Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Pomorskim zakonikom koji je donesen koncem 2004. godine po prvi puta je na jednom mjestu predstavljen cjeloviti i sustavan Pomorski zakonodavni zbornik kojim su uređene svi značajniji javno-pravni imovinsko-pravni odnosi povezani s morem, plovidbenom djelatnošću i pomorskim brodovima. Usvajanjem Pomorskog zakonika između starog pokrenuta je široka reforma pomorskog prava čiji je cilj unificiranje pomorskog prava za razvijenim pomorskim zemljama, a kako bi se hrvatskim brodarima omogućila konkurentnost na svjetskom pomorskom tržištu obnova flote i vraćanje brodova pod hrvatsku zastavu. Ovim zakonikom su djelomično primijenjene smjernice zajednice u pogledu olakšica za brodare dok sa predloženim izmjenama i dopunama Pomorskog zakonika implementira se i dio smjernica zajednice koji se odnosi na olakšice pomorcima. Mjere na području radnog i socijalnog zakonodavstva kroz Pomorski zakonik iz 2004. godine riješeni su za pomorce, hrvatske državljane koji plove na brodovima hrvatske zastave i brodovima u vlasništvu hrvatskih brodara u međunarodnoj plovidbi i obuhvaća oko 6300 pomoraca i predstavlja prvu fazu svojevrsne pomorske reforme. Predloženim izmjenama i dopunama zakonika ovaj se proces želi zaokružiti cjelovito na način da se urede osnovna pitanja poslovanja brodara s jedne strane, te uključe svi hrvatski pomorci u jedinstveni porezni, mirovinski i zdravstveni sustav Republike Hrvatske primjereno specifičnom zanimanju. Ovdje se prvenstveno radi o svim pomorcima hrvatske državne pripadnosti bez obzira da li plove na brodovima pod domaćom ili na brodovima pod stranom zastavom. Naime, jedno od ključnih problema suvremenog pomorstva u Europi, pa tako i kod nas je pad interesa za pomoračka zanimanja, a bez kvalitetnog kadra nezamisliv je razvoj kvalitetnog brodarstva što je jedna od ključnih točaka tzv. “green papera“, odnosno Zelene knjige Europske unije o pomorstvu. Stoga i mi radi osiguranja konkurentnosti hrvatskih brodara na svjetskom i europskom tržištu i radi promicanja uvjeta života i rada hrvatskih pomoraca, a u skladu sa europskom pravnom stečevinom sa kojom se usklađujemo u procesu pridruživanja Republike Hrvatske Europskoj uniji ovim zakonom stvaramo pravni okvir pogodan za razvoj pomorstva. Predložena rješenja kroz izmjene i dopune ovog zakona odnose se na socijalni radni status svih hrvatskih pomoraca koji plove na brodovima strane i hrvatske državne pripadnosti u međunarodnoj plovidbi, a kojima se omogućava da su korisnici pravac, osnova zdravstvene zaštite i mirovinskog osiguranja kao i obvezama obračunavanja i plaćanja poreza na dohodak ostvaren na temelju primitaka od rada na brodu. Zbog specifičnosti obavljanja poslova pomoraca utvrđen je i institut pomorskog dodatka koji iznosi 400 kuna dnevno što čini neoporezivi dio plaće čime najveći broj članova posade u međunarodnoj plovidbi, čime će najveći dio članova posade u međunarodnoj plovidbi biti oslobođen od plaćanja poreza na dohodak. Na osnovu rada na brodu u međunarodnoj plovidbi član posade broda u međunarodnoj plovidbi koji u Republici Hrvatskoj ima prebivalište, odnosno uobičajeno boravište, dakle rezident stječe iznimku od obveze plaćanja poreza na dohodak ukoliko je plovio 183 ili više dana u godini za koju se utvrđuje obveza poreza na dohodak. Vrijeme od 183 dana ne mora biti povezano i mogu se pribrojiti i dani plovidbe iz prethodne godine koje kao prekobrojne nije u prethodne godine uračunao. Pomorac je svejedno dužan podnijeti godišnju prijavu poreza na dohodak sukladno odredbama propisa o porezu na dohodak dužan priložiti dokaze o broju dana provedenim na brodu u međunarodnoj plovidbi, te obračunati primitke na koje se ne plaća porez na dohodak. Dakle, pomorski dodatak za svaki dan proveden na brodu. Provođenje obveznog evidentiranja plovidbene službe od strane hrvatskih pomoraca bez obzira da li plove na brodu pod domaćom ili stranom zastavom, u pomorsku knjižicu ovjeravat će nadležna Lučka kapetanija. Samo tako ovjerena plovidbena služba priznavala bi se kao osnova za polaganje stručnih ispita, za stjecanje pomorskih zvanja, a istovremeno bi služila i kao osnov za evidentiranje svih hrvatskih pomoraca u mirovinski, zdravstveni i porezni sustav Republike Hrvatske. Od pretpostavljenih 30 000 hrvatskih pomoraca koji plove na brodovima pod stranom zastavom očekuje se da će njihov obuhvat u mirovinski, zdravstveni i porezni sustav biti postupan tijekom najmanje narednih šest godina. Samo neki od tih pomoraca bit će obveznici poreza ovisno o broju dana u plovidbi, ali će svaki biti obveznik doprinosa te se procjenjuje da će dodatni godišnji priliv u proračunu iznositi oko sto milijuna kuna godišnje što će se povećavati tijekom narednih godina ovisno o obuhvatu pomoraca. Posebno je važno istaknuti da su hrvatski pomorci izrazito cijenjeni pomorački kadar u svjetskim krugovima. Hrvatski brodari su … [[Govornik se ne razumije.]] nedostatkom brodske posade i posebno časnika. Zbog sve manjeg interesa za upis u pomorske škole Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka po prvi je proračunskim sredstvima u 2006. godini dodijelilo stipendije studentima, a to je napravilo i u 2007. godini. Nadalje što je ne manje važno. Kroz izmjene Pomorskog zakonika osigurava i primjena Konvencije o zapošljavanju i raspoređivanju pomoraca iz 1996. godine koju je Hrvatski sabor ratificirao 2005. godine na način da se predviđa mogućnost da poslove posredovanja pri zapošljavanju pomoraca na domaćim i stranim brodovima obavljaju pravne osobe koje udovoljavaju uvjetima koji će se sukladno konvenciji definirati podzakonskim propisom. Naime, danas gotovo 30 000 hrvatskih pomoraca plovi na brodovima strane državne pripadnosti na koji se ukrcavaju putem različitih pomorskih agencija ili brodara u Hrvatskoj ili inozemstvu, a čiji rad nije uređen hrvatskim zakonodavstvom. Na taj se način osigurava s jedne strane učinkovit pristup hrvatskih pomoraca na svjetskom tržištu rada ali i pod nadziranim uvjetima što omogućava dodatnu sigurnost i zaštitu prava pomoraca. U međuvremenu poštovana gospodo zastupnici, hrvatska Vlada uputila je i svoj amandman na izmjene i dopune Pomorskog zakonika. Zbog čega? Prema podacima Sindikata pomoraca Republike Hrvatske u Hrvatskoj ima oko 32 000 pomoraca od čega otprilike njih 26 000 plovi na stranim brodovima. Prema podacima Porezne uprave svega njih oko 1000 prijavljeno je u mirovinski, zdravstveni i porezni sustav i uredno podmiruje obveze kao obveznici kojima se osnovica i iznos doprinosa utvrđuje rješenjem i koji sami sebi plaćaju doprinose. Preostalih 25 000 pomoraca je u različitom statusu. Prema također podacima porezne uprave evidentirano je tisuću i 738 pomoraca koji su bili prijavljeni kao i prije spomenuti pomorci, ali nisu nastavili plaćati obveze i danas njihov dug iznosi ukupno oko 47 milijuna kuna. To znači da je tek obuhvaćeno oko 2 tisuće i 738 pomoraca dok su svi ostali u različitim radnim statusima tako da praktično nije do kraja riješen njihov pomorski status. Također se od 1. sijčnja 2008. godine svi oni u biti sukcesivno uvedeni u mirovinski, zdravstveni i porezni sustav. Za mnoge od njih nastat će i obveza plaćanja duga iz prijašnjih godina. Stoga smo amandmanom Vlade omogućili, a što smo u najvećoj mjeri uskladili sa našim socijalnim partnerima, dakle sa sindikatom i brodarima svojevrsnu reviziju duga a koja podrazumijeva prvo, utvrđivanje zastare na dug koji je stariji od zakonom utvrđenog roka. Obračun kamata sukladno vjerodostojnom tumačenju članka 3. stavka 1. Zakona o zateznim kamatama i obročnu otplatu u roku od najviše dvije godine od dana podnošenja zahtjeva za obročnu otplatu. Donošenjem izmjena Pomorskog zakonika biti će konačno uređen status hrvatskih pomoraca što je neophodno za zemlju koja je pomorski orijentirana. To zvanje do sada nije bilo posebno uređeno. 17 godina je pokušavalo se iznaći rješenje kako bi se na zadovoljavajući način uredio status pomoraca, ali se u tome nije uspjelo. Napominjem da su pomorci najpokretljivija radna snaga u svijetu jer im zarada u inozemstvu, ne treba u pravilu nostrifikacija diplome, radna dozvola, preseljenje obitelji i sl. Posebno je važno da će izmjenom zakonika dovesti do stimuliranja interesa mladih ljudi za odabir pomoračkog zvanja što će nastaviti pomorsku tradiciju Hrvatske i omogućiti dobar standard relativno velikoj hrvatskoj populaciji. I na kraju Pomorskim zakonikom iz 2004. cjelovito smo riješili pitanje hrvatskih brodara i hrvatskih pomoraca koji plove na hrvatskim brodovima bilo pod hrvatskom ili stranom zastavom, a ovim izmjenama obuhvaćamo sve hrvatske pomorce koji plove i na stranim brodovima. Time možemo reći da smo dovršili najavljenu pomorsku reformu. I na kraju slobodan sam reći da se pomorskom državom može smatrati ona zemlja koja prepozna posebnost pomorskog brodarstva i za njega stvara poseban status po mjeri svjetskih uvjeta poslovanja. U tom smislu dakle evo i ovim izmjenama Pomorskog zakonika, dakle zaokružavamo cjelovitu reformu hrvatskog pomorstva i držimo da bi usvajanjem ovakvog pomorskog zakonika hrvatsko brodarstvo postalo u cijelosti konkurentno na svjetskom brodarskom tržištu. Hvala lijepa.
Hvala. Odbor za pomorstvo, promet i veze, predsjednica Odbora poštovana zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Odbor za pomorstvo, promet i veze Hrvatskoga sabora je na 67. sjednici održanoj 14. lipnja 2007. raspravio Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Pomorskog zakonika, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. 689 koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora podnijela Vlada Republike Hrvtske. Uvodno izlaganje dao je predstavnik predlagatelja koji je kazao da se ovim zakonom uređuju porezni sustav pomoraca sukladno smjernicama Europske zajednice o državnim potporama, pomorskom prijevozu, statusu pomoraca s obzirom na socijalna osiguranja što uključuje i prijavu pomoraca za ta osiguranja te ujednačava odgovornost brodara za pomorce, stvaraju se osnove za propisivanje uvjeta za obavljanje poslova posredovanja pri zapošljavanju pomoraca, osiguravaju uvjeti za preostalo usklađivanje tehničkog dijela pomorskog zakonodavstva sa pravnom stečevinom Europske unije te se ispravljaju neke nomotehničke i jezične pogreške. Naglasio je da je krajnji cilj ovog zakona simuliranje interesa mladih za pomoračko zvanje s obzirom na nedostatak pomoraca za hrvatsku flotu koja je u praksi sve više prisutna. Posebno je upoznat odbor da postoji problem koji će nastati u provedbi ovog zakona, a odnosi se na činjenicu da 1738 pomoraca duguje sredstva u državni proračun s naslova neplaćanja doprinosa za zdravstveno i mirovinsko osiguranje, da se obavljaju pregovori svih zainteresiranih kako bi se najpovoljnije riješio taj problem te vjeruje da će do kraja rasprave iznaći zadovoljavajuće rješenje za pomorce. U raspravi je istaknuto da su predložene pogodnosti za pomorce sa naslova poreznih olakšica i smanjenih osnovica za doprinos i zdravstvenog i mirovinskog osiguranja neopravdane prema ostalim građanima Republike Hrvatske, te da su za rečeni dug podjednako odgovorni i pomorci i država. Izraženo je mišljenje da je dobro da se išlo sa ovim izmjenama koje doprinose izjednačavanju uvjeta za sve hrvatske pomorce bez obzira o zastavama brodova na kojima plove. Nakon provedene rasprave Odbor za pomorstvo, promet i veze Hrvatskoga sabora većinom glasova 8 za i jedan suzdržan odlučilo je predložiti Hrvatskom saboru da donese Zakon o izmjenama i dopunama Pomorskog zakonika u tekstu koji je predložila Vlada Republike Hrvatske, a u međuvremenu smo dobili na stol i amandmane. Hvala lijepo.
