slušali već i proteklih nekoliko godina i onda to završi onako kako je završilo prošle godine 5.7. Tako da ne trebamo se oko toga raspravljati. Ono što mi želimo riješiti kroz ovaj zakon su 2 pitanja koja su otvorena. I to jasno poručujemo kroz svaku našu raspravu. A to da ova Vlada radi protiv nekoga, to sigurno nije istina i vidjet ćemo u drugom čitanju da sve ono što smo govorili ovdje da će imati svoju realizaciju kroz prijedlog zakona.
Hvala. Gospođa Boška Ban Vlahek, sada replika.
Uvaženi kolega Borić, nažalost smo posljednih 10-tak godina svjedoci potpune vulgarizacije profesije turističkih vodiča kao ambasadora RH i smatram da tromjesečna edukacija nije dovoljna da bi bilo koji budući vodič stekao najosnovnija znanja potrebna za obavljanje ovog zanimanja. Provedba o edukaciji i polaganje završnog ispita prepušteni su većinom privatnim učilištima i nažalost ne mogu se neoteti dojmu da je većem broju takvih edukacija cilj kvantiteta, a ne kvaliteta. Stoga vas lijepo molim vaše mišljenje. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Kad govorimo o našim vodičima ja ih na otoku imam nekoliko, neću reći točan broj jer mislim da ima ih, svake godine poneki novi dođe i znam što znači vođenje jednog vodiča kroz staru jezgru grada Raba. Znači 2000 godina statusa grada kojeg imamo kao grad Rab je nešto što ti ljudi znaju ispričati na svoj način, koliko je edukacija na nekom učilištu ili certifikat kojeg su dobili doprinijela tom njegovom znanju o tome se da razgovarati. Ono što oni znaju, oni koji su tamo živjeli i žive desetljećima i znaju koliko su ljudi upoznati sa gradom je najbolji moment u svemu tome. Ali mi moramo zadovoljiti i uvjete pa zvali se oni i forma, pa i ovu priču ako nas je netko primijetio, tužio moramo odgovoriti na primjeren način mudrošću, a ne kuknjavom kako sam to danas naveo jer moramo pronaći druga područja. A to je ono što smo mi predložili u obrazovanju kako da riješimo, a da ne naštetimo njima i njihovoj egzistenciji. I mislim da će to biti riješeno na način na koji smo predložili. To je jedina rasprava koju danas imamo. Zato je dobro da podržite zakon, nemojte biti protiv.
Borić nemate više replika, hvala. Gospodin Jure Brkan sad ima svoju raspravu.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Pa moje iskreno mišljenje je da ministarstvo o izmjenama i dopunama zakona radi u biti jednu dobru stvar i iskreno mi je žao što ove izmjene i dopune zakona nisu došle već i ranije ovdje ispred nas i što ranije stupile na snagu. Ono što ja vidim da ove izmjene i dopune zakona vrijede svima pogotovo državi koja se ozbiljno bavi i namjerava i u buduće baviti turizmom. Koliko se naša zemlja ozbiljno bavi turizmom, pa evo 2019. brojke najslikovitije to pokazuju. Znači govorimo o više od 19 milijuna turista koji su ostvarili više, skoro sto milijuna noćenja i ostvarili prihod našoj domovini veći od 10 i pol milijardi eura. Znači jedna ozbiljna država koja se ozbiljno bavi turizmom. Jer što je tu za tako ozbiljno bavljenje turizmom bitno? Bitno je pod broj jedan po meni sigurnost bilo da se radi o našim domaćim turističkim radnicima, stranim turističkim partnerima ili bilo kakvim investicijama u turizmu. Najbitnije je da je taj pravni okvir siguran i da će im osigurati njihovo poslovanje. Ne smijemo zaboraviti ni same korisnike, ni turiste koji također žele zaštititi sebe i svoje interese kroz jedan pravni okvir. Mi imamo solidan Zakon o pružanju usluga u turizmu donesen još 2018. godine do danas se par puta mijenjao. Međutim, takav solidan zakon nije mogao predvidjeti sve stvari koje se u budućnosti dešavaju. Pa evo tako ima nekoliko propusta i sad na te propuste, nas je u biti i na neusklađenosti sa europskim direktivama upozorila Europska komisija koja je pokrenula dva postupka povrede prava EU. A mi zemlja koja se ozbiljno bavimo turizmom moramo onda i postupiti po tome i što prije uskladiti naše zakonodavstvo sa europskim direktivama. A ja držim da je to bitno jer se radi o svega samo dvije izmjene, pogotovo ova prva izmjena koja je ona najbitnija a ona štititi direktno korisnike, tj. putnike na putovanjima a to je da se uplatom putovanju u paket aranžmanu zbog epidemije covida 19 naši putnici, naši sugrađani su ostali u neizvjesnosti da li će im biti novac vraćen i kada. Naša država je to tada u prvi moment regulirala izdavanjem vouchera i ovom otplatom 180 dana od završetka pandemije. Međutim, to je sve ostalo neizvjesno. I sada sa ovim izvjesnim izmjenama i dopunama Zakona o pružanju usluga u turizmu dolazimo do toga da će naši putnici koji su platili paket aranžman bilo da su pretvorili tu svoju uplatu u neku drugu uslugu, a ako ne, ako raskinu ugovor u roku 14 dana dobivaju povrat novca. Vrlo jasno. Ja držim ako usvojimo izmjene i dopune ovoga zakona, da će to naši građani pozdraviti. Svi ovi koji ste rekli da do sada nisu dobili novac nazad, da im se nudi neka druga varijanta za koju nisu u roku od 14 dana od raskida ugovora dobit će povrat svoga novca. I zato držim da je to jedna vrlo dobra stvar koju mi sada radimo. Čuli smo da su agencije uglavnom to već i napravile, vratile povrat novca, a svakako za sve one druge koje nisu tu naša Vlada je donijela program dodjele državnih potpora Sektoru turizma u visini od jedne i pol milijarde kuna, tako da i njihova likvidnost ne bi trebala biti upitna. Ono što se nameće kao velika ugroza ovdje, da će naši turistički radnici ostati bez posla zbog toga što se mijenja način kako će se polagati poseban dio stručnog ispita za turističke vodiče. Ja držim da tome nije tako. Znači na 19 milijuna turista i s time da imamo pet i pol tisuća domaćih turističkih vodiča, a svega 70-tak turističkih vodiča je do sad konzumiralo ovakav način držim da tu ugroza bitna ne postoji s tim više što smo čuli da obaveza polaganja posebnog dijela stručnog ispita i dalje ostaje na snazi s tim da će se točnije definirati pravilnikom koji će do drugog čitanja točno se definirati, izaći u pravom smjeru da svi budu zadovoljni uključujući i same turističke vodiče. Ono što držim da je puno bitnije istaknuti to su ilegalni vodiči i ilegalna vođenja koja nastaju. Znači ljudi koji nikako nisu kvalificirani, koji nemaju nikakav položeni ispit dan danas već sada po postojećem zakonu rade stručna vođenja, mi ih moramo loviti, mi ih moramo kažnjavati. To je na žalost činjenica. A s druge strane bilo bi bolje da i tu veću ovlast damo inspekcijskim službama, možda da ih proširimo i na neke druge službe i da što prije riješimo taj problem ilegalnog vođenja, a ne vođenja ljudi koji su ipak kvalificirani i stručni da obavljaju svoj posao.
Imamo dvije replike. Prva je uvažena zastupnica Boška Ban Vlahek.
Uvaženi kolega, na žalost ovdje nije riječ o slobodnom tržištu unutar EU argumentom kojim se prema javnosti opravdava ovaj zakon, nego prvenstveno o pogodovanju stranim vodičima i tur operaterima s naglaskom na one zemlje u kojima profesija turističkog vodiča nije regulirana kao i zemlje koje su 80% emitivna tržišta kao što je to primjerice Njemačka.
Uvažena kolegice, ja se zahvaljujem vašem komentaru i cijenim vaš komentar jer znam da dolazite iz struke. S druge strane ja gledam, postavljam sebe u poziciju što da se našim turističkim vodičima koji rade u drugim zemljama nameću ovakva pravila da moraju hodati po 21 županiji i polagati 21 poseban ispit. Ja takvoga primjera u EU bar do sad nisam čuo. Znači to je maltretiranje iskreno i za našeg domaćeg vodiča, kamoli za strane. A s druge strane, pravilnik koji će pratiti izmjene i dopune ovoga zakona, ja vjerujem da će dobro i sigurno urediti da nekvalificiran osoba ne može voditi po našim turističkim lokalitetima.
Slijedeća replika je uvažena zastupnica Marijana Petir.
Hvala lijepo, g. potpredsjedniče. Kolega Brkan, govorili ste o problemu s kojim se susrećete a to su ilegalni vodiči. Možete li nam reći kakva saznanja imate o tom problemu i da li je u slučajevima prijave takvog kršenja zakona reagirao Državni inspektorat? Naime, to je sasvim sigurno problem za turističko mjesto poput vašeg ali i za sva druga turistička mjesta jer smo svjesni da bi se postalo vodičem, ipak je potrebno odraditi određena školovanja i položiti određene ispite i ulagati kontinuirani trud i stalno obrazovanje. Stoga bilokakva nelojalna konkurencija koja dolazi kao jedan vid mogli bi reći, crnog tržišta, nije dobrodošla. Dakle, imate li neke detaljnije informacije i kako tu postupaju nadležna tijela?
Uvažena zastupnice, zahvaljujem se na pitanju. Ono što vam mogu iz prve ruke konkretno reći, znači govorimo da svi veliki turoperatori i ozbiljni igrači bilo da su strani, bilo da su domaći koji imaju svoje kapacitete u nekoj turističkoj destinaciji, bilo u hotelima, bilo u privatnom smještaju, imaju uglavnom svoje turističke pratitelje koji borave u destinaciji ali njih nikad nismo ulovili u ovakvim prekršajima. Ono što se dešava kao jedan incidentni slučaj, dolazi neka grupa u prolazu ili neka autobuserska grupa kao maloprije što smo čuli primjere, e tada oni se iskrcaju na prvom slobodnom parkingu, rade vođenje kroz turističku destinaciju, nema tada turističke inspekcije koja može direktno zaustaviti i onda mi reagiramo sa našim komunalnim redarima, čisto da ih upita šta radu i oni tada kažu na nekome lošemu hrvatskom, nikakvome, znači nisu stručni, nemaju licence, nemaju ništa, da oni čisto usmjeravaju, pomažu, asistiraju svojim gostima gdje će naći dućan, plažu, toalet i tako to. Smiješno ali nažalost, tu trebamo inspekcijski nadzor puno jače i brže.
Vrijeme. slijedeća pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Katica Glamuzina.
Ja sam imama u startu zamišljenu malo drugačiju priču ali slijedom ove rasprave, drago mi je vidjet da se može nekakav dogovor postići slijedom rasprave i doć do nekakvih zajedničkih saznanja pa ću reći prvo ovako, kolegica je maloprije spomenula da je zakon donesen jednoglasno, da ste čini mi se rekli, … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] bez glasa protiv, 2018. Da, donesen je tada bez glasa protiv jer je direktiva postojala i tada, međutim tada su postojale ugrađene u zakon nekakve zaštite prema domaćim vodičima kao obveza polaganja tog posebnog djela stručnog ispita po županijama. Sada se predlaže potpuna defragmentacija tog djela ispita i koliko smo čuli kroz raspravu, pristalo se na nekakav kompromis da se ide barem na regije. Dakle, sada neki strani vodič umjesto onoga što je predloženo a što se nadamo da će dakle do drugog čitanja bit ispravljeno će ipak polagati te ispite, samo za pet regija za 21 županiju ovisno o onome što mu treba. I to se radi i to je slučaj kod onih država EU-a i europskog gospodarskog prostora gdje je ta djelatnost regulirana. 13 zemalja nema reguliranu tu profesiju, to su slušajte koje zemlje. Belgija, Češka, Danska, Estonija, Finska, Njemačka, Island, Irska, Latvija, Lihtenštajn, Luksemburg, Nizozemska, Norveška, Poljska, Portugal, Švedska, Švicarska. Sve uglavnom velike emitivne zemlje što se ovog tržišta tiče. Na razini EU-a se već jako dugo razvija ova rasprava, i postoji svojevrstan fight među zemljama između onih koje su uglavnom emitivne i one koje su uglavnom receptivne, što je logično. Ono što mi apeliramo je da se ta rasprava nastavi u smislu zaštite maksimalne moguće naših domaćih vodiča jer direktiva je nekakav zajednički cilj EU-a a način na koji će se prilagodit u nacionalne zakone je ostavljeno nacionalnim vlastima, je li, da svak može birat na koji način će to provest. E sad, čuli smo da dakle će se ipak prihvatiti ta uvjetovanost B2 poznavanja hrvatskog jezika, da će se prihvatiti, vjerojatno sve govorim, je li, čekamo drugo čitanje, fragmentiranost ispita 5 regija i ono što je u principu najveće bojno polje je taj popis zaštićenih lokaliteta koji nam se uporno, forsira nam se uporno da ga se reducira maksimalno a to je zapravo svi znamo, najveća vrijednost svih tih naših turističkih lokacija, mislim neće nitko doć u Dubrovnik i reć da je vidio Dubrovnik kako se nije popeo na zidine, isto ko što niko neće doć u Pariz i reć da je bio u Parizu bez da se popeo na Eiffelov toranj, niti će netko doći razgleda Split a preskočit Dioklecijanovu palaču. Ako Dioklecijanova palača neće bit u cijelosti zaštićena kao lokalitet, niti barem, barem trg Peristil, nego će biti zaštićena samo katedrala, doći će neki vodič, fino će stat na taj Peristil kao nezaštićeni trg povijesne važnosti i pričati o toj istoj katedrali. Razgledanja grada Splita nema bez da niste stali na Peristil i pogledali tu katedralu tj. ušli u nju. Ako se neće ulazit u te lokalitete i razgledat njih, neće se plaćat ni ulaznice pa će i brojni proračuni malo osjetiti da pate. Mislim da bi se tu mogao naći bolji način i ispoštovati direktivu i bolji način zaštite naših vodiča. Zanimljivo bi bilo vidjeti koliko, to nisam uspjela nigdje pronać, koliko su nas natjerali do sada da reduciramo taj popis lokalitete, jer taj popis trenutni postoji, objavljen je na stranicama ministarstva, ali što su nas do sad već natjerali da s njega maknemo, nije nigdje vidljivo, niti je nigdje vidljiv cilj, koji je krajnji cilj, na koliki broj mi to moramo spustit. Mislim kolega Brkan da ste vi spominjali, nije moguće doći u Grčku, Grčku ste spominjali, nekom vodiću iz Italije i odradit razgledanje Partenona. Ja nisam sad upratila iskreno, zaista kojom regulativom nacionalnom su se oni zaštitili, ali se jesu zaštitili, možda bi bilo dobro upratiti točno što su neke druge zemlje napravile, pa da ne budemo mi oni koji ćemo se najviše poklonit, nego da inzistiramo i mi na nekakvom paritetu s drugima.
Dvije replike. Prva je uvaženi zastupnik Nikša Vukas.
Evo, poštovana kolegice Glamuzina, znate li možda zašto se u defragmentaciji posebnog dijela ispita za turističke vodiče nije išlo prije nego evo baš sad.
Pa zločesti odgovor na to pitanje bi bio zato što je sad potrebno olakšati drugima obavljanje tog posla, dok kad su se time bavili samo naši vodiči bio im je radi kvalitete usluge i časti profesije, maksimalno dignuta ljestvica i polagalo se po županiji, svi lokaliteti su bili zaštićeni, morala se posebna pozornost posvetiti tome. Sad kad je potrebno otvoriti vrata drugima, sad je direktiva konkretno u svom tekstu traži maksimalno pojednostavljenje kriterija.
Sljedeća replika. Uvaženi zastupnik Željko Pavić.
Poštovana zastupnice, kad sam postavljao pitanje tajniku, tajnik je sa biti mog pitanja zapravo skrenuo na temu zaštićenih lokaliteta. Činjenica je da će ti lokaliteti u smislu ovog Zakona biti zapravo jedina područja nad kojima ćemo imati neki suverenitet. Pa se postavlja pitanje, ukoliko je to toliko važno područje, zašto se ti lokaliteti trebaju definirati tek u Pravilniku, a zašto nisu definirani u Zakonu?
Odgovor.
Zato, pretpostavljam zato što bi bilo previše rasprave otvoreno o tom pitanju koja je, i onda bi se otežalo donošenje tog Pravilnika i ja pretpostavljam, mislim prihvaćam da je rasprava o tome bi bila široka i kompleksna i da bi bila teška, međutim skrenut ću pozornost na sljedeći dokument. Jedinstvena metodološko-nomotehnička pravila za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor, koji u članku 17. točka 4. kaže, nije dopušteno utvrditi ovlaštenje prema kojemu bi se nižim podzakonskim aktom propisivali uvjeti pod kojim se ostvaruju prava ili izvršavaju obveza ili uvjeti za obavljanje određene djelatnosti, jer to može biti smo sadržaj Zakona. I bilo bi dobro da je taj Pravilnik dio Zakona, da ga svi vidimo i znamo točno na što pristajemo ovim izmhenama.
Sljedeća pojedinačna rasprava. Uvaženi zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Nema sad kolege tu kojem sam htio replicirati, ali reći ću, kad iziđem za ovu govornicu, onda iziđem s nekakvim razlogom da pokušam one koji su predlagači zakona uvjeriti u nešto što ja mislim da je ispravno. Kada netko od nas kaže da se s nečime ne slaže, to ne znači da želi nešto loše, nego ima nekakvo drugo viđenje, pa tako i po pitanju ovog Zakona. Državni tajnik vjerojatno zna da sam ja uputio i ranije pitanje u pogledu vraćanja novaca korisnicima usluga Agencija vezano za maturalce, jer je potpuno nelogična bila odluka sa naslova onih koji su bili korisnici, koje je Vlada tada donijela da se ti novci mogu dobiti tek 180 dana nakon što prođe Corona kriza. I ja sam u svom pitanju ukazao na taj problem. Sada vidim da se pronašlo nekakvo rješenje. Ovo rješenje je primjereno. Ja mislim da ga je Vlada trebala donijeti, istini za volju, ne 15 dana nakon što smo proglasili Coronu, jer je tada bilo nemoguće sagledati cijeli okvir što se dešava, ali da ga je nakon tri mjeseca ili 6 mjeseci kada se vidjelo da se maturalci neće moći održati, da djeca koja danas idu, odnosno onda su išla u 4. razred neće iskoristiti tu priliku, to je propalo. Jednostavno ti novci više neće biti iskorišteni za maturalac i tim roditeljima je trebalo naći načina da se vrate novci. Da li je to bilo kroz način da je država trebala napraviti nekakav garancijski fond, da li kroz to da je država preuzela nekakve garancije prema agencijama, pomogla ih financijski da oni isplate roditelje, to je trebalo u tom trenutku razmišljati. Ali ono što sam još htio reći ovdje, je pitanje toga da li smo svjesni u potpunosti koliko je turizam u stvari bitan za Republiku Hrvatsku. 20% BDP-a čini taj turizam. S jedne strane govorimo da to nije dobro, a s druge strane moramo biti svjesni da je to danas tako. Da danas propustiti priliku pomoći turizmu bi u stvari značilo da ćemo se sutra naći samo u još većem problemu. I ono što je meni krivo kada Vlada dolazi ovdje u Sabor mijenjati neki zakon, što ne donese učinke tog Zakona u dosadašnjem vremenu. Mene bi zanimalo koji su bili učinci ovog Zakona, što se pokazalo kao dobro, zašto se to pokazalo kao dobro, pa onda to ostaje u Zakonu, što se nije pokazalo kao dobro i što treba mijenjati. Mi ovdje mijenjamo Zakon isključivo zato što nam, i to ne radimo samo u ovom Zakonu, nego i u mnogim drugim, zato što nam Europa nešto nalaže. Je dio smo te Europe, imamo nekakve koristi, pa onda moramo poštovati neka pravila. Ali, kao što sam već jedanput rekao, pozivam Vladu, da svaki puta kada dođe ovdje sa prijedlogom zakona odnosno prijedlogom izmjena nekakvog zakona da dostavi učinke tog zakona ne bismo li znali točno o čemu razgovaramo i na koji način se nadamo da će to u budućnosti utjecat na naše u ovom slučaju gospodarstvo. A htio sam samo još reć ovdje praktički razgovaramo samo o dva segmenta turizma, jedno su agencije koje će na ovaj način isplatiti novce korisnicima i turistički vodiči, ne uzimajući uopće u obzir da pružanje usluga u turizmu je puno šire, da je utjecaj na samo gospodarstvo puno širi i ja sad kažem stvarno bi volio vidjeti utjecaj svih mjera koje je vlada donijela na naše hotelijere, male iznajmljivače i one prijevoznike autobusima. Ti prijevoznici vrlo često su na televiziji, vrlo često iskazuju problem koji imaju, a mi moramo biti svjesni da oni nose jedan ogroman dio prihoda u turizmu jer mi smo davno počeli pričat da ne želimo biti samo zimmer frei nego da želimo jednu dodatnu uslugu pružiti turistima koji dolaze u RH, naplatiti tu uslugu, a upravo ti autoprijevoznici daju tu uslugu i omogućavaju tu uslugu. Evo, isteklo mi je vrijeme, imo sam još nešto, ali hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Marijana Puljak. Nema je, gubi pravo. Slijedi pojedinačna rasprava uvažene zastupnice Grozdane Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Evo nakon svih kolega do sada mislim da smo puno toga rekli, ali da još jedanput treba istaknuti činjenicu da smo kao članica EU dio jednog velikog tržišta koji kako kreira određene i prijedloge isto tako i u nekim prijedlozima moramo sudjelovati i tražiti najbolja rješenja kako će, kako ćemo zaštititi vlastitu privredu. Ovdje je vrlo značajan segment dakle turističke usluge i turizam sam po sebi znamo da je 2019. bila iznimna i da je proizvod te uspješne sezone bio preko 10 milijardi EUR-a i skoro 20 milijuna noćenja. Moramo uzeti u obzir da je preko 90% noćenja su strani turisti bili u 2019.g. i to je ono što isto tako ne bi smjeli zaboraviti kada govorimo o ovoj važnoj grani turizma. Puno je toga do sada i napravljene su neke analize stručne gdje se isto tako prati koliko je bilo u 2020. odnosno pad ukupnog prometa i noćenja je bio oko 55% i država smo koja je vrlo blizu odnosno ima vrlo značajan goste koji dolaze automobilom, dakle to je ona prednost koja je bila naša u ovoj kriznoj covid 2020.g., dok je manji broj turista dolazio avionom i na taj način evo ono što je, su i prethodno kolege spomenule, dakle mi kao takva destinacija smo ostvarili puno bolje rezultate nego što su to neke druge isto tako turističke države kao što je Španjolska, Grčka, Italija i slično. Dakle, ono što je važno u ovom dijelu kada govorimo o povratu sredstva za turističke agencije i prijevoznike, dakle RH i vlada je itekako se zauzela da se sa vaučerima na jedan način amortizira udar koji je nastao u onom momentu kada se nisu mogle ostvariti objektivno i dati određene usluge, ali isto tako sada reagira na način da svojim, svojom garancijom države od milijardu i po kuna omogućava da se ti isti sudionici mogu doći do likvidnih sredstava i kvalitetno i pravovremeno u roku dakle od 14 dana nakon raskida ugovora vratiti sredstva onoga tko ih je i uplatio. Prema tome, to je više nego korektno i to je nešto što trebamo i moramo poštivati jer smo i sami ili sudionici oni koji dajemo usluge ili koji, koji tražimo povrat svojih sredstava. Što se tiče turističkih vodiča, isto tako dolazim iz grada koji je, koji ima i itekako i kvalitetne kulturne sadržaje i itekako značajne destinacije i vrlo kvalitetne vodiče i sigurno da nama nije u interesu da našim ljudima umanjimo i smanjimo posao i prava, prema tome jako je važno kako ćemo kreirati ovaj zakon na način da se maksimalno zaštitimo, ali nemojmo zaboraviti da ti naši vodiči isto tako mogu odlaziti vani u druge države na području EU i davati svoje usluge poštivajući isto tako odredbe tih država, dakle mogu zarađivati i u tim destinacijama kao što evo mogu to činiti i njihovi pod određenim uvjetima kod nas.
Hvala lijepa, imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Šimičevića.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena zastupnice evo u vašem izlaganju govorili ste o pomoći države odnosno o turističkim vodičima. Pa mene interesira što bi ovaj zakon trebao iznjedriti u drugom čitanju da bi turistički, naši turistički vodiči bili zadovoljni? I moje drugo pitanje s obzirom na Covid krizu koja je tu i da nema neke svijetle perspektive i od ove turističke sezone ima li država snage pomoći turističkim djelatnicima i dalje na ovakav način da sačuvaju radna mjesta? Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica, izvolite.
Hvala lijepo na pitanju. Da, vrlo je teško sada je to već druga godina kada je i dalje neizvjesnost vrlo velika i sigurno da svi promišljamo, a tako i Vlada na koji način zapravo omogućiti što kvalitetnije uvjete i na jedan način zaštiti samu privredu. Međutim, to ovisi o puno faktora i jako će biti važno kako će se zapravo ova pandemija kod nas dalje razvijati da li će ona se uspjeti ublažiti, da li ćemo se uspjeti otvoriti što prije ili ćemo ponovno imati recimo kao prošle godine samo 50 ili manje posto. A što se tiče naših vodiča potrebno je određene kriterije postaviti, to je spomenu i kolega Franković, dakle ja mislim [[Upadica: Hvala.]] da je to najbolji način zaštite.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolegice Perić vi i ja dolazimo iz županija u kojoj je jedna od osnovnih djelatnosti turizam. I naš zadatak je tu zastupati stavove, interese i turističkih vodiča i putničkih agencija međutim isto tako i korisnika tih usluga. Naime, prisjetimo se da je, da su brojni naši građani npr. uplatili ekskurzije za svoju djecu već u prosincu 2019. godine kad nije bilo za pretpostaviti da će nam uslijediti jedna i zdravstvena i gospodarska kriza i upravo Vlada RH već u 4. mjesecu predložila i donijeli smo izmjene ovog istog zakona kako bi to premostili vaučerima. Kako kriza ide dalje našim roditeljima je bitan novac. Ništa im ne znači sam taj vaučer. I mislim da je ovo iznimno bitno i da će naši roditelji, prije svega roditelji pohvaliti tu inicijativu i ovaj prijedlog kojim će moći vrlo uskoro dobiti novac.
Hvala. Poštovana zastupnica Perić.
Da, tako je. Zaista je bilo bitno reagirati u pravo vrijeme. Dakle, tada u početku jedno prijelazno razdoblje je upravo bilo premostiti vaučerima. To je možda za individualne bilo kakve ovaj izlete ili, ili odlaske bilo jednostavnije, međutim ovako kada su to organizirani, kada su to djeca i život ne može stati onda sigurno da roditeljima ne odgovara da se pojedinačno to rješava nego da se postoji mogućnost upravo povrata sredstava ovaj natrag, a onda će oni odlučivati o tome na koji način će dalje kreirati putovanje.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Antona Klimana. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] kolegice i kolege, evo ja ću se malo više osvrnuti na ovaj problem dakle povrata sredstava krajnjim kupcima preko agencija i intervencije države u osiguravanju milijardu i 500 milijuna kuna sredstava da bi se mogla održati turistička djelatnost i da bi se u kondiciji mogao održati cijeli turistički sustav. Prije nekoliko mjeseci odnosno nešto manje od 2 mjeseca imali smo jako živu raspravu o HGK, imali smo prije toga raspravu o Hrvatskim turističkim zajednicama, dakle jako, jako živu raspravu gdje smo na kraju ustanovili što se tiče samih hrvatskih turističke, dakle turističke zajednice na području RH na čelu sa Hrvatskom turističkom zajednicom da je potrebno imati sustav. Bez sustava vi danas ne možete napraviti apsolutno ništa. Infrastruktura mora postojati i danas smo svjesni i u ovoj raspravi da želimo očuvati sustav. Da želimo očuvati sustav dakle turističkih vodiča u RH, ali isto tako sustav turističkih agencija koje su veoma vrijedan kotačić i neizostavni kotačić u procesu dovođenja gostiju u RH. U ovoj cijeloj zahtjevnoj turističkoj godini iza nas, zaista turističke agencije su se našle u jednom nezavidnom položaju, a to je da su dobile sredstva od svojih kupaca i kao što to obično i biva i tko poznaje agencijsko poslovanje moraju dio sredstava ako ne i sva sredstva uplatiti kao avans krajnjim davateljima usluga, a to su hoteli, to su autoprijevoznici, to su avioprijevoznici negdje u tuzemstvu, a negdje u inozemstvu. Jednostavno turističke agencije i njihovi djelatnici našli su se u jednoj zaista zahtjevnoj situaciji gdje je trebala tu intervencija države, a to je to danas vidimo sa ovim prijedlogom zakona da se trebaju zadužiti kod naših banaka sa 100%-tnom doduše državnom garancijom preko HAMAG-a i HABOR-a da bi mogli vratiti novce dakle onim kupcima koji su zakupili paket aranžmane koje su oni nudili kao svoj proizvod. Ovdje moramo odmah reći da dalo se malo naslutiti u nekim raspravama da možda nisu korektne turističke agencije bile u potpunosti, da su potrošeni novci unaprijed ne to sigurno nije istina. Turističke agencije moraju svoj dio rezervacija obaviti na vrijeme i za to su upravo te uplate koje su lansirane potrebne za taj dio posla i to moramo znati i tu moramo definitivno zaštititi te ljude koji rade taj posao da ne ispadne da su ga oni potrošili za nekakve druge aktivnosti nego oni su, dakle potrošeni upravo za posao koji obavljaju. Pozdravljam ovaj zakon u smislu gdje će Hrvatska država stati i sa garancijama iza kredita koji će morati dignuti agencije da bi mogle vratiti ta sredstva, ali isto tako treba razmišljati i o definiciji da i krajnji korisnici novca koji su dobili taj novac od agencija da ih se na neki način obveže i vrati istim tim agencijama već prethodno uplaćeni novac. Nadam se da će biti tu dosta korektnosti barem što se tiče tuzemstva i da će hotelijeri koji će biti i dio korisnika ovih, dakle sredstava od milijardu i 500 milijuna kuna da će to i učiniti u lancu kada budu osigurali ta sredstva kroz kredite. Isto tako, jako je bitno reći da kod vodiča, da ovim prijedlozima koje je kolega Mato Franković rekao u ime kluba HDZ-a da će se definitivno riješiti ova dodatna pitanja koja su imali vodiči kao prethodna pitanja da bi podržali ovaj zakon. Ja mislim da ćemo na kraju biti svi zadovoljni kada se bude izglasao u drugom čitanju ovaj zakon. Po mom mišljenju ovo je jedna vin vin situacija. Na žalost evo u nekim situacijama moramo popustiti možda za ono što nebimo, da nismo članovi EU. Ali to je manja žrtva od onog benefita što imamo kao članica EU. Evo hvala lijepa.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Petir.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Zastupniče Kliman govorili ste kako je važno da se stvori održivost sustava. Naravno da je to bitno posebno u Sektoru turizma koji čini 18% BDP-a. I kad gledamo ovaj zakon i direktivu, ali i nedavno smo razgovarali o zaštiti potrošača potpuno je jasno da turističke agencije trebaju vratiti novac onima koji su taj novac uplatili, a nisu iskoristili aranžmane. No, otvorili ste jednu temu o kojoj se danas slabo moglo čuti ovdje u raspravi, a to je da te turističke agencije kada traže akontacije unaprijed one to traže ne iz nekog hira već zato da bi mogle bukirati u stvari te aranžmane u hotelima ili organizirati neka druga vođenja ili letove ili što već jest potrebno da bi se aranžman realizirao, pa me zanima imate li neke povratne informacije od naših turističkih agencija. Koliko su one uspjele ostvariti povrata sredstava tih novaca koji su uplatile za aranžmane koji se nisu ostvarili?
Poštovani zastupnik Kliman.
Dakle, to bi pravo pitanje bilo za ministarstvo, oni vjerojatno raspolažu sa tim podacima puno preciznije. Ono što mogu reći okvirno da je negdje 50% traženih sredstava već sada vraćeno ako sam dobro shvatio. Nisu to mala sredstva. To su velika sredstva koja su u velikoj većini iz svojih likvidnih sredstava vraćale agencije. Nešto je bilo povratka i dobre volje od naših tuzemnih davatelja krajnjih usluga. Ali vi morate znati da su konkretno i turističke agencije zakupile paket aranžmane i u stranim državama. Znate da ekskurzije velikom većinom u ovim izlazećim razredima srednjih škola vole otići i u Grčku, i u Španjolsku i u zemlje Mediterana. Tako da ne znam kako su oni uspjeli riješiti taj problem. Mislim da su tu ostali ono što se kolokvijalno kaže kratki za te novce. Kako će se to kasnije rješavati to je sve pitanje odnosa, dakle agencije i krajnjeg korisnika. Ali zato je dobro da će država garantirati za ovaj dio novca da kupci tih aranžmana mogu imati povjerenje i dalje u hrvatske agencije i da one mogu dalje raditi.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Kliman i ja bih isto svoju repliku vezano za ovaj problem koji će imati naše putničke agencije vezano za sredstva koja su već uplatila hotelijerima. Recite mi što vi predlažete kada se radi o hotelijerima koji su na području RH i koje možemo sigurno na neki način i prisiliti našim zakonskim odredbama. A što ako je to hotel na području jedne od zemalja EU, a što ako je na području neke treće zemlje?
Poštovani zastupnik Kliman.
Pa ono što mi možemo sigurno napraviti da pomognemo, dakle turističkim agencijama koje su unaprijed uplatile sredstva a u tuzemstvu imamo krajnjeg korisnika da li su to hoteli, ako su to autoprijevoznici, ako su to avioprijevoznici mislim da bi to ministarstvo trebalo razmisliti da regulira taj status pogotovo kad se koriste ova sredstva koja će biti sada na ekspoziciji da to bude jedan od uvjeta da vrate i agencijama u lancu taj novac. Jako je bitno održati , dakle lanac prodaje u turizmu. To je taj sustav. Mi znamo često čuti veoma neopravdano da se nama turizam dešava. Ne, nama se turizam ne dešava, nego ovaj sustav koji garantira da ćemo moći goste dovoditi u Hrvatsku. Ako ovo pukne u jednom segmentu neće biti dobro. Neće imati niti ovi turistički vodiči o kojima danas je najviše bilo riječi posla jer će dolaziti samo individualci sa svojim vozilima, neće biti organizirani paket aranžmani a oni su najveći korisnici upravo recimo i usluga vodiča na samim destinacijama. Dakle, mora ministarstvo i o tome živo razmisliti kako regulirati taj status povrata sredstava od krajnjih korisnika prema agencijama.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Dretara.
Hvala vam lijepa poštovani gospodine predsjedavajući, poštovani gospodine zastupniče Kliman i kao bivši ministar dozvolite da još jednom samo podsjetim na ovdje višesatnu raspravu o članarinama turističkim zajednicama gdje smo čini mi se došli u jedan lijep nivo suglasja gdje smo govorili, odnosno barem predložili da turističke zajednice jesu dio sustava i kao takve apsolutno moraju postojati. Nitko se ne zalaže da se iste ukinu. Prvenstveno bih želio vas zamoliti za još jedan odgovor što ćemo sa kontinentalnim turizmom. Naime, naš turizam jest prvenstveno onaj jadranski. Činjenica je da je ogroman potencijal u kontinentalnom turizmu i da tu moramo kao država svjesno i racionalno ulagati. Pa eto molim vas čisto da još jednom samo ponovimo da je kontinentalni turizam jedna ozbiljna i velika perspektiva Hrvatske. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Kliman.
Poštovani kolega Dretar, da slažem se s vama, to je jedan jako veliki potencijal i to je nužnost dakle uključivanja u hrvatski turistički proizvod u postotku puno više kontinentalnog turizma nego što ga ima danas. Vi znate ako ste pratili moj rad, kratki je bio, ali reko bi da je bio intenzivan, ja sam bio jedan od tih koji je pokušao razvijati Cro karticu koja je trebala razvijati ovaj dakle upravo taj, taj segment turizma dakle kontinentalni turizam. Moja zauzetost je bila jako velika u tome, ali ta minuta koju imamo ispred sebe ne može se ovaj opisati što bi trebalo radit sa kontinentalnim turizmom. Vi ste član Odbora za turizam, ja sam isto potpredsjednik Odbora za turizam, pa možemo imat jednu, jednu tematsku sjednicu gdje bi možda puno, puno bolje ovaj razlučili tu problematiku i možda našli neka rješenja i dati sugestije i ministarstvu i turističkim zajednicama što raditi, dakle sa nekim idejama poboljšati njihovo, njihovo ovaj njihovu poziciju.
Hvala lijepa. Slijedeća će govoriti poštovana zastupnica Branka Juričev-Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo, pred sobom imamo Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o pružanju usluga u turizmu i svaki zakonski prijedlog koji dolazi u ovu sabornicu u dva čitanja odma garantira da i mislim da bi trebao biti daleko kvalitetniji nego oni koji dolaze u hitnoj proceduri. Uvjerena sam da sve ono što je danas rečeno i što se moglo čuti i kroz rasprave u saborskim odborima i u ovoj sabornici da će predlagatelj resorno ministarstvo razmisliti i u konačnom prijedlogu dosta toga da će se naći jer svi imamo isti interes zaštititi ne samo naše turističke vodiče i putničke agencije već i korisnike svih tih usluga i naše građane. Naime, vidimo da ovim prijedlogom zakona imamo dva područja u koja se, koja mijenjamo, jedno se odnosi na putovanja i paket aranžmane povezane sa, sa putnim aranžmanima u odnosu na vaučere i onaj drugi dio koji govori o priznavanju stručnih kvalifikacija u odnosu na reguliranu profesiju turističkih vodiča. Čuli smo kritike da nam to nalaže EU, svaki put moram reći da je malo smiješno kad nas smeta sve ono što bi trebali napraviti u našim zakonima, koje kritike dobijamo i kao da zaboravljamo da smo od 2014. do 2020. imali 10,7 milijardi EUR-a na raspolaganju i da preko 80% naših investicija upravo je iz tih sredstava. Što to znači za naše gospodarstvo u svim segmentima, od onih iz projektiranja, građenja do kvalitete života naših umirovljenika i brojnih projekata koji su iz tih sredstava financirani. Da ne kažem u narednom periodu ponovno od 2021. do '27. imamo preko 24,2 milijarde EUR-a na raspolaganju bez kojih sigurno RH ne bi mogla razmišljati o bilo kakvom razvijanju, osiguranju, niti minimuma kvalitete života naših građana, posebno nakon ove zdravstvene i gospodarske krize. Kad govorimo o vaučerima vidjeli smo da nas je sve zatekla u ožujku prošle godine ta zdravstvena kriza, potom i gospodarska i da je Vlada RH izuzetno brzo reagirala i već u travnju 2020.g. imali smo izmjene i dopune upravo ovog zakona gdje smo dali mogućnost turističkim agencijama za izdavanje vaučera za neizvršena putovanja. Međutim, sigurno da su brojni naši građani korisnici tih vaučera ili nisu ga željeli iskoristiti ili im je, ili u biti žele svoj novac zbog njihovog i velikog pritiska i direktive neophodna nam je da, a i neizvjesnost roka vezani uz prestanak epidemije bolesti putnici će moći birati da li žele vaučer ili sredstva. Međutim odbor, na Odboru za turizam je rečeno, a i moglo se čut i vidjeti da je 4. veljače '21. ove godine znači Vlada RH već donijela odluku o usvajanju programa dodjele državnih potpora sektorima turizma i sporta u aktualnoj pandemiji koji je odobren i od strane Europske komisije njenom odlukom od 11. siječnja i tu upravo kao što je rekao i prethodno kolega Kliman, država izdaje državna jamstva u vrijednosti od jedne i po milijarde kuna, a program provodi Ministarstvo turizma i sporta u suradnji sa HBOR-om i HAMAG-om. Kad su u pitanju turistički vodiči, kao što sam rekla i u replici, ona osnovna promjena je bila još 2017.g. i tu nije bilo nijednog zastupnika koji je bio protiv kada se govorilo da će privremeno ili povremeno turistički vodič iz područja, sa područja EU ili Švicarske konfederacije obavljati djelatnost u našoj zemlji, ali treba imati položen stručni ispit. I sad on mora položiti posebni stručni ispit, ne više briše se ono da on mora biti organiziran po županijama, već će kao što vjerujem i kao što je ispred našeg kluba kolega Franković rekao, a ministarstvo će sigurno i usvojiti da to bude po regijama. Naime, dolazim iz Šibensko-kninske županije, kolegica iz Zadarske, mislim da ne bi imali ništa protiv da vodič položi i za jedno i za drugo područje i da može voditi i po jednom i po drugom području. Naglasila bi da kad su [[Upadica: Hvala]] u pitanju zaštićena područja, dobro, hvala lijepo, vjerojatno ću imat prilike bar.
Poštovani zastupnik Dretar ima repliku, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani predsjedavajući. Poštovana gđo. Juričev-Martinčev i vi i ja smo se kad smo razgovarali o Zakonu o turističkim zajednicama ovdje sjedeći vrlo blizu jedno drugoga na tren našli u nekom diskursu, ali kasnije kada smo popričali shvatili smo da u stvari cijelo vrijeme mislimo i želimo isto. Još jednom bi želio skrenuti pažnju i vas zamoliti za komentar da se nalazimo pred pokretanjem sudskog postupka od strane Europske komisije protiv RH jel strašno kasnimo sa zakonom o kojem danas ovdje raspravljamo. Zašto to nismo napravili na vrijeme? Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Pa evo vidimo i danas da nismo svi jednoglasno za ovakav prijedlog zakona. Naime, kad su u pitanju vaučeri tu je trebalo osigurati sredstva. Sada tek imamo milijardu i po kuna jamstva i razgovori su trebali biti i sa HBOR-om i sa HAMAG-om i sa predstavnicima udruga putničkih agencija. Kad su u pitanju turistički vodiči vidimo da i sad još uvijek imali smo i kroz javnu raspravu preko 400 primjedbi jer vodiči smatraju da bi ih trebalo potpuno zaštiti. Međutim, nisam stigla kroz raspravu reći tu bi naglasila, kad su zaštićena područja i lokaliteti u pitanju oni imaju poseban tretman npr., čak u nacionalnim parkovima statutom se propisuje i određuje koji vodiči mogu voditi. Znači da naši građani znaju da nije to nekakav nered i svak može iz bilo kojeg područja na bilo kojem voditi i predstavljati određeno područje.
