Poštovani delegati, uvaženi gosti, predstavnici Savjeta ministara i sredstava javnog informisanja pozdravljam vas i otvaram 62. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na današnjoj sjednici je prisutno 14 delegata od toga po 5 iz reda Bošnjačkog i Srpskog naroda i 4 iz reda Hrvatskog naroda. Delegat ujedno i zamjenik predsjedavajućeg Jukić je opravdao svoj izostanak. Za 62. sjednicu predlažem sljedeći izmijenjeni Dnevni red 1. Delegatska pitanja i odgovori i odgovori na delegatska pitanja, 2. Usvajanje zapisnika sa 61. sjednice Doma naroda, 3. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Predloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o ustupanju predmeta od strane Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju Tužilaštvu BiH i korištenju dokaza pribavljenja od Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju u postupcima pred sudovima u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu sa članom 100. Poslovnika Doma naroda, 4. Zahtjev Savjeta ministara Bosne i Hercegovine za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o krivičnom postupku u skladu sa članom 100. Poslovnika Doma naroda, 5. Zahtjev Predstavničkog doma za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima Bosne i Hercegovine, po hitnom postupku, u skladu sa članom 100. Poslovnika Doma naroda, 6. Zahtjev Predstavničkog doma za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izmirenju obaveza po osnovu računa stare devizne štednje po hitnom postupku, u skladu sa članom 100. Poslovnika Doma naroda. 7. Zahtjev Predstavničkog doma za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnim taksama po hitnom postupku, u skladu sa članom 100. Poslovnika Doma naroda, 8. Zahtjev delegata Hilme Neimarlije za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini po kratkom postupku, u skladu sa članom 100. Poslovnika Doma naroda, 2 9. Zahtjev Savjeta ministara Bosne i Hercegovine za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Savjetu ministara Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 99. Poslovnika Doma naroda, Zakon od 21.7.2006. 10. Zahtjev Savjeta ministara Bosne i Hercegovine za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Savjetu ministara Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 99. Poslovnika Doma naroda, Zakon od 2.8.2006. 11. Zahtjev Savjeta ministara Bosne i Hercegovine za razmatranje Prijedloga zakona o prekršajima po hitnom postupku u skladu sa članom 99. Poslovnika Doma naroda, 12. Zahtjev Savjeta ministara Bosne i Hercegovine za razmatranje Predloga zakona o radijacijskoj i nuklearnoj bezbjednosti u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu sa članom 99. Poslovnika Doma naroda, 13. Zahtjev Savjeta ministara Bosne i Hercegovine za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Centralnoj evidenciji i razmjeni podataka po hitnom postupku, u skladu sa članom 99. Poslovnika Doma naroda, 14. Zahtjev Savjeta ministara Bosne i Hercegovine za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini, po hitnom postupku, u skladu sa članom 99. Poslovnika Doma naroda, 15. Prijedlog zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima Bosne i Hercegovine, prvo čitanje, 16. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o Državnoj graničnoj službi Bosne i Hercegovine, prvo čitanje, 17. Izvještaj o radu Zajedničke bezbjednosno obavještajne komisije za nadzor nad radom Obavještajno bezbjednosne agencije Bosne i Hercegovine za period april 2004.- juli 2006. 18. Godišnji izvještaj Ombucmena za ljudska prava u Bosni i Hercegovini za 2004. godinu, 19. Specijalni izvještaj Ombucmena za ljudska prava u Bosni i Hercegovini u vezi sa usklađenošću Zakona o krivičnom postupku sa članom 14. stav 5. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, 20. Specijalni izvještaj Ombucmena za ljudska prava u Bosni i Hercegovini u vezi sa Zakonom o utvrđivanju i načinu izmirenja unutrašnjeg duga Republike Srpske i Zakona o utvrđivanju i načinu izmirenja unutrašnjih obaveza Federacije Bosne i Hercegovine, 21. Informacija o izdatim dozvolama za izvoz-uvoz oružja i vojnu opremu u 2005. godini, 22. Utvđivanje Pravilnika o međunarodnim aktivnostima Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, 23. Prijedlog Savjeta ministara za imenovanje člana Kancelarije za razmatranje žalbi, stručnjak iz oblasti javnih nabavki, 24. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma Bosne i Hercegovine i Sjedinjenih Američkih Država o zaštiti statusa i pristupu infrastrukturi u područjima u Bosni i Hercegovini i njihovom korištenju, 25. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Hašemidskog Kraljevstva Jordan o vazdušnom saobraćaju, 26. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o kreditu između Bosne i Hercegovine i Kraljevine Španije za kreditiranje nabavke nagibnih vozova „TAUGO“ za Željeznice Federacije Bosne i Hercegovine, 3 27. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Republike Slovenije o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanja utaje poreza u odnosu na poreze na dohodak i imovinu, 28. Imenovanje četiri člana Upravnog odbora Javnog radio televizijskog servisa Bosne i Hercegovine i utvrđivanje trajanja njihovih mandata, Naime iz dnevnog reda smo izbacili tačke pod reednim brojem 15. i 16. tj. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini čiji su predlagači delegati Halid Genjac i Mustafa Pamuk. Komisija je naime odbila principe ovog zakona i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost, predlagač Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine jer Komisija nije razmatrala taj zakon. Otvaram raspravu o prijedlogu dnevnog reda. Gospodin Čengić izvolite.
Gospodine predsjedavajući, članovi predsjedništva Doma, uvažene kolege, kolegice, kolegice i kolege Doma, predstavnici Vijeća ministara, predstavnici međunarodne zajednice i ostali prisutni, koristim priliku da vas sve pozdravim i poželim uspješan, brz i efikasan rad u ovoj sjednici. U vezi sa današnjim dnevnim redom ja vas želim obavijestiti o dvjema činjenicama. Komisija za vanjsku i trgovinsku politiku na jučerašnjoj 54. sjednici je razmatrala dva materijala koji se ne nalaze u ovom dnevnom redu. Jedan je vezan za Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi. Prema našim informacijama taj zakon je usvojen na Komisiji Predstavničkog doma i nije bilo nikakvih amandmana. On je takođe, prema našim informacijama, usvojen na narednoj, za narednu sjednicu Predstavničkog doma. Na našoj komisiji je takođe, ovaj zakon razmatran i usvojen bez amandmana i ja stavljam na razmišljanje, eventualno, prijedlog, mogućnost da ovaj zakon uvrstimo danas u dnevni red, da ga razmatramo ili, s obzirom da nije jasno ili možda vama jeste ali meni još uvijek nije jasno, da li će biti još jedna sjednica Doma naroda a bilo bi jako loše ako ovaj zakon ne bi u ovom sazivu bio usvojen. Drugo, u tom smislu, dakle, ukoliko bi uvažene kolege prihvatile inicijativu za dopunu ovoga, ovoga dnevnog reda ovim zakonom predlažem da se to nalazi na poziciji 18.a. Dakle, imamo tamo ove zakone, razmatranje zakona, pa pošto je i ovo zakon, da onda ide u tom ciklusu. I sljedeće, sljedeća bila za dopunu dnevnog reda inicijativa koja je jučer usvojena na Komisija za vanjsku i trgovinsku politiku, a tiče se dakle to je inicijativa u vezi viška sredstva koja će biti ostvarena iz prihoda od indirektnih poreza u ovoj godini. Radi se otprilike između možda 350 do 400 miliona maraka. Inicijativa se sastoji u tome da bi se sugeriralo, dakle ništa više nego sugeriralo nadležnim institucijama entiteta Federacije, Republike Srpske i Brčko Distrikta da ta sredstva usmjere u, prema prijedlogu Komisije u dva fonda. Dakle jedan bi bio vežim dijelom u penzioni fond, a drugi manji dio tih sredstava bi išao u socijalne programe. Naime, ukoliko bi se to dogodilo prema analizama koje su radili stručnjaci moglo bi se nakon toga odmah doći do smanjenja, moglo bi doći do smanjenja poreza na plaće u Federaciji i RS 4 u negdje za 5 do 8% i poreza na dodatu vrijednost. To bi svakako imalo izvanredne efekte kako na privredu, tako na penzionere i na dalje ubrzavanje privrednog razvoja i rasta u Bosni i Hercegovini. Dakle, ovdje bi se radilo samo o inicijativi kompletna dalja aktivnost, izmjene i dopune Zakona kojih bi se to ticalo omjeri, način implementacije itd. sve bi bilo u cjelosti u nadležnosti entiteta i Brčko Distrikta. U ovom smislu je prijedlog da se ova inicijativa uvrsti na poziciju ako bi dakle išao ovaj zakon o carinskoj tarifi kao 18.a. ovo bi bilo 18.b. Ako ne bi išao Zakon o carinskoj tafiri, onda bi ovo bilo tačka poslije sadašnje tačke 18. Ja očekujem da, sobzirom da je i jedno i drugo na Komisiji jednoglasno usvojeno, očekujem da uvažene kolege dadnu podršku ovom prijedlogu i ne vjerujem da ćemo time oduljiti samu sjednicu Doma, a bilo bi izuzetno važno za sve ono što nas čeka. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se kolegi Čengiću. I evo dužan sam da vam kažem da će biti još jedna sjednica u ovom mjesecu Doma naroda i da je, da članovi kolegija su se usaglasili dakle da ona bude 20. septembra tako da, evo ako se slaže predlagač, možda možemo ove obadvije tačke koje je on predložio ostaviti za taj termin.
Ako dopustite što se tiče zakona ja mislim da to, da nema nikakvih problema da sačekamo i odluku Predstavničkog doma. Međutim, kad je u pitanju ova inicijativa ne vidim ni jedan razlog da to odgađamo za idući puta jer je ovo jedna inicijativa, dakle ništa više, nema nikakve potrebe za usaglašavanje sa drugim domom i mislim da bi mogli, ako treba da nešto uskladiti, sami tekst da ga prilagodimo, ali mislim da bi to bilo dobro da to ostavimo za današnju sjednicu na poziciji 18a. Hvala.
Dok sam vas dobro razumio kolega Čengić spremni ste dakle ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi da ostavimo za narednu sjednicu, a ostajete kod ovog prijedloga da inicijativa dakle o raspodjeli viška sredstava ide na današnju, pa ćemo...
Tako je. [[zajednička diskusija]]
Dobro, izjasniće se dom u vezi s tim. Dalje ima li prijavljenih diskutanata još u vezi sa dnevnim redom. Ništa. Glasaćemo sad o ovom prijedlogu dnevnog reda sa dopunom koju je predložio kolega Čengić, dakle da se ova tačka uvrsti kao 16., kao 17. tačka pa ćemo pomjeriti sve, ovaj dakle molim vas, molim vas pristupite glasanju. 5 Moraćemo ponoviti glasanje. Dakle molim vas ponovo da glasate, nije nešto bilo u redu. Konstatujem da je usvojen, usvojen je dnevni red. 10 za, 4 uzdržana. Usvojen je dnevni red sa dopunom koju je predložio gospodin Čengić. Dakle, prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, to je Ad.1. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja Odgovore na delegatska pitanja dobili su kolega Osman Brka i kolega Tomislav Limov koji je dobio tri odgovora. Da li ste zadovoljni odgovorima koje ste dobili. Kolega Brka. Konstatujem da je zadovoljan odgovorom. Gospodine Limov izvolite.
