Gospodo, poštovani delegati, poštovani gosti, uvaženi predstavnici sredstava javnog informiranja, sve vas pozdravljam i otvaram 49. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na današnjoj sjednici je prisutno 13 delegata. O toga 4 iz reda bošnjačkog naroda, 4 iz redad hrvatskog naroda pardon 5 iz reda hrvatskog naroda i 4 iz reda srpskog naroda. Izostanak su opravdali gospodin Ćengić i gospodn Đoko pajić. Vinko Radovanović će godći za par minuta, međutim, mi ćemo ga voditi kao da je tu. Za 49. sjednicu dnevnog reda, predlažem sledeći dnevni red, Dnevni red 1. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja; 2. Usvajanje zapisnika sa 47. i 48. sjednice Doma naroda; 3. Potvrđivanje Odluke Predsjedništva BiH o utvrđivanju kandidata za generalski položaj u Vojsci Republike Srpske; 4. Izvještaj Komisije Kolegija Doma naroda o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključka delegata Hasana Čengića a u vezi sa Prijedlogom zakona o odbrani Bosne i Hercegovine; 5. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona Bosne i Hercegovine o pomilovanju po hitnom postupku u skladu sa članom 99. Poslovnika Doma naroda; 6. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o implementaciji Konvencije o zabrani razvoja, proizvodnje, gomilanja i upotrebe hemijskog oružja i o njihovom uništavanju po hitnom postupku u skladu sa članom 99. Poslovnika Doma naroda; 7. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o Upravi za indirektno oporezivanje po hitnom postupku u skladu sa članom 99. Poslovnika Doma naroda; 8. Prijedlog zakona o Javnom radiotelevizijskom servisu Bosne i Hercegovine; 9. Prijedlog zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na cestama u BiH (prvo čitanje); 2 10. Prijedlog odluke o izmjenama i dopunama Odluke o utvrđivanju kompleksa zgrada i zemljišta za smještaj institucija BiH, i njihovom statusu, uslovima i načinu korištenja; 11. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o saradnji u području odbrane između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vijeća ministara Srbije i Crne Gore; 12. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Republike Bjelorusije o unapređenju i zaštiti investicija; 13. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Trgovinskog sporazuma Bosne i Hercegovine i Republike Bjelorusije; 14. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Kraljevine Španije o recipročnom ukidanju viza za nosioce diplomatskih i službenih pasoša. To bi bio predlog dnevnog reda. Ima li prijedloga za izmjenu i dopunu dnevnog reda? Javlja li se neko za riječ? Osmane, izvolite. Gospodin Brka ima prijedlog za dopunu dnevnog reda je li?
Ja vas sve pozdravljam, samo jete li čitali dnevni red koji smo mi dobili na sto ili ste vi sad izmjenili pred sjednicu nešto? Čini mi se da niste pročitali ovu 10. tačku Prijedlog zakona o dopunama Izbornog zakona BiH, prvo čitanje. To niste pročitali. Je li toima ili nema?
To će biti prijedlog da se unese u dnevni red.
Ovo je jedan ovaj, ovo je jedan prijedlog koga je predložio i usvojio Kolegij koga sam ja čitao,
Znači nije ovo što je u nas na stolu, tako mi recite.
i poslao vama. Ja sam dobio informaciju pred sjednicu da će biti izmjena i dopuna dnevnog reda, naime predloga. Ja sad očekujem prijedloge za izmjenu i dopunu, pa ćemo ako se složite s tim, uvrstiti u dnevni red i ići dalje. Izvoli, ja vlja li se, gospodin Ilija Filipović.
Moja malenkost je Ilija Filipović, nije Nikola. Pozdravljam gospodu predsjedavajuće, dakle sve kolege zastupnike članove nazočne iz Vijeća ministara i ostale koje prate naš rad. Ja bih izvjestio Kolegij i ovaj dom da je Ustavno-pravna komisija imala sjednicu pred samo naše zasjedanje i razmatrala je Prijedlog zakona o dopunama Izbornog zakona BiH. Budući se radi 3 o prijedlogu koji je prošao u Zastupničkom domu u istom obliku, nije bilo amandmana, dakle predlažem Kolegiju da uvrsti ovo u današnji dnevni red Doma. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Ima li još predloga? Gospodine Spajiću vi ste imali ambiciju da predložite ovu, davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma, izvolite predložite nam ako hoćete. Danas je bila Komisija, nije moglo to biti uvršteno u dnevni red.
Dobro, hvala. Ja vas sve pozdravljam. Isto je danas zasjedala Komisija, znači i predlažemo isto točku dnevnog reda koja je ovde već u materijalima i pema tome, da se uvrsti jer imamo sa strane, da bi to trebalo žurno uraditi. I mislim da ništa nije sporno, jednoglasno je Komisija stala kod ovog zakona koji treba da bude donešen.
Dakle, moram objasniti, dugujem jedno objašnjenje. Danas su bile komisije i Kolegij nije imao ni priliku ni mogućnosti da uvrsti ove tačke dnevnog reda koje vi danas predlažete da se uvrste u dnevni red. Zato idemo ovako kako idemo. Dakle, komisije su završile svoj posao i predstavnici komisija predlažu dodatne tačke dnevnog reda ovom parlamentu i ja se nadam da nema smetnji da usvojimo ove tačke dnevnog reda. I, ja predlažem da se Prijedlog zakona o dopunama Izbornog zakona BiH je li, u prvom čitanju postavi kao 10. tačka dnevnog reda i predlažem da se davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o grantu Zakladnog fonda između BiH i Međunarodne banke za obnovu i razvoj uvrsti kao 16. tačka dnevnog reda. Ja ću sad ovo staviti na glasanje. Prvo ovu prvu tačku, prvo da vidimo je li, slažemo li se, ovu tačku Prijedlog zakoan o dopunama Izbornog zakona BiH, da bude ovaj, 10. tačka dnevnog reda. Ko je za? Glasajte sad. Da vidimo rezultate glasanja, znači jednoglasno prihvatamo ovu tačku dnevnog reda kao 10. tačku dnevnog reda. I, drugo, druga izmjena je davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o grantu Zakladnog fonda između BiH i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, to bi bila tačka dnevnog reda koja bi došla na 16. mjesto. Ko je za to? Glasajte sad. Hvala lijepo. Dakle jednoglasno. Dakle usvojili smo ove tačke dnevnog reda i uspostavili novi dnevni red koji ne trebamo ga ovaj, sa ove dodatne dvije tačke dnevnog reda. 4 Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, Ad.1. Odgovor na delegatska pitanja i delegatska pitanja Odgovor na delegatsko pitanje dobio je Velimir Jukić. Ja pozivam kolegu Jukića da se izjasni je li zadovoljan sa odgovorom na svoje delegatsko pitanje.
Gospodine predsjedatelju, dame i gospodo, cjenjene kolege, pa dobio sam samo dio odgovora na svoje pitanje. Naime, moje pitanje je glasilo koliko je zaposlenih u javnim RTV servisima u BiH, kakva je nacionalna struktura uposlenih i naročito, nacionalna struktura novinara i urednika. Dobio sam odgovor samo od RTV Federacije. I, prije godinu dana sam dakle poslao isto pitanje, pa sam očekivao da će se odgovorni u ovim RTV kućama stvarno naći odgovornim pred činjenicom da nisu postupili, ne postupaju u skladu sa zakonom i našim ustavom, a to je obveza da se izbalansira naturalni sastav uposlenih prema popisu ili približno tom broju, odnosno odnosu iz '91.godine. Očekivao sam naravno da će za godinu dana uraditi barem nešto, da će bar djelimično ispraviti taj vrlo značajan dezbalans i izbalansirati dijelom to što nije izbalansirano. Dakle, dobio sam odgovor samo od RTV Federacije BiH i mogu konstatirati slijedeće, najprije jezik kojim komuniciraju ne znam, ko je ovo potpisao Esad Cerić gospodin, kaže, kako gospodina Velimira Jukića posebno interesira, dakle ovo je vrlo interesantno, posebno interesira ovo implicira da ne bi niko smio ili imao pravo interesirati se za ovo pitanje, jer ko to smije postaviti pitanje ovo što sam ja postavio. Dakle, o naturalnom sastavu uposlenih, naročito novinara i rukovoditelja, vrlo interesantno. Kad malo analiziramo odgovor, onda nas ne treba začuditi da oni koji ovakvim jezikom odgovaraju na ovakva pitanja, zapravo i ne misle riješavati ove probleme, nego i da lje misle da imaju pravo ponašati se kao do sada. A to je, provoditi je li, takvu politiku i tako raditi kao što sada rade. Ali evo, ja ću zbilja prikratiti, jer smo danas rekli da ćemo malo nastojati biti ekspeditivniji u svom radu, pa ću ponoviti, dakle nisu postignuta nikakva poboljšanja u godinu dana po ovom pitanju. Nikakva. Pa tako npr. u odgovoru ima vrlo interesantnih Srbi, Hrvati, Bošnjaci, Bosanci i ostali, ja odmah postavljam pitanje gdje su Hercegovci? Ako se neko kvalificira ne znam ni ja kako, po jednom dijelu BiH koja je Bosna, drugi dio Hercegovina a zajedno Bosna i Hercegovina, bar ja tako to razumjevam, onda pitam gdje su Hercegovci? Itd. Dakle, ovo je pitanje jezika i pitanje forme, ali ne samo to. Ono što ovdje piše jeste da i dalje ima uposlenih u TV Federacije 5,3% Srba, 12,9% Hrvata, 65,3% Bošnjaka, Bosanaca 13,4%, dakle, vrlo značajna u udjelu skupina itd. Zatim u TV Federacije odnosno Radio Federacije isto tako, vrlo slično itd. Znači, očekujem da će Vijeće ministara do naredne sjednice inzistirati odnosno, tražiti da se odgovor kompletira i očekujem da neće biti ovako porazni rezultati u drugom dijelu odgovora na moje pitanje, a ja očekujem da će me i moje 5 kolega iako to mogu po Ustavu i sam, zatražiti očitovanje i od moguće Ustavnog suda, o održivosti ovakvog stanja i odgovornosti, onih odgovornih koji su doveli ne samo doveli, nego i dalje održavaju ovakvo stanje koje je ponoviću, apsolutno ne prihvatljivo. I onda ne bih govorio koje su posljedice ovakvog stanja, stalne pritužbe bar jednog dijela gledatelja, slušatelja programa RTV Federacije BiH, nezadovoljstva itd. očekujem ako budu bili odgovorniji pa budu rješavali ovo kako treba, da će onda biti siguran sam i ono što rade i kvalitetnije. Evo, toliko. Zahvaljujem se na pažnji.