Hvala lijepo. Slijedeći govornik bit će poštovani zastupnik Goran Ivanović. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, uvažene kolegice i kolege, puno se već reklo o ove dvije najbitnije stvari koje se ovim Prijedlogom Zakona o izmjenama Zakona o pružanju usluga u turizmu očekuju i ja tu neću puno ništa dodati osim onoga što je bitno i u replici sam to i rekao taj Članak 70. koji je vrlo, vrlo bitan pa i za onaj kraj iz kojeg ja dolazim, naravno iz Slavonije gdje će ovi lokaliteti biti zaštićeni pogotovo kad govorimo o novijoj hrvatskoj povijesti. Grad Vukovar kao grad heroj zasigurno ne bi bilo dobro da dolaze neki turistički vodiči koji bi tamo tumačili nekakvo svoje viđenje povijesti koja se je dogodila na tom području. Ono što ću evo iskoristiti ovih 5 minuta da malo progovorimo o nečemu o čemu se rijetko govori u Hrvatskog saboru, a to je kada je u pitanju turizam to je kontinentalni turizam. Kontinentalni turizma je nešto što sa svega 2,2% participira u turizmu RH naravno kad izuzmemo Grad Zagreb. Ako kažemo da je one 2019. godine koja je bila referentna godina za turizam u RH, Hrvatsku posjetilo negdje oko 16 miliona turista i ostvareno je 100 miliona noćenja onda zasigurno i mi Slavonci, Baranjci i Srijemci se imamo pravo pitati koliki je tu naš dio. Ako ne samo u turizmu, a onda i u onome o čemu se 30 godina priča u Hrvatskoj, a to je spoj zelene i plave Hrvatske. Znači 100 miliona puta je netko morao doručkovati, ručati i večerati i to dobre naše domaće hrane je mogao uzeti. I tu mislim da trebamo tražiti pomake koji će napraviti puno pravedniji, puno pravedniju raspodjelu kada je u pitanju sam turizam. Naravno Slavonija, Baranja, Srijem su područja koja su pretrpjela strašnu devastaciju za vrijeme Domovinskog rata. Infrastruktura nije ni blizu onoj koja je u jadranskoj Hrvatskoj i mi smo toga apsolutno svjesni. I ja želim ovim putem zahvaliti svim turističkim djelatnicima sa područja ovih 5 slavonskih županija pa i cijelog kontinenta koji se trude pokazati da je i to lijepi dio Hrvatske, da je to možda najljepši dio Hrvatske naravno ako izuzmemo, izuzmemo Jadran. I da se tu ima i što vidjeti i što doživjeti i ja bi rekao da nema gostoljubljivijih ljudi od naših domaćina koji vs mogu dočekati u ovom kraju lijepe naše domovine. Mislim da Ministarstvo turizma kroz svoje projekte, kroz svoje programe nije zaboravilo kontinentalni turizam i da je kontinentalni turizam nešto na što treba početi polagati ne resurse samo nego i kompletno ga pripremiti za ono što bi on mogao pružiti. Pa kad pogledamo Istru samo prije 20-tak godina ne izgleda zasigurno jednako kao što je to bilo prije tih 20-tak godina. Zašto? Zato što je puno uloženo u infrastrukturu, uloženi su ozbiljni novci u ono što se zove turistička ponuda i što se zove turistički proizvod. Stoga evo ovom prilikom želim reći da govoriti o turizmu treba što više, no ono što zasigurno u turizmu treba puno više činiti, činiti da i kontinentalni dio Hrvatske dobije jednaku priliku za svoj razvoj, da tu stvorimo i radna mjesta, da tu stvorimo možda i pretpostavke za ostanak u ovom dijelu Hrvatske koji za sada nije baš sjajan i bajan. I upravo mislim da i Ministarstvo turizma i Vlada RH razmišljaju na isti način kao što sam ja ovdje izgovorio i da ćemo u vremenima koja su ispred nas i ovi statistički podaci i ove brojke koje sam ovdje iznio biti vjerojatno drugačije, biti puno bolje, povoljnije, a Slavonija, Baranja i Srijem će jednako ostati lijepi i vrijedni kao i što su bili u ovih proteklih godina. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Šimičevića.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi zastupniče moje prvo pitanje je vezano za turističke vodiče. Ja se nadam da će do drugog čitanja biti iznjedreno najbolje rješenje koje će doista zadovoljiti sve one koji se bave s tim poslom. Drugo, drugo što sam htio reći dakle mi turizam nemamo samo na Jadranu nego u cijeloj našoj domovini Hrvatskoj. Dalmacija je brend, ima infrastrukturu, ima sve, a Slavonija je toliko bogata, ne da je samo lijepa, nego je i bogata i zdrava hrana koja se tamo proizvodi. I što vi mislite što bi trebalo još napraviti, što uložiti u infrastrukturu da turisti otkriju i kontinentalni dio Hrvatske, a samim tim i pomognemo našim OPG-ovima koji će proizvoditi [[Upadica: Hvala.]] i plasirati zdravu hranu? Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Ivanović.
Što se tiče turističkih vodiča danas je ovdje često postavljeno pitanje što smo toliko dugo čekali. Pa štitili smo te turističke vodiče i evo dokle god nismo praktički bili dovedeni pred zid kad moramo odraditi ovaj dio posla, ali već kad ga moramo implementirati u tu europsku regulativu da onda on bude najpošteniji za te časne ljude koji predstavljaju i našu turističku ponudu i našu povijest i sve ono što čine. Što se tiče Slavonije pa evo jedan od stvari koja bi bitno unaprijedila gospodarstvo Slavonije, u Slavonija je ta da hoteli na Jadranu kad se radi kategorizacija, kad se dodjeljuju zvjezdice da jedna od tih stvari bude ta domaća hrana koja se proizvede na našim OPG-ovima bude ta dodana vrijednost za dobivanje 4, 5 ili 6 zvjezdice.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Kujundžića.
Hvala predsjedavajući. Poštovani gospodine, dakle Hrvatska treba biti otvorena svima onima koji dolaze u smislu i turistu, a u smislu i vodiča koji dolaze iz zemalja članica EU. No, ono što bismo mi trebali napraviti do drugog čitanja jest nekoliko stvari fiksirati, uglaviti ih unutar samog zakona kako bismo izbjegli sve ono o čemu evo već cijelo vrijeme raspravljamo. Na prvome mjestu bilo bi potrebno zaštiti domaće vodiče za koje više-manje znamo da prolaze poprilično veliku edukaciju da bi postali ili stekli na koncu konca i licencu za vodiča. Druga stvar za sve one koji dolaze iz članica EU mislim da bi trebali uvesti jedan nacionalan jedinstveni ispit koji će obuhvatiti sve ono što županijske razine kao takve imaju i u kulturološkom smislu i propisuju. Treća stvar koju bismo trebali jest zasigurno da definiramo okvire i sadržaje mjesta sa posebnim pijetetom unutar kojih i sukladno kojima netko iz članica EU može govoriti [[Upadica: Hvala.]] o njima i da iz tih okvira ne izlazi. Hvala vam.
Hvala, hvala. Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče Kujundžić. Je evo krenut ću od ovog zadnjeg, kaže Članak 70. točka 4. ministar pravilnikom propisuje popis zaštićenih cjelina, lokaliteta po županijama uz prethodno mišljenje ministra nadležnih za kulturu i poslove zaštite prirode. Prema tome i ono što rekao gospodin Cappelli, a možda je malo prošlo ispod, ispod radara da se u tim pregovorima sa EU pokušalo odnosno da se zaštitilo preko 60 do 70% upravo tih lokaliteta koji su također trebali biti jednako, jednako na tržištu. Čuli smo iz rasprave svih praktički saborskih zastupnika da će do drugog čitanja vjerojatno prijedlog ovog zakona izgledati drugačije i da ćemo pri donošenju samog zakona biti zadovoljni i mi, al mi smo možda tu manje bitni u odnosu na one za koje će zakon biti donesen.
I posljednja replika poštovanog zastupnika Lenarta.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Ivanović, evo na jednim danima turizma gospodin Selimir Ognjenović jedan od najvećih imena u segmentu turoperatora je najavio da je postao, došlo do povećanog interesa turoperatora za upravo kontinentalni dio RH. No, nažalost taj bum se nije desio vjerujem ne zbog njih nego zbog nas koji živimo na kontinentu tj. onih koji se bave turizmom na kontinentu jer turizam je doživljaj, nije turizam samo jesti, piti i spavati već treba nešto između toga organizirati i turistima dati zanimaciju kroz cijelo vrijeme boravka što očito mi nismo dobro odradili jer se očito bojimo nekih pojmova i mislimo da nam treba ne znam kakva infrastruktura da nas poveže. Jednom prilikom kada smo bili na sajmu turizma u Moskvi jedan Rus nam je rekao, blago vama vaš glavni grad je na obali mora. Nismo mi to odmah tako shvatili ali kad razmislite malo o tom pojmu ne shvaćamo pojam daljine i mislim da je tu naš veliki problem. Hvala.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Slažem se poštovani zastupniče, pa ja bi rekao da mi evo nekad u našoj toj lijepoj Slavoniji, Baranji i Srijemu nemamo sreće. Prije 2 godine su održani dani hrvatskog turizma po prvi puta u povijesti na kontinentu. Održani su evo u ovih 5 slavonskih županija i stvarno smo se tu lijepo prikazali čak je izašao tu jedan novi turistički proizvod hvale vrijedan, a to je hedonist nešto što je stvarno obećavalo da će se dogoditi taj turistički bum, na kraju krajeva došao je ovaj nesretni Covid i poremetio cijelu tu priču. No, ona od stvari koja nas treba zabrinjavati kada se tražilo odnosno kada se radilo veliko istraživanje o poznavanju pojma Slavonija i što je među prvim asocijacijama kad kažete Slavonija nažalost na trećem mjestu je bilo siromaštvo. To je nešto što jednostavno nije dobro da bi stvorili brend, da bi stvorili kvalitetu, ali vjerujem uz evo suport ministarstva, Vlade, da će i kontinent doživjeti svoju renesansu kada je u pitanju turizam. Hvala lijepo.
Slijedeća rasprava bit će ona poštovanog zastupnika Željka Lenarta. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege, evo danas smo se uglavnom koncentrirali na turističke vodiče i taj problem mogućeg dolaska stranih državljana koji bi radili kao turistički vodiči u RH. Naravno, da smo danas raspravljali na više raznih načina, ali uglavnom smo se svi složili da bismo trebali zaštititi domaće turističke vodiče, no da još uvijek nismo pronašli način, ali mislim da do drugog čitanja ćemo naći dovoljno kvalitetan način kojim nećemo diskriminirati osobe iz Europske unije koji žele raditi kao turistički vodiči u Republici Hrvatskoj, ali ćemo zaštititi i u povoljniji položaj staviti domaće turističke vodiče. No nisu nama samo vodiči onda u pitanju, ako to gledamo tako da nitko ne bi smio dolaziti kod nas. Što je sa ugostiteljima? Danas iz Europske unije bilo tko može otvoriti tvrtku u Republici Hrvatskoj, iz bilo kojeg dijela turizma, baviti se bilo kojom djelatnošću koja je vezana sa turizmom. Tu su i prijevoznici, isto tako. Ali i naši ljudi mogu otići u Europsku uniju također raditi te stvari. Mnogi naši Hrvati su, nažalost trbuhom za kruhom, morali otići u Europu, zbog toga što u Hrvatskoj nema dovoljno posla. Ja smatram da neće biti navale stranih turističkih vodiča u Republiku Hrvatsku, pogotovo ako moraju na Hrvatskom položiti ispit, jer im vjerojatno nije lagano naučiti Hrvatski jezik, ali da će ih biti, biti će ih i neće oni ništa narušiti više situaciju nego što je današnja kriza narušila i oduzela posao i turističkim vodičima koji su i danas ovdje. Jednu dobru rečenicu je rekao kolega Kliman. Moramo se pobrinuti da bi se u kondiciji održao cijeli turistički sustav i to je ono što je zadatak Vlade Republike Hrvatske da pronađe mjere kojima će cijeli taj sustav održati u kondiciji, da onoga dana kada, a ja se nadam da će se to dogoditi, da konačno prestane Covid kriza, da naš turistički sustav spremno pričeka i prihvati sve one koji će željeti ljetovati u Republici Hrvatskoj, ne samo ljetovati nego cijelu godinu boraviti pa i u ovom kontinentalnom dijelu, koji nije zapostavljen od strane onih koji vode turizam kroz sve ove godine, nego očito da u kontinentalnom dijelu shvaćanje turizma još nije dovoljno da kažem, atraktivno, ne smatra se da je taj posao dovoljno atraktivan, jer na kontinentu postoje i neke druge djelatnosti koje su atraktivnije od turizma, pa onda ne ulažemo i ne bavimo se toliko i ne stvaramo neke nove ideje kako bismo privukli goste u kontinentalni dio. Kontinentalni dio po pružanju doživljaja ništa ne zaostaje od obalnog dijela, ali mislim da će ljudi u obalnom dijelu jednom shvatiti da nije turizam samo more i da će se konačno povezati taj dio turistički i obalnog i kontinentalnog, jer kad gledate od Osijeka do Opatije je nekih tri i pol sata normalne vožnje. To nije puno, neki ljudi u Europi putuju po sat, sat i pol na svoj posao svaki dan i toliko kući. Tako da, turizam za Hrvatsku treba povezati i da on djeluje na cijelom području Republike Hrvatske kao objedinjeni turizam, no nažalost mi se danas i dijelimo na turističke djelatnike s obale i turističke djelatnike s kontinenta. Ja sam bio državni tajnik kod ministra Damira Bajsa. Veliki problem je bio kada je Bajs postao ministar, kako on može biti ministar a nije s mora. Na kraju je pokazao da je dobar ministar i da je surađivao sa sektorom. Trebamo više komunicirati, ne možemo se izolirati, kad smo prihvatili da ulazimo u Europsku uniju, onda smo morali biti svjesni toga da ćemo biti ili težiti tome da budemo jednaki s drugima, ali i da drugi budu jednaki s nama i u Republici Hrvatskoj. Evo hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Uvaženi kolega Lenart. Mi se kunemo u turizam, mi smo država koja uvelike u svom BDP-u ovisi o turizmu. I sad ono što mi se čini da se događa ovim prijedlogom Zakona i zbog čega su nezadovoljni turistički djelatnici, u ovom slučaju vodiči, jer prvo činjenica da nisu ravnopravni u odnosu na potencijalne turističke vodiče koji dolaze iz Europske unije zbog onoga što su oni morali polagati, a što se sada fleksibilizira za one koji dolaze, a s druge strane što na neki način nisu i pozitivno diskriminirani. Jer nama fali radnika u turizmu, mi smo promijenili Zakon o strancima, da bismo mogli dovući radnu snagu u Hrvatsku, a sada kreiramo zakonodavni okvir koji šalje jednu negativnu poruku postojećoj, ionako manjkavoj, radnoj snazi, u ovom slučaju turističkim vodičima.
Hvala. Poštovani zastupnik Lenart.
Slažem se s vama i mislim da ovaj Zakon do drugog čitanja treba postići to da naši turistički vodiči budu ravnopravniji u odnosu na one koji bi trebali doći. Činjenica je da nam nedostaje radne snage, ne samo u turizmu, nego u svim granama privrede, jer je naša najkvalitetnija radna snaga i relativno najmlađa, otišla izgrađivati Europu i stvarati profit negdje drugdje, no to su krive naše politike koje smo vodili svih ovih godina. Ja sam svoj radni vijek započeo u privatnoj tvrtci, gdje nam je rečeno, ha gledaj, ako nećeš raditi ima ih deset koji hoće. Za minimalac. I to je došlo danas na naplatu svim poduzetnicima, pa tako i onima u turizmu. Ne može nitko u turizmu raditi za 3,5 tisuće kuna i platiti stan i hranu, provesti izvan svog mjesta boravka, radeći negdje, a da ne može od toga ništa uštediti.
Sljedeća replika, poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolega Lenart nije čudno da je rasprava, kad spomenemo turizam izazvala i višesatnu raspravu u Hrvatskom saboru iz jednostavnog razloga što smo mi zemlja koja smo vrlo osjetljiva i vezana uz turizam. Ali ja bih htjela nekako naglasiti dvije stvari. Prva stvar kada se usklađujemo sa određenim zakonodavstvom na razini EU ne smijemo biti maćeha svojim vlastitim ljudima. Dakle, EU nikad ne kaže da se mi moramo uskladiti na način da budemo to. Dakle, mi moramo voditi apsolutno računa o tome da koliko možemo zaštitimo naše ljude. Dakle, ne samo da ih zaštitimo tu, nego da i njima omogućujemo da rade negdje drugdje pod istim uvjetima. Ali nešto što bih htjela naglasiti? Šta je smisao turističkih vodiča? Dakle, smisao da poboljšaju turizam. Dakle, mi se trebamo pitati da li ovim zakonom ćemo dobiti kvalitetnije ljude sa većim iskustvom. Jer nije smisao da mi imamo turističke vodiče da bi bili turistički vodiči. Oni služe poboljšanju turizma kao ponude. Hvala.
Poštovani zastupnik Lenart.
Turistički vodiči upravo što ste rekli trebaju popraviti taj doživljaj koji su došli doživjeti naši gosti u RH ili oni koji su domaći u nekakvom turističkom paketu. Koliki je točno broj domaćih turističkih vodiča, da li ih imamo dovoljno, da li ćemo na ovaj način smanjiti kvalitetu? A možda i hoćemo, ali mislim da kao što sam rekao kao neće se pojaviti toliko Nijemaca, Talijana ili ne znam nekih koji ne poznaju stanje na ovim područjima koji će željeti biti ovdje turistički vodiči. A što se tiče postavljanja u položaj, e tu su oni koji se kunu u domoljublje na zadatku, da budemo domoljubi i prema našim ljudima koji ostvaruju dohodak ovdje, da kada prepisujemo direktive EU one budu i nadograđene sa naše strane u korist naših zaposlenika.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Pavića.
Poštovani zastupniče, mi ovdje danas u ovom Domu raspravljamo i o sudbini 5000 turističkih vodiča koliko ih ima u RH i o sudbini njihovih obitelji. Moramo se potruditi da ih zaštitimo i da oni mogu nastaviti raditi ovdje u Hrvatskoj, a ne da imamo alibi, odgovor da mogu raditi i u ostalim državama Europe, odnosno u drugim državama. Mislim da se moramo potruditi da ovaj zakon osigura da oni koji su ovdje vjerni našoj državi i pružaju kvalitetne usluge da im omogućimo da ta usluga bude još kvalitetnija, da oni zapravo prezentiraju našu državu na pravi način. S obzirom da su neke države zaštitile pristup edukaciji na način da osoba koja želi biti turistički vodič u njihovoj državi i kad pristupate po edukaciji mora biti i državljanin te države to možemo napraviti i mi. Hvala.
Poštovani zastupnik Lenart.
Ja se nadam da su mnogi, da mnogi od ovih 5000 vodiča imaju još neki posao kojim se bave jer sumnjam da mogu isključivo živjeti od djelatnosti turističkog vodiča. Kao što sam rekao naravno da ih moramo zaštiti, naravno da moramo pronaći način između tih uredbi EU kako ćemo uglaviti svoju domoljubnu komponentu. No mi često puta previše samo prepisujemo i ne trudimo se pronaći nekakvu da ne kažem to rupu u tim uredbama kako ćemo favorizirati naše turističke vodiče. Komparirat ću sa poljoprivredom. Europa ima sakrivene potpore za svoje poljoprivrednike, pa zato proizvode recimo toliko jeftinu svinjetinu. Mi nemamo sakrivene potpore i onda nam propada taj sektor. Isto tako i u ovom Sektoru turizma trebamo naći model kako ćemo pomoći turističkim vodičima.
Hvala. Repliku ima i poštovani zastupnik Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi zastupniče složit ćete se sa mnom da su naši turistički vodiči izvrsni u svom poslu zahvaljujući obrazovanju koje dobivaju. Ovdje se pojavljuju dileme na koji način riješiti situaciju s obzirom da smo mi dio velikog europskog tržišta. Evo ja vas molim da nam kažete da li vi prihvaćate ono što je gospodin Mato Franković govorio jutros za strane turističke vodiče koji dolaze u našu domovinu Hrvatsku raditi taj posao. Da li prihvaćate one uvjete kao oporbeni zastupnik. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Lenart.
Gledajte ja sam u svojoj prvoj raspravi rekao da smo 1. srpnja 2013. ušli euforično u EU misleći da ćemo samo dobivati a ništa nećemo davati. Ista je situacija i ovdje. Ako želimo mi raditi i kretati se na tržištu cijele EU onda moramo dozvoliti i članovima, tj. članicama EU da i njihovi stanovnici rade u RH. Naravno da se slažem da se trebaju postaviti uvjeti kao što je kolega rekao da to bude hrvatski jezik, poznavanje svega onoga što moraju poznavati i da osiguramo kvalitetu tog turističkog vodiča koji će biti na terenu. Pa sad da li je on došao iz Hrvatske ili je došao iz neke druge zemlje, ali evo ja sam uvjeren da će vrlo malo biti tih iz drugih zemalja koji će doći u Hrvatsku.
Hvala lijepa. Sljedeća će biti rasprava poštovanog zastupnika Hrvoja Zekanovića. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Pa će onda završno, sad idemo na završne rasprave prvo govoriti u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Mato Franković. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Vjerujem da smo svi ovdje danas itekako svjesni činjenice kako je predložena zakonska izmjena nužna. Drago mi je što u ovoj sabornici danas uistinu postoji i konsenzus oko toga kako bi konačni prijedlog Zakona u drugom čitanju trebao izgledati i upravo zbog toga pozivam Ministarstvo turizma da u drugom čitanju uključe prijedloge kako sam prethodno naveo. Dakle, člana 70. na ili u zaštićenim cjelinama, turistički vodič može pružati usluge ako položi poseban dio stručnog ispita za zaštićene cjeline i lokalitete po regijama. Sljedeće je dakle, ministar Pravilnikom propisuje popis zaštićenih cjelina po regijama uz prethodno mišljenje ministara nadležnih za kulturu, poslove zaštite prirode i branitelja. Nadalje u članku 73. treba stajati osim predloženog sljedeće, Stavak 3. da zna jezik na kojem će pružati usluge turističkog vodiča razine B2, prema stupnjevima zajedničkog europskog referentnog okvira u razumijevanju i govoru i poznaje Hrvatski jezik razine B2 prema stupnjevima zajedničkog europskog referentnog okvira u razumijevanju i govoru. Što se samih lokaliteta tiče, čuli smo primjedbe na točkasti pristup. Primjerice, Grad Dubrovnik, povijesna jezgra je zaštićeni lokalitet, sva ostala područja, poput Telafita, gornjih sela dubrovačkog primorja, Rijeke Duborvačke, nisu zaštićeni lokaliteti, dakle, ne smijemo tu pretjerivati, moramo biti jasni [[Upadica Željko Reiner: Molim vas, možemo malo biti tiši, da kolega Franković može govoriti, molim vas.]] zahvaljujem, dakle, moramo biti jasni što stu to uistinu zaštićeni lokaliteti, moramo se naravno voditi strukom. Dakle, to je najbolje da Ministarstvo kulture sa svoje strane odradi svoj dio posla, zaštićenih lokaliteta, to je puno lakše jer većina tih lokaliteta se nalazi pod UNESCO-ovom zaštitom, Ministarstvo zaštite okoliša da odradi svoj dio zaštićenih lokaliteta, a Ministarstvo branitelja, može i Ministarstvo obrane, ja mislim da je Ministarstvo branitelja bolje u toj priči, da odradi pitanje zaštićenih lokaliteta koji su bitni i vezani su za Domovinski rat. Jako nam je važno tko će, kako, kada i gdje pričati o hrvatskoj povijesti. To je jako važno. Istovremeno dio smo velike europske zajednice, iz koje imamo velike benefite i moramo poštivati regulative Europe, ali ako je Europska unija rekla da zemlje članice imaju pravo odrediti kriterije obrazovne, mi smo ti koji te kriterije određujemo i nemojmo bježati od naših obveza, nemojmo se preliberalizirati, jer na taj način nećemo zaštititi ono što želimo, to je hrvatska izvornost. Ponavljam još jednom, turistički vodiči su uvijek bili ponos hrvatskog turizma. Promicanja hrvatskog turizma, oni to trebaju ostati i u budućnosti. Naravno, ne ograničavajući bilo kojem stanovniku Europske unije da dođe u Republiku Hrvatsku, položi u jednoj od 5 regija ispite ili u svih pet regija da položi ispite i odrađuje posao jednako kao što i naši vodiči mogu poći i u Grčku i u neku drugu zemlju, položiti ispit i odrađivati posao. Dakle, ne zabranjujemo nikome, ono što radimo i ono što želimo je da postavimo jasna pravila. Sadašnje, ako bi sadašnji ovakav Zakon prošao, mi smo onda u potpunosti uistinu liberalizirali cijelu priču. Jedan ispit za cijelu Hrvatsku. Pa ja bih volio tog supermena koji jednako dobro može onda voditi grupe od Dubrovnika do Vukovara, poznavati svaki lokalitet, znat reći koliko recimo u Dubrovniku ima kipova Sv. Vlaha samo u povijesnoj jezgri, što je to bitno za taj lokalitet, znati unijeti dušu u to. Upravo zbog toga mislim da moramo već u drugom čitanju, ne čekajući amandmane, ako smo ovdje uistinu postigli konsenzus, a mislim da jesmo, ići sa ovim prijedlogom onako kako smo rekli, i dobiti situaciju win-win, dakle. Što se tiče prema Europskoj uniji i što se tiče hrvatskih vodiča. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći je Klub zastupnika Mosta, završno. U ime kojega će govoriti poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić.
Kolegice i kolege. Na kraju ove rasprave, meni jedna stvar ostaje nejasna. Mi imamo HDZ-ovu vladu i HDZ-ovo Ministarstvo koje je izrađivalo ovaj prijedlog Zakona. Taj prijedlog Zakona je naišao na veliko neodobravanje struke, štoviše, svjedočimo broju od preko 400 primjedbi u javnoj raspravi, mahom turističkih vodiča. Jednako tako i njihove resorne udruge negativno su se očitovala o sadašnjem prijedlogu Zakona. To je sve bilo dobro poznato Ministarstvu. Jer je na veliki revolt naišla uopće činjenica kada se izašlo s ovim prijedlogom Zakona, jednako kao i način na koji je vođena rasprava s resornim udrugama. Dakle, HDZ-ova vlast, odnosno Ministarstvo turizma je unatoč tome svemu što je znalo i prije nego što je došlo u ove saborske klupe, odlučilo da je ovo najbolji mogući prijedlog Zakona. U redu. Onda dolazimo doista u Sabor i odjednom, taj isti HDZ u saborskim klupama shvaća, doživljava prosvjetljenje, da su ipak potrebne neke izmjene, koje, ne bi ste vjerovali, očekivano neće ići putem, ne daj Bože, oporbenih prijedloga ili ti oporbenih amandmana, nego koje će samo to Ministarstvo uvažiti, HDZ-ove izmjene ili će možda HDZ onda predložiti nekakav svoj zaključak, a vjerujem da će se to sada ipak dogoditi i prije nego te standardne procedure, možda već u samom drugom čitanju. Zašto ste čekali do sada? Zašto sami sebi dajete prijedloge i sami svoje prijedloge prihvaćate? Zašto obesmišljavate ovu raspravu u Saboru? Jer oporbene prijedloge ionako ne uvažavate. Je li potrebno da se digne dovoljna buka u medijima? Što je točno potrebno da bi se stvarni izmijenile? Jer svi ovi prijedlozi, sve ovo o čemu mi ovdje govorimo, o čemu oporba gotovo unisono ustaje u obranu turističkih vodiča, ali ne samo turističkih vodiča, nego i posredno naše zemlje i našeg jezika, članka 73. poznavanja Hrvatskog jezika u dovoljnoj mjeri da bi se uopće moglo govoriti i o hrvatskoj povijesti i o hrvatskim lokalitetima. Sve je to vama bilo dobro poznato. No struku ste ignorirali. Kada se stvar digne na višu razinu, odjednom ti isti prijedlozi ispada da imaju smisla. Nemojmo biti neozbiljni, prijedlozi ili valjaju ili ne valjaju, oni se ne trebaju uvažavati zbog medijskog pritiska ili zbog činjenice da ste shvatili da vam to ipak neće biti političko oportuno u jednom trenutku kada to dođe na pozornicu. Prijedlozi trebaju biti tu i biti prihvaćeni zato što su to najbolji mogući prijedlozi. I u ovom, ali i u svim ostalim zakonima. Sažeto, što se tiče ovog prijedloga Zakona treba ostaviti sadašnje stanje, omogućiti praćenje po Hrvatskoj uz polaganje razlike, te uskladiti zaštićene cjeline sa zaštitom Ministarstva kulture. Osim toga, treba ostati stari sustav gdje se svima omogućuje polaganje zaštićenih cjelina po županijama, uvesti posebnu kategoriju pratitelja u Zakonu, koji ne tumači ne rade posao vodiča, koji ima pravo interpretirati opću povijest i zemljopis i drugo jer je položio opći dio sve do ulaska u zaštićene lokalitete za koje je potrebno posebno polaganje na razini županija. Turizam je grana koja je od posebne važnosti za Hrvatsku. Nažalost, dozvolili smo da je to i grana koja je od presudne važnosti za Hrvatsku, govorim nažalost, jer u nestalnim vremenima nije oportuno ovisiti isključivo o turizmu. No, tako je kako je. Radimo različite i zakonodavne ustupke da bismo Hrvatsku učinili što turističkijom zemljom, mijenjamo Zakon o strancima, uvodimo novi Zakon koji će se baviti, odnosno u različite zakonske odredbe reguliramo status takozvanog digitalnog nomada. A kada dođe do naših djelatnika u turizmu, do naših turističkih vodiča e onda zaboravljamo izboriti se za njihova prava. Njima ne treba samo ravnopravan položaj unutar Europske unije, da onu muku i trud koju oni trebaju proći da bi mogli kvalitetno govoriti o ljepotama Hrvatske, prolaze i svi ostali na razini Europske unije. Njima treba i neki način i neki oblik pozitivne diskriminacije da bismo ih zadržali u Hrvatskoj, a time i omogućili da Hrvatska ostane turistička zemlja.
Hvala,a sljedeći Klub biti će onaj SDP-a. A govorit će poštovana zastupnica Katica Glamuzina. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Iz današnje se rasprave može izvući nekoliko jasnih zaključaka. Direktiva postoji na razini Europske unije, prilagođavanje nacionalnog zakonodavstva toj Direktivi je obaveza, a ne opcija. Dakle, nemamo mi tu puno lufta, mi to moramo prilagoditi našem zakonodavstvu, ali na nama je da nađemo najbolji način na koji ćemo to prilagodit tako da ne bismo napravili preveliku štetu našim vodičima. Sama regulativa je zapravo regulativa o priznavanju stručnih kvalifikacija, u smislu ukidanju prepreka slobodnom kretanju osoba i usluga, što podrazumijeva i pravo na obavljanje određene profesije u državi članici različitoj od one u kojoj su se stručne kvalifikacije stekle. Dakle, u ovom trenutku se to odnosi na turističke vodiče, ali nije to nužno samo bitka oko te profesije, dešavat će se to još. Bilo bi zanimljivo, s obzirom da je Direktiva se odnosi na sve zemlje, i one u kojima je profesija regulirana i onima u kojima nije, bilo bi zanimljivo dobiti informaciju o tome, evo ja ću pričekati da se svi konzultiraju… bilo bi zanimljivo dobiti informaciju o tome u kojoj su fazi implementacije druge zemlje sa ovom Direktivom i one gdje je regulirana profesija i one gdje nije. Jer cilj je da se dođe do nekakve iste razine, je tako. Apeliramo da se rasprava nastavi i da se nađe bolji način implementiranja te Direktive u naše zakone, na način koji bi ipak malo bolje zaštitio naše vodiče i dao im priliku za opstanak na tržištu. Drugo što se može zaključiti iz današnje rasprave da će se prihvatiti prijedlozi Zajednice društava turističkih vodiča Hrvatske, da se zahtijevana razina poznavanja Hrvatskog jezika ipak jasno definira na D2, B2, te da se posebni dio stručnog ispita defragmentira sa razine županija na razinu 5 regija. Ono što je ostalo za riješiti je taj famozni popis zaštićenih lokaliteta. Taj je popis okosnica rada naših turističkih vodiča i prezentacija naše kulturne baštine svim posjetiteljima i upravo su ti lokaliteti posjetiteljima najinteresantniji. Forsira nas se da taj popis maksimalno reduciramo, ali ako ćemo ga reducirati do te mjere da jedna Dioklecianova palača neće u cijelosti biti zaštićeni lokalitet onda našim vodičima možemo slobodno dati uputu da se prijave na Zavod za nezaposlene, jer razgledavanje Katedrale iz vanka, sa nezaštićenog Peristila je, nemojte se ljutiti, jednako tome da im damo komad papira, s jedne strane sliku Katedrale, a s druge strane Wikipediin tekst o njoj. Tu struke nema. Nadam se da će lokacije pod UNESCO-ovom zaštitom i dalje ostati u cijelosti zaštićene, da će taj UNESCO faktor ipak biti relevantan pri donošenju ovog reduciranog popisa. Jasno smo čuli da zbog isticanja rokova apropo tužbe koju nam je Slovenija digla, moramo u vrlo skorom roku prilagoditi Zakon EU Direktivi. Ali slijedom današnje rasprave vidjeli smo da je ovaj prijedlog ipak moguće malo prilagoditi na način koji zadovoljava i usvajanje regulative, Direktive, ispričavam se, i daje neku razinu zaštite hrvatskim turističkim vodičima. Nadam se da se može pronaći to kompromisno rješenje oko popisa zaštićenih lokaliteta i htjeli bismo taj popis zaštićenih lokaliteta u sljedećem čitanju vidjeti kao integralni dio zakona. Zahvaljujem.
Hvala. Sad će završno u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govoriti poštovani zastupnik Davor Dretar. Izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani gospodine predsjedavajući, uvažene kolegice, uvažene kolege eto nas na kraju rasprave. Naravno završno će nam poštovani gospodin državni tajnik reći nešto, ali siguran sam da prije toga moramo još jednom reći da je ovo izuzetno bitan zakon. Želio bih vas povesti sada na jedno imaginarno putovanje. Krenut ćemo recimo od Hrvatskog zagorja koje je zapadna granica Hrvatske sa Slovenijom. Samo da tamo počnem nabrajati ono što ćemo zvati i zovemo zaštićene lokalitete trebalo bi mi puno više od ovih pet minuta. Da ne kažem onda da prođemo kroz naše Međimurje, varaždinski kraj, prođemo kroz Podravinu gdje imamo vjerovali ili ne gotovo pa i jedinu europsku pustinju koju apsolutno nedovoljno koristimo u turističkoj promociji. Pa ćemo se onda spustiti od Ludbrega pa malo ulaziti prema Virovitici, Slavoniji, da ne govorimo kakva blaga sve imamo u kontinentalnom dijelu Hrvatske bez brige ne brinite nisam zaboravio niti Gorski kotar i Liku sa svojim fenomenalnim ljepotama. To je naš kontinentalni turizam. I da, u njega treba ulagati. Meni je izuzetno žao što danas ovdje nije gospođa ministrica. Siguran sam očigledno ima bitnijeg posla, ali mislim da je trebala danas biti ovdje jer ovo je stvarno jedan jako bitan zakon za kojega smo svi svjesni da je nedorečen, da nije dobro formuliran, da nije artikuliran. Oko toga smo suglasni apsolutno svi i sa lijeve i sa desne strane ove sabornice. O tome čini mi se poštovani državni tajniče imate puno, puno posla prije nego što nam ovaj prijedlog zakona donesete u drugom čitanju. Slušao sam malo i pratio ovu cijelu raspravu u potpunosti sam suglasan sa poštovanim zastupnikom Frankovićem. Da, mi smo ti koji donosimo kriterije. Mi smo ti koji donosimo zakone, mi smo Hrvatski sabor. Nas je na ova mjesta poslao hrvatski narod, hrvatski birači i mi smo ti koji donosimo zakone, a ne polu napisane propise koji će se onda naknadno uređivati tzv. podzakonskim aktima ili pravilnicima. Sustav mora postojati i to sam čuo. Da, apsolutno sustav mora postojati. Bez sustava se nemamo na što nasloniti, nemamo nikoga na terenu. Mi moramo imati turističke zajednice to je potpuno jasno svima. No, činjenica je da je sustav trom, uspavan i tržišno nekompetentan naročito kada govorimo o turističkim zajednicama na kontinentu. Vjerujte mi, iako nikada nisam bio ni ministar turizma niti radio u bilo kakvoj turističkoj agenciji ali kao voditelj i vlasnik jedne male event agencije obišao sam gotovo cijeli kontinent Hrvatske i moram reći i ponovit ću još jednom kao i u raspravi o turističkim zajednicama imamo fantastične ljude na terenu. Evo poštovani zastupnik Ivanović, naš dragi Lac, nije ovdje puno smo surađivali. Baranja je neotkriveni biser Europe. Tamo imamo toliko potencijala. Ali i tamo kao i u svakom dijelu Hrvatske trebamo educiranog i stvarno dobro pripremljenog turističkog vodiča koji će tim ljudima prezentirati to na adekvatan način. Imamo izuzetno velike šanse. Suglasan sam i još se jednom zahvaljujem poštovanom zastupniku Klimanu koji je predložio da o tome raspravljamo na posebnoj tematskoj sjednici Odbora za turizam i uglavnom, odnosno siguran sam da ćemo to i potaknuti. Čuo sam još jednu sjajnu rečenicu, turizam nije samo more. Naravno da nije. Otišao sam jednom u životu na Dominikansku Republiku, kada sam došao tamo onda sam stvarno shvatio da je Jadransko more najljepše na svijetu. Te njihove plaže vam vjerujte ljudi ne vrijede ništa. One su prekrasne samo na fotografiji. To je more plitko, taj pijesak ništa ne valja. Najljepši doživljaj sam doživio kada su me poslali na izlet u unutrašnjost tog otoka. Tako i mi moramo stvoriti dobar, promišljen, organiziran turistički proizvod ako se već baziramo na turizmu na Jadranu dovedimo te ljude u unutrašnjost, pokažimo im ljepote našeg kontinenta i naravno dobro ih nahranimo. Dajmo im čašu vrhunskog hrvatskog vina neka je ponesu i kući i neka se vrate svojim domovima sa pričom Hrvatska to moraš vidjeti. Hvala vam lijepa. A budući da mi je još ostalo 3 sekunde, nitko to još nije rekao ja moram rodila je Maja Šuput. Hvala lijepo.