Hvala uvaženi gospodine predsjedatelju, gospodine dopredsjedatelju, cijenjene kolegice i kolege, poštovani predstavnici Vijeća ministara, institucija međunarodne zajednice, sredstava javnog informiranja i institucije Bosne i Hercegovine, sve vas skupa pozdravljam i želim se očitovati o odgovoru na moja izaslanička pitanja. Moram reći da sam ja dobio odgovor na dva, praktično pitanja jer se ovo treće odnosi na jedno od tih a koje je naknadno dostavio kantonalni tužitelj gospodin Mehmedbašić Nijaz. Podsjetiću uvažene kolege da sam pitao vezano za okolnosti bjekstva Antuna Katušića, čovjeka koji je odgovoran za ubojstvo pet, pet ljudi u Čapljini, iz Kliničke bolnice iz Mostara, naravno tada sam postavio i pitanje šta su mjerodavne institucije poduzele u smislu eventualne odgovornosti. Iz ovog proističe da su institucije radile svoj posao. Dakle posebice to proističe iz dopisa kantonalnog tužitelja i evidentno je da je pronađeno solomunsko rješenje da ovaj policajac sporazumno raskine radni odnos a tužitelj nije našao dovoljno elemenata da vodi istražne radnje u smislu eventualne odgovornosti ovog ili drugih sudionika u cijelom procesu omogućavanja bjekstva spomenutog državljanina Republike Hrvatske. Vjerovatno smo mi jedina država na ovom svijetu u kojoj se može osigurati kidnapiranje osoba iz odgovarajuće institucije na području Bosne i Hercegovine i da na tom završi, da praktično niko nije kriv i da dalje istrage nema. Nažalost ovo nije jedini primjer. Poznato je i vama kolege izaslanici da i niz osumnjičenih za ratne zločine, za organizirani kriminal, pa čak i neke osobe koje su bile na idržavanju kazne su uspjele, vjerovatno sličnim ili istim kanalima, pobjeći također u susjedne države i da na tom završava procedura institucija u Bosni i Hercegovini, institucija Bosne i Hercegovine i na nižim razinama. Dale, ja sam nezadovoljan odgovorom iz prostog razloga što nije odgovoreno izravno na moja pitanja a jeste u odgovoru naznačen cijeli niz elemenata koje ja nisam pitao. To se posebice odnosi na same okolnosti vršenja uviđaja i td. što ja nisam pitao. 6 Drugo, drugi odgovor odnosio se na moje pitanje Vijeću ministara kani li u parlamentarnu proceduru uputiti Zakon o političkom organiziranju na razini Bosne i Hercegovine. Vijeće ministara je u svom odgovoru me izvjestilo sa činjenicom da se primjenjuju na području Bosne i Hercegovine dva različita zakona, jedan iz '91. jedan iz '96. i nije mi odgovorilo na pitanje ima li namjeru uputiti u parlamentarnu proceduru jedan zakon na razini Bosne i Hercegovine kako bi se ujednačili kriteriji i standardi političkog organiziranja na razini cijene Bosne i Hercegovine, tim više što sam ja izravno pitao, a vezano za eventualno onemogućavanje registriranja i političkog djelovanja stranaka, udruženja koje imaju za cilj provoditi, kako sam ja to rekao neofašističku politiku, dovoditi u pitanje teritorijalni integritet, suverenitet, međunarodno pravni subjektivitet države Bosne i Hercegovine, ali je evidentno da ovo vijeće ministara nema namjeru tu problematiku zakonski regulirati. Zbog toga sam ja nezadovoljan dobivenim odgovorom. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Limovu. Da li ima nvih delegatskih pitanja? Gospodin Čengić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja sam prije otprilike mjesec i po dana postavio pitanje na koje još uvijek nisam dobio odgovor, pa koristim priliku da zamolim da se taj odgovor ubrza i da ga dobijem do kraja ovog mandata. Naime, odgovor je upućen predsjedavajućem Predsjedsjedništva, gospodinu Sulejmanu Tihiću, a vezan je za eventualnu prodaju oružja i vojne opreme Iraku. Ja ne bih ponavljao sva pitanja koja su sadržana u tom mom pitanju, pošto su ona već predata vama, nego koristim priliku da vas zamolim da još jedanputa podsjetite da se ubrza odgovor na ovo pitanje i da ga svakako dobijemo recimo do naredne sjednice Doma. Hvala lijepo.
Hvala. Ja inaće evo javno apelujem na sve kojima smo mi upućivali ta pitanja da nam ih dostave i da im poručim da nas se neće tako brzo riješiti jer mi ćemo ovdje biti još vjerovatno dva tri mjeseca, najmanje. Dakle, apsolutno podržavam ovaj prijedlog gospodina Čengića, dakle ne samo Predsjedništvo, nego i Savjet ministara da nam dostavi sva pitanja, a ima veliki broj odgovora na koja nikada nismo dobili ta pitanja. Ima li novih delegatskih pitanja? Nema. Konstatujem da smo, odnosno zaključujem ovu tačku dnevnog reda i prelazim na sljedeću tačku, drugu Ad.2. Usvajanje zapisnika sa 61. sjednice Doma naroda Javlja li se neko za riječ? Zatvaram raspravu. Zaključujem i molim vas da se izjasnite o zapisniku. Dakle možete glasati. Konstatujem jednoglasno da je usvojen zapisnik. 7 Treća tačka dnevnog reda Ad.3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o ustupanju predmeta od strane Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju Tužilaštvu BiH i korištenju dokaza pribavljenih od Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju u postupcima pred sudovima u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu sa članom 100. Poslovnika Doma naroda
Kolege delegati, gosti, pozdravljam vas, I ovo je moje treće javljanje povodom ovog Prijedloga zakona. Imam potrebu i ovom prilikom da, da istaknem da su stajali i stoje razlozi za njegovo donošenje, ali da, kao ni prvi puta, ni drugi, nit sad treći puta, nije naš dom dobio izjašnjenje Upravnog odbora bez kojeg se zakon zapravo ne može, možemo ga mi razmatrati i donijeti ali on će biti u sukobu sa ovim zakonskim aktima, drugim zakonom i, budući da mi je obećano da će ovaj zakon, sa širim sadržajem promjena, ovaj ovih akciza, biti doista ovih dana upućen u proceduru. Ja ću povjerovati tom obećanju ali dati sebi i našem domu ovaj pravo da to provjerimo time što ću predložit da ovaj moj Prijedlog zakona ide u redovnu proceduru jer neće bit smetnji, ovaj da se u ovoj redovnoj proceduri sačeka izjašnjenje Upravnog odbora. Pa molim razumijevanje kolega za, za ovu promjenu prijedloga, načina razmatranja o zakonu. Molim. Glasa se protiv skraćene i on automatski ide u redovnu proceduru. Ja mislim tako. Jel.
Ne mora ni tako ali ako ste vi kao predlagač promjenili samo ovaj osnov za razmatranje, prihvatamo da ide u redovan proces. Više nije 100., nego je 78. član.
Pa dobro.
Samo se konstatira da ste vi promjenili zahtjev za.
Onda ne treba glasati. Jel.
Dakle konstatuje da je predlagač gospodin Hilmo Neimarlija povukao ovaj prijedlog iz opravdanih razloga da ovo ide po članu 100., dakle nego da ide u redovnu proceduru. To konstatujemo i prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda, znači ništa ne glasamo. 11 Sljedeća tačka dnevnog reda je, Ad.9. Zahtjev Savjeta ministara BiH, Bosne i Hercegovine za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Savjetu ministara Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 99. Poslovnika Doma naroda, Zakon od 21.07.2006. Vodi se rasprava o tome da li će se zakon razmatrati po skraćenom postupku. Predstavnički dom je usvojio da se zakon razmatra po skraćenom postupku. Ko se javlja za riječ? Konstatujem da se niko nije prijavio za riječ. Glasamo dakle o postupku, možete pristupiti glasanju. Dakle, jednoglasno je usvojen zahtjev da se ovaj zakon razmatra u skladu sa članom 99. Prelazimo na desetu tačku dnevnog reda, Ad.10. Zahtjev Savjeta ministara Bosne i Hercegovine za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Savjetu ministara Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 99. Poslovnika Doma naroda, Zakon od 02.08.2006.
Uvažene kolege, dakle Komisija je jučer razmatrala ovo pitanje i ovu inicijativu i predložila određeni tekst. Dopustite da pročitam taj tekst pa da onda samo skrenem pažnju na ono što je bilo inicijativa danas da se to malo promijeni. Dakle, predlaže se domu naroda da pokrene inicijativu kod nadležnih organa Federacije BiH, Republike Srpske i Brčko Distrikta da se višak sredstava od oko 400 miliona konvertibilnih maraka koji će do kraja godine biti prikupljeni iz indirektnih poreza usmjere, sada u prijedlogu Komisije je bilo u omjeru 80% sredstava za penzioni fond a 20% za socijalne programe na bazi koeficijenta koji trenutno važe i to, 65,9% za Federaciju, 31,2% za RS i 2,9% za Brčko Distrikt. Nakon usmjeravanja ovih sredstava, potrebno je donijeti izmjene propisa kojima će se smanjiti porez na plaće i porez na dobit. Imajući na umu činjenicu da bi možda ovi omjeri u smislu procenata bili previše fiksni ili možda ne bi odgovarali nekim realnim interesima i potrebama unutar entiteta, sugestija je bila da se izostave ovi procenti a da se zadrže namjene i da se doda još i uz ove dvije namjene i privreda. Pa bi onda, sada popravili tekst, glasio ovako, dakle, predlaže se Domu naroda da pokrene inicijativu kod nadležnih organa Federacije BiH, RS i Brčko Distrikta da se višak sredstava od oko 400 miliona KM koji će do kraja godine biti prikupljeni iz indirektnih poreza, usmjere za penzione fondove, zarez, socijalne programe i podršku privredi na bazi koeficijenata koji trenutno važe od 65,9% Federacija, 31,2% RS i 2,9 % Brčko Distrikt. Dodaje se još rečenica, sada ovdje, kod utvrđivanja omjera omogučiti uvjete za smanjenje poreza na plaće i poreze na dobit. I zadnja rečenica, nakon usmjeravanja ovih sredstava, potrebno je donijeti izmjene propisa kojima će se smanjiti porezi na plaće i porezi na dobit. Obrazloženje, ovakvim postupanjem, sa viškom sredstava iznad planiranih, za ovu godinu a plan je 3 milijarde 502 miliona 600 hiljada KM, izbjeglo bi se trošenje sredstava u kratkoročne svrhe i ostvarili bi se slijedeči efekti; a) Ugrožene kategorije stanovništva povečanjem cijena zbog uvođenja PDV-a, bi bile pomognute i dovedene u bolju socijalnu poziciju, b) Smanjili bi se porezi na plaće sa sadašnjih 69% u Federaciji i 55% u RS-u za 5 do 8% a porezi na dobit, još više, c) Sredstva koja bi se ostvarila smanjivanjem poreza na plaće, ostala bi u posjedu domaće privrede za novu opremu, proširenje proizvodnje, konkurentnije cijene, povećanje izvoza, razvoj i novo zapošljavanje, d) Zbog smanjivanja poreza BiH bi bila privlačnija za strana ulaganja, i e) Došlo bi do daljeg poboljšanja trgovinskog bilansa zemlje. U zaključku, sva pravna i operativna rešenja, dalje u vezi sa ovim, ovom inicijativom su u nadležnosti entiteta i Brčko Distrikta. Bilo bi potrebno da se aktivinosti u vezi realiziranja ovog prijedloga otpočnu što prije, kako bi se moglo primjenjivati, dakle ova rješenja početkom, možda januar-februar, mart iduće godine. Hvala.
Saslušali smo gospodina Čengića. Otvaram raspravu. Dakle, evo prvi se javio gospodin Osman Brka, izvolite. 15
Ja vas sve pozdravljam, znam da je ovo dobar prijedlog i jučer sam ga podržao i sam, ali ovu dopunu sad koju je gospodin Čengić pročitao, ja ne znam to vjerovatno opet uz konsultacije sa određenim ljudima, međutim ja smatram, ako se tu ubaci i ovaj treći faktor da će to iskomplicirati stvari. Neće se ljudi moći izdogovarati, pa će te pare možda stajati mjesecima, možda i godinama dok se dogovore kako će ih podijeliti, ako bude i onaj treći faktor. Ako bude to, ona prva dva, penzioni i za socijalne kategorije, to bi se lakše izdogovaralo. I ja mislim da je pomoć privredi velika, s tim što će se smanjiti procenti doprinosa, da je to več veliki stimulans i da bi samo iskomplicirali sa ovim trećim faktorom. Vjerovatno više ljudi to ovaj, zaključilo da bi možda i to bilo dobro, ali ja mislim ovako i zato sam ustao da to kažem. Hvala vam.