Hvala. Otvaram raspravu. Klub zastupnika SDP-a, poštovani zastupnik Anton Peruško. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine državni tajniče, pomoćnik ministra kapetan Babić, kolegice i kolege Hrvatska je prema svojim prirodnim resursima bez obzira što nije u dovoljnoj mjeri valorizirala komparativne prednosti koje joj daje more, a pogotovo zbog činjenice da su u pretvorbi i privatizaciji na hrvatski način uništeni biseri hrvatskog brodarstva. Podsjetiti ću da nema više Croatia Linea, nema Šibenske plovidbe, nema Dalmatinske plovidbe i drugih u svijetu priznatih bivših hrvatskih brodara, ipak izrazito pomorska zemlja. Hrvatska je zemlja razvijenog i u svijetu priznatog pomorskog školstva, na žalost u zadnje vrijeme sa opalim interesom naše mladosti za pomoračko zanimanje. Hrvatski pomorci, njih oko 32 tisuće od kojih na žalost svega oko 6 tisuća plovi na hrvatskim brodovima, su u svijetu poznati i priznati po svojim tradicijskim i izrazito kvalitetnim pomoračkim vještinama i izobrazbi. Hrvatska se već 94. godine donošenje prvog Pomorskog zakona koji je na jedinstven način iako nedovoljno normirao sve ili gotovo sve značajnije javnopravne i imovinsko pravne odnose povezano s morem, pomorsko plovidbenom djelatnošću i pomorskim brodovima i u normativnom dijelu svrstala u zajednicu pomorskih zemalja. Posljednje izmjene Pomorskog zakona uslijedile su 2004. godine kada je donesen novi Pomorski zakonik koji je danas na snazi i koji je implementirao pozitivnu praksu te uskladio naše nacionalno zakonodavstvo sa međunarodnim ugovorom iz područja pomorskog prava koje je Republika Hrvatska ratificirala. Pomorski zakonik iz 2004. godine, u njega su ugrađene odredbe koje su brodarskim kompanijama omogućile povoljnije uvjete poslovanja po modelu kakovog su u svoje zakonike ugradile i druge pomorske države u Europi i u svijetu. Već tada 2004. godine govoreći u ime Kluba SDP-a gospodo zastupnici upozorio sam da je hrvatski pomorac diskriminiran u odnosu na svoje kolege u svijetu i da je u svojoj domovini pomorac građanin drugog reda, a složit ćete se sa mnom da su naši pomorci čiji je kruh sa 7 kora naši ambasadori u svijetu. Dosadašnja rješenja u hrvatskom zakonodavstvu koje se bavilo socijalnim statusom hrvatskih pomoraca bila su neprihvatljiva i dovela su do današnje situacije u kojoj imamo najveći broj hrvatskih pomoraca, njih gotovo četiri petine van sustava. Imali smo i imamo sustav zapošljavanja pomoraca koji nije bio u funkciji niti je to danas. Rezultat je pojava privatnih posrednika u zapošljavanju pomoraca koji su zaradili milijune na neradu državnih institucija. Jedini … [[Govornik se ne razumije.]] za posredovanje u zapošljavanju pomoraca. Milijuni su, nemojmo se zavaravati iz džepova pomoraca na ovaj ili onaj način završavali u džepovima mešetara. Završeni učenici i studenti pomorskih učilišta nisu mogli naći zaposlenje koje im je bilo nužno za stjecanje zvanja. Imali smo i imamo manjkav zdravstveni sustav koji je u početku enormnim potraživanjima za liječenje u inozemstvu koje nitko nikad nije mogao koristiti potjerao i ono malo pomoraca koji je inercijom prešao iz bivšeg sustava. Imali smo osnovice za zdravstveno osiguranje koje neka zvanja na brodu jednostavno nisu mogla plaćati jer su im ukupna primanja bila jednaka davanjima ili ponekad čak i manja od njih. Danas više nije potrebno posebno isticati da oni pomorci koji plaćaju zdravstveno osiguranje isto najčešće ne mogu koristiti, a posebno se to odnosi na specijalističke preglede. Pomorac boravi kod kuće 15 do mjesec dana i taj kontinuitet zaposlenja i boravka kod kuće sprečava ga u korištenju dijela prava iz zdravstvenog osiguranja. Imali smo i imamo mirovinsko osiguranje koje kada i plaća pomorac ne može koristiti u obimu u kojemu je to zakonom dozvoljeno. Naime pomorci zaposleni na brodovima u međunarodnoj plovidbi imaju zakonsko pravo na računanje staža s uvećanim trajanjem. No Zavod za mirovinsko osiguranje potrudio se da tumačenjem o nemogućnosti evidentiranja pomorcu uskrati i to pravo. Što je preostalo pomorcima? Da rade do 65 godina. Gdje, kako? Na brodu. U kojim i kakvim teškim i specijalnim uvjetima? Ovakva socijalna slika dakako da je negativno utjecala na opredjeljenje ljudi za pomoračko zvanje. Manjak časničkog kadra nije se uspio riješiti ni stipendijama jer se utjecaj loše organiziranog zapošljavanja imao izuzetno jaki utjecaj. Nesigurnost zaposlenja za ostale članove posade broda usmjerio ih je u zanimanja na kopnu čemu je i pogodovao među ostalom i razvoj turizma u Republici Hrvatskoj. Već sam tada te 2004. godine govorio a u svijetu je to praksa, a u Europskoj uniji u koju želimo ući pogotovo da je ključno osigurati konkurentnost domaćih brodara usporedivo sa zastavama pogodnosti. To traži i Europska unija, a pomorcima jednake uvjete rada i plaća te doprinose i poreze koje imaju kada plove za međunarodne kompanije. Jedino na takav način stvaranjem brodarima i pomorcima jednake uvjete kao što ih imaju na zastavama pogodnosti može vratiti brodove pod hrvatsku zastavu, a pomorce u hrvatski sustav. U zemljama Europske unije a i u Hrvatskoj u posljednje vrijeme polako se osjeća veliki manjak pomoraca te se raznim mjerama stimulira zanimanje za pomoračka zavanja, a smjernice Europske zajednice dopuštaju smanjenje socijalnih doprinosa i poreza na dohodak sve do nule. Prema tome ta je praksa u Europi i nema zapreke da tu praksu ne uvede i Republika Hrvatska. Kako god bilo da bilo, kakova god je obrazloženja Vlada iznosila u ovoj sabornici 2004. godine kada nas je Vlada uvjeravala da se pitanje poreza i doprinosa te olakšice pomorcima ne mogu unijeti u Pomorski zakonik nego je tada rečeno da treba intervenirati u radno porezno i socijalno zakonodavstvo neovisno o svemu tome dobro je da se od tih nesuvislih obrazloženja odustalo te da Vlada danas predlaže ove izmjene Pomorskog zakonika kao "lex specialis". I to je dakako dobro i to Klub zastupnika SDP-a podržava. Predloženim izmjenama koje su danas po hitnom postupku pred nama uz neke intervencije u člancima od 1. do 10. su tehničke prirode koje su nužne u postupku usklađivanja hrvatskog pomorskog zakonodavstva sa pravnom stečevinom Europske unije gdje su predložene izmjene tehničke prirode pa i ovlasti ministru za pomorstvo da podzakonskim propisom utvrdi uvjete za ovlaštivanje što Klub SDP-a u ovom dijelu također podržava. Dakako da u predloženim izmjenama su bitnije one koje predviđaju članci od 11. nadalje a kojima se u suštini uređuje status oko 26 tisuća hrvatskih pomoraca koji plove na stranim brodovima i koji će ovim izmjenama biti uključeni u hrvatski mirovinski, zdravstveni i porezni sustav. Tim izmjenama će naši pomorci i njihove obitelji biti izjednačeni u pravima osiguranja s pomorcima koji plove na domaćim brodovima. Od oko 32 tisuće hrvatskih pomoraca samo njih oko 6 tisuća koji plove u kabotaži ili u međunarodnim vodama na hrvatskim brodovima imaju riješeno mirovinsko i zdravstveno osiguranje a ovim se rješava status za njih oko 26 tisuća što SDP također u ovom dijelu bez zadrške podržava. Podržavamo i rješenje po kojem prijavu u sustav mirovinskog i zdravstvenog osiguranja provode lučke kapetanije po osobnoj prijavi ili po prijavi domaće tvrtke koja je posrednik u zapošljavanju uz prethodno ispunjene uvjete kako bi se izbjeglo dosadašnje mešetarenje. Uvijek je to mešetarenje dakako bilo na štetu hrvatskih pomoraca. Istina ovom će se odredbom statistika utvrditi jednim potezom da Hrvatska najedanput ima 26 tisuća novih osiguranika i za isti broj smanjit će se broj nezaposlenih statistički dakako. Valjda će to biti protumačeno kao, kao smanjenje broja nezaposlenih i vjerojatno kao uspjeh ove Vlade, a radi se samo o statističkim vođenju onih koji danas nisu u sustavu hrvatski sustav. No kako se radi o bitnim pitanjima za sudbinu pomoraca i hrvatskog pomorskog brodarstva, a obzirom da je sa izmjenama u ovom dijelu u kojem sam do sada govorio suglasan i Sindikat pomoraca Hrvatske i Udruga brodara Klub SDP-a u ovom dijelu do sada iznešenom u potpunosti podržava predložene izmjene. Podržavamo i izmjene prema kojima je predviđeno da poreznu prijavu podnose pomorci koji borave više od 183 dana izvan zemlje i po kojem se u te dane izračunavaju, uračunavaju ne samo dani efektivne plovidbe već i putovanje na ISA broda, dani provedeni na stručnom usavršavanju i treninzima i oni provedeni na liječenju zbog bolesti ili povrede te da oni koji plovili manje od 183 dana da im se priznaju kao porezne olakšice doprinosi za mirovinsko i zdravstveno osiguranje i pomorski dohodak. I tu je kraj potpore. Tu je kraj pozitivne priče i tu je kraj potpore Kluba SDP-a o ovom zakonu jer na žalost postoji ono nesretno ali i što će biti kada bude ako to jednoga dana bude. Naime, ovaj zakonik bi bio dobar kada bi život na moru i život pomoraca započinjao sa 1.1.2008. godine. Međutim, na žalost hrvatsko pomorstvo i pomorci u suverenoj Hrvatskoj rade i djeluju već 17 godina i u tim je godinama Hrvatska njima bila maćeha. Naime, prema dostupnoj evidenciji što je iznio i državni tajnik u svom uvodnom obrazloženju ovog prijedloga zakona 1738 hrvatskih pomoraca koji su bili prijavljeni u sustav zdravstvenog i mirovinskog osiguranja u ovom trenutku bez kamata duguje državi oko 47 milijuna kuna. Kada se tome pribroje kamate, te kamate na kamate iako sam svjestan da je Vlada naknadno uputila u proceduru i amandmane s kojima se na neki način predviđa i otpisivanje dijela dugova koji su u zastari, pa i peglanje i isključivanje kamata. Međutim, to nije končano rješenje problema koji stoji pred hrvatskim pomorcima i bojim se da će mnogi biti da bi izvršili te svoje obaveze dužni pribjegavati i rasprodaji svoje imovine da bi prema državi izmijenili dugove. S druge strane opet prijavom u sustavu nastaju obveze i za njih oko 24000 koji će također doći u situaciju da zbog povrata duga državi moraju prodavati svoju imovinu, te je opravdana bojazan da će se na svaki način izbjegavati ulaz u hrvatski porezni, te mirovinski i zdravstveni sustav. Krivnja je budimo iskreni dijelom na pomorcima, ali još više na državi koja za pomorce nije stvorila prihvatljivi paket, već je visokim osnovicama prisilila ih na izbjegavanja uključivanja u hrvatski sustav. Smatram osobno, a i mi u klubu SDP-a da negdje moramo podvući crtu. Učinili smo to sa mnogim profesijama i udrugama. Učinimo to i sa pomorcima. Jednostavno podvucimo crtu. Prema tome, u ovom zakonu je najbitnije onoga čega u zakonu nema. Smatram da bi u prelaznim i završnim odredbama trebalo unijeti članak kojim se govori o načinu razrješavanja dugova što je meni, po meni ključno. I u tom smislu radi definitivnog, ovaj zakon rekao sam pro futuro je dobar. Za buduće pomorce je dobar. Međutim, rješava probleme sadašnjih pomoraca da bismo konačno definitivno u skladu sa opredjeljenjem u razvoju pomorstva podvukli crtu uputio sam i amandmane. Jedan amandman odnosi se u osnovi na to da se pomorski dodatak regulira zakonom, a da se ne prepušta volji administracije bila ona HDZ-ova ili SDP-ova jer se na takav način dodatno unosi sigurnost u pomorsko zanimanje. I drugi amandman koji je ključan, kojega sam uputio u proceduru odnosi se na otpis dospjelih, a nenaplaćenih potraživanja što je ključno u ovom zakonu. Toga u ovom zakonu nema. Za budućnost je on dobar i dakako da Klub zastupnika SDP-a ne može a ne pružiti potporu. Međutim, predlažem vam gospodo iz Vlade da razmotrite amandmane koje sam uputio i vidio sam da je to učinio i klub HSP-a i da ih prihvatite, da ih uzmete kao svoje na bilo koji tehnički način i da konačno jedanput riješimo status hrvatskih pomoraca. Hvala.