Dobro. Evo sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani državni tajnik u Ministarstvu turizma i sporta Tonči Glavina.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Pa evo na samom početku ovog uvodnog izlaganja prvo da vam se svima zahvalim na konstruktivnoj raspravi, na svemu što je danas ovdje rečeno i naravno kao i svaki put kada dolazimo pred vas ovdje iz Ministarstva turizma i sporta pomno slušamo, analiziramo i naravno pokušat ćemo uvažiti sve vaše konstruktivne kvalitetne prijedloge. Drago mi je da je zastupnik Dretar još uvijek tu, jer otvorena je danas tema od strane njega, kolege Lenarta i nekoliko drugih kolega vezano za kontinentalni turizam i nerazvijena turistička područja, pa evo meni je nekako obveza da u ovom uvodnom dijelu vam samo možda dam do znanja što je sve napravljeno po tom pitanju i koliko smo u tom smjeru napredovali. Dakle, u mandatu Vlade Andreja Plenkovića, dakle u prethodnoj vladi i ovoj sada napravljena je prava jedna revolucija u pristupu nerazvijenim turističkim područjima i kontinentalnom turizmu. Dakle, podsjetiti ću vas da su izdvajanja tamo rekordne 2019. godine, prije toga '18. godine negdje izdvajanja koja su išla direktno za nerazvijene turističke zajednice i kontinent bile na razini nekih direktnih natječaja negdje na razini 8 miliona kuna. Dakle, u rekordnoj turističkoj godini 2019., a u prošlogodišnjoj 2020. godini, dakle godini koja je bila katastrofa za hrvatski turizam ako gledamo kontekst onih rekordnih rezultata mi smo direktnom raspodjelom dodijelili kontinentu i turistički nedovoljno razvijenim područjima i udruženim turističkim zajednicama nešto malo manje od 40 miliona kuna. Dakle, 5 puta smo povećali ulaganja na kontinent i nerazvijena turistička područja zato što vjerujemo da je to smjer u kojem trebamo ići, zato što znamo kako trebamo razvijati cjeloviti proizvod RH, zato što znamo da trebamo razvijati svih 10 ključnih turističkih proizvoda koji su definirani našim strateškim dokumentima, a jedan veliki dio tih turističkih proizvoda se može stvarati, odrađivati, razvijati isključivo na kontinentu. Povrh toga u još dodatnim izmjenama dakle u cjelovitoj reformi turističkog sustava koje smo napravili osigurali smo jedan tzv. fond za izravnanje dakle za sve turističke zajednice koje su županijske turističke zajednice, a koje su nerazvijene u kojim se svima onima koji imaju manje prihode od 500.000 kuna dakle izravne, izvorne prihode gdje im se direktno dodjeljuju sredstva i tu smo dodatnih nekih nešto malo manje od 3 miliona kuna dodijelili. Dakle, s jednim vrlo jasnim planom da one koji su slabi podižemo i da oni koji su moćni dijelimo i da razvijamo kontinent. A još povrh toga i sami ste spomenuli dakle po prvi puta u povijesti odnosno kolega Ivanović zastupnik je spomenuo je da smo po prvi puta organizirali dane hrvatskog turizma na kontinentu i to 5 slavonskih županija upravo sa ciljem promjene paradigme, poimanja kontinent i nerazvijenoga područja i s time smo napravili jedan veliki iskorak jer evo vidite da je već kao posljedica tih dana turizma imamo nekakve konkretne turističke proizvode i ponudu kojim se konkretno stvarno ponosimo. Onda na tragu toga smo još napravili i zajedničku strategiju, dakle master plan razvoja i Slavonije kao cijele jedne regije, isto tako Gorskog kotara. I sve je to napravljeno u mandatu Vlade Andreja Plenkovića i tu se pokazuje jedan kontinuitet. Dakle iz prethodne vlade u ove u kojem radimo iskorak i mičemo granice naprijed na bolje i razvijamo se u pravom smjeru ali naravno Covid-19 i svjetska pandemija je napravila jednu kočnicu naravno svima nama što je i logično. Ovdje su spomenuti ministri i dužnosnici ovaj sa mora i sa kopna itd., pa evo samo ću tako podsjetiti da ovo što se tiče promjene paradigme i načina razvoja hrvatskog turizma na kontinentu nije napravio ministar s kontinenta i dužnosnici nego ministar sa mora i dužnosnici s mora bivši državni tajnik kolega moj, ja i bivši ministar koji smo svi sa mora. Dakle, nije bitno da li je netko sa kontinenta ili sa mora nego je bitno da li razvijamo se u pravom smjeru, a vjerujemo da svi zajedno tu dijelimo ideju, viziju i da se razvijamo u pravom smjeru. Što se tiče sada malo konkretno ove teme zbog koje smo danas tu i da pokušam nekakve najvažnije, najvažnije informacije ponoviti ili da ih objasnimo na jedan još malo jednostavniji i kvalitetniji način. Dakle, ovdje smo tu danas izmjenama ovog zakona zbog povrede prava EU. Dakle, 2 postupka povrede prava. Jedan je vezano za direktivu o putovanjima u paket aranžmanima i povezanim putnim aranžmanima odnosno na vaučere i direktive o uslugama na unutarnjem tržištu i priznavanju stručnih kvalifikacija u odnosu na reguliranu profesiju turističkog vodiča. Obje povrede prava EU su u drugo fazi postupka povrede. Dakle, obrazloženo mišljenje odnosno posljednjoj fazi prije pokretanja postupka pred Sudom EU, a zastupnici koji su danas ovdje govorili s jedne i druge strane su i više informacija oko toga dobili, elaborirali tako da mislim da je nepotrebno da vam govorim oko tih nekakvih datuma i ono što nas očekuje dakle u periodu ispred nas. Dakle, tu je savršeno jasno da, da moramo napraviti izmjene koje su dakle na tragu direktiva, na tragu europske pravne stečevine, a naravno na način da maksimalno pokušamo zaštiti i turističke vodiče i struku općenito. Jako je bitno naglasiti i još ću ponoviti zastupnice Selak Raspudić ako se ne varam vi ste maloprije spomenuli nešto vezano za komunikaciju sa turističkim vodičima pa možda ste propustili u mom uvodnom izlaganju ili u replikama naglasiti koliko smo mi konstruktivnih sastanaka s njima održali. Dakle, ja sam rekao da sam ja barem osobno minimalno jedno 10-tak, a na tragu cijelog tima u posljednjih možda godinu i pol, dvije godine dana dakle blizu 20-tak sastanaka, od toga se 7 njih održalo što formalno online ili offline u proteklih dakle 5 mjeseci ako se ne varam jel imamo i datume sve zapisano, to je sad nebitno. Hoću vam samo dati dojam da itekako vodimo računa i da se sastajemo i formalno i neformalno i razgovaramo, komuniciramo. Ali naravno ono što moram rezultirati ovom zakonu možda nije u jednom dijelu ili nekim dijelovima na tragu onoga što bi turistički vodiči htjeli, što je razumljivo naravno, oni brinu za sebe i žele zaštiti sebe, a mi brinemo i za njih, želimo zaštiti i njih, ali isto tako i sve druge dionike u turizmu, ali isto tako i naravno i RH i sve naše obaveze koje imamo prema EU i implementaciji pravne stečevine. Dakle, mislim da je tu savršeno situacija jasna i da oko toga ne trebamo trošiti dodatnih riječi. Što se tiče zaštićenih lokaliteta koji su spominjani danas, opet ću napomenut i tema zaštićenih lokaliteta i obrazovanja je vezana za pravilnike koji ćemo raditi. Dakle, koji nisu u ovom zakonu nego pravilnici za koje stručna radna skupina od 40-tak ljudi već počela raditi i to je nešto što ćemo rješavat ja se nadam jako brzo i efikasno. Dakle, u trenutnoj verziji u važećem pravilniku imamo preko 550 zaštićenih lokaliteta što je nešto što se smatra od strane EU kao ograničavajuće. I sad kad vi pogledate recimo jedan ću vam dati mali primjer, mi između ostaloga u jedan od tih 550 zaštićenih lokaliteta imamo šumu. Neću sad spominjat konkretno gdje, što to je nebitno, dakle poanta je da imamo zaštićenu šumu što je nekako nelogično. Naravno zato što na koji način bi ograničavanje tog lokaliteta ugrozilo uvjetno rečeno ili struku ili našu turističku uslugu. Dakle, hoću reći da postoji prostor i trebamo dobro razmotriti o tome da se taj dio lokaliteta korigira na način da stvarno pogledamo ono što jest i što treba na toj listi bit. Ali ću napomenut još jednu jako bitnu stvar, a vezat ću se i na jednu informaciju što je s nama podijelio i gradonačelnik Dubrovnika gospar Mato Franković. Dakle, jedan cijeli niz lokaliteta ako krenete od svih kulturnih ustanova, ako krenete od muzeja, ako idete od crkva, katedrala itd., nacionalnih parkova, parkova prirode oni svi individualno mogu propisati svoja vlastita pravila dakle, tko može, tko ne može voditi grupe na njihovom području i na koji način se ta usluga može pružati i na taj način je to regulirano jednom velikom broju članica EU. Dakle, nitko nama ne zabranjuje na toj razini da raspodjeljujemo. Dakle, s jedne strane imamo ograničenje i povredu prava EU, a s druge strane imamo nešto što se može definirati samostalno na razini institucije koja je uvjetno rečeno turistička atrakcija. Dakle na taj način isto tako možemo regulirati ovaj dio i to je 100% sukladno zakonu i onome što moramo napraviti, a primjer Grada Dubrovnika i Dubrovačkih zidina što je vjerojatno jedan veliki većina vas ne zna, a to je da recimo nema organiziranog vođenja na Dubrovačkim zidinama. To je isto tako nešto što je propisao Grad Dubrovnik i njihova institucija koja vodi. Zašto? Nije razlog da se ne želi da se tumači, ali zbog gužve, zbog protoka gostiju itd. Hoće reći dakle i Dubrovačke zidine su sebi dale pravo da mogu definirati uvjete organiziranog vođenja i vodiča na tom području, pa tako mogu dakle i druge institucije. Što se tiče vođenja, turističkih vođenja koje su vezane jednim dijelom su bili spomenuti ovdje i Grad Vukovar i mjesta posebnog pijeteta i vodstvo iz tzv. trećih zemalja. Da bude savršeno jasno svima ovdje, svim našim gledateljima, građanima o čemu ovdje govorimo. Govorimo o tome dakle da ovdje razgovaramo samo za građane i slobodno kretanje unutar EU. Treće zemlje bilo koje od naših susjednih i bilo kojih daljih udaljenih destinacija oni ne mogu zakonito voditi nigdje grupe u Republici Hrvatskoj ni općeniti dio, ni posebni dio. Dakle to mora svima biti savršeno jasno i u tom dijelu i u ovom zakonu i sa pravilnicima koji će slijediti nakon ovoga zakona apsolutno se ništa ne mijenja. Što se tiče tema jezika koja je nekoliko puta danas ovdje spomenuta dakle ja ću samo još jedan put podcrtati nešto što sam rekao u uvodnom dijelu vezano za jezik, a to je da mi sada trenutno dakle u važećem zakonu koji je na snazi od 1.1.2018. godine imamo koji dakle nije predmet izmjena i dopuna ovoga Prijedloga zakona to je jako bitno. Dakle, imamo obvezno koji kaže da će jezik na kojem će se pružati usluge turističkog vodiča biti razine B2, a hrvatski jezik u mjeri dostatnoj za pružanje usluga turističkog vodiča. E sada ovako, dakle ponovit ćemo još jedan put da svi turistički vodiči koji dolaze sa područja EU i europskog gospodarskog prostora dakle moraju ukoliko žele voditi na zaštićenim lokalitetima, ukoliko žele voditi na zaštićenim lokalitetima moraju završiti taj tečaj u Hrvatskoj na hrvatskom jeziku pred hrvatskim predavačima i odgovarati, položiti taj ispit između ostalog pred ispitnom komisijom u kojem sjede vodiči. Dakle, u tom dijelu mislim da smo savršeno jasno regulirali pitanje jezika za posebni dio. A za opći dio dakle kada govorimo turistički vodič koji dolazi iz neke zemlje EU koji recimo prati grupu u autobusu i priča im što je s lijeve strane obale, što je s desne strane obale itd. Ako imamo npr. turističkog vodiča koji dolazi iz Francuske i vodi grupu iz Francuske a na kojem bi jeziku onda on njemu govorio i kojim će jezikom on njima govoriti? Dakle francuski logično. Ona obveza koju mi imamo razina B2 za pružanje usluga turističkog vodiča se najviše odnosi dakle kada mi školujemo naše vodiče, kada oni ugošćuju i vode grupe izvana da taj jezik na kojem vode bude na razini B2. Tako da u tom dijelu mislim da je savršeno jasno da tu nemamo apsolutno nikakav problem i da smo na taj način maksimalno zaštićeni. Opet ću ponoviti. Svi oni koji moraju polagati posebni ispit, a moraju svi koji žele voditi na zaštićenim lokalitetima moraju to raditi na hrvatskom jeziku. Ako mogu položiti ispit na hrvatskom jeziku, ako mogu to iskomunicirati i u pismu i u govoru pred ispitnom komisijom u kojem sjede i vodiči onda vjerujem da tu nemamo apsolutno nikakav problem. Turističke agencije dakle pravovremenom reakcijom smo zaštitili cijeli sektor dakle turističke agencije od sigurne nelikvidnosti, insolventnosti jer da nismo reagirali brzo i efikasno evo mi vi ste i sami spomenuli danas da smo to napravili otprilike u nekakvih 15-tak dana od nastupanja posebnih okolnosti imali bi jedan cijeli veliki dio turističkih agencija koje bi završile u stečaju. I znate tko bi bio dobitnik u toj cijeloj priči? U toj cijeloj priči bi dobitnik bili naši partneri dakle strani hotelijeri ili turističke agencije s kojima naše agencije rade i koje bi zadržale sredstva dakle koja nikada ne bi vratili našim agencijama. Zadržali bi sredstva, a ne bi ih morali vratiti zato što su agencije u Hrvatskoj blokirane ili su pred stečajem ili završile u stečaju. Tako da je to nešto što je bilo nužno napraviti. Mi smo to napravili i napravili smo tzv. jednu pauzu u povratu tih sredstava odnosno mogućnost izdavanja vaučera. A jako je bitno naglasiti nešto što je spomenuto i od mene i od kolega nekoliko puta danas. Dakle, sa komunikacijom sa najvećom strukovnom udrugom turističkih agencija u Hrvatskoj dakle službenu informaciju od njih imamo da je 50% tih sredstava već vraćeno klijentima, dakle već vraćeno a od ovih 50 koji su ostali 30% otprilike je prihvatio neku drugu vrstu paket aranžmana ili ga je već realizirao ili će ga realizirati za neku drugu vrstu usluge. Dakle, u tom dijelu govorimo o relativno malom dijelu izloženosti. Ali čak i za te koje su izložene smo osigurali jedinstven program državnih potpora za sektor turizma i sporta u kojem između ostalog ulaze agencije. Ulaze i svi pružatelji usluga i hotelijeri, i zabavna industrija, i marine, i čarteri itd. Omogućili smo povoljno dakle dobivanje sredstava za likvidnost sa 100%-tnom garancijom za mikro, male i srednje i sa 90% garancijom države za velike subjekte i tu imamo na raspolaganju dakle milijardu i 500 milijuna kuna. Dakle to su sredstva i više nego će nam biti potrebna i dostatna. A podsjetit ću vas dakle u programu pomoći gospodarstva HAMAG- BICRO-va i COVID-19 kredita dakle još uvijek po formacijama koje imamo na stranicama HAMA-BIKRO-va postoje negdje nešto malo manje od 600 milijuna kuna koji je još uvijek na raspolaganju za također nelikvidnost. Tako da u tom smislu vjerujemo da smo maksimalno zaštitili naše turističke agencije. Ali isto tako smo zaštitili i naše potrošače i potrošače dakle svih naših agencija zato što ih sa ovim izmjenama koje sada stvari mijenjamo dakle dovodimo u mogućnost tih agencija da vrate sredstva, a naravno i korisnike da dođu do svojih sredstava koji su im uplaćeni. Dakle, očuvali smo radna mjesta u turističkim agencijama što je bilo jako bitno. Nemojte zaboraviti da smo mi jedan od razloga zašto smo imali izvanrednu turističku sezonu prošlu u odnosu na naše konkurente. Zato što smo povukli prave poteze, zato što smo očuvali gospodarstvo, očuvali smo radna mjesta, pravovremeno smo reagirali i sa epidemiološkim mjerama. Pravovremeno smo reagirali i sa otvaranjem, sa komuniciranjem, sa postupkom prelaska preko granice tako da rezultat koji se dogodio prošle godine je rezultat cijelog niza promišljenih poteza koji su vođeni od strane samog vrha Vlade i naravno kroz sva druga ministarstva koja su u tome sudjelovali. Praktički pola Vlade je na jedan ili ovaj način u tome sudjelovao. Tako da sustavno se pristupilo i prošle godine i sustavno se pristupa i ove godine. Na tragu rezultata i turističke političke prošle godine provodimo i aktivnosti u ovoj godini. Dakle od projekta Safe say in Croatia za koji svi skupa jako dobro znate, do kampanja koje su pripremljene, do pravovremenog komuniciranja sa našim turističkim tržištima i naravno zbog prezentiranja Hrvatske kao zemlje koja je zdrava i koja je dostupna. Pa i u tom smislu evo još jedan put ću uputiti apel kao i sa početka svim naših građanima, turističkim djelatnicima, svima nama praktički da nam je izrazito bitno kakvu ćemo epidemiološku sliku imati tamo kada dođemo pred sam početak onog najvažnijeg i najvećeg dijela turističke sezone. Pa izrazito je bitno i uspjeh svih nas će biti kao što je bio i prošle godine da nam zdravstvena epidemiološka slika bude dobra da možemo odraditi još jednu uspješnu turističku godinu, a nadam se da ćete se svi skupa složiti sa mnom da nam je i ta turistička godina na mnogo načina izrazito bitna i da jednostavno moramo odraditi posao koji se nadam da ćemo odraditi i radi gospodarstva, i radi radnih mjesta i radi svega onoga što još moramo napraviti kroz ovu tranziciju i kroz ovu reformu. Za sami kraj ću se još reflektirati na možda neki komentar ili zamjerku da smo mi danas ovdje došli slušati ili možda da previše komentara uzimamo od strane saborskih zastupnika iz Kluba HDZ-a itd. Ja ću vas samo sve skupa još podsjetiti evo kada pogledate ovdje mi u klubu s desne strane imamo dva bivša ministra turizma. Imamo otprilike negdje 4, 5 gradonačelnika koji su turističkih gradova, ljude koji su iz realnog sektora više-manje svi i koji turizam ne samo da jako dobro razumiju i znaju, nego turizam praktički su na jedan ili ovaj način živjeli. A isto tako imamo s lijeve strane nekoliko kolega koji se bave ovim poslom, kolega iz sredine. I mi ćemo svaki put kada dođemo tu pred vas poslušati vaš savjet i prijedlog zato što smatramo da od vas i mi možemo nešto naučiti i da to možemo implementirati u naše zakonodavstvo. Ali na naravno na tragu svega onoga što je moguće i što je na tragu dakle konkretno u vidu ovoga zakona na tragu povrede europskog prava odnosno zadovoljavanje one implementacije pravne stečevine. Ali mi ne da se ne sramimo, nego čak naprotiv samo i unaprijed volimo komunicirati i uvijek nešto ako pogledate cijelu reformu turističkog sustava koju smo napravili uvijek smo uzeli prijedloge iz Sabora, implementirali ih. Tako ćemo pokušati nastojati i ubuduće. Hvala vam lijepo.
Hvala vam lijepo. Ostanite državni tajniče jer ima više replika. Prva je poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Što se tiče prihvaćanja prijedloga to je jedna standardna praksa u Saboru da ne bi slučajno ispalo da je oporba sposobna kvalitetno i konstruktivno raditi. Tako da ne mislim da ste vi krivi što nećete prihvatiti prijedloge oporbe, nego je krivo cijelo rukovodstvo koje stvara takve uvjete da se to smatra nekakvim izrazom slabosti ukoliko se prihvaćaju prijedlozi koji nisu iz vlastitih redova. No ono što vas želim pitati ne tiče se samo prijedloga oporbe niti prijedloga vladajućih. Tiče se cijele ove današnje rasprave u kojoj su izneseni prijedlozi koji su već ranije bili u opticaju. Neću ulaziti u to što se dogodilo između vas i turističkih vodiča odnosno nadležnih udruga, ali oni su iz toga izašli nezadovoljni. I sada mene zanima zašto svi ti prijedlozi koji su vama od prije poznati nisu ranije implementirani u Prijedlog zakona, a sada ipak shvaćate da su dobri i mijenjat ćete zakonski prijedlog?
Poštovani državni tajnik.
Poštovana zastupnice zahvaljujem na tom pitanju i možda najkraći i najjednostavniji odgovor je to da sukladno europskoj pravnoj stečevini i regulativi ne možemo ograničavati, ne možemo zatvarati tržište, nego moramo implementirati europske direktive u naše zakonodavstvo nešto što već u ovom slučaju što već praktički nekoliko godina proces koji traje i došli smo u situaciju da se to sada treba napraviti. Dakle, iako mi naravno vrlo aktivno i konstruktivno nastojimo razgovarati sa svim dionicima. Dakle, ima nešto u onom smislu u kojem što je prihvatljivo na koji način se može uzeti kao komentar ili prijedlog, ali mora biti na tragu dakle direktiva koje sam spomenuo i u tom smislu pokušavamo napraviti sve ne samo danas već i duži period kako bi to napravili. A da će tu možda biti nezadovoljnih s obzirom da ta direktiva način kako su one sročene i na koji način što definiraju to je nešto definitivno na što mi ne možemo utjecati.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi državni tajniče dakle vi ste i u završnom izlaganju dosta iscrpno naglasili ta jedna dobra sinergijsko djelovanje vas i terena, vas i turističkih vodiča o tome kako što ste sve napravili i što ćete sve napraviti. Tako da meni zapravo sada na kraju ništa više nije jasno. Odlično ste radili. Sastajali se, dogovarali, slušali primjedbe i na kraju smo dobili Prijedlog zakona s kojim su nezadovoljni svi. Dakle, nezadovoljni su turistički vodiči na koje se to odnosi. Jednako tako kolege iz HDZ-a koji su vladajući imaju već isto primjedbe na sve zajedno i kažu i da vjeruju da između prvog i drugog čitanja će te primjedbe biti usvojene i da neće morati ići sa amandmanima. Pažljivo sam slušala, pa je tu gospodin Franković najavio i neki amandman za drugo čitanje. Pa u čemu je problem? Pa zašto se ne sjedne za stol i ne dogovori, nego to zapravo radimo predstavu u parlamentu? Hvala lijepo.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Hvala vam. Evo mi smo jedan veliki dio toga već adresirali u uvodnom dijelu, ali upravo to i radimo, sjedimo, razgovaramo i sa dionicima i naravno sa saborskim zastupnicima i napravit ćemo sve da upravo na tragu svih razmišljanja različitih napravimo Konačni prijedlog zakona a da bude koliko-toliko na zadovoljstvo većine, a znate da je to nekada nemoguće.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Frankovića.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče ono što je važno je napraviti izmjene u smjeru kako smo rekli. Dakle, pitanje obrazovanja je pitanje koje reguliraju zemlje članice EU samostalno i ako to napravimo nećemo imati nikakvih problema. I još jednu stvar želim istaknuti, dakle nije istina da mi iz HDZ-a nije govorili prije medijskih natpisa kako ovo nije dobar smjer. Naime, ja sam na saborskom odboru kao što znate bio suzdržan jer sam istaknuo da postoje mogućnosti kako se može zakon unaprijediti. Potrebne su izmjene, ali postoji mogućnost kako unaprijedit zakon i ja sam to na saborskom odboru i rekao. I na saborskom odboru ovaj zakon nije dobio potrebnu većinu glasova. Hvala lijepo.
Poštovani državni tajnik.
Pa mi smo sve to skupa iskomunicirali i u uvodnom dijelu i u replikama i u raspravi i dakle mi smo vrlo jasno objasnili i na Odboru za turizam i evo ja kažem još jedanput ispred svih vas dakle da ćemo sve vaše primjedbe uzeti u obzir, ali u tragu dakle naše obaveze da implementiramo europske direktive u naše zakonodavstvo na što smo obvezni.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Glamuzina.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Gospodine Glavina pitat ću vas samo nešto što nisam uspjela ovaj tijekom ranije rasprave. Članak 75. stavak 3. to sad nije, nije predmet promjene, ali kaže turistički vodič dužan prilikom pružanja usluge nositi na vidljivom mjestu iskaznicu turističkog vodiča kojem se utvrđuje njegovo svojstvo. Zanima me je li se ta obveza prenosi i na vodiče koji nisu hrvatski nego ove strane vodiče jer bi se na taj način možda olakšalo inspekcijskim službama jer državnih inspektora nema dovoljno. Ova šuškanja da bi se angažiralo komunalne redare da im pomognu ne znam koliko tu ima istine ili ne, ali traženjem da nose iskaznicu kao što nose i naši vodiči bi se možda riješio dio problema.
Poštovani državni tajnik.
Poštovana zastupnice da u pravu ste. Dakle, nadzor u pružanju usluga turističkog vodiča jest u ingerenciji državnog inspektorata i to je nešto što je također bilo nužno napraviti onim zadnjim izmjenama koji su bili napravljeni. Dakle, u onim transformaciji od turističkih inspektora u inspektore državnog inspektorata koji mogu sada u potpunosti kontrolirati i nadgledati rad pružatelja usluga, ali ne samo onih koji su registrirani nego naravno ovi koji eventualno krše propise i pravila, ali evo kažem po svim analitikama koje imamo, dakle mi tu nemamo pretjeranih problema i odnosno na tragu je standardnoga. A što se tiče onoga što piše u zakonu i obvezi, dakle ono što pište u zakonu je obveza dakle svih pružatelja usluga.
Repliku ima i poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Državni tajniče zbog čega turistički vodiči izražavaju u RH nezadovoljstvo ovim zakonom? Možete li vi reći zbog čega ljudi koji se bave turističkom djelatnosti tj. turistički vodiči su. Zbog toga šta stranim državljanima je omogućeno da se bave po puno jednostavnijem, po jednostavnijem po ovome prijedlogu kojega ste vi dali nego naši hrvatski, državljani Hrvatske. I to je ono što nije dobro, a pozivat se samo na EU direktive, a ujedno ne štititi naše ljude u turizmu je presedan. To je hrvatski presedan. Mi turizma imamo 20%, mislim 20% BDP-a i sad smo doveli se u tu situaciju da će nam i taj dio turistički vodiči koji apsolutno nemaju poima. Mislim šta strani turistički vodiči će doći ovdje na način da će naši morati ići u druge države ili kako ćete to osmislili zbog nekakve EU direktive. Mi moramo štiti naše ljude u turizmu.
Poštovani državni tajnik.
Naravno slažem se da moramo, ali ovaj bilo kakva ograničenja to znate nisu dopuštena, nisu moguća. Kad govorimo o turizmu samo, a da ne govorimo sad dalje o gospodarstvu evo spomenuto je i danas dakle vi ne vidite da mi imamo bilo kakvih ograničenja prema investitorima koji dolaze u investirati i otvarati hotele, ugostiteljske objekte bilo kakve druge vrste zabavnih ili turističkih sadržaja itd., nego da je to nešto što je na unutarnjem tržištu normalno jel. Dakle, isto tako što i hrvatski investitori mogu to raditi i u drugim zemljama. Ja pretpostavljam da bi ovaj preferencija turističkih vodiča i svih pružatelja općenito usluga u Hrvatskoj bila da na određeni način se tržište može zaštititi, ali nažalost ne može. U tom smislu dakle mi imamo obvezu implementiranja direktiva koji omogućavaju slobodno kretanje roba i usluga.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Cappellia.
Poštovani predsjedavajući, državni tajniče pa danas smo prošli dakle kroz sve točke i vidjeli smo da smo se u principu i lijeva i desna sredina složili oko 3-4 stvari i praktički s kojima zatvaramo sve probleme što se tiču turističkih vodiča. A kod agencija vidjeli smo da praktički ovime otvaramo rješenje pitanja potrošača i s druge strane zaštitili smo agencije. Vlada je osigurala milijardu i pol kuna da sa svojim garancijama riješi to pitanje dakle agencija. Dakle kako ja živim turizam, a ne radim turizam nego ga živim meni je drago danas reći da je turizam dobio, a uopće nije bitno lijeva ili desna ili sredina, danas smo se svi zajedno složili i vidjeli da za turizam je dobro da upravo razmišljamo na ovaj način i da debate budu upravo na onaj način, a sasvim je nebitno sad tko je šta rekao ili nije rekao u onom segmentu da se nekoga krivi već ovo je pobjeda samog turizma. Zato hvala lijepo.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Da zahvaljujem se na tom komentaru, pa mislim da bi se svi mogli složiti da je to u biti jedna od prednosti velikih i zadaća turizma inače. I da turizam uvijek pomiruje i da turizam uvijek spaja, otvara nove vidike i približava svijet. Pa evo mi ćemo na tragu rezultata iz prijašnjih godina, na tragu rezultata kontinuiranog rasta u mandatu Vlade Andreja Plenkovića i u broju dolazaka i u prihodu i kompletnoj reformi koju provodimo nastaviti na tom tragu i siguran sam da će nam u tom smislu spajanja i približavanja turizam i dalje biti od pomoći i od koristi.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Opačak Bilić.
Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče kako ste naveli velik dio pitanja, detalji, ograničenja uredit će se pravilnikom. Ono za što se treba pobrinuti jest zapravo da se sluša struka koja evo doživjela je velike udarce u poslovanju u 2020.-toj, pitanje je što ih čeka u 2021. godini. Ja posebno želim naglasiti i nadam se da ćete uzeti u obzir u dovoljnoj mjeri njihovo mišljenje prilikom izrade pravilnika.
Poštovani državni tajnik.
Poštovana zastupnice zahvaljujem na tom pitanju i na tom komentaru, dakle kao što smo spomenuli u uvodnom dijelu radna skupina za izradu pravilnika koji definiraju i zaštićene lokalitete i dio koji se odnosi na obrazovanje je već počela sa radom. Dakle, održan prvi sastanak prošli tjedan. Pred nama je taj izazovni period da ta dva pravilnika nakon usvajanja ovog zakona u Hrvatskom saboru što prije donesemo kako bi se svi skupa što prije prilagodili radu sukladno novim zakonskim uvjetima. Hvala.
I posljednja replika zastupnika Klimana.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega državni tajniče pa rekli ste da je u fondu još ostalo dosta novaca u HAMAG BICRO-u i dakle HBOR-u, dakle neiskorištenih od ovih kredita covida. Rekli smo da je Vlada osigurala milijardu i 500 milijuna kuna. Ja bih samo molio vas i ministarstvo da dobro pratite taj cijeli proces oko dobivanja novca da ne bi došlo do situacija da agencije ne mogu dobit sredstva jer su propisana pravila kod banaka možda nekad i prerigorozna da bi se moglo dobiti te novce. To je čest slučaj kod naših pravnih subjekata koji traže kredite i iz tog razloga je ovaj ostatak novaca koji se nije povukao, a mislim da bi to bilo pogubno za infrastrukturu turističkih zajednica ako se ne uspije svaka kuna vratiti na vrijeme. Jer samo naša konkurencija onda dobiva tu bitku a ne mi, iako je to dobro iskoristiti kao anti reklamu za naš turizam.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem na tom prijedlogu. Pa evo, samo ću još napomenuti jedan možda detalj, dakle sada u postupku donošenja programa državnih potpora koji smo donijeli, koji smo napravili uz suglasnost Europske komisije mi smo napravili tu i možda jednu izmjenu. Dakle, jasno vam je da mi sredstva za likvidnost u sektor ne možemo pustiti na ni jedan drugi način nego preko financijskih institucija. Ne postoji drugi model, a mi smo ovaj program pokušali napraviti dovoljno atraktivan i na jednu i na drugu stranu, odnosno upravo nećemo definirati najvišu maksimalnu kamatnu stopu prema bankama upravo kako bi njima otvorili mogućnost da obuhvate onaj dio rizične skupine koje u nekakvim normalnim okolnostima, dakle izvan one A skupine koju oni nikad ne bi pogledali drugačije, a to se između ostaloga definira i kamatnom stopom. Ali ono što smo se osigurali tako da ipak naši građani osjete direktne benefite da sve banke moraju ponuditi, dakle kamatnu stopu koja je za taj rang klijenta, ali koja je 0.5 postotnih poena niža tako da osjete benefite i naravno uz jamstvo države od sto posto.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci. O njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Budući da je prošlo već dosta vremena sad ćemo napraviti jednu stanku radi provjetravanja. Vidimo se u 16,15 minuta. STANKA U 16,05 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,15 SATI]] Poštovane gospođe i gospodo, sada idemo na sljedeću točku a to je - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona u cestovnom prometu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 123. Predlagatelj je Vlada RH temeljem članka 85. Ustava RH i članaka 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno članku 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, te Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani Tomislav Mihotić, državni tajnik u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture. Izvolite.
Osnovni razlozi donošenja ovoga zakona su usklađivanje s Direktivom 645. od 2018. kojim se mijenja Direktiva 59 od 2003. EZ-a o početnim kvalifikacijama i periodičkoj izobrazbi profesionalnih vozača, a koja je prenesena u nacionalno zakonodavstvo kroz odredbe sada važećeg zakona, te propisivanje zakonske osnove za sufinanciranje cestovnog prijevoza putnika kao javne usluge. Svi profesionalni vozači teretnih vozila i autobusa moraju imati početne kvalifikacije koje se stječu izobrazbom i polaganjem ispita ili kroz srednje školsko obrazovanje za zanimanje vozač. Osim toga, profesionalni vozači nakon stečenih početnih kvalifikacija moraju svakih pet godina prolaziti dodatnu periodičku izobrazbu u trajanju od 35 nastavnih sati ili svake godine po 7 sati ili 35 sati nakon 5 godina. Vozačima teretnih vozila i autobusa koji su stekli propisanu izobrazbu za profesionalne vozače početne kvalifikacije i periodičnu izobrazbu upisuje se odgovarajuća oznaka EU kod 95 u vozačku dozvolu ili se izdaje posebna kartica za vozača koja dokazuje stečene kvalifikacije. Ministarstvo će voditi evidenciju o vozačima teretnih vozila i autobusa koji su u Republici Hrvatskoj stekli početne kvalifikacije i periodičnu izobrazbu, te će te podatke razmjenjivati sa nadležnim tijelima drugih država članica. Odredbama Direktive 645 iz 2018 EZ-a se osim Direktive 59 iz 2003. EZ-a mijenja i direktiva 126 iz 2006. EZ-a o vozačkim dozvolama, a te odredbe su u hrvatsko nacionalno zakonodavstvo već prenesene kroz zadnje izmjene Zakona o sigurnosti prometa na cestama. Ovim zakonom stvara se zakonska osnova za sufinanciranje cestovnog prijevoza putnika kao javne usluge. Javna usluga će se financirati od prodaje voznih karata i proračuna jedinica područne (regionalne) samouprave odnosno grada Zagreba. Javna usluga u cestovnom prijevozu putnika se može sufinancirati iz sredstava jedinica lokalne samouprave i državnog proračuna. Najviše iznose sufinanciranja kao i mjerila i kriterije na temelju kojih će se sufinancirati javna usluga u cestovnom prijevozu iz državnog proračuna utvrdit će se uredbom Vlade. Ovim zakonom među ostalim prijevoz i financiranje određenih kategorija otočnog stanovništva koje ima pravo na povlašteni cestovni prijevoz prema Zakonu o otocima preuzima ministarstvo nadležno za promet. Odredbama ovog Zakona ukida se obveza posjedovanja putnog lista u unutarnjem prijevozu putnika i obveza ishođenja licence za poduzetnike koji teretnim vozilima iznad 12 tona obavljaju samo prijevoz za vlastite potrebe. Time se poduzetnike oslobađa od nepotrebnih administrativnih postupaka. Budući se javni cestovni prijevoz putnika u RH još uvijek odvija uglavnom na komercijalnoj osnovi u sufinanciranje samo određenih kategorija korisnika usluga, prijevoz učenika osnovnih i srednjih škola, prijevoz otočnog stanovništva, prijevoz osoba sa invaliditetom i slično to je dovelo do ukidanja autobusnih linija u pojedinim područjima posebno onim slabo naseljenim zbog čega građani koji žive na tim područjima nemaju nikakvu mogućnost korištenja javnog prijevoza ili nemaju odgovarajući broj autobusnih linija koje bi im trebale, tj. omogućavale normalan život i zadovoljenje osnovnih životnih potreba. Situacija je trenutno dodatno otežana zbog pandemije i mjera koje se provode radi sprječavanja širenja zaraze, pa je za očekivati da će se zbog neisplativosti obavljanja prijevoza ukidanje linija nastaviti. Stoga je bilo neophodno čim prije osigurati sredstva za sufinanciranje javnog cestovnog prijevoza i sklapanje ugovora o javnoj usluzi u cestovnom prijevozu putnika između jedinica područne (regionalne) samouprave i prijevoznika. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo više replika. Prva je poštovanog zastupnika Siniše Hajdaš Dončića.
Hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Nekoliko metodoloških pitanja imam zapravo. Dakle, kao što vidim da u zakonu baš niste poštovali Uredbu EZ 137/2007, dakle za to ste dobili reći ću pod navodnicima negativno mišljenje Agencije za zaštitu tržišnog nadmetanja. Dakle, ja se bojim time da ćete buduće sporove prebaciti na tijela regionalne samouprave, na županije dakle, što se tiče zadržavanja postojeće mreže javnog linijskog prijevoza na području županija. Znate i sami kako se to radi da u principu linije koje oni voze srednjoškolce se samo prebacuje, smanjuje se mreža za 20%. A drugo što vam je najvažnije dakle, vi niste osigurali sredstva za PSO. Mi ovdje razgovaramo o PSO-u klasičnom. Dakle, vi dajete jedino obvezu županijama, a država i jedinice lokalne uprave i samouprave ako mogu. Ako imamo jedan jednak pristup dakle prema cijeloj Hrvatskoj i ako država osigurava za Jadroliniju HŽPP-e određenu subvenciju onda je bilo fer da se osigura i za autobusne prijevoznike jer osim Zagreba i velikih gradova većina ljudi vam je na žalost ovisna o autobusnom prijevozu. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Pojedine županije oformljavaju mreže i nadamo se da će se što prije moguće uključiti u ovaj sustav. Inače, ukupna procjena troškova tj. cijele javne usluge za županijski linijski prijevoz iznosi po našoj računici 684 milijuna kuna. Od toga bi iz državnog proračuna trebalo biti osigurano 107 milijuna kuna, od prodaje karata 120, iz proračuna jedinica lokalne i regionalne samouprave temeljem dosadašnjih pretpostavki 135 milijuna kuna i prebacila bi se ova sredstva Ministarstva znanosti i obrazovanja što ste rekli da se automatski prebacuje na linije gdje se vrši prijevoz srednjoškolskih putnika i otočna još sredstva od 30 milijuna kuna. Znači s tim cijelim iznosom bi se onda uspostavio sustav.
Vrijeme. Hvala. Sljedeća replika poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite gospodine Bulj.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Ovdje subvencioniranje linija nerentabilnih trebamo naravno svi pozdraviti. Međutim, nije to zbog Covid-a, nego ta područja su odavno zaboravljena i po pitanju organiziranih linija, a kamoli subvencioniranih linija. I ja znam da ste brojne direktive sada pročitali i uglavnom ćete to koristiti sada u predizborno vrijeme. Međutim, činjenica je da tamo gdje i subvencioniramo linije da prijevoznici voze autobuse, prevoze autobuse stare 40 godina, 50, 60 kao što Mate … Promet Makarska ili Promet Sinj radi. Ja govorim imenom i prezimenom Mate Jujnović prevozi djecu u autobusima koji svaki mjesec ili svaki tjedan barem jedan izgori u požaru. Samo sposobnošću vozača ta djeca su živa. Ono kada nešto plaća država onda treba to biti zagarantirano rokom i starosti godina. Ako ste to mogli taksi službi, možete onda i u autobusnom prijevozu.
Hvala. Odgovor na repliku poštovani državni tajnik. Izvolite.
Pitanje starosti autobusa materija je koja će se urediti pravilnikom. Prema tome cijenimo što ste rekli. Sagledat ćemo i kroz pravilnik definirati.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Ante Bačić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče gospodine Mihotiću. U ovom Prijedlogu zakona mijenjamo i način financiranja županijskog linijskog prijevoza. Pa moje pitanje ide u smjeru ovih manjih sredina možda malo izoliranijih. Evo uzet ću i primjer grada Vrlike koji često imaju problem da netko dobije koncesiju na određenu liniju. Ali npr. u zimskim mjesecima kada mu je to neisplativo jednostavno prestane voziti tu liniju i taj grad ili ta općina ostane izolirana i nema mehanizma za prebaciti tu liniju na nekoga drugoga. Zanima me upravo da li ovaj Zakon rješava takav problem tj. hoće li s ovim Zakonom riješiti problem povezanosti slabije naseljenih mjesta posebice u Dalmatinskoj zagori gdje imamo određene linije, određene prijevoznika koji možda nisu toliko rentabilne i profitabilne i nisu možda njima toliko zanimljivi? Hvala.
Odgovor na repliku.
I ovo pitanje regulira pravilnik nakon Zakona … [[ne razumije se]] je bila. Do sada se vozilo na komercijalnoj osnovi i iz tog razloga je područje Vrlike između ostalih ostalo bez kvalitetne povezanosti. Kroz ovo i kroz mrežu koju će uspostaviti županija osigurala bi se sredstva i za takve linije.
Imamo jednu povredu Poslovnika. Poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega državni tajnik je prekršio Poslovnik članak 238. jer jednostavno nije trebao ni dolaziti ovdje ako će sve odrediti pravilnikom i ako će ih dobro podmazati Mate Jujnović. Nije smiješno. Autobusi gore, 40 godina su stari. Subvencionirane linije koje plaća grad, država i roditelji i županija to je ugroza ljudi o tome sam govorio i vama i ministru. Ali vi gospodine državni tajniče ili ste dobro podmazani pa šutite ili to dozvoljavate.
Vrijeme [[Upadica Bulj: I nije smiješno. Djeca gore u autobusima.]] Hvala vam lijepa. Poštovani gospodin Bulj i vi i ja znamo da to nije bila povreda Poslovnika. U krajnjoj liniji gospodin državni tajnik ne može povrijediti Poslovnik [[Upadica Mihotić: Odgovorio sam na ovo već. Bespredmetno je odgovarati.]] Ali nema veza. Oprostite molim vas, ne možete govoriti bez dok vam dam riječ. Oprostite. Gospodine Bulj moram vam dati opomenu. Hvala vam lijepa. Idemo sljedeću repliku. Gospođa Ljubica Maksimčuk. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi državni tajniče Zakonom o prijevozu u cestovnom prometu iz 2018. godine znači … [[ne razumije se]] određena je reforma županijskog linijskog prijevoza prelaskom sa sustava dozvola na sustav prijevoza kao gospodarske javne usluge sukladno Uredbi 1370/2007. Županije su zadužene da na svom području oforme novu mrežu. Imate li podatke do kud se stiglo u izradi nove mreže za obavljanje županijskog linijskog prijevoza?
Odgovor na repliku izvolite.
Imamo saznanja da županije pripremaju mreže na svom području i govorim stimulans njima jesu sredstva koja će država osigurati i koje će se osigurati za one županije koje budu imale pripremnu mrežu.
Hvala. Sljedeća replika poštovana zastupnica Romana Nikolić. Izvolite gospođo.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Sa ovom izmjenom i dopunom zakona rješava se djelomični problem prijevoznika. Izmjenom će se uvesti javna usluga i zanima me da li će ona zaživjeti do lokalnih izbora ili je to samo kupovanje vremena. I drugo pitanje, u kojem vremenskom periodu se razmatra donošenje uredbe i koji će biti njezin sadržaj jer se bojim da će uredba sadržavati ukidanje stečenih prava prijevoznika, a time će se izravno ugroziti egzistencija naših prijevoznika koji su već i sada na koljenima zbog ove pandemije. Hvala.
Hvala vama. Odgovor na repliku, izvolite.
Pa uredba će se donijeti odmah a nadam se da će sve saživiti prije lokalnih izbora.
Hvala. Sljedeća replika poštovani zastupnik Tulio Demetlika. Izvolite gospodine Demetlika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Ovim Prijedlogom izmjena i dopuna Zakona o cestovnom prometu rekli ste da usklađujemo sa europskom direktivom iz 2018. Ponavljam 2018. Danas smo 2021. Postavljam pitanje zašto se toliko dugo čekalo i sad vrat na nos pod hitno, pod hitnim postupkom moramo donijeti zakon. I drugo pitanje, već kad se ide u izmjene i dopune ovoga zakona zašto niste uključili i prijedloge i primjedbe zainteresiranih gospodarstvenika konkretno autobusera, auto prijevoznika i taksista kao i Hrvatske obrtničke komore koji su dali prijedloge na izmjene toga zakona. Jer jednostavno mogli ste kroz jedan korak riješiti i jedno i drugo, jer podržavamo ovaj dio koji se tiče izjednačavanje i kvalifikacija vozača za sve na nivou svih država EU kao i ovo sufinanciranje samo nedostaje za županijski linijski promet sufinanciranje od države. Hvala.
Odgovor na repliku, izvolite.
Pa imali smo intenzivne razgovore sa svima spomenutim sa vaše strane. Tako smo na primjer i taxi prijevoznicima izišli u susret u određenom broju zahtjeva koje su postavili. Na primjer da taksisti sa više od 5 godina iskustva ne moraju ponovo polagati ispite. Isto tako da jedinice lokalne samouprave vode evidenciju o taksi uslugama. Isto tako i sa komorama nadležnim za prijevoz smo imali i sa gospodarskom i sa strukovnom kontakte i usuglašavanja i oni su na kraju izrazili zadovoljstvo sa dobrim dijelom onoga što je unutra uvršteno.
Hvala. Sljedeća replika poštovani zastupnik Gari Cappelli. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, državni tajniče [[Upadica Škoro: Molim vas mikrofon samo popravite gospodine. Mikrofon prema vama. Hvala.]] Drago mi je da se pokrenulo pitanje ovoga i da se što prije donese ovaj zakon iz samog razloga da znamo da je prijevoz autobusnih linija već niz godina neisplativ. Međutim, ja ću reći kako to recimo funkcionira i zato mi je u interesu da to što prije se izglasa i da se krene u sufinanciranje. Recimo na otoku, na Lošinju imate autobus koji kreće u jutro u 4,45 jedna jedina linija prema Rijeci, u 17,00 se vraća nazad i to vam dođe u jednom smjeru 155 kuna. Ljudi hoće ići katamaranom koji kreće u 6 u jutro. I sad svaki drugi, treći dan zbog bure ili juga ne ide. Znači izgubili ste prvi autobus koji niste išli jer je skuplji. Na drugi katamaran ne ide. Znači vi taj dan ne možete doći do Rijeke ako imate bilo što, tako da molim da se što prije ovo riješi pitanje, sufinancira. Na taj način će biti ne jedna nego 10 linija.
Hvala vam. Odgovor na repliku, izvolite.
Sigurni smo da hoće i da će to pratit se uredbom i ta sredstva da će se što prije osigurat.