Zahvaljujem se koelgi Brki. Ima li još neko od delegata, želi li govoriti? Gospođa Stojanović, izvolite.
Poštovana gospodo, mi smo jučer na Komisiji, mada Komisija nije bila nadležna za ovu tačku dnevnog reda, raspravljali, s obzirom na to saznanje, da će biti ostvaren višak prihoda. Međutim, ono što je evidentno, to je da mi možemo samo preporučiti entitetima i Brčko distriktu ono što bi mi vidjeli kao dobro rešenje toga, ni u kom slučaju ne možemo uticati kako će oni potrošiti. Stoga mislim da nije uopšte toliko značajno hoćemo li staviti i ovaj treći ili ne. Mi smo onako, razmatrali da bi možda bilo poželjno da se stavi i taj momenat još, za razvoj privrede.
Gospodin Čengić, izvolite.
Predložio je jučer ovu inicijativu, svi diskutirali smo o njoj i podržali je. Međutim, sugestije koje sam dobio danas meni se čine vrlo utemeljenim i razumnim i ja mislim da ne trebamo više gubiti vrijeme. Mislim da ove sugestije koje smo imali danas, treba uvrstiti i da na taj način pokrenemo inicijativu a naravno da će nadležni organi voditi vrlo temeljitu raspravu, vjerovatno na temelju ozbiljnih analiza itd. Mislim da je najvažnije da dobijemo efekte, a to je dakle, da dođemo do kvalitetnijeg stanja u penzionim fondovima, smanjenje poreza, osiguranja značajnih sredstava u socijalne programe i konačno da se dio sredstava usmjeri i za kvalitetno pomaganje ili poticaj privredi. Hvala lijepo.
Zahjvaljujem se kolegi Čengiću. Ima li još neko od delegata? Nema, nema, više se niko nije javio od delegata. 16 Gospodin Hurtić ispred Savjeta ministara se javio, dajem mu riječ.
Hvala najljepša. Ja želim da kažem ispred Vijeća ministara, mi apsolutno podržavamo inicijativu. To je nešto što smo javno govorili, dakle da bi prije svega trebalo sačekati do kraja godine, da se naprave analize koliko će zaista biti sredstava po osnovu PDV-a, jer sve ove dosadašnje informacije koje imamo, još uvijek ne garantuju da će određeni iznos o kojem sad govorimo možda biti do kraja godine, ali kažem da je to svakako inicijativa koja može biti relevantna za narednu godinu. Dakle, mi se slažemo i sa ovim što je gospođa rekla i što je rekao gospodin Čengić. Dakle, osnova treba biti smanjenje poreza privredi. Upravo ova dva poreza o kojima je gospodin Čengić govorio, jer mislimo da će to višestruko djelovati na rast, prije svega na rast investicija, rast zaposlenosti a zaposleni će onda djelovati pozitivno na rast prihoda po osnovu penzionog fonda. Mi bi samo željeli da ovde iskoristimo priliku da možda kažemo dvije stvari poslanicima, ne želeći da utičemo na inicijativu ili da mijenjamo inicijativu ali čisto kao informaciju vama da kad su u pitanju socijalni programi, mislimo da bi također trebalo dio sredstava iskoristiti za to ali prije svega za one socijalne programe koji će imati svrhu da osiguraju restruktuiranje preduzeća jer znate da svako restruktuiranje preduzeća će pratiti i određeni socijalni program kako bi ubrzali privatizaciju i pretvorbu vlasništva u ovom sektoru koji je sad veliki problem. Konačno, kada je u pitanju Federacija, mislimo da Federacija treba što prije doći do Zakona o dječijem fondu, o Fondu za dječiju zaštitu kao što ga ima Republika Srpska kao jedan snažan instrument socijalne zaštite koji sad u Federaciji trenutno ne postoji. I ono što mislim da je nešto što bi trebalo hitno uraditi sada, mislimo da bi trebali svi fondovi, prije svega u Federaciji, kantonalni fondovi za zdravstvenu zaštitu, da budu osigurani i iz sredstava koje već sada dobijaju kantoni za subvencioniranje po osnovu plaćanja PDV-a koje oni sad rade. Dakle, imamo situaciju da kantonalni zavodi za zdravstvenu zaštitu već sad plaćaju PDV, ali nažalost da još uvijek nisu dobili subvenciju od strane kantonalnih vlada, tako da možemo doći u jednu situaciju da možda usluge koje pružaju kantonalni zavodi mogu se smanjivati. To je ono što mislimo da sad ima uvjeta za djelovanje. Dakle, u potpunosti podržavamo inicijativu, kako je definirana. Dali smo neke informacije koje mislimo da bi trebale biti urađene ali bez namjere da mi dakle mijenjamo tekst inicijative, nego vam to dajemo čisto kao inforrmaciju. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Hurtiću. Ima li potrebe da neko. Nema dakle prijavljenih. Sada ćemo se izjasniti o ovom prijedlogu koji je iznjela naša komisija o inicijativi i evo, ja sam već preduzeo aktivnosti da tehnička služba dakle, nam ovo pripremi, ovu ispravku i da imamo u pisanoj formi svi ovaj, da dobijemo do kraja ove sjednice, odnosno čim prije. Dakle, možemo glasati sada o prijedlogu. Otvoreno glasanje, sad. Jednoglasno konstatujem da smo usvojili ovu inicijativu koja je na dobrobit svih građana Bosne i Hercegovine. 17 Prelazimo na osamnaestu tačku dnevnog reda, Ad.18. Izvještaj o radu Zajedničke bezbjednosno obavještajne komisije za nadzor nad radom Obavještajno bezbjednosne agencije Bosne i Hercegovine za period april 2004. – juli 2006. godine Izvještaj o radu Zajedničko bezbjednosno obavještajne komisije za nadzor nad radom Obavještajno bezbjednosne agencije Bosne i Hercegovine ste dobili. Predstavnički dom usvojio je izvještaj o radu ove komisije za period april 2004. – juni 2006. Dajem riječ predsjedniku komisije gospodinu Limovu. Izvolite kolega Limov. Četrdesetpet minuta, ja ću vam isključiti mikrofon ako četrdesetpet minuta, šalim se.
Hvala na sugestiji uvaženi gospodine predsjedatelju. Ja ću ipak nastojati da to ne bude četrdesetpet minuta da to bude kraće, čak šta više da bude daleko kraće. Naime, uvažene kolege pred vama je cjelovito izvješće Povjerenstva za nadzor nad radom Obavještajno sigurnosne agencije Bosne i Hercegovine za razdoblje od travlja 2004. do srpnja 2006. godine. Ja naravno nemam potrebu govoriti o sadržaju samog izvješća jer ste vi to na vrijeme dobili i mogli vidjeti da i šta smo i na koji način radili. Naravno želim ovu prigodu iskoristiti i upoznati vas sa nekim elementima za koje cijenim da treba ih uvažavati i u kontekstu samog izvješća prihvatiti, a kako bi ovo povjerenstvo i ovaj saziv ovog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, kao što je to uradio i Zastupnički dom, ostavili narednom sazivu određenu platformu, rekao bih, za dalju dogradnju i izgradnju sadržaja i metoda rada ovog povjerenstva. U svakom slučaju kao što znate ovo povjerenstvo konstituirano je na temelju zakona. Ono je u obvezi, sukladno tom istom zakonu, sastati se najmanje dva puta godišnje. Mi smo to radili, jeli više, jer smo održali 13 sjednica i na tim sjednicama razmatrali problematiku koja je proisticala iz same zakonske obveze kao i iz potreba funkcioniranja institucije za koju smo vršili nadzor u proteklom razdoblju. Naravno mi smo na zahtjev OSS-a, a sukladno zaključku naše 13. sjednice, pripremili i određen dodatak koji se odnosi na različite statističke pokazatelje vezane za sudjelovanje u radu svakog od članova povjerenstva. Ja želim ovaj dom izvjestiti da su svi članovi povjerenstva iz Doma naroda, svih dakle šest, svoju obvezu izvršavali na način da su sudjelovali u radu po najmanje po osam sjednica. Naravno jedan jedini član iz drugog doma je bio sudionik svega četiri sjednice što svakako o tom treba izvjestiti, prije svega Tajništvo Parlamentarne skupštine, kolegij naravno podrazumijeva se, a kako bi oni ostavili narednom sazivu ove elemente na bazi kojih će se birati članovi ovog povjerenstva i u narednom razdoblju, naravno u slučaju da oni budu u konkurenciji, da tako kažemo, u slučaju, dakle da se obnovi mandat. I dužan sam ovdje i želim to vrlo jasno reći da povjerenstvo sukladno NATO standardima nije imalo uvjete za funkcioniranje a ti standardi podrazumijevaju određenu sigurnost u pogledu zaštite podataka tajnog karaktera čiji je povjerenstvo korisnik. Mi dakle 18 nismo imali stvorene tehničke uvjete da to na odgovarajući način čuvamo to. Svakako jeste od preprema za potpisivanje, ne samo, ne samo sigurnosnog sporazuma ili Sporazuma o digurnosti između NATO-a i Bosne i Hercegovine, nego, nego i uopće funkcioniranja čak i nekih institucija domaćih, da tako kažem, jer smo bili u situaciji dobivati određene dokumente od strane Kantonalnog tužiteljstva pa i Suda Bosne i Hercegovine, a nismo imali odgovarajuću zaštitu tih podataka. I ovo govorim iz prostog razloga što, prije svega Vijeće ministara nije iskazalo odgovarajući odnos spram potreba ove komisije i praktično u zadnjih godinu i po dana ja kao predsjedavajući i moja dva zamjenika nismo mogli realizirati zaključak same komisije jer predsjedavajući Vijeća ministara nije našao za shodno potrebno, kako god hoćete, da nas primi i da razgovaramo na temu stvaranja uvjeta za normalno funkcioniranje ove komisije. Mi smo u vidu sugestija u zaključnim razmatranjima ovog dodatka rekli određene konkretne elemente za koje cijenimo da je neophodno ispuniti a da bi komisija u narednom sazivu funkcionirala na što kvalitetniji način. Osobno procjenjujem da smo, kao dio onog što se zove sadržaj obavještajne reforme, izvršili svoju zadaću za ove prve dvije godine našeg funkcioniranja i da smo stvorili pretpostavke da Bosna i Hercegovina u narednom razdoblju ispuni sve ono što se od nje očekuje a u smislu izvršavanja obveza koje će nas legitimirati kao kredibilnog kandidata, ne samo za Partnerstvo za mir, nego i za ono što nam je konačan cilj a to je priključenje Evropskoj uniji, priključenje NATO savezu. Nema priključenja i nema korištenja podataka koji imaju tajni karakter a kojim raspolaže Evropska unija i NATO savez a koji bi nam trebali biti stavljeni na raspolaganje, ukoliko ne učinimo dodatne napore i u narednom razdoblju stvorimo sve pretpostavke za odgovarajuće funkcioniranje ove komisije. Mi smo bili i samokritični kao što ste vidjeli u izvješću i na određen način dali do znanja da smo potpunio svjesni da je učinjeno to što je učinjeno ali i da je potrebno još više da se unosimo u smislu da, one elemente koji čine interes i potrebu države Bosne i Hercegovine, ofanzivnije radimo i osobno žalim zbog činjenice da, a to je gospodin Gregorijan i ovih dana naznačio, Bosna i Hercegovina nije napravila operativni plan na bazi kojega bi Karla Del Ponte izvjestila, izvjestila mjerodavne institucije u smislu cjelovite potpune suradnje sa obvezama koje proističu iz našeg odnosa prema Haškom tribunalu a kako bi Bosna i Hercegovina bila primljena za početak u Partnerstvo za mir. Podsjetiću vas da je na lipanjskom samitu u Istambulu Bosna i Hercegovina bila vrlo blizu i da je tada rečeno da zbog tehničkih stvari, koje su se odnosile na lociranje ona dva najtraženija, ali naravno i ostalih ratnih zločinaca, nismo kao država ispunili svoju zadaću i to ostaje, na određen način, u amanet narednom sazivu i Parlamenta i izvršne vlasti i podrazumijeva se i povjerenstva koje će nas naslijediti. Hvala vam lijepa.