Hvala. Klub HDZ-a poštovani zastupnik Kruno Peronja. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, državni tajniče, pomoćniče ministra, štovane kolegice i kolege. Upravo je ovim Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Pomorskog zakonika čini mi se vraćen jedan dug upravo pomorcima, a prije toga prijašnjim izmjenama vraćen je i brodarima i zapravo vidimo koliki je dug put od '47. i '48. kada su oduzeti brodovi, kad su nacionalizirani brodovi, kad su mnoge obitelji pomorskih kapetana stoljećima plovile, ostale zbog osnovnog sredstva tada smo doživjeli jedan doista brodolom hrvatskog brodarstva koji se evo tek sada u slobodnoj i suverenoj Hrvatskoj državi oporavlja na način da smo i prije izmjena i dopuna ovih zakona kojim su se ujednačavali uvjeti za poslovanje brodara i vlastitim poticajnim sredstvima omogućavali malim brodarima da nabave brodove da mogu povezivati one dobre destinacije između otoka i otoka, otoka i kopna, da mogu imati izletničke brodove zavidne tehničke i tehnološke razine. Pogotovo je potez zadnji takav jedan korak je upravo dovršetak broda koji plovi između Dubrovnika i Istre i zapravo ovo je jedan konačan smjer u kojem treba ići razvoj hrvatskog pomorstva i koji više ne smije stati jer brojni brodari i pomorci koji su još od 15 stoljeća povezivali hrvatski Jadran sa ostalim Mediteranom konačno dolaze na svoje. Zato je i ovom prigodom za spomenuti Pravilnik o naknadi za oduzete brodove koji upravo ova Vlada i ovo ministarstvo predložilo i prihvatilo da se može krenuti dalje. Koji je razlog tome? Naime, i u ovom trenutku nepotpuni podaci govore da postoje oko 30 000, 25 000 hrvatskih pomoraca a ne znamo točno od tih 6 i pol tisuća pomoraca plovi na brodovima hrvatskih brodara. Ono što je problem i kojega treba prije razriješiti a što se napravilo i sa ostalim tvornicama, tvrtkama jesu zaostaci jer 1738 pomoraca ima brojne zaostale dugove prema Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje, za zdravstveno osiguranje, poreze negdje cirka 47 milijuna kuna neovisno što ne treba biti u ovom zakoniku ali treba čim prije riješiti jer upravo deficitarnost pomorskog kadra govori koliko trebamo razvijati najprije srednje pomorske škole, kasnije i fakultete, ali u potpunosti izjednačiti poslovanje koje već imaju sve europske države. Naime, i čitava Europska unija, odnosne europske države koje imaju respektabilno pomorstvo počeli su se baviti uopće ujednačavanje uvjeta poslovanja i to u prvom redu se je htjelo reducirati fiskalne i druge troškove i terete koje snose brodari. Ali sad i u ovom slučaju i pomorci, i to prema razini svjetskog standarda. Jer ono čime se možemo dići jesu upravo naši pomorci koji su i prije usklađivanja sa europskim zakonima plovili svjetskim morima i prihvatili svjetske standarde. Ovo je ključan problem što je upravo zanimanje za pomorska znanja opada u razvijenim zemljama svijeta, prvenstveno mislim na Europe. Stoga i hrvatski brodari imaju velikih problema u pronalaženju hrvatske posade. To jedan ipak je zračak optimizma. Naime razvijeno nautičarstvo govori da jedan skiper dnevno zaradi otprilike 100 eura čistih, što govori koliko trebamo i čim prije odrediti koliko brodova u hrvatskom Jadranu može biti. Već se napravila i strategije. Treba to staviti u zakonske okvire sa strogim ekološkim standardima da ne dođemo u situaciju da nas brojnost brodova koje smo olako pustili u hrvatski Jadran prisilili da gradimo marine, luke i lučice ondje gdje nikad nisu bili. I na taj zagađujemo okoliš, pojačavamo promet zatvorenim Jadranskim morem, a u svakom slučaju zaboravljamo što nam je prioritet, a to je doista postojeće luke i lučice izgraditi da imaju siguran vez za bilo koje vrijeme, ljeto, zimi, bura, jugo, što upravo i ova Vlada Hrvatske radi. Što reći nego da je to čudo upravo kako se završava luka na Šolti, kako se proširuje luka u Supetru, planira luka u Drveniku. Neću ni spominjati daljnje ove druge županije. Kolege će to vrlo jasno prepoznati i pohvaliti. Zato nam je važno da upravo ovim Prijedlogom zakona se implementiraju smjernice Europske zajednice u pogledu olakšice pomorcima. I to da se konačno stvore uvjeti izjednačavanja statusa hrvatskih pomoraca u porezni sustav, ali i onih koji plove na domaćim i stranim brodovima i da se konačno svi hrvatski pomorci bez obzira gdje i kako plove uključe u porezni sustav i sustav obveznog zdravstvenog i mirovinskog osiguranja Republike Hrvatske. Upravo u tome je Prijedlog ovog Zakona napravio one najmodernije standarde i vjerujem da se neće na tome stati. I onaj problematični dio koji nas uvijek muči što je to pomorski dodatak urediti na jedan precizan način koji treba imati sustavno rješenje, a ne od slučaja do slučaja i prepustiti ga da se on sporadično i nesustavno određuje i usklađuje. Trebamo također istaknuti ono što nas još uvijek zanima, a to jest na kakav način i kakvo je, kakva je vrsta posredovanja. Ovim Prijedlogom zakona posredovanje pri zapošljavanju pomoraca na brodovima hrvatske i strane države pripadnosti obavlja Hrvatski zavod za zapošljavanje. Ali i ne samo on već posredovanje pri zapošljavanju pomoraca na brodovima hrvatske i strane državne pripadnosti mogu obavljati pravne osobe koje obavljaju uvjete propisane posebnim propisom Hrvatske države. Naravno ono što bih htio također spomenuti jest da je Pomorski zakonik svjetski standard. Ali gdje god se može mora se umjesto kompanije napisati ili tvrtka ili društvo, jer težnja za hrvatskim jezikom upravo je na moru najizraženija zbog toga što smo imali pomorce od pamtivijeka. Ono što je važno reći, a što svi najbolje osjećaju jeste kako porezne propise uskladiti, kako omogućiti da član posade broda i u međunarodnoj plovidbi, bez obzira na državnu pripadnost broda, a koji u Republici Hrvatskoj ima prebivalište, odnosno uobičajeno boravište, a jest obveznik poreza od nesamostalnog rada prema primicima da on precizno ne plaća taj porez ukoliko je plovio određeni broj dana, kao što se to vrlo precizno i jasno nedvojbeno, a nomotehnički primjenjivo navodi u članku 13. Naravno da se je i ovom prigodom pristupilo rješavanju ad favorem upravo hrvatskom pomorcu bez obzira gdje plovi i tako da se i dane provedene na putu od mjesta prebivališta do mjesta ukrcaja na brodu uračunava u te dane, dane potrebne za povratno putovanje, dane liječenja zbog bolesti ili povrede nastale na putu za ukrcaj na brodu, ili na povratku, dane provedenoj na stručnoj izobrazbi u inozemstvo. Posebno to naglašavam jer upravo važne simulacije koje se moraju raditi u svim onim pomorskim školama imaju i određenu cijenu. Evo naša tvrtka "Split Ship management" koja doista ulaže u osposobljavanje pomoraca koristan je i pravi primjer na koji način osposobljavati i favorizirati ali i na neki način učiniti još privlačnijim radno mjesto pomorca, mornara, časnika na brodu ili kasnije zapovjednika. Ono što treba također istaknuti, a navedeno je u članku 14. jest upravo način na koji se želi urediti i uskladiti propisi Pomorskog zakona kojim se uređuje pitanje primjene sustava obveznog mirovinskog i zdravstvenog osiguranja na pomorce kao specifičnu kategoriju osiguranika. Konačno, treba istaknuti da doista neka zanimanja jesu specifična i da na njih se trebaju odnositi posebni propisi, ne samo da bi se država namirila sa svim onim obvezama, odnosno mirovinsko i zdravstveno osiguranje već da bi se i olakšalo liječenje, odnosno ostvarivanje prava tih pomoraca koji plove na svjetskim morima i koji plove ili za stranog ili domaćeg privatnog brodara. Također se definira opće obveza uključenja svih pomoraca sa prebivalištem, odnosno uobičajenim boravištem u Republici Hrvatskoj u sustav obveznog mirovinskog osiguranja kao i uključenja svih pomoraca u Republici Hrvatskoj koji imaju prebivalište ili odobreni stalni boravak u sustav obveznog zdravstvenog osiguranja te zdravstvenog osiguranja zaštite zdravlja pri radu. Obveza je također hrvatskih poslodavaca za prijavu pomoraca u sustav obveznog mirovinskog i zdravstvenog osiguranja. Također se navodi i slučajeve kada je poslodavac pomoraca, strana pravna osoba u kojem slučaju će prijavu na mirovinsko i zdravstveno osiguranje pomoraca provoditi lučke kapetanije. Pri tome ističem da je posebna važnost lučkih kapetanija da još budu više opremljene, da imaju suvremenija plovila, suvremenije sustave veza i dojave, jer ipak su lučke kapetanije od davnine bile ponos svih priobalnih mjesta i otočnih mjesta jer lučki kapetan kad dočekuje brodove, kad obuče odore ulijeva sigurnost svim pomorcima ma kako oni bili, neki bolje, neki i slabije educirani za plovidbu. Evo upravo je nedavno otvorena ispostava lučke kapetanije u Kaštelima gdje govori se koliko sluha upravo hrvatska Vlada, upravo ovo ministarstvo ima kad se prema broju plovila mora proširiti mreža lučkih kapetanija, odnosno ispostava lučkih kapetanija. Znamo da to ima svoju cijenu, no ono što nam treba jest upravo pomorski zakonik koji će razvijati hrvatsko pomorstvo, koji će omogućiti da doista mi budemo i prvi u jedrenju i prvi u svim onim športovima i ne samo u gospodarskoj aktivnosti na moru. Činjenica jest da su u prijelaznim i završnim odredbama rokovi vrlo precizno napravljeni, načinjeni, međutim doista ono što bi trebalo urediti jest što je to pomorski dodatak, na koji način propisati visinu pomorskog dodatka. U članku 36. čini se da je to nomotehnički, a i praktično dobro napravljeno, no ukoliko bude i korisnijih primjedbi, sugestija, neka to tako onda i treba napraviti. Vjerujem da će ovo biti daljnji poticaj da sve hrvatske zakone radimo upravo na ovaj model koji želimo određene specifična zanimanja zaštititi, određenu gospodarsku granu razviti, jer ponos je uvijek ugledati hrvatski brod sa hrvatskim barjakom i pomorce koji su od davnine slovili kao jedni od najvažnijih i najsigurnijih i najistaknutijih bez obzira na kojim morima plovili. Zato će klub Hrvatske demokratske zajednice prihvatiti ovaj Prijedlog zakona, pozdravlja ga i ohrabruje predlagatelja da i nadalje sve radi, a u pravcu i zaštite još više pomorskog dobra, luka, lučica i marina koje doista trebaju biti vrhunske i prvoklasne, jer doista počinjemo ispočetka te resurse iskorištavati, ali ih trebamo i zaštititi, ne odnoseći se prema njima kao potrošnom dobru jer jedanput kad loše to napravimo više nema povratka. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Tonči Tadić.
Gospodine predsjedniče, kolega Peronja govoreći u ime kluba HDZ-a spomenuo je kako je ovaj cijeli Zakon usmjeren na usklađivanje našeg zakonodavstva sa smjernicama Europske unije. Međutim, te smjernice govore o tome da treba reducirati fiskalna, dakle porezna i sva druga davanja za pomorce i brodare. Ovaj Zakon ide u posve drugom smjeru.
I poštovani zastupnik Zdenko Antešić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodin Peronja govoreći u ime kluba HDZ-a je ushićeno govorio o intenzivnoj izgradnji novih luka, npr. na Supetru, Šolti, a naročito u drugim županijama misleći prvenstveno na Primorsko-goransku i Ličko-senjsku. E pa u tom smislu ja bih ispravio netočan navod na ono naročito misleći na luku Stinica koja već evo 4 godine se uvijek uoči proračuna počinje graditi, a još se nije došlo niti do građevne dozvole, pa ja bih eto malo apelirao ovdje i na gospodina državnog tajnika jer se u Jablancu stvaraju već sad tolike gužve da je jednostavno gotovo nemoguće pristupiti luci Jablanac. Dakle neistina je, odnosno netočan je navod da se naročito gradi u Ličko-senjskoj jer evo primjer imamo u luci Jablanac koja nikako da započne sa radom da se stvori jedna normalna prometna povezanost za otok Rab.
Hvala. Klub HSP-a, poštovani zastupnik Tonči Tadić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici, poštovana gospodo iz nadležnog ministarstva. Na početku želim u ime kluba HSP-a čestitati imendan svim Petrima i Pavlima u svim muškim i ženskim izvedenicama i možda je simbolično da se ova rasprava odvija na blagdan sv. Petra i Pavla, dakle Petra Šimuna koji je bio ribar i Pavla koji je upravo zahvaljujući dobrim brodskim vezama Rimskog Carstva obavljao svoj posao misionara. Kad smo već na Rimu i na Rimskom Carstvu, dakle od Rimskog Carstva sve do kraja Venecije na našoj obali se nije plaćao porez na dohodak pomoraca, nego su plaćali porez samo vlasnici brodova, dakle kao arboratik. Toliko dakle o povijesti. Da se vratimo na ovaj nesretni Zakon. Sam zakon se dakle poziva na smjernice Europske unije, međutim podsjećam te smjernice idu za smanjenje fiskalnog tereta i brodarima i mornarima, a ovdje mi radimo nešto skroz drugo. Dakle želimo, tj. želite na svaki mogući način se dokopati dijela poreza koji se skriva u džepovima naših mornara vani. Svi mornari su zapravo dobrovoljni zatočenici. Trebate znati ljude koji su navigavali cijeli život kako izgledaju kad se vrate. Ja znam jednog lika u Zadru koji ne izlazi iz svog stana osim na balkon, pardon komandni most ili u dvorište, pardon palubu. Znam jednog takvog isto na Hvaru koji također izlazi vani. Ljudi su dakle navikli se kretati vrlo malo zato što su cijeli život plovili, zato što im je to oblikovalo život, zato što je to oblikovalo njihove obitelji. Dakle, njihove obitelji i oni sami cijele svoje karijere zapravo prolaze jednu daleko težu životnu priču nego bilo tko drugi. Što smo im mi do sada kao država nudili? Imali smo sustav zapošljavanja pomoraca koji nije bio u funkciji, pa se kao rezultat pojavila hrpa privatnih poduzetnika, posrednika u zapošljavanju koji su zaradili milijune na neradu državnih institucija kroz posredovanje u zapošljavanju pomoraca. Milijuni su dakle isisani i džepova pomoraca na ovaj i na onaj način. A završeni učenici srednjih i viših pomorskih škola nisu mogli naći zaposlenje koje im je bilo nužno. O tome ne govorimo. Imali smo, imamo manjkav zdravstveni sustav koji je u početku enormnim potraživanjima za liječenje u inozemstvu koje nitko nikad nije mogao koristiti potjerao i ono malo pomoraca koji su inercijom ostali, htjeli ploviti na našim brodovima. Imali smo dakle i osnovice za zdravstveno osiguranje koja neka zvanja na brodu jednostavno nisu mogla plaćati jer su im ukupna primanja bila jednaka davanjima ili čak manja od toga što je tražio Zavod za zdravstveno osiguranje. Prije mjesec dana izdano je rješenje pomorcu o plaćanju obveznih doprinosa u iznosu od 3 tisuće 675 kuna a njegova ukupna primanja preračunata iz dolara u kune iznose po tečaju 2007. koncem travnja 3 tisuće 868 kuna ili 193 kune više. Dodamo li i njegovo osiguranje za slučaj nesreće i profesionalne bolesti ostaje mu 141 kuna za život. Dakle kako bi to izgledalo kad bi se išlo raditi po ovom zakonu? Danas više nije potrebno isticati da oni pomorci koji plaćaju zdravstveno osiguranje to osiguranje zapravo ne mogu koristiti a to se posebno odnosi na specijalističke preglede jer pomorci borave kod kuće od 15 dana do mjesec dana i taj kontinuitet zaposlenja i boravka kod kuće ga sprječava u korištenju dijela prava zdravstvenog osiguranja. Ali jednako tako mu se oduzima i pravo na naknadu za vrijeme bolesti jer prema tumačenju Zavoda za zdravstveno osiguranje time nastaje prekid ugovora o radu dakle od plovidbe do plovidbe, pa je u tom međurazdoblju zapravo ostao bez većine svojih prava. Imamo također mirovinsko osiguranje koje i kad plaća pomorac ne može koristiti u onome opsegu koji mi je zakonski dopušteno. Naime, pomorci zaposleni na brodovima, na međunarodnoj plovidbi imaju zakonsko pravo na računanje … [[Govornik se ne razumije.]] u večernjem trajanjem, ali Zavod za mirovinsko osiguranje se potrudio da tumačenje o nemogućnosti evidentiranja uskrati pomorcima i ta prava. I što je ostalo pomorcima? Da rade do 65 godina. Gdje će to raditi? U kojoj brodarskoj firmi? Tko će ih to zaposliti sa 65 godina? Već sa 55 godina je prava lutrija dobiti posao na strancu. To su realnosti. To su realnosti. I mi na sve to skupa zapravo idemo sa ovim zakonom, tj. idete sa ovim zakonom a to sve zato jer je nekome u Ministarstvu financija upalo u oko mogućnost da ubere harač od 100 milijuna kuna. I to je jedini motiv. Dakle, mi imamo danas oko 30 tisuća hrvatskih pomoraca koji plove na brodovima strane državne pripadnosti i ovo se odnosi na njih i na njihove obitelji. Mi dakle tražimo kad se već išlo na ovu cijelu priču, kad se već išlo na ubiranje harača od pomoraca koji plove na strancima, da se tu bude razuman. Pazite, odredba u članku 13. koji mijenja članak 128. glasi: Da se pomorca smatra poreznim obveznikom u Hrvatskoj ako je plovio na stranom brodu manje od 183 dana, s time da mu se u ta 183 dana uračunavaju dani za put do broda i natrag i dani za liječenje koje za bolest koja je nastala na putu. Što je sa ostalom bolešću? Što je ako je ne daj Bože slomio nogu u samoj Hrvatskoj? A također se dodaje i dani provedeni na stručnoj izobrazbi u inozemstvu. Dakle mogu se kladiti da će biti formiran čitav niz što legalnih što nelegalnih škola za izobrazbu u inozemstvu u kojima će se moći za neki novac upisati desetak, petnaest dana da se je bilo na nekoj izobrazbi u inozemstvu, da se "bajpasira" uvjet ovog zakona. Tjeramo dakle naše mornare u ilegalu. I to je ono što im mi zapravo kao država sa ovakvim zakonom nudimo umjesto da ih prigrlimo, umjesto da razgovaramo o tome zašto nismo napravili od Hrvatske zemlju zastave pogodnosti, da čim više firmi plovi ovdje umjesto da nebuloznim odredbama Registra brodova i svih ostalih naših zakona tjeramo naše brodove pod stranu zastavu. Umjesto da o tome govorimo mi smišljamo način kako ubrati taj harač. Prezentiran je dug ali 90% tog duga se odnosi na dug s osnovama mirovinskog osiguranja koji je po zakonu mogao biti obračunat i prisilno naplaćivan do '98. godine. Također problemi je i u tome što sa svim ovim zajedno mi niti pomažemo brodarima našim, niti pomažemo pomorcima i sve što zapravo Vlada nudi i u svojim amandmanima i u ovom zakonu je zapravo retrogradna naplata poreza. Vlada dakle u svojim amandmanima koje je pisala nakon što ih je podnio Klub zastupnika HSP-a i to moram podsjetiti da su naši amandmani usuglašeni sa Sindikatom pomoraca, Vlada u svojim amandmanima zapravo nudi retrogradnu naplatu njihovih poreza ali na rate. I to je sve. Dakle, platit ćete harač ali na rate. Također zakon ne propisuje koliki treba biti pomorski dodataka dakle onaj neoporezivi dio plaće nego se ostavlja ministru da to on svojom milošću odredi. Mi smatramo pak da taj pomorski dodatak mora biti jednak najmanje polovici osobno odbitka iz Zakona o porezu na dohodak. Također smatramo da je nužno naprosto doista podvući crtu kao što je rekao moj prethodnik ali na način da se brišu sva dugovanja koja su bila danom stupanja na snagu ovog zakona. I da se u taj sustav otpisa dugovanja mogu uključiti svi oni koji se prijave do dvije godine od dana stupanja na snagu ovog zakona. Sve drugo zapravo je harač, sve drugo znači samo da brodarima i mornarima možemo poručiti, dobrodošli u pakao hrvatskog zakonodavstva i dobrodošli u glupost nadležnog ministarstva. Dakle, molim vas lijepo prihvatite naše amandmane jer je to jedini način da se odnosimo fer i korektno prema našim pomorcima na stranih brodovima. Hvala.