Kratko i jasno. Hvala vam. Sljedeća replika poštovana zastupnica Anka Mrak- Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče. Dakle, tema održivog razvoja je vječna tema u RH. Održivi razvoj znači da svi imaju otprilike slične mogućnosti. Kada je riječ o našoj djeci bez obzira da li idu u osnovnu školu ili srednju školu znači da imaju priliku zaista dobiti kvalitetno obrazovanje. Nisu svi u takvoj prilici. Negdje je to vezano zaista i uz transport do škole. Imamo prilike vidjeti i u medijima djecu koji pješače, pa imamo autobusa, pa nemamo autobusa, pa ću imati mogućnost, pa neću imati mogućnost. Za zemlju kao što je Hrvatska je to jedan veliki izazov. Izazov je i za jedinice lokalne samouprave i za jedinice regionalne samouprave iz jednostavnog razloga što smo svjesni toga da kao prvo zaista za tri ili četiri učenika morate omogućiti liniju. Kao drugo da tu liniju treba netko isfinancirati. Mene zanima koji je to ključni trenutak bio kad se Vlada prepoznala da je to problem i odlučila se da posebnu odluku [[Upadica Škoro: Vrijeme.]] utvrdi, ima mogućnost utvrditi povlaštenu cijenu. Hvala lijepo.
Hvala vam. Vrijeme. Odgovor na repliku. Hvala vama.
Pa očito ukidanje linija i nemogućnost komunikacije tj. omogućavanja i djeci između ostaloga da mogu na normalan način pristupiti školama di se vrši nastava.
Hvala vam lijepa. Sljedeća replika poštovani zastupnik Daniel Spajić. Izvolite gospodine Spajić.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Državni tajniče molim vas da li mi možete reći šta ste napravili po pitanju povremenog prijevoza putnika u RH jer ta grana je pred propadanjem i kolika je prosječna starost teretnog programa vozila što se tiče Republike Hrvatske. Hvala.
Odgovor na repliku, izvolite državni tajniče.
Što se tiče povremenog prijevoza putnika tu je kroz zakon predviđeno ukidanje putnih listova koje je prijevoznik morao imati u vozilu pri obavljanju povremenoga prijevoza putnika u unutarnjem cestovnom prometu. To su oni stavili kao veliku prepreku i nemogućnost osiguranja, a to znači za kratke linije pogotovo turističke koje traju desetak, petnaest minuta. Oni su bili obvezni ispunjavati putne listove, popisivati putnike što je puno više trajalo nego sama duljina prijevoza. Prema tome, tu im se izišlo maksimalno u susret i ukida se ta potreba [[Upadica Škoro: I ostala vam je još prosječna starost.]] A između ostaloga uključene su i mjere Vlade za plaće i to bi se trebalo u ovo vrijeme rješavati.
Hvala vam. Ovoga puta niste stigli sve odgovoriti. Drugi put ćete. Sljedeća replika poštovana zastupnica Boška Ban Vlahek. Izvolite.
Uvaženi državni tajniče, Vlada je u hitnu saborsku proceduru uputila izmjene ovoga zakona kojim će se osigurati sredstva za sufinanciranje javnog cestovnog prijevoza za održavanje autobusnih linija koje postaju sve manje isplative posebice u slabije naseljenim područjima te su prijevoznici prisiljeni ukidati sve veći broj linija. Sufinancirati ćete da se ne bi maknule linije u mjestima gdje živi sve manji broj ljudi. Svakako pozdravljam ovo sufinanciranje, ali tko je zaslužan za sve manji broj ljudi? Upravo vi koji ćete ovo sufinancirati. Stoga predlažemo da se fokusirate na zadržavanje ljudi, a ne samo na simboličkoj sanaciji problema zbog njihova odlaska.
Odgovor na repliku izvolite državni tajniče.
Svakim na svojim potezom, pa i ovim mjerama Vlada baš ide u tom smjeru.
Hvala. Sljedeća replika poštovana zastupnica Anita Pocrnić Radošević. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče ovaj Prijedlog zakona stvara zakonsku osnovu za sufinanciranje javnog cestovnog prijevoza kao javne usluge koja će se odnositi na sve kategorije stanovništva koliko vidim po navedenome. Dolazim iz Ličko-senjske županije gdje je već dugo prisutan problem malog broja autobusnih linija uz visoku cijenu autobusnih karata budući se radi o komercijalnom prijevozu i to je logično da su cijene karata visoke. Tu se radi o županiji sa malim brojem stanovnika koji žive u raštrkanim selima i naseljima na velikom prostoru. Stoga pojedina mjesta uopće nisu povezana javnim prijevozom jer su kao takvi neisplativi. Stanovnici su često u nemogućnosti ostvariti neke osnovne stvari kao što je dolazak na posao, liječniku i sl. Da li će se na ovaj način stanovnicima omogućiti zadovoljenje osnovnih životnih potreba vezanih uz prijevoz?
Hvala. Odgovor na repliku izvolite.
Baš ove mjere to omogućavaju. Prema tome uvođenjem tj. implementacijom ovih mjera postići će se ciljevi o kojima govorite.
Hvala vam lijepa. Vi ste sada slobodni. Možete na mjesto poštovani državni tajniče. Prije nastavka rasprave klubova zastupnika dužan sam pitati predstavnike izvjestitelje odbora žele li uzeti riječ po ovoj točki? Ako ne onda otvaram raspravu. Prvi će u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite gospodine Bulj.
Hvala lijepo. Evo ako imaju mogućnost građani poglavito ruralnih zaboravljenih područja slušati moraju znati da je predizborno vrijeme i da uredbe, direktive koje su prepisane u ovaj zakon su jednostavno taj predizborni program koji ponavljamo kao mantru svake 4 godine, a ovdje se radi sada uglavnom ću citirati ovaj dio subvencioniranog prijevoza na nerentabilnim linijama jer politike su dovele da te linije nisu rentabilne, jer ste iselili 2/3 Hrvatske uvaženi državni tajniče i sada naravno da treba sufinancirati to sve skupa. Naravno da morate sufinancirati to na Zelovu npr. znate u mom kraju gdje je to, jer nema nikoga. Zašto nema nikoga? Zato što ste napravili autobusne čekaonice, a nema autobusa. Znate zašto nema autobusa? Jer nema dovoljno ljudi, nego pojedinci koji u prekrasnim krajevima naše Svilaje, naše Zagore, našeg Podinarja, Čačinog Doca ako znadete, vi znate dobro dolje ste iz mog kraja i znate što je problem. Problem su politike koje su iselile ta područja i sada prije izbora vi uredbe iz 2006. ili direktive sjetili se sada njih 2 mjeseca prije. Vi se sjetili tih direktiva i sada vi to implementirate. Da budem jasan što se tiče, ovdje se spominje u ovom članku 22. čini mi se subvencioniranje školskoga prijevoza. Da, grad, županija, država, ministarstvo subvencioniraju školski prijevoz. Međutim, vi spominjete uvijek pravilnike. Pravilnik od pitanja kvalitete usluge prijevoza to je vrlo bitno jer primjera u Sinju autobusi vlasnika Mate Jujnovića Promet Makarska ili Promet Sinj jer je uništio autoprijevoz Sinj nelegalno to znate dobro. Dizao sam kaznene prijave, ali dobro je on podmitio i županiju koja određuje, i državu. On prevozi autobusima našu djecu u starim 40 godina, a uredno prima novac i od lokalne samouprave, i od države i od županije. Roditelji su prije plaćali, a sada je to preuzela lokalna samouprava. To su problemi sa starim autobusima, a taksije ste vrlo lako ograničili zbog interesa ne znam čijih. Ne nikako hrvatskih na 5 godina da taksi može biti najstariji, a autobusi neograničeno. I događa se, sada sam to govorio ministru držao sam tiskovne ministru Butkoviću i trebao je biti on ovdje. On dobro to zna prezentirati i obmanjivati javnost. Uredno on to radi. On je jedan od najkvalitetnijih po tome pitanju, ali pošto je sada u nemilosti ministra Plenkovića neću ga, premijera Plenkovića neću njega sada napadati da ne bi ispalo da pušem u Plenkovićev rog. Međutim, ovo je ozbiljno pitanje. Ruralna područja to je obaveza Hrvatske države bez obzira na direktive. Odavno je bilo subvencioniranje prijevoza. I ne samo to na nerentabilnim linijama. Ili u Imotskoj krajini dakle moj kolega Kujundžić ili u mojoj Sinjskoj krajini, ili Vrgoračkoj ili nebitno ili u Zagori cijelome dijelu. To je obaveza države. Pa država je obavezna subvencionirati. I još kaže kolega ovdje bivši ministar kaže iz SDP-a kaže zašto bi županije. Pa županije i jesu problem. Treba ih ukinuti i to čim prije to bolje. Čim prije to bolje. Vi ste bili i djelatnik županije. Niti one imaju svrhu, niti čemu služe, nego evo ako tko izgubi izbore da se može uhljebiti kod njih koji načelnik po tim uredima. To je toliko besmisleno. Zbog toga mi nemamo na području Cetinskog kraja mog Sinja srca Zagore, mi u selima nemamo određenim koja su u blizini Splita, to je 30-tak kilometara od Splita nemamo autobusne linije jer naravno Mate Jujnović ne želi prevoziti, pa ga treba subvencionirati s čim se i slažem ja čak. Al već ako te subvencioniramo, ako si dobio mukte sve šta si dobio, džaba, ako ste mu omogućili vaše politike da dobije džaba Mate Vujnović onda ne more od tih novaca koje mi plaćaju županija, država tj. porezni obveznici ne može on kupovat hotele u Makarskoj i uzet bager i još prikopavat obalu doli na temelju. Dobiti koje ima, mislim to je nevjerojatno i ne ulaže u autobuse nego autobusi su toliko stari, to me zamara. Mi raspravljamo o zakonu prije izbora dva miseca da bi poslali poruku naroda kojega ste iselili u Irsku, 6% BDP-a je od doznake iz inozemstva i vi kažete to nije tema. Šta nije tema? Šta vam nije tema? Šta je tema recite mi? Mi ćemo to pravilnikom. Ovaj zakon što vi donosite vi ste to donili okvirno, al ovdje Oleg Butković će lipo sa Matom Jujnovićem, ne znam kolka je dobit, može bit da je on mister 10% kad tolko trpite kriminal Mate Jujnovića i ono šta radi na području moga Sinja i Dalmacije. Čiji je igrač on? Jel vam on šef kampanje? Pa u Makarskoj šta radi, pa mislim to, pa to su, ej, pa ovo je tolko narode moj smišno, tragikomično, da nije tužno bilo bi smišno. Meni državni tajnik kao saborskom zastupniku kaže nije bitna starost autobusa kojim će se prevoziti subvencionirani, ono što država plaća il bilo tko, a taksije ste ograničili na 5.g., a ovdje gdje je 50 dice u autobusu tu može bit autobus star 50.g. i svaki tjedan jedan izgori na putu ili Splita do Sinja ili od Sinja do Zelova, do Zelova i nema autobusa jel ste potrali ono svita šta ima zbog ovakvih politika, zbog 10%, 10% meni, 10 tebi i kako ćemo mi onda opstat? Sitili se direktive iz 2006. EU subvencioniranje, pa to je normalno. Ne samo to, kolegice i kolege, svaku godinu dajem amandman na subvencioniranje linija i svaku godinu, ovi nerentabilnih, uredno odbijate. I zbog toga ste čak i Poslovnik minjali da u istom vremenu nemamo amandmane na proračun nego da imamo posebno amandmane, posebno glasanje da narod ne čuje tu sramotu. Ako nešto plaćaju porezni obaveznici onda to mora biti najkvalitetnije. Ja sam prvi da se subvencioniraju nerentabilne linije i to pod hitno, međutim dok vi to riješite, ovo ste sad dali ovaj zakon i on će do izbora bit riješen, opet za 4.g. pred lokalne izbore će bit isto, dok mi ne blokiramo cestu doli na ulazu u, u, na autoput. Jel ova vaša mantra i ova vaša obmana, pa ja ne mogu vjerovati šta je napravio svitla od vas, vi ste isto moj doli iz Dalmacije šta je napravio svitla od vas ovdje. Često ste u Sinju, pa znate koje probleme imamo u Zagori, tako je i u Slavoniji, tako je i u Zagorju, tako je i u Gorskom kotaru, tako je i u Lici, kolegice u Lici je tako, obmanjuju javnost sad prije izbora, vi se sitili Direktive EU iz 2006., a Mate Jujnović sve subvencionirane novce, prevozi djecu, ej prevozi dicu. Znači on prijevoznik je, prevozi dicu, to je siguran novac, u autobusima 50.g. i starijim, mislim ugrožena je sigurnost djece. Ja to govorim vama, govorim ministru, držao sam tiskovne, bio doli s ljudima, sa roditeljima koji se boje svoju djecu uputiti u školu, boje se svoju djecu uputit u školu iz Otoka do Sinja iz ne znam iz, iz Zelova do Sinja i oni se sjetili sada dva miseca prije izbora evo nas, sjetili se mi nakon 15-20.g. da triba subvencionirat ono odakle smo potrali ovaj narod ovim politikama. Gori nego od Turaka imate politike gore jel učinci vaši, vaših politika su gori nego od Turaka kad su napadali Sinj, kad smo ga oslobodili do dana današnjeg, znači do '91., sve okupatore, sve režime koji su bili. Manje ima sad stanovnika na tim područjima nego tada što je bilo, fašisti, komunisti, nacisti, ne znam ko je sve bio, gore i vi dva miseca prije izbora eto dat ćemo mi vama sve, dat ćete sve. I još saborskom zastupniku kaže, nije to materija to ćemo mi Pravilnikom, iz ovoga zakona mi ćemo svojim Pravilnikom odredit kolko će to bit star autobus, koliko ovo, koliko ono. E a Mate Jujnović ima dobro podvaziva, e ima Mate dobro je ujmio, rođo bez kune. Dobro je ujmio bivša ministrice, kolegice, da, da. Ujmio je braco, rasturio je radnike koji su radili po 40.g. doveo ih je na prosjački štap bio i sad taj prima subvencije i prevozi našu dicu, našu dicu, subvencionirani u ovome zakonu to piše. E a ne piše starost autobusa nigdi nego će oni Pravilnikom to odredit. A da bi … [[Govornik se ne razumije]] zamislite kolki je to apsurd narode ko ovo sluša, taksijima su omogućili da bude stariji od 5.g., autobusi mogu biti stari prije ne znam II. Svjetskog rata, doslovno ima i takvih. Zbog čega to radite, to me zanima? [[Upadica: Vrijeme]] Zbog čega pogodujete tim doslovno kriminalcima? Evo nemam blaže rečenice.
Hvala vam lijepa. Slijedeći će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govoriti poštovani zastupnik Daniel Spajić, izvolite g. zastupniče.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajniče sa suradnicima. Sad ću vam pročitat nešto što je onako vrlo dosadno, al ću kasnije reć zašto i kakav je zakon, ovaj komentar na predloženu izmjenu zakona o prijevozu u cestovnom prometu. Udruga hrvatskih cestovnih prijevoznika uključila se u javno savjetovanje i glede predložene izmjene zakona, te naglasila da ta struka inzistira na konkretnoj reviziji kompletnog zakona i donošenju novog Zakona o prijevozu u cestovnom prometu. Od prijedloga izmjena koje su bile predmet javne rasprave cestovni prijevoznici svakako podržavaju izmjene koje idu u korist olakšanja poslovanja autobusnih prijevoznika. Međutim, neprihvatljive su dvije kategorije izmjena. Prva izmjena kojom se ukida ograničenje za obavljanje prijevoza tereta za vlastite potrebe teretnim vozilima, najveće dopuštene mase do 12 tona te se ukida obveza ishođenja licenci za prijevoz tereta za vlastite potrebe vozilima najveće dopuštene mase iznad 12 tona. S obzirom da je to ponuđeno obrazloženje za brisanje ovih odredbi da je to poduzetnicima stvaralo nepredviđene troškove i probleme u samom poslovanju, apeliramo da se pojasni razlog iz kojeg je Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture u izvješću o prevedenom javnom savjetovanju 2017.g. o Nacrtu prijedloga zakona o prijevozu u cestovnom prometu obrazložilo svoj vlastiti prijedlog uvođenja obveze ishođenja licenci za prijevoz za vlastite potrebe vozilima najveće dopuštene mase iznad 12 tona, a riječima predlagatelj želi zakonskim rješenjem smanjiti dosadašnju zlouporabu prijevoza za vlastite potrebe i unaprijediti sustav javnog prijevoza tereta. U izvješću o sad provedeno u javnom savjetovanju ministarstvo navodi da prema Uredbama 1071/2009 i 1072/2009 za obavljanje prijevoza za vlastite potrebe licenca nije potrebna bez obzira na najveću dopuštenu masu vozila. Međutim, u čl. 1. st. 5. Uredbe 1072/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za pristup tržištu međunarodnog cestovnog prijevoza tereta navodi se da se za određene vrste prijevoza i prazne vožnje koje se obavljaju u vezi s takvim prijevozom ne zahtjeva licencija zajednice i za njih nije potrebna prijevozna dozvola, pa se između ostalog spominje prijevoz koji je samo pomoćna djelatnost u okviru ukupnosti djelatnosti poduzeća, a što je u suštini prijevoz za vlastite potrebe. Citiram „Uredba u st. 6. jasno navodi da odredba st. 5. ne utječe na uvjete pod kojim država članica svojim državljanima dopušta obavljanje djelatnosti iz navedenog stavka“, dakle države članice mogu propisati strože uvjete za obavljanje takve djelatnosti, stoga nema nikakve prepreke europskim propisima za propisivanje strožih uvjeta pa ishođenje licence za prijevoz vozilima najveće dopuštene mase iznad 12 tona. Apeliramo da se zadrži dosadašnja ograničenja jer u suprotnom ponovno će se otvoriti mogućnost nelojalne konkurencije. Pod dva, izražavamo nezadovoljstvo i predloženom izmjenom prema kojoj će se pravilnikom iz čl. 10. st. 4. zakona propisati između ostalog samo najviša cijena polaganja ispita za stjecanje početne kvalifikacije vozača. Još je zakon iz 2018.g. s pratećim pravilnikom o početnoj periodičkoj izobrazbi vozača unio nered na tržištu kad su centri za osposobljavanje i autoškole podigli cijenu usluge za 100%. Slijedom toga započet je postupak javnog savjetovanja glede izmjene tog pravilnika te se predlagalo uređenje najniže cijene troškova periodičke izobrazbe, međutim taj je prijedlog pravilnika u vakuumu još od objave izvješća 13. siječnja 2020.g. Bojimo se novih nereda i novih problema na tržištu. Osim toga, moramo izraziti žaljenje zbog neprihvaćanja prijedloga za kompletnu reviziju izmjenu Zakona o prijevozu u cestovnom prometu jer je ovo bio idealan trenutak da se razjasne pitanja koja su na čekanju. Od određivanja i naglašavanja odgovornosti svih strana uključenih u realizaciju prijevoznog procesa za pretovar vozila do sad već potvrđenih malverzacija s dozvolama za strane prijevoznike do pojačanja financijske odgovornosti agencija i uređivanje materije ugovora o prijevozu sa detaljno posebnim propisom. Na kraju, prijevoznici, vlasnički prijevozničkih tvrtki apeliraju na uvažavanje potrebe cijepljenja profesionalnih vozača pri čemu su prijevoznici spremni sami podmiriti troškove cjepiva. Gledajući razvoj situacije u svijetu, evidentno je da je pitanje trenutka kad će se samo cijepljene osobe moći prelazit preko granice u ulaziti u krug tvornica. Po tom pitanju do sad niste poduzeli ništa, a to vam se govori već šest mjeseci. Da li ste vi svjesni da mi ovisimo o uvozu svega? Niste, niste svjesni. Mi uvozimo znači apsolutno ovisimo o uvozu svega. Nama da se desi da se uvede ova putovnica, a da mi nemamo cijepljene vozače znači nama slijede dvije stvari, jedna je jel ostajemo gladni, žedni, goli i bosi, a druga je da će strane tvrtke preuzet prijevoz onda će nam kompletan cestovni prijevoz propast u Hrvatskoj. 2009.g. ste dobili smjernice kako bi trebao izgledati ovaj zakon, 11 godina vi niste napravili ništa, 11 godina. Sada imate zakon od 45 stranica, imate priloga na 180 stranica je cijeli zakon, znači 187 točno mislim, znači vama treba 11 godina da vi napravite zakon na 187 stranica koji ništa ne valja, ništa, nula. Povremeni prijevoz putnika državni tajniče, vi pričate o nekakvom putnom listu, mislim jel vi znate koji je stvarni problem povremeni prijevoz putnika, to su ljudi koji su kupili autobuse koji koštaju preko 150.000 eura, imaju ratu lizinga po 30, 40.000 kuna mjesečno oni nemaju šta da rade jer lizing kuće im ne izlaze u susret. I vi napravite ovaj smiješni zakon vama 11 godina u ministarstvu treba da donesete zakon na 180 stranica koji ne vrijedi ništa. Pa to je sramota, pa to što vi radite u Hrvatskoj zadnjih 20 godina to je ekonomski genocid nad vlastitim narodom, pa to niko na svijetu ne radi. Pa mene je ovo sram čitati. Hvala.
Hvala vam lijepa. U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će g. zastupnik Pero Ćosić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege. Ovim prijedlogom se stvara zakonska osnova za sufinanciranje cestovnog prijevoza putnika kao javne usluge. To je kako je i sam predlagatelj naglasio u uvodnom izlaganju, jedan od glavnih razloga za upućivanje ovoga prijedloga zakona u proceduru po hitnom postupku. Možda smo i trebali ovaj zakon raspraviti u dva čitanja, ali obzirom na evo važnost njegove žurne provedbe podržat ćemo njegovo donošenje. Znamo da je prijevoz putnika na autobusnim linijama već godinama sve manje isplativ, naročito u slabije naseljenim područjima, stoga su evo autobusni prijevoznici bili prisiljeni ukidati sve veći broj linija. Takva situacija nije održiva za budućnost ovih područja jer je mobilnost građana preduvjet gospodarskog razvitka svakog područja, te pridonosi ukupnoj kvaliteti života. Danas mnogi naši građani u pojedinim područjima, posebno u onim slabije razvijenijima, nemaju uopće mogućnost korištenja javnog cestovnog prijevoza ili nemaju odgovarajući broj linija, te im je otežan svakodnevni život. Hrvatska se danas suočava sa izazovom u području mobilnosti, a time i u pogledu socijalne uključenosti naših građana jel prometni izazovi su i socijalni izazovi zbog toga što su vezani za starenje stanovništva, siromašno stanovništvo, povećanje migracija, a zbog nepovoljnog geografskog položaja u budućnosti ovi se problemi mogu samo dodatno povećati. Stanovnici koji ostaju duže na izoliranom području na kraju ga odlučuju napustiti, naravno da se time mijenja i demografska slika Hrvatske. Stoga je održiva mobilnost u ruralnim područjima kroz prometnu politiku važan faktor i jedan je od temeljnih prava svih naših građana. S jedne strane naši građani u ovim krajevima su izolirani, a s druge strane imamo autobusne prijevoznike koji su također u velikim problemima, ovise o gospodarskoj aktivnosti, a ona je u ovim trenucima drastično smanjena, situacija je naravno još dodatno otežana zbog pandemije i mjera koje se provode radi sprječavanja širenja zaraze kojima se među ostalim evo ograničava broj putnika u autobusima na 40% od kapaciteta autobusa. Zbog svega navedenog moramo očekivati da će se ukidanje linija nastaviti, a što će dovesti do toga da učenici, studenti, kao i svi ostali građani neće imati mogućnost putovati javnim prijevozom. Hrvatski linijski prijevoznici nas već duže vrijeme upozoravaju da se zbog pandemije, ali i zbog napuštanja slabije naseljenih područja nalaze pred velikim financijskim problemima. Evo stoga mi danas trebamo omogućiti opstanak linijskih prijevoznika na način da im osiguramo dostatna sredstva kroz sufinanciranje javnog cestovnog prijevoza kako bi se održale autobusne linije. Nužno je što žurnije omogućiti sklapanje Ugovora o prijevozu između županija i prijevoznika. Do sada se javni cestovni prijevoz uglavnom odvijao na komercionalnoj osnovi, sufinanciranja samo određenih kategorija korisnika, kao što smo čuli prijevoza učenika osnovnih i srednjih škola, prijevoza osoba sa invaliditetom, otočkog stanovništva, a kako je sve manje putnika po tom modelu, sufinanciranja linija polako nestajala su, manje je onih putnika koji sami plaćaju karte, troškovi prijevoznika rastu, te je cijena karata za preostale putnike sve veća, što evo naravno dovodi do ukidanja ili smanjenja autobusnih linija. Predloženi zakon zahtjeva žurnost donošenja jer našim građanima trebamo zajamčit stabilnost javnog prijevoza, naročito u ovim uvjetima pandemije i potresa, mobilnost osigurava jednake ekonomske i socijalne mogućnosti, ali i pristup drugim elementima kvalitetnog života, a to su temeljna ulaganja u budućnost. Stoga treba omogućiti da se osiguraju sredstva za sufinanciranje javnog cestovnog prijevoza i sklapanjem Ugovora o javnoj usluzi u cestovnom prijevozu putnika između jedinica regionalne samouprave i operatera. Ovim prijedlogom zakona se stvara zakonska osnova za financiranje javne usluge u cestovnom prijevozu. Javna usluga u cestovnom prijevozu putnika se može sufinancirati kako stoji u ovome zakonu jedinicama lokalne samouprave, ali i iz državnog proračuna. Najviši iznos sufinanciranja, kao i mjerila i kriterij za temelje kojim će se vršiti sufinanciranje iz državnog proračuna utvrdit će se odlukom Vlade RH. Vlada će RH donijeti uredbu kojom će se regulirati postupak provedbe sklapanja Ugovora o javnim uslugama, načina izračuna i intenziteta državne potpore i druga postupanja koja prethode sklapanju ugovora, isplatama iz državnog proračuna, te praćenju izvršenja Ugovora o javnim uslugama. U mnogim drugim državama Europe i EU već se dugo godina radi na poboljšanju prevozne usluge u slabije razvijenim područjima, tamo gdje to nije isplativo i postoji potreba za sufinanciranjem jel se time postiže dugoročnija vrsta dobrobiti, kao što je razvoj i kvaliteta života kroz bolje mogućnosti rada i obrazovanja. Zapravo možemo reći da bi troškovi uskraćivanja subvencioniranja bili daleko veći jer bismo imali dugoročne ekonomske, socijalne, obrazovne, kulturne i svakolike druge posljedice. Stoga da ne bi došlo do prevelike razlike u mobilnosti stanovništva urbanih i ruralnih područja, te radi ravnomjernog regionalnog razvoja potrebno je postići određeni stupanj održive mobilnosti. Nadalje, ovim prijedlogom zakona se nacionalno zakonodavstvo usklađuje sa izmijenjenom Direktivom o početnim kvalifikacijama i periodičkoj izobrazbi profesionalnih vozača autobusa i teretnih vozila. Rok za podnošenje odredbi istekao je već 20. svibnja 2020., za prenošenje odredbi u zakon 20. svibnja 2020., te je sada evo krajnje vrijeme znači da to i prenesemo i ugradimo u ovaj zakon. Svi profesionalni vozači teretnih vozila i autobusa moraju imati početne kvalifikacije koje se stječu izobrazbom i polaganjem ispita ili kroz srednjoškolsko obrazovanje za zanimanje vozač, a osim toga profesionalni vozači nakon stečenih početnih kvalifikacija moraju svakih 5.g. prolaziti dodatnu periodičnu izobrazbu u trajanju od 35 nastavnih sati, a vozačima teretnih vozila i autobusa koji su stekli propisanu izobrazbu za profesionalne vozače znači i početnu i ovu periodičku upisuje se odgovarajuća oznaka u vozačku dozvolu i onda se izdaje posebna potvrda koja dokazuje stečene kvalifikacije. Između ostalog ovim prijedlogom zakona od obveze polaganja ispita o stručnoj osposobljenosti za auto taxi prijevoznika oslobađaju se osobe koje su prema ranije važećim propisima obavljale tu djelatnost, znači ne moraju ponovo polagati stručnu osposobljenost. Ukida se obveza posjedovanja putnog lista u unutarnjem prijevozu putnika i isto tako se ukida obveza ishođenja licence za obavljanje prijevoza tereta za vlastite potrebe vozilima iznad 12 tona što je svakako jedna dobra olakšica u poslovanju poduzetnicima. I evo na kraju bih istaknuo da će klub HDZ-a prihvatiti donošenje ovoga zakona. Hvala lijepa.
Hvala vama. U ime Kluba zastupnica Centra i GLAS-a raspravu će održati poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prijevozu u cestovnom prometu tzv. prvo i drugo čitanje ili konačni prijedlog i onda tamo piše P.Z., to znači usklađivanje sa direktivama EU. U životu svih nas vidjeli smo već kroz određeno vrijeme da postoje nekakve mode, pa tako u uređenju interijera smo vidjeli da postoji moda odjedanput jedno vrijeme je to sve bilo u zlatu, u drvetu, pa je onda to bilo u nekakvom srebru, jednako tako i u modi koju mi koristimo jednu sezonu se nosi zeleno, jednu ljubičasto, jedno crveno, crna je nekako i tamnoplava vječna, a u sezoni ovog saziva Sabora postoji nešto što karakterizira zakone koji dođu pred nas. Prvo i osnovno svi zakoni su P.Z., to znači usklađujemo se s direktivama EU i onda te direktive ugrađujemo, pri tom nitko nam ne kaže da mi moramo prepisati sve direktive od riječi do riječi, mi ih moramo analizirati i primijeniti ono što je nama prihvatljivo, ali nam je ovako zgodnije i jednostavnije onda imamo pilote pa onda ponovo mijenjamo, dopunjujemo. Postoji još nešto što je počelo u bivšem sazivu, a u ovom se nastavilo, kad ne znamo riješiti problem ili kad ne želimo riješiti problem, onda kažemo to će riješiti pravilnik ili će riješiti uredba. Dakle, ja apsolutno mislim da zakoni ne trebaju rješavati sve, apsolutno mislim da dio toga tehničkih propisa ili razreda treba napraviti se kroz određeni pravilnik ili kroz uredbu, ali ako ih ima previše to vam ukazuje na dvije stvari, jedna stvar da u trenutku kada ste donosili zakon niste znali konačno rješenje jer ako radite ozbiljno i odgovorno onda paralelno sa nekakvim novim zakonom ili izmjenom treba biti u pripremi i uredba i pravilnik da točno imate cijelu sliku ili je druga stvar, gdje želite izbjeć HS. Želite izbjeći da u HS neko kaže ali zašto je to ovako ili zašto onako, pravilnik to jako dobro znate donosi ministar, uredbu donosi Vlada, obavite onu formalno javnu raspravu koji put da, a koji put ne i to napravite. To jednostavno nije dobra moda, to vam samo znači da ono što karakterizira Hrvatsku, a to je jedno dugo komplicirano zakonodavstvo krenuli smo i dalje. Ne samo da ćete u svom resoru imati komplicirano pa sami nećete znati kad je što uskladit međusobno po različitim resorima zakonodavstvo će biti nemoguća misija. To godinama imamo problem, godinama smo imali problem da su se marine kategorizirale u Ministarstvu turizma sa brojem sidara, u Ministarstvu prometa na drugačiji način, a ministarstvo koje je bilo zaduženo za prostorno planiranje u prostornim planovima marine označavalo na treći način, pa onda kada je trebalo dati koncesiju već je nastao problem, a da ne kažem dalje. Ovim ćemo samo probleme produbiti i jednostavno ih nećemo moći riješiti. Imat ćete sami problem u svom resoru kao što ima Ministarstvo regionalnog razvoja koje je doneslo Zakon o otocima koji im nije u suglasju sa nekakva druga dva zakona pa smo imali u prvom čitanju gdje se to usuglašavamo. Moje je pitanje vama državni tajniče naravno bilo je sarkastično, ja sam rekla koji je to bio ključni trenutak kad ste prepoznali da imamo problem s prijevozom učenika. Taj ključni trenutak je uvijek zgodan uoči nekih izbora, ovaj put je uoči lokalnih izbora. Ajdemo to rasvijetliti i reći pravu istinu, Hrvatska ima oblik vrlo neobičan, nas ima 4 milijuna odnosno tek ćemo u 9. mjesecu ako budu uvjeti s koronom takvi početi popis stanovništva, nećemo u 9. nego tamo negdje u veljači, ožujku ćemo znati koliko nas stvarno ima. Svi se uzdajemo u održivi razvoj i nema nikog ovdje ko ne bi volio da dijete, ja ću sada isključivo govoriti o djeci u osnovnim i srednjim školama da imaju iste uvjete bez obzira gdje živi da može pohađat svoju školu kao i dijete koje sad neću reći u centru Zagreba, to sam prije koristila sad ću reći u Novom Zagrebu jer ovi koji su iz centra Zagreba više baš i ne mogu ići u svoje škole ako su u potresu oštećene pa se neću na to referirati, ali recimo dijete koje živi u Novom Zagrebu do svoje škole dolazi pješice, čak dolazi na način da ne mora proći niti jednu prometnicu. I to je između ostalog kada je riječ o tome kako ulažemo u djecu održivi razvoj. Naravno da nema šanse da neka djeca uopće idu u osnovne škole, a i u srednje škole ako im to roditelji neće moći otrpiti, ako neće biti subvencioniranje javnog prijevoza, nema šanse, pogotovo još u osnovnu školu će još nekako otići, ali u srednju školu neće ići i tog moramo biti svjesni. I ako želimo zaista omogućiti svoj djeci, barem koliko toliko uvjete, ja mislim da jedino sva djeca u Hrvatskoj imaju iste mobitele, a sve ovo drugo imaju različito i pod različitim uvjetima odrastaju i ako govorimo o održivom razvoju i mi o tome govorimo da je potrebno subvencionirati javni prijevoz. Ali ajmo malo govoriti o stvarnosti, mi smo imali prošli tjedan govorili smo između ostalog o alternativnim izvorima energije, pa govorili smo o energetskoj učinkovitosti pa je tamo između ostalog bilo i auta u javnom prijevozu da moraju ići ili električni auti ili već na nekakve druge izvore i sve ostalo, kada dođete malo u stvarnosti dobro da se neka djeca ne uguše od CO2 u samom vozilu u kojem se voze, to je naša stvarnost. Ja ću uvijek podržavati bez obzira ako to i papir trpi, a u stvarnosti nemamo da radimo nekakve iskorake, čak, čak i kada smo svjesni toga da smo rubno vezani uz neku direktivu mislim da tamo treba otići pa sjesti, pa imamo komišinera koji je zadužen za tu oblast pa reći dakle, Hrvatska ima zaista ima prednosti jel je djelomično mediteranska, djelomično kontinentalna zemlja, ali nekad su vam prednosti i problem i zaista jako puno ljudi je otišlo, imamo problem i taj problem trebamo rješavati. Ali je interesantno da se vladajući, da se HDZ sjeti problema točno pred izbore i onda više nije važna direktiva, više nije ni važno što u zakonu piše, više nije ni važno da idemo u dva čitanja, više nije ništa važno. Važno je da se donese odredba i ja ću je pročitati imam taman toliko vremena, kaže: „Vlada RH može posebnom odlukom utvrditi povlaštenu cijenu karte za prijevoz redovnih učenika srednjih škola te mjerila i kriterije na temelju kojih će se ostvariti pravo na financiranje odnosno sufinanciranje međužupanijskih prijevoza redovnih učenika srednjih škola iz državnog proračuna sa pozicije ministarstva“, čak nije ni važno da li ima novaca na toj poziciji ministarstva, napravit ćemo preraspodjelu pa će biti. Jedino je važno da se o ovom glasa u petak, jedino je važno da to izglasamo u petak i da se onda, odmah će biti ta odluka neće to biti nikakvih problema za razliku od nekog drugog što će trajati i odmah ćemo ovo koristiti tu posebnu odluku i taman točno znamo tko će zadovoljiti mjerila i kriterije. Možemo i sad malo otići na web stranicu pa vidjeti gdje su pojedini HDZ-ovi župani ili gradonačelnici pa im se nešto klima ta pozicija koji će to ostvarit. Dakle, zaista nemam problema i mislim da to treba riješit, zaista bih voljela da imamo propis koji omogućuje svakom djetetu u Hrvatskoj bez obzira gdje živi da može doći da ne mora ići kada ide u školu ići pješice ili čekati, zaista bi voljela da vodimo računa pa da su to onda oni mali kombiji ili mali auti koji su na električni pogon ili na nešto drugo da oni kvalitetno i na vrijeme idu. Nemam nikakav problem da mi iz proračuna zaista to i sufinanciramo, nemam ni problem da ide ministar tri put u Bruxelles i da objašnjava zašto je to kod nas tako jer ako toga neće biti svi znamo ne mogu svi otrpiti sve, doći ćemo do problema uopće financijskih mogućnosti pojedinih lokalne i regionalne samouprave. Ali nemojte od nas raditi ljude koji ništa ne razumiju, nemojte od nas raditi ljude čak sam htjela upotrijebiti neku ružnu riječ pa ću se ipak zadržati na ovom, svi znamo zašto to radite, ali ako to radite dajte onda barem u raspodjeli sredstava svima da to mogu iskoristiti. Nemojte da svaki budu da onaj koji je bliže oltaru će odradit, a znamo tko je bliže oltaru je bila i inzistiranje na svemu ovo, ovo nije problem od jučer ovaj problem je već dugo. Ništa nije korona taj problem sad stavila na svjetlo pozornice, ona je samo naše probleme koje imamo jasnije artikulirala i pokazala probleme koje imamo. Hvala.
Hvala vama. Sljedeća će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovana zastupnica Marina Opačak Bilić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče HS-a, uvaženi državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Izmjenama Zakona o prijevozu u cestovnom prometu uređuje se jedno važno društvo, gospodarsko i socijalno pitanje, a to je održavanje javnog cestovnog županijskog prijevoza koje je u značajnom interesu cijele društvene zajednice i RH jer u dobro dijelu štiti krajeve koji su slabije naseljeni, točnije demografski opustošeni i ovaj oblik javnog prijevoza, tj. javna usluga kao takva u bitnome označuje razinu kvalitete života u određenom lokalnom prostoru. Ono što želim danas istaknuti je nekoliko rješenja za koje smatramo da će imati pozitivne učinke jer sada imamo obrazloženja predloženih izmjena koje sadrže isključivo sadržaj pojedinih normi, ali ne i pojašnjenje njihovog učinka i načina njihove primjene čime se dodatno otežava ujednačena primjena propisa. Ono to klub SDP-a drži važnim je dodatno i detaljnije uređenje pitanja ugovora o javnoj usluzi županijskog prijevoza. Naša primjedba ide u smjeru da smatramo kako nije dovoljno ni vremena ni prostora ostavljeno našim prijevoznicima za prilagodbu izmjenama, dok ministarstvo koje je imalo vremena nije provelo kvalitetnu pripremu. Provedbu sufinanciranja nerentabilnih linija kao takvu prihvaćamo, no za prilagodbu i pripremu istoga potrebno je određeno vrijeme, potrebno je osigurati financijska sredstva za provođenje zakona, potreban je i jedan tranzicijski period kako bismo kao država kvalitetno pripremili teren za javne natječaje prije kojih je potrebno urediti mreže linija, mreže putnika, snimit stanje, razradit modele u konačnici sam zahtjev za nostrifikaciju prema Europskoj komisiji zahtjeva najavu godinu dana unaprijed i to je jedan značajan period kako bismo spremni dočekali sufinanciranje putem javnih natječaja. Znamo svi da su upravo ovi prijevoznici izuzetno pogođeni covid krizom, a uz to već godinu i pol čekaju zakonom određeno sklapanje ugovora o javnoj usluzi za obavljanje županijskog linijskog prijevoza kojim bi osigurali transparentnost i održivost ovog posla u ruralnim područjima isto onako kako to jamče ugovore koje već imaju gradski prijevoznici, HŽ Putnički prijevoz, Jadrolinija i Croatia airlines. Dok oni pak s druge strane već godinu i pol čekaju implementaciju ugovora i pozivaju na potpisivanje istih kako bi mogli planirati budućnost svojeg poslovanja. Oni su danas u poziciji da održavaju nerentabilne linije i ne mogu imati daljnja ulaganja i poslovne planove jer ne znaju pod kojim uvjetima će poslovati. Jednostavno našli su se u jednom međuprostoru. Teško je objasniti zašto Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture koje se obvezalo implementirati ugovore, imali su obvezu potpisati ugovore između županija i prijevoznika do 30. studenog 2019., tu obvezu još nisu realizirali. Znači do danas niti jedan ugovor još uvijek nije potpisan. Dodatno sada najavljuje se kako, kako će se ugovorima pristupiti temeljem javnog natječaja što ozbiljno dovodi u pitanje opstanak tvrtki koje se danas time bave i kojima nije ostavljeno vrijeme za prilagodbu na novi sustav koje su sve druge države članice EU osigurale za svoje prijevoznike. RH imala je vremena uskladiti se s uredbom od ulaska u EU 2013.g., pa sve do 2019.g. Zašto to već nismo učinili, to je teško objasnit, a time bismo dobili zapravo kvalitetno pripremljene javne natječaje. U ovom slučaju predlažemo da se iskoristi mogućnost koju nudi Uredba 1370 koja daje mogućnost izravnog sklapanja ugovora, te da čim, te da se čim prije krene s Ugovorima o javnoj usluzi jer vjerujem da nam je svima u interesu da upravo naši prijevoznici budu konkurentni i da upravo oni ostanu raditi. Ovo pitanje valja gledat i kroz socijalnu komponentu, prije svega u segmentu zaštite poduzeća i djelatnika koji rade ovaj posao, kao i u segmentu ljudi koji žive na ruralnim područjima i kojima je održavanje prijevozničkih linija od iznimne važnosti. I naravno da će model sufinanciranja dovesti do održavanja autobusnih linija u slabo naseljenim mjestima. Nadalje, predloženim izmjenama ovog zakona regulira se nekoliko tema. I s obzirom na to Klub SDP-a smatra da su ovakve izmjene zakona trebale ići u normalnoj proceduri, u dva čitanja, ne po hitnom postupku jer ima dosta primjedbi zainteresirane javnosti koje nisu prihvaćene i zasigurno bi redovan postupak donio priliku za širu raspravu jer ovdje se osim rasprave o načinu na koji se financira županijski linijski prijevoz uređuje pitanje načina priznavanja obuke vozača u drugim državama članicama, uređuje se pitanje ukidanja putnog lista, ukidanje obveze ishođenja licence za teretna vozila iznad 12 tona, što pozdravljamo, uređuje se i pitanje naknade za izdavanje dozvole za obavljanje auto taxi prijevoza putnika. Upravo smatram evo da bismo upravo u široj raspravi imali priliku naglasit važna pitanja koja bi recimo trebali urediti zajedničkom suradnjom i sa Ministarstvom financija naći neka rješenja o recimo provizijama taxi aplikacija koje su prijavljene izvan Hrvatske, a koje uzimaju našim prijevoznicima 25% od cijene vožnje, što nije fer. Znamo svi kako je prijevoz u cestovnom prometu izuzetno odgovoran posao, a unazad godinu dana dobar dio se ovog sektora našao u ugrozi. Znamo i da su vozači već godinama deficitarno zanimanje i treba gledati na to da zadržimo svakoga od njih. Trebamo nastojati olakšati poduzetnicima prijevoznicima teški period, smanjiti administraciju i zaključno treba čim prije pristupit potpisivanju Ugovora o javnom prijevozu i vjerujem da je moguće vezano za europsku praksu i određene akte uvest dovoljan period za prilagodbu na pristupanje potpisa takvih ugovora kroz javnu nabavu. Vjerujem da se svi možemo složiti oko ovakvog modela, svima nam je u cilju naravno da sufinanciranje krene što prije, ali jednako tako važan je i model provedbe istog. Kao što sam rekla, hitni postupak ostavlja sam po sebi puno otvorenih pitanja i u tom pravcu trebamo ovakve teme puno kvalitetnije regulirati. Hvala.