Najljepše zahvaljujem predsjedavajućem Komisije Limovu i molim vas, gospodin Pajić, izvolite.
Kolegice, kolege, delegati, poštovano predsjedništvo, poštovani gosti, naravno ja sam član ove komisije i prilikom usvajanja ovog izvještaja svi smo aktivno učestvovali u tome i naravno ovakav izvještaj sam podržao i podržali smo ga na sjednici ove zajedničke komisije, ali bih samo gospodinu Limovu jedno kratko upozorenje i replika. Mislim da nije dobro 19 davati takve izjave. Sad ste pomenuli potrga za dva ratna zločinca. Svi koji su osumnjičeni i tu nema spora. Ali, dok se ne dokaže da nije kriv, da neko nije kriv, nije dobro i nebi se smjelo ovako u javnim nastupima i jedan delegat odnosno, kako hoćemo, poslanik u jednom visokom domu da unaprijed kvalifikuje da je neko ratni zločinac dok se ne izvede pred sud i dokaže krivnja.
Zahvaljujem se gospodinu Pajiću. Gospodin Limov, izvolite.
Naravno, formalno ste apsolutno u pravu i ja uvažavam vašu primjedbu, dakle, pa u tom smislu popravljam. Rekao jesam dva i ostali, vi ste naravno prepoznali o kome se radi. Dakle, formulacija je da se radi o osumnjičenim osobama za ratne zločine koje Haški tribulan traži i u tom pogledu kontekst je i smisao je mog iskaza bio u pravcu ispunjavanja naše obveze da napravimo operativni plan. I to je poenta. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Limovu. Gospodin Brka.
Meni je žao što ovde moram kazati što sav svijet zna. Toliko dokaza ima da gospodin Limov nije pogriješio. Hvala.
To je mišljenje delegata Brke. Zaključujem raspravu. Ne vidim da se iko prijavio. Dakle, možemo glasati sada o Izvještaju o radu Zajedničko-bezbjednosno obavještajne komisije. Pristupite glasanju, molim vas. Konstatujem jednoglasno da smo usvojili ovaj izvještaj. Prelazimo na 19.tačku dnevnog reda. To je, Ad.19. Godišnji izvještaj Ombdusmena za ljudska prava u BiH za 2004.godinu Dobili ste Godišnji izvještaj Ombdusmena za ljudska prava u BiH za pomenutu godinu, Predstavnički dom je usvojio ovaj izvještaj. Mogu da konstatujem da je ovde prisutan ombdusmen gospodin Ljubić. Dadkle, imate li vi potrebu ombdusmen gospodine Ljubić da se obratite, ako ne otvaram raspravu? Pa ukoliko bude pitanja. Javlja li se iko za riječ po ovom izvještaju.Gospodin Pajić, izvolite. 20
Pa ja bih samo da iskoristim priliku, izvještaj, dobro jeste izvještaj za 2004.godinu, ima dosta podataka i ima dosta stvari koje su trenutno sada,
Izvinjavam se moram vas prekinuti gospodine Pajiću, nemamo kvoruma, oprostite, mislio sam da nas gospodin Limov napušta. Izvinjavam se, nastavite.
Kažem, ima dosta podataka Izvještaj iz 2004.godine, međutim u ovom trenutku i sada znamo da dosta toga što je bilo recimo negativno, žalbe građana na mnoge stvari koje su se tada dešavale, koje su tada bile aktuelne su u jednom dijelu, više nisu aktuelne. Jedan dio tih stvari je popravljen ili riješen kao što su imovinska prava izbjegli, raseljenih lica itd. Ali ima jedna druga stvar, gdje se sada u ovom trenutku, sad možda pojavljuju druge stvari. Recimo opet jedan dio problema, ja hoću da ukažem izbjeglih i raseljenih lica i prvenstveno jedan ogroman problem zaposlenih radnika i njihovih žalbi na sve ono što se dešavalo u zadnjih nekoliko godina iz radno-pravnog odnosa, odnosno njihovog radno-pravnog statusa. No, nije bitno, ja bih sada apelovao, mi sad ovaj izvještaj kakav je, takav je, ali bih iskoristio ovu priliku da budućim vlastima, onim koji posle ovih izbora budu nosioci vlasti na entitetskom i na državnom nivou, da posvete malo više pažnje jednom problemu koji do sad uopšte nije bio aktuelan i nije mu se ukazivaloo nimalo pažnje, a to je jedno od prava po Aneksu VII Dejtonskog mirovnog sporazuma, pava izbjeglih i raseljenih lica. Naravno, sva ona prava, znamo kako jesu, do sada u proteklim periodima je dosta toga činjeno na pomoći u povratku izbjeglih i raseljenih lica, mnogo manje u održivom povrastku a skoro nikako se nije posvećivalo pažnje pravu svih izbjeglih i raseljenih lica na izbor mijesta življenja i ostanak tamo gdje se trenutno nalaze. Mislim da i u budućem periodu, a ima dosta takvih koji se ne znam, da su se možda u prošloj godini ili da li, koliko je to sad trenutno aktuelno, kod ombdusmena i na jednom i na drugom nivou, ali mislim da je aktuelno i da bi trebalo u nekom narednom periodu učiniti značajan napor da se i tim ljudima pomogne, koji su se, znači koji su bili izbjegla i raseljena lica ali su sada odabrali svoje mijesto življenja, tamo gdje žele živjeti, stekli su određenu imovinu, mnogi su se udali, oženili, napravili kuća, kupili nešto itd. I da im se omogući pomoć i u tom dijelu da im se pomogne da izaberu mijesto življenja a da se formira poseban fond za pravičnu nadoknadu uništene imovine. Ja pretpostavljam da ima dosta tih žalbi, a znam i da ih ima i da se vode sporovi pred sudovima, čak se išlo i do Međunarodnog suda u Strazburu, po tom pitanju naknade uništene imovine, kažem do sada se na tome ništa nije činilo i apelujem da se ubuduće u što skorijem vremenu, možda od prvog saziva novog Savjeta ministara i nove vlasti, da se formira fond za pravičnu nadoknadu u ratu uništene imovine, kako bi se tim ljudima izvršila pravična nadoknada za ono što im je uništeno, za što nisu krivi. Toliko. 21
Hvala gospodine Pajiću. Ja bih vam vrlo rado u ime buduće vlasti obećao da ćemo to uraditi. Naravno, to ćemo vidjeti. Dakle, rasprava je u toku i u vezi sa Godišnjim izvještajem Ombdusmena. Imamo li još prijavljenih? Nemamo. Dakle, zaključujem raspravu u vezi s ovim izvještajem i otvaram glasanje. Možete pristupiti glasanju. Uredu, konstatujem da smo jednoglasno, izvinjavam se 1 je uzdržan a 11 je za. Znači, prihvaćen je ovaj specijalni izvještaj, odnosno Izvještaj Ombdusmena. Prelazimo na sljedeću tačku 20., dnevnog reda. Ad.20. Specijalni izvještaj Ombdusmena za ljudska prava u BiH u vezi sa usklađenošću Zakona o krivičnom postupku sa članom 14. stav 5. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima Dobili ste ovaj specijalni izvještaj. Predstavnički dom je usvojio pomenuti izvještaj. Dakle, otvaram raspravu. Dajem riječ gospodinu Limovu.
Uvaženi gospodine predsjedatelju, poštovana kolegice i kolege, ja naravno neću sad oduzimati vaše dragocijeno vrijeme ali ću na određen način ponoviti ono što sam rekao na samoj Ustavno-pravnoj komisiji. Podržavam sve ono što su ombdusmeni BiH za ljudska prava naznačili u ovom posebnom izvješću, i naročito podržavam ovaj dio koji se odnosi na zaključak i preporuke. Tu su u preporukama kao što je evidentno, dati vrlo konkretni zadaci, a kako bismo mi svoju legislativu usuglasili sa Međunarodnim paktom o građanskim i političkim pravima, to je naša obveza, i zaista je zabrinjavajuće da je BiH najdalje u smislu odgovarajuće formulacije i treba ovdje i želim to ovdje reći, sasvim je jasno da u tom pogledu se možemo ugledati u RS koja je dadkle u svojoj legislativi ovaj dio ispunila sukladno odgovarajućim standardima. Dat je ovdje rok uglavnom koji se odnosi na 3 mjeseca i zaista ne znam kada kreće taj rok ali bih osobno volio da se čim prije izvrše odgovarajuće izmjene i dopune. I možda, nešto što nisam rekao na sjednici Ustavno-pravne komisije, ali ovdje sada hoću, možda bi bilo dobro kada donosimo odgovarajuća zakonska rješenja da ih i u fazi prije donošenja na određen način pogledaju ombdusmeni za ljudska prava i da nam pomognu jer mi počesto kao zastupnici i izaslanici, kako hoćete, nismo u situaciju da u pravnom smislu odvagamo sva rješenja koja nam se nude a u pravilu nam se je u proteklom razdoblju govorilo kako je to usuglašeno sa Evropskom legislativom, pa bih u tom smislu možda evo ovo bio moj apel i ombdusmanima da se na određen način uključe u fazama prije našeg izjašnjavanja o određenim zakonskim rješenjima a ne da nam postfestum, ovako kažu kako nešto nije 22 usklađeno sa međunarodnim konvencijadma i drugim pravnim aktima koje smo obavezni poštovati. Hvala lijepo.