Hvala. Jedna obavijest. Predsjednik Odbora za ratne veterane, poštovani zastupnik Vlado Jukić zakazao je sjednicu Odbora za danas, petak u 11,00 sati u dvorani "Eugen Kvaternik". Državni tajnik, Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici dužan sam se nakon ovakvog istupa gospodina saborskog zastupnika Tončija Tadića osvrnuti na ono što je on rekao, a što uistinu nije točno. Naime nakon što je čestitao blagdan sv. Petra i Pavla ja sam i promišljao da će u tom tonu točno kao pravni vjernik i nastaviti u svom izlaganju sa svim onim što je rekao. Naime, o čemu se radi. Ili je ovakav istup, rezultat nepročitanja svih onih odredaba koje ovaj zakon, izmjena zakona podrazumijeva s jedne strane ili s druge strane namjerno izvrtanje činjenica koje će nastati i koje će praktično biti rezultat ovakvog usvajanja Pomorskog zakonika. Naime, ono što moram demantirati je u prvom redu izjava da ćemo sa ovakvim Pomorskim zakonikom povećati obveze pomoraca. Ne da to nije točno nego je upravo sa svim suprotno. Naime prema sada važećoj zakonskoj regulativi hrvatski pomorci su samostalni obveznici plaćanja poreza na dohodak kojega plaćaju sukladno u visini osnovice koja je propisana. Sadašnja osnovica primjerice za najviše časničke kadrove na brodovima kao što je kapetan i upravitelj stroja iznosi 9 tisuća i 100 kuna neovisno o iznosu kojega on primi za vrijeme provedeno u plovidbi kao zapovjednik ili upravitelj stroja, sada govorim o najvišim časnicima. Mi, a otprilike znamo da su primanja prvih najviših časnika na brodu između 6 do 10 tisuća dolara mjesečno pa prema tome već i sadašnje propisane osnovice su daleko ispod onih stvarnih primanja koja ti časnici primaju na brodu da ne govorim da je otprilike sličan slučaj sa ostalim pomorcima koji plove u međunarodnoj plovidbi. Mi ovim Pomorskim zakonikom, odnosno izmjenama Pomorskog zakonika smanjujemo osnovicu za sve pomorce koji su u međunarodnoj plovidbi na način da će oni plaćati Republici Hrvatskoj doprinose kao da plove u nacionalnoj plovidbi kao da primjerice plove na brodovima državnog brodara Jadrolinije što nam je otprilike i bila osnovica prema kojoj smo računali i planirali osnovicu za pomorce koji plove u međunarodnoj plovidbi pa to konkretno znači, dakle za malo prije spomenutog zapovjednika pojedinog broda koji plovi u međunarodnoj plovidbi i koji ovisno o kompaniji na kojoj plovi prima između 6 i 10 tisuća dolara mi smo planirali da on sada plaća obveze i to mirovinskom, zdravstvenom i doprinos za zapošljavanje na osnovicu koja iznosi 6 tisuća i 100 kuna. Prema tome, ako to podrazumijeva povećanje obveza pomoraca, a umanjujemo za neke dužnosti na brodu i tri puta manje od onoga kojega su sada predviđena onda ja ne znam koja bi to onda trebala biti, koje bi to trebalo biti smanjenje da bi gospodin Toni Tadić rekao dakle da je to smanjenje a ne povećanje. Druga stvar. Da ovakvim prijedlogom Pomorskog zakonika mi tjeramo hrvatske pomorce sa hrvatskih brodara uistinu ne stoji i da Hrvatska, a jer smo Pomorskim zakonikom iz 2004. godine praktično propisali takve uvjete za poslovanje hrvatskih brodara koji definiraju legitimiraju hrvatsku državu kada je brodarstvo u pitanju kao država pogodnosti i nema niti jednog registra i upisnika brodova u Europi koji može svojim brodarima pružiti ovakve pogodnosti koje pruža aktualni Pomorski zakonik. Jer naime, Pomorskim zakonikom je predviđeno da hrvatski brodari su oslobođeni plaćanja poreza na dobit neovisno u koju svrhu je taj iznos dobiti usmjeren. Prema tome ovakva odredba uistinu pruža hrvatskim brodarima najbolje, najkvalitetnije uvjete poslovanja u Europi, a usudim se reći u svijetu i to su hrvatski brodari uostalom već nekoliko puta potvrdili i nekoliko puta rekli i o tome su dali sve čestitke takvom Pomorskom zakoniku. I još jedna stvar koja je vrlo bitna. Pomorski dodatak nije jedini neoporezivi dio plaća. Postoje u Hrvatskoj državi još niz primitaka koji čine neoporeziv dio plaće kao što je dnevnica, kao što je božićnica do određenog iznosa i svi su ti neoporezivi primici plaće propisani Pravilnikom o porezu na dohodak kojega propisuje ministar i koji se mijenja od godine do godine sukladno jasno uvjetima života, rastu standarda itd. itd. Jedan od tih primitaka je i pomorski dodatak i prema tome rast, odnosno veličina pomorskog dodatka određena je pravilnikom i mi se zalažemo da se jasno kao što se i drugi neoporezivi primici povećavaju godišnje da se na taj način povećava i pomorski dodatak jasno sukladno rastu svih drugih ostalih primanja. Prema tome ne da ovaj, ovakva izmjena Pomorskog zakonika ne ide i nije harač, ne predstavlja zadiranje u preimanja hrvatskih pomoraca. Dapače ovakva izmjena Pomorskog zakona ide za tim da omogući hrvatskim pomorcima da po najpovoljnijim uvjetima plaćaju Republici Hrvatskoj minimalne obveze temeljem mirovinskog i zdravstvenog osiguranja i da na taj način doprinose socijalnoj sigurnosti i njih i njihovih obitelji. Najgora je situacija u kojoj oni nisu nigdje evidentirani, u kome nisu uvedeni u mirovinski, zdravstveni i porezni sustav već praktično se snalaze od slučaja do slučaja i stvaraju veliku nesigurnost sebi i svojim obiteljima. Ovdje smo htjeli sa ovom izmjenom Pomorskog zakonika da omogućimo minimalna plaćanja temeljem mirovinskog i zdravstvenog osiguranja da ih oslobodimo plaćanja poreza u Republici Hrvatskoj ako su više od 173 dana u plovidbi i na taj način dakle im pomognemo da uđu u taj mirovinski i zdravstveni i socijalni sustav u Hrvatskoj i da doprinesemo njihovoj sigurnosti njih i njihovih obitelji. A što se tiče većine pomorskog dodatka još bih samo jednu stvar rekao. Dakle svaki pomorac neovisno o visini pomorskog dodatka ako je plovidbi više od 183 dana on ne plaća porez na dohodak, bio taj pomorski dodatak 200 kuna ili tisuću i 800 kuna. Nema apsolutno veze, on je oslobođen plaćanja poreza na dohodak. A ako je manje od 6 mjeseci, ako je manje od 184 dana u plovidbi onda primanja koja primi za tih 4 ili 5 mjeseci kada se podijele na 12 mjeseci u godini i kada se uvrste sve, oni njegovi osobni odbici koje ima svaki građanin Republike Hrvatske i tome još doda pomorski dodatak vjerojatno i takve su naše kalkulacije osim najviših pomoračkih kadrova, a to je zapovjednik i upravitelj stroja, drugo nitko neće platiti, niti jedan pomorac neće platiti porez. Prema tome nije dobro obmanjivati na ovaj način javnosti nego dapače potrebno je sve one, sve one članke kojima smo itekako pažljivo se vodili prilikom definiranja ovih izmjena Pomorskog zakonika na taj, na takav način prezentirati. I ja moram reći također da su nam na ovom izmjena, da smo ovu izmjenu Pomorskog zakonika pripremali već godinu i po dana. Da smo u tih godinu i po dana održali niz sastanaka sa hrvatskim brodarima i sa Sindikatom pomoraca i zbog toga smo naš amandman dostavili upravo već kad je krenuo Pomorski zakonik u proceduru ne zbog amandmana HSP-a kako je to gospodin Tonči Tadić rekao nego smo do zadnjega dana zajedno sa Sindikatom pomoraca i sa hrvatskim brodarima na određeni način definirali, tesali ako tako mogu reći ovakve izmjene Pomorskog zakonika. Nama je također jedno od razmišljanja bilo da oslobodimo pomorce davanja svih odnosno dugovanja po svim osnovama do dana 1. siječnja 2008. kada zakon stupa na snagu. Ali držim … [[Govornik se ne razumije.]] s time ušli u jedan veoma neizvjesni posao u kome je još veliki broj hrvatskih poreznih obveznika koji iz prijašnjih godina imaju svoja dugovanja i mislim da, da smo na ovaj način gdje im omogućavamo da im se dio duga otpisuje zbog zastare, da im se dio, da im se zatezne kamate kako smo to i rekli otpišu i da onda taj značajno smanjeni preostali dug plati u roku dvije godine itekako izašli u susret i držimo da je to realnost vodeći računa o svim drugim zanimanjima, o svim drugim zvanjima u Republici Hrvatskoj. Hvala.
Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Poštovani gospodine predsjedniče ispravljam dva netočna navoda državnoga tajnika. Prvo što moram reagirati, trebali ste vi reagirati nekorektno je od državnog tajnika da vi dvojite o, vjeru i vjerovanje gospodina Tončija Tadića. Imate ministra Kalmetu pa se s njim zabavite pa onda prijeđite na Tončija Tadića. Ovo kad ste govorili da nema povratno djelovanje vašom novelom iz 2004. godine svaki pomorac u prosjeku je bio dužan državi oko 54 tisuće kuna. Ovo je nastavak te priče, to ste trebali odgovoriti. Znači svaki pomorac je morao platiti tj. dobio je račune za platiti 54 tisuće kuna kad ste uveli novelu u kojoj ste rekli da je super novela. Znači to je samo harač a sad će tek biti dodatni harač kad stupi na snagu ovaj zakon. Prema tome govorite istinu, a nemojte zavaravati javnost.
I poštovani zastupnik Tonči Tadić, ispravak netočnog navoda.
Dakle državni tajnik uporno pokušava objasniti da je ovaj zakon u prilog pomorcima. Ovaj zakon ima jedini motiv. Ubrati 100 milijuna kuna. Hvala.