Hvala vama. A sada idemo na pojedinačne rasprave, prvi će govoriti poštovani zastupnik Matko Kuzmanić. Izvolite g. Kuzmanić.
Zahvaljujem potpredsjedniče, državni tajniče. Ono u čemu bi se mi ovdje svi mogli složiti, a to je, pa čak i kolege iz HDZ-a, da se ovaj zakon donosi ipak u predizborno vrijeme i da je on debelo zakasnio. Ovaj zakon trebao se donijeti u redovnoj proceduri, u dva čitanja i morao se pripremiti na malo kvalitetniji način. Danas je upitno što će provedba ovog samog zakona proizvesti, svima nam je u interesu da na neki način putem subvencija zaštitimo ona ruralna područja koja još su samo na taj način spojena sa gradovima i velikim središtima i kada bi im i to ukinuli, kada bi i taj prijevoz ukinuli upitno je bi li ta područja uopće opstala. Ja sam možda prije dva mjeseca čak davao prijedlog ministru Butkoviću da u mjesecima od 1. studenoga do 1. svibnja se potpuno ukine naplata autoceste, šta bi se opet na neki način pomoglo našim prijevoznicima i svim našim građanima, a to ne bi izazvalo neki veliki trošak u Hrvatskim autocestama. Međutim, na to nisam dobio nikakav odgovor. Uputili smo određene amandmane, a oni se tiču prvenstveno na čl. 33. i to na st. 7. jer Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja je dala mišljenje da postupak koji prethodi sklapanju ugovora je potrebno provesti uz poštivanje načela tržišnog natjecanja i primjenu ne diskriminirajućih uvjeta za postojeće i nove pružatelje predmetne usluge. Iz navedenog je razvidno da svi poduzetnici trebaju imati pristup tržištu pod jednakim uvjetima. Tu bi se onda ukoliko bi se ne bi pristupilo izmjenama ovog članka zakona za koje je i Hrvatska zajednica županija i radna skupina za promet u studenome savjetovala da se ide u takvu izmjenu, postoji realan rizik za sudske sporove za jedinice područne i regionalne samouprave u slučaju direktnog sklapanja ugovora. Isto tako, čl. 33. u st. 10. se mijenja i glasi da javnu uslugu iz ovog stavka treba sufinancirati jedinica lokalne samouprave i RH. A zašto? Pa za provedbu ovoga zakona moraju biti osigurana neka sredstva, netko to mora platit, a naše jedinice lokalne samouprave, tu imam primjer jedne županije, to je Krapinsko-zagorska, ali ne bih sada ulazio u detalje nemam dovoljno vremena za to, ali doveli bi jedinice lokalne samouprave u jako, jako velike probleme. Stoga sredstva se jednostavno moraju osigurati i ovaj amandman ste vi kao predlagatelj trebali prihvatiti. Gledao sam što je Obrtnička komora uputila vama po ovom pitanju, također sam pročitao i zapisnike sa sastanaka koji ste imali sa predstavnicima Obrtničke komore i tu sam se najviše se moram referirati na ovo oko taxi prijevoza. Naime, trenutni Zakon o cestovnom prometu koji regulira auto taxi tržište, dozvoljava pravnim osobama da imaju od jednog do neograničeno vozila na jednoj dozvoli, a u praksi to izgleda da pojedinačne pravne osobe, mahom obrtnici, imaju jedno vozilo, a druge pravne osobe j.d.o.o. ili d.o.o. imaju više vozila. Veliki dio pravnih osoba koristi ta zakonska sredstva i na kraju godine iste pravne subjekte zatvara i otvara nove pravne subjekte radi nagomilanih dugova. A zakon dopušta pravnim osobama koji imaju više vozila da dozvolu koju je dobila ta pravna osoba mogu kopirati onoliko koliko imaju vozila. Pa me zanima u praksi to izgleda da auto taxi prijevoznici koji imaju originalnu dozvolu u autu, a one pravne osobe koje imaju više vozila kopije drže u drugim automobilima. Niko u RH ne zna koliko je izdano dozvola, nitko. Kome odgovara taj nered? Zbog svega navedenoga auto taxi prijevoznici se prvenstveno zalažu za uspostavljanje baze podataka vozila i dozvola, izdavanje vozila za jedno vozilo, označavanje taxi vozila jedinstvenim brojem na teritoriju cijele države putem broja na taxi reklami ili putem registarske oznake vodeći se primjerom većine europskih država koje su riješile tu problematiku. Također važno je istaknuti da bi tada lokalna samouprava znala uistinu koliki je broj vozila, da trenutno na tom području ne bi bilo zloupotreba, malverzacija i to bi sve bilo svedeno na minimum. Lokalna samouprava bi trebala odrediti cijenu te dozvole na svom području, a ukoliko je lokalna samouprava zadužena za izdavanje taxi vozila onda bi trebalo odrediti način obavljanja prijevoza te kriterije i po kojim uvjetima će se ta dozvola izdati. Također auto taxi prijevoznici pozdravljaju liberalizaciju tržišta u RH nadajući se ispravci problema koji je uzrokovao dio auto taxi prijevoznika u prošlosti, ali prvenstveno pod istim pravilima za sve. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepo g. Kuzmaniću. Imate tri replike, prva replika poštovani zastupnik Davor Dretar. Izvolite g. Dretar.
Hvala vam lijepa poštovani g. predsjedavajući. Poštovani kolega, zajedno sjedimo na Odboru za pomorstvo, promet i infrastrukturu pa bih vas zamolio da još jednom prokomentiramo ono što je i poštovani g. zastupnik Spajić u svojem govoru rekao i ono što smo spomenuli na odboru kao jednu notornu činjenicu, da je prošao prijelazni rok od 10 godina od 2009.-2019., a sada je 2021., sve potpore su načelno u PSO sektoru nezakonite. Pa samo da još jednom molim vas kažemo hrvatskoj javnosti što se i koliko se radi i koliko ustvari ljudi u ovom sektoru radi, molim vas da to još jednom naglasimo. Hvala lijepo.
Hvala vama. Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala vam kolega Dretar. Sve ste rekli šta ste tu rekli, ali kao što ste maloprije napomenuli kada se radi o nekoj bitnoj temi, a evo rekao sam vam kad sam predlagao da eto ukinemo tu cestarinu jel autocesta nam zjapi prazna i da neki način se moramo reformirat, moramo se prilagodit. Europske direktive nama kažu koji je cilj, one nama ne određuju put do cilja, to mi određujemo. Ali godinama ovo služi kao predizborna trgovina i to je ono što je ružno u svemu i ne želim sudjelovati u tome, ali želim pomoći i našim prijevoznicima i našim građanima, a posebno našim ruralnim područjima. Ali dokle god te teme budu manje važne, ha medijima budu dominirali ove koje ste vi maloprije spomenuli da je dotična dobila bebu mi ćemo se često susretati sa ovakvim problemima, nažalost.
Hvala lijepa. Držimo se teme. Još jedna replika, poštovana zastupnica Marina Opačak Bilić. Izvolite.
Hvala. Poštovani kolega, samo donošenje zakona po hitnom postupku pomalo odaje dojam da zapravo on sam po sebi dolazi pod silom tereta jer naravno uvijek kasnimo, ali ovaj put rok je dosta, dosta prešao sve mjere. Nego spomenuli ste nešto što je zapravo ključno možda u provođenju samog ovog ugovora o linijskom prijevozu, da to je da nismo sigurni jesu li osigurana financijska sredstva za provođenje ovog zakona i u državi i uopće u jedinicama lokalne samouprave. Tako da koji je vaš komentar dodatni na to?
Hvala vama. Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala. Koliko sam ja vidio financijska sredstva nisu osigurana, zato smo uputili ovaj amandman odnosno ova dva amandmana, drugi se upravo tiče toga područja. I ono što ste dobro primijetili, ali ja tu moram nadodati nešto, neću kao kolega Bulj spominjati loše primjere u prijevozu, većina prijevoznika radi pošteno, po zakonu i moralno i bez ove korona krize imali su probleme, a sada u ovoj korona krizi imaju posebne probleme. Oni koji su prevozili djecu i naplaćivali to po prodanoj karti i na to dobivali subvenciju umjesto 40 djece u autobusu danas imaju 15, znači imaju toliko manje i prodanih karata i toliko manje subvencija i već duže vrijeme oni posluju s gubitkom i mi moramo udahnuti zrak tome sektoru, jednostavno on mora preživjeti.
Hvala. Sljedeća replika poštovana zastupnica Romana Nikolić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovani kolega, pa naveli ste taxi prijevoznike i ja isto također smatram da pitanje taxi prijevoznika nije riješeno iako im se već dosta dugo vremena obećava da će biti, ako treba još pojasniti oko toga.
Odgovor na repliku, izvolite.
Kolegice Nikolić, evo da vam pokažem ovo su dozvole prije i dozvole sada, dali su i moje kolege iz, koji se bavu taxi prijevozom u Kaštelima, dozvola prije je imala ime i prezime osobe, područje gdje se taj taxi prijevoz obavlja, vrstu vozila, boju i oznaku, sada imate samo dozvolu, čime se bavi i to je to. Kopira se ovakvih 20 dozvola i može bilo ko se bavit time. Mi smo iz jedne apsurdne situacije u kojoj smo imali jedan monopolistički sustav, sada imamo jedan kompletan nered, mi nikako da dođemo u te neke normalne okvire u kojima se nalaze sve zemlje u našem okruženju. I ovo je ono dobro na što se moramo vratit, al ja sam uvjeren kad te amandmane damo našim predstavnicima jer oni su se čak na sastancima s obrtničkom komorom pozitivno izjasnili po ovim primjerima, ja sam siguran da će oni to prihvatiti jer je to u interesu naše države. Eto, hvala lijepo.
Hvala vama. Slijedeća pojedinačna rasprava poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Ja bi sad kroz pojedinačnu raspravu još jednom upozorio na ono što je ključ ove cijele priče. Ključ je da su politike iselile 2/3 Hrvatske, loše politike. Ključ je da je potrebno subvencioniranje nerentabilnih linija, to je potrebno, to je potrebno bilo davno, ne danas nego davno, davno prije, al ne zbog toga da mi pogodujemo određenim monopolistima na određenim područjima. Ja sam spomenio problem Prometa Sinj tj. Promet Makarska, vlasnika Mate Jujnovića koji je dobro uigran sa vlastima i na županijskoj razini, žao mi je šta ne vodi sjednicu Ante Sanader, on bi to bolje mogao opisati cijeli taj slučaj kako se uništava javno dobro, korisno dobro, u ovome slučaju znači prijevoz, organizirani prijevoz na ruralnim područjima gdje ljudi ionako odlaze. I ne mogu virovati da se ovdje spominju Direktive iz 2006. na 200 stranica ili kolko već ima uz sva obrazloženja, da su se odjednom sjetili 2006. neke europske direktive da treba, da triba subvencionirati na područjima nerazvijenim zapuštenim prijevoz. Pa naravno da triba. Triba uvaženi državni tajniče subvencionirati i ono šta ste ugasili, čestitku poslali Dalmaciji za Novu Godinu nakon 100-tinu godina vi ste ugasili noćni vlak Split-Zagreb, nakon 100-tinu godina. To čestitke na normalno, al to je tribalo subvencionirati da održajemo sjever i jug. Dalmacija je zaboravljena, ona je zaboravljena i ona je ostavljena i prepuštana razno raznim kokošarima i lešinarima. I žao mi je što ovdje iza mene nije Ante Sanader još jednom ponavljam, faraon cijele te ili ću ga nazvati, bolje da ga nazovem feud, feudalac koji upravlja sa svime, ne upravlja tu ni, ni Boban, ni ovi, ni oni, nego ta tvorevina koja je, dole upravlja se iz toga. Meni je žao što vi ne subvencionirate ono što je potrebno tim krajevima, a to su projekti, primjer brza cesta od Sinja do Splita do autoputa. O ovome svemu što vi dajete da sam svake godine amandman, svake godine, uporno, uporno i sad ste se vi sitili misec dana prije izbora lokalnih evo nas, pa to je tolko prozirno, bjedno i jadno prema narodu, prema toj našoj dici koja su sada u drugim državama. Pa ja ne znam jeste li vi obišli te krajeve, jeste vi vidli te ljude, jeste vi vidli zapuštenost toga područja, al prekrasnog područja? Vi ste spomenuli ovdje otoke, na otocima prijevoz cestovni, a vi ste napravili od kopna otoke, od Slavonije, Zagore, nigdje nema mora, al su otoci u smislu šta nisu povezani kako treba, što nemamo jake infrastrukturalne projekte i što ne ulažemo, to je znači pitanje strategije. Najlakše je državni tajniče bilo doć, žao mi je šta ovdje nije ministar Butković, u nemilosti je Andreja Plenkovića, pa ga neću spominjat sad kad je ovaj da ne bi sad ja bio nekakav sudac ovdje, ali meni nije jasno kako možete doći svako 4.g. u Split il neki drugi kraj, naš grad i održati nekakvu sjednicu vlade i reći mi ulažemo u taj kraj 2 milijarde kuna na to područje projekte. Evo prošlo je 4.g. od splitske vlade nula kuna, nula kuna, ništa. I svake godine svi ti projekti koje ste vi na sjednici vlade bilo spoj sa imotskim, bilo spoj sa cetinskim krajem te vertikale, svake godine dajem amandmane, svake godine i vi to odbijate uredno. Šta brige ministra za Radošićom gore, kaštelanskim, mojim, šta ga brige za Čvrljevom, šta je to njemu bitno. Njemu je bitno da on opstane u ovoj vladi da ne talasa i da igra sa sponzorima vladajuće stranke, bitna je ta igra, ta komunikacija i igra. Jel ono što Mate Jujnović radi na području Dalmacije sa svojim prijevozom to je katastrofa, a porezni obaveznici i roditelji to plaćaju. Još jednom ću ponoviti, djeca se doslovno prevoze u vozilima koja svaki tjedan jedan izgori autobus.
Vrijeme, hvala vam. Poštovani zastupniče Bulj, meni je žao što je vama žao što nema potpredsjednika Sanadera nego sam tu ja, ali jednostavno…
A vidim da ste pustali suzu.
…moje, moja je smjena, pa evo. Imamo jednu repliku, poštovani zastupnik Ante Kujundžić, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Poštovani kolega Bulj, prema podacima Centra za vozila Hrvatska o čijim kompetencijama i načinu propisivanja određenih specifikacija sada neću, ali će biti prilike, zapravo iznosi podatak da je više od 60% autobusa starije od 10.g. i sindikalisti kažu da je zapravo to jedan odraz stanja u državi onakvog kakvo ono uistinu jest. Autobusi koji su čak i stariji od ove brojke koju sam iznio je činjenica da su tehnički ispravni, što znači da su kao takvi, očito na tehničkim pregledima prošli. Autoprijevoznike se opterećuje sa razno raznim nametima, porezima, davanjima državi koji onda u principu štede tamo gdje i ne bi trebali, a to su ili plaće vozačima ili s druge strane, održavanje samoga voznoga parka. Ja ove izmjene pozdravljam i ovaj određeni subventivni dio koji će ići, međutim, korjenite promjene trebaju se dogoditi jer inače, bojim se da ćemo doći u situaciju da, prvo neće nitko ni htjeti, a oni koji budu htjeli, pitanje je s čim će vršiti usluge prijevoza. Hvala.
Vrijeme, hvala. Odgovor na repliku, izvolite.
Kolega Kujundžić, nije problem pozdraviti izmjene i subvencioniranje nerentabilnih linija na područjima gdje, nerazvijenim područjima, to nije problem, to treba pozdraviti. Međutim, svako 4 godine istim pamfletom i kad postavljamo pitanje, on kaže mi ćemo odrediti pravilnikom koliki je dob godine, autobusa s kojim se prevozi, ovaj, subvencionirani na tim područjima gdje subvencionirane linije, međutim, vamo, recimo, taksi služba, tu je definirano da vozila taksijima mora biti do 5 godina. Autobusi mogu biti na ... [[Govornik se ne razumije.]] di mi za njima k'o Sinjska rera prije, na početku prošlog stoljeća, di mi ono, nemilo. I gore autobusi, gore djeca, samo spretnošću vozača ti, ta su djeca živa. A naravno da ćemo pozdraviti da treba subvencionirati, ne sada prije izbora, mjesec dana. Nego to je trebalo riješiti od onoga trenutka kad s tim, kad su ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica: Vrijeme.]] počele potravati ljude sa tih područja.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava poštovani zastupnik Josip Borić. Izvolite g. Boriću.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Zakon o prijevozu u cestovnom prometu, mislim da je vrlo važan i dobar zakon, mislim da ga svi trebamo podržati jer končano rješava nekoliko momenata koje do sada nismo imali. Prvo je da smo imali sufinanciranje javne usluge cestovnog prijevoza i prometa, od više ministarstava i da je to očito imalo svoju svrhu i oni koji su ostvarivali to pravo, prije svega, naši srednjoškolci, osnovnoškolci, naši građani otočani i još poneke skupine, da sada imamo priliku to proširiti na čitav prostor RH i da će se raditi iz jednog ministarstva, Ministarstva mora i da je to temeljna poruka koju treba prihvatiti, bez obzira na sva naša promišljanja da li su autobusi dobri, nisu dobri, da li oni voze potrebnim brzinama, imaju li oni dovoljno kapaciteta i da li je sve do sada bilo savršeno. Naravno da nije iako cestovni prijevoz poslije željezničkog prijevoza i pomorskog prometa zaista bilježi najveći broj, ajmo reći, putnika. Tako da, s obzirom i na vrijeme u kojem smo sada u kojem živimo i u kojem smo ušli prije godinu dana, stvorile je probleme i na tom prostoru i država je reagirala i to treba pozdraviti. To nitko ne bi trebao biti protiv ovoga, a sad ću reći i zašto. Zato što sam imao priliku to napraviti na hrvatskim otocima davne 2004. g., da smo uveli tada, znači javnu uslugu cestovnog prijevoza za sve, za neke kategorije otočana, uglavnom znači za učenike osnovnih škola, koji nisu bili pokriveni tada iz Ministarstva obrazovanja, da smo to uveli za umirovljenike, sve umirovljenike, da smo to uveli za zdravstvene radnike, invalide i da smo na taj način osigurali da se na otocima jedan veliki broj ljudi može voziti autobusima iz mjesta u mjesto i da su oni u tome kao autobuseri, operateri, pronašli svoj interes, financijski interes. Kroz taj moment oni su godinama obnavljali i zanavljali svoje autobuse. Ja mogu reći da mi danas na otocima imamo primjerene autobuse koji su rezultat upravo takve jedne mjere. Ja neću reći da će to sutra biti u cijeloj Hrvatskoj već sljedeće godine, ali da će se stvoriti prihod koji će tim autobuserima ili operaterima omogućiti da mogu bolje planirati vlastite investicije, tj. obnovu svog voznog parka. Onda nećemo morati pričati o ovakvim pričama kojima nekada svjedočimo i znamo da se događaju. Tako da je to po meni najveći moment kojeg treba podržati u ovom zakonu i ja to pozdravljam i mislim da će Ministarstvo mora to učiniti kako treba. Ono što se drugo uvodi, to je obveza županijama i županima da nešto rade. Znači što smo mi radili 2004. sa lokalnim samoupravama na otocima, to će se sada napraviti sa županijama jer županije konačno moraju dati svoj doprinos tome. Ako do sada su imali obvezu da utvrđuju mrežu linija pa se nisu baš htjeli s time baviti jer to nešto košta, košta, e sad kad je ušla država i kad će narediti da to treba odraditi u nekim rokovima, onda će svi ovi kandidati za župane i svi oni koji će postati župani imati priliku da u vrlo kratkom vremenu pokažu što znaju. Da li će raditi za te svoje građane ili će samo pričati lijepe priče kao kolege iz Mosta. Znači da li odraditi posao, brzo otvoriti ili stvoriti mrežu linija, reći želimo dati, čuo sam ovdje podatak od 120 milijuna kuna koji se očekuje od sufinanciranja 20 županija godišnje. To nisu veliki novci za 120, za 20 županija, nekih 6 milijuna kuna godišnje. Ali ću reći i usporediti sa otocima, mi smo na 10-tak velikih otoka izdvajali 30 milijuna kuna i pokrivali 100 tisuća žitelja koji žive na tim otocima i smatram da onda sa 50 milijuna kuna koliko će se ovdje stvoriti na nivou nekakve županije, postoji prostor da upravo ti ruralni prostori o kojima svi govore, mogu dobiti liniju koju su možda danas izgubili ili je nisu ni imali i mislim da tu treba tražiti dobre strane ovog zakona, a ne uvijek kritizirati i svaki napor Vlade. Vidjeli smo na prethodnom zakonu što činimo da ostvarimo, da se održi djelatnost, što činimo sada da se održi druga djelatnost u prometu i za mene tu svatko tko želi biti konstruktivan i dobronamjeran u smislu da stvarno želi pomoći ne bi trebao imati problema da li ovaj zakon treba prihvatiti ili ne.
Hvala. Imamo replike tri. Prva replika je poštovani zastupnik Daniel Spajić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Pa kolega Borić, gledajte ovaj zakon je djelomičan. To ne rješava problem. Onda kažete sad će početi župani nešto raditi. Pa šta su do sad radili? Tko će snositi odgovornost za nerad? Mislim šta su radili do sad? Vi ste napravili kažete u svom kraju, evo u mom kraju župan nije napravio ništa. Vaš je član, 30 godina je HDZ na vlasti u mojoj županiji i nek' oni sad počnu nešto raditi. Pa tko će snositi odgovornost što nisu radili ništa, a bili su na račun državnog proračuna, živi na račun državnog proračuna. Pa jel' smo mi to krivi koji upozoravamo na to? Kažete autobusi sad nije bitno jel' su stari ili nisu stari. Pa šta je bitno? Da nam vozi djecu autobusi stari 50 godina. Pa to je jako bitno. Meni je bitno ako će voziti moje dijete, ne znam je li vama bitno, a vjerujem da je. To su stvari koje se moraju mijenjati. Zakon što je dobro u njemu treba podržati, ali ovo su djelomične promjene. Nakon 11 godina [[Upadica Škoro: Vrijeme.]]
Odgovor na repliku, izvolite gospodine Boriću.
Hvala lijepa kolega Spajić. Vi ste već duboko u kampanji, vi ste tako, ja mislim da ste i vi kandidat za jednog župana. Vjerojatno će ljudi prepoznati vaš rad i u Saboru, vjerojatno i u županiji iz koje dolazite i slijedom toga će vas ili nagraditi, pokazat će palac gore ili dolje. Tako da bez obzira što vi pokušavate možda opet sad obezvrijediti rad župana, ja sam govorio samo o jednom segmentu. Trebali su, vidjeli su vjerojatno da tu imaju problem financiranja. I sada kada se država uključila u mogućnost da ona pomaže svojim djelom ja vjerujem da će oni to odraditi. I to je jedini moment koji je već tu bio sporan. Država je do sada to radila na otocima, država je radila na otocima direktno bez županija i to je funkcioniralo. Tako će vjerojatno sada preko županija također funkcionirati. Nemojte gledati negativno, bit će to dobro. Ja vam kažem i za sve krajeve u RH.
Hvala vam lijepa. Ja vas molim za mir u sabornici i držimo se teme. Pustimo lokalne izbore idemo razgovarati o onome o čemu je u ovoj točki riječ. Sljedeća replika poštovana zastupnica Romana Nikolić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovani zastupniče Boriću, pa vi svaki put, vi kao da dobivate dodatak na plaći svaki put kad stanete za govornicu jer konstantno hvalite rad Vlade i svakog ministarstva. Pa evo ja ću vas pitati jedno pitanje na koji način smatrate i mislite riješiti probleme povremenih prijevoznika. Jer svi znamo da je upravo ta djelatnost prva bila koja je osjetila najveće gubitke u ovoj pandemiji, a nije ništa napravljeno da se to sanira. Čak slobodno mogu reći da ste ih jednostavno zaboravili.
Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala lijepo uvažena kolegice. Ne treba meni dodatak da bih ja izgovorio ono što ja mislim da je dobro. Ovaj zakon čuli smo sada nakon 11 godina daje neku mogućnost i odmah su svi iz oporbe protiv. I oni koji su kandidati za župane su isto protiv, da li zato što im se neće htjeti raditi tih 6 mjeseci ili što ne znaju raditi ili ne znam iz kojeg razloga ali oni su kao protiv. I kažu samo djelomično kako kažu iz MOST-a pozdravljamo, jer oni vjerojatno opet ne žele podržati zakon koji bi nešto učinio i na tim prostorima za koje se oni silno zalažu. To su ti problemi u koje ulazite kao oporba ovdje u odnosu na vlast koja može i čini ono što treba da bi se nešto popravilo i jednostavno dolazite takvi pred građane. Ja ako netko ovo gleda, ja mislim da ne bi trebao puno razmišljati o tome kome treba dati povjerenje da bi se riješio neki problem. Ova Vlada to čini. Ja sam na žalost sudjelovao, tj. gledao što druge Vlade rade kad su imale priliku, to je bila katastrofa od 2012. do 2015 [[Upadica Škoro: Vrijeme.]]
Hvala vam lijepa. Imamo povredu Poslovnika, poštovani zastupnik Daniel Spajić. Izvolite.
Povrijeđen je članak 236. Kakve veze ima moja kandidatura sa županom sa pitanjem o Zakonu o cestovnom prijevozu? Kakve to ima veze? Jel' to znači da se ja ne smijem kandidirati? Šta to ima veze? Ja vas pitam da mi odgovorite na pitanje na temu koju ste govorili, vi spominjete moju kandidaturu. Pa ja nemam s tim problema da ne budem župan. Razumijete? Ja živim cijeli život u realnom sektoru, kužite? Mene to ne dira što vi govorite. Odgovorite na pitanje. Hvala vam.
Da, djelomično ste u pravu. Idemo na sljedeću repliku poštovana zastupnica Ljubica Maksimčuk. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi kolega, Zakonom o prijevozu putnika iz 2018. godine u njegovim završnim odredbama u rokovima za usklađivanje stoji da je između ostalog reforma županijskog linijskog prijevoza putnika će se raditi prelaskom sa sustava dozvola na prijevoz kao gospodarske javne usluge odredbom 1370/2007. o tržištu cestovnog i željezničkog prijevoza putnika. Smatrate li da će se poboljšati ova usluga kada županije naprave novu mrežu i da li će ovaj način ubrzati županije da je čim prije izrade?
Odgovor na repliku, ali imam jednu ispriku. Dakle, vi ste se krivo pozvali na članak. Nije 236. nego 232. U pitanju je tema. Moja greška. Dajem sebi opomenu. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Važno je da je on bio djelomično u pravu, tako da [[Upadica Škoro: Pa djelomično je, nije se pozvao na pravi članak. Teme se moramo držati gospodine Boriću. Izvolite.]] U redu je, samo nastavite. Ali ja nisam nikoga prozvao. Sami se javljaju ti kandidati za župane. Vjerojatno ih je već unaprijed strah posla kojeg bi trebali uhvatiti se. Nije lako napraviti mrežu linija u županijskom dijelu svojem gdje ćeš biti nadležan i naravno možda je najbolje izgubiti. I trebate izgubiti. Tako da …
Molim vas gospodine Boriću, molim vas.
Pa zašto me prekidate?
Zbog toga što imam na to pravo kao predsjedavajući. Ne ja imam pravo po točki 231. pročitajte Poslovnik. Mogu vas prekinuti u svakom trenutku. Držite se teme. Pustite tko će se kandidirati za što. Dajem vam opomenu. Izvolite odgovoriti na repliku gospođi Maksimčuk. Izvolite.
Zašto sam ja dobio opomenu sada?
Izvolite na repliku odgovorite. Držite se teme. Pustite kandidature, pustite župane, govorimo o prijevozu. Izvolite.
Ovo mi je danas drugi puta da mi daju opomenu na moj govor koji uopće nije trebao biti izazvan bilo kakvom vašom reakcijom uvaženi potpredsjedniče …/Govornici govore u isto vrijeme./… ali to samo pokazuje da ste nervozni i da ne dozvolite da se o bilo kojem vašem članu bilo što kaže u ovoj sabornici je da vi to možete. Možete, ok. Zahvaljujem.
Poštovani g. Boriću, molim vas nemojte mi docirati dok ja predsjedam ovim Saborom, ja ću držati do njegovog digniteta koji je reguliran Poslovnikom. Dakle, dao sam opomenu i g. Spajiću prije toga, dao sam opomenu sebi, dao sam opomenu i vama s punim pravom, niste se držali teme. Idemo dalje u pojedinačnu raspravu i molim vas nemojte me komentirati, dobit ćete još jednu opomenu. Sljedeća pojedinačna rasprava je gospođa Anka Mrak Taritaš. Izvolite. Poštovani g. Boriću temeljem čl. 240. st. 1. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi. Nastavite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Kolegice i kolege. Kako su krenule opomene možda ću morati malo drugačije ovu raspravu, ali šalu na stranu. Dakle, ajdemo si postaviti nekakva pitanja i dati odgovore na ta pitanja. To su pitanja koja kad čitam bilo koji zakon si ja postavljam, šta je cilj zakona, šta je smisao zakona i kako ga mislimo ostvariti i ako dobijem pozitivne odgovore na sva ta pitanja, to je zakon kojeg nemam nikakav problem podržati, bez obzira, A ako tu imam nekih dilema onda se tako i odlučujem vezano uz glasanje. Dakle, da li treba zakon uskladiti sa direktivom EU? Treba. Da li trebamo ovim zakonom definirati još brdo pravilnika i uredbi ono što ne znamo sad riješit? Ne treba, ono što smo mogli riješit ćemo riješit, a tehnički ćemo riješiti negdje drugdje. Da li ćemo se svi deklarativno založiti za činjenicu da djeca bez obzira gdje žive mogu doći brzo, jeftino do svoje osnovne i srednje škole? Trebaju. Da li su to trebali i prije? Pa jesu. Da li između ostalog se pojedini dijelovi Hrvatske su opustošeni od ljudi jer nisu imali elementarnih uvjeta i mogućnosti za život? Jesu. Da li smo o tome trebali razmišljati prije? Jesmo. Da li smo razmišljali? E tu se ubacimo u 4. ili 5. brzinu, pogotovo vladajući HDZ u trenutku pred lokalne izbore svi odjedanput shvatimo sve što nije, sve što nije dobro više nije problem niti direktive EU, niti u proračunu jel imamo ili nemamo ili što je, važno je da to bude i važno je da naš premijer g. Plenković kao djed mraz može ići okolo nešto obećati, a nešto od tih obećanja i ispuniti i to onda uredno i čini. I onda od nas sve zajedno radi bedake jer kaže da eto on u svom normalnom poslu obilazi Hrvatsku, svi znamo da obilazi Hrvatsku u predizbornoj kampanji i to je tako i to svi koji imamo zdrave oči možemo vidjeti i čuti. I ovo je jedan od tih zakona, ja sam tu sebi boldano kad sam ga pripremala napisala, predizborni zakon jer to je zakon kojim će odjedanput Vlada RH gdje se odjedanput sjetila i vidjela da imamo problem i da bi to trebalo sufinancirat. Pa ljudi moji, pa nemamo mi taj problem vezano uz covid, nemamo ni mi taj problem od jučer, mi taj problem već imamo dugi niz godina. Ja kad sam studirala, odrasla sam u jednom malom gradu, mi smo išli jer vlak je bio problem s vlakom, s vlakom se je putovalo od Bjelovara do Zagreba recimo između dva i tri sata, autobusom smo putovali bez svih ovih cesta sat i pol, bilo je po sedam do osam autobusa koji su bili na autobusnoj stanici koji su išli nedjeljom su studenti koji su studirali u Zagrebu išli u Zagreb. Nema više, autobusna postaja postoji, nema više autobusa jer se broj studenata znatno smanjio i to su činjenice. Dakle, bez obzira što ja živim u jednim pristojnijim uvjetima, što moja djeca do svoje škole dolaze pješice, bez obzira na to ja moram priznati da me dam svaki put posebno izdeprimira kad vidim djecu koja se teško odlučuju i na srednju školu jer do srednje škole ne mogu doć. To je zemlja u kojoj mi živimo, to su realnosti u kojoj je, to su stvari o kojima trebamo govoriti, to su stvari o kojima trebamo zaista voditi računa i vidjeti kako to riješiti. Ja sam čak kada sam govorila u ime kluba izgovorila jednu rečenicu koju vrlo teško izgovaram, vi znate da sam ja od osoba koja je veliki zagovornik i misli da činjenicom da smo članica EU smo nešto dobili jer sigurna sam da je puno bolje biti u dobrom društvu nego u lošem društvu i sigurna sam da nam to može biti samo nešto što nam je bolje i što nam je poboljšanje i ne mislim da je taj projekt ni savršen, ni završen, ali jednako tako čak sam i pobornica toga da ako imamo problem s nekom direktivom za riješiti neki problem da se ode u Bruxelles, da se ide onoliko puta koliko treba i da to probamo riješiti. Ali je vrlo interesantno da je ključni moment u ovom trenutku. Ja bih voljela da imamo zaista razliku između stvarnosti i papira. Papir može otrpiti svašta i trpi svašta, u stvarnosti su nam stvari značajno drugačije. Mi ćemo ovdje raspravljati i o vozilima na različite alternativne [[Upadica Glasovac: Hvala.]] izvore energije [[Upadica Glasovac: Hvala.]] a u stvarnosti je nešto posve druge.
Hvala vam lijepo, imate tri replike. Prva replika uvažena zastupnica Nada Murganić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Poštovana kolegice. Mene zanima da li vi mislite da je ovaj zakon ipak koristan za naše prijevoznike i u konačnici za korisnike za naše građane ili vas smeta jedino vrijeme kada se zakon donosi jer i vi spominjete predizborno vrijeme kao mi smo u kampanji pa donosimo ovaj dobar zakon? Dakle, ja bih zaključila da ste i vi u kampanji pa onda kritizirate ovaj zakon.
Izvolite odgovor na repliku.
Kolegice Murganić, dakle ja ću sad citirati pokojnog gradonačelnika Bandića koji je rekao „Ja sam u kampanji četiri godine“, dakle to je bila njegova uzrečica kad ste ga pitali zašto ga u kampanji ne možete susresti i ostalo, pokojni g. Bandić, gradonačelnik Grada Zagreba je rekao „Ja sam u kampanji četiri godine“. I mi smo u kampanji cijelo vrijeme, u kampanji za dobrim rješenjima, u kampanji da nešto dobro napravimo, u kampanji da napravimo nekakav iskorak, u kampanji da nešto omogućimo. I ja svoje mjesto saborske zastupnice točno tako doživljavam. Kada je nešto dobro i kad nešto vjerujem, ja ću podržat, kad je nešto problematično, dakle ja čak ne bi imala problema s ovim kad bi podjela tih sredstava bila pravična. Ali vi i ja znamo da neće biti.
Hvala lijepo. Sljedeća replika uvažena zastupnica Branka Juričev Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice. Kolegice Mrak Taritaš, pa čini mi se da ste jednim dijelom već odgovorili i na moju repliku. Čitavo vrijeme govorite ovo je predizborni zakon, a sad ste rekli da smo u biti čim završe jedni izbori već u predizborno vrijeme i pripremamo se za druge izbore. To ste nam govorili pred kraj 2019., 2020. smo čitavo vrijeme donosili dobre predizborne zakone, sad smo '21. ponovno sve što je dobro je predizborno. Čini mi se da mi od 2019. ne bi trebali ništa dobro predlagati jer sve što radimo, radimo sa ciljem dobiti izbore. Izgleda da bi trebali samo loše raspravljati u ovom Saboru. Isto tako je sa obilaske Hrvatske i našeg premijera, kad on to nije obilazio RH?
Izvolite odgovor na repliku.
Hvala vam lijepo na ovoj replici kolegice Juričev Marinčev. Izuzetno mi je drago da ste je dali, znate kad ćemo napraviti iskorak? Kad bude jedan prijedlog oporbe, a vi ćete ga prihvatiti, kao što je bilo vezano uz žene i zlostavljanje kada je oporba predložila i kada ste vi o tome raspravljali i rekli ok, ali nije vrijeme i kada smo vas svi pitali kad je vrijeme. Znate kada ćemo napraviti iskorak? Kad dođe prijedlog iz kojeg se svi slažemo, vrlo jedan meni se čini apsolutno benigan, a to je da menstrualni porez, ja ću tu riječ izgovoriti iako se ona teško izgovara u našem javnom prostoru, na higijenske uloške i tampone smanjimo sa 25 na 5% mi i vi zajedno i uopće nije problem što je naš prijedlog, ali nek ide onda ćemo napraviti iskorak i onda ćemo pokazati da iste i da isto doživljavamo boljitak za građanke i građane RH, dok to nemamo onda ćemo raditi na ovakav način.
Hvala lijepo. I posljednja replika na vaše izlaganje, uvaženi zastupnik Ante Bačić. Izvolite.
Hvala poštovana potpredsjednice HS-a. Kolegice Mrak Taritaš ja neću o ulošcima i tamponima, ali ću spomenut da svaka vlada ima svoj program i normalno svoje strategije i svoje faze reformi i ulaganja. Imali smo jaku fazu ulaganja u ceste, imali smo zadnjih godina pojačanje vezano za obalni prijevoz i linijski, sutra će doći npr. i evo ja unaprijed molim vas pošto vi većinom imate i korektne rasprave, sutra će bit i već je najava velikih ulaganja u željeznički prijevoz. Tako da evo unaprijed molim da se ne vraćamo onda kada budemo raspravljali o silnim ulaganjima i milijardama koje će ići u željeznicu da se opet ne vraćamo na ovo da smo to radili za vrijeme izbora. I samo jedno pitanje za kraj, bili ste ministrica u SDP-ovoj vladi jel se sjećate jednoga prijedloga da ste prihvatili od oporbe? Hvala.
Izvolite odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Dakle, mi se cijelo vrijeme vraćamo u krug i vrtimo se u krug, ne jedanput. Dakle, od Vlade u kojoj sam ja bila ministrica ovo je treća vlada i ne jedanput se vraćamo na priču e vi ste onda rekli to, to, to i to i to je razlog zašto mi sad kažemo to, to i to. Ajde pogledajte koliko prijedloga dođe od vladajućih da oporba pola pa tamo glasa pogledajte koliko, njih ima više nego glasamo suzdržano ili protiv. Mi za više prijedloga koji dođe glasamo za nego što smo suzdržani ili protiv. Da li kada je bila Strategija razvoja RH do 2030. odnosno do 2050. smo tu rekli i vapili, zašto nas niste doživjeli kao partnere? Niste i nećete i nikad nećete i sve dok je tako neće biti iskoraka. Hvala.
Hvala lijepa. Završili smo s replikama. Imamo jednu prijavu za povredu Poslovnika, izvolite uvaženi zastupniče Bačić. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Hvala poštovana potpredsjednice. Čl. 238., mislim teško mi je ovo reć, mislim da je kolegica rekla neistinu u svom zadnjem dijelu izlaganja i ja evo molim i riskirat ću opomenu, a molim samo taj jedan prijedlog koji je ministrica Mrak TAritaš prihvatila od oporbe kada je bila ministrica, samo taj jedan prijedlog pa ćemo pričati dalje. Hvala.
No risk, no profit izričem vam opomenu temeljem čl. 239.jer ste kroz institut povrede Poslovnika postavili pitanje. Imamo još jednu povredu Poslovnika, uvažena zastupnica Mrak Taritaš. Izvolite, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Dakle, ja vrlo rijetko, čl. 238. vrlo rijetko dižem ovu tablicu, ja mislim da sam u ovom sazivu ovo četvrti put iskoristila, ali da ne bi ostao uskraćen uvaženi kolega, kada je bio Zakon o legalizaciji, svi amandmani koji su došli od oporbe su tada bili prihvaćeni, pa da ne bi ostao uskraćen za informaciju.
Hvala lijepo. I vama izričem opomenu temeljem čl. 239. Molim vas mir. Možemo dalje? Možemo. Sljedeća na redu za pojedinačnu raspravu prijavila se uvažena zastupnica Ljubica Maksimčuk. Izvolite.
Potpredsjednice HS-a, uvaženi državni tajnici sa suradnicima, kolegice i kolege. Pred nama je danas Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o prijevozu u cestovnom prometu, vidimo da je savjetovanje o ovom zakonu otvoreno 18. studenog 2020.g. gdje je zaprimljeno 137 komentara u javnoj raspravi. Zakon o prijevozu u cestovnom prometu utvrđuju se uvjeti i način obavljanja djelatnosti javnog prijevoza putnika i tereta u unutarnjem i međunarodnom cestovnom prometu, agencijske djelatnosti u cestovnom prijevozu, djelatnosti pružanja kolodvorskih usluga na autobusnim i teretnim kolodvorima, prijevoz za vlastite potrebe kao i nadležnost tijela zaduženih za provođenje i nadzor nad provedbom ovog zakona. Ovim prijedlogom zakona vidimo da se u nacionalno zakonodavstvo prenose direktive iz europskog zakonodavstva, pa ja se neću osvrtati na ovo što su moji prethodnici rekli. Ali cilj ovog prijedloga zakona je urediti način uzajamnog priznavanja ukupne i djelomične obuke vozača u drugim državama članicama, prilagoditi sadržaj obuke vozača stvarnim potrebama, precizirati odredbe o izuzeću od primjene obveze stjecanja početnih kvalifikacija i periodičnom osposobljavanju vozača. Prijedlogom zakona ukinut će se obveze ishođenja licenci za teretna vozila iznad 12 tona najveće dopuštene mase kojim se obavlja prijevoz tereta za vlastite potrebe, a koje je poduzetnicima stvarala nepredviđene troškove i probleme u njihovom poslovanju. Cilj je i uspostava elektroničke mreže za razmjenu informacija o izdanim, odnosno povučenim svjedodžbama o početnim kvalifikacijama između država članica EU što će zasigurno omogućiti lakši pristup informacijama svim državama članicama. Drugi dio izmjene i dopune odnosi se na financiranje županijskog linijskog prijevoza putnika koji se obavlja kao javna usluga, te je unesena odredba da se sredstva osiguravaju iz prodaje voznih karata iz proračuna jedinica područne (regionalne) samouprave odnosno grada Zagreba. Također propisuje se mogućnost da Vlada RH odlukom utvrdi najviše iznose sufinanciranja kao i mjerila, te kriterije na temelju kojih će se sredstvima iz državnog proračuna sufinancirati ova javna usluga. Prijedlogom zakona propisuje se zakonska osnova za sufinanciranje cestovnog prijevoza putnika kao javne usluge. Promet ima ključnu ulogu za naše društvo i gospodarstvo, a kvaliteta našeg života i života naših sugrađana ovisi o učinkovitom i pristupačnom prometu. Ali prijevoz putnika na autobusnim linijama već niz godina sve je manje isplativ posebno u slabije naseljenim područjima, te su prijevoznici bili prisiljeni ukidati sve veći broj linija. Sa jedne strane naši sugrađani u ovim krajevima ostaju izolirani, ostaju bez dostupnog prijevoza, a s druge strane imamo autobusne prijevoznike kojima je poslovanje dodatno otežano tijekom pandemije gdje je ograničen broj putnika u njihovim autobusima na samo 40% kapaciteta. Linije koje za autobusne prijevoznike nisu komercijalne trebaju opstati iz razloga što se treba osigurati prijevoz stanovnika zbog njihove gospodarske aktivnosti ali i kvalitete njihovih života. To će se ostvariti sufinanciranjem javnog cestovnog prijevoza temeljem ovog zakonodavnog prijedloga stoga i mogu razumjeti hitnost ovog zakona jer nam se ne smije dogoditi da nam jedinice lokalne i regionalne samouprave ostanu bez sredstava. No, ja ću se osvrnuti na stavak 7. u članku 33. ali evo već u svom uvodnom izlaganju to je državni tajnik objasnio a tiče se stečenih prava, odnosno instituta stečenog prava. Nadam se da će se podzakonskim aktima i ovo riješiti. Svakako se zalažem da otočani imaju svoja stečena prava kao što su ih imali i do sada, ali jednako tako moram napomenuti i slučaj Slavonije gdje je u ruralnim krajevima stanovnici žive definitivno loše ako ne i puno lošije nego u otocima u onim zimskim vremenima. Želim napomenuti, a što nije predmet ovih izmjena zakona ali svakako se tiče ovog zakona kojeg imamo iz 2018. Godine a to je članak 118. Pa to su rokovi za usklađivanje zakona točno stoji da su županije dužne učiniti i koji su rokovi bili za izradu jasne mreže u svojim županijama. Sigurno bez novije modernije mreže ne može biti kvalitetnog javnog prijevoza. Da bi ta mreža bila donesena županije moraju obaviti savjetovanje naravno sa svojim načelnicima i gradonačelnicima, jer oni su ti koji poznaju potrebe svojih stanovnika.
Hvala vam lijepo. Imate nekoliko replika. Prva je uvaženi zastupnik Ante Bačić, izvolite.
Hvala poštovana potpredsjednice. Poštovana kolegice Maksimčuk, većina naših rasprava ide upravo u smjeru tog novog načina financiranja županijskog linijskog prijevoza. Spomenuli ste upravo tu mrežu. Zanima me vaše osobno mišljenje pošto ste iz jedne slavonske županije koja hvala Bogu ima svoj i ruralni dio kao što mi imamo u Dalmaciji Dalmatinsku zagoru, a evo i konkretno radili ste u toj županiji. Jel' smatrate da je dobro da ovim zakonom prebacujemo zaduženje same županije da organiziraju svoje mreže i da oforme nove mreže linijskog prijevoza i hoće li to unaprijediti ovo postojeće stanje koje trenutno imamo. Hvala.
Izvolite odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Da uvaženi kolega, mreže je realno da rade županije odnosno županije će raditi mreže u suradnji sa svojim općinama i gradovima jer oni su ti i oni najbolje na terenu poznaju potrebe svojih stanovnika. A sigurna sam da će se novim mrežama poboljšati usluga prijevoza, a jednako tako i nekim administrativnim rasterećenjima koji sam sigurna u nekim novim izmjenama, dopunama ovoga zakona zasigurno ova Vlada prihvatiti.
Hvala. Sljedeća replika uvažena zastupnica Ankica Zmajić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana potpredsjednice, kolegice Maksimćuk. Dugogodišnji problem je nedostatak ukidanja autobusnih linija kod nas u selima u Brodsko-posavskoj županiji gdje živi manji broj stanovnika i pogotovo stariji stanovnici. Smatrate li vi da će se ovim izmjenama i dopunama zakona omogućiti nova mreža autobusnih linija i da li će se ovakvo stanje i ova situacija popraviti tim.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Hvala lijepo kolegice. Kvaliteta života naših sugrađana naravno ovisi i o dostupnosti i o pristupačnom prometu. Svjesni smo da ovaj prijevoz nije isplativ već duži niz godina i da su se godinama neke linije ukidale posebice u ruralnim krajevima. Ja sam sigurna da će novom mrežom, ali naravno i ovim načinom financiranja se taj problem zasigurno zaustaviti, a naravno u narednom razdoblju i poboljšati usluga prometa i kvaliteta u onim ruralnim krajevima.
Hvala. Sljedeća replika uvažena zastupnica Marina Opačak Bilić. Izvolite.
Poštovana kolegice i vi i ja dolazimo iz iste županije u kojoj je vaša stranka na vlasti. Imate li informaciju s obzirom na obvezu iz 2018. godine za izradu mreže linijskog prijevoza u svrhu usklađenja sa direktivama do koje razine je naša županija izradila i pripremila proces prilagodbe jer je u našoj županiji izuzetno važno imati kvalitetne programe koji će osigurati višu razinu kvalitete života u ruralnim područjima sa stabilnim javnim prijevozom. Moje pitanje za vas je, znači imate li informaciju koliko se naša županija i u kojim pripremila za ovo pitanje koje je za to područje od iznimne važnosti i koliko se zapravo pripremila za implementaciju kvalitetnije i brže provedbe zakona.
Izvolite odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Uvažena kolegice nekoliko županija je krenulo u izradu i pripremu izrade mreže. Zasigurno je i naša županija u tim pripremama. Ja se iskreno nadam da će se taj proces ubrzati, jer i državni tajnik je rekao one županije koje budu brže i koje prije naprave tu svoju novu mrežu da će zasigurno i prije imati ova sredstva. Tako da mi jesmo županija koja ima 26 općina i dosta ruralnih krajeva. Zasigurno je svim stanovnicima posebice u našim selima bitan kvalitetan prijevoz i evo osobno ću kao i svi mi zastupnici koji dolazimo iz te županije zalagati se za što kvalitetniji prijevoz u našoj županiji.
Hvala. Sljedeća zastupnica uvažena zastupnica Branka Juričev Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice. Uvažena zastupnice Maksimčuk vi imate dugogodišnje iskustvo rada upravo na provedbi propisa vezano za prijevoz, cestovni prijevoz, za promet, problematika lokalnog prijevoza vam je bila specifičnost i na tome ste dugo radili. Recite mi vaše mišljenje s obzirom na kritike koje dolaze od strane oporbe da ovaj zakon ide u hitnom postupku. Da li je ovo zakon za koji je puno bolje da ide u hitnom postupku ili bi bilo kvalitetnije da smo to odradili u redovnoj proceduri prvog, pa onda i drugog čitanja.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Hvala lijepo uvažena kolegice. Da, čuli smo dosta kritika zašto ovaj zakon ide po hitnom postupku. Pa ja vjerujem da ide po hitnom postupku zato što su veliki problemi se nagomilali u prijevozu, ali i dodatno i zbog pandemije, odnosno covida i bilo je realno očekivati da će prijevoznici odustajati i od drugih linija i zasigurno je zato se išlo u žurnu izradu, u izmjene i dopune ovoga prijedloga zakona. Zasigurno će se u nekim sljedećim izradama i dopunama ovog zakona poboljšati i uvažiti sve ono što nije bilo u ovoj hitnoj proceduri. I sigurno da se svi mi zalažemo definitivno i pozicija i opozicija za bolju i kvalitetniju uslugu javnog prijevoza.
Hvala. I posljednja replika na vaše izlaganje uvažena zastupnica Sandra Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem vam se. Mislim pratim ovu vašu raspravu i svih vas iz HDZ-a, mislim meni je neobično drago da ovaj zakon ponovno tematizira pitanje javnog prijevoza i njegovog subvencioniranja. Ali evo moram reći dakle nema ni jedne županijske razvojne strategije, strategije razvoja općine ili grada. U zadnjih deset do petnaest godina koja ne govori o problemu javnog prijevoza, o tome kako je uništen jer nije subvencioniran i kako tržišno logika u tome ne funkcionira. Pa me evo zanima ako nam možete podijeliti sa nama u kojem trenutku točno ste vi shvatili da nećemo imati javni prijevoz u ruralnim prostorima ako ga ne subvencioniramo. Evo mene zbilja to zanima jer se borim oko tog pitanja i profesionalno je aktivistički već 15, 20 godina.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Hvala lijepo uvažena kolegice. Problemi u javnom prijevozu rekli ste i sami su godinama. Znači išli smo u implementaciju ove odredbe, ali mogle su ići i prije. I kolegice moje su u raspravi rekle da, možda idemo zbog predizbornih, ali predizborne godine su nam bile i prošla i pretprošla. I ova godina nam je predizborna. Mogle su i neke druge Vlade prije toga. 2013. smo ušli u EU prevesti, implementirati u naše zakonodavstvo. Evo ovo je prva Vlada koja je to učinila i stoga ja to zaista pozdravljam i ne smatram da je to išta loše što ovaj čas podržavamo i hvalimo. Svaki dobar prijedlog i svaki dobar zakonodavni okvir koji bilo koja Vlada donese a bude na terenu za naše sugrađane povoljan ja se nadam da će pozdraviti i desna i lijeva strana ove sabornice.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Nastavljamo dalje prema redoslijedu prijavljenih zastupnika. Sljedeći je na redu za pojedinačnu raspravu uvaženi zastupnik Davor Dretar. Izvolite.
Hvala lijepa poštovana gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovana gospođo zamjenice tajnice, kolegice i kolege. Evo tu mi je gospodin Kuzmanić, gospodin Ćorić predsjednik saborskog Odbora za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Gospodin Borić je bio do malo prije ovdje. Nas trojica nabrojanih u društvu još nekih članova saborskog odbora već spomenutog. Jučer smo imali sjednicu saborskog odbora i raspravljali smo o ovome prijedlogu zakona. On nije prošao saborsku proceduru, odnosno odborsku proceduru i evo danas ovdje, danas je četvrtak. Sutra u petak ćemo glasati o njemu. I poštovana gospođo Juričev-Martinčev da, nisam suglasan sa tako brzim načinom provođenja, odnosno guranja jednog zakona kroz saborsku proceduru. Poštovana gospođa nam je malo prije rekla ovdje da je to zbog covida. Covid je počeo prije godinu dana. Ako ćemo nešto stvarno rješavati hitno onda smo trebali riješiti 4. travnja 2020. godine. Covid je počeo prije godinu dana, mi nešto rješavamo hitno. Čini mi se oprostite da vam ta argumentacija ne drži vodu. Još ću jednom podsjetiti na jučerašnju raspravu u kojoj smo se stvarno zatekli sa u sudaru sa činjenicom, jedna sjajna gospođa je jučer, već 2 puta dolazi na sjednice saborskog odbora izuzetno argumentirano i ona nas je podsjetila da su svi novci od 2019. nakon što je istekao 10 godina dugi rok za prilagodbu u stvari nezakonita potpora. Gospođa nam je skrenula pozornost na činjenicu da nam EU može kratko i jasno kako bi to rekli po domaći stisnuti kontrolu. I što će se onda dogoditi i tko će te novce i na koji način vratiti? Moram priznati ne znam. Ovdje ću se na tren budući da nisam stručnjak za prijevoz, naročito ne teretni dotaknuti taksi prijevoza odnosno ove regulative. HGK ne podržava, Cameo ne podržava, mnogi ne podržavaju ovo što ovdje piše, a piše ovako. Za svako pojedino vozilo ne treba se izdavati dozvola za obavljanje taksi prijevoza i biti vezana uz registarsku pločicu. Svi smo mi svjesni da je liberalizacija tržišta dobra za krajnjeg korisnika, nesumnjivo. Svi mi budući da je sve više i više tvrtki koje nam nude taksi prijevoz uživamo u činjenici da će nas netko na relaciji za koju bi nekada platili 50 kuna sada odvesti za 18. Nama je to kao korisnicima u redu, da to je istina. No, moramo se u konačnici zapitati može li ta cijena u stvari i na duge staze biti ekonomski održiva. Ili jednostavno trenutno ovdje ne vidimo dobro rješenje. Podsjećam kao što sam govorio i u raspravi o prvoj točci današnjeg dnevnog reda. Moramo donositi precizno definirane zakone. A ovdje u točci 18 piše, prilikom obavljanja autotaksi prijevoza odnosno tijekom vožnje vozač autotaksi prijevoznika dužna je u vozilu imati presliku dozvole. Je li to komad papira koji je fotokopiran? Treba li on biti ovjeren kod javnog bilježnika? Ovdje nažalost ne piše. Dakle, to nije dobar zakon. Nije precizan zakon. Imamo naravno još jednu vrlo zabavnu činjenicu gdje imamo ovu gradaciju od 3 do 10 vozila kao za 6, 11 do 50 kao za 30, da skratim za više od stotinu vozila plaćate kao za stotinu vozila. Što ako imamo 380 vozila? Dakle, još jednom ću reći podržavam liberalizaciju, za to sam da svaki korisnik bilo koje usluge ima pravo istu dobiti što jeftinije, neka tržište radi svoj posao apsolutno, ali zakon kao zakon mora biti precizan. Nitko od nas kada odlazi u bolnicu na liječnički zahvat ne očekuje da mu liječnik kaže, bumo vas otvorili pa bumo vidli kaj se bu dogodilo. Dajete se u ruke vrlo stručnim ljudima. Dajte onda da i zakoni koje u ovom najvišem domu RH donosimo budu stručnu, budu iskreni i budu dobro i precizno napisani. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepo, malo pričekajte, imate dvije replike, vratite se molim vas, sve u redu. Prva na redu je ona uvaženog zastupnika Matka Kuzmanića. Izvolite.
Kolega Dretar, dobro ste primijetili, ali to se zove moderni PR. Znači HDZ stvori problem, pa onda rješava problem. To valjda imaju jednog zajedničkog savjetnika na nivou Europske pučke stranke kojoj oni pripadaju pa je tako njihov kolega iz naše susjedne republike koji je isto član Europske pučke stranke, da ga ne spominjem tko je, neki dan isto tako stvorio problem izjavivši da je neko hrvatsko vino loše, pa se nakon toga ispričao, a budimo realni i ja i vi, to vino je bilo jednako dobro i prije i sada samo što je u međuvremenu klaun dobio svojih 5 minuta. E to je ono žalosno od svega. To je očito jedna, jedna PR strategija kako pred izbore ljudima pokazati da se brine za njih i da se rješava njihove probleme. Ovi problemi su i prije korone bili i stat će i poslije korone. Eto ga.
Izvolite odgovor na repliku.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Kuzmanić, ova vaša referenca na vino jest originalna, moram priznati u vino se baš ne razumijem, ali ono što je sasvim sigurno jest činjenica da ću još jednom i ako treba 350 puta reći, ovo je najviši dom, mi ovdje donosimo zakone, a nećemo spuštati svoje, svoje privilegije i svoja prava kao saborski zastupnici na nivo donošenja nekih pravilnika koje kasnije kao najviši dom nećemo imati pod kontrolom. Ne bih, hvala vam lijepa, na tzv. rolici u nogometnom žargonu, ali ne bih ovo uvlačio u međustranačke rasprave jer mislim da za to stvarno nema potrebe. Svi moramo biti svjesni da radimo jedan vrlo odgovoran posao i prema njemu se tako odnositi treba. Hvala vam na pitanju.
Hvala lijepo i još jedna replika uvaženi zastupnik Pero Ćosić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice. Poštovani kolega Dretar, rekli ste i sami da smo jučer raspravljali uopće o ovome zakonu na našemu temeljnom odboru za donošenje ovoga zakona i da je, ova je direktiva već nastala da donesena u EU prije 10 godina i niti jedna vlada do danas nije o tome raspravljala, njene odrednice su trebale se implementirati 2019. godine i sad mi to radimo po hitnom postupku. Nešto se je napravilo, znači javni linijski prijevoz je uspostavljen, subvencionirali ste ono po malo otocima, ugroženi, djeca i sve ostalo. Jedan cjeloviti sustav nije napravljen. Da nije možda bilo ove korona krize i ovoga pada prometa i svega ostaloga i odustajanja prijevoznika od voženja možda to i sada ne bi, možda bi to sad čekalo, ali evo sad je došlo vrijeme da se to napravi i ovaj jednostavno moramo to po hitnom postupku napraviti, ali inače bi trebali razmišljati da više vremena provedemo na stručnim stvarima nego možda ovako u sabornici raspravljajući gdje tako rasprave su svakakve [[Upadica: Hvala.]] i sve ostalo, znači jedan novi odnos prema…
Izvolite odgovor na repliku.
Hvala vam lijepa poštovani gospodine Ćosić ujedno i predsjedniče našeg saborskog odbora, uvijek mi je stvarno čast i zadovoljstvo sudjelovati na našim odborskim sjednicama, vodite to vrlo autoritativno i vrlo korektno u suradnji sa svim oporbenim zastupnicima tamo i jest da to je istina. Došlo je možda vrijeme da nakon tog silnog zakonskog roka ovo napravimo pa neka onda i bude u hitnoj proceduri, jedino podsjećam vas, neće svi biti tako benevolentni. Načelno, donošenje zakona po hitnome postupku je u direktnoj koliziji sa određenim odredbama i Poslovnika HS-a i Ustava RH, dakle ja ću na to uvijek reći, idemo to donijeti. Svima nama je ovdje cilj da građanima ove zemlje bude bolje i ja sam u potpunosti suglasan, idemo to gurnuti i idemo to napraviti. Ali neki možda neće biti tako dobronamjerni. Hvala lijepo.
Hvala vama. Nemate više replika, možete na mjesto. Nastavljamo dalje s pojedinačnim raspravama. Sljedeća na redu je uvažena zastupnica Romana Nikolić. Izvolite.
Hvala potpredsjednice Sabora. Izmjenama i dopunama Zakona o prijevozu u cestovnom prometu donesene su djelomične promjene za prijevoznike. Uvaženi su neki od prijedloga struke, a to je ukidanje putnih listova u unutarnjem cestovnom prometu što je bio obrazac koji je prijevoznik morao imati u vozilu pri obavljanju prijevoza i dužan ga je bio čuvati najmanje dvije godine od kad je prijevoz obavljan. Također, time je ukinut i jedan od parafiskalnih nameta, a 50% prihoda od ovog nameta pripalo je HGK. Posebno bih istaknula da ovom izmjenom nisu dirana stečena prava prijevoznika koji su na dan stupanja na snagu zakona iz 2018. održavali županijske linije i međužupanijske linije do 100km. Veliki se pomak napravio i s uvođenjem javne usluge na koju prijevoznici čekaju još od 2018.g. Naime, potpisivanje ugovora o javnim uslugama osiguralo bi se prijevoznicima održivo poslovanje u razdoblju krize, ograničenje kretanja i loša turistička sezone otežali su situaciju za sve prijevoznike koji bi na ovaj način mogli spasiti svoje poslovanje. Ono što je sporno oko ove izmjene je taj što ovim izmjenama i dopunama zakona opet nije omogućeno žurno potpisivanje ugovora o javnim uslugama. Ugovori o javnim uslugama su prema važećem zakonu trebali biti sklopljeni najkasnije do 30.11.2019.g., već se trebaju donijeti dodatna odluka i uredba Vlade što iziskuje određeno vrijeme, a prijevoznici su svakim danom u sve težem položaju jer im je ugroženo poslovanje, nemaju za plaćanje pogonskog goriva i tekućih obveza dok putnici ostaju uskraćeni za uslugu prijevoza na nerentabilnim linijama kojih bez sufinanciranja svakim danom je sve više. Ako je već Vladi promaknulo da za cestovni putnički prijevoz već postoji pravilnik o obavljanju linijskog prijevoza putnika u cestovnom prometu i da on regulira način izvršenja zakona, neka donese uredbu, ali koja neće dirati u stečena prava naših prijevoznika. Smatramo da je, osobno smatram da je ministarstvo propustilo idealnu priliku za izmjenu svih ostalih nelogičnosti u zakonu za koje se prijevozničke udruge bore još od lipnja 2018., kada je u to vrijeme nastupio novi zakon. Hvala.
Hvala vama uvažena zastupnice. Imate jednu repliku, zastupnica Opačak Bilić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice. Spomenuli ste u svojoj pojedinačnoj raspravi važnost donošenja uredbe kroz koji će se ugovori potpisivati putem javnog natječaja. Koji bi po vama bio razvidan rok za donošenje iste tj. koji rok smatrate dovoljnim za pripremu naših prijevoznika kako bi spremni pristupali javnim natječajima?
Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Hvala zastupnice Opačak Bilić. Pa s obzirom prema zahtjevu prijevoznika priprema za pristupanje javnom natječaju iziskuje dosta vremena i prema njihovom mišljenju svaki, a trebali bi slušati struku, svaki rok ispod tri godine bio bi prekratak. Ali nek se uredba donese, ali nek ne dira u stečena prava naših prijevoznika. Isti takav stav u vezi uvažavanja stečenih prava prijevoznika koji su na dan stupanja na snagu imali važeće dozvole je potvrdila i Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja.
Hvala vam lijepo. Nemate više replika. I sada idemo na završne riječi u ime klubova. U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka završno će govoriti uvažena zastupnica Sandra Benčić. Izvolite.
Hvala potpredsjednice. Dakle, jedna od po meni apsolutno prioritetnih mjera za sprečavanje depopulacije ruralnih područja Hrvatske je osiguravanje mobilnosti i to unutar ruralnih područja, ali i osiguravanje njihove povezanosti sa srednjim i većim urbanim centrima, dakle bez toga nema života na ruralnim područjima. Kako dolazim s ruralnog područja mada je to bilo davno dok sam tamo živila, ali sjećam se koliko jesmo ovisili i to ono životno ovisili o tome da imamo vlak, a da ona mjesta koja nemaju vlak da su spojena sa prvim željezničkim centrima pomoću kojeg možemo doći do većih urbanih središta. Mi smo tako išli i u školu, ljudi su tamo tako išli na posao nekada itd. Međutim danas dakle u Zagorju iz kojeg dolazim ono je fantastičan zapravo primjer onoga što se dogodilo na razini Hrvatske. Dakle, osim što su nam se željezničke linije prorijedile za pola, za pola, autobusni prijevoz ovaj lokalni javni je bio propao. Sada postoji nešto od tog javnog cestovnog prometa, ali je u potpunosti monopoliziran, pa smo tako one prirodni-javni monopol zamijenili ovim drugim privatnim monopolom. Pa ću vam reći kako vam to npr. izgleda. Recimo kod tog manje-više monopola, dakle monopoliste neću koji je spominjati koji je, koji ima taj autobusni prijevoz, relacija Zabok-Bedekovčina, to vam je udaljenost od 15 km, košta 23 kune u jednom smjeru autobus, Zabok-Tuhelj 27 kuna isto tako 15, 16 km. Dakle, sad si zamislite ako idete na dnevnoj bazi u dva smjera. Pa tko si to može priuštiti? Tko si to može priuštiti? Napominjem radi se o Krapinsko-zagorskoj županiji koja je čini mi se treća po najnižoj prosječnoj plaći u RH. Gore su samo bile zadnje kad sam gledala Varaždinska i Međimurska županija. Kako da si to ljudi priušte? Dakle, ta loša pokrivenost svih naših županija, ne govorim sad samo o Zagorju, mogu govoriti o Ličko-senjskoj županiji, mogu govoriti dakle o slavonskim županijama u kojima je ista situacija. Posebice primjerice isto u Zapadnoj Slavoniji, dakle Pakrac i cijeli taj krug isto. Dakle, zašto imamo tu lošu pokrivenost? Pa zato jer smo podlegli tržišnom fundamentalizmu. Doslovno smo podlegli toj ideji, jer se iz nekog sumanutog razloga vjerovalo da će tržište pokriti javne potrebe. Tržište pokriva one potrebe koje mu se isplate. To je tako jasno. I zato tržište zaista može dati dobar odgovor možda na neke stvari, ali na one koje su nam javna potreba a nisu financijski isplative ne možemo i ne možemo niti očekivati da će dati. Dakle, prepustilo se to u potpunosti tržištu i znala sam to čuti od političara, od donositelja odluka na lokalnim i regionalnim razinama. To vam je tako. Ako nema isplativosti za tu liniju, onda ta linija ne treba ni postojati. To je bilo obrazloženje. Dakle, takva radikalna politika je nakon 15 godina, 20 došla na naplatu u obliku potpune raseljenosti nekih dijelova Hrvatske, potpunom propašću ruralnih krajeva, ogromnim nejednakostima u pristupu osnovnim uslugama. Znači mi imamo krajeve ove zemlje gdje netko tko nema auto, a primjerice starija populacija često nema ne može doći do doma zdravlja ili do Centra za socijalnu skrb. Dakle, napravili smo takvu situaciju. I evo sada ste se 2021., meni je to jako drago jer ja kažem ja to 15, 20 godina slušam na terenu da se napokon shvatilo da nemaju javnog prijevoza ako ga u ruralnim područjima ne subvencioniramo. Dakle, nije pitanje da li je javni prijevoz isplativ po toj cijeni koja je njegova cijena. Pitanje je koja je cijena ako ga nemamo. Ja se nadam da smo na tom primjeru naučili lekciju, da smo naučili lekciju šta može, a šta ne može biti tržišno orijentirana stvar. Htjela sam vam još samo reći jedan primjer. Komunalno, znači na komunalnoj razini, razini općina ili nekoliko općina. Mi možemo ići i na modele da se financira iz Fonda za energetsku učinkovitost nabave električnih mini buseva, da se zaposli troje ljudi i da kruže, da imamo kružne linije jer će se možda to lakše tamo dobiti i isplatiti nego dobiti privatnog prijevoznika i dati mu da radi javnu uslugu [[Upadica Glasovac: Hvala vam.]] Jer u nekim dijelovima vi nemate ni prijevoznika. Nitko nije zainteresiran čak niti po subvencioniranoj cijeni. Hvala vam.
Hvala vam uvažena zastupnice Benčić. I sada će u ime predlagatelja nakon provedene rasprave će se obratiti završno uvaženi državni tajnik Tomislav Mihotić.
Pokušat ću odgovoriti na najučestalija pitanja i dati komentar. Najprije ovim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama zakona uspostavit će se javna usluga za županijski javni linijski cestovni prijevoz putnika, te osigurat financijska sredstva kojima će se financirati javna usluga. Ugovorima o javnoj usluzi osigurava se standard dostupnosti javnog linijskog prijevoza prema površini naseljenosti svake pojedine županije kao i standard kvalitete voznog parka operatera sa kojima su potpisani ugovori. To je bilo učestalo pitanje vezano za kvalitetu voznog parka kojim će se raspolagati. Preraspodjelom financijskih sredstava u iznosu od 320 milijuna kuna kao i dodatnim sredstvima iz proračuna u iznosu od 107 milijuna kuna, te sredstvima od prodaje karata i sredstvima iz jedinica lokalne i regionalne samouprave osigurana je financijska konstrukcija kojom se osigurava uspostava javne usluge. Što se tiče taksi prijevoza putnika, ovim zakonom je propisano da jedinice lokalne samouprave vode evidenciju izdanih dozvola koje unose u sustav podataka kao sastavni dio nacionalnog registra cestovnih prijevoznika čime će se osigurati uvid u broj izdanih taksi dozvola za pojedine jedinice lokalne samouprave. Važno je naglasiti da su predstavnici auto taksi prijevoznika na sastanak u ministarstvo vezano za ove izmjene i dopune zakona došli sa svojih 6 zahtjeva. Dva su u cijelosti uvažena. Jedan je ovaj o kojim sam govorio, a drugi je da taksisti sa više od pet godina iskustva će biti oslobođeni obveze polaganja ispita o stručnoj osposobljenosti. Reforma auto taksi prijevoza iz 2018. provedena je u sklopu širokih promjena u području prijevoza u cestovnom prometu i uskladila je hrvatsko zakonodavstvo sa onim EU, poboljšala kvalitetu usluge i snizila cijenu usluge za krajnjeg korisnika, te višestruko povećala broj radnih mjesta u auto taksi prijevozu. Mislim da svi možete priznati da ipak korištenje taksija ovim izmjenama je drastično poraslo. Nadalje, ukidanje obveze ishođenja licencije za vozila ukupne mase iznad 12 tona za prijevoz za vlastite potrebe osigurava lakše poslovanje obrtnicima i komunalnim poduzećima. Znači izišli smo u susret vezano za te zahtjeve i taj dio liberalizirali. I ne slažem se da to ugrožava autoprijevoznike na takav način da bi moglo značajno štetiti njihovim poslovima koje obavljaju u toj djelatnosti. Zatim, što se tiče cijepljenja vozača, zaprimili smo zahtjev Udruge prijevoznika da se profesionalne vozače kao posebno ugroženu kategoriju stavi kao prioritet na liste za cijepljenje te smo isti poduprli i uputili prema HZJZ-u. Uredba EU Parlamenta i Vijeća 1370 iz 2007. na snazi je od 2009. g. te su prvi puta njezine odredbe implementirane u Zakonu o prijevozu u cestovnom prometu 2018. g. a do izmjena i dopuna ovoga zakona trebalo je osigurati i pripremiti financijska sredstva i ostale mehanizme za provedbu, čime ova Vlada uvodi svojevrsnu reformu javnog linijskog prijevoza putnika. Pravilnik i uredba bit će doneseni u roku koji je propisan i već se rade paralelno s ovim izmjenama i dopunama. Hvala.
Hvala vama. Ostanite, molim vas, imate dvije replike. Prva je ono uvažene zastupnice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice HS-a, poštovani državni tajniče, dakle riječ je o ovom što je izazvalo, i naravno, našu raspravu, a to je uloga države u pomoći, odnosno subvenciji prijevoza za srednje škole. Kad radite nekakav zakon ili kad radite neku projekciju, onda pretpostavljam da ste i dobili analizu otprilike koliko je to, kojem broju učenika koji idu u srednje škole uopće je riječi i koliko je to sredstava iz državnog proračuna ili o kojim županijama je riječ, koliko jedinica lokalne samouprave, dakle neku projekciju ste radili, nešto ste radili ili koliko je linija riječ ili koliko je autoprijevoznika riječ, dakle bilo koji podatak da imamo, da otprilike znamo o čemu je riječ i o kojim okvirima je riječ. Hvala lijepo.
Hvala vama. Izvolite odgovor na repliku.
Pa sigurno da smo baratali s tim podacima i nedovoljno je pokrivenosti cijelog tog sustava tj. mreže odvoza srednjoškolskih učenika do škola i to je bila jedna od osnovnih stvari zašto smo išli na ovakav način i sustav raspodijele sredstava i totalno drugu mrežu koja će to sve skupa pokriti.
Hvala. I još jedna replika, uvažena zastupnica Sandra Benčić, izvolite, kolegice.
Pa evo, htjela sam vas pitati, ovako, kako ćete regulirati pitanje koje ste dobili kao posljedicu liberalizacije taksi prijevoza u gradovima, a to je da u pojedinim gradovima, a posebno na obali imate tokom ljeta toliki priljev taksista, taksi službi odnosno taksista iz drugih gradova, da ne možete doslovno hodati po cesti, ne isplati vam se ni voziti taksijem niti svojim autom jer ne možete proći, dat ću vam samo primjer Dubrovnika, recimo i kako vam on izgleda u ljetnim mjesecima. Dakle potrebno je kad se rade takve mjere, razmišljati kakav će to utjecaj imati na prijevoz u određenom gradu uopće na promet, ali i kakav će imati učinak na emisije CO2, dakle ako smo, idemo u smjeru smjenjivanja utjecanja cestovnog prometa na emisije CO2, onda bi možda to i u ovoj mjeri trebali vidjeti.
Hvala. Izvolite, odgovor na repliku.
Generalno, sustav koji je uspostavljen, donio je velike pomake. Normalno da ima par točaka koje su pokazale određene probleme i skupa sa lokalnom samoupravom ih rješavamo.
Hvala. Možete sada na mjesto. Zaključujem. Hvala vam. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda: - Prijedlog Zakona o promicanju čistih vozila u cestovnom prijevozu, prvo čitanje, P.Z.E. br. 121; Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85 Ustava RH i čl. 172 Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu, Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Vidim da predstavnik predlagatelja želi dati dodatno obrazloženje. Izvolite ponovno uvaženi državni tajniče Mihotiću.
... [[Govornik naknadno uključen.]] čistih vozila u cestovnom prijevozu. U nacionalno zakonodavstvo implementiraju se odredbe direktive EU 1161 iz 2019. EU Parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o izmjeni Direktive 33 iz 2009. EZ-a o promicanju čistih i energetski učinkovitih vozila u cestovnom prijevozu. Novom Direktivom uklanjaju se određeni nedostaci u provedbi osnovne Direktive o čistim vozilima. Njenu implementaciju pravne poretke država članica, kao i manjkavosti u njenom provođenju na nacionalnoj razini. Također, utvrđuju se minimalni ciljevi javne nabave za udio čistih, lakih i teških vozila po pojedinim državama članicama kroz određena vremenska razdoblja, a koje obveznici javne nabave moraju uzeti u obzir kod svi postupaka javne nabave vozila koja će se provoditi nakon 2. kolovoza 2021. g. U skladu sa zaključcima EU Vijeća, EU teži uvođenju održivog, konkurentnog, sigurnog i dekarboniziranog energetskog sustava uz obveze da se do 2030. g. dodatno smanje emisije stakleničkih plinova za najmanje 40% u odnosu na razine iz 1990. g., da se povećava udio energije iz obnovljivih izvora na najmanje 27%, da se ostvare uštede energije od barem 27% i da se poboljšaju Unijina energetska sigurnost, konkurentnost i održivost. Iz navedenog je vidljivo da se dekarbonizacija prometnog sektora mora ubrzati te će stoga do sredine stoljeća emisije stakleničkih plinova i onečišćivača koje nastaju pri prijevozu morati biti na putu potpunog uklanjanja. Cilj je bez odgađanja znatno smanjiti emisije onečišćivača zraka koji nastaju pri prijevozu, a koji su štetni za zdravlje i okoliš što se može postići mjerama kojima se potiče prelazak na javni prijevoz i javnom nabavom kojom se promiču čista vozila. Promicanje čistih vozila trebalo bi se provoditi usporedno s daljnjim razvojem javnog prijevoza jer je to način za smanjenje zagušenosti prometnica te slijedom toga smanjenje emisija štetnih plinova i poboljšanje kvalitete zraka. Jedna od bitnih komponenti održivog, konkurentnog, sigurnog i dekarboniziranog energetskog sustava je upravo navedeni postupak javne nabave kojim se promiču čista vozila kojima se obavlja javni prijevoz. Slijedom navedenog, ovim prijedlogom zakon u odnosu na sada važeći zakon uvodi se obveza izvješćivanja Europske komisije o ostvarenim minimalnim ciljevima javne nabave za udio čistih, lakih i teških vozila. Proširuje se područje primjene zakona na leasing vozila, unajmljivanje ili najam s pravom otkupa te na ugovore za određene usluge umjesto samo za kupnju vozila. Popis usluga na koje se odnosi novi zakon bolje je definiran te sada uključuje i usluge javnog cestovnog prijevoza, posebnog cestovnog prijevoza putnika, izvanrednog prijevoza putnika kao i posebne usluge dostave pošte i paketa. S druge strane kako bi se izbjeglo nametanje nerazmjernog opterećenja tijelima javne vlasti i operatorima novim zakonom izuzima se javna nabava određenih vozila sa specifičnim značajkama koje su povezane s njihovim operativnih zahtjevima. U ta se vozila ubrajaju oklopna vozila, vozila hitne pomoći, pogrebna vozila, vozila kategorije M1 s pristupom za invalidska kolica, pokretne dizalice, vozila projektirana i izrađena prvenstveno za korištenje na gradilištima ili u kamenolomima, lukama ili zračnim lukama kao i vozila posebno konstruirana i proizvedena ili prilagođena kako bi ih koristile oružane snage, civilna zaštita, vatrogasne službe, snage za održavanje javnog reda i vozila za održavanje cesta poput ralica za snijeg. Hvala.
Hvala lijepo, imate dvije replike. Prva uvaženi zastupnik Ante Bačić. Izvolite.
Hvala poštovana potpredsjednice. Poštovani državni tajniče, imamo s jedne strane dosta ambiciozan plan i cilj koji smo uspostavili direktivom, a to je da minimalni udio obnovljive energije vezano za sami prijevoz u sektoru prometa bude 14% do 2030. godine. Sa druge strane prema podacima Centra za vozila Hrvatske što se tiče samih električnih vozila imamo ih od ukupnog broja vozila 0,042%. Mislim da bi dosegli onaj ambiciozni cilj trebali povećati broj, to je mislim najbrže možemo postići taj cilj ako povećamo broj električnih vozila u našem prometu. Zanima me eto ako možda i ne postoji stav ministarstva zanima me osobno kod vas to znamo da su skupa vozila. Jel se možemo založiti da npr. ukinemo PDV na nabavu takvih vozila?
Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Pa u svakom slučaju da bi se cilj ostvario, vozila trebaju biti pristupačna. Prema tome, sve mjere koje će ići u tom smjeru ćemo podržati i poduprijeti i nastojati omogućiti ljudima da što jeftinije i što jednostavnije dođu do takvih vozila.
Još jedna replika, uvažena zastupnica Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, ja imam vrlo, vrlo jednostavno pitanje. Dakle, pred nama je jedan zakon koji ima desetak, deset članaka da budem potpuno jasna, relativno jednostavan i relativno jasan. Imali smo takav zakon 2013. godine pa je sad sukladno direktivi smo odnosno predlažete novi zakon, ali tu postoji u odredbi Članka 6. obaveza da se donese jedan pravilnik, pa me zanima gdje ste s tim pravilnikom. Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Pa pravilnik je u pripremi kao što sam i u prethodnom zakonu rekao paralelno sa izradom zakona pripremamo ga i donijet će se u zakonom predviđenom roku. Nadamo se da će biti efikasan i da će služiti ostvarivanju cilja za koji je zakon i donesen.
Hvala vam lijepo, nemate više replika, možete na mjesto. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, tada otvaram raspravu po klubovima. Prvi na redu je Klub zastupnika MOST-a. U ime Kluba zastupnika MOST-a govorit će uvaženi zastupnik Miro Bulj, nema ga, a tu je, napadaš sa strane, pa gledam ovdje. Pa da kako sam mogla pomisliti da Mira nema.
Dobro je, ajde opraštam ti.
Izvolite.
Kolegice i kolege, pred nama je novi Zakon o promicanju čistih vozila u cestovnom prometu koji će zamijeniti trenutni, važeći zakon. Što se tiče prijedloga teško je o njemu raspravljati, da se zakon, da zakon uopće ne sadržava ocjenu stanja u kojem je bilo, u kojem bi bilo prikazano što se dosad u Hrvatskoj napravilo u promicanju čistih vozila. To je u biti ono od čega bi morali krenuti, to ocjena stanja. Međutim, vi to niste nama saborskim zastupnicima dostavili državni tajniče. Aktualni zakon koji je od 2013. godine, trebali bi postojati podaci koliko se u prometu ima vozila koja zadovoljavaju kriterije čistih vozila koji su prijevoznici i javni prijevoznici počeli opremati svoj vozni park čistim vozilima, a koji su u tome podbacili. Mi znači ovdje apsolutno raspravljamo, a nikakva ocjena stanja ili nekakvi učinci postojećeg zakona po pitanju čistih vozila mi to nemamo. I šta je u biti sad kad se pozivamo na zelene politike što je katastrofalno da mi uopće donosimo novi zakon, a u biti ovaj postojeći zakon koji je bio 2013.-te na snazi, u biti nemamo nikakvu ocjenu stanja. U ostalom o svemu tome ćemo morati mi izvještavati, imamo tu obavezu Europsku komisiju pa bi za početak bilo dobro znati kakva je naša situacija. Osim toga iz ovog prijedloga nisu vidljivi ni precizni ciljevi kojima, što želimo i koji su naši ciljevi i što želimo postići, koje su brojke čistih vozila u javnom prijevoz koji želimo imati za 5 ili za 10 godina od današnjeg znači rasprave ili od donošenja zakona. Htio bih također skrenuti pozornost na primjedbe koje su pristigle u javnom savjetovanju. Nekoliko prevoznika se pritužuje da su rokovi za prilagodbu i provedbu ovog zakona prekratki. Prijevoznici poručuju da im, uopće nemaju gdje nabaviti čista vozila o kojima je riječ u ovom zakonu. Ako je to istina onda se nalazimo u jednoj poražavajućoj situaciji da donosimo zakon koji se neće moći provesti u praksi. Nažalost to je sve učestalije, da donosimo zakone, prepisivamo uredbe, direktive, a u biti oni su neprovedivi i to je jedna žalosna činjenica ako je ovo istinito što u savjetovanju nama znači pišu prijevoznici. A što ste vi kao ministarstvo dogovorili sa prijevoznicima, to je vrlo bitno, što ste i kako dogovarali to bi isto bilo dobro znati. Suhoparno ili birokratski uopće niste dali odgovore nego ste njihove primjedbe odbili floskulama da se eto zakon usklađuje sa europskom direktivom i to je ono o čemu cijelo vrijeme govorim, a kako će se ovaj zakon provoditi na terenu o tome ni riječi. Znači ono šta će biti u stvarnosti vi to prijevoznicima ne odgovarate u savjetovanju. To je ono gdje je problem ovoga zakona, isključivo samo prepisivanja uredbi i direktiva. Sva ova pitanja zaslužuju odgovore i molim predstavnika ministarstva da nam daju odgovore danas, kako zbog nas tako i zbog prijevoznika, a naravno i zbog samih politika na koje se ova Vlada poziva, a to su zelene politike jer inače ovaj zakon da o njemu ovako raspravljamo na ovaj način čisto da ga donesemo nismo trebali raspravljati ako nije primjenjiv i ako prijevoznici ne mogu ispoštivati ovaj zakon ne svojom krivnjom nego što im nije omogućeno da koriste ove zakonske odredbe. Pred nama je još samo 9 mjeseci do lokalnih izbora, pardon 2 mjeseca do lokalnih izbora. Imamo puno važnih lokalnih tema, a javni prijevoz je jedan od ključnih lokalnih i komunalnih tema. Vozila u javnom prijevozu osobito autobusi znaju biti često prenatrpani putnicima, prerijetko voze, često se drže, ne drže voznog reda, a starija vozila znaju biti i veliki zagađivači zraka upitne ispravnosti. I ovdje je vrlo bitno napomenuti ono što sam u prethodnoj točki govorio. Da mi nismo ograničili vozila kao što sam rekao u slučaju Prometa Makarska ili Promet Sinj, a vjerojatno i drugih tako, da se voze vozila starija od 20, 30 godina i u biti nismo ograničili niti taj dio segmenta kod prijevoza putnika, a to je jedno od ključnih pitanja poglavito u većim sredinama, većim gradovima, a naravno i u manjim i na cijelom području RH. Ulaganja u javni prijevoz i nabavu novog voznog parka mora biti na vrhu prioriteta ne samo moga grada Sinja, nego i svih naših javnih prijevoznika u svim gradovima i općinama. I važno je da vozila budu udobna, sigurna, da ne zagađuju zrak i okoliš. Ali nije dovoljno promicati čista vozila samo u javnom prijevozu. Možemo jako puno učiniti ako hoćemo snažnije promicati izgradnju mreže punionica za električne automobile, uvesti na lokalnim razinama puno jeftinije parkinge za čista vozila ili poticati vlasnike taksi vozila da nabavljaju čista vozila i da taksi prijevoz obavljaju čistim vozilima. To je ono gdje triba ministarstva i država pomoći javnim prijevoznicima. Ovaj sustav poticanja za kupnju električnih automobila kakav je do sada imamo, gdje se svake godine građani igraju najbržeg prsta je loš i nedostatan. Ja mislim da takve nabave vozila brzoga prsta koje su subvencionirane nije dobar nego triba biti otvoren za sve jednako, jer gdje nema signala npr. kod natjecanja za subvenciju kod električnih vozila, ako nema signal na nekom području taj čovjek nema šanse i najprije je sramotno govoriti da onaj brže stisne ovaj na ekranu svoga mobitel ili računala da će on ostvariti ta prava. Ovaj sustav poticanja za kupnju električnih vozila i automobila kakav sad imamo očigledno da postoji, da nije dovoljan. Očito je da postoji sve veći interes hrvatskih građana za kupnju električnih vozila ili hibridnih ili sličnih čistih vozila i država to mora popratiti. To je jednostavno budućnost koja dolazi, koja je negdje već, već je tu. Mislim da u svemu tome možemo napraviti puno više kako bismo osigurali čisti okoliš u našim naseljima, gradovima poput brojnih gradova, poglavito većih gradova koje sam spomenuo i od Splita i Zagreba i moga Sinja, Rijeke, Osijeka, svih gradova na području RH. U tom smjeru moramo svi skupa ići, inače ako budemo samo donosili uredbe i direktive što se tiče čistih vozila u cestovnom prometu mi nismo ništa onda postigli, nego jednostavno samo smo prepisali direktive, prijevoznici ostaju u problemima jer ne mogu ispuniti zakonske odredbe. Zbog toga puno pitanja predstavnici ministarstva, državni tajnici je pred vama da odgovorite prijevoznicima, javnosti jer donositi zakon, a ne pripremiti primjenu tog zakona je po meni krajnje neozbiljno jer ako je samo činjenica da mi moramo prepisati onda nismo tribali to ovu ovaj direktivu onda s tim završava u biti bit parlamenta, bit ministarstva, bit demokracije jer ako je nešto neostvarivo na taj način nećemo moći funkcionirati, na taj način neće oni koji će koristiti ta mogućnost tih vozila ne mogu koristiti i oni krše zakon. Znači mi donosimo zakon gdje će ljudi kršiti taj zakon i mi smo toga svjesni jer primjeni nismo u provedbi na terenu među ljudima nismo to osigurali. Eto toliko, hvala.