Hvala lijepo. Ja moram zamoliti gospodina Jukića, iz diskusije sam ja shvatio jedan polovičan je li, odgovor i trebao bi reći gospodin Jukić je li zadovoljan sa ovim odgovorom ili nije?
Odgovor nije kompletan.
Odgovor dakle nije kompletan. Molimo Vijeće ministara da preuzme odgovornost za sisteme koje on, ono Vijeće ministara opservira. Hvala lijepo. Dakle, nemamo drugih odgovora. Ja sad pozivam kolege da vidimo imamo li novih pitanja. Gospodine Filipoviću,
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući, kolege, kolegice, dakle jedno pitanje Vijeću ministara. Mi smo zadnji tjedan svjedoci jedne vrlo žestoke političke kampanje oko određivanja imena glavnog pregovarača kada se pristupi Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju sa EU i kad budemo morali realizirati ono što nas očekuje iz tog sporazuma. Mislim da je jako dobro da se na tu temu razgovara ali me brine jedna druga stvar. Počelo se je čini mi se na jedan krivi način, izvan institucionalno raspravljati o tom pitanju i o sastavu pregovaračkog tima o Sporazumu o pridruživanju. Pitam Vijeće ministara, gdje su u dakle procesu dogovaranja o tako bitnom pitanju, parlamentarna tijela Parlamentarne skupštine BiH? Gdje su dvije komisije za vanjske poslove Zastupničkog doma i Doma naroda i gdje je Zajednička komisija za evropske integracije, dakle parlamentarne skupštine BiH? Gdje je Direkcija za evropske integracije? Gdje je Predsjedništvo BiH koje je zaduženo za poslove vanjske politike? Počelo se licitirati sa imenima. O imenima ne bih. I razgovara se na relaciji Evropska komisija u BiH, Republika Srpska, predsjednik Republike Srpske nema nikoga, dakle gdje je predjsednik Federacije, gdje su tijela u Federaciji BiH itd. Čini mi se da se pošlo jednimkrivim tokom, čini mi se da to nije dobro i volio bih da mi Vijeće minstara dakle 6 odgovori u tom pravcu, zbog čega se dakle tako krenulo i zbog čega se izvan institucionalno u startu razgovara na jedan čini mi se pogrešan način. Hvala lijepo.
Hvala gospodine Filipoviću. Gospodin Tomo.
Hvala gospodine predsjedatelju i gospodo dopredsjedatelji, uvažena kolegice i kolege izaslanici, poštovani predstavnici Vijeća minsitara, dame i gospodo predstavnici međunarodne zajednice i sredstava javnog informiranja, sve vas skupa pozdravljam i koristim ovu prigodu postaviti nekoliko rekao bih vezanih pitanja naravno, Vijeću minstara. Prvo, šta je do sada konkretno učineno u provedbi opredjeljenja da Sarajevo bude centar za borbu protiv korupcije u Jugoistočnoj Evropi? Drugo, koje su aktivnosti provedene u procesu izgradnje Sarajeva kao regionalnog centra za borbu protiv korupcije? Treće, ima li i koliko profesionalno angažiranih stručnjaka iz naše zemlje i iz država Jugoistočne Evrope u sarajevskom Centru za borbu protiv korupcije? I, četvrto, ima li BiH trenutno angažiranog svog časnika za vezu u SEKI Centru u Bukureštu i u čemu se sve ogledaju učinci njegovog angažmana u razdoblju od 2001.godine do danas? Hvala lijepo.
Hvala gospodinu Limovu. Gospodin Halid Genjac.
Poštovani prisutni, ja imam dva pitanja i jednu inicijativu, pošto se radi o točki koja se zove pitanje inicijative. Pitanje za Vijeće ministara, šta je sa Komisijom za ustanovljenje imovine Bosne i Hercegovine, dokle je došla Komisija sa radom i koje su dalje perspektive? To je pitanje za Vijeće ministara. Pitanje za Predsjedništvo BiH, prema Zakonu o odbrani BiH koji smo mi prije izvjesnog vremena usvojili, uspostavljen je Institut obaveznog potvrđivanja i davanja saglasnosti od strane Parlamentarne skupštine na upučivanje mirovnih misija širom svijeta i oružanih snaga. Dakle, pod tim se podrazumjeva i policijskih snaga. Ukoliko se blagovremeno, a tj. do nove godine ne dostavi Parlamentarnoj skupštini na davanje saglasnosti za te misije širom svijeta, nakon nove godine, te misije će širom svijeta, a iz Bosne i Hercegovine su, neće imati legitimitet niti legalitet. To je dakle jedna dimenzija problema. 7 I druga dimenzija je problema što je prema tom istom zakonu Predsjedništvo BiH je dužno, najmanje dva puta godišnje dostavljati izvještaj o mirovnim misijama. I, pitanje se svodi, pitanje dakle glasi Predsjedništvu BiH, kad će Predsjedništvo dostaviti na saglasnost Parlamentarnoj skupštini o mirovnim misijama širom svijeta, i kad će dostaviti izvještaj o mirovnim misijama koje su upućene iz BiH? To su dakle dva pitanja. Istovremeno, molio bih da se podrži jedna inicijativa. Naime, kao što je poznato, formirana je radna grupa koja u Parlamentrnoj skupštini BiH dugo vremena radi na izradi Poslovnika oba doma Parlamentarne skupštine. Izrada tih poslovnika je sponzorirana od strane Misije OSC u BiH i mislim da je rezultat rada ove komisije jedan vrlo kvalitetan poslovnik koji uvodi institucije zajedničkih komisija u Parlamentarnoj skupštini, javna saslušanja, sjednice posvećene postavljanju pitanja kompletnom sazivu Vijeća ministara u određenim periodima itd., itd. Taj poslovnik je po mnogim elementima korak ispred ili je dostigao standarde mnogih evropskih, demokratskih zemalja i njihovih parlamenata. Mislim da je vrlo značajno da se taj poslovnik usvoji do kraja ove godine, da bi se iduće godine uhodavala primjena tog poslovnika i jednog i drugog doma prije izborne godine, a da bi novi saziv došao u pripremljenim uslovim za puno zaživljavanje tog poslovnika. Sve je dovedeno dakle do kraja. Ostali su još neki mali detalji, a Misija OSC-a je spremna i da finansira štampanje tog poslovnika u adekvatnoj opremi, kao što smo i do sada to imali. Dakle, i ta osiguranje tih sredstava vrijedi do kraja ove godine. Iz tih razloga ja predlažem da zaključimo, dakle predlažem da zaključimo, da pozivamo nadležne komisije i jednog i drugog doma, da obave potrebne aktivnosti kako bi se usvajanje ovih poslovnika na oba doma došlo u parlamentarnu proceduru i okončalo do kraja ove godine. Molim da se ovaj zaključak stavi na glasanje.
Hvala gospodine Genjac. Evo, čuli smo, uz to je li, to je jedna, ja bih molio da u narednom periodu Vijeće minsitara sa više odgovornosti pristupi ovim poslaničkim pitanjima i uistinu da bi trebalo da ih tretiraju malo bolje nego što to sad rade. Hvala lijepo. I, evo, predlažem i stavljam predlog gospodina Halida Genjca, i stavljam, je li ima još pitanja izvini, pa ćemo onda ovu inicijativu staviti na glasanje. Izvolite gospodine Brka.
Ja se zahvaljujem, ja bih samo ponovio pitanje koje smo prije par sjednica ovdje iz jedne diskusije koja je proizašla, moje i gospodina Čengića, Državnoj graničnoj službi, šta je poduzela i što nema odgovora na to šta je poduzimala poslednjih 5 godina sa preko 400 onih prelaza graničnih, koji nisu pod kontrolom i šta treba da urade da se to već jednom dovede u red?
Molim, ja imam nejasnu stvar. Je li to urgiranje odgovora ili je to novo pitanje? 8
To je urgiranje da se dobije odgovor. Već mjsecima nema odgovora.
Dakle, urgira gospodin Brka urgira da mu se pošalje odgovor na poslaničko pitanje koje je postavio prije 5-6 mjeseci, je li tako? Prije 4 mjeseca, oprosti. Hvala lijepo. Dakle, ima li još poslaničkih pitanja? Nema. Hvala lijepo. Icrpili smo dakle, sad ćemo staviti na glasanje inicijativu gospodina Halida Genjca. Nema potrebe da gospodin Halid Genjac ponavlja sad ovo što je rekao, ali i sve je prihvaćeno u stenogramu i dakle, stavljam na glasanje. Ko je za to, za inicijativu gospodina Halida Genjca? Ko je za? Glasajte, molim vas sad. Ružo ima li nešto nejasno?
Ja bih samo, intervencija, bila je tačka dnevnog reda poslanička pitanja i odgovori, ovo bi ipak pripadalo nekoj drugoj tački.
I inicijative
I inicijative je li.
Istovremeno pitanja i, molim, po Poslovniku inicijative. Ma nema veze, hajde pa sigurno. Ko je za? Dakle, gotovo glasali smo, ti si zaboravio Gorene da glasaš. Jesam li ja zaboravio? Dakle glasali smo jednoglasno. Hvala lijepo. Prihvatili smo dakle inicijativu gospodina Halida Genjca. Hvala puno. Druga tačka dnevnog reda je Ad.2. Usvajanje zapisnika 47. i 48. sjednice Doma naroda Javlja li se ko za riječ i imamo li primjedbi na zapisnik. Prvo tretiramo zapisnik 47.sjednice. Ima li primjedbi? Hvala lijepo, nema. 9 Usvajamo li zapisnik? Ko je za zapisnik sa 47. sjednicece Doma naroda. Molim vas glaajte sad. Hvala lijepo. Zapisnik je jednoglasno usvojen. Zapisnik sa 47.sjednice je jednoglasno usvojen. Dakle, sad prelazimo da glasamo o zapisniku sa 48.sjednice. Ima li primjebi na zapisnik? Hvala, vidim da nema. Stavljam na glasanje zapisnik sa 48. sjednice. Molim vas glasajte sad. Dakle i zapisnik sa ove sjednice je usvojen jednoglasno. Hvala lijepo. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda, Ad.3. Potvrđivanje Odluke Predsjedništva BiH o utvrđivanju kandidata za generalski položaj u Vojsci Republike Srpske U skladu sa članom 37. Zakona o odbrani BiH Parlamentarna skupština BiH potvrđuje imenovanja za načelnika, zamjenika načelnika Zajedničkog štaba komadanta i zamjenika komadanta Operativne komande i svih oficira s činom generala u Oružanimsnagama BiH. Predstavnički dom potvrdio je Odluku Predsjedništva BiH o utvrđivanju kandidata za generalsku poziciju u Vojsci Republike Srpske kojom je pukovnik Dragan Vuković, utvrđen kao kandidat za načelnika Generalštaba Vojske Republike Srpske. Javlja li se ko za riječ? Gospodine Limov,
Uvaženi gospodine predsjedatelju, ja naravno neću govoriti o kandidatu, nemam ja nikakvih dilema oko toga, ali imam dilema sobzirom da se Odluka temelji na članku starog Zakona o obrani BiH. Naime, kad kažem starom, mislim na onaj zakon iz 2003.godine, a mi imamo novi zakon i prema tom novom zakonu, praktično 31.12. prestaju postojati entitetske vojske i vidim da je 5. listopada potpisana ova odluka od strane Predsjedništva. Volio bih da mi, pošto je tu doministar, odgovori odnosno pojasni ovu situaciju. Dakle, ne dovodeći u pitanje uopće kandidata nego jednostavno da doministar pojasni šta je smisao ove aktivnosti?
Hvala lijepa. Gospodine doministre, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja sam očekivao inaće da ćete me prozvati zato što je Odlukom predviđeno da mi ovaj, pred Parlamentom moramo obrazložiti ove prijedloge odluka ali evo, gospodin Limov je inicirao ovo. 10 Ja naravno pozdravljam gospodu predsjedadvajuće sve članove Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH i želim da nekoliko riječi kažem vezano za ovu odluku i da naravno gospodinu Limovu pokušam pojasniti situaciju u kojoj smo se našli. Dakle, kao što vam je poznato ovo što je i gospodin predsjedavajući rekao, Predstavnički dom Parlamenta je na svojoj 69. sjednici, održanoj 25.10. potvrdio Odluku Predsjedništva o postavljanju pukovnika Vukovića na dužnost načelnika Generalštaba Vojske RS. Obrazloženje stoji u tome da je Ministarstvo odbrane 27.9. Predsjedništvu dostavilo prijedlog da se pukovnik Dragan Vuković postavi na dužnost načelnika Generalštaba Vojske RS i proizvede u čin brigadnog generala, što se desilo nakon što je Visoki predstavnik smjenio generala Đukića koji je obnašao tu dužnost do tada. Znači, to je mjesto bilo upražnjeno. Osnov za donošenje ove odluke je također postojeći Zakon o odbrani BiH koji jeste od decembra 2003.godine, jer novi Zakon o odbrani, bez obzira što je prošao sve procedure još nije stupio na snagu dok ne bude objavljen u Službenom glasnikau BiH, i nakon toga stupa na snagu a inače u Zakonu o odbrani je predviđeno da se implementacija novog zakona počinje tek od 1.1.2006.godine, u skladu sa zakonskim odredbama. Tako da mi do 31.12. egzistiramo po postojećem zakonu. Nadalje, dobili su saglasnost od komadanta EUFOR-a i NATO Štaba Sarajevo 19.9.2005.godine. Na osnovu Odluke Predsjedništva BiH u službi generala u Oružanim snagama broj 011367-8/04 od 1.9.2004.godine, Ministarstvo odbrane je predložio da se, a ta odluka tretira raspored generalskih pozicija. Znači Ministarstvo odbrane je predložilo da se imenovanom dodjelu funkcionalni čin generalmajora jer je postavljen na poziciju kako je i predviđen takav funkcionalni čin. Predsjedništvo BiH je na 80. sjednici razmotrilo ovaj prijedlog i dostavilo tekst Odluke Parlamentarnoj skupštini na potvrđivanje. Uz ovu odluku dostavljeni su naravno i saglasnosti Komande EUFOR-a i NATO Štaba. U vezi sa tim predlažem, da Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH potvrdi Odluku Predsjedništva BiH kojom se pukovnik Dragan Vuković postavlja na dužnost načelnika Generalštaba Vojske RS i proizvodi u čin brigadnog generala. Hvala lijepa.
Hvala lijepo gospodine Bečirbašiću. Gospodin Hilmo Neimarlija se javio za riječ.
Predsjedavajući, kolege delegati, gosti, ja imam pitanje koje nije vezano ni za kandidata ni za sam čin njegovog postavljanja nego za akt za prijevod akta iz EUFOR-a i NATO komande koji smo dobili i koji po mojim razumjevanjima kao jezične prakse u BiH nije ni na jednom od jezika kojima se govori u BiH. Pa me zanima, čiji je ovo prijevod ako je oficijelno nama upućen. Prijevod akta EUFOR-a i NATO Komande i ujedno preporučujem da prijevode ovakvih akata ubuduće i mi dobivamo na jezicima na kojim govorimo i koji su ovdje je li, oficijelno.
Hvala gospodine Neimarlija. Ministare, ja oko ovog prevoda je li, 11
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. I, gospodine doktore Neimarlija, ja vam mogu reći samo to da mi prilažemo dokumenta koja izvorno dobijemo iz Komande EUFOR-a i NATO-a. Znači, to su radili njihovi prevodioci i mi nemamo potrebu niti imamo pravo njihova dokumenta koja dbijemo na engleskom i na jednom od jezika koji i nama po nekad ovaj, ostavlja dojam da je urađen na miksanom jeziku, nije čisto ni bosanski ni srpski ni hrvatski, a to je stvar njihovih prevodioca koje mi u principu ne kontrolišemo.
Znači li to da mi ne razumijemo ta dokumenta, ako nisu na našem jeziku?
Ne vjerujem da je ovo pitanje meni upućeno jer ne bih ja na to da odgovaram
To je jedno pitanje koje je ovako vrlo mučno. Hvala lijepo. Izvolite gospodine Genjac.
Pa naravno, mi ne očekujemo od ministarstva ni od ministara ni od zamjenika ministra da tretira prevode koji dođu i koji glase, završili smo proveru pukovnika Vukovića koji nisu naravno, ni na jednom od jezika koji se govori u BiH. Ali očekujemo da Parlamentarna skupština BiH zato se javljam dakle, i ovaj dom upozori EUFOR i NATO Komandu Sarajevo, da prevodi koji po službenoj korenspodenciji u BiH se dešavaju i idu iz sjedišta EUFOR-a da očekujemo da budu na jezicima koji se govore u BiH. Samo to dakle, i predlažem da uputimo jednu vrstu upozorenja Komandi i da kažemo, molim vas jezika korespondencija službena da se dešava na jezicima koji se govore u BiH.
Hvala gospodine Genjac. Evo, gospodin Goran Milojević će pokušati da riješi tu dilemu.
Pozdravljam uvažene kolege predsjedavajuće, članove Savjeta minsitara, vrlo kratko ovaj, slažem se i ja da ovo nije ni na jednom od jezika koji se govore u BiH odnosno jeste na jednom od jezika ali nije napisano na pismu od tog, nije napisano ćiriličnim pismom a potsjetit ću kolegu Genjca da je po Ustavu RS u srpski jezik izgovor ekavski i ijekavski ravnopravan dakle u dijelu BiH koji se zove RS, ali nije na ćiriličnom pismu. Nisam za to da upozoravamo da pišemo NATO-u ovaj, da ih upozoravamo na ovo jer smatram da suštinski mi ovo razumijemo svi i mislim da nema potrebe. Hvala.
Hvala lijepo. Mislim ovaj, gospodine Filipoviću, 12
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Dakle, ponukan sam sad ovaj, ovom raspravom oko jezika, oko ekavice, oko ijekavice, oko ćirilice. Dakle, mene opće ne smeta to koji jezik koristi uz službeni engleski NATO obavještavajući Parlament, pogotovo što je to službeni jezik jednog dakle, suverenog naroda u BiH pa je to ekavicom napisano. Ali mi smeta ovaj, da se na isti način ne zalažemo u ovom parlamentu da ovdje pored ćirilice, pored latinice, pored prisutnosti nemamo i nazočnost. Dakle, mi kršimo u Parlamentu, dakle jedan konstitutivni narod ovdje sjedi, ovaj, na ovom ne znam kako bih ga nazvao, dakle da li je to
Displej
Displej. Dakle nema hrvatskog jezika i to nikoga ne brine. Evo ja sad zabrinuto konstatiram da me to više brine nego to kako je NATO napisao pismo Parlamentu. Hvala.
Hvala gospodine Filipoviću. Dakle, uvijek briga oko jezika i uvijek briga oko svega. Ja bih, ja ću ovaj, predložiti, ja ću predložiti bez obzira na eventualne manjkavosti svega ovoga, predložit ću ovo da prihvati Parlament o našoj skupštini, da prihvati Odluku Predsjedništva o utvrđivanju kandidata za generalski položaj u Vojsci RS gospodina odnosno Dragana Vukovića, pukovnika odnosno generala. Ko je za to da glasamo? Izvolite, glasajte, hvala. Hvala lijepo, Odluka Predsjedništva je po mom viđenju jednoglasno usvojena. Hvala vam lijepo. Preći ćemo na četvrtu tačku dnevnog reda uz jednu napomenu da ne zaboravimo da smo se dogovorili da idemo brže na ovoj sjednici, da ovo završimo što prije. Četvrta je, Ad.4. Izvještaj Komisije Kolegija Doma naroda o nastojanju za postizanje saglasnosti o Predlogu zaključka delegata Hasana Čengića a u vezi sa Predlogom zakona o odbrani BiH Izvještaj Komisije Kolegija Doma naroda ste dobili. Komisija nije postigla saglasnost. Sada u skladu sa članom 60. Poslovnika Doma naroda glasamo u drugom krugu. Po članu 60. da bi odluka bila usvojena ne smije biti iz entiteta dvije trečine ili više glasova protiv. Moramo sad ovde biti, izjašnjavamo se samo prvo po entitetima. Prvo glasaju delegati iz RS i molim vas da glasate o ovom prijedlogu. Sad, Dakle, zaključak nije usvojen. 13 Nema dakle potrebe da glasamo ovaj zaključak neće biti usvojen i ako ga ovi ostali sad usvoje, i ako bi glasali za taj zaključak. Dakle, zaključak gospodina Hasana Čengića, nije usvojen. Peta tačka, Ad.5. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona BiH o pomilovanju po hitnom postupku u skladu sa članom 99. Poslovnika Doma naroda Vodi se rasprava hoće li se zakon razmotriti po skraćenom postupku. Predstavnički dom je usvojih zahtjev predlagača da se Prijedlog zakona razmatra po skraćenom postupku. Javlja li se neko za riječ? Nemamo diskutanata. Ima li Komisija? Ne treba Komisija. Ovo je procedura, ne treba Komisija. Ko je za da se zakon razmatra po članu 99. Poslovnika Doma naroda. Molim vas glasajte sad. Dakle, jednoglasno svi za. Dakle zahtjev da se zakon razmatra po skraćenom postupku je usvojen. Šesdta tačka dnevnog reda, Ad.6. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o implementaciji Konvencije o zabrani razvoja, proizvodnje, gomilanja i upotrebe hemijskog oružja i o njihovom uništavanju po hitnom postupku Također, vodi se rasprava hoće li se zakon razmatrati po skraćenom postupku, pardon po skraćenom postupku Predstavnički dom je usvojio zahtjev predlagača da se Prijdlog zakona razmatra po skraćenom postupku. Ja stavljam na raspravu ovaj zahtjev. Imamo li diskutanata? Nemamo. Ko je za to da se zahtjev razmatra po skraćenom postupku? Molim vas glasajte sad. Dakle, jednoglasno smo usvojili i ovaj zahtjev. Sedma tačka dnevnog reda je Ad.7. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o Upravi za indirektno oporezivanje po hitnom postupku u skladu sa članom 99. Poslovnika Doma naroda Vodi se rasprava hoće li se zakon razmatrati po skraćenom postupku, takođe je Predstavnički dom usvojio zahtjev predlagača. Ja stavljam zahtjev na raspravu. 14 Imamo li diskutanata? Nemamo. Hvala lijepo. Molim vas glasajte sad. Znači jednoglasno, zahtjev da se zakon razmatra po skraćenom postupku je usvojen. Osma tačka dnevnog reda, Ad.8. Prijedlog zakona o Javnom RTV servisu BiH, Ovo je drugo čitanje zakona. Dom naroda je usvojio ovaj zakon u prvom čitanju sa zaključkom da se produži amandmanska faza. Dobili ste zakon kao izvještaj nadležne komisije. Komisija je usvojila 16 amandmana koji su postali sastavni dio teksta zakona. Predstavnički dom usvojio je zakon na svojoj 45. sjednici održanoj 12.oktobra 2004.godine sa 19 amandmana, 2005. sa 19 amandmana. U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa se o zakonu. Otvaram raspravu. Javlja li se neko za riječ? Nove amandmane podnjeli su Velimir Jukić i gospodin Anto Spajić. I, dakle da se evo izjasnimo prvo o amandmanima. Imate tekstove amandmana pred sobom. I, ovaj amandman I je li tako, gospodine Jukiću, nije problem ne daj Bože,
Ja sam očekivao najprije izvjetšaj Komisije, međutim evo, ne znam zašto nije bio predstavljen iako smo ga dobili. Dakle, prije godinu dana počela je i više procedura u Parlamentu na usvajanju Zakona o RTV servisu i RTV sustavu BiH. Neću ponavljati ono što je bilo, svi znate. Dakle, Zastupničkom domu je Zakon o RTV servisu usvojen, a o RTV sustavu nije usvojen, pa je Zakonn o RTV sustavu išao na doradu, pa je išao ponovo nešto prepravljen ali u biti vrlo sličan zapravo skoro pa isti, od Vijeća ministara ponovo u parlamentarnu proceduru. U Zastupničkom domu je usvojen. U Domu nroda je Klub hrvatskog naroda smatrao da su rješenja u zakonu štetna za vitalni interes hrvatskog naroda pa se pozvao na vitalni interes, Ustavni sud je to ocijenio, kako je ocijenio i sad smo došli do usvajanja Zakona o Javnom RTV servisu koji je uspostavljen Zakonom o RTV sustavu. Dakle, ovde smo se ponašali čii mi se vrlo racionalno i logično. Dakle, iako je u Zastupničkom domu već usvojen zakon bio ranije, prije godinu dana o RTV servisu, on se nije mogao naravno niti implementirati a niti je bilo potrebe ni svrhe da Dom naroda radi isto. Dakle, tek nakon usvajanja Zakona o RTV sustavu stvorili su se uvjeti da se razgovara i o Zakonu RTV servisu. Rješenja u ovom zakonu o RTV servisu, su svima poznata. Bilo je dosta amandmana i ja ću samo se osvrnuti na ona rješenja koja smatram da nisu dobra, odnosno da su loša i koja smo mi kroz svoje amandmane kao klub a kasnije smo ih obnovili pa ćemo pokušati evo ovdje još jedan put reći, odnosno ja ću reći ono što mislim o ovim rješenjima. Iako ono što je zapravo najbitnije, radi se o organiziranju, uspostavi kanala na jezicima konstitutivnih naroda u RTV servisima. Kako to nije prošlo, u Zakono o RTV sustavu, čini mi se da je mala štansa da to prođe i u Zakonu o RTV servisu. Međutim, ja ću još jedan put, vrlo kratko samo ponoviti ono najvažnije. 15 Smatram da ovo rješenje koje je ovde predviđeno, nije dobro i da ne osigurava implementiranje onih principa koji su sadržani u članku 26. Zakona o RTV sustavu. A tamo se govori o ravnopravnoj ili proporcionalnoj upotrebi i korištenju jezika i pisma ali isto tako i sadržaja koji su interesantni ili su karakteristični za sva tri konstitutivna naroda u BiH ali i za ostale. Kako amandman koji se odnosi konkretno u ovom zakonu dakle na članak 9. nije dobio potrebnu većinu u nadležnoj komisiji, mi smo ga obnovili a on upravo predviđa takvo rješenje. Dakle, da se u okviru RTV servisa BiH osigura proizvodnja i emitiranje programa na tri kanala odnosno, na jezicima konstitutivnih naroda sa svim onim sadržajima koje sam unaprijed spomenuo. Naime, koliko god neko ovde mislio da ovo moje ili naše inzistiranje na provedbi ovakvih rješenja misle da to nije ni bitno ni važno itd., ja ću vas upozoriti na veliku važnost ovog pitanja i činjenicu da su, da je Zakon o RTV sustavu usvojen bez ijednog hrvatskog glasa, bez ijedne podignute ruke ijednog zastupnika Hrvata. Može to komentirati neko na bilo kakav način, ne znam ni ja, pa koristiti se argumentom broja glasova ili ne znam ni ja čega, ruku itd., međutim to ostaje činjenica. To je činjenica i ta činjenica smatram da bi trebala sve dobronamjerne zabrinuti i potaknuti da se traži rješenje. Nije dobro da se, ja ću reći ovde ono što mislim, a to je da senameću rješenja protivno volje jednog naroda. Zadnji put sam rekao da neću komentirati, danas ću se suzdržati ponovo od komentara presude ili odluke Ustavnog suda BiH ali činjenica da se ovo događa a bojim se da će se dogoditi i na ovom zakonu, sigurno bi trebala upozoriti i možda danas da ljudi ipak budu malo širi u svojim razmišljanjima, promišljanjima i da podrže ove naše amandmane. Smatram da bi onda značajan dio onog lošeg u onom Zakonu o RTV sustavu, mogli popraviti. U protivnom, ja se bojim da ćemo stvarno dobiti i Zakon o RTV servisu BiH koji neće, ponovit ću, neće osigurati realiziranje realizaciju onih najvažnijih ili vrlo važnih principa a to je da bude zakonski tako uokviren, da osigura stvarnu i pravnu ravnopravnost konstitutivnih naroda proporcionalnu zastupljenost sadržaja programa i jezika svih naroda. Najbolji način i forma već sam rekao, jeste tri kanala na jezicima konstitutivnih naroda. U ovom rješenju, u ovom zakonu ima i drugih dosta loših rješenja. Međutim, ona su podjednako loša za sve, pa ja ih ne bih posebno ni komentirao i samo ću se znači fokusirati na evo i problematizirati ovo rješenje. Naš zahtjev je potuno sukladan, dakle naš zahtjev kroz ove naše amandmane, potpuno sukladan mnogim ovdje već prije citiranih, pa ih ja neću citirati, preporukama i direktivama Vijeća Evrope, EU mogu reći i neke brojeve 748 i 1505 itd. međutim, ni to nije bio dovoljan argument, nego se uporno kaže, to nije dobro, to je preskupo itd. Evo, ovo su moje u najkraćem obrazloženja i razmišljanja. Amandman je ponuđen, vrlo je jasan. Potpuno je dakle na tragu i zadovoljava one programirane principe o jednakim pravima naroda. Mislim da se ona najbolje realiziraju u datom slučaju na ovakav način. Sve drugo, ponovit ću sve drugo ostavlja prostor da se nastavi raditi u javnim rtv servisima, sad konkretno govorim o Javnom RTV servisu BiH na dosadašnji način, a to je da se zapostavlja jedan jezik ili pismo ili posebnost ili kultura jednog, drugog ili trećeg konstitutivnog naroda, što je za budućnost loše jer nikako nije dobro da jedan narod može po broju ruku ili ne znam ni ja, biti i malobrojniji od nekog drugog, bude nezadovoljan. I svi koji misle graditi svoje zadovoljstvo na nezadovoljstvu drugih mislim da loše čine i mislim da to za budućnost nije dobar način kako rješavati pitanje. 16 Naravno, dok ovo govorim da sam svjestan činjenice da je jedan od 16 zahtjeva koje smo davno ovde komentirali, od Evropske komisije da se usvoji i zakon, da se dakle zakonom formira Javni RTV sustav, dakle i servisi. Međutim, isto tako, koliko sam god sretan zbog činjenice da ćemo vjerovatno brzo dobiti zeleno svjetlo za otpočinjanje pregovora o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju sa EU, nisam nikako zadovoljan i ne mogu biti zadovoljan da se to događa na ovakav način, na način kršenja ja bih rekao ovde ne samo volje, nego i osnovnih elementarnih privrednih prava jednog naroda. Živiti u uvjerenju kako će se dogoditi nešto bolje u entitetskim parlamentima, da će javni servisi o kojima će odlučivati i dakle uređivati njih entitetski parlamenti, mislim da nije realno zato što bi njima trebao biti uzor ili ogledni primjerak ili rješenja koja ćemo mi ovde ponuditi i donijeti kroz Zakon o RTV Servisu BiH. I ja ću reći, sad ovog puta ćemo mi sa ovakvim rješenjima biti njima loš uzor i loš primjer i ne znam koliko možemo očekivati da će oni biti od nas evo ja bih rekao možda malo odgovorniji i onda to riješiti na kvalitetniji način, dakle uvažavajući ove principe koji se vrlo dosljedno i vrlo jasno ogledaju i promoviraju kroz naše amandmane. Evo na kraju, pozivam svoje kolege iz druga dva kluba, da budu stvarno principjelni, ali ovog puta principjelni na onim osnovnim, najvažnjim temeljnim principima iz našeg ustava i inače privrednog prava ljudi i entiteta, da budu jednaki u pravima i da podrže ove naše amandmane.
Hvala lijepo. Hvala gospodine Jukiću. Za riječ se javio gospodin Limov. Izvolite gospodine Limov.
Hvala lijepo gospodine predsjedatelju. Ja naravno nemam potrebu ponavljati ono što sam lani govorio vezano za ovaj zakon, ali cijenim, sobzirom na ono što se događalo u proteklih godinu dana, prije svega u pogledu procedure i načina dolaska, do onog zakona koji smo apsolvirali na jednoj od prethodnih sjednica a svakako je on zajedno sa ovim zakonom jedan paket, pa cijenim da trebam reći par riječi odnosno jedno svoje viđenje. Moram reći da pripadam onoj grupi ljudi u BiH koja se kada budemo u prigodi donijeti jedan zakon koji nas rimiče onom cilju, a to je priključenje razvijenim evropskim zemljama, uvijek se naravno posebno radujem kada učinimo takav korak i zato me žalosti situacija u kojoj sa određenom prekomjernom dozom gorčine dolazimo do određenih rješenja koja ustvari se poistovjećuju sa onim što znači naše ispunjavanje uvjeta. Ja mislim, da prije svega je važno da mi kad donosimo odgovarajuće zakonske projekte, trebamo voditi računa o interesima nas samih. Inače mislim da je način na koji smo donijeli Zakon o RTV sustavu prava formula ubijanja BiH i mislim da najgora brojka koju mi imamo je brojka 3 i sve varijante 2:1 kada dolazimo do određenih zakona su veoma, veoma opasne za nas u BiH. No, što je tu je, evidentno dakle da je najveća količina gorčine bila prošla na onoj sjednici, ja očekujem i želim da dans donesemo Zakon o Javnom RTV servisu i ja vjerujem u to da onog trenutka kada se dogodi u praksi da 4 čovjeka donesu odluku u ime 17 Upravnog vijeća, kad oni budu iste nacionalnosti, da ćemo tog trenutka se sjetiti onih primjedbi koje smo imali a kad smo donosili Zakon o RTV sustavu. No dobro, isto tako, ja ne pripadam onoj grupi ljudi koja misli da se amandmanom koji su uvažene kolege Jukić i Sapjić, koji su evo opetovali, dakle obnovili, ne mislim dakle da se i tim amandmanom stvar može popraviti na način da budemo zadovoljni, tim više što sasvim evidentno ono o čemu je kolega Jukić govorio, a kroz brojčane pokazatelje, ne mora u praksi značiti ono što ustvari mi želimo ili bolje reći, ono što u Ustavu piše, a što se odnosi na jednakopravnu odnosno na odgovarajuću zastupljenost među uposlenicima u Javnom RTV servisu itd. Generalno, ovaj zakon treba donijeti tri važna elementa. Dakle, u njegovoj izgradnji moramo imati prepoznata tri važna elementa. To je prvo, neovisnost od politike, drugim riječima depolitiziranost profesionalaca u Javnom RTV servisu, zatim služenje građanima što bi je li, išlo zajedno sa profesionalizmom i finansijsku neovisnost od države, što bi došlo kroz taksu je li, odnosno kao oblik samofinansiranja Javnog servisa. I u tom pogledu, mi možemo naći uporište uz otklanjanje onog što bih ja nazvao jednim nezadovoljstvom i uz shvatanje ljudi koji se bave politikom da je to prije svega umjeće moguće i da je prije svega obveza onih koji sudjeluju u procesu donošenja odgovarajućih zakonskih rješenja da i sami budu spremni postupati sukladno s tim zakonskim rješenjima, pa čak i bez obzira na to jesu li u datom trenutku bili za, protiv ili su bili uzdržani. To podrazumjeva dakle, da svi mi koji smo u ovom parlamentu pa i u drugim institucijama dražve BiH ne možemo ovaj, imati jedno dvojno ponašanje u ovom smislu i kažem, ja ne pripadam onoj grupi ljidi koja je spremna pozivati ljude da ne poštuju zakone, zato što sam ja protiv određenih rješenja. U ovom konkretnom slučaju, ja naravno ne mogu podržati ovaj amandman ali podržavam opredjeljenje da danas dođemo do Zakona o Javnom RTV servisu BiH i naravno, nadam se da ništa nije sveto, da se ne bi mijenjalo i očekujem zaist da će životna praksa navesti nas na to da određene stvari popravljamo i u mjeri u kojoj budemo skloni ka tome, u toj mjeri imamo šansu jer i sutra kad uđemo tamo gdje želimo u EU, morat ćemo određena pravila igre preuzeti, morat ćemo koristiti neka iskustva drugih zemalja i meni je najviše žao što oni koji su kreirali ovaj zakon, nisu jednostavno, što su išli na mehaničko spajanje postojećeg, što je inaće model, zašto nisu primjenili neki od modela koji funkcioniraju u Evropi kojoj težimo. No, živi bili pa vidjeli, vrlo brzo ćemo biti suočeni sa određenim problemima koji proističu iz činjenice da ovo radimo na ovaj način. Hvala lijepo.
Hvla gospodine Limov. Čujem gospodin Filipović se javio za riječ.
Hvala lijepa za riječ. Nisam baš imao nakanu, dvojio sam hoću li se ili ne, javiti za riječ. Ali moram, evo zbog gospodina Limova mog kolege iz mog kluba. Dakle, nikada nitko od Hrvata službeno ni u jednom tijelu nije pozivao Hrvate BiH da ne plaćaju svoju zakonom propisanu obvezu. Dakle, to moram ovog trenutka reći. To je definitivno i konačno, osobna stvar poimanja i doživljavanja ukupnih događaja svih ovih procedura i rasprava o određenim 18 pitanjima za koja mi u službenim tijelima ove države smatramo da su pitanja od vitalnog nacionalnog interesa za naš narod. Nama je drago da se podudaraju stajališta nas koji to zagovaramo sa populacijom dakle, sa grupacijom, dakle sa jednim suverenim narodom u ovoj državi kojoj mi pripadamo. Dakle, to znači da mi ne griješimo u našoj artikulaciji problema u ovom domu. Ne bih ponavljao ovo što je govorio i kolega Jukić ali bilo je puno govora dakle u proteklih godinu dana ili više, ovdje o ovom pitanju i gotovo da nismo rekli sve što smo trebali reći da bi uvjerili one koje uvjeriti ne možemo nažalost, da se na ovom zakonu, dakle u ovom parlamentu i u institucijama ove države koju i mi tvorimo kao i druga dva konstitutivna naroda, tvorbena naroda, suverena naroda krše temeljna ljudska prava hrvatskog naroda. Mi smo već rekli da je ovaj zakon za Hrvate štetan. Elaborirali smo to Ustanom sudu na način kako je informiran ovaj dom, pročitali smo kompletnu elaboraciju. Dakle, držimo da je nedosljedna primjena evropskih standarda u ovom zakonu i u Zakonu o sustavu jer ne možemo raspravljati o Zakonu o seervisu a ne govoriti o Zakonu o sustavu, budući je to jedan paket, budući Zakon o servisu izvire iz Zakona o sustavu. Upozorili smo na kršenje ustavnih odredbi članka 2. Ustava BiH o temeljnim ljudskim pravima i Aneksa I, Aneksa IV i niza drugih međunarodnih pravnih akata na koje smo se pozivali, ne bih vam sad oduzimao vrijeme. Posebno je zabrinjavajuće rekao bih, to što se evo naglo stalno se insistira žuri se ispuniti taj 16-ti uvjet kako bi se evo otpočeli pregovori o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju, a mi smo i dušom i srcem za taj dan i taj čin, ali ne preko naših leđa i ne preko naših temeljnih prava. To je jako loša poruka pred otvaranje pregovora o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju, jer nam predstoje dugi niz godina pregovarati o tom sporazumu dok ne dođemo i ne pokucamo na vrata EU i ne otpočnu pregovori o procesu za pridruživanje EU. Dakle, to je nešto što nas sve u BiH brine. Dakle, temeljna ljudska prava na stranu, ali treba ostvariti taj cilj i treba zadovoljiti tu formu i po svaku cijenu u studenom, dakle prije prosinca, kad se očekuje termin, ispuniti te uvjete ovaj, dakle i dobiti svih tih 16 uvjeta. Vidjeli smo da je i u onom, na onom nije po redu 15-i ali je vrlo bitan o policiji isto tako je bilo strašne žurbe, dati su brojni ustupci određenim stvarima samo da se zadovolji, dakle zadovolji forma. Mi uopće ne govorimo o sadržaju tog našeg puta prema EU. Ja bih jako volio kad bi smo mi na tom putu svi zajedno vrlo zadovoljni i bez ikakvih ustezanja, bez ikakvih zamjerki, bez ikakvih rezervi krenuli u dalje procese evropskih integracija BiH. To je jedno pitanje. Drugo je pitanje, mi ovde govorimo o emiterima, dakle o javnim emiterima u BiH. Ja moram ovdje primjetiti dakle, čulo se ovih dana sivi dom na Alipašinom polju je u teškim mukama, u ogromnim dubiozama materijalnim, u strašnim problemima formiran, sindikat se digao, nisu primljene plaće itd. A istodobno se čuje kako su evo ovi parlamentarni procesi i ne donošenja Zakona o sustavu i Zakona o servisu i razlogom zbog te njihove materijalne i finansijske dubioze, zbog čega je meni iskreno da vam kažem, jako žao. Mislim, da su trebali gospoda iz javnih emitera pratiti cijeli tijek rasprava o ovom zakonu, sudjelovati na najbolji način, dakle s mnogo otvorenih emisija, voditi dijalog sa građanima i sa onim koji odlučuju o ovom zakonu. Dkale, da se dođe do najkvalitetnijih rješenja, pa onda sigurno ne bi bili ovaj, s tavkim ocjenama i procjenama, čuli smo ih i u emisijama javnih emitera kako evo, razlog tih problema i tih tegoba ovaj, i u nedonošenju tog zakona. 19 Ja dakle tvrdim, ovdje tvrdim vrlo odgovorno, s obzirom na to kako je sačinjen Prijedlog zakona o sustavu i Prijedlog zakona o servisu, da će emiteri biti u još većim problemima. Nije problem u ovom lošem zakonu nego je problem u neodgovornosti dakle, osnivača javnih emitera, u neodgovornosti upravnih tijela javnih emitera, u neodgovornosti menadžmenta i nesposobnosti menadđmenta da te javne emitere drži na zdravim nogama. Ovaj zakon danas i onaj sustav koji smo usvojili i ovaj izvire iz njega, dakle, on je pun felera. Strašni su dakle, koji su to nedostaci? Pa temeljni nedostatak, način kako je predviđeno financiranje javnih emitera. Iz takse 50% BHT-u, po 25% emiterima u entitetima i od reklama, vidjeli ste kako je to reguliranou članku, čini mise 23. oko marketinga. Postavljam sad pitanje, zar nije logično imati jedan emiter na tri službena jezika u BiH i imati na jednom mjestu ovaj, to što se zovu financijski izvori ili izvori prihoda za te emitere, imati to sve u jednom emiteru, imati ukupan marketinški prihod u jednom emiteru i pokrivati potrebe proizvodnje produkcije, plaća i drugih obveza, pa se ne bi dogodilo da kažu nisu isplaćene plaće, ne mogu djeca zaposlenika, molim vas koja stvar, i nitko na to ne reagira, nisam bar zamjetio, ne mogu otići lječniku, jer nisu plaćeni doprinosi ovaj, javni emiteri ne plaćaju doprinos državi. Znate, ne plaćaju i ne mogu dakle zaposlenici su bez plaća, ne mogu doktoru, dakle postavlja se pitanje šta je to, što se to događa uopće u tom sustavu javnih emitera Bosne i Hercegovine. Ja mislim da uz sve ovo što smo već čuli, dakle ne bi ponavljao sve štetnosti ovih zakonskih odredbi koje ćemo imati, koje će Vijeće ministara morati implementirati dakle i druga tijela unutar emitera, da ćemo imati još veće nezadovoljstvo zbog ogromnih dugova, zbog nebrige osnivača, zbog nebrige upravnih tijela, zbog lošeg rekao bih, lošeg menandžmenta koji jednostavno ne koristi sva, sve instrumente da drži javne emitere žive i zdrave sa normalnim prihodima i izvršavanjem svih drugih obveza. Žao mi je što će se i danas ovdje u našem domu dogoditi nešto o čemu je govorio gospodin Jukić, dakle da ne ponavljam, da će se u nizu svih rasprava i odlučivanja o ovom zakonu odlučiti danas bez glasova, dakle i bez volje hrvatskog naroda u Domu naroda. Meni je to jako žao, to je jedna jako loša praksa i ako tako budemo gradili i donosili i usklađivali legistativu sa legistativom EU i na nekim drugim pitanjima, onda je jadan naš put i dolazak u to evropsko društvo u EU. Hvala vam lijepo.
Čuli smo gospodina FIlipovića. Ima li još prijavljenih za diskusiju? Dakle nema. Dakle, sada bih trebalo glasati o ovom amandmanu. Ja sada stavljam amandman na glasanje i molim vas glasajte sad. Dakle, evo dok vidimo još dalje, dakle amandman nije prošao ukupno 4 za, 5 protiv, 2 suzdržana i amandman dakle nije prošao. Hvala lijepo. Sad glasamo o zakonu i stavljam Prijedlog zakona o Javnom RTV servisu Bosne i Hercegovine. Ko je za ovaj prijedlog zakona? Molim vas glasajte sad. Dakle ukupno 8 za, 4 protiv, 1 suzdržan i Zakon je usvojen. 20 Molim vas lijepo, obzirom da je ovaj zakon u ovom tekstu usvojen, zapravo Predstavnički dom i naš dom su usvojili zakon u različitim tekstovim, moramo sada izabrati komisiju za usaglašavanje zakona. Izvolite, imate li predlog iz bošnjaka, Klub bošnjačkog naroda. Ja predlažem Halide da ti budeš ispred Kluba bošnjaka predlažem gospodina Halida Genjca. Ispred hrvatskog naroda molim vas možete li nam predložiti nekoga. Dakle ispred hrvatskog naroda predložen je gospodin Velimir Jukić. Molim vas ispred Kluba srpskog naroda, molim vas predlog. Bole.
Gospodin Vinko Radovanović.
Dakle ispred Kluba srpskih delegata predloženo je Vinko Radovanović. Usvajamo li ove predloge. Ko je za molim vas glasajte sad. Molim vas ponovićemo glasanje. Napravljen je neki feler. Ponovite glasanje. Feler je napravljen. Glasamo za komisiju. Ponovite. Molim vas glasajte sad. Izvolite. Dakle ukupno 10 za, 1 protiv, 1 suzdržan. Ovaj prijedlog je usvojen. Molim moja molba će biti kolegama iz komisije da, mislim da 8. je sjednica Predstavničkog doma i da bi svako, oni su imenovali članove komisije i da bi svakako zasjedanje te komisije trebalo biti prije tog doma i onda je li kada se vi usaglasite domovi samo to usvajaju i kada vi usaglasite zakon je apsolutno prošao, nema dakle dalje diskusije. Formalna stvar je da Dom glasa o vašem zaključku. Hvala lijepo. Deveta tačka dnevnog reda je Ad.9. Prijedlog zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na cestama u BiH (prvo čitanje) Ovdje smo vidjeli, bio je ministar, odnosno pomoćnik, zamjenik ministra, ali ovdje ima gospodin pomoćnik ministra. Ja ne znam ima li potrebe da nam se obraća. Jel. Ja mislim da nema, da se ne mućimo. Ovako. Dobili ste prečišćen tekst Zakona sa ugrađenim amandmanima. Komisija kao i izvještaj nadležne komisije, komisija je usvojila 93 amandman koji su postali sastavni dio teksta ovog zakona. Predstavnički dom je usvojio u oba čitanja ovaj zakon sa 80 amandmana. Ovo je prvo čitanje zakona. Prvo se vodi rasprava o neophodni i principima na kojima je zakon osnovan. Znači govorimo o prvom čitanju. 21 Otvaram raspravu i molim javlja li se ko za riječ? Nema niko. Ko je, molim vas da glasamo ko je za Zakon u prvom čitanju? Glasajte sad. Evo sad ćemo vidjeti kada glasamo. Ima kvorum, imaju tri hrvata, ima vas ttri, ima. Dakle, što
Nije registrovan Velimir, a glasao je. Jest glasao vidio sam ja.
Molim vas dakle, molim vas budite ljubazni. Molim vas da ponovimo glasanje. Ima neki feler. Glasajte sad. Dobro. Mora da Velimir malo brzo pritišće. Hvala lijepo. Evo ga, glasanje ukupno 10, jednoglasno. Hvala vam lijepo. Predlažem da na današnjoj sjednici obavimo raspravu i u drugom čitanju. Molim vas ko je zato da idemo i u drugo čitanje? Glasajte sad. Hvala lijepo. Šta je sad? Opet neke greške. Pa ja kažem sad. Svaki put kažem sad. Ma kako drugi ufate. Hajd molim vas pono. Neko žuri. Morate, nemojte baš tako žuriti. Ponovite. Molim vas da glasamo ko je za raspravu o Zakonu u drugom čitanju. Glasajte sad. Nekad nešto nije sa spravom u redu. Dakle jednoglasno. Idemo na Zakon u drugom čitanju. U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa o zakonu. Nove amandmane na Prijedlog zakona podnio je Osman Brka i to tri amandmana. Da li se neko javlja za diskusiju? Gospodine Osmane Brka.
Ja se zahvaljujem i izvinjavam se što ću vam uzeti malo vremena. Ja sam uložio u stvari dva amandmana. Treći je tehničke prirode, ako se ovi usvoje jel. Naime, ja sam predložio amandman na član 172. na stav 2. gdje sam predložio da se broj: “03” mjenja i glasi : “00”. Statistika o saobraćajnim nesrećama na putevima u Bosni i Hercegovini ukazuje da je njihov najčešći uzrok upravo brzina i alkohol. Ukoliko se minimalna granica u krvi odredi na 0,3 onda se datom vozaču daje mogućnost da samostalno procjenjuje da li je uprkos prethodnom konzumiranju alkohola sposoban za dalje upravljanje vozilom ili ne. Jako često sa fatalnim prosljedicama. 22 Da bi ja argumentirao danas ovo, ja sam zamolio naš istraživački centar i ja mu se zahvaljujem i osobito istraživaču Elmi Demir koja mi je pripremila za današnju sjednicu ovu analizu o saobraćaju na putevima u Bosni i Hercegovini i na cijeloj teritoriji Bosne i Hercegovine. Ja ću ovo, iako sumnjam da mogu nešto promjeniti i reći o stavovima, ali ću iskoristiti mogućnost da vam predočim statstičke podatke s teritorije Bosne i Hercegovine o saobraćajnim nezgodama, o posljedicama koliko je to u Federaciji i koliko je u Republici Srpskoj, jer sam sa cijelog prostora dobio podatke. Evo ovako u protekloj godini, ovo je za Federaciju desile su se 18.015 saobraćajnih nezgoda. U ovim saobraćajnim nezgodama poginula su 122 lica i teže povrijeđeno 722 lica. Ukupno znači bilo je saobraćajnih nesreća sa posljedicama smrtnim 122, a ukupno mrtvih je bilo 138. Znači više je bilo mrtvih nego sami broj saobraćajnih nesreća u kojim je bilo mrtvih. Znači bilo je u nekoj saobraćajnoj nesreći i dvoje i troje mrtvih. Dalje, najveći uzrok je neprilagođena brzina i na drugom mjestu uticaj alkohola. Direktno zbog uticaja alkohola ovdje piše da su poginula tada 4 osobe. Broj saobraćajnih nezgoda sa posljedicama, znači to je za Federaciju za taj period. E sada šta je sa, šta je policija ustanovila još na putevima u Federaciji u tom razdoblju? Da je kontrolisala 1.436.664 kontrolisana vozila u tom periodu i ustanovila da je 11.920 ljudi vozilo je pod uticajem alkohola. To je 12 hiljada vozača s uticajem alkohola. Dalje, statistički pregled saobraćajnih nezgoda i nastradalih prema kategoriji i karakteristikama puta za 1. januar decembar 2004. godine bilo je 212 saobraćajnih nesreća sa smrtnim posljedicama sa ukupno 247 mrtvih. Od toga direktno zbog uticaja alkohola je 19 poginulih, a u Republici Srpskoj, još samo jedan podatak broj vozača zatečenih za upravljanjem u pijanom stanju u tom periodu u Federaciji bilo je 13.379. E sada ovo su podaci iz, u Republike Srpskoj u protekloj godini u kojoj se dogodilo 10.755 saobraćajnih nezgoda u odnosu na 2003. godinu više za 5,4%. Došlo je do određenog poboljšanja bezbjednosne situacije na putevima čemu su doprinjeli i pojačane aktivnosti u oblasti rada. U ovim saobraćajnim nezgodama poginulo je 173 lica. Od toga poginula, od ukupno poginulih bila su 7,3 vozaći ili 38%, saputnika je bilo 50 ili 26%, pješaka 45 ili 23,5%, biciklista 13 ili 6,8%, motociklista i drugih. Dalje, poginulo je lica znači u 173 nesreće gdje je bilo posljedica sa smrtnim slučajevima bilo je ukupno 202 poginula čovjeka. Od toga smatram, ovdje podatak je da je 6,6% poginulih, znači nešto oko 14 do 15 ljudi direktno zbog alkohola. Iz saobraćaja su isključena 14.692 vozača zbog vožnje pod uticajem alkohola. Statistički podaci bezbjednosti i saobraćaja na putevima za period januar-septembar 2005. godine poginulo je 126 lica na prostoru Republike Srpske. Iz saobrćaja je isključeno 14.136 vozača, opet zbog alkohola i to su oni osnovni pokazatelji, a ovo je jedan materijal koji je vrlo koristan kada bi mi imali bogdo kakvu dobru štampu da ovo iznalizira dobro i danima ljude obavještava o ovim događanjima bilo bi danas potpuno drugačija situacija što se toga tiče. Ali, ja nisam se samo zadovoljio da uzmem podatke iz Bosne i Hercegovine, nego sam tražio podatke i šta se ustvari u Evropi dešava. Kakvo je stanje u Evropi, pa ću vam kazati da u Evropi u sljedećim zemljama je 0% alkohola u Estoniji, u Hrvatskoj i u Litvaniji, Rumuniji, Slovačkoj, u Češkoj i u Mađarskoj. 0,2% alkohola je u Poljskoj, Norveškoj i Švedskoj. 23 I završiću sa sljedećim. Onaj moj drugi amandman koji se odnosi na kazne, kazne su u nas drastično blage predviđene u ovom zakonu. I meni je to stvarno mi je to žao i zato sam ja podnjio taj amandman. Da vam kažem kakve su kazne u Evropi. Da vam sad kažem kakve su kazne u Evropi. U Švicarskoj je ako pređe dozvoljen, i u njih 0,5 kao što je bilo do sada kod nas, ako se pređe ta granica, mandatna kazna je 3000 eura.
Kolika je plata kod njih.
Ne, ovdje je smrtni slučaj isti i u Švicarskoj i ovdje, ne govorim o plati. Govorim o posljedici. Posljedica je mrtav čovjek na putu. Ja o tome govorim. Ne govorim uopšte o plati. U Poljskoj, u njih je 0,2% dozvoljeno. Ako je više, ako pređe nešto, kazna je 1200 eura mandatna kazna. U Norveškoj je 0,2, ako pređe kazna je, ovo je interesantno 45 dnevnica koluku čovjek ima platu, 45 dnevnica daje za kazne. U Švedskoj 0,2% ako pređe, 30 dnevnica je kazna. Znači nismo mi ti, a čini mi se, sebe stavljam u situaciju da izmišljamo toplu vodu. Ovo su drugi uradili. Imamo u zakonu ostavljeno i ostavljene blage kazne. Ja ne mogu glasati za takav zakon.
Hvala.
Nisam ja završio gospodine Mustafa. Izvini.
Izvini. Ja sam mislio da ti završi.
Izvini, ja nisam završio, nemoj me na taj način ...Ja zaista smatram da moramo biti odgovorni ljudi i ako bi, ako bi samo spasili jedan život ljudski imamo razloga glasati za to da nema alkohola u krvi. A po ovim podacima nama godišnje gine zbog alkohola skoro 50 ljudi. To se može tačno izračunati. E sada zamislite da neko nas ubije zato što je u alkoholisanom stanju, nekog našeg, drugačije bi razmišljali. Hvala vam.
Čuli smo gospodina Osmana Brka, ali on uopće ne zna šta je merak popiti. Imamo li još prijavljenih ljudi za raspravu? Nemamo. Dakle glasaćemo sad za ovaj prvi Osmanov amandman? Znači ko je za to da se Osmanov amandman Brke amandman prihvati? Molim vas glasajte sad. Amandman nije prošao, 4 su glasala za, 7 protiv. Amandman, prvi amandman gospodina Brke nije prošao. 24 Amandman II, iz člana, evo Ko je za ovaj amandman II? Glasajte molim vas sad. Dakle ukupno 3 za, 6 protiv, 2 suzdržana. Amandman također nije prošao. I imamo amandman III. Dakle, povlačiš treći amandman. Je li Osmane? Hvala lijepo gospodine Brka. E sada glasamo o Zakonu i molim vas ko je za to da usvojimo Zakon? Molim vas glasajte sad. Dakle ukupno 11 za, 1 protiv, niko suzdržan. Zakon o saobraćaju je usvojen. Obzirom da imamo razlika od onog šta je usvojeno u Predstavničkom domu, predlažemo, molim vas da predložimo članove Komisije. Bošnjački kandidat će biti, predlažem gospodina Hilmo Genjca, ovaj Neimarliju. Hajmo dalje, hrvatski kandidat. Molim vas hrvatski kandidat. Hrvatski kandidat za komisiju za usaglašavanje ovog zakona o saobraćaju je gospodin Jukić. Gospodin Velimir Jukić. Kandidat iz kluba srpskih poslanika.
Gospođa Ruža Stojanović.
Gospođa Ruža Stojanović. I dobili smo članove. Molim vas da glasamo za ovu komisiju. Ko je za glasajte sad? - Jesmo li izabrali to? Dakle 10 za, niko protiv, 2 suzdržana. Komisija je dakle usvojena. Deseta tačka dnevnog reda, kako smo se dogovorili je Ad.10. Prijedlog zakona o dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, prvo čitanje Dobili ste zakon kao i izvještaj nadležne komisije. Komisija prihvata tekst Predloga zakona u predloženom tekstu. Predstavnički dom je usvojio Zakon u prvom i drugom čitanju u predloženom tekstu. Ovo je prvo čitanje Zakona, član 99. prvo se vodi rasprava o neophodnosti i principima na kojem je zakon zasnovan. Javlja li se neko za riječ? Ne. Hvala lijepo. 25 Stavljam na glasanje zakon u prvom čitanju. Molim vas glasajte, ko je za sad? - 11 za, ništa protiv, 1 suzdržan. Zakon u prvom čitanju je prošao. Predlažem da se na današnjoj sjednici obavi rasprava i o Zakonu i u drugom čitanju. Ko je za da idemo na drugo čitanje? Molim vas glasajte sad. Dakle 11 za, niko protiv, 1 suzdržan. Dakle idemo na drugo čitanje. U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa se o zakonu. Novi amandman na Prijedlog zakona novih amandmana na Prijedlog zakona nije bilo. Da li se nko javlja za riječ? Ne javlja niko. Glasamo o zakonu. Molim vas ko je za to da usvojimo Prijedlog zakona o dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine? Glasajte sad. - 10 znači jednoglasno. Zakon je usvojen u identičnom tekstu kao i u Predstavničkom domu. Hvala vam kolege. Ad.11. Prijedlog odluke o izmjenama i dopunama Odluke o utvrđivanju kompleksa zgrada i zemljišta za smještaj institucija BiH, o njihovom statusu, uslovima i načinu korištenja Komisija za finansijske i administrativne poslove Doma naroda i administrativna komisija Predstavničkog doma iz Prijedloga odluke o utvrđivanju kompleksa zgrada i zemljišta za smještaj institutucija BiH o njihovom statusu i načinu korištenja. Predstavnički dom je u predloženom tekstu usvojio odluku o utvrđivanju kompleksa zgrada i zemljišta za smještaj itd. Molim vas Komisija. Ružo.
Pozdravljam cijenjeno predsjedništvo, cijenjne kolege i gospodu prisutne. Komisija za finansije i administrativne poslove DOma naroda i Administrativna komisija Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine je na 11. Zajedničkoj sjjednici razmatrala je Prijedlog ove odluke i u skladu sa članom Poslovnika 76. Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine utvrdila Prijedlog ove odluke. Razlozi za donošenje i razmatranje ove odluke su u suštini u činjenici da dosadašnje rješavanje upravljanja zgradom nisu dala odgovarajuće rezultate, posebno kada se radi o implementaciji člana 5. navedene odluke. Mislim da šire obrazloženje po ovom pitanju nije potrebno. Znate i sami koliko puta je bilo intervencija u članu od strane delegata ovoga doma 26 o uslovima rada, o evo skoro smo imali i problem oko grijanja, imali smo isto tako delegatsko pitanje vezano za ova ulazna vrata, pitanje liftova. Ta zajednička komisija za administrativne poslove smatra da bi upravljanje ovom zgradom trebalo da preuzme Parlamentarna skupština onako kako je u suštini i vlasnik, a do dana sticanja uslova da se ostale institucije presele u drugu zgradu koriste ovaj prostor. To je to.
Hvala lijepo. Čuli smo predsjednika Komisije.Ima li primjedbi? Stavljam na usvajanje Odluku. Molim vas glasajte ko je za sad? Možete glasati i ko je protiv, samo ne bi trebalo, zbog Ruže. Dakle jednoglasno prihvatili smo Odluku. Prijedlogu odluke o utvrdđivanju kompleksa zgrada. To smo usvojili. Dvanaesta tačka dnevnog reda. To su sad sporazumi ićemo brzo. Ad.12. Davanje saglasnosti o ratifikaciji sporazuma o suradnju u području odbrane između VIjeća ministara Bosne i Hercegovine i Vijeća ministara Srbije i Crne Gore Izvještaj nadležne komisije ste dobili. Predstavnički dom je dao saglasnost za ratifikaciju ovog sporazuma. Ja otvaram raspravu. Ne javlja se niko za diskusiju. Molim vas glasajte sad. Bole ne trzaj se biće mir na ovim prostorima, nečeš imati posla. Hvala lijepo. Dakle ukupno 11 za, niko protiv, niko suzdržan. Znači ovaj saglasnost, ratifikacija je usvojena jednoglasno. Trinaesta tačka dnevnog reda, Ad.13. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Republike Bjelorusije o unapređenju i zaštiti investicija Izvještaj nadležne komisije ste dobili. Predstavnički dom je ovaj sporazum ratificirao. Ja stavljam, ima li rasprava? Ima li diskutanata? Nema. Stavljam Sporazum o ratifikaciji na glasanje. Molim vas glasajte sad. Dakle, Sporazum je prošao. Ukupno 11 za, protiv niko, suzdržan niko. Molim. Dakle jednoglasno. 27 Četrnaesto Ad.14. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Trgovinskog sporazuma Bosne i Hercegovine i Republike Bjelorusije Izvještaj nadležne komisije ste dobili. Predstavnički dom dao saglasnost na ratifikaciju, za ratifikaciju Sporazuma. Otvaram raspravu. Ima li diskutanata? Nema. Molim vas glasajte sad. Dakle ukupno, dakle Sporazum je, ratifikacija je usvojena jednoglasno, 12 za, niko protiv i niko suzdržan i petnaesta tačka, Ad.15. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Kraljevine Španije o recipročnom ukidanju viza za nosioce diplomatskih i službenih pasoša Izvještaj nadležne komisije ste dobili. Predstavnički je dao svoju saglasnost za ratifikaciju Sporazuma. Otvaram raspravu. Niko se ne javlja za diskusiju koliko vidim. Molim vas glasajte sad. - Dakle dali smo saglasnost i za ratifikaciju ovog sporazuma jednoglasno, 12 za, niko protiv, niko suzdržan. Šesnaesto je, šesnaesta tačka dnevnog reda je Ad.16. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o grantu Zakladnog fonda između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj Izvještaj nadležne komisije ste dobili. Otvaram raspravu. Javlja li se ko za diskusiju? Nema diskutanata. Molim vas glasajte sad. - Dakle i ovaj je sporazum usvojen. Ukupno 11 za, niko protiv, 1 suzdržan. Hvala vam kolege. I daću riječ gospodinu Goranu Milojeviću, zamolio me je da se obrati Domu.
Poštovane kolege, želio bih iskoristiti ovu priliku da čestitam svim pripadnicima islamske vjeroispovjesti u Bosni i Hercegovini i naročito svojim kolegama Bošnjacima nastupajući veliki praznik Bajram i želim im puno sreće, zdravlja, njima lično i njihovim porodicama, dakle i svim građanima koji poštuju taj praznik. Hvala.
Hvala evo ja se 28
Naravno ovo je čestitka ispred Kluba srpskog naroda.
Hvala, javlja se i moj kolega gospodin Jukić. I on želi nešto slično.
Pa evo zapravo skoro pa isto, objasnio je gospodin, predsjednik kluba gospodin Spaić, dakle u ime Kluba hrvatskog naroda, Bošnjacima, odnosno Muslimanima Bosne i Hercegovine, naročito našim kolegama i drugom osoblju Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine i institucijama Bosne i Hercegovine želimo čestitati predstojeći Bajram riječima Bajram Šerif Mubarek Olsun.
Alah razosum gospodine Jukiću jel. Hvala vam drage kolege, hvala na čestitkama, hvala vam puno, puno sreće. Dakle bili smo efikasni. Ekselencijo imate li nešto nejasno. A ti... Sjednica je završila sa radom u 13,15 sati.