Klub zastupnika IDS-a poštovani zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjena gospodo državni tajnici, uvažena gospodo zastupnici. Da pomorci jedu kruh sa 9 kora to je istina pa i ako imaju tu plaću od 6, 8 ili 10 tisuća dolara kao što se ovdje spominjalo. Što za Hrvatsku znači pomorstvo mislim da to ne treba spominjati. Nažalost našeg najvećeg brodara "Croatia-u Line" poslali smo u stečaj. Gospodin Peruško spominjao je "Dalmatinsku plovidbu" i neka druga ovakva poduzeća. … [[Govornik se ne razumije.]] mešetar iz Libanona preuzeo je temeljem lihvarskih kamata 50 hrvatskih brodova i samo iz tog poduzeća. To je sigurno jedan od najvećih ako ne i najveći hrvatski gospodarski promašaj. Govorim o krahu "Croatia Line-a". Nijedan drugi gospodarski krah ne može se koji se dogodio na tlu Hrvatske a bilo je takvih na stotine usporediti sa propašću "Croatia Lina-e". To se jednostavno nije smjelo dogoditi. Nažalost dogodilo se. Propalo nam je "Croatia Line", a njihova propast je kao recimo kada bi danas bankrotiralo neko veliko hrvatsko brodogradilište. Jasno je da nema nikoga ovdje u ovoj dvorani tko nije paralelno zabrinut i za "Lenac", ulazak … [[Govornik se ne razumije.]] Uljanika je dobar model tim više što je "Uljanik" državno poduzeće ali slažem se treba voditi računa i o malim kooperantima. Mi smo jučer govorili da je gubitak "Lenca" 600 milijuna kuna koliko je palo na državu, ali kooperanti su gospodo izgubili negdje oko 480 milijuna kuna. Za državu je to veliki teret, za kooperante nenadoknadiv teret i zato stavimo glave skupa i pomognimo tom remontnom brodogradilištu. Netko je rekao nemojmo rješavati samo stanje budućih pomoraca. Riješimo stanje ili status i sadašnjih pomoraca. Prije nego počnem govoriti o tome samo da kažem da o jadranskoj orijentaciji neću, ali dobar dio obale je deindustrijaliziran u zadnjih 15 godina, a jednako je loše što smo ostali i bez dobrog dijela flote. Da se ne otpisuju na milijarde kuna hrvatskim brodogradilištima, točnije onome u Rijeci, u Splitu, Trogiru, Kraljevici, Lencu, ne i Uljaniku i ta brodogradilišta doživjela bi sudbinu "Croatia Line" i zato vratimo se na neki način pomorskoj orijentaciji sa korektnim zakonima. Počnimo recimo od tih pomoraca. Pomorska orijentacija jasno nije samo turizam. Ja više puta sam govorio za ovom govornicom u zadnje vrijeme koliko je poduzeća u Hrvatskoj na državu prebacilo obveze kroz protestirana jamstva. Pa tako recimo država za Jadran Crikvenicu isplaćuje te zajmove, za hotele u Omišlju, Modeni, Šolti, Novom, Živogošću, Podgori, Heliosu nekom Humu, Baškoj vodi u Orebiću, Jadranu, Pločama i tako dalje i tako dalje. Još jedanput pomognimo pomorcima. Pomorski zakon donesen je 2004. godine. "Narodne novine" broj 181/04. Ima 1032 članaka, a prethodio mu je Pomorski zakonik iz 1994. godine s dvije izmjene. Ove izmjene koje se tiču stranog broda koje možda nisu tako značajne i sposobnosti za plovidbe iskazuju samo razvoj prava na tom području. I takvi slučajevi su gotovo svakodnevni. Novine su znači posredovanje pri zapošljavanju pomoraca u ovom zakonu i plaćanje poreza jasno i doprinosa pomoraca. Dosadašnje rješenje je bilo da posredovanje kod pomoraca može samo obavljati Hrvatski zavod za zapošljavanje što u slučaju pomoraca koji plove na stranim brodovima redovito nije bio slučaj. Ili se nije činilo. Taj posao u pravilu su nezakonito obavljali različiti agenti, posrednici, njihov popis je svima u državi poznat. Nažalost on nije objavljen. A država je takvo ja bih rekao nezakonito ponašanje i dopuštala. Novim rješenjem znači ovim prijedlogom taj posao sad mogu obavljati i neke druge osobe i tu se uvodi neki red. Na taj način dopušta se pravno nešto što je postojalo do stupanja na snagu ove izmjene zakona, da će neka nezakonita praksa sa ponekad neprimjereno visokim provizijama tih osoba i nikakvim pravnim zaštitama pomoraca. Pravno teorijsko pitanje da li je tu materiju radnih odnosa potrebno smjestiti sad u radno ili možda čak u socijalno područje i izbaciti ga, izvući ga sad iz tog Pomorskog zakonika. Što se tiče plaćanja poreza i doprinosa pomoraca suština predložene promjene da član posade u međunarodnoj plovidbi je porezni obveznik osim ako je plovio 183 dana i više u godini u kojoj se utvrđuje obveza. Problem se svodi na to da od nastanka samostalne Hrvatske do danas pomorcima sustavno nisu riješena njihova prava i obveze u segmentu zdravstvenog, mirovinskog tog sustava i poreza, pa se do sada sve svodilo na to da se od pomorca traži dovoljno, dosta velika davanja za nikakvu uslugu ili je država polu dogovorno zažmirila na primjeni pojedinih propisa koji su se smatrali nelogičnim. Predstavnici Sindikata pomoraca SPH, znači ovaj prijedlog kojega nam je poslao gospodin Predrag Bracaduro kojega su koristili i u Klubu SDP-a i HSP-a upozorili su partnere na kongresnu rezoluciju prema kojoj SPH ne može dati podršku izmjenama i dopunama Pomorskog zakona ukoliko se početkom primjene zakona ne riješe sva dugovanja pomoraca. Prema podacima koje je priopćio i sam tajnik za more gospodin Branko Bačić, podaci Porezne uprave a koji se odnose na razdoblje do 2003. govore o evidentiranih 1738 pomoraca koji imaju dugove. Od njih se potražuje ukupno 47 milijuna 318 tisuća 451 kuna bez uračunate kamate. 90% dugovanja odnosi se prema Mirovinskom fondu. 7 do 8% prema Fondu zdravstvenog osiguranja, a ostatak otpada na sva ostala osiguranja. Treba istaknuti da na porezni dug u tom iznosu otpada nekih 63 000 kuna od tih 47 milijuna. Kada bi se uračunala kamata onda bi se taj dug valjda povećao za još nekih tridesetak milijuna kuna. Partneri kao što eto mi to dostavljaju su se opredijelili za pomoć onom dijelu pomoraca koji je već došao pod udar prisilne naplate dugovanja. Izražen je zajednički stav da bi se pored na zakonu osnovanog smanjenja potraživanja kroz točnije utvrđivanje razdoblja dugovanja umanjenje eventualno krivo određene zatezne kamate, odnosno zastare trebalo iznaći mogućnost da se ostatak stvarnog dugovanja isplati diskontno na način da bi se eventualnim plaćanjem duga u cijelosti odjednom, dug recimo umanjio za 80% za kvartalno plaćanje, da bi se umanjio recimo za 50%, a polugodišnje za 30%. Također je predloženo da se ostavi mogućnost plaćanja duga u 12 rata. I tu na neki način dolazimo zapravo do biti. Po mom sudu gospodo porez u ovoj zemlji trebaju plaćati svi i onaj tko zarađuje 3000 kuna i ona tko zarađuje 10 000 eura što je ekvivalent negdje 55 000 kuna, a u konačnici vidimo da će ga platiti u pravilu samo kapetani. Ne može se nešto sto posto otpisati. Tko bi danas recimo predložio da ovim nelikvidnim poduzećima, a takvih u Hrvatskoj ima negdje oko 24, 25 000 ne znam točno. Ali znam da duguju negdje oko 12,6 milijardi kuna jednim potezom otpisao sva ta potraživanja. Kakvu mi to poruku jednostavno nekome šaljemo? Kako će oni koji su uredne platiše naprosto takav jedan prijedlog možda prihvatiti. Hajde, zanosimo se onom budimo realni i tražimo nemoguće, ali jednostavno pronađimo jednu ovakvu popusnu metodu da se, ako se plaća dug odjednom umanjuje se ne znam za toliko, ako se kvartalno plaća za toliko, ako se ne znam plati na 12 rata za toliko. Ali ne možemo jednostavno reći obveze ne postoji jer takva praksa mislim doći će na naplatu onima koji će sutradan preuzeti vođenje ove zemlje. Osnovica jasno u ovom slučaju je negdje 6100 kuna i tu se zapravo izlazi u susret tim ljudima, jer moramo imati na umu da negdje oko 26, 27 000 pomoraca zapravo plovi na stranim brodovima. Činjenica je da je to jedna izuzetno materija, da je Hrvatska pomorska država, država koja je na žalost odustala od te pomorske pod navodnicima orijentacije u onom trenutku kad je dopuštala da se gospodarski sustavi gotovo svi dezavuiraju. Ali, eto počinje se nanovo graditi ta pomorska flota i tu treba pronaći moduse da sutradan diljem svijeta hrvatski brodovi pod hrvatskom zastavom prezentiraju zemlju u kojoj živimo. Ono što ću još jedanput ponoviti pomognimo i brodogradilištima, pomognimo i “Lencu“ i pokušajmo jasno postići neki konsenzus i na taj način pomoći i pomorcima. A mislim da im se može izaći u susret ako im se daju beneficije kroz koje će se umanjiti njihove obveze ako odjednom plate dugovanje, ako recimo kvartalno plate to dugovanje, ako recimo to učine polugodišnje, a ako ne neka se onda ta obveza protegne na 12, 24 mjeseci, 36 ali još jedanputa ponavljam porez treba platiti.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Zdenko Antešić. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo gospodin Kajin je u svom izlaganju rekao da je “Croatia lines“ kao tvrtka propala. Netočno je to. Kompanija koja je bila na rang listi kompanija četvrta u svijetu, od četvrta do sedma zavisi o nekim parametrima sa 74 broda, sa nekoliko tisuća pomoraca, sa jednom od najboljih pomoračkih infrastruktura u svijetu nije mogla propasti. Ona je namjerno uništena i rasprodana da bi kroz hrvatski model privatizacije dio te flote došao ponovo u Hrvatsku.
U 11,15 isteklo je vrijeme za prijavu za raspravu u trajanju od deset minuta. Za Klub zastupnika HNS-a poštovana zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajniče. Evo već više puta ponovljeno Hrvatska je dakako tradicionalna pomorska zemlja sa velikom tradicijom i kvalitetnog pomorskog obrazovanja. Iako Hrvati vrlo cijenjeni pomorci u svijetu nažalost do danas ipak nisu bila riješena neka osnovna pitanja oko obaveza i prava tih pomoraca, pogotovo što se tiče zdravstvenog i mirovinskog osiguranja. Ovim predloženim izmjenama i dopunama nastoji se zaokružiti ova jedinstvena materija na način da se uređuje porezni sustav pomoraca, da se uređuje status pomoraca s obzirom na socijalno osiguranje, što uključuje naravno i prijavu tih pomoraca na osiguranje, ujednačava odgovornost brodara za pomorce, stvaraju se osnove za propisivanje uvjeta za obavljanje poslova posredovanja pri zapošljavanju pomoraca i napokon osiguravaju uvjeti za preostalo usklađivanje tehničkog dijela pomorskog zakonodavstva sa pravnom stečevinom Europske unije. Nažalost danas svugdje u svijetu svjedočimo padu interesa za pomorsku struku. Sve ovo rečeno trebao bi poboljšati upravo kvalitetu Pomorskog zakonita, usklađenje sa smjernicama zajednica o državnim potporama u prijevozu i krajnji rezultat bi trebao biti stimuliranje interesa mladih ljudi za odabir pomoračkog zvanja, a samim time i dodatni stimulans za razvoj pomorstva. Prema tome pozdravljamo ovakav pristup kojim se stimuliraju pomorci i razmišlja se o Hrvatskoj kao pomorskoj zemlji. Ali imamo i nekoliko nedoumica koje moram podijeliti s vama i istaknuti u ovoj raspravi. Prije svega imajući u vidu da imamo Zakon o radu, porezu na dohodak i da sad ne nabrajam dalje sve ostalo, dakle znači zakoni koji reguliraju određena područja postavlja se pitanje zašto se nije išlo u izmjene i dopune tih zakona i u njima definiralo posebno poglavlje kojima bi se definirala prava pomoraca. Znam da su postojala traženja da se to sve skupa objedini u Pomorskom zakoniku, međutim smatram da su pomorci također državljani ove države. Prema tome smatram da je i njihova pozicija pred zakonom mora biti ista. Vjerojatno će ovdje predlagatelj upravo odgovoriti da se Pomorskim zakonikom upravo obuhvatilo kompletno područje pomorstva. Smatram da bez obzira na interes koji se želi postići za pomoračko zvanje, bez obzira na veliki broj specifičnosti koje proizlaze iz okolnosti rada i života pomoraca kao što slikovito znamo reći da je to struka i kruh sa 9 kora, treba razmišljati da su oni građani Republike Hrvatske i da ih se bez obzira na sve nije trebalo zakonski izdvajati u posebnu kategoriju od ostalih građana. Bojim se da ovakav pristup rješavanja problema manjka pomoraca neće moći shvatiti oni koji će morati plaćati porez na dohodak, a taj dohodak će biti znatno niži od dohodaka pomoraca, pogotovo onog koji ostvaruju na stranim brodovima. Dakle ovdje govorim u ime onih građana koji nisu pomorci i koji zaista će teško razumjeti da se porez, da jedni građani u ovoj državi moraju plaćati porez, a drugi da ne moraju. U Prijelaznim i završnim odredbama obvezuje se ministar da donese propise u roku od godinu dana od dana donošenja zakona. Obavezuje se nadležni ministar i na donošenje propisa u roku od 6 mjeseci. Što se događa dok se ne donesu ti propisi i koji podzakonski akti se primjenjuju to je nešto što se je moralo definirati u Prijelaznim i završnim odredbama i ne pretpostavljati da sve što nije stavljeno van snage jest ujedno i na snazi. Ali nedorečenost je u krajnjoj liniji boljka svih naših zakona, pa očito ni ovaj zakon nije potpuno imun na to. Pozdravljam amandman jer se njime pokušava riješiti veliki broj ovršnih postupaka, zato jer se daju olakšice za otplatu duga sa naslova mirovinskog i zdravstvenog osiguranja na 2 godine. Zbog toga što se regulira da se može taj zahtjev podnijeti u godinu dana. Zbog toga na poslijetku na kraju krajeva većina ovog duga daje se praktički se utvrđuje da će se doći do zastare prava na utvrđivanje obaveza i naplatu duga i utvrđuje se postupak usklađivanja tog duga koji će utvrditi naputkom, dakle očekuje se da će veliki broj tog dugovanja otići u zastaru. To već ionako samo po sebi smatram olakotne okolnosti za veliki broj pomoraca, onih koji imaju dugovanja prema državi. Ali posebno smatram kvalitetnim da se ovi ovršni postupci konačno okončaju. Konačno se ovim Zakonom regulira i uloga agenta, odnosno agencija pri zapošljavanju što jest istina da je to, da su te agencije i ti agenti nastali de facto i s time što su izostale, izostao je rad nekih državnih institucija. Međutim činjenica je takva da se te agencije zapošljavaju pomorce danas i shvativši to bolje ih je staviti pod nadzor i kontrolu i regulirati taj posao nego ih ostaviti potpuno neregulirano. Ono što svakako želim kazati i isto ću se na to osvrnuti, a trebali bi se ovdje zapitati zašto se ide u proceduru izmjena i dopuna samo parcijalno. To prije svega mislim, što sam i na odboru rekla da bi Pomorski zakonik u buduće valjalo dopuniti i definicijama podmornica, podvodnih ronilica kao komercijalno sve zanimljivijih objekata robotičke tehnologije. I to budući da je razvoj podvodne robotične tehnologije u sve većem zamahu u Hrvatskoj. Neupitan je značaj razvoja i korištenja svih oblika ronilica, napose autonomnih podvodnih ronilica u zaštiti i istraživanju Jadrana, kao i njihova komercijalna upotreba u industrijske i turističke svrhe. Ipak, pravno definiranje ovih objekata kao i ostala relevantna pravna pitanja vezana uz podvodnu robotiku trenutno nije zadovoljavajuće riješeno. Trebalo bi se razmišljati o definiranju ronilica kao podvodnih objekata unutar pomorskih objekata čime bi one ušle u sferu primjene Pomorskog zakonika. Time bi se otklonila mogućnost primjene odredba ovog obveznog prava na slučajeve zahtjeva na naknadu štete proizašle iz korištenja ronilica koje bi bile suvišne, tegotne i neopravdane i po vlasnike i po operatore ronilica. Trebalo bi se osigurati bolja pravna zaštita vlasnika ronilica, potencijalnih oštećenika kojima bi se ronilice svojim radom prouzročile štetu po uzoru na brodove, brodite i jahte. Iako ovim izmjenama i dopunama možda nije sve riješeno, dakako to je ipak korak naprijed, a implementacija ovog zakona tokom vremena pokazat će da li će biti potrebno ići još nekim stimulativnim mjerama kao što su u nekim drugim europskim zemljama gdje se de facto taj porez sveo u nekim slučajevima i na 0. No međutim za sada smatram da je ovo prvenstveno korisno za pomorce. Ne smatram da je to kao što su neki zastupnici ovdje izrazili da je to samo prikupljanje harača. Mislim da je to reguliranje statusa i reguliranje socijalnog osiguranja i mirovinskog osiguranja, jer kao što smo i sami ovdje utvrdili pomorci relativno rano moraju otići u mirovinu. I de facto najveću količinu zdravstvenog osiguranja upravo koriste, tada počinju koristiti, a ne do dana. Prema tome onoliko koliko su zaista možda uskraćeni tokom svog radnog vijeka u pružanju nekih zdravstvenih usluga namirit će u jednom dužem, ajmo reći, mirovinskom vijeku pomoraca. Zbog toga mi iz HNS-a to podržavamo, podržavamo ove izmjene i dopune i dakako još jedanput naglašavajući da je ipak važno da i pomorci plaćaju izvjestan porez jer ipak smo mi u ovoj zemlji svi jednaki pred Ustavom i zakonima. Hvala.