Hvala vama. Nastavljamo dalje s raspravom u ime klubova. Slijedeći na redu je Klub zastupnika Domovinskog pokreta, u ime koga će govoriti uvaženi zastupnik Davor Dretar. Izvolite.
Hvala vam lijepa poštovana gospođo predsjedavajuća. Kolegice, kolege, eto za početak svašta čovjek stigne naći kada kreće po tim bespućima internetske zbiljnosti. Samo nekoliko podataka sa službene stranice Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost kao uvod u moje izlaganje. Promet u ukupnoj energetskoj potrošnji ima udjel od 30%. U emisijama stakleničkih plinova u EU oko 25% od čega čak 72% generira cestovni promet. Dozvolite da još jednom kažem citiram, sukladno EU ciljevima smanjene emisije stakleničkih plinova te naravno smanjenju zagađenja zraka nužno je istaknuti važnost čistijeg transporta odnosno energetske učinkovitosti u prometu i poticati projekte povećanja energetske učinkovitosti, prometnih sustava te korištenja učinkovitijih vozila. Vozila koje u većoj mjeri koriste obnovljive izvore energije i imaju smanjene emisije CO2 odnosno kratko i jasno električna vozila. U skladu sa smjernicama prometne strategije EU iz ožujka 2011. koja promet stavlja u kontekst nove razvojne strategije EU imamo i program smanjenja emisija iz prometa za razdoblje do 2020. godine. Tim su programom sukladno strategiji energetskog razvoja predviđene mjere za smanjenje emisija iz prometa kao i postizanje cilja o 10%-tnom sada smo eto na 14% udjela obnovljivih izvora energije u svim vrstama prijevoza. Tu su dakle program poticanja nabave električnih i plug-in vozila, hibridnih vozila za građane, društva, trgovačka društva i obrtnike. Tu je i promjena trošarina te naravno i Zakon o promicanju čistih i energetskih učinkovitih vozila u cestovnom prijevozu o kojem eto upravo i raspravljamo. No, to je samo jedan dio kompletne priče o ovome zakonu. Dozvolite da kažem još jednom, ovdje je još jednom i predsjednik mog odbora gospodin Kuzmanić kao član, o tome smo raspravljali. Zaključili smo svi pomalo sarkastično da je rasprava o nabavci ovakvih vozila u javnome sektoru otprilike slična kao da razgovaramo o hrvatskom svemirskom programu, uključenju Hrvatske u projekt međunarodne svemirske postaje te naravno prvoj hrvatskoj koloniji na Marsu. Naši je cilj 31. prosinca 2025. godine. Dozvolite da samo na tren citiram nekoliko vrlo razumnih argumenata iz javne rasprave u kojoj su eto sudjelovali autoprijevoznici odnosno trgovačka društva, kratko i jasno na hrvatski rečeno tvrtke ili ti ga firme koje se bave prijevozom. Tu su i Autotransport d.d., Autotransport Karlovac, Čazmatrans i ostali. Oni su svi uputili primjedbe na rok za primjenu ograničenja emisija je do 31. prosinca 2025. godine odnosno nultih emisija iz ispušnih cijevi. Vrlo jednostavno da sada skratim cijelu ovu njihovu priču. Za implementaciju čistih vozila potrebno je puno ulaganja, povećanja gospodarskih aktivnosti trenutno nažalost u mirovanju zbog pandemije Covida-19. Prvenstveno tu se misli na uvođenje javne usluge kojom bi se osiguralo dugoročno održiv model financiranja i provedbe javnog prijevoza putnika. No, ona gola činjenica jest, trenutno u RH niti jedan zastupnik nabave gospodarskih vozila u ponudi nema vozila koja udovoljavaju definiciji čistih vozila, niti u najavi postoji da će u skorije vrijeme takva vozila uopće biti u ponudi. Ovo je samo možda malo birokratskim jezikom rečena jedna jasna činjenica koju možemo reći i narodskim jezikom, da možemo odlučiti da ćemo smanjiti emisije, uvesti vozila koja će imati nultu emisiju, ali poštovane dame i gospodo takvim vozila jednostavno u ovome trenutku na tržištu nema. Pozdravljam naravno i dalje ovu izvanrednu akciju koja traje već nekoliko godina da se daju subvencije na nabavu vozila sa pogonom na električnu energiju što je apsolutno za pozdraviti. Imamo jednog sjajnog čovjeka u Hrvatskoj gospodina Matu Rimca koji radi čuda, koji je svima nama pokazao kojim se putem trebamo kretati, trebamo razmišljati, trebamo stvarati osnove za dobar i kvalitetan proizvod i onda taj proizvod hrvatska država treba podržati svim snagama pa naravno i financijski. Mi možemo, o da, itekako možemo imati održivu, kvalitetnu, pa mogu slobodno reći pomalo i elitnu industriju električnih vozila u Hrvatskoj. Što trebamo učiniti? Trebamo se samo na tren ugasiti. Trebamo prestati zakonskim opterećenjima odnosno bilo kojim načinom pritiska legislative opterećivati te ljude. Mate Rimac je uspio zašto? Je li ikoga pitao? Nije. Nikada u životu u Hrvatskom saboru se o njegovoj tvrtki nije izgovorila niti jedna jedina rečenica. Čovjek je uspio. Što mislite da smo mi ovdje donijeli zakon kojim ćemo neću reći Mati Rimcu, nema potrebe, bilo kojoj osobi, bilo kojoj tvrtki dakli 350 milijuna kuna iz hrvatskog proračuna da nam razvije električno vozilo. Mislite li vi da taj projekt ne bi uspio? Ili nekome nije u interesu da mi nešto proizvodimo. Opet kažem, cijeli život bježimo od teorija zavjere. Nije, nikome nije stalo da Hrvatska ne uspije niti stranci koja vlada, niti stranci koja je vladala, niti strankama koje će u budućnosti vladati ovom zemljom. Sigurno nije. Svima je u interesu da nam bude bolje potpuno sam siguran i uvjeren u to istina. Ali dajmo onda molim vas umjesto da govorimo ovdje o papiru kojeg trebamo ispuniti do 31. Prosinca 2025. a uvjeren sam ja, a siguran sam i svi vi da nećemo ispuniti taj cilj jer za njega nemamo tehnološke, pa možda i financijske preduvjete. Dajte da se dogovorimo što ćemo raditi 15. svibnja 2021. godine. Hoćemo li negdje u Hrvatskoj razmišljati sa nekom jedinicom lokalne samouprave da nađemo komadinu zemlje, pa da onda tamo napravimo jednu ozbiljnu tvornicu i neka nas ne bude sram ići pitati pametnije od nas. Hvala dragome Bogu postoji toliko tisuća ljudi na ovom svijetu koji su pametniji od svih nas zajedno. Idemo ih pitati kako. Pa reći će nam vjerojatno. Ako nam neće reći besplatno, platit ćemo ih malo. Idemo to napraviti. Zašto mi do 31. Prosinca 2025. godine ne bi rekli Europo jel' vama trebaju gospodarska vozila na pogon električnom energijom. Evo mi ih u Križevcima, u Sv. Nedelji, u Šibeniku, u Belom Manastiru, u Pazinu proizvodimo 450 komada mjesečno. E onda smo mi odgovorna zemlja, onda smo mi odgovoran Sabor i onda možemo biti ozbiljni igrači. Lijepo hvala.
Hvala vama. Nastavljamo dalje. Sljedeći na redu je Klub zastupnika SDP-a. U ime Kluba zastupnika SDP-a govorit će uvaženi zastupnik Matko Kuzmanić. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] vi ste prisutni još u ovaj sat ovdje. Ovo je dobar put. Ovaj zakon je definitivno dobar put, a zašto reći ću par riječi o tome. Europskim zelenim planom jasno je određen smjer održivog transporta koji se u osnovi oslanja na elektromobilnost kao polugu za smanjenje stakleničkih, te štetnih ispušnih plinova Sektora transporta. Kako bi se dostigli regulatorno postavljeni ciljevi do 2030. godine može se očekivati kako će trećina novo registriranog voznog parka EU koristiti električnu energiju za pogon. Osim toga, da bi se navedeno omogućilo komisija je europskim zelenim planom zadala ambiciozni cilj od jedan milijun punionica za električna vozila do 2025. godine što predstavlja povećanje od 5 puta u odnosu na trenutačno stanje, a to je 200 000 punionica. Kad bi se omogućio razvoj infrastrukture za alternativna goriva, a sve u cilju zadovoljenja potreba trenutačnih i budućih vozača prvenstveno električnih vozila mnoge države članice usvojile su planove i zakonodavni okvir postizanja europskih ciljeva po pitanju infrastrukture i povećanja broja električnih vozila na cestama. Predloženi zakon više-manje copy-paste EU direktive i obuhvaća obveznike javne nabave. Ključan dokument ovog zakona zapravo je pravilnik koji bi trebao donijeti ministar gospodarstva i održivog razvoja 60 dana nakon stupanja na snagu zakona, a kojim će se definirati kvota čistih vozila koje će obveznici morati uvažiti prilikom novih natječaja. Kao i inače loša je praksa da se zakoni i pripadajući pravilnik ne izrađuju u paketu, pa se možemo samo nadati da će pravilnik, da će se pravilnik u zadanom roku i donijeti. Kako bilo, donošenje zakona tek je mali, ali ne i dovoljan korak u dobrom smjeru jer ovaj zakon rješava problematiku e mobilnosti samo djelomično i to samo u segmentu vozila, ali ne i infrastrukture. Kao primjer dobre europske prakse može se navesti Poljska koja je usvojila Zakon o elektromobilnosti i alternativnim gorivima koji definira nacionalnu regulativu po pitanju razvoja elektromobilnosti ali i točne nadležnosti i obveze pojedinih dionika u sustavu kao i financiranje i implementacije zakonom definiranih ciljeva što u našem slučaju je u potpunosti izostalo. Šteta je da je prijedlogom zakona propušteno definirati obveze jedinica lokalne i regionalne samouprave u pogledu ostvarivanja ciljeva broja punionica električnih vozila. To je trebalo napraviti uzimajući u obzir veličinu jedinica lokalne i regionalne samouprave, ali im pritom za to omogućiti izvore financiranja u novoj financijskoj omotnici ili planu za oporavak. Nacionalnim okvirom, okvirom politike detaljno treba propisati broj i vrste punionica koje će biti izgrađene na određenom području. S obzirom da je to zakonom propušteno možemo se samo nadati da će se već spomenutim pravilnikom definirati uspostava registra infrastrukture za alternativna goriva. Nadležno ministarstvo treba imati pristup podacima prikupljenima u registar kao i mogućnost raspolaganja realnim podacima za potrebe izvještavanja Europske komisije o dostignutim ciljevima o korištenju obnovljivih izvora energije u sektoru prometa, te iz navedenih podataka izvoditi analize kojima bi bilo u mogućnosti dodatno unaprijediti proces elektrifikacije prometnog sustava Hrvatske. Kako bi se spriječili negativni učinci na zdravlje ljudi i okoliš povezani sa emisijom zagađenja iz Sektora prometa zakon je trebao uspostaviti i zone čistog prometa koje bi nesmetan ulaz imala samo vozila sa pogonom pod jedan električnu energiju, znači plug-in električna vozila i baterijska električna vozila. Pod dva na vodik i pod tri na prirodni plin. Zakon je trebao regulirati pojam zone čistog prometa, te definirati nadležna tijela zadužena za uspostavu istog. Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost proteklih godina provodi natječaj koji za cilj imaju poticati izgradnju mreže punionica, te kupnju električnih vozila. Kako bi se realizirali planovi predloženi ovim zakonom trebalo je osigurati dodatan izvor financiranja, a za sad nije poznato planira li se to napraviti iz sredstava višegodišnjeg financijskog okvira ili plana za oporavak. U slučaju Poljske osnovan je fond za sufinanciranje projekata čistog transporta za koji se izdvoji 2 eurocenta od svake litre prodanog goriva što bi mogao biti dobar model i za RH. Zaključno, elektromobilnost kao obvezni sastavni dio europskog zakonodavstva će imati dalekosežne posljedice na ekonomiju, energetiku, ekologiju i sve i društvo te se može okarakterizirati kao izuzetno potentna razvojna tehnološka platforma. Spominjao je maloprije kolega Dretar, naime RH koja ima tvrtku kao što su Rimac automobili mora u ovo područje uči bitno ambicioznije i promišljenije, a ne samo prenositi minimum, minimuma europske legislative bez razvojne vizije i dubljeg promišljanja. U dugoročnoj perspektivi se očekuje da će trebati osigurati minimalno jednu javno dostupnu punionicu na svakih 10 registriranih električnih vozila. A što to znači kod nas? To bi značilo da na današnji kontingent od 1 i pol milion registriranih vozila u RH recimo u scenariju kada bi sva vozila prešla na struju treba osigurati oko 150.000 javno dostupnih punionica, a ukupna vrijednost tog investicijskog ciklusa bi bila oko 10 milijardi kuna. Dakle, s 2/3 današnje godišnje vrijednosti uvezenih naftnih derivata moguće je razviti nacionalnu infrastrukturu koja će omogućiti minimalno 2 puta jeftiniju mobilnost u gradovima, nultu emisiju te će potaknuti ekonomski rast u urbanim sredinama odnosno doprinijeti sustavnom smanjenju lokalnog proračunskog deficita s tendencijom generiranja suficita u slučaju aktivne participacije jedinica lokalne samouprave u vlasničkoj strukturi ove iste infrastrukture. Eto, hvala lijepa.
Hvala vama uvaženi zastupniče. Nastavljamo dalje, slijedeći na redu je Klub zastupnika Centra i GLAS-a. U ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govorit će uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnikom, ovo je jedan od onih zakona kojem nemate baš puno nešto dodati i nemate baš puno oduzeti. Ovaj zakon je ja ih zovem onaj sindrom kamilice, od toga vam kad pijete neće vam baš biti nešto puno bolje, ali ne može vam se ništa ni pogoršati. Mi smo taj zakon odnosno taj tip zakona imali na snazi 2013. godine, imamo ga i sad. Vrlo je jednostavan, ima 10-tak članaka, imate obaveze jedne pravilnika koji govori o tome kako moramo izvještavati Europsku komisiju, koji su nam minimalni ciljevi i toliko je to. Imamo ga na papiru, sve u redu i dolazimo sad do stvarnosti. Klimatske promjene su činjenica. Grad Zagreb je bio pred jedno mjesec dana četvrti grad u svijetu po zagađenju, onečišćenju zraka. Čestice koje su onečistile zrak jer svi dobro znamo da industrije nema su od grijanja i od prometa vozilima. Prije ove velike pandemije korona virusa je prema svim istraživanjima najveća smrtnost u gradovima bila od onečišćenja kao posljedica klimatskih promjena. Dakle, to su neke činjenice s kojim baratamo. Ovaj zakon uopće nema nikakve dileme mi ćemo ga, ide kroz dva čitanja i mi ćemo ga donijeti. Imat ćemo ga. Imat ćemo obavezu određenog izvještavanja i onda ćemo se naći u nekim neprilikama, a što sad raditi. Mi se inače sad nalazimo u jedno predizborno vrijeme pred lokalne izbore kad je obećati ništa. Dakle, tu uopće ne morate ići, možete obećati svašta, a onda je pitanje što možete napraviti. Dakle, mi možemo sebi zadati nerealne ciljeve koje nećemo ostvariti nikad ili možemo zadati neke realne ciljeve i probat ih ostvariti. Ja se često znam koji me dobro poznaju našaliti i reć, gle ti mene možeš staviti u jednu sobu, stavit mi strunjaču i reći mi da moram skakati u vis i da moram preskočiti u vis određenu visinu. Možeš doći nakon 2 godine i ja ću otprilike biti točno tamo gdje si me ostavio prije 2 godine sa skakanjem u vis. Uvijek govorim o svom primjeru to mi je jednostavnije ne želim nešto drugo. Ali ako mi staviš i ako si dam neke realne ciljeve koji su mi ostvarivi onda to mogu i napraviti. Dakle, čista energija je nešto za što se zalažemo. Ja sam pažljivo čitala Zeleni europski plan i ja tu apsolutno mislim da je na deklarativnoj razini tamo sve u redu. Jednako tako hajdemo vidjeti gdje smo mi i što je realno da ostvarimo i što realno možemo ostvariti. Dakle, dio naših sugrađana je već prešao i preći će na električna vozila, dio naših sugrađana preći će i na neke druge, na vodik i svašta, dakle znanost svašta razvija. Ono što je naš interes je da naš javni prijevoz prođe na to. Pitanje je da li smo spremi i kako to možemo ostvariti i da li imamo dovoljno sredstava za to? Dakle, električna energija nije nešto gdje vi tamo nešto proizvodite i onda se ono dakle u utičnicu utakne i puni. Električna energija je isto energija koju proizvodite, ako nemate dovoljno vlastite morate ju uvozit. Dakle, to kad ne puni on svoj električni auto iz zraka nego puni iz neke električne energije koju mi proizvodimo. Sreća koja je bila za Hrvatsku je da je voda, jer mi glavninu električne energije dobivamo iz vode i hidroelektranama, proglašena čista energija. Nije do kraja. I dakle, hidroelektrane pogotovo velika jezera promijene klimu pojedinog dijela. Pogledajte prostor Varaždinske županije i Međimurske županije gdje imamo strašno puno hidroelektrana, ovaj izraz strašno puno mogla sam reći nešto nježnije, ali su ta jezera promijenili klimu tog prostora. I to je činjenica. Dakle, tamo je neki biljni i životinjski svijet koji prije nije bio, ali otići ću nekako u resor jednog drugog ministarstva koje se zove Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja. Dakle i, znate šta je problem kod električnih automobila? Ajdemo riješiti taj problem do kraja. Dakle, problem je akumulatora odnosno ovog dijela gdje je glavni sastojak bakar kojeg mi nemamo koji se dakle netko uvozi. Ali onaj problem koji imamo kad taj električni automobil dođe svojim vijekom, a svako dođe svoj vijek, otpad s baterijom. Dakle, netko treba zbrinjavati taj otpad koji je u toj bateriju u autu. Dakle, ništa u životu nije crno bijelo, ništa nema postoji samo u bajkama i u pričama. U bajkama postoje vile koje čarobnim štapićem od bundeve naprave kočiju. Mi bi voljeli da imamo nešto više tih čarobnih štapića i da nam bude nešto jednostavnije i lakše ali živimo u zemlji u kojoj živimo. Ja mislim da ima nekoliko stvari, znate kada, to sam zato namjerno govorila ono kad obećate previše ne možete ostvariti ništa. Ali obećajmo si malo. Ajdemo si napraviti slijedeće, da zaista vodimo računa za svaki trgovački centar kad bude napravljen da na određeni broj kao što smo vodili računa parkirnih mjesta mora biti parkiralište za invalide, da na određeni broj parkirnih mjesta mora biti mjesto za punjenje auta i mora biti mjesto gdje vi možete uštekati to. Ajmo si zadati taj zadatak, ajdemo si zadati zadatak kad se grade višestambene zgrade pa imaju parking odnosno parkiralište recimo za više, sad stvarno govorim direktno iz rukava kao onaj poznati doktor Rukavina, kad imaju više recimo od 20 parkirnih mjesta da mora biti jedno parkirno mjesto i mogućnost punjenja automobila. To je zadatak koji je realan. To je zadatak koji je ostvariv. To je zadatak koji možemo nakon 2, 3, 4 godine reći mi sad imamo toliko mjesta za punjenje ajdemo vidjeti u jednoj višestambenoj zgradi jedno mjesto za punjenje koliko je povećalo potrošnju električne energije, ajdemo vidjeti koliko je to za, u jednom trgovačkom centru. Dakle, to su stvari koje možemo napraviti. Stvari koje možemo napraviti i koje imamo u drugim zakonima da su jedinice lokalne samouprave dužne kada obnavljaju svoj vozni park, obnoviti vozni park sa čistim, dakle u smislu energetike, čistim vozilima. Ajdemo voditi računa kakvi su to auti, autobusi. Dakle, ja uvijek govorim o primjerima koje znamo. U Gradu Zagrebu zaista je obnovljen djelomično vozni park, nikad do kraja, ali onda imate one velike zglobne autobuse koji neću uopće govoriti u doba korone, u doba korone je nešto što je, duboko vjerujem da nam se to neće ponoviti i da ćemo nakon ove, nakon što završi ova godina i procijepimo se o tome samo govoriti s ružnim sjećanjima. Ali trebate voditi računa da takav veliki zglobni autobus koji ima električni pogon ne ide za troje ljudi. Dakle, tu ima niz stvari o kojim treba voditi računa. Zaključno i da ne dužim je slijedeće. Ovaj prijedlog zakona je jedan stvarno od onih zakona koji vrlo lako možete čista srca podržati i reći i mi imamo taj zakon. Zakon je jedna priča, stvarnost je druga priča. Ono što bi ja voljela da konačno zaista i u stvarnosti vidimo nekakve rezultate svega toga. I dajmo si neke rokove, dajmo si nekakve zadaće koje ćemo ostvariti, dajmo voditi računa da onda posljedično u svim propisima bude. Ja sam, i tu ću dovršiti, ja sam stvarno aktivno sudjelovala kad je u Hrvatskoj su krenuli prvi pravilnici vezano uz projektiranje i način projektiranja da se omogući smještaj i vozila za invalide i hotelske sobe i koliko treba. I dali smo si neke zadaće, dali su se neki okviri, dali su se neki elementi i onda se kontroliralo i to osiguravalo. Došlo je vrijeme da si damo i za ovo i to osiguravamo. U buduće imat ćemo jedan zgodan zakon, imat ćemo onako crticu Hrvatska ima to, ali ajmo to pretvoriti stvarno u realnost i stvarnost. Hvala lijepo.
Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a, uvažena zastupnica Ljubica Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege, pred nama je Prijedlog Zakona o promicanju čistih vozila u cestovnom prijevozu. Ovim se prijedlogom zakona u pravni poredak RH prenosi Direktiva EU 2019/1161 Europskog parlamenta i vijeća od 20. lipnja 2019. godine o izmjeni Direktive 2009/33 o promicanju čistih i energetski učinkovitih vozila u cestovnom prijevozu. Direktiva 2019/1161 nastala je kao reakcija na manjkavosti direktive o čistim vozilima, njenu implementaciju u pravne poretke država članica kao i manjkavosti u njenom provođenju na nacionalnim razinama. Ipak manjkavosti nisu bile tolike da bi komisija predložila ukidanje takvog alata već se pristupilo doradi kroz Direktivu 2019/1161. Obje direktive iznimno su važne budući da izričito propisuju ciljeve kojima se ostvaruje zelena nabava u posebnom javnoj nabavi motornih vozila. Kontekst primjene se proširuje Direktivom 2018/1161 i sada su uključeni leasing i drugi način iskorištavanja motornih vozila ali se državama članicama ostavlja mogućnost proširivanja njome propisanih uvjeta i na privatne pružatelje usluga. Naime, cilj EU je znatno smanjenje emisija onečišćivača zraka koji nastaju pri prijevozu, a koji su štetni za zdravlje i okoliš što se može postići mjerama kojima se potiče prelazak na javni prijevoz u javnom, na javnom nabavom kojim se promiču čista vozila. Cilj direktive o čistim vozilima bilo je poticati tržište čistih i energetskih učinkovitih vozila u cestovnom prijevozu, a posebno budući da bi to imalo znatan učinak na okoliš, utjecati na tržište standardiziranih vozila koji se proizvode u većim količinama poput osobnih vozila, autobusa i kamiona osiguravanjem razine potražnje za čistim energetski učinkovitim vozilima u cestovnom prijevozu koja bi bila dovoljno velika da potakne proizvođače, industriju na ulaganje i daljnji razvoj vozila sa malom potrošnjom energije, emisijama CO2 i emisijama onečišćivača. Navedeni ciljevi žele se postići kroz postupak javne nabave kao što sam rekla. Tako se Direktivom o čistim vozilima zahtijeva da naručitelji kao i određeni operateri pri kupnji vozila za cestovni prijevoz u obzir uzmu energetske učinke i učinke na okoliš za trajanje životne dobi vozila uključujući potrošnju energije te emisije CO2 i emisije određenih onečišćivača s ciljem promicanja i poticanja tržišta za čista energetski učinkovita vozila i povećanje doprinosa prometnog sektora politikama zajednice koje se odnose na zaštitu okoliša, klimu i energetiku. Sukladno izmjenama predstavljenom direktivom područje primjene se sada ne odnosi samo na kupnju vozila već i na leasing vozila, unajmljivanje i najam s pravom otkupa, te na ugovore za određene usluge. Usluge obuhvaćene direktivom poput usluga javnog cestovnog prijevoza, usluga posebnog cestovnog prijevoza putnika, izvanrednog prijevoza putnika kao i posebne usluge, dostave pošte, paketa, usluge sakupljanja otpada trebali bi biti one u kojima vozila koja se koriste za pružanje tih usluga ulaze u kategorije vozila obuhvaćene Direktivom o čistim vozilima i predstavljaju važan element ovog ugovora. Izuzeća od primjene su radi lakšeg pružanja određenih društveno važnih usluga državama članicama omogućuje i izuzeće od primjene direktive za nabavu oklopnih vozila, vozila hitne pomoći, pogrebnih vozila, vozila kategorije M1 s pristupom za invalidska kolica, pokretnih dizalica, vozila projektiranih i izrađenih prvenstveno za korištenje na gradilištima i u kamenolomima, lukama, zračnim lukama kao i vozila posebno konstruiranih i proizvedenih ili prilagođenih kako bi ih koristile oružane snage, civilna zaštita, vatrogasne službe i snage za održavanje javnog reda. Također izmijenjena Direktiva o čistim vozilima se ne bi trebala primjenjivati na vozila koja su posebno konstruirana i izrađena za izvođenje radova i koji nisu prikladni za prijevoz putnika ili robe. Navedena vozila uključuju vozila za održavanje cesta poput ralica za snijeg. U odnosu na važeći zakon ovim prijedlogom uvode se obveze izvješćivanja Europske komisije o ostvarenim minimalnim ciljevima javne nabave za udio čistih, lakih i teških vozila koji obveznici javne nabave moraju uzeti u obzir kod svih postupaka javne nabave vozila koji se provode nakon drugog kolovoza ove godine. Također proširuje se područje primjene zakona na leasing vozila i unajmljivanje kao što sam rekla, a za provođenje ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u državnom proračunu, a mi svi kao pojedinci i društvo možemo učiniti puno kako bi sačuvali okoliš. Ovo neka nam bude evo prvi korak u tome i slijedom svega navedenog Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice će prihvatiti ovaj prijedlog zakona.
Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika Zeleno-lijevog bloka uvažena zastupnica Sandra Benčić.
Zahvaljujem vam se. Danas smo o ovom prijedlogu zakona i imali raspravu na Odboru za okoliš u svojstvu zainteresiranog tijela. Dakle i sam odbor je imao prijedlog, dakle da se podrži ovakav prijedlog zakona i da ide u daljnju raspravu. Ja ću sad ispred kluba zeleno-lijevog bloka naravno reći da je nama kao zeleno-lijevoj stranci apsolutni prioritet uvođenje modela zelene javne nabave, pa tako i modela zeleno javne nabave u području prometa ali i u nekim naravno drugim granama. Isto tako želim naglasiti što sam već naglašavala u pogledu zelene tranzicije da je kada krećemo u ovakve korake izuzetno je važno na vrijeme planirati kako bi zapravo svi zainteresirani dionici, a to su između ostalog sada i prijevoznici u ovom slučaju mogli na vrijeme i sa dovoljno vremena ali i dovoljno sredstava transformirati svoje poslovanje tako da ono odgovara na nove zahtjeve. Ono što po meni u ovim dosadašnjim prijedlozima regulative koja ide u smjeru zelene tranzicije nije bilo dobro isplanirano, a to je da nismo sredstva iz postojeće financijske perspektive dovoljno iskoristili za investiranje u one sektore koji će prvi ići u tranziciju. I to je činjenica, to je jednostavno tako. Mi to još uvijek možemo popraviti koristeći i zaostala sredstva iz ove perspektive, ali isto tako posebno dobro planirajući plan za oporavak i otpornost gdje u tom smislu upravo trebamo isplanirati sredstva za sve one sektore koji među prvima idu u određene oblike zelene tranzicije pa tako i ovaj Sektor prijevoza. Ono što mislimo također da bi bio dobar i konstruktivan prijedlog koji će doprinijeti zapravo smanjenju emisija CO2 unutar i javnog prijevoza i klasičnog prijevoza je prijedlog da se sredstva Fonda za energetsku učinkovitost koja inače idu za nabavku automobila električnih ili hibrida i vjerojatno ste upoznati sa tim da ta sredstva se dodjeljuju na način da imate natječaj pa imate onda najbrži prst, de facto model. Dakle, tko se javi u onim prvim sekundama ne govorimo zapravo niti o minutama oni dobivaju. I zapravo efekt takve dodjele sredstava je mali. On je točkast, on je raspršen. Nema koncentracijskog efekta, a zapravo subvencioniramo, budimo realni, građane veće platežne moći koji si mogu priuštiti tu vrstu vozila. S druge strane kada bismo ta sredstva koncentrirali u zaseban podfond i sa gradovima, posebno velikim gradovima koji imaju i primjerice sezonalnost u prometu, dakle imaju velika povećanja prometa primjerice ljeti kada je veći broj turista i ovi gradovi o kojima sam pričala gdje imamo velik pritisak taksi službi tokom ljeta upravo zbog toga, kada bismo primjerice zajedno sa njima da oni financiraju određeni postotak 30, 40, 50%, 50% dodaje Fond za energetsku učinkovitost da prebacimo prvo taksi službe na čista vozila, dakle prvenstveno na električne automobile. To bi imalo višestruki efekt. Prvo imali bi koncentrirani efekt smanjenja u određenom gradu koji bi mogli pratiti i o kojem bi mogli izvještava. Ovako ne možemo pratiti ništa jer te aute koje podijelite, podijelite ih po različitim dijelovima Hrvatske, to vam sve skupa nikakav efekt u smislu praćenja. Ovo bi mogli pratiti. Druga stvar kada bismo išli u takav projekt tada bi naravno mogli uz to vezati i sredstva Fonda za energetsku učinkovitost za izgradnju infrastrukture za punionice, pa bi u tim gradovima odmah napravili i tu infrastrukturu koja onda naravno nije samo za taksi službu nego je ujedno i za sve građane. I na taj način automatski promovirate i potičete takav, takav model prijevoza i među građanima jer ste im sagradili tu infrastrukturu. I ono naravno što je najvažnije jest da bi zapravo time i tu uslugu prijevoza mogli učiniti još jeftinijom jer de facto trošak goriva bi smanjili. Kada bismo još imali punionice koje su zaista solarne punionice, a možemo ih imati u najvećem dijelu Hrvatske u gotovo svim dijelovima kao isplative, tada bi imali puni efekt. I onda sa toga, sa tog dijela kojeg gledamo kao pilot program možemo to širiti onda i na druge sektore. I tada bismo zapravo imali onaj pravi kumulativni efekt toga da smo zaista određene dijelove prometa počeli prebacivati na tzv. čista vozila i to efekt koji možemo mjeriti. Zašto je to mjerenje važno i uvijek ga naglašavam? Zato što ima i obaveza da ga pratimo i da o njemu izvještavamo tijela EU. Što se tiče, što se tiče drugih dijelova javnog prijevoza mislimo da i upravo u tom dijelu, dakle nabave vozila za javni prijevoz moramo prvo početi koristiti dakle zelenu javnu nabavu, ali da bi to mogli ponovno je potrebna određena priprema. Mi smo sada tu rekli 31.7., jel tako, ako se ne varam. Mislim morate biti svjesni da naša tijela zadužena za provedbu javne nabave nisu kapacitirana za provedbu zelene javne nabave, još uvijek nisu. I to je činjenica. Dakle, vi znate koliko problema je bilo sa uopće prelaskom modela javne nabave sa ovog najnižeg, kriterija najniže cijene na kriterij najpovoljnije ponude i to je problem još uvijek imamo valjda u 90% slučajeva kriterij najniže cijene. A sad zamislite kad imate, ovdje imate kod zelene javne nabave kriterij najbolje ponude plus ti kriteriji moraju zbilja pažljivo i dobro biti razrađeni da se ne bi radilo o pogodovanju, da se ne bi smatralo da se krši pravila tržišnog natjecanja itd., itd. Dakle, sada ako hoćemo da je to 31.7. da počnemo provoditi, naša tijela, mi sada moramo organizirati edukacije za sve javne naručitelje da bi to mogli provoditi. Znači naša poruka je da apsolutno trebamo krenuti u ovom smjeru i zato ćemo podržati ovakav prijedlog zakona, ali druga tijela dakle koja ne spadaju u vaše resore trebaju paralelno odraditi svoj dio posla. I tu mora postojati jaka koordinacija jer ako jedno tijelo kak se popularno kaže napuca loptu, a drugi ga ne prate nećemo napraviti ništa, naš efekt će možda biti i negativniji jer će ljudi raspisivat te natječaje, na njih im se nitko neće javiti jer neće imati kapacitete prijevoznici da se na to jave ili neće udovoljavati kriterijima, morat ćete poništiti tu nabavu i ići na regularnu. Opet smo napravili ništa, jel. Ali ako sad uložimo i u kapacitete prijevoznika, a ide natječaj upravo za zelenu transformaciju pa njih treba staviti unutra zajedno sa plastičarima koji također ulaze u transformaciju svog poslovanja jer će se ukidati određeni jednokratni plastični proizvodi onda sad vi trebate isto reagirati da se u taj natječaj stave specifično ti sektori, da se njima financira taj prelazak, da 31.7. kad krenu, kad krene obaveza zelene javne nabave da i oni imaju šta ponuditi da budu spremni. Ne vjerujem da će biti do 31.7. sve i da im to sad odmah financiramo jer je to nemoguće provesti, ali budimo pomireni s tim da ćemo imati period nekakvog pilota godinu dana, ali da će se možda nakon godinu dana ta stvar uspjeti onda zarolati. Ali kažem druga tijela to trebaju pratiti. Eto, ja vam se zahvaljujem.
Nastavljamo sa iznošenjem rasprave, prva rasprava je uvaženi zastupnik Miro Bulj, nema ga, slijedi rasprava uvaženi zastupnik Pero Ćosić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege, ovim prijedlogom zakona propisuje se promicanje nabavke čistih i energetskih učinkovitih vozila u cestovnom prijevozu u cilju doprinosa rješavanja pitanja klimatskih promjena što je jedan od glavnih svjetskih problema današnjice. Namjera EU je da do 2050. godine postigne klimatsku neutralnost te da postane gospodarstvo sa nultnom neto stopom emisija stakleničkih plinova. Samo sektor prometa u ukupnim emisijama stakleničkih plinova u EU ima udio od 25% od čega 70% zagađenja dolazi iz cestovnog prometa. Rješenja predložena zakonom u vidu smanjenja onečišćenja onečišćivača zraka koja nastaju pri prevozu, a štetna su za zdravlje ljudi i za okoliš kako bi se ostvarili zadani ciljevi pristupilo se izradi ovog zakona kojim se u nacionalno zakonodavstvo prenose odredbe izmijenjene direktive o promicanju čistih i energetski učinkovitih vozila u cestovnom prijevozu, te otklanjaju učinci i uočeni nedostaci u provedbi važećeg zakona. Ovaj prijedlog zakona odnosi se na obveznike javne nabave, proširuje se u područje njegove primjene u odnosu na važeći zakon, na leasing vozila, unajmljivanje i najam sa pravom otkupa vozila, te na ugovore za određene usluge. Direktiva je utvrdila minimalne ciljeve za javnu nabavu čistih vozila koje je na razinama država članica potrebno postići u skladu sa njihovim gospodarskim kapacitetima naravno i izloženosti onečišćenju. Tako da udio čistih lakih vozila u ukupnom broju lakih vozila obuhvaćenih ugovorima za Hrvatsku iznosi 18,7% a udio teških vozila iznosi za kamione 6%, te za autobuse 27%. Ministar gospodarstva pravilnikom će propisati obveze izvješćivanja EU u minimalne ciljeve u postupcima javne nabave vozila za cestovni promet. Početak ove javne nabave je drugog kolovoza 2021. godine. To je u sadašnjoj situaciji ekonomskoj i pandemije malo prekratak rok za početak prilagodbe nekim obveznicima javne nabave je to vrlo teško jer imaju dosta problema u svom poslovanju i u svom voznom parku. Nema niti jedno čisto vozilo spremno za ovu nabavu. Naročito se to odnosi na autobuse i autobusne prijevoznike koji trenutno su u velikim problemima i njihovih gotovo 99% vozila ne udovoljava traženim kriterijima. Za implementaciju nečistih vozila potrebna su velika ulaganja i povećane gospodarske aktivnosti koje su sada evo zbog pandemije drastično smanjenje, a uvođenje javne usluge o kojoj smo danas već govorili o ovoj prethodnoj točki o izmjenama Zakona o prijevozu u cestovnom prometu dugoročno će riješiti održiv model financiranja javnog prijevoza putnika, te će autobusni prijevoznici moći ostvariti ciljeve ovoga zakona. Napomenuo bih da je tijekom rasprave na matičnom odboru iznesen prijedlog da se Ugovor o javnoj usluzi u cestovnom prijevozu putnika ugradi obvezu u udjelu čistih vozila izraženo u postotku, stoga molim evo predlagatelja da uzme u obzir ovo rješenje prilikom izrade pravilnika. Mislim da bi to prijevoznicima omogućilo pristupačnije sufinanciranje čistih vozila kako iz fondova EU, tako i iz drugih kreditnih institucija. Stavljanje na tržište čistih i energetski učinkovitih vozila putem zelenih javnih nabava poboljšat ćemo kakvoću zraka naročito u gradskim područjima. Onečišćeni zrak jedan je od najvećih rizika za zdravlje. Na žalost Hrvatska je visoko na listi država u EU koja ima onečišćen zrak, a Zagreb i Slavonski Brod su gradovi koji prednjače u tim statistikama. Donijeli smo već niz zakona kojima se nastoji smanjiti emisije zagađivača. Ti zakoni odnose se na čišći prijevoz. Tako smo evo prošli tjedan raspravljali o Zakonu o biogorivima za prijevoz, imamo Zakon o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva te ovaj današnji koji se odnosi na promicanje čistih vozila u cestovnom prometu. I da bismo uspješno ostvarili zelenu tranziciju potrebno je uskladiti realizaciju ovog eko paketa zakona primjerice da se vodi računa da nemamo više električnih vozila nego što imamo punionica na tržištu. I mislim da će se primjenom ovoga zakona da će on doprinijeti stvaranju ciljeva europskog zelenog pojasa. Hvala lijepa.
Dvije replike. Prva je uvažena zastupnica Ljubica Maksimčuk.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega cilj EU je postići razinu kvalitete zraka koja ne ugrožava ljudsko zdravlje. To ste vi u vašoj raspravi rekli i naravno da ste napomenuli da je promet jedan od onečišćivača zraka. EU kao cjelina posljednjih deset godina osigurava ogromna sredstva u odgovarajuća istraživanja, potiče brzo širenje infrastrukture, ali trenutno se upotrebljava vrlo mali broj električnih automobila. A u protekloj godini od ukupnog broja prodanih vozila samo jedan i pol posto je onih električnih. Smatrate li vi da bi većim potporama, boljom infrastrukturom taj se broj mogao povećati ili što bi pridonijelo većoj kupovini električnih automobila. Hvala.
Zahvaljujem na replici. Pa evo poštovana kolegice, znači sada se električni automobili subvencioniraju jedino putem Fonda za energetsku učinkovitost i to sa novcem koji se prikupi penalizacijom onih subjekata koji ne stavljaju dovoljnu količinu biogoriva na tržište pri prodaji goriva za vozila i to je iznos neki od 260 milijuna kuna i to su u biti sva raspoloživa sredstva koja sudjeluju u tome. Znamo da je najbrži prst način na koji se to raspoređuje što vjerojatno jedini možda model sad kad je tako malo novaca, ali svakako da treba raditi na drugim poticajima ali i na ovome što su i kolege i kolegice pričali prije mene. Znači treba izraditi infrastrukturu unutar gradova, unutar općina i na našim autocestama tako da će ljudi sami se odlučivati na kupovinu ovih vozila. Vidite evo danas u zadnje vrijeme i ta vozila imaju i neke cijene koje su dostupne i našem tržištu.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Ankica Zmajić.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Ćosić. Rekli ste da je država Hrvatska visoko na listi država u EU koja ima onečišćeni zrak, a grad Zagreb i grad Slavonski Brod prednjače u statistikama. Kako napokon početi rješavati problem zagađenja zraka u našem Slavonskom Brodu i koliko će ovaj zakon tome doprinijeti. Hvala.
Hvala lijepo poštovana kolegice. Na žalost Hrvatska je, mislim da je negdje treća po zagađenom zraku u RH ali što se tiče zagađenosti zraka u Slavonskom Brodu to je jedno kompleksno pitanje koje se rješava već duži niz godina, odnosno pokušava rješavati. Ono što je bilo, dakle na početku primarno, a to je utjecaj rafinerije u Bosanskom Brodu sad je on u tom dijelu nekako riješen. Rafinerija više ne radi pa taj je utjecaj smanjen, ali zrak u Slavonskom Brodu zagađen. Znači moramo pristupiti ovaj izradi akcijskog plana. Znači grad mora izraditi akcijski plan, snimiti sve zagađivače, njihov utjecaj na zagađen grad u Slavonskom Brodu i početi primjenjivati taj akcijski plan kako smanjivati, kako smanjivati to zagađenje odnosno eliminirati jednog po jednog zagađivača. Promet je sigurno jedan od zagađivača. Ovaj dio će svakako doprinijeti jer znamo da se 27% recimo autobusa u narednih 5 godina mora biti, u javnom prijevozu, mora biti na ovoj čistoj energiji, a izradom i ovih punionica i svega onoga što one infrastrukture za ekološka goriva će sigurno doprinijeti onečišćenju zraka.
Završna rasprava u ime predlagatelja, uvaženi državni tajnik Tomislav Mihotić.
Zahvaljujem. Samo ću nekoliko stvari istaknut o kojima je bila rasprava. Znači dekarbonizacija prometnog sektora mora se ubrzati te će stoga do sredine stoljeća emisije stakleničkih plinova i onečišćivača koje nastaju pri prijevozu morati biti na putu potpunog uklanjanja. Cilj je bez odgađanja znatno smanjit emisije onečišćivača zraka koje nastaju pri prijevozu, a koji su štetni za zdravlje i okoliš što se može postići mjerama kojima se potiče prelazak na javni prijevoz i javnom nabavom kojom se promiču čista vozila. Promicanje čistih vozila trebalo bi se provodit usporedo s daljnjim razvojem javnog prijevoza jer je to način za smanjenje zagušenosti prometnica te slijedom toga smanjenje emisija štetnih plinova i poboljšanje kvalitete zraka. Ovom Direktivom 1161 iz 2019. kojom Europska komisija dodatno pooštrava udio vozila s nultom emisijom CO2 cilj dostignuti ambiciozne ciljeve o nultom emisiji CO2 za sve članice EU tzv. emission zero do 2050. godine. Obveza se odnosi samo na obveznike javne nabave, a te obveze su da je, su minimalni ciljevi javne nabave za udio čistih teških vozila do '25.-te 6% to je za kamionski prijevoz, do '30.-te 7%, za autobuse do '25.-te godine 27%, do '30.-te 38%. Udio lakih vozila isto u javnoj nabavi do '25.-te 18,7% i do '30.-te također javna nabava za čista vozila na vodik i struju je definirana samo ne za vozila na plin jer se plin smatra također zagađivačem. Inače što se tiče ciljeva koje smo mi postigli bar u sektoru prometa na mreži autocesta kojim upravlja HAC imamo preko 50 elektropunionica. Oba pravca prema moru A1 i A6 su optimalno zastupljeni sa autopunionicama, a HAC radi na dizanju usluge pa se očekuje da će ubrzo i na A3 na slavonskom pravcu se također dosegnuti ovi ciljevi. Zakon o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva i nacionalni okvir, nacionalna okvirna politika su oni koji definiraju broj punionica na određenim mjestima cesta, autocesta, gradova itd., a mjere za provedbu nacionalnog okvira politike provodi Fond za zaštitu okoliša. To je najosnovnije. Zahvaljujem.
Izvolite.
Poštovani gospodine, hvala vam poštovani gospodine predsjedavajući. Poštovani gospodine državni tajniče dozvolite evo samo za kraj. Kada već govorimo o promicanju uporabe čistih i energetski učinkovitih vozila u cestovnom prijevozu ja vas moram nešto pitati i nemojte to smatrati populističkim pitanjem, nego vrlo jednostavno. Građane ove zemlje često smeta i smatraju pretjeranom količinom službenih vozila odnosno vozila koje koriste kako će to najčešće ljudi reći političari. Dakle, dozvolite mi i siguran sam da smo suglasni da bi i država u tome trebala dati svoj primjer. Dakle, da prekinemo više one vrlo loše medijske natpise u kojima neki načelnik općine ili nebitno tko traži automobil precizno definiran i karakteristika sa 3,5 tisuće kubika, 8 cilindara, pokažimo primjerom zašto država ne krene u nabavku vozila na električni pogon za svoje dužnosnike. Hvala lijepo.
Odgovor.
Pa sigurno ćemo ići u tom smjeru jer i ovo što sam rekao znači udio lakih vozila koji idu u javnu nabavu odnosi se i na ona javna vozila kojim se koriste i država, a i općine i gradovi. Prema tome i oni će biti obveznici, a mi ćemo od njih tražiti da ispune te obveze.
S ovim smo iscrpili kompletnu raspravu. Zaključuje raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Idemo na slijedeću točku dnevnog reda: Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova i luka, drugo čitanje, P.Z.E. 83 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172. u vezi s Člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvaženi državni tajnik Tomislav Mihotić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici aktualni Zakon o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova i luka primjenjuje se na hrvatske luke u koje pristaju brodovi u međunarodnoj plovidbi. U skladu s navedenim zakonom lučka uprava odnosno ovlaštenik koncesije luke posebne namjene odgovoran je za sigurnosnu zaštitu takve luke što se prije svega odnosi na obvezu izrade procjene i plana sigurnosne zaštite luke odnosno lučkog operativnog područja te na primjenu mjera utvrđenih planom sigurnosne zaštite. Izradu procjena i planova sigurnosne zaštite luka obavljaju priznate organizacije za sigurnosnu zaštitu luka. Navedenim su zakonom stvoreni i uvjeti za primjenu Uredbe EZ broj 725 iz 2004. Europskog parlamenta i vijeća od 31. ožujka 2004. o jačanju sigurnosne zaštite brodova i luka te je u nacionalno zakonodavstvo prenesena Direktiva 65 iz 2005. Europskog parlamenta i vijeća od 26. listopada 2005. o jačanju sigurnosne zaštite. Slijedom inspekcijskog nadzora koji je provela Europska komisija u razdoblju od 18. ožujka 2019. godine do 22. ožujka 2019. godine u RH, a vezano za primjenu naprijed spomenute Uredbe EZ broj 725 iz 2004. i odredbi kojima je u hrvatsko zakonodavstvo prenesena Direktiva 65 iz 2005. zaključeno je kako treba pristupiti odgovarajućim izmjenama Zakona o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova i luka na način da se osigura da sve luke iz obuhvata zakona bez iznimaka moraju imati izrađene procjene sigurnosne zaštite kako nalaže Članak 6. stavak 1. Direktive. Hvala.
Slijedi rasprava po klubovima. Prvi je Klub zastupnika MOST-a. Zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče evo još jednom kolegice i kolege, direktiva, implementiranje direktive zaštita luka, zaštita tko zna sve ne čega, međutim ja bi ovde još jedanput napomenuo da nije dovoljno pripisivati direktive poglavito one koje su u biti ne ostvarive. Mene puno više zanima po pitanju luka, brodova, po pitanju zaštita našega mora, naših luka zaštita, ekološka zaštita to bi prvo pitanje. I drugo pitanje utjecaj naših luka na, trenutno na znači na našemu Jadranu i očuvanje znači brodogradnje. Mi ukupno u ovome trenutku kad gledamo što se događa s našom brodogradnjom s Brodotrogirom, gdje imamo mi i luke i brodogradilišta međutim činjenica da smo mi ovo srozali na dno prepisivanjem direktiva, a samo spominjući luke i zaštite luka u uredbi mislim da ne doprinosimo puno toga jer u stvarnosti kad pogledam, evo spomenu sam Brodotrogir, uvaženi državni tajniče vi ste s toga područja, 2 milijarde kuna mi dajemo, ne proizvodimo brodove nego Danko Končar se sitio tamo Medene i on obnavlja Medenu. Brige njega za brodogradnjom, brige njega za lukama, za našim lukama dok naravno u našim lukama ekološki je recimo evo pade mi na pamet ne tako davno, ne tako i sada u luki Gaženica u koju je uloženo milijarde brodovi ispuštaju i kruzeri fekalije otpadne vode u naš Jadran. Tako da ova direktiva i sve koje smo danas spominjali po pitanju cestovnih vozila, po pitanju ovaj očuvanja okoliša i subvencije u cestovnom prometu, sva tri ova zakona su u biti direktive, uredbe koje ja ne znam, ja ne znam stvarno zbog čega mi o ovome uopće raspravljamo. To ste mogli prepisati, evo kolega će …/nerazumljivo/… predsjednik odbora, ja sam bio u prošlom mandatu, koliko smo mi raspravljali o ovim temama, koliko smo govorili o ovim temama, a u biti Hrvatska gubi ono što je imala. Veliki utjecaj po pitanju luka, veliki utjecaj po pitanju brodogradnje, svjetski smo bili priznati. U biti ja sad od kad smo ušli u EU ko da nestajemo, ko da smo limun pa nas se cidi. Koji su tu razlozi o tome bi tribalo ministarstvo govoriti što se događa. A samo u infrastrukturi kao infrastrukturi što je obaveza ovoga ministarstva mislim pričati, drago mi je da je državni tajnik ovdje, ali volio bi viditi i ministra okoliša, znam da je sad, ministra pardon prometa, znam da je ovaj u, da je ovaj kako bi sad reka, malo je pod paskom premijera, predsjednika Vlade …/nerazumljivo/… brcnut, opomenut. Kolega Bačić je isto ja mislim primijetio kako zna malo ministra premijer brcnut tako da mi je žao šta ga ne vidim ovdje jer imam njemu postaviti pitanja po pitanju infrastrukture. Ne samo ove o ovoj temi o kojoj govorimo nego i po pitanju infrastrukture u Dalmaciji u Splitsko-dalmatinskoj županiji jer je obećao prije 4 godine da ćemo 2 milijarde kuna uložiti u cestovnu infrastrukturu, a kad o tome govorim onda govorim o vrlo značajnim stvarima koje znače puno i za luke. Imamo mi luku i u Splitu, imamo mi nažalost sve više i više praznih otoka, ne otoka kao otoka, nego imamo cijelo zaleđe. Prema tome, očekujem da ćete ostvarivati uvaženi državni tajniče sve što je obećano, a ne sad samo u predizborno vrijeme i ne sve samo priko županije da se dođe tamo župan naslikavati i ostali čelnici nego da ćete u stvarnosti krenuti raditi, izvršavati ono šta ste obećali nama u Splitu. Prije četiri godine u Vladi, dvije milijarde kuna ulaganja u infrastrukturu i lučku dvije milijarde kuna do sada u četiri godine do sada nula kuna. Sad bi bilo dobro držat opet istu sjednicu ja vam predlažem pa da opet istu infrastrukturu obećate u sljedećem razdoblju od četiri godine ili do idućih izbora. I to bi bilo najkvalitetnije i najjasnija poruka narodu. Međutim, još jednom bit ću kratak. Nije dovoljno prepisivati direktive i uredbe. I nije dovoljno pričati o infrastrukturi samo kroz ove članke u ovim prijedlozima direktiva. Direktive niti su naređene, niti su naredbe. One su ono okvir u kojem se mi moramo snalaziti. Međutim, molim vas još jednom. Pozivam vas još jednom ono što ste obećali to napravite na području poglavito naših luka, našeg Jadrana jer apsolutno se tu ništa ne događa osim u predizborno vrijeme gdje vidimo možda će ići rezanje vrpci, sad će se ići obilaziti sve to skupa. Ali ulaganja su vrlo mala. Jedino što imamo velika ulaganja to je luka Gaženica u koju je uloženo kolega Dretar znaš koliko? Dvije milijarde kuna sa pristupnom cestom, luka Gaženica u Zadru. Znate za koliko su je iznajmili na 20 godina? Na 20 godina su je iznajmili 2 milijarde kuna znači ponavljam. Iznajmili su je za 30 milijuna na 20 godina, kuna što znači da milijun i pol kuna godišnje plaćamo cijelu luku Gaženica. Znate koliko je uloženo u tu infrastrukturu. Tako da malo obratite i vi pozornost na te stvari i to čini mi se turskom vlasniku. Dali smo im na upravljanje, a Hrvatska država je uložila toliki novac. Stoga još jednom ispunite obećano po pitanju infrastrukture i luka i prometa. Današnja sva tri zakona su toliko besmislena jer ništa u Dalmaciji niste napravili isključivo u mojoj županiji nula kuna, nula kuna državni tajniče. To more posvjedočiti i moj kolega i županijski vijećnik i ovdje potpredsjednik Sabora Ante Sanader. Jedino je ušlo ova cesta od Vučevice, tamo Ante Sanader zna on je iz toga mista do tunela kojega nema. To je u Dalmaciji napravljeno, tj. nije napravljeno nego je stavljeno 40 milijuna. I to državni tajniče pošto vi poznate taj kraj četvero tračna znači da ne bi, četiri trake od Vučevice. A inače u Vučevici na žalost nema puno svita. Ja bih volio da bude svita, nego uglavnom nema tko pošteno ni zvonit podne. Na žalost, govorim, ponavljam. To su politike napravile. 40 milijuna kuna. Ja se nadam da ćete vi napraviti za cetinski kraj vertikalu, da ćete napraviti za naše otoke, da ćete napraviti za Imotsku krajinu, da ćete napraviti za Vrgorački kraj ono što ste obećali. Mi pričamo cili dan o direktivama. Niste tribali ni donositi. Šta ćete donositi i obećavat ljudima isprazne priče. Još jednom snažno i glasno moram poručiti. Ispunite što ste obećali prije četiri godine u Splitu. Nije niti jedan bager na tom području, vi iz Ministarstva prometa Olega Butkovića. Ne smijem ga puno prozivat i opet ponavljam u nemilosti je premijera Plenkovića. Bilo mi ga je malo i ža, žao mi ga je. Sad ako je bacio oko na to misto, možda je i kolega Sanader bacio za ministra prometa, pa možda i dođe koja. Nemam pojma tko je bacio. Sad tko je bacio oko, ali vidim da je u nemilosti nemiloj. Sad zbog čega nemam pojma. On je onako simpatičan, zna lipo obećat, uredno obečaje i lipo i simpatično sa smiješkom na licu, ladno, mrtvo ladan ali zna se nasmijat. Nije dovoljno narodu smješka, zafrkancije. A ja nemam više šta kazati. Evo ispunite obećanja koja ste dali i pozovite ministra jednom da dođe, da se ohrabri doći ovdje u sabornicu, pred nas saborske zastupnike. Jer jednom je odbio amandman za Čvrljevo, pa sam ga pitao zna li di je Čvrljevo za prometnicu. Pa vidite, pa ga priupitajte, pa nam javite zna li možda di je Čvrljevo ali tada je gledao mene sablazno, kao odbijao amandman, nije bio tada upoznat. Pa evo, vi ga, iz toga ste kraja upoznajte sa Čvrljevom i neka bar tu cestu riješi. Ima dvije rupe na državnoj cesti. Hvala lijepo.
Hvala. Vrlo nadahnuta rasprava o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova i luka. Mogli smo puno naučit. Ali evo slijedi sljedeći Klub zastupnika Domovinskog pokreta uvaženi zastupnik Davor Dretar.
Hvala vam lijepa poštovani gospodine predsjedavajući, poštovani gospodine državni tajniče, uvažene kolegice, uvaženi kolege. Kratko i jasno ćemo budući da je ovo eto prošlo i naš odbor na kojem smo apsolutno svi bili suglasni oko ovoga. Nemamo što drugo reći, nego jedino ono o čemu smo još jednom poštovani gospodine Ćorić i kolega sa odbora raspravljali još jednom. Ali naravno nije u našoj nadležnosti nego je u nadležnosti nekoga tko će raditi sigurnosnu procjenu luke, odnosno procjenu sigurnosne zaštite luke. Samo da podsjetimo da su došla nova vremena, te da se ne mora nužno i isključivo pripremati sigurnosna zaštita luke od možebitnog terorističkog napada ili kakve sigurnosne ugroze fizičkim putem nego da naravno u današnje vrijeme postoji i mogućnost tzv. hakerskih odnosno elektroničkih napada, kibernetičkih napada koji mogu prouzročiti određene sigurnosne ugroze. Dakle, ono što smo i mi raspravljali na odboru jest da tvrtke koje rade sigurnosne planove još uvijek nemaju Odjele za kibernetičku sigurnost, pa bih zamolio i poštovanog gospodina državnog tajnika i sve one koji će sudjelovati u pripremi nekih budućih zakonskih prijedloga, odnosno zakona samih da naravno razmislimo da u zakonsku proceduru uključimo i zaštitu od kibernetičkih napada koja je jednostavno danas u ovo doba apsolutna i možemo slobodno reći vrlo opasna prijetnja. U svem ostalom što se tiče ovih ticanja, brodova i svega Klub zastupnika Domovinskog pokreta ne vidi apsolutno nikakav problem te ćemo mi naravno u glasovanju podržati ovaj prijedlog. Budući da imam još jako puno vremena samo ću reći za kraj da trenutno Dinamo vodi jedan nula. Hvala lijepa.
Dobro. Čestitamo Dinamu. Sljedeća rasprava je Kluba zastupnika SDP-a uvaženi zastupnik Erik Fabijanić.
Poštovani potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Meni je drago da Dinamo pobjeđuje, ali kako sam iz Rijeke meni baš to puno ne znači. Vratimo se dakle na temu, a to je Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova i luka. Ovdje je riječ o usklađivanju zakona. U prvom čitanju sam isto tako raspravljao u ime kluba. Bio sam postavio određene upite. Jedan je bio vezan za usklađivanje same europske pravne stečevine sa još jednim člankom, dakle koji govori o privremenom izuzimanju gdje sam jednostavno htio vidjeti da li smo u potpunosti usklađeni. Prihvaćam u potpunosti ovaj dio koji je vezan argumentum acontrario. I drugo pitanje je bilo vezano za same rokove da li se mogu skratiti. Mislim da smo dobili na ovu raspravu i na ova iskazana pitanja dobili smo izrazito kvalitetne odgovore tako da će SDP podržati ove izmjene zakona. Međutim, htio bih nešto reći o samom radu ministarstva. Dakle, koliko god ovo kvalitetno pripremljeno i odrađeno imali smo lijepa dva čitanja. Mi ovdje imamo točku dnevnog reda koja je danas posvećena čitava, čitav dan ako izuzmemo turističke vodiče posvećeno je PZEU, dakle zakonima koji su vezani za preuzimanje europske pravne stečevine. Od prijedloga zakona o izmjenama Zakona o prijevozu u cestovnom prometu prijedlog zakona o promicanju čistih vozila u cestovnom prijevozu gdje je sve, dakle današnji dan je de facto dan Ministarstva pomorstva, prometa i veza. Čovjek bi očekivao da u ime predlagatelja ovdje bude ministar. Ako ovdje nije ministar to je zato što ima važnije poslove. Ili da bi imao neki važni sastanak u Bruxellesu od kojega bi još dobili novaca od europskih projekata što se dobivaju, ali isto tako da ima sastanak sa premijerom ili sa Vladom itd. No međutim tome nije tako. Ja želim pohvaliti ovdje predstavnike predlagatelja koji su ovdje prisutni, ali naš ministar nije tu iz jednog drugog razloga zato što je danas u Rijeci u mom gradu, zato da bi obišao gradilište ceste koja se zove D403. I sad je pitanje šta je bitnije. Iz tog razloga se vidi da je ministar u kampanji iako nije kandidat. Meni je žao što ovdje nije da pohvalim ovaj dio koji je vezan za ove izmjene zakona, ali ovdje njega nema. Zašto je on u Rijeci? Zašto obilazi baš danas gradilište? Kako je iz mog kraja i znam ga jako, jako dugo čak možda ne bi ni krivio, ali ima jako šuplji protokol, izuzetno šuplji protokol. Jer u tom protokolu na primjer se redovno poziva kao i prošli tjedan moj kolega saborski zastupnik iz moga kraja Gari Cappelli. I danas je dobio poziv, ali se bar udostojio ne doći i ne odazvati se tom pozivu. Zašto? Zato što saborski zastupnici drugi iz ovoga kraja kao što su kolega Borić nije pozvan, niti je moja malenkost pozvana, niti bilo tko drugi. Tako da sad ja ne znam da li naš ministar mora poučiti protokol kako se radi i ono što je kućni odgoj ili pak sam protokol mora naučiti ministra da mu je red kada predlaže neke stvari u Saboru, u ovome što je Visoki dom i koji donosi zakone u RH da li je to bitnije ili šetat se po nekom gradilištu. I to je ono što me razočaralo. Inače sam namjeru imao vrlo pozitivno govoriti i o tome i o prethodnim točkama dnevnog reda. Ovo je zbilja razočaravajuće. Moja je interpretacija vrlo subjektivna, da ga je Zagreb najvjerojatnije pokvario. Nekad je po meni on to bio puno korektniji nego što je danas. Naime, pitanje kućnog odgoja je kada dolaziš u neki službeni posjet da se javiš svome domaćinu. Ne ulaziš u tuđu kuću a da se ne najaviš. Evo davno smo ministrica Nada Murganić i ja otvarali dječji vrtić u Opatiji bez problema isto tako. Županija tu nije puno sudjelovala, ali smo se upoznali jer je postojao kućni odgoj u to vrijeme gospođo Murganić. Danas na žalost zbog izbora ne postoji. Evo zahvaljujem.
Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika HDZ-a uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, poštovani pomoćniče ministra, poštovane kolegice i kolege. pomo ni e ministra, poštovane kolegice i kolege. Raspravljamo o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova i luka. Pa s obzirom da smo o ovoj točci govorili prilikom prvog čitanja, a u međuvremenu, koliko sam vidio nije bilo nikakvih izmjena u odnosu na prvo čitanje, mogu ponoviti nekoliko riječi koje se dotiču ove problematike, koja je u svijetu na razini međunarodne pomorske organizacije postala interesantna nakon što je 2001. godine su zrakoplovi srušili zgrade Twinsa u New Yorku, nakon čega se na razini Ujedinjenih naroda pokrenulo brojnim aktivnostima kako bi se sačuvali ljudski životi od ugroze koja predstavlja, mogu predstavljati pojedina prometala od zrakoplova, željeznica, brodova itd. Pa je, međunarodna pomorska organizacija krenula u izradu jednog međunarodnog dokumenta koji će propisati određene mjere kako bi se učinilo sigurnijim i spašavali ljudski životi od eventualnih ugroza, pa ako hoćete i od brodova koji uplovljavaju u luke. I u tom smislu je donesena međunarodna Konvencija, kasnije i Europska Komisija sa svojim dokumentima prihvatila takva jedna rješenja kojim je ubrzala pojedine procedure koje je definirala Međunarodna pomorska organizacija. Na temelju tih akata mi smo već 2004. godine donijeli Zakon o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova i luka, brodova i luka i mijenjali ga u nekoliko navrata da bi 2017. donijeli novi Zakon, a sada ga ponovno mijenjamo. Ono što je važno reći, to je da se ovim Zakonom predviđa obveza lučkih uprava koje upravljaju lukama, otvorenim za javni promet, propiše obveza izrade procjene sigurnosne zaštite luke i plan mjera također isto i za brodove, da se radi procjena sigurnosne zaštite i procjena kao i plan određenih mjera u slučaju nastanka pojedine ugroze. Ova se, ovim izmjenama se taj osnovni Zakon mijenja, s obzirom da smo mi bili u našemu Zakonu propisali određene iznimke da pojedine luke u kojima ima manje od 12 uplovljavanja godišnje ne mora uraditi taj administrativno-tehnički projekt i dokumentaciju i kako bi se pojednostavnila i smanjili troškovi tim istim lukama to nisu bile obveze. No međutim kao što vidite, Komisija je naložila da se i za sve luke, neovisno o broju ticanja i broju uplovljavanja rade procjene sigurnosne zaštite. Što se pak tiče brodova Hrvatska čini mi se ima negdje oko 35 brodova koji plove u međunarodnoj plovidbi koje moraju uraditi ovakve sigurnosne procjene i to za što je važno i za naše luke i za naše brodove postoje u Hrvatskoj tvrtke koje mogu to napraviti, kad su brodovi u pitanju, to je Hrvatski registar brodova, čime se pozicionira kao jedna od kapacitiranijih tvrtki koje i na razini Europe, a i svijeta puštaju ovakve poslove i mogu takve poslove obavljati. Ono što je još važno za reći, to je da ovo Ministarstva, Ministarstvo pomorstva, prometa, mora, prometa, infrastrukture iznimno kvalitetno provodi aktivnosti, kad je u pitanju pozicioniranje Hrvatske kao pomorske države. I stoga ne bi se složio sa mojim prethodnikom, gospodinom Fabijanićem kada ovako sa ove govornice govori o radu ministra Olega Butkovića. Tim više što upravo danas je, koliko ja imam informaciju, gospodin Butković bio u Rijeci i nije bio tamo gost kao što je to rekao gospodin Fabijanić, on je tamo bio na projektu kojega vode Hrvatske ceste, a koji projekt je vrlo važan za, ne samo za Luku Rijeka, ne samo za Primorsko-goransku županiju, to je jedan od važnijih projekata za lučki sustav, pa time i za samu Republiku Hrvatsku. Ja sam dugo godina gospodine Fabijanić, bio predsjednik Lučke Uprave Rijeka i kada smo sa Svjetskom bankom utvrđivali projekt Rijeka … [[govornik se ne razumije]] gdje je između brojnih projekata i izgradnje Zalebačke obale i dogradnje Brajdice bile izgradnja luke D404 koja je završena, izgrađena, prije, a sada je, danas je kolega Butković bio na obilasku radova, ako se ne varam, izgradnje ceste D403. Vrlo važnog projekta za Rijeku, vrlo važnog projekta za Primorsko-goransku županiju. Projekt vrijedan 520 milijuna kuna, to je vrlo velika investicija. Ne samo to, kad govorimo o tom aspektu rada ovog Ministarstva onda bi ja rekao da se ovo Ministarstvo, koje je predlagatelj ovog Zakona itekako iskazalo na realizaciji brojnih projekata financiranim sredstvima Europske unije. Pa s obzirom da govorimo o lukama, ja se tu u potpunosti slažem sa stavovima Ministarstva da je u ovih nekoliko godina se doista provodi renesansa na hrvatskoj obali, kad je pitanja izgradnja luka i lučica, samo u mojoj Dubrovačko-neretvanskoj Županiji, ovo Ministarstvo putem sredstava Europskih fondova financira u ovom trenutku izgradnju 9 luka vrijednu 750, 100 miliju eura, 750 milijuna kuna. I to je velikim dijelom zasluga nadležne Lučke uprave Dubrovačko-neretvanske Županije, ali zasluga lučke uprave je prvenstveno u izradi dokumentacije u pripremi projekta, međutim potrebno je prezentirati sve te projekte na razini Europske Komisije, na razini Europskih fondova da se iz višegodišnjeg financijskog okvira toliki iznosi i financiraju Prema tome ja držim da je to izniman angažman Ministarstva, kad je u pitanju realizacija brojnih projekata u lučki sustav u Republici Hrvatskoj, a koji, kažem, lučki sustav dijelom tretira i ova problematika. Da govorimo o vrlo važnom segmentu hrvatskog gospodarstva, govorimo o lukama kroz koje godišnje prođe preko 35, 36 milijuna putnika i kad, a kad govorimo o teretnom prometu, preko 21 milijun tona. Dakle, Hrvatska danas polako i kad je u pitanju promet putnika bilježi rekorde otkada je uopće uspostavljen promet na Jadranu, a približava se i to u jednim godinama kada je zbog krize, uvjetovana pandemijom Corona virusa značajno smanjen promet, pa i promet brodovima, bilježi vrlo visoke razine prometa velikim dijelom i u riječkoj Luci, ali i u splitskoj i u šibenskoj i u pločanskoj Luci i u drugim lukama otvorenim za javni promet kojima se obavlja teretni promet. Prema tome, sve to treba opslužiti, sve to treba organizirati, za to postoji i Lučke uprave koje su nositelji tih aktivnosti u smislu upravljanja lukom, tako da je ovaj Zakon vrlo važan i s tog aspekta kako bi luku pozicionirali kao organiziranu i dobru luku i koja onda može ispunjavati uvjete koji su propisani međunarodnim Konvencijama, a isto tako i u ovim Direktivama Europske unije. I na kraju svakako da ćemo podržati ovakav Prijedlog Zakona i u dijelu koji se odnosi na izmjenu članova sastava i članova Povjerenstva koji definiraju i odobravaju procjenu sigurnosne zaštite same luke, uvrštavanje obvezno člana koji dolazi iz Lučke Kapetanije koja je pod nadležnosti gospodina Orlića, kao pomoćnika ministra s jedne strane i s druge strane, jasno obvezno sudjelovanje članova Povjerenstva koji dolaze iz Ministarstva unutarnjih poslova. Evo u tom smislu, kao što sam rekao, mi ćemo u Klubu zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržati ovakav Zakon, odnosno izmjene Zakona o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova i luka, kao što je to Vlada predložila. Hvala.
Slijede pojedinačne rasprave. Prva je zastupnik Miro Bulj. Njega nema. Slijedi rasprava, pojedinačna. Uvažena zastupnica Danica Baričević.
Hvala lijepa potpredsjedniče, zahvaljujem. Poštovani predstavnici Ministarstva. Evo današnji Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama Zakona o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova i luka uređuje se sigurnosna zaštita trgovačkih brodova namijenjenih pomorskoj plovidbi i lučkih područja namijenjenih njihovom pristajanju ili sidrenju. Obveze tijela državne uprave, kompanije, lučkih uprava, koncesionara, priznatih organizacija za sigurnosnu zaštitu te drugih fizičkih i pravnih osoba odgovornih za sigurnosnu zaštitu, mjeru za osiguranje, sigurnosne zaštite brodova i luka, postupak u slučaju sigurnosne prijetnje, nadzor nad primjenom mjera sigurnosne zaštite te pomorski prekršaji, a u cilju osiguranja sigurnosne zaštite pomorskih brodova i luka u slučaju sigurnosne prijetnje ili događaja koji ugrožava sigurnost. U ovim izmjenama ukida se mogućnost iznimke od pravila da svaka luka, odnosno lučko operativno područje, na koje se isti Zakon primjenjuje mora imati izrađenu procjenu sigurnosne zaštite, a radi osiguranja jednake primjene zajedničkih sigurnosnih standarda, za sve luke unutarnjeg tržišta Europske unije, uključivo i Republike Hrvatske. Ovim se Zakonom pravne sigurnosti radi, dodatno nomotehnički uređuju odredbe kojima se definira sastav Povjerenstva Ministarstva, koje djeluje temeljem odredbi istog Zakona, a na način da se precizno utvrđuje njegov sastav ovisno o poslovima koje obavlja, u datom, odnosno u danom trenutku. Propisuje se sastav Povjerenstva, ovisno o poslovima koje obavlja, bilo da se radi o odobravanju procjene ili planova sigurnosne zaštite luka, a sada se nalazi i predstavnik Lučke Kapetanije na čijem se području nalazi luka jer domicilni predstavnik najbolje poznaje sve relevantne činjenice vezane za luku čija se procjena ili plan odobrava, a svi čimbenici koji utječu na bolje osiguranje brodova u međunarodnoj plovidbi, zaštita svih putnika i vozila najbolje poznaje kakav je pomorski promet i kako isti utječe na provedbu sigurnosti u lukama. S obzirom na sve, može pravodobno reagirati i upozoravati na neke nedostatke u luci, u čijoj nadležnosti je Kapetanija kao i bolja povezanost sa lučkim upravama, bilo one državne ili županijske. Ovo je možda i preduvjet za kooperativnost lučkih kapetanija i lučkih uprava u provedbi sigurnosti naših luka. Dakle, napominje se i kako članovima upravo istog Povjerenstva ne pripada pravo na naknadu za rad u Povjerenstvu, pa za provedbu ovog Zakona nije potrebno osigurati ni dodatna financijska sredstva u Državnom proračunu, te će se slijedom novog definiranja sastava Povjerenstva Ministarstva koje djeluje temeljem istog Zakona doprinijeti jačoj pravnoj sigurnosti i jasno i izričaja zakonskog teksta. Ujedno, u izmjenama u članku 7. stavak 6. pove ava se broj luka za koje će se izraditi procjena ili plan sigurnosti luka, odnosno ni jedno od lučkih operativnih područja više neće biti izuzeto iz režima Europskog standarda sigurnosne zaštite u pomorstvu, s čime se Republika Hrvatska smješta ovakvim potezom uz bok svjetskih i europskih luka, koji m ogu bez ikakve bojazni primati brodove uz standarde na svjetskoj razini. Dakle, smatram ovaj Konačni prijedlog jako kvalitetnim koji će osigurati da sve luke iz obuhvata Zakona, bez iznimaka moraju imati izrađene procjene sigurnosne zaštite pomorskih brodova i luka, a radi osiguranja jednake primjene zajedničkih sigurnosnih standarda za sve luke unutarnjeg tržišta Europske unije. Zahvaljujem.
Pojedinačna rasprava. Uvaženi zastupnik Erik Fabijanić.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Nisam pristaša udaraca ispod pojasa, ali trebamo reći jednu stvar. Država dobiva prihod od jedne trećine od prihoda županijskih lučkih uprava. Kad je riječ o lukama posebne namjene ili o lučkim upravama poput one od Rijeke, prihod je 100%-tni, 100%-tni. I to je prihod države. Dakle, trećina od županijskih lučkih uprava plus 100%-tni prihod koji je vezan za ono što su državne lučke uprave. I to je ok. Dakle, i ono što se dobiva od pomorskog dobra, gradovi, općine, županije red je da vraćaju u pomorsko dobro. Red je da vraćaju u pomorsko dobro. Neka to onih 10, 20% sa tim novcima se onda dobivaju novci i od Europske unije, tamo gdje postoje gotovi projekti. Tamo gdje postoje gotovi projekti. I to su sredstva s kojima, dakle, možemo uložiti u onom dijelu, a moramo imati gotove projekte, možemo dobiti onaj dio koji je dio bespovratnih sredstava. Netko daje u tome, a netko ulaže u onom dijelu koji je prostorno-planska dokumentacija, pa imovinsko-pravni odnosi u onom gdje imamo tri razine prostornog uređenja, dakle svatko je dao nešto, na sve tri razine. Na sve tri razine. I onda je nemoguće da što bi rekli Francuzi, ponašamo se kao … [[govornik se ne razumije]] ili što bi rekli u Hrvatskoj, kao seoski gedža ići okolo po gradilištima i reći to su moje pare, ja sam ti to dao. Ne ide. Ne ide. Pogotovo ako smo iz Primorsko-goranske Županije, koja inače u Državni proračun godišnje uplaćuje milijardu kuna više od onoga što dobiva nazad. I to je po meni u redu. Jer jedna smo država. Jedna smo država, ali kažem, govorim isključivo o odgoju. A sad ću reći nešto što i bolje, nemojte me krivo shvatiti, da dalje ne nastavim. Jedna od stvari koja je, isto tako, vezano za pomorsko dobro i taj preporod lučkih uprava i luka, je vezano, da izvinete i za jedno mjesto u kojemu jedna osoba ima gostionu i vidite baš se tamo realizirao projekt. Baš se tamo, igrom slučaja. Ali onda poslije kada je ministar napadnuo, onda je rekao, ne, ne kaže, nemam ja s time ništa veze. Ministarstvo je dalo novac, projekt je županijski i tu ću stati. Zahvaljujem. Ima li replika.
Slijedi pojedinačna rasprava, zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče i pomo ni e ministra. Dobila se, tijekom rasprave o Zakonu o kojemu raspravljamo držati teme. No očito je prethodna rasprava bila potpuno izvan teme, pa bih želio nadopuniti jednu grešku koja je tu dana. Nije prihod lučke, koncesioniranja u lučkom području koje je pod upravom lučke uprave prihod Državnog proračuna niti jedinice lokalne samouprave, niti jedinice područne samouprave. To je isključivo prihod lučke uprave, kolega Fabijanić, to vam je greška, ne morate to čak ni znati. Prihod od koncesije dijeli se tamo gdje nije pod, gdje nije prostor koncesioniran pod upravom lučke uprave, to je vrlo važno i taj se dio onda dijeli na tri dijela, državni, županijski i lokalni proračun. No, znate što? Kada bi se ta sredstva bila isključivi financijski temelj za održavane lučke infrastrukture koja inače jedan od najskupljih infrastrukturnih projekata i ulaganja u morsku, pomorsku infrastrukturu ne bismo mi u Hrvatskoj s tim novcima izgradili puno, ne samo zbog toga što je još jedan veliki dio hrvatskog pomorskog dobra nije koncesioniran, što na velikom dijelu tog pomorskog dobra nije utvrđena granica pomorskog dobra, pa se onda ne može ni koncesionirati, nego jednostavno što se tim novcima ne može financirati tako skupi projekti kao što je lučka infrastruktura. Pa prema tome, bez intervencije sa sredstvima koja su, koji su prihodi općih poreza, bila na razini županije, bilo na razini jedinica lokalne samouprave, ali prije svega i iznad svega 90% sredstvima Državnog proračuna mi ne bismo mogli održavati, ne graditi nove luke, mi ne bismo mogli tim sredstvima graditi niti održavati postojeću infrastrukturu, čak niti sredstvima Državnog proračuna ne bismo mogli ući u ovako velike projekte koji se u Hrvatskoj rade u lučku infrastrukturu. To u ovom trenutku doista možemo, zato sam vam rekao da se govori o renesansi na hrvatskoj obali zbog toga što se gotovo 85% svih investicija u lučki sustav u Hrvatskoj financira sredstvima Europskih fondova. A s obzirom na naš postotak ulaganja oko 15%, tih 15% u 95% slučajeva, tih 15% to su isključiva sredstva države, odnosno sredstvima Državnog proračuna, odnosno na kraju krajeva sredstvima poreznih obveznika. I to je dobro da je tako, jer je ulaganje u lučku infrastrukturu je jedno od najisplativijih gospodarskih ulaganja. Prema studijama koje su rađene za luke kojima je pretežito teretni promet se utvrđuje da za svaki dolar, svaki euro i svaka kuna koja uđe u lučki sustav i koja prolazi kroz … [[govornik se ne razumije]] što ga mi nazivamo, a to je lučkog koncesionara onaj koji pruža uslugu, 20 kuna, eura ili dolara ide u cjelokupni sustav koji je nadovezan, naslonjen na lučki sustav. Bilo da su to agenti, špediteri, željeznica kamioni, bilo koji vid prometa i svi oni koji su naslonjeni na dolazak broda, od tog jednog dolara, jedne kune ili eura oni 19 tih istih jedinica ostvare zbog lučkog sustava, i zbog toga su sve jake države u svijetu imaju jake luke. Nema jake države bez jake luke, i zato je ulaganje u cestu D403, koju danas je ministar obišao, gdje govorimo o 520 milijuna kuna, koja će učiniti Zagrebačku obalu jednom od najboljih obala na Jadranu, a ne bih rekao na Jadranu, nego jednu od, s obzirom na dubinu priveza na Zagrebačkoj obali jednu od najatraktivnijih luka ovdje na Mediteranu je ogroman projekt za Rijeku. To je izgradnjom ceste D404 kojom smo povezali Brajdicu i D403 kojom povezujemo Zagrebačku obalu, luka Rijeka ima mogućnosti koje nije imala nikad prije. I zato je taj danas odlazak ministra na obilazak ceste D 403 doista veliki događaj, ja mislim da to trebamo pozdraviti i za mene osobno, koji sam u tom sektoru bio jako puno, važno je doći u Hrvatski sabor, predstaviti zakone, ali izgradnja tog projekta je dugoročno veliki potencijal za Rijeku, luku Rijeka i Primorsko-goransku županiju.
Vrijeme. Imamo jednu repliku. Uvaženi zastupnik Erik Fabijanić.
… [[govornik se ne čuje]] ispravio mene, ja ću samo podsjetiti na jednu stvar, jer ste vi spomenuli isto jedan važan projekt za Grad Rijeku, a to je cesta D404, pa bih samo rekao jednu stvar, da je Grad Rijeka financirao cestu, zato što država nije imala novce, a u biti to je državni projekt, jer Luka Rijeka nije riječka priča nego je to državna priča jer je to u interesu ne samo Hrvatske, nego i čitave Europe, odnosno barem onog njenog središnjeg dijela, pa tako samo da podsjećam da kad je riječ o financiranju da nije baš sve onako kako gospodin Butković prikazuje.
Odgovor na repliku.
Gospodine Fabijanić, ja sam uvodno rekao da je danas obilazeći D403 ministar praktično na prometnici kojom upravlja Hrvatske ceste, vi ste rekli da je on u gostima, da je došao kod domaćina, ja sam rekao da je on tamo i u ulozi domaćina s obzirom da je nositelj te investicije. Cestu D404 nije financirao Grad Rijeka. Cesta D404 je financirana vam je iz projekta Svjetske banke, čiji je obveznik vračanja kredita Lučka Uprava Rijeka, iznos cijelog tog kredita je 155 milijuna eura iz tog projekta je građena D404, ali jasno, s obzirom da prolazi kroz Grad Rijeku da je tu bio i doprinos Grada Rijeke, ali prvenstveno vam je to ono što sam rekao, dakle, radi se iz projekta Svjetske banke.
Morat ćete i završno u ime HDZ-a. Evo završnu raspravu u ime Kluba zastupnika SDP-a uvaženi zastupnik Erik Fabijanić.
Iskoristit ću to kao jednu kratku repliku. To što, sve što ste rekli, međutim, novci su kasnili, jer bijah gradski vijećnik i izglaso financiranje D404 zato što država u tom trenutku još nije imala novce, koliko god bilo sve riješeno. Ali postojala je sinergija, kao što i mora postojati sinergija. Ali kako imamo sinergiju onda se moramo tako i ponašati, kao odgovorni ljudi i političari, neovisno o tome imali lokalne izbore ili ne imali. Ali znam što sam glasao.
Ništa, dobro. Evo, s ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Nastavljamo sutra ujutro u 9,30 sa izjašnjavanjem o amandmanima. Laku noć svima. Sjednica je završila u 20,50 sati.