Najlijepše se zahvaljujem kolegi Limovu. Dalje, javlja li se neko za riječ? Zaključujem raspravu i pozivam vas da se izjasnimo dakle evo o ovom specijalnom izvještaju. Možete glasati. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili ovaj specijalni izvještaj Ombdusmena. Prelazimo na slijedeći Specijalni izvještaj Ombdusmena za ljudska prava, to je tačka pod rednim brojem 21. Dakle, Ad.21. Specijalni izvještaj Ombdusmena za ljudska prava u BiH u vezi sa Zakonom o utvrđivanju i načinu izmirenja unutrašnjeg duga RS i Zakon o utvrđivanju i načinu izmirenja unutrašnjih obaveza Federacije BiH Dobili ste ovaj izvještaj. Predstavnički dom je usvojio ovaj izvještaj. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Glasamo dakle o ovom specijalnom izvještaju. Pristupite glasanju, molim vas. Konstatujem jednoglasno da smo usvojili Specijalni izvjetšaj. Prelazimo na 22. tačku današnjeg dnevnog reda. To je, Ad.22. Informacija o izdatim dozvolama za izvoz, odnosno uvoz oružja i vojne opreme u 2005.godini
Hvala predsjedavajući. Poštovane kolege, dame i gospodo, kao predsjedadvajući Zajedničke komisije za odbranu i bezbijednost BiH, dajem primjedbe na Pravilnik o međunarodnim aktivnostima Parlamentarne skupštine BiH, generalne primjedbe. Glavna od generalnih primjedbi odnosi se na pitanje pozicije Zajedničke komisije za odbranu i bezbijednost BiH u ovom pravilniku. Bolje rečeno, u ovom pravilniku pored tri navedene komisije, dvije komisije za spoljne poslove domova i Zajedničke komisije za evropske integracije ne nalazim regulisanu ulogu Zajedničke komisije za odbranu i bezbijednost BiH koja je u prethodnom periodu imala izuzetno veliku međunarodnu aktivnost. Naime, ovu aktivnost inicirale su međunarodne institucije koje su nadležne za oblast odbrane i bezbijednosti NATO, OSC, UNDP, DIKA, EUFOR i druge, kao i sama ova komisija. I za narednu godinu dogovoren je i planiran program saradnje ove komisije sa OSC- om i NAOT-om. Zajednička komisija gledajući postignute rezultate i bez lažne skromnosti, bila je najaktivnija i najbolja komisija ovog parlamenta u proteklom periodu. Ova komisija je ostvarila više ili bar jednako toliko međuanrodnih kontakata i sustreta kao i komisije za spoljne poslove. Stoga je zbilja neozbiljno dostaviti u proceduru ovaj pravilnik na koji sve komisije nisu dale svoje primjedbe i mišljenja i gdje ova komisija nema svoju definisanu ulogu. Čak šta više, ovakav način regulacije položaja Zajedničke komisije za odbranu i bezbijednost predstavlja svojevrsnu provokaciju i ignorisanje njenog položaja a time i daje jasan signal međunarodnoj zajednici koliko je BiH zainteresovana za priključenje Partnerstvu za mir i potom NATO savezu za koje se svi deklarativno izjašnjavaju. Predlažem zato da Dom naroda Pravilnik sa ovim sadržajem ne potvrdi, već da se ovaj pravilnik vrati u proceduru radi dopune ili da se odmah dopuni regulisanjem pozicije Zajejdničke komisije za odbranu i bezbijednost BiH, na način kako je regulisana i uloga napred navedene tri komisije. Ja imam konkretno, nemojte da se ljutite neke kolege, ovaj, evo ja sam na ovakav način izložio nezadovoljstvo članova Komisije. Ako ništa, barem je trebao neko tražiti da ova komisija dadne nekakve svoje, ja imam i konkretne prijedloge, izmjene u određenim članovima itd. Ali sam se dogovorio sa predsjedavajućim Komisije administrativno- finansijske i našeg doma, da evo ove primjedbe se ugrade u Pravilnik o međunarodnim aktivnostima i da u toj varijanti prihvatimo i ovaj prijedlog. 24 Evo, to je znači najblaže rečeno, ovo sam u ime svih članova Komisije osjećali smo se malo eskiviranim. Ova komisija je imala, evo maloprije kolega Limov je rekao da je Komisija za obavještajno-bezbijednosne poslove imala 12-13 sjednica. Komisija za odbranu i bezbijednost je imala 38 sjednica. Hvala lijepo.
Hvala gospodinu Šiljegoviću, uz duboko razumjevanje ovog što je gospodin Šiljegović rekao, ja mislim da ne možemo na ovkav način ovaj, prihvatiti ove sugestije. Dakle, moramo glasati o nečemu i onda ćemo dobiti, dobićemo različite tekstova. Ja mislim da je ovdje jedino rješenje ukoliko postoji saglasnost naravno u Domu da vratimo na doradu ovaj pravilnik ili da ga izglasamo pa da idu izmjene i dopune i da se. Rasprava je u toku. Daću ja svima vam riječ. Dajem evo sada prvo riječ predsjednici Komisija, pa gospodinu Zrni, pa gospodinu Limovu, pa gospodinu Brki. Pripremite se.
Zahvaljujem. Ja ću vrlo kratko, a izrada ovog pravilnika trajala je jako dugo. Onog trenutka kad sam došla ja u ovaj dom, a to je bilo prije godinu i 3 mjeseca, ovaj pravilnik je bio već na stolu i bio je već u raspravi. A, prvo ga je razmatrala Komisija za spoljne poslove jednog i drugog doma. Komisija Predstavničkog doma nije imala primjedbi na taj pravilnik, naša komisija, našeg doma imala je niz primjedbi koje su kasnije na ovoj komisiji adminsitrastivnoj zajedničkoj ugrađene. Moram da vas podsjetim da po ranijem Poslovniku ne postoji, nije postojala ova komisija i vjerovatno iz tog razloga nije ni uzeta tu negdje u obzir, a drugo moram da vas podsjetim da je jednostavno nismo ni bili dužni ispred Administrativne komisije ovo dati na potvrđivanje domu ali je to bio neki zaključak svih članova komisije s obziriom na jako tešku izradu i stalno neke sugestije i nove primjedbe svaki momenat. Administrativna komisija imala je namjeru da u okviru ovog svog mandata završi ovaj pravilnik, s obzirom da je to trajalo već dvije godine, da traje izrada tog pravilnika i mislisli smo, s obzirom da smo pokretali niz inicijativa od mišljenja kolegija pa nadalje, da nam dostave pravovremeno svoje primjedbe i sugestije na dopunu tog pravilnika, da nismo mogli nikada doći do cjelovitog nekog teksta, primjedbi i da bi eventualno postupili po njima, da se ovaj pravilnik uvijek može dograđivati i dopunjavati sa bilo čijom primjedbom i sugestijom koja je valjana, normalno. Mi smo mišljenja bili da ovaj pravilnik ipak usvojimo, da ga damo domovima na potvrđivanje a ovim upravo, da ovakvu reakciju izazovemo. Da svi oni koji imaju primjedbe nam dostave to da bi smo mi mogli na narednoj sjednici komisije to ugraditi u ovaj pravilnik. I to neće morati ići opet na potvrđivanje u ovome domu. Ja se zahvaljujem, samo toliko.
Hvala gospođi Ruži, gospodin Zrno.
Gospodine predsjedajući, kolege i kolegice, gosti, Samo nekoliko rečenica u prilog ovomu što je kolega Boško rekao. U prilog konstataciji da pravilnik koji je, evo čujemo od kolegice Ruže, dugo rađen, uistinu nije 25 izrađen, niti je dorađen, niti je urađen. To je zapravo jedno nedonošče koje nije vodilo računa apsolutno o potrebama ovoga Parlamenta i djelovanja u ovome Parlamentu. I zbog toga u startu stvarno sam protiv ovoga pravilnika. Nemamo pravo donijeti ono što nije ....ono što bismo mi željeli i što treba ovoj kući. Ako je dugo rađen neka se radi još mjesec dana pa neka se onda uradi onakav kakav nam, kakav nam treba. Ovdje nisu uzete osnovne elementi. Ne govorim samo kao član ove komisije nego govorim o potrebi postojanja ove komisije. Ako nije prije 2 godine bilo ove komisije, prije dvije godine nije bilo ni zajedničkih oružanih snaga, nije bilo ni jedinstvenoga ministarstva obrane. Nismo pričali o sigurnosti i sustavu sigurnosti u ovoj zemlji i to je onaj proces koji traje, koji nije dobro ni počeo a ne da je završio. Nismo razgovarali ovdje nikada ni o minama i problemu mina u ovoj zemlji. Ova komisija vodi računa i o tom, još puno i puno sadržaja koji su određeni. Eliminirati je iz procesa, sad generalno govorim, iz procesa približavanja Bosne i Hercegovine Evropskoj uniji i posebno ovim posebnim asocijacijama PEPU i NATO savezu bilo bi, u najmanju ruku, neozbiljno jer ova komisija ima svoj zadatak. Ako treba mi ćemo dostaviti i program rada čak i za sljedeću godinu, svejedno ko će ga ostvarivati u ovome periodu koji dolazi. Mi vjerojatno nećemo, neki hoće, ali velim, ova komisija mora ostati u punini svoga i pozvanja i poslanja. Raditi na, makar do sada, reformama koje su, eto i označene kao najznačajnije reforme u ovoj zemlji. I zbog toga se pridružujem i apsolutno podržavam sve ono što je kolega Šiljegović maloprije kazao. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegi Zrni. Dajem riječ kolegi Limovu, izvolite.
Ma, pomogao mi je gospodin Zrno tako da ja neću ništa ponavljati. Istu argumentaciju ili vrlo sličnu argumentaciju mogao bih navesti u ime Komisije za obavještajno sigurnosnu, nadzor nad Obavještajno sigurnosnom agencijom Bosne i Hercegovine i onaj komisiji, da bez međunarodne suradnje ove dvije komisije, ili ako hoćete, uopće sigurnosnog sektora u najširem smislu moguće je, ovaj ispunjavati ono što se očekuje od Parlamenta Bosne i Hercegovine zaista, ovaj je po mom mišljenju, necjelovit pristup ovoj problematici. Ja osobno bi podržao prijedlog da se ovo ipak vrati, da se da mogućnost da se ovaj pravilnik dopuni. Ako je već toliko rađeno na njemu, nije šećer upo u vodu, ovaj neka se radi još malo, ali da napravimo cjelovit dokument. Prije ove sjednice sam sa jednim od predstavnika međunarodne zajednice govorio o vrlo konkretnim prijedlozima međunarodne suradnje ove, ove komisije koja je neophodna posebno u našoj regiji ali i u odnosu na zemlje koje nam mogu, svakako, pomoći svojim iskustvom, ovaj i u tom smislu, dakle ukoliko jeli ostane ovakav kakav jeste pravilnik, ja osobno nisam sklon ga podržati. Bolje bi bilo da ostane živ i bolje bi bilo da se da mogućnost da dopunimo. Što se tiče nas u komisiji mi smo spremni vrlo brzo uklopiti se u cjelokupnu aktivnost na poboljšanju ovog teksta. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Limovu. Prije nego što dam riječi kolegi Brki samo, evo razmišljam ja o svim ovim prijedlozima šta i na koji način, da ja na kraju kao predsjedavajući predložim, ovaj pa. Imamo ovdje nekoliko varijanti. Ima ova varijanta dakle da usvojimo ovaj 26 pravilnik pa potvrdimo u stvari na način kako je to gospođa Ruža predložila da se to dalje mijenja. Imamo drugi način da ga vratimo na doradu pa da ga tako dorađenog 20 na našoj sjednici usvojimo ali onda ga imamo u različitom tekstu sa Predstavničkim domom, pa ga onda moramo usaglašavati. To je evidentno, ovaj saziv Parlamentarne skupštine ne može uraditi ali ja mislim da je i to korak dalje i neka taj novi Predstavnički dom kad se konstituiše zajedno s nama usaglasi taj tekst i možda je to najbolje rješenje. Dakle, evo i moj prijedlog da vratimo na doradu ovaj tekst ovog pravilnika. Izvolite gospodine Brka.
Ja se zahvaljujem i ne mogu a da ne kažem dvije, tri rečenice. Zaista u potpunosti se slažem sa onim što su rekli gospodin Šiljegović i gospodin Zrno a vi ste dopunili. Ja sam za to da se to doradi do iduće sjednice i da se tako završi. Ja bih zaista mogao još puno toga pričati, nema potrebe. Mislim da je to jedino ispravno i pošteno da se uradi.
Predsjednice komisije izvolite.
Ja stvarno imam potrebu još jednom da kažem. Obaveza komisije i nije bila da to dostavlja na potvrđivanje domu. Ali smo htjeli upravo iz razloga što nije bilo ovakvih intervencija. Evo i gospodin Brka je član ove komisije. Do sad nam nije to rekao, administrativne, shvatate. Htjeli smo da prouzrokujemo ovako, da jednostavno oni koji imaju primjedbe da daju sad da to ugradimo. Administrativna komisija radi zajednički Predstavničkog doma i Doma naroda. Znači mi ćemo na sljedećoj sjednici sve vaše primjedbe uzeti i ugraditi ih u ovaj pravilnik. I taj pravilnik će biti takav punovažan, punovažan. Neće biti potrebe za usaglašavanje na Domu naroda i na Predstavničkom domu. Mislim da je po meni najbolje rješenje da ga i mi potvrdimo. A vi dajte svoje primjedbe i sugestije i do narednog, do naredne sjednice do 20. ja vam obećavam da ćemo imati tu Zajedničku komisiju i da ćemo to ugraditi i podijeliti vam te pravilnike.
E ovako ja
Kako hoćete, uostalom ovaj ja sam vam rekla ja sam kad sam došla u ovaj dom zatekla ovakav prijedlog pravilnika. Mnogo intervencija je bilo i slanja pravilnika prema kolegiju jednog i drugog doma i prema komisijama. Imali smo jedino odgovor od komisije gospodina Čengića čiji sam i ja član i gospodin Brka i mi smo imali dosta primjedbi koje su ugrađene u ovaj pravilnik. Svi ostali su ostali u fazi totalnog ćutanja do danas. I ja vas zato molim, zbog, za razumijevanje da ovaj dom, na kraju konca revizija nam stalno poteže pitanje da imamo uređene te pravilnike. I mi smo na kraju konca i rekli da smo tu negdje u fazi izrade zato sam kontala, ako je Predstavnički dom to potvrdio da ga potvrdimo i mi a mićemo ga, u skladu sa našom nadležnosti, zajedničke ove komisije administrativne, dopuniti onako kako dobijemo sugestije i primjedbe. 27
Ja sam se konsultovao i sa sekretarom doma, nema potrebe da mi potvrđujemo ovaj dokument, ovo evo imali smo raspravu o ovome i ja bih da komisija uvaži sve ovo o čemu je, sve diskusije a evo ima nas dosta članova te komisije koji smo ovdje prisutni i ne bih se uopšte izjašnjavao ni o kakvom potvrđivanju ovog prijedloga. Prešao bih na sjedeću tačku dnevnog reda jer sami ste rekli da nema. Dakle prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda a vas predsjednice molim da uobzirite ovo sve o čemu su uvažene. Postavite pitanje kolegijumu. Prelazimo na 24. tačku dnevnog reda, to je Ad.24. Prijedlog Savjeta ministara za imenovanje člana Kancelarije za razmatranje žalbi stručnjaka iz oblasti javnih nabavki Dobili ste prijedlog za jednog člana Kancelarije za razmatranje žalbi koji je dostavio Savjet ministara. Na prijedlog Savjeta ministara BiH Predstavnički dom je za člana Kancelarije za razmatranje žalbi imenovao Nikoliku Selak stručnjaka iz oblasti javnih nabavki. Otvaram raspravu. Gospodin Genjac, izvolite.
Obzirom da se radi o izuzetno značajnoj komisiji koja svojim nekompletnim sastavom i usljed toga neaktivnostima proizvodi niz strahovito teških posljedica teških za javna preduzeća u BiH, ja bih samo ukoliko neko ima ovde od Vijeća ministara prisutan, da nam odgovori jer imamo dva dopisa od Vijeća ministara. Jedno od 19.04. i drugo je od 04.08, ti dopisi. U ovom dopisu od Vijeća ministara od 19.04. se navodi da je 22.02.2005.godine imenovana komisija itd. Istovremeno da je ovaj, u međuvremenu 2 člana Ureda podnijeli neopozivu ostavku iz ličnih zdravstvenih razloga i to gospođa Jasminak Putica i gosodin Blago Bošnjak. Pa onda ozbirom da je Komisija za provođenje provođenje procedure, konkursa i pripremi liste kandidata za izbor članova razmatranje po ponovljenom konkursu za izbor člana Ureda, iz reda stručnjaka za javnu i nabavke od 15.02. predložila rang listu uspješnih kandidata, predlažemo da se procedura imenovanja novih članova terminira u skladu sa procedurom prihvatanja ostavki ranije navedenih članova, kako bi se što prije stvorili uslovi za početak rada. To je jedan dopis dakle, iz aprila mjeseca. Sad imamo iz avgusta prijedlog za jednog člana iz reda stručnjaka iz oblasti javnih nabavki i predlog da se imenuje jgospođa Nikolina Silak. Ja naime pitam, da li su ovi članovi koji su podnijeli ostavke zamijenjeni, da li je lista, da li je sastav Komisije kompletiran? Da li mi sad imenovanjem jednog člana imenujemo samo jednog člana? Ostaju 2 ne riješena člana. Da li je procedura imenovanja terminirana kako su tražili u skladu sa potrebama ostavki? Jednom riječju, da li će ovo imenovanje današnje značiti da i dalje imamo nekompletnu komisiji, da i dalje imamo nerad komisije, da i dalje imamo čekanje nekoliko mjeseci u javnim preduzećima da se riješe žalbe o nabavkama i uslijed toga nepostojanje uslova da 28 javna preduzeća elementarne funkcije obavljaju i na kraju, ćemu sve ovo i zašto ovo i ko je odgovoran za ovo što mi dakle, ovaj, nakon ostavki kojih ima nekoliko, ne znam ni ja, 8 mjeseci danas tek riješavamo jednog člana iz reda javnih stručnjaka za javne nabavke a ne riješava se ni nakon 6 ili 8 mjeseci, pitanje 2 člana koji su podnijeli ostavke? Jer, ovo vjerujte u javnim preduzećima koja moraju ostvarivati, ima strahovite pogubne posljedice. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Genjcu. Dajem riječ gospođi Ruži Stojanović.
Ja ne znam sad odakle da počnem jer prošlu sjednicu komisije sam ja počela od delegatskog pitanja, pošto nisam znala na kakav način možemo razriješiti ovaj problem, pa sam počela od tog delegatskog pitanja a završili smo na kraju zaključkom da se ovo uradi upravo ovo ovako kako je urađeno, zaključkom ovog doma. To smo i tražili. To je Predstavnički dom isto usvojio a trebali bi i mi danas da usvojimo. A to je u suštini samo iznzuđeno nužno rješenje da ta kancelarija može da radi dok se ne konstituiše ponovo onako kako zakon kaže. Jer, ako se sjećate, mi smo u 3 ili 4 puta produžavali važnost Zakona o javnim nabavkama koji kaže da to rade nadležna ministarstva razmatranje tih žalbi i onda, na kraju kad je konstituisana Kancelarija za javne žalbe 2 člana su podnijeli ostavke, jedan član nije bio imenovam. Prošli put smo imenovali tog jednog člana još iz reda Srpskog naroda, ostala su 2 člana znači ne popunjena i odnosno Kancelarija je ostala sa ukupno 3 člana, od kojih su 2 bila iz reda bošnjačkog naroda, 1 iz reda srpskog naroda taj novoimenovani, da bi ona mogla funkcionisati, odnosno da bi uopšte mogla raditi, potrebno je bilo minimalno 4 člana. S obzirom da smo dobili obavišenje da je druga na rang listi, bila baš ova gospođa koja se danas prijedlog za njeno imenovanje, da bi se time postigli oni minimalni uslovi za funkcionisane Kancelarije za žalbe a prema izvještaju Kancelarije za žalbe odnosno, direktorice za javne nabavke, već je tada bilo oko 350 neriješenih žalbi. Znači, Zakon o javnim nabavkadma je u suštini bio totalno ukočen. Da bismo prevazišli tu situaciju, mi smo upravo ovo tražili od Vijeća ministara, da nam dostave novog člana iz reda hrvatskog naroda koji ispunjava ove uslove, da bi to privremeno premostili dok se ne raspiše ponovo javni konkurs, dok se ponovo ne provede procedura i još smo rekli da onaj koji bude privremeno imenovan u tu kancelariju može neometano ponovo da konkuriše za to mjesto za stalno.Tako da je ovo u potpunosti u skladu sa onim što je ovaj dom prošli put svojim zaključkom tražio i ja vas molim, evo s obzirom da sam u toku oko procedure javnih nabavki zakona, tih nekih izmjena i da je ovo nadležna komisija, da jednostavno shvatimo da tu postoji ogroman problem i da nam neko može inputirati da to neko radi svjesno da onemogućuje taj kompletan sistem javnih nabavki. Ako još uzmemo da kompletni revizorski izvještaji se uglavnom baziranju na propuste u okviru javnih nabavki, te procedure a da ih mi sjvesno ili nesvjesno ometamo i dovodimo u ovakav kolosjek, ja stvarno mislim da smo na pravom putu sa ovim imenovanjem današnjim, da bar to privremeno prevaziđemo jer smo mi potsjetit ću vas, prihvatili ostavku ovih ljudi koje smo bili prije toga, na prethodnoj sjednici imenovali a da ih nismo zadužili da ostanu u tehničkom mandatu dok se ne popuni to kako valja u skladu sa zakonom. 29 Znači ovo je nužno, pogotovo u ovo predizborno vrijeme i vrijeme do konstituisanja novog doma i raspisivanja novog oglasa i procedure od 8 mjeseci, vjerujte da je ovo po meni jedino rješenje bilo. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se gospođi Ruži. Ima li još prijavljenih diskutanata? Nema. Dakle glasamo o tome, naime glasamo dakle o imenovanju Nikoline Selak za člana Kancelarije za razmatranje žalbi. Pristupite glasanju. Konstatujem jednoglasno, dakle da smo izabrali gospođu Selak za člana Kancelarije za razmatranje žalbi. Prelazimo na 25. tačku dnevnog reda, Ad.25. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma Bosne i Hercegovine i Sjedinjenih Američkih Država o zaštiti statusa i pristupu infrastrukturi i područjima u Bosni i Hercegovini i njihovom korištenju Izvještaj nadležne komisije ste dobili. Predstavnički dom dao saglasnost za ratifikaciju ovog Sporazuma. Otvaram raspravu. Izvolite. Gospodin Čengić izvolite.
Dakle, kao što ste rekli gospodine predsjedavajući Komisija je razmatrala, Komisija za vanjsko trgovinsku politiku je razmatrala ovaj sporazum i većinom glasova dala saglasnost za njega. Ovim se sporazumom omogućava da Sjedinjene Američke Države koriste infrastrukturu i područja na teritoriji Bosne i Hercegovine za svoje vojne svrhe. U obrazloženju koje smo imali na komisiji rečeno je da će niz važnih elemenata, tehničkih, operativnih itd. biti definirab ranije. Dopustite kad sam se već javio da, uvažavajući i prihvatajući stav komisije koji je dostavljen ovdje u izvještaju, iznesem svoj osobni stav povodom ovoga sporazuma i da kažem sljedeće: Smatram da je jako važno da Bosna i Hercegovina ima svaki, svaki oblik saradnje sa Sjedinjenim Američkim Državama, politički, ekonomski, kulturni. Mi smo imali izuzetno veliku korist od angažmana Sjedinjenih Američkih Država kako u toku rata, naročito u periodu uspostavljanja mira, donošenja Dejtonskog mirovnog sporazuma i od tada do danas u ogromnoj pomoći Sjedinjenih Američkih Država kroz grand sredstva, kreditna sredstva, tehničku saradnju itd. uključujući i veliku i značajnu saradnju i pomoć u području prestruktuiranja ministarstava odbrane i oružanih snaga u Bosni i Hercegovini pa sve do donošenja novog zakona. 30 Dakle, vojne jedinice Sjedinjenih Američkih Država su u pravilu čitavo vrijeme od Dejtonskog sporazuma do danas bile u sastavu međunarodnih snaga i, koliko znam, još uvijek imaju svoje jedinice u sastavu međunarodnih snaga. Ovaj sporazum, dakle definira poziciju i mogućnost i pravo Sjedinjenih Američkih Država da, i u slučaju da se danas ili sutra dogodi potpuno povlačenje međunarodnih vojnih snaga sa teritorije Bosne i Hercegovine, na osnovi i na temelju ovoga sporazuma vojne strukture Sjedinjenih Država mogu biti prisutne na teritoriji Bosne i Hercegovine. Mene što se tiče u osnovi mislim da je to takođe od koristi, kako za stabilnost u Bosni i Hercegovini, tako za još bolju saradnju između Bosne i Hercegovine i Sjedinjenih Američkih Država, pa ako hoćete i dalju, dalje stabiliziranje odnosa u regionu. Dakle, ovaj sporazum je, po intenciji po namjeri, jedan uobičajeni sporazum. Međutim, on je značajno različit od sporazuma koje potpisuju zemlje NATA između sebe ili druge zemlje sa članicama NATA. Ja neću voditi široku i dugu raspravu o sproazumu za koji smatram da koliko je važno da daje temelje i osnovu za saradnju, a bilateralni sporazum Bosna i Herecegovina sa Sjedinjenim Američkim Državama ima naravno ozbiljne i međunarodne i političke ali i pravne reprekusije. Dakle, Sjedinjene Američke Države Bosnu i Hercegovinu smatraju partnerom s kojim mogu potpisivati ugovore ove naravi, dakle u području vojne saradnje. Ipak, po mojoj ocjeni ovaj sporazum ima više nedostataka, ali ću ja ovaj put iznijeti samo tri, ne radi toga da vodimo o tome raspravu, ne radi toga što mislim da se nešto u ovom času može promijeniti, nego naprosto radi toga da kažem da su ova pitanja ozbiljna i sasvim je sigurno da bi bilo jako korisno, ako ne u, u sada, u vrlo skoroj budućnsoti da Bosna i Hercegovina ova pitanja ipak precizira kako ne bi bilo nejasnoća. Prvo ovim sporazumom se daje imunitet pripadnicima civiolnih i vojnih snaga Sjedinjenih Američkih Država. Taj imunitet je vrlo, vrlo jasno preciziran u članu 5., neće neće biti, više od toga, više od toga, dakle daje se imunitet oružanim snagama. Ono što je bitno jeste da se definira sporazumom da će Sjedinjene Američke Države, Oružane snage Sjedinjenih Američkih Država u Bosni i Hercegovini imati i tzv. ugovarače Sjedinjenih Američkih Država. To će biti kompanije koje nisu iz Bosne i Hercegovine i uposlenici u tim kompanijama koji nisu iz Bosne i Hercegovine. Uposleni u tim kompanijama koji nisu iz Bosne i Hercegovine onog časa kad potpišu ugovor za Sjedinjene Američke Države imaju sva prava imuniteta kao i građani Sjedinjenih Američkih Država u oružanim snagama u Sjedinjenim Američkim Državama. Ja osobno smatram da je ovo mogući izvor velikih problema i mislim da je jedno dat poziciju imuniteta građanima Sjedinjenih Američkih Država nad kojim stoji jurizdikcija Sjedinjenih Američkih Država, a drugo je dati imunitet i građanima bilo koje države osim Sjedinjenih Američkih Država i Bosne i Hercegovine. Mislim da je ovakva jedna formulacija jako široka i bojim se da bi mogla izazvati ozbiljne reperkusije. Postoje u svijetu vrlo različita iskustva, od iskustva silovanja, silovanja žena i djevojaka do iskustva abugrejba i osnivanja logora u kojima su i građani, ne, dakle ne građani Sjedinjeni Država, učestvovali u onome što sada pravosudne vlasti Sjedinjenih Američkih Država smatraju kaznenim djelima i vode procese protiv njih. Drugi elemenat o kome želim govoriti je vezan za član 2. Tamo se u zadnjoj rečenici kaže doslovno ovako „pristup infrastrukturi i područjima i njihovo korištenje biće osigurani 31 bez naknada“. Drugim riječima za potrebe ovih, realiziranja ovoga sporazma mogu se koristiti luke, aerodromi i putevi. Mogu se koristiti područja. Područja su vrlo nedefiniran i nejasan pojam. Mogu biti livade, mogu biti kukuruzišta, mogu biti brda, planine, šume, nema šta ne može biti. Mogu biti možda i neki dijelovi grada i td. zavisi od potreba i stanja. Međutim, prije svega će biti sasvim sigurno, dakle zgrade za stanovanje i objekti za uskladištavanje opreme, tehnike i td. Izvan aerodroma, izvan luka i izvan cesta svi ti objekti mogu biti korišteni mjesec, godinu ili koliko važi ovaj sporazum. Ovaj sporazum samo inicijalno važi godinu dana, odnosno ukoliko se u narednih 6 mjeseci poslije godinu dana ne raskine važi faktički u nedogled. Drugim riječima to znači da sadašnju, da sadašnju vojnu infrastrukturu, dakle kasarne, skladišta, magacine i td. za koje Sjedinjene Države iskažu interes, mogu koristiti bez naknade godinu, ili više godina ili decenija. To znači da možemo doći u situaciju da vlasti Bosne i Hercegovine i kad žele i kad odluče ne mogu te objekte ni privatizirati i osigurati prihod iz toga niti ih mogu reintirati bilo kome drugom jer će biti zauzeti, a neće biti naknade. Znate u nekim drugim poslovima, ja znam nekoliko slučajeva u zadnjih dvije godine određeni broj ljudi je procesuiran po nečemu što bi se zvalo štetan ugovor, dakle zaključivanje štetnog ugovora. Da li je zaista moguće da mi možemo na neodređeno vrijeme, na tako dugo vrijeme osigurati toliko, toliko infrastrukture., mi ne znamo koliko, pazite, možda na mjesec, možda na godinu ne znamo koliko ali teorijski, teorijski jako dugo, da teorijski jako, jako dugo bez ikakve naknade. I treći elemenat koji je po mom mišljenju jako važan i može imati i reperkusije na međunarodnu poziciju Bosne i Hercegovine u budućnosti je vezan za član 7. stav 4., zadnja rečenica kaže ovako: „Letjelice i brodovi Sjedinjenih Država biće oslobođeni kontrole. Dakle ne samo da će biti oslobođeni plaćanja naknada za slijetanje i polijetanje, ulazak u luku, korištenje luke itd., odnosno biće plaćeni minimalno, ali ovdje će biti oslobođeni svake kontrole. Vi znate da je Vijeće Evrope Bosnu i Hercegovinu stavilo na listu nekoliko zemalja koje su kršile standarde i principe Vijeća Evrope zbog ilegalnog transporta, zbog ilegalnog transprota građana Bosne i Hercegovine, pa možda i nekih drugih sa teritorije, ili preko teritorije Bosne i Hercegovine u američke logore. Ili u logore pod kontrolom američkih vojnih ili civilnih vlasti. Dakle, ovim rješenjem mi otvaramo mogućnost da nemamo informaciju šta se događa u letjelicama ili brodovima, ko se njima, dakle koje osobe se njima transportiraju i kuda se transportiraju, uvoze u Bosnu i Hercegovinu, izvoze itd. Nemamo mogućnost da koristimo, kontroliramo infrastrukturu koja se tu koristi i možemo doći sutra u situaciju da se nekim ovakvim ponašanjem ponovo prekrše standardi Vijeća Evrope, a to bi onda moglo imati i reperkusije na pregovore Bosne i Hercegovine sa EU. Ja se nadam da do takvih zloupotreba neće doći, ali držim da bi bilo dobro da Bosna i Hercegovina se potrudi i nađe oblike i instrumente kojima će se zaštititi od eventualnih takvih događaja. To znači, po mojoj ocjeni mi smo trebali i trebamo nastaviti razgovore u kojima ćemo osigurati garancije da Bosna i Hercegovina ni na koji način neće biti dovedena u eventualno nezgodnu i neprimjerenu poziciju u odnosu na pregovore sa EU. Hvala lijepa.
Hvala gospodinu Čengiću. Izvolite gospodine Pajiću. 32
Pa evo kolege i kolegice delegati ja kada sam pročitao ovaj sporazum, imao sam namjeru da nešto kažem, ali upravo ono o čemu je govorio gospodin Čengić, upravo sam to htio da kažem i ne bih ponavljao. Iz svih tih razloga, upravo suština sporazuma, ovog sporazuma su upravo ovi članovi, član 2. član 5. član 7. čine suštinu sporazuma. To je katastrofalno. Ja moram da kažem imali smo te snage koje su obezbjeđivale mir u Bosni i Hercegovini u čijem sastavu su bile i oružane snage SAD, bile su SFOR, AJFOR itd. i ranije APTF i ovi UMPROFOR i ne znam ni ja šta sve. Te snage su otišle ostale su snage EUFOR-a. Dakle odavde iz ovog evropskog dijela. Ja sada ne znam zašto tolika ovlaštenja davati oružanim snagama SAD ako imamo već na području Bosne i Hercegovine snage EUFOR-a koje će se starati dok bude bilo potrebno o provođenju, odnosno o obezbjeđenju mira u Bosni i Hercegovini. Sve ovo što je gospodin Čengić govorio opet se vračam na ova tri člana, član 3., 5. i 7. su katastrofalni. Neprihvatljivo se da da imunitet za izvršenje krivičnih djela bilo koji i da im se omogući upravo to, to im u startu tim takvim recimo pripadnicima oružanim snagama i drugih struktura koje budu u sastavu tih snaga u Bosni i Hercegovini unaprijed kada dođu znaju da će imati imunitet i spremni su i moći će da rade šta hoće, da ubijaju, da siluju, da pljačkaju, neće odgovarati. Mislim da je to neprimjereno jedan ovakav sporazum zaista je štetan, štetan sporazum po Bosnu i Hercegovinu u cjelini i u tome neću da učestvujem, ja ću glasati protiv.
Dajem riječ kolegi Filipoviću. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući, pozdravljam ostale kolegei ostale nazočne koji prate naš današnji rad. Dakle vrlo kratko dakle. Ja sam saslušao gospodina Čengića koji je vrlo uvjerljivo iznjeo svoje protivljenje određenim odredbama ovoga ugovora ne govoreći kako u cjelini u biti ne treba imati takav međudržavni ugovor. Dakle, Bosna i Hercegovina sa SAD. Javio sam se samo iz razloga što držim kako nisu baš duboko utemeljene i utemeljeni svi strahovi gospodina Čengića u odnosu na radno-pravno angažiranje drugih kada je ugovor između dakle SAD i Bosne i Hercegovine i kada oni ostvaruju određene aktivnosti ovdje, kada se daje nenaplatno dakle korištenje infrastrukture, dakle i ti strahovi su neutemeljeni iz prostog razlogaš to je ovo međudržavni ugovor što se međudržavni ugovor između dakle SAD i BiH može raskinuti na propisan način kao i sa drugim državama skojima BiH sklopi međudržavne ugovore. Dakle, ako se ima odredba u ovom sporazumu ili ugovoru dakle kada se 180 dana dakle u nekakvom razumnom roku oglasi Bosna i Hercegovina da ne želi više na snazi imati ovakav ugovor, dakle on se diplomatskim putem pošalje tamo gdje treba i taj ugovor praktično jedna ugovorna strana kada otkaže u propisanom roku i na propisan način, toga, ja se ispričavam, toga ugovora onda više dakle nema. I mislim da nije ispravna konstatacija kako će se dati neki infrastrukturni objekti u Bosni i Hercegovini SAD dakle Americi, njihovim snagama, njihovim trvrtkama da će ući unutra i da to neće plaćati, dakle to je nenaplatno i da 33 je to vječno. Dakle u životu ništa nije vječno, a ovaj ugovor o kojemu danas raspravljamo je jasno odredio i rok kako se može i raskinuti ugovor o kojem mi danas ovdje govorimo. Kolegama iz SDA je nešto jako smiješno, međutim ja govorim o pravnim odredbama akta koji je danas na dnevnom redu i koju pruža takovu jednu mogućnost. Ako pruža takvu mogućnost sporazum između Albanije i Bosne i Hercegovine ili Bosne i Hercegovine i Albanije. Ne vidim uopće razlog da bi se pravna norma drugačije tumačila u istom takvom jednom sporazumu kada je u pitanju Bosna i Hercegovina i super velesila i supervelesila SAD. Hvala.
Dajem riječ gospodinu Pamuku.
Kako se na hrvatskom kaže demagogija? ....../veza u prekidu/
Ja bih ovo pitanje uvaženog kolege Pamuka protumačio kao nešto što je smiješno. Dakle, ja sam govorio o vrlo ozbiljno o jednom vrlo ozbiljnom aktu koji se kod nas nalazi na dnevnom redu. Taj akt ima svoje ime i prezime i on je sporazum između Bosne i Hercegovine SAD o zaštiti kaže statusa i pristupu infrastrukturi i područjima u Bosni i Hercegovini i njihovom korištenju. A moja riječ koju sam rekao, izrekao, dakle odnosila se na članak 14. ovog sporazuma. Protumačiću da bi vam to bio odgovor. Ovo nije lakrdija i nije ništa smiješno, ovo je vrlo ozbiljna pravna norma u jednom međudržavnom pravnom aktu. Kaže – ovaj sporazum stupa na snagu na dan kada Bosna i Hercegovina diplomatskim putem obavijesti SAD kako su provedene sve unutarnje procedure neophodne za njegovo stupanje na snagu. Vidite, ovaj će sporazum imati početni rok od godinu dana. Nakon toga će nastaviti vrijediti i sada kaže vrlo bitnu stvar o kojoj sam ja govorio, osim ako ga jedna od stranaka raskine i to 180 dana po slanju pismene obavijesti drugoj stranci diplomatskim putem. Dakle, ja sam o tome govorio. Druga stvar, nije demagogija valjda u 11 mjesecu prošle godine je dakle naš službenik, dakle mnogo puta pokušavam smjenjivani ministar vanjskih poslova dr. Ivanić potpisao to sa državnim tajnicom SAD Kondolizom Rajs. Dakle to nije demagogija, jer su se dakle dva ministra dvije države bavile demagoškim poslom. A ja se bavim demagoškim poslom za vas zato jer vama koji to ne znate, ili koji nećete da znate objašnjavam pravnu normu i mogućnost raskida pravnog akta o kojim mi danas govorimo ovdje. Hvala lijepo gospodine predsjedavajući.
Dajem riječ kolegi.
[[govori smjesta ne razumije se]] 34
Pa budući da ima različitih mišljenja, a mi smo imali na Komisiji ovo, ja ispred Hrvatskog kluba tražim stanku od pola sata i.
Ništa, dajem pauzu. Ima pravo šef kluba. Ako je ovo pauza, onda je ovo pauza za ručak, onda ćemo dati sat vremena. Dajem pauzu do 3 i 15. [[PAUZA]] Nastavljamo sa radom. Stali smo na 25. tački dnevnog reda. Šef kluba hrvattkog naroda gospodin Anto tražio je pauzu. Dajem mu riječ.
Dobro, hvala gospodine predsjedavajući. Pa ja sam prije ove stanke, a evo i poslije stanke Hrvatski klub zastupnika je bilo jasno oko određenje, znači oko ovog ugovora, normalno u pozitivnom smislu i u skladu sa diskusijom gospodina Filipovića i mislim da to nije sporno. Već jednostavno što se pojavilo dosta različitih ovdje diskusija, pa i jednostavno stanka da se, da u miru možemo donjeti kvalitetnu odluku, odnosno da podržimo ovaj ugovor koji je već na dnevnom redu. Međutim, gospodine predsjedavajući, ja vama zamjeram što dozvoljavate pojedinim zastupnicima da svoje kolege zastupnike u ozbiljnoj diskusiji i u ozbiljnim namjerama proglašavate, proglašavaju demagozima. E toliko.
Dobro, ja ću prihvatiti kritiku. Vidim da se javio gospodin Vinko Radovanović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući, dame i gospodo, pa evo ja bih podržao mišljenje gospodina Ilije da i ovaj ugovor kao i svaki drugi ima mogućnost raskidanja ukoliko se pokaže da nije dobar. Ali bih ukazao na član 2. koji govori o jednoj drugoj stvari, a govori o tome da su neke stvari izvađene iz konteksta i protumačene po meni na pogrešan način. Jer član 2. kaže – Bosna i Hercegovina osiguraće, .....mogućnost pristupa infrastrukturi i područjima i njihovo korištenje, uključujući i infrastrukturu i područja za prevoz skladištenje i obuku, ali ne ograničavajući se na njih. I onda ide – ukoliko je to potrebno za provođenje programa međudržavne saradnje i drugih aktivnosti o kojima se strane mogu dogovoriti. 35 Znači da bi se ovo primjenjivalo, ovaj ugovor, prethodno o konkretnim aktivnostima će biti dogovor. Prema tome, vrlo bitan član koji, ovaj ugovor se odnosi na konkretne aktivnosti koje će Bosna i Hercegovina voditi sa SAD o kojima će se dogovoriti. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se kolegi Radovanoviću. Ne vidim više prijavljenih po ovoj tački dnevnog reda i sada ću dati na glasanje znači davanje saglasnosti za ratifikaciju ovog sporazuma. Možete glasati. Konstatujem da smo usvojili, dali saglasnost za ovu ratifikaciju, 12 je bilo za 1 protiv. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda, dvadeset šestu, Ad.26. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Hašemidskog Kraljevstva Jordan o vazdušnom saobraćaju Izvještaj nadležne komisije ste dobili. Predstavnički dom je dao saglasnost za ratifikaciju ovog sporazuma. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Možete glasati. Jednoglasno konstatujem da je data saglasnost za ratifikaciju ovog sporazuma. Dvadeset sedma tačka dnevnog reda, Ad.27. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o kreditu između Bosne i Hercegovine i Kraljevine Španije za kreditiranje nabavke nagibnih vozova „TAUGO“ za Željeznice Federacije Bosne i Hercegovine
Ako mogu u ime nadležne komisije, vi ste dobili izvještaj. Mi smo podržali ovaj sporazum stim što smo uz ovaj sporazum usvojili i jedan zaključak, a to je da se krene sa inicijativom prema Savjetu ministara da se sva ostala sporna pitanja kojih nije malo sa Slovenijom riješe u što skorije vrijeme, pitanja socijalno zdravstvenog osiguranja, penzijonog osiguranja. To su pitanja koja još uvijek nisu riješena sa Slovenijom i mi idemo, predložili smo Savjetu ministara da u što skorije vrijeme riješi i ta pitanja i potpišu se ugovori za rješavanje tih pitanja.
Zahvaljujem. Više nemamo diskutanata. Samo malo, recite mi jel taj zaključak sastavni. Aha, sastavni dio izvještaja. Više nemamo prijavljenih. Dakle možemo se izjasniti o ovome. Izvolite glasati. Jednoglasno smo dakle dali saglasnost. Dvadeset deveta tačka dnevnog reda, Ad.29. Imenovanje četiri člana Upravnog odbora Javnog radio televizijskog servisa Bosne i Hercegovine, utvrđivanje trajanja njihovih mandata Dužan sam objasniti da smo na prošloj sjednici odgodili izjašnjavanje o imenovanju četiri člana Upravnog odbora Javnog radio televizijskog servisa Bosne i Hercegovine i utvrđivanje trajanja njihovih mandata zbog nejasnoća oko imenovanja kandidata iz reda ostalih, gospođe Nade Milošević. Tražili smo od Regulatorne agencije za komunikacije da dostavi dodatne podatke o identitetu Nade Milošević što nam je i dostavljeno. Na osnovu člana 26. Zakona o Javnom radio televizijskom servisu Bosne i Hercegovine Parlamentarna skupština imenuje članove Upravnog odbora sa rang liste 37 kandidata koji su ušli u uži izbor, a koje mu dostavlja Regulatorna agencija za komunikacije Bosne i Hercegovine. Predstavnički dom je na 82. sjednici imenovao članove Upravnog odbora Javnog radio televizijskog servisa Bosne i Hercegovine kako je predložio Savjet ministara Bosne i Hercegovine i to – Mariju Puticu iz reda hrvatskog naroda na mandat od 4 godine, Nikolu Deretića iz reda srpskog naroda na mandat od 3 godine, Nadu Milošević iz reda ostalih na mandat od 2 godine i Plamenka Čustovića iz reda bošnjačkog naroda na mandat od 1 godine. Otvaram raspravu. Gospodin Pajić. Izvolite.
Ja bih ukratko. Ja sam prošli put nešto govorio o tome. Zaista ja tu ženu znam, rekao sam malte ne od djetinjstva i znam da je bila udata i znam da je od rođenja Ademović Nadira, da je udata Milošević Nadira. Malo mi nije bilo jasno poslije znam da se razvela i nisam znao da li je to regulisano. Provjerio sam to. Razvod je izvršen legalno legalno zadržala je ovo ime i prezime kako je bilo prilikom stupanja u brak. Prema tome mislim da sada trenutno nema ništa sporno.
Nemamo prijavljenih. Da, gospodin Filipović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolege zastupnici, ja ću reći par riječi samo, jer smo i prošli puta, raspravljajući o ovoj točci dnevnog reda imali jednu inicijativu koja je glasovanjem odbijena. Inicijativa se svodila na to prošli put da skinemo ovu točku s dnevnog reda iz prostog razloga što je po ovom zakonu i o setu ovih zakona o javnim RTV servisima, Javnom RTV sustavu dakle bilo jako puno primjedbi od strane predstavnika hrvatskog naroda u svim fazama rasprave, dakle od utvrđivanja prijedloga do izjašnjavanja u domovima Parlamentarne skupštine. Istovremeno vi znate da je član hrvatskog Predsjedništva gospodin Ivo Miro Jović podnjeo apelaciju dakle Ustavnom sudu, zatražio je donošenje mjere zabrane dakle primjene Zakona o Javnom RTV sustavu, servisu, što je odbačeno. Istodobno je podvrgao ovaj zakon ocjeni ustavnosti, da li je u skladu s Ustavom. Dakle, istodobno je na drugoj razini, na razini dakle entiteta Federacije Bosne i Hercegovine Ustavni sud Federacije Bosne i Hercegovine, Ustavni sud Federacije razmatrao i razmatrao podnesak dakle Kluba hrvatskog naroda iz Doma naroda federalnog Parlamenta i ocjenio je da je ovaj zakon dakle koji je u Federaciji o Javnom RTV servisu Federacije sačinjen na temelju Zakona o kojem mi danas raspravljamo i kojeg mi danas implementiramo imenovanjem Upravnog odbora, ocjenio ga je štetnim po vitalne nacionalne interese hrvatskog naroda u Federaciji. To je bio razlog zašto smo mi rekli – gospodo, ako su već jedan ustavni sud u entitetu rekao svoj pravolijek, ako drugi ustavni sud države Bosne i Hercegovine, Ustavni sud BiH još nije odlučio o zahtjevu za ocjenu ustavnosti istog tog zakona, nemojte nas prisiljavati da mi u Parlamentu vršimo implementaciju toga zakona. Dakle, sačekajmo odluke ustavnog suda, pa ćemo vidjeti sudbinu. Dakle nemamo ništa protiv predloženih kandidata. Kandidati za nas nisu sporni, nego ova stvar. 38 Dakle, to što sam vam sada rekao dakle razlogom je da mi ne možemo podržati današnji i predloženi sastav Upravnog odbora Javnog servisa, ne zbog ljudi nego iz prinicpijelnih razloga, jer smo u kompletnoj proceduri nezadovoljni rješenjem koji taj zakon nosi. Hvala.
Zahvaljujem se kolegi Filipoviću. Ima li još diskutanata? Nema. Zaključujem raspravu o ovoj tački dnevnog reda. I sada ćemo pristupiti glasanju. Dakle, ovdje glasamo i o predloženim kandidatima i o njihovom mandatu kako samo u uvodu pročitao i evo možete sada glasati. Izvolite. - 9 za, 1 uzdržan, 2 protiv. Konstatujem da su predloženi kandidati imenovani za članove Upravnog odbora Javnog radio televizijskog servisa u mandatima kako je to rečeno. Ovim smo iscrpili dnevni red za današnju sjednicu i evo odmah vam najavljujem sljedeću sjednicu koja će se održati 20. septembra. Blagovremeno ćete biti upoznati sa svim detaljima. Hvala vam još jednom i sve najbolje. Sjednica je završila sa radom u 15 i 45 sati.