Hvala. Za klub HSS-a, poštovani zastupnik Ante Markov. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Hrvatska je pomorska zemlja, tu činjenicu ne može osporiti ni realno stanje koje ne govori u prilog toj tezi. Na žalost Hrvatska kao pomorska zemlja i u vremenima kada je imala jače kapacitete, kada je naprosto matematički odnos puno drukčiji, kvalitetniji nego što je danas, kada je broj zaposlenih pomoraca samo na hrvatskim brodovima bio preko 40 tisuća, u vremenu kada smo imali punu snažnu flotu izostalo je to jedno opće prihvaćeno promišljanje da je pomorstvo orijentacija koje treba imati sustavno pravo u obrazovanju, u političkom shvaćanju i u nečemu što se može apsolutno nazvati jedna vrijednost, gotovo identitet i da taj pomorski identitet Hrvatska ustvari treba jednako graditi kao i sačuvati one ostatke da se ni oni ne bi na neki način raspali. Ja bih samo kazao što mislim pod tim identitetom prije nego što konkretno krenem na Prijedlog izmjena i dopuna pomorskog zakonika. Vidite ako želite izgraditi identitet, pomorski identitet jedne zemlje tada uistinu morate svakim danom nastojati da se taj identitet vidi na djelu da se on ne bi drukčije predstavljao i da ne bimo u traženju smisla izgubili smijer. A vidite jedan natječaj za nabavku roba, odnosno za isporuku školskog broda jedrenjaka koje je ministarstvo raspisalo. On je naime načinjen na inicijativu udruge brodara da se drvena brodogradnja, to je brend u Hrvatskoj, podigne na pijedestal koji ona zaslužuje. Umjesto da dobijemo prijedlog da se izradi drveni jedrenjak hrvatski kao školski brod, mi imamo u nacrtu da će to biti brod … [[Govornik se ne razumije.]] Pa umjesto da radimo hrvatski identitet mi smo se očigledno opredijelili da to bude korejski identitet, jer hrvatski identitet to ne može biti. Hrvatska je jedna od rijetkih mediteranskih i zemalja na svijetu koja ima izuzetno kvalitetnu drvenu brodogradnju i taj identitet treba kao vrijednost njegovati. To je brend sa kojim ulazite bilo gdje ako ga znate poštivati. Na žalost ove uvjete nadmetanja ne samo da se ne odnose na drveni brod, nego ga ne može niti jedno brodogradilište koje se bavi drvenom proizvodnjom brodova ispuniti. Ono je tako i rađeno. Prema tome, ne možemo govoriti o identitetu pomorske Hrvatske ako nismo na istom putu i ako se ne ponašamo onako kako bi se trebala ponašati pomorska zemlja. Što se pak tiče ovog Prijedloga Pomorskog zakona dobro je, uistinu je dobro da se radno zakonodavstvo, da se prava koji bi trebali, koji su trebali i do sada naravno imati pomorci koji plove u međunarodnim vodama izjednači sa njihovim potrebama, izjednači sa onim standardima koji imaju drugi građani Republike Hrvatske. Mi pozdravljamo ove izmjene i dopune koje idu u prilog da se u radnom zakonodavstvu uvede ne samo više reda, nego da se uvede pravo naših pomoraca, da se izjednače praktično da pomorcima na domaćim brodovima kojih je na žalost svega 5, 6 tisuća, ne znam točno, ovih je daleko više 30 tisuća i mislim da konačni cilj mora ići u smjeru da ovih 6 tisuća podignemo makar da se može nositi sa onim brojem pomoraca koji u ovom momentu plove ili pod stranim zastavama ili na neki drugi način. Naravno, sustav zdravstvenog osiguranja kao jedan od temeljnih preduvjeta da bilo tko tko radi da bi se mogao osjećati jednako, da bi se mogao osjećati sigurno i da bi mogao na neki način biti sudionik toga treba biti što se tiče pomoraca uvijek postavljen na jedan drugi način, jer znamo ako oni plove preko 6 mjeseci, neki plove i duže, da je način na koji će oni koristiti te zdravstvene usluge bitno uskladiti sa njihovim potrebama, njihovim mogućnostima, specijalističke preglede jasno dovesti u kondicije da mogu biti njima na usluzi, način bolovanja urediti da ne dolazi do prekida. Na neki način meni je potpuno jasno da je teško tu temu do kraja jasno operativno postaviti, jer naravno ne smijemo dozvoliti kad je u pitanju mirovinski sustav koji je također vrlo osjetljiv, da oni budu osuđeni na to da rade do 70 godina, jer naravno da ih niti strani, a niti domaći poslodavac neće držati toliko dugo. Prema tome, nužno je da se urede ti odnosi da bi oni bili ne samo izjednačeni, ali naravno ja nisam za to ni da oni dobiju nešto što ne pripada nikom u Hrvatskoj. Naime, pitanje oporezivanja svih plaća u Republici Hrvatskoj mora biti na neki način usklađeno sa načelom pravičnosti i ako netko uistinu može dobivati 20 tisuća dolara mjesečno naravno da nema nikakve potrebe da on za to ne plati adekvatni dio poreza jel', na bilo koji način. Prema tome, uređivanje ovih odnosa, ja se slažem ovdje sa državnim tajnikom da onaj udio koji je do sada postojao, jer su oni do sada bili samostalni osiguranici, da on nije bio pretjerano veliki. On je možda pogađao određene strukture pomoraca koji su bili ili na određeno vrijeme ili su bili premali broj plovidbe imali pa su im ti iznosi u relativnom iznosu bili preveliki. Ovo povećanje, relativno povećanje se i ne treba gledati kao relativno povećanje, nego i kao možda nesrazmjerno smanjenje onih koji imaju više i tu je po meni osnovni nedostatak ovog Prijedloga zakona što onima koji imaju više, oni koji dobivaju više oni će plaćati manje i to je po meni dosta sporno i nisam uvjeren da bi to trebalo tako ostati. Naravno, ona temeljna stvar koju jednu zemlju čini pomorskom zemljom je zasigurno sustav obrazovanja pomoraca, način na koji ćemo iškolovavati taj stručni kadar, kako ćemo doći do tog resursa koji treba na kraju braniti te hrvatske boje na našim brodovima, razloga zašto se treba i jačati brodogradnja. Ako ne uspostavimo taj sustav pomorskog obrazovanja koji je znamo nekada u Hrvatskoj bio na vrlo visokoj razini, tada je naravno upitno i dalje izrastanje pomorske Hrvatske i naravno da ovo "bajpasiranje" za dobivanje licenci kroz inozemstvo ne treba promatrati u dobrom obliku. Što se pak tiče onih dugovanja koji su nastali kao posljedica nedorečenosti dosadašnjeg sustava iz Pomorskog zakonika amandmanima, Vlada se pokušava to na neki način umanjiti kroz otvaranje mogućnosti da se prolongiraju otplate duga, da se smanje određene kamate, da se na neki način učini podnošljivijim taj sustav povrata dugovanja koji postoji. Mislim da bi se ovdje trebali možda i bilo bi dobro da se uistinu ovo što je i kolega Tadić kazao, da se razmisli o otpisu tih dugovanja koji su nastali ne toliko krivnjom samih pomoraca onih koji su ostali i postali dužnici, nego naprosto zakonodavac je stvorio takve okolnosti u kojima se to očigledno nije događalo pojedinačno nego to je bilo na neki način gotovo većina pomoraca je bilo obuhvaćeno takvim mjerama. I zbog toga mislim da bi bilo dobro da se porazmisli odnosno da se prihvate oni amandmani koji idu u prilog tezi da se naprosto primjenom ovog zakona od 2008. godine krene sa jedne nulte točke, da se radno zakonodavstvo, mirovinsko i socijalno osiguranje uredi u skladu sa ovim prijedlozima, važećim normama, da se porazmisli o cenzusima kad je u pitanju oslobađanje od plaćanja poreza na dohodak, a da se pitanje dugovanja koje je evidentno vrlo je istaknuto kao problem i kod sindikata i kod pomoraca, pokuša urediti u skladu sa onim amandmanima koji idu u prilog tezi da ne bi bilo onih razloga koji bi idu u prilog tome da se naprosto ta dugovanja na neki način brišu i da se pomorcima dade puno vjetra u njihova jedra da mogu nastaviti i da Hrvatska naprosto krene prema svojoj, svom pravom putu da postane pomorska zemlja u punom smislu te riječi. Hvala lijepo.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Poštovana zastupnica Vesna Škare Ožbolt. Nema je. Gubi pravo na riječ. Poštovana zastupnica Irena Ahel. Izvolite!
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovani kapetane. Pa evo, ja zaista smatram da je Hrvatska pomorska zemlja i to dobra pomorska zemlja i stoga smatram da je važno da se Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Pomorskog zakona koji je danas na raspravi u Hrvatskom saboru urede osnovna pitanja poslovanja brodara s jedne strane te da se uključe svi hrvatski pomorci u jedinstveni porezni, mirovinski i zdravstveni sustav Republike Hrvatske. Radi se naime o svim pomorcima hrvatske državne pripadnosti a njih ima oko 32 tisuće pomoraca bez obzira da li plove na brodovima pod domaćom ili na brodovima pod stranom zastavom. Jedan od velikih problema suvremenog pomorstva u Europi je nedostatak kadrova. Pošto znamo da je Hrvatska zemlja pomoraca i da su naši pomorci itekako cijenjeni u svijetu dobro je da se vodi računa o njihovom školovanju, o njihovom usavršavanju i sustavnoj edukaciji. Predložena rješenja se odnose na socijalni i na radni status svih hrvatskih pomoraca koji plove na brodovima strane i hrvatske državne pripadnosti i u međunarodnoj plovidbi. Smatram da su takva rješenja dobra i da se pomorcima omogućava da budu korisnici prava s osnova zdravstvene zaštite i mirovinskog osiguranja te obveznici obračunavanja i plaćanja poreza na dohodak ostvaren na temelju primitka od rada na brodu. Osvrnut ću se konkretno na neke odredbe zakona odnosno posljedice koje će proisteći iz toga koje ja smatram da su posebno dobra i da ih treba istaknuti i ponoviti. Član posade broda u međunarodnoj plovidbi bez obzira na državnu pripadnost broda koji u Republici Hrvatskoj ima prebivalište ili uobičajeno boravište stječe iznimku od obveze plaćanja poreza na dohodak ukoliko je plovio 183 ili više dana u godini za koju se utvrđuje obveza poreza na dohodak. Vrijeme od 183 dana ne mora biti povezano i mogu se pribrojiti i dani plovidbe iz prethodne godine koje kao prekomjerne nije u prethodnoj godini uračunao. Smatram da je to jedna odredba koja će biti dobra za pomorce. Kroz ranije utvrđeni instalirani pomorski dodatak u važećem zakoniku koji čini neoporezivi dio dohotka sada će biti obuhvaćeni svi naši pomorci, članovi posade broda u međunarodnoj plovidbi bez obzira na državnu pripadnost broda. Tako će najveći broj članova posade u međunarodnoj plovidbi biti oslobođen plaćanja poreza na dohodak na taj primitak. Isto tako pomorac je dužan podnijeti godišnju prijavu poreza na dohodak, a uz prijavu priložiti izvadak iz Pomorske knjižice odnosno dozvole za ukrcanje kao dokaz o broju dana provedenim na brodu u međunarodnoj plovidbi, te obračunati primitke na koji se ne plaća porez na dohodak. Provođenje obveznog evidentiranja plovidbene službe plovidbe u Pomorsku knjižicu bez obzira da li plove na brodu pod domaćom ili na brodu pod stranom zastavom ovjeravat će nadležna lučka kapetanija. Ovjerena plovidbena služba priznavat će se kao osnova za polaganje stručnih ispita za stjecanje pomorskih zvanja a istovremeno će služiti i kao osnova za evidentiranje svih hrvatskih pomoraca u mirovinski, zdravstveni i porezni sustav Republike Hrvatske, a znamo da do sad to na takav način nije bilo regulirano. Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka je pripremilo novi Pravilnik o Pomorskim knjižicama i odobrenjima za ukrcavanje i nadležnosti lučkih kapetanija za izdavanje kojim će se obvezati svi hrvatski pomorci da obvezno upisuju svoju plovidbenu službu u Pomorsku knjižicu. Očekuje se da će oko 26 tisuća hrvatskih pomoraca na brodovima stranih brodovlasnika biti postupno obuhvaćeni mirovinskim, zdravstvenim i poreznim sustavom. Samo neki od tih pomoraca bit će obveznici poreza, ovisno o broju dana u plovidbi, ali će svaki biti obveznik doprinosa za obavezna osiguranja mirovinsko, zdravstveno, zaštite zdravlja na radu itd. Nadalje. Izmjena i dopuna Pomorskog zakonika osigurava se i primjena Konvencije o zapošljavanju i raspoređivanju pomoraca iz 1996. godine koju je Republika Hrvatska ratificirala 2005. godine, na način da se predviđa mogućnost da poslove posredovanja pri zapošljavanju pomoraca na domaćim i stranim brodovima obavljaju pravne osobe koje udovoljavaju uvjetima koji će se sukladno konvenciji definirati podzakonskim propisima. Naime danas hrvatski pomorci koji plove na brodovima strane državne pripadnosti na koje se ukrcavaju putem različitih pomorskih agencija ili brodara u Hrvatskoj i inozemstvu, a čiji rad nije uređen hrvatskim zakonodavstvom. Na taj se način osigurava s jedne strane učinkovit pristup hrvatskih pomoraca na svjetskom tržištu rada, ali pod nadziranim uvjetima što omogućava dodatnu sigurnost i zaštitu prava pomoraca. Na kraju slobodno možemo reći da se pomorskom može smatrati ona zemlja koja prepozna posebnosti pomorskog brodarstva i za njega stvori posebne uvjete i poseban status po mjeri svjetskih uvjeta poslovanja. Smatram da je ovaj zakon potrebno donijeti jer ćemo na taj način omogućiti pomorcima da na boli i kvalitetniji način riješe svoj status i svoje obveze. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Slaven Letica. Izvolite.
Gospodine predsjedniče zapravo ovaj prijedlog zakona je trebao braniti ministar Šuker a ne državni tajnik i pomorski kapetan. Zato šta ako pogledate njihove izraze lica vidjeti ćete da nisu oni baš sasvim iza ovog prijedloga zakona. Mislim da se događa jedan zanimljivi fenomen ja bih kazao danas da ova preinaka zakona ima veće kulturne implikacije nego su fiskalne implikacije. Gotovo bih kazao da ću se nasloniti na neki način simbolički na moju raspravu o Zakonu o stočarstvu koji je iskorijenio mala gazinstva. Hrvatska i hrvatsko more, Jadransko more danas je sudionikom borbe triju teritorijalnih instinkta. Prvi bih nazvao morilačkim instinktom. To su ljudi koji iza brda, koji su se naglo u ratu i poslije rata obogatili, kupili jahte koje vrijede između milijun i 10 milijuna eura. Ima ih otprilike oko 150 u Hrvatskoj, od grobničkog tajkuna Slavka Linića koji ima plovilo vrijednosti negdje valjda od stotinjak tisuća eura do Keruma koji ima jahtu vrijednu 10 milijuna eura. Znači tih 150 vlasnika plovila koji su priučeni pomorci dolaze dole da osvoje prostor i da demonstriraju svoju raskoš i silu. Gospodin Kerum recimo on naruči 100 Don perinjona i poslužuje u bukarama. To je u suprotnosti sa bodulskom kulturom štedljivosti, skromnosti, pretakanja kune i dinara iz lijeve u desnu ruku, uzimam tu i kolegu državnog tajnika i Tončija Tadića kao paradigme te bodulske štedljivosti, te kapetanske svijesti, tog zgrdačkog gotovo bih rekao mentaliteta hrčka koji kao nomad leti po cijelome svijetu, uvijek nešto malo donese, neku sliku, donese neku rijetku biljku, sagradi ljetnikovac, prištedi tu na kavi u našem kafiću pa kao i kolega Tadić uloži u obnovu obiteljske kamene kuće. Znači u tom smislu 150 tisuća malih plovila na Jadranu, vlasništvo nas iz primorja i sa otoka sukobljava se sa ovim morilačkim duhom koji dolazi kao nekada Hrvati na more u kožucima na konjima, čude se moru i hoće ga osvojiti. Treća skupina koja dolje dolazi gospodine predsjedniče su strani tajkuni. Oni su moćniji čak i od ovih morlaka, znači koji su trenutno osvojili ne samo hrvatsku vlast, jer vidite kolega Milanović je iz Glavica sela malenoga pored Sinja grada Viteškoga, a naš uvaženi uzoriti premijer je iz Dugobala. Tu je i Todorić koji ima najveću jahtu. Znači gospodine predsjedniče hoću kazati …
A di smo mi?
Ja sam za to gospodine pomorski mornaru Šeks, da se ovo regulira pitanje ali na jedan osjetljivi način. Mislim da se događa opasan presedan. Sve se gleda kroz poreze, ubiranje poreza. Ti pomorci su veliki kulturni kapital. Njih 30 tisuća koji putuje po svjetskim morima, koji pišu pjesme o tim brodovima, koji pišu pisma su dio kulturnog bogatstva ovoga naroda i mi uz svo dužno poštovanje prema gospodinu Šukeru ne smijemo dopustiti da se događa ono što se događa simbolički na ovoj razini, ali uskoro će se pojaviti u ovom Visokom domu i prijedlog o ukidanju jedinstvenog matičnog broja i utvrđivanju jedinstvenoga poreznoga broja. To je jedan veliki civilizacijski pomak unatrag. Da mi kao građani smo svedeni na porezne platiše. Ja bih ovom prigodom pledirao i na vas gospodine predsjedniče Sabora prije nego se pojavi taj skandalozni anticivilizacijski zakon o ukidanju statusa jedinstvenosti svakoga od nas. Svatko u ovom Visokom domu od Marije Bajt do pomoćnog biskupa Ivasa, su jedinstvene osobe. Nikada se takve više neće raditi. I u tom smislu bi molio da se s puno više snošljivosti, odnosima prema tih 30, 40, 50 milijuna kuna koje kanimo ubrati od tih pomoraca. Što će biti sa našim športašima koji zarađuju 10, 50 milijuna eura, koji također godinama, desetljećima nisu tu plaćali poreze, a mi ih smatramo perjanicama hrvatskoga domoljuba s puno razloga. I konačno završio bi ovu diskusiju jednim malim apelom. Dobra su vremena i apelirao bih prije svega na Damira Kajina. Ja dolazim iz Podgore, iz kolijevke ratne mornarice, partizanske antifašističke. Prema tome nova su vremena. Ja sam čak i Svetu Leticu našeg admirala nagovorio da bude prvi zapovjednik Hrvatske ratne mornarice. Ja bih vas zamolio i gospodine predsjedniče Sabora da se obnovi ta tradicija, da Podgora ponovo postane kolijevkom antifašističkog pomorskog ratničkog pokreta kojem dugujemo veliku tradiciju pobjedništva na moru od bitke kod Lefanta gdje je bilo u savezničkim snagama od otprilike 90-tak tisuća plovila kako me podučio gospodin Tonči Tadić, bilo je hrvatskih oko 9% oko znači 8 tisuća i to su bila plovila malo veća od ove sirotinje koju imaju i kod vas tamo na vašim otocima i kod kolege Tadića. Eto, znači samo malo više respekta i da u izradi ovakvih zakona se uzimaju ozbiljno u obzir kulturni faktori, kulturni kapital, a da ne računamo samo kako doći do tih poreza i ubrati doprinose, jer to nije ono što mora biti u prvom planu naše pažnje. Hvala vam lijepo.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik i potpredsjednik Doma, Mato Arlović.
S obzirom da je javno izgovorena riječ i zbog buduće povijesti moram ispraviti netočni navod oko toga kako je admiral Sveto Letica postao prvi zapovjednik Hrvatske ratne mornarice. Nakon razgovora sa predsjednikom Tuđmanom tada kao član SDP-a razgovarao je sa predsjednikom Ivicom Račanom i sa mnom i uz suglasnost naše stranke postao prvi zapovjednik ratne mornarice. Kasnije je prešao u HDZ. Hvala lijepo.
Replika poštovana zastupnica Dorotea Pešić-Bukovac. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Evo kolega Letica naravno u svojim uvijek vrlo inspirativnim nastupima potako me je da se osvrnem na ovu bodulsku štedljivost i našeg državnog tajnika koji zaista sve čini da s jedne strane država ubere što više poreze, napuni kasu, a sa druge strane da država ima što, što manje obaveza prema svojim građanima. A željela bih to potkrijepiti iz zakona pomorskog od 1994. gdje je eksplicite bila glava 3. od članaka 801. pa do 809. gdje je država nakon 10 godina, vlasnik potonulog broda nije ga uzeo, onda je bilo to vlasništvo države gdje se cijela jedna ta glava 2004. donošenjem ovog Pomorskog zakona nije, nije više uvrstila nego se je zamaglila u … [[Govornica se ne razumije.]] 2 od tamo nekih 710 do 788 članaka pod glavu spašavanje. Tako da iako smo mi potpisnici međunarodnih konvencija o tome nije se eksplicite kao što je to bilo u starom Pomorskom zakoniku država obavezala da će snositi troškove ako dođe do ekološkog incidenta.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Slaven Letica.
Manje-više se slažem sa stajalištem kolegice međutim samo bih kazao gospodinu Arloviću ako je tako Sveto Letica bio u SDP-u a on je, ja sam ga odveo kod predsjednika Tuđmana i u dvije minute je pristao biti ne kao SDP-ovac zapovjednik Hrvatske ratne mornarice nego kao hrvatski domoljub i veliki pomorski pobjednik. Obnovite mu kuću kod mene u ime SDP-a u Podgori. Ja ću vas odvesti gospodine Arloviću. Napravite zakladu Svete Letice i obnovite mu obiteljsku kuću.
Drugi, druga replika poštovani zastupnik Valter Poropat.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa uvaženi kolega Letica vjerujem da ćemo se složiti kad ste govorili o našim sportašima i plaćanju poreza naših sportaša i kad ste uspoređivali naše sportaše sa našim pomorcima ipak postoji velika razlika među njima. Naši pomorci koji plove na brodovima veći niz mjeseci u godini ipak teško je uspoređivati sa sportašima jer naši pomorci žive bez svojih familija daleko od svojih kuća i ipak je to malo drugačije. Vjerujem da ćemo se složiti s time.
Odgovor ne repliku poštovani zastupnik Slaven Letica.
Dapače da se ja slažem, ali postoji jedan presedan, jedna paradigma. Sportaš bodul Goran Ivanišević. Znači iako ima vrijedna plovila ponaša se kao da je vlasnik maloga plovila. Ne baca plastične vreće u more, zna kako piti "Don Perignon" i ne koristi bukare i ne zatvara hotele i ne naručuje pjevaljke da ima te pučke zabave. Prema tome možete biti i sportaš i poštovati Jadransko more i možete uredno plaćati poreze. Hvala lijepo.
I … [[Govornik se ne razumije.]] mornar se može biti. Poštovani zastupnik Valter Poropat.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, poštovani državni tajniče, gospodine kapetane. Dolazim iz regije koja je uz ostalo i pomorski orijentirana i imam puno prijatelja i poznanika kojim se bave ovim teškim i mukotrpnim pomorskim poslom. Ti ljudi žive težak život i odvojeni su od svojih domova i od svojih familija i zato ih treba, i zato im treba pružiti maksimalnu pozornost. Pomorski zakonik donesen je još 2004. godine i ima 1032 članka, a prethodio mu je Pomorski zakonik iz 1994. godine sa dvije izmjene. Ove izmjene koje se tiču stranoga broda nisu tako značajne i sposobnosti za plovidbu iskazuju samo razvoj prava na tom području. Takvi slučajevi za promjenu zakona su gotovo svakodnevni. Novine su međutim posredovanje pri zapošljavanju pomoraca i plaćanje poreza i doprinosa pomoraca. Što se tiče posredovanja pri zapošljavanju pomoraca dosadašnje rješenje je bilo da se posredovanje kod pomoraca može obavljati samo Hrvatski zavod za zapošljavanje. Imali smo i imamo sustav zapošljavanja pomoraca koji nije bio u funkciji niti je to danas. Rezultat je pojava privatnih posrednika i agenata u zapošljavanju pomoraca koji su zaradili milijune na reći ću nedovoljnom radu državnih institucija. Jedinih zakonom ovlaštenih za posredovanje u zapošljavanju pomoraca. Milijuni su gospodo nemojmo se zavaravati iz džepova pomoraca na ovaj ili na onaj način završavali u džepovima privatnih posrednika. Završeni učenici i studenti pomorskih učilišta nisu mogli dati zaposlenje koje im je bilo nužno za stjecanje zvanja. No što se nudi ovim rješenjem? Novim rješenjem taj posao mogu obavljati i druge osobe. Dakle na taj način dopušta se pravno nešto što je postala do stupanja na snagu ove izmjene zakona nezakonita praksa sa ponekad neprimjereno visokim provizijama tih osoba i nikakvim, nikakvom pravnom zaštitom pomoraca. Pravno-teorijski pitanje je da li je tu materiju radnih odnosa potrebno smjestiti u radno i socijalno područje, a ne u područje Pomorskog zakonika? A što se tiče poreza i pomoraca i njihovog plaćanja poreza i doprinosa pomoraca suština predložene promjene je da član posade u međunarodnoj plovidbi jest porezni obveznik. Osim ako je plovio 183 dana i više u godini u kojoj se utvrđuje obveza. Problem se svodi na to da od nastanka samostalne Republike Hrvatske do danas pomorcima sustavno nisu rješavana njihova prava i obaveze u segmentu zdravstvenog i mirovinskog osiguranja, ali i poreza. Pa se do sada sve svodilo na to da se od pomoraca traže maksimalna davanja za nikakvu uslugu ili je država zažmirila na primjeni pojedinih propisa koji su se smatrali nelogičnim. Predstavnici Sindikata pomoraca upozorili su partnere na Kongresnu rezoluciju prema kojoj Sindikati pomoraca ne mogu dati podršku izmjenama i dopunama Pomorskog zakonika ukoliko se početkom primjene zakona ne riješe dugovanja pomoraca. Prema podacima s kojima raspolažemo a koji se odnose na razdoblje do 2003. godine govore o evidentiranih 1738 pomoraca koji imaju dugove. Od njih se potražuje ukupno 47 milijuna 318 tisuća 451 kuna bez uračunate kamate. 90% dugovanja odnosi se prema Mirovinskom fondu, 7 do 8% prema Fondu zdravstvenog osiguranja, a ostatak otpada na sva ostala osiguranja. Treba istaknuti da na porezni dug otpada 63000 kuna. Kada bi se uračunala kamata onda bi se dug povećao za dodatnih 30 milijuna kuna. Partneri su se opredijelili i za pomoć onom dijelu pomoraca koji je već došao pod udar prisilne naplate dugovanja. Izražen je zajednički stav da bi se pored na zakonu osnovanog smanjenja potraživanja kroz točnije utvrđivanje razdoblja dugovanja umanjenje eventualno krivo određene zatezne kamate, odnosno zastare trebala iznaći mogućnost da se ostatak stvarnog dugovanja isplati diskontno na način da bi se eventualnim plaćanjem duga u cijelosti odjednom dug umanjio za 80%, za kvartalno plaćanje umanjenje duga bi iznosio 50%, a polugodišnje 30%. Također je predloženo da se ostavi mogućnost plaćanja dugovanja u 12 rata. Pravno-teorijski pitanje je da li tu materiju broja dana 183 ili neki drugi broj, dakle da li bi to trebalo smjestiti u neko drugo područje, a ne u Pomorski zakonik koji je sveobuhvatni pomorski kodeks i koji se ne bi smio baviti brojanjem dana i plaćanjem poreza. Hvala.
Hvala. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Danas raspravljajući o ovom Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Pomorskog zakonika s Konačnim prijedlogom zakona raspravljamo o ljudima koji jedu kruh sa sedam kora. Raspravljamo o našim pomorcima koji su kroz desetljeća, ja bih rekla eto i stoljeća pronosili pomorsku slavu Hrvatske. Ali na žalost dakle, unatoč tomu, jednoj općoj deklarativnoj opredijeljenosti Hrvatske prema moru, pomorska orijentacija je jedna sintagma koja ne silazi s ustiju svih vlasti od devedesete godine. Međutim, evo činjenično stanje je posve drugačije. Osim što je upropaštena flota na razne načine, sjetimo se samo onog velikog riječkog brodara kojeg je spomenuo kolega Antešić. Ali jednako tako mi smo i prodali mnoge naše brodove koji su bile naše bijele ljepotice, ljepotice Jadrana. Međutim, evo zaista podnošenjem ovog Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Pomorskog zakona konačno evo vlast shvaća da status pomoraca treba adekvatno riješiti i evo ja osobno podržavam ove izmjene kao što je to u svom govoru govoreći u ime kluba SDP-a učinio i naš kolega Peruško. Konačno je bilo vrijeme da se upravo riješi taj status naših pomoraca kako bi to zvanje mi unaprijedili jer evo nepobitne činjenice svjedoče upravo o tome kako opada interes za to zvanje. Na žalost, nije to samo situacija evo kod nas i u Hrvatskoj nego i Europske zemlje koje su nekada bile svjetske pomorske sile. Slična situacija se događa. Međutim, one su na vrijeme upravo reagirale upravo svojim zakonodavstvima učiniti upravo takvo zanimanje ponovo privlačnim za mlade ljude. Konačno kažem to čini i Hrvatska, a Norveška je to napravila još 1987. godine iako nije zemlja Europske unije. Ali naravno zemlja pomoraca, zemlja ribara. Dosadašnje stanje koje je naročito tištilo naše pomorce na vlastito one koji su kruh svoj zarađivali ploveći na brodovima pod stranim zastavama. Dakle, njihov ovaj socijalni status je bio krajnje neadekvatan. Zdravstveno osiguranje, mnogi su ga uplaćivali. Ali realizaciju zdravstvenog osiguranja kada su se našli u Hrvatskoj nisu mogli ostvariti u onoj punini kao što to imaju i drugi zdravstveni osiguranici. Jednako tako i kod mirovinskog. Slična situacija je i s mirovinskim osiguranjem. Tako nisu mogli ostvariti onaj beneficirani radni staž. Iako uvjeti pod kojima oni, u kojima oni rade i općenito kako živi kažem najbolje govori ta sintagma da jedu kruh sa sedam kora. Dakle, konačno evo pomorci, pomorcima se olakšava taj status da jednostavno i naše zakonodavstvo stvorit će eto i našim pomorcima i brodarima uvjete poslovanja kakvi imaju pod zastavama pogodnosti. Na vlastito evo posebno bih istaknula ono što je dobro, a čime su se naši pomorci često sretali kada su doživljavali različite nesreće ploveći pod stranim zastavama i ta odgovornost tog stranog brodara često je bila upitna, često su bili dakle i onemogućeni u ostvarivanju svojih prava. Naravno, nije lako bilo naći ni punomoćnika koji posjeduje upravo jedna specifična znanja, a pogotovo još pred stranim sudovima kao mjesno nadležnim s obzirom na nesreću gdje se dogodila. Sa ovakvim Prijedlogom zakona, gdje se i naše evo zakonodavstvo usaglašava sa zakonodavstvima pomorskih zemalja, odnosno zemalja Europske zajednice ipak stvar će se promijeniti. Posebno bih napomenula i to dakle da i sam Sindikat pomoraca koji je ranije imao gotovo identične primjedbe na ono što smo i mi ukazivali još 2004. godine kada je donesen zakon i dakle, evo to je jedina primjedba. I obično i kod dobrih prijedloga. Jedina je primjedba ta zašto to nije učinjeno ranije. Ali evo bolje, kažem, bolje ikada nego nikada. Ali krajnji je čas, s obzirom na tešku situaciju u pomorstvu, pogotovo u Hrvatskoj kada evo sve više dakle i niču novi mali brodari koji muku muče da bi sastavili posadu. Naravno da je konkurencija radne snage iz istočnih zemalja velika, da su oni spremni ploviti pod znatno, pod uvjetima i sa znatno manjim plaćama. Međutim evo i u tom svijetu i u europskom i na europskom i na svjetskom tržištu rada hrvatski pomorac je cijenjen. Međutim sa ovim Prijedlogom zakona vidim nekako i mogućnost rješavanja naobrazbe za pomoračka zvanja. Po prvi put zadnjih nekoliko godina ne mogu se popuniti pojedini razredi u pomorskim školama, evo napominjem što je i kakva je situacija i sa Pomorskom školom u Zadru. Dakle podržavaju donošenje ovog Konačnog prijedloga zakona ipak evo ono što je rekao i kolega Peruško možda ima vremena. Pogledajte gospodine državni tajniče, izvijestite ministra, Vladu da se reagira na adekvatan način, jer će nastati različite situacije kod ovih starijih pomoraca. Što će biti sa ovim potraživanjem od 48 milijuna kuna? Hoće li i to onda, dakle to na adekvatan način treba riješiti kako bi se nekom čišćom situacijom i sa nekim povjerenjem krenuli u ostvarenje i primjenu ovog zakona tako da eto naši pomorci budu otvoreni, podmirujući dakle sve ove obveze, poreze i doprinose koji su apsolutno u njihovom interesu i koji ih korporiraju u naš kompletan naš pravni sustav, navlastito sustav socijalne sigurnosti. Hvala lijepa.
Hvala. Replika, poštovani potpredsjednik Doma, Mato Arlović. Izvolite.
Poštovana kolegice Ingrid Antičević ja mislim da bi trebalo ostaviti malo vremena prije nego što se glasa o ovome zakonu u konačnom prijedlogu da Vlada svojim amandmanima ga malo još dodatno popravi. Ilustracije radi ja ću spomenuti samo nekoliko odredbi koje su ovdje prisutne, primjerice članak 36. u vezi sa člankom 37. U članku se 36. propisuje da će ministar nadležan za poslove financija uz suglasnost ministra, misli se pomorstva, u roku od 6 mjeseci donijeti provedbene propise koji se odnose na visinu pomorskog dodatka i pomorski dodatak itd., itd, itd. A u 37. se kaže u stavku 2. da od 1. siječnja 2008. godine će se početi primjenjivati i oporezivanje u vezi s tim. Ja nisam siguran da je ta, da ta dva roku mogu se međusobno nadopuniti. To bi trebalo vjerojatno skratiti. Jer morali bi ipak znati činjenicu da pod tim provedbenim propisima će zapravo ljudi ispunjavati formulare, raditi, podnositi prijave i bilo bi dobro da se od dana stupanja na snagu ovoga Zakona taj rok za ministra skrati za 3 mjeseca tako da se ljudi mogu educirati. Druga primjedba koja bi se trebala još jedanput preispitati, vezana uz članak 12. kojim se mijenja ili dopunjuje, mijenja stavak 2. članka 126. koji je do sada imao jednu čudnu formulacija kao što je poznato, a kojim se između ostaloga smatralo da u brodu, javnom prijevozu u linijskom obalnom pomorskom prometu koji obavlja prijevoz između hrvatskih i stranih luka ne smatra se brodom u međunarodnoj plovidbi. To je činjenica znate laka danas u praktičnom pogledu kada se radi o prijevozu ne znam između obale naše do preko iza Trsta ili ne znam, za Bar. Međutim ja bih htio podsjetiti da smo imali linije od Rijeke preko Splita do Tirane, odnosno Albanije i dalje. A nadajmo se da ćemo imati takve linije. I u takvoj situaciji ove odredbe teško mogu opstati. I zbog toga bi bilo dobro da se taj dio preispita i da se precizira. Jer se ne radi samo o pravu brodara, odnosno mornara, nego se radi o brodu. A to ipak po međunarodnom osiguranju nešto malo drugačije glasi kada se radi o otvorenom moru i kada se brod zadesi na otvorenom moru nego što bismo mi ovdje htjeli to isključiti. Pa zbog toga mislim da bi još jedanput to trebalo pregledati i ispitati. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Kolega Arloviću ja mislim da ste dobro, da ste apostrofirali ovaj članak 36. iako ste to vi ukazali na jednu drugu situaciju. Ali ja bih iskoristila evo odgovarajući vama nešto što je potrebno s obzirom na nešto što Vlada sada upravo čini i sa svojim famoznim projektom HITRORez. Dakle, gdje ukida po postojećim zakonima čitav niz podzakonskih akata. A s druge strane evo vidite i u članku 36. ponovno daje u obvezu ministru nadležnom za poslove financija, ali jednako tako i ministru iz ovog resora, dakle i pomorstva da donese dakle pravilnik kojim će propisati i visinu pomorskog dodatka za člana posade po načinu iskazivanja podataka o oporezivim primicima i primicima na koja se ne plaća porez na dohodak, dakle to je onaj porezni dodatak te porezno priznati izdacima i načina dokazivanja broja dana … [[Govornica se ne razumije.]] Prije svega ne samo zbog toga što Vlada na neki način skače sama sebi u usta, dakle s jedne strane ukida podzakonske akte u postojećim zakonima, a u novim zakonima ponovno uvodi te podzakonske akte. A dobro je i kolega Tadić skrenuo pozornost da su ove, na što je skrenuo pozornost da su ovo stvari koje bi se trebali naći u zakonu na jedan općenit način tako da izbjegnemo svaki volunatrizam, a i neko administriranje i nešto čime bi pojedini pomorci u različitim dakle situacijama bili i različito nagrađivani, odnosno oslobađani s obzirom na zakonske mogućnosti. Hvala.
Poštovani zastupnik Anton Peruško. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodo iz Vlade. Pa ja sam uglavnom govoreći u ime kluba SDP-a iznio stav kluba u odnosu na ovaj Prijedlog zakona koji je danas pred nama, a i svoj osobni. I moram izraziti zadovoljstvo što razgovaramo o hrvatskom pomorstvu podrazumijevajući pod ovim izmjenama i dopunama i raspravu o hrvatskom pomorstvu jer ono to raspravu zaslužuje, prilagođavanje propisa hrvatskih iz domene pomorstva zemljama Europske unije, Europe i svijeta je nužno. Bez obzira ako hrvatsko pomorsko gospodarstvo nema značaja kojega bi trebalo imati i kojega je svojevremeno imalo, ali zaslužuje jednu posebnu pažnju, jedan posebni … [[Govornik se ne razumije.]] , pa ako hoćete i zbog onih tradicijskih vrijednosti o čemu je i kolega Letica i neki drugi zastupnici ovdje govorili i tema je preozbiljna. Kažem neka Croatica linea koji sam i osobno stvarao, nema 74 broda kojima smo se dičili diljem svijeta. To je bila bivša Jugolinija, kasnije preimenovana u Croatica line i kao Croatia line na žalost uništena. Ja živim u uvjerenju da će, sinoć smo razgovarali o akciji "Maestro" i ja se iskreno nadam da će akcija "Maestro" ići unazad i ja se toga ne bojim pa da će doći i do Croatia linea. Međutim, nešto što želim reći, preozbiljna je tema da bi ja iz političkih razloga ne mogao podržati ovdje Prijedlog izmjena i dopuna pomorskog zakonika jer su odredbe koje se predlažu pro futuro apsolutno prihvatljive kad je u pitanju rješavanje statusa hrvatskih pomoraca. Pro futuro nema nikakve dvojbe za one koji će postati pomorci od 1.1.2008. izjednačavaju se u pravima primjereno Europskoj uniji koja je to i omogućila jer je direktiva da se ide na oslobađanje poreza i doprinosa, pa čak sve do nule. Prema tome, valja biti objektivan i reći da se pro futuro status rješava, da se hrvatski pomorci prestaju biti građani drugog reda, da se uvode u hrvatski mirovinski, zdravstveni i porezni sustav isto kao i drugi građani. Čuli smo i osnovice koje će se uračunavati. Prema tome, u tom dijelu apsolutno je prihvatljivo. Meni se čini da je to većinsko stajalište svih koji su se ovdje danas javili za raspravu. Jedino je dvojbeno pitanje dospjelih, a nenaplaćenih potraživanja. Kako to riješiti, jer bih podsjetio da je dug uglavnom taj koji se odnosi na dug s osnova mirovinskog osiguranja koji je sukladno zakonu mogao biti obračunat i prisilno naplaćivan do '98. godine, a promjenom zakona '98. godine od tada do danas obaveza dugovanja s tog osnova zasniva se samo na prijavi koju napravi sam obveznik, a ne zavod. Zakonik iz 2004. godine kad je u pitanju rješavanja socijalnog statusa pomoraca nije donio ništa novoga. Brodari su se ponadali da će oslobađanjem poreza na dobit kompenzirati jedan dio u smislu pa su neki kao npr. tankerska plovidba bili preuzeli obavezu plaćanja doprinosa 50%, pa je došlo i do povećanja plaća, međutim došli su ponovno u situaciju nekonkurentnosti u odnosu na strane brodare i počele su njihove kalvarije sa osiguranjem pomoračkog kadra jer je potražnja na svjetskom pomorskom tržištu izrazito velika. U ovom trenutku prema nekim procjenama časničkog kadra fali negdje oko 50-tak tisuća i nije teško naći zaposlenje. Da puno ne dužim, ja znam da predstavnici Vlade ovdje prisutni gospodin Bačić i kapetan Babić znaju da ja znam da oni znaju u čemu je ključni problem i predložio bih da danas o ovom Zakonu što je i kolega Arlović istaknuo ne glasamo, da se uzme još 8 dana do idućeg petka vremena i da se pokuša iznaći optimalno rješenje za ono što znamo da je problem i što opterećuje današnju situaciju na pomorskom tržištu, a to je pitanje dospjelih, a nenaplaćenih potraživanja. Hvala lijepo.
Hvala. Replika, poštovani zastupnik Zdenko Antešić.
Pa evo gospodin Peruško u nekoliko rečenica samo da vam, da repliciram kad ste govorili o dug s osnova mirovinskog osiguranja koji bi trebali pomorci uplaćivati, a da bi se uveli u hrvatski mirovinski sustav. Naime, možda bi bila zanimljiva ideja da se nekako izjednačimo sa već postojećom praksom kojom se evo nekim sportskim klubovima rješavaju ti problemi. Vi znate i sami da smo 700 milijuna kuna oslobodili neke sportske klubove od toga naše najveće klubove, a to je "Dinamo" i "Hajduk" 600 milijuna kuna. Pa ako smo te klubove oslobodili s toliko novca, onda ja mislim da i hrvatski pomorci zasluže da se bar, ako ne u cijelosti, ali bar po nekom sličnom modelu ih se oslobodi i uvede u hrvatski mirovinski sustav kako bi i oni bili na neki način izjednačeni bar dijelom sa u svom teškom poslu, sa našim nogometašima.
I poštovana zastupnica Ingrid Antičević Marinović, replika.
Pa evo kolega Peruško, govorili ste o problemima brodara kako da kompletiraju i oforme posadu. Međutim, to je dakle onaj problem koji smo ovdje svi zajednički istaknuli, ali nije istaknut problem čime se naši brodari također susreću te im država, a valjda u tradiciji iako tvrdi suprotno ne isplaćuje, kako država inače ne isplaćuje svoje obveze prema svojim korisnicima po pojedinim zakonima, tako mnogi brodari pa i na zadarskom području čekaju da im država dade, odnosno isplati subvencije. Ima brodara koji skoro po 800, 900 tisuća kuna potražuju i to bez kamata. Troše svoje dragocjeno vrijeme po županiji, zovu gore u ministarstvo, obećava se i ne rješava odnosno daje se na nekakvu kapaljku. Pa čekajte itd. To nije jedno ozbiljno poslovanje. Kako takav brodar može uopće i planirati i izvršavati uredno svoje obveze prema državi, kad država ta ista ne ispunjava obveze prema njemu. A dapače, on je obvezan i platiti dakle i plaće svojim radnicima tj. pomorcima i onda se ponovno vraćamo u onaj začarani krug koji nažalost ne prati samo evo, brodare nego je eto, postao ponovo jedna raširena pojava.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Anton Peruško.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice Marinović hvala vam na ovoj replici, dobro mi je došla da upozorim na jedan problem otprilike slične prirode o kojem ste i vi govorili. Recimo vrlo je pohvalno klub SDP-a i klub HSP-a koliko se sjećam otvorili su bili u ovoj sabornici raspravu oko cijene goriva za brodare, male brodare, isključivanje poreza odnosno davanja za ceste itd., i pohvalno je i podržavam to što je Vlada u proračun za ovu godinu osigurala deset milijuna koliko znam za refundaciju tih troškova goriva. Međutim gledajte, iskoristit ću ovu priliku obzirom da ste tu i državni tajnik kapetan Babić. Nemojte ih tjerati da ih preveliko administrirate. Znate i vi kao i ja. Ima knjiga utroška goriva, ima knjiga prevaljenih morskih milja, ima brodski dnevnik. I sad tjerati ih da dođu u lučke kapetanije da im službenik, djelatnik u lučkoj kapetaniji ovjeri nešto što on neće ići provjeravati, jednostavno ono što mu mali brodar donese to će mu ovjeriti i prihvatit će se kao zdravo za gotovo. Ukoliko se sumnja da bi moglo biti zlouporabe u vezi s time, vi znate da je mogućnost kontrole jasna, moguća i oslobodimo ih, male brodare tog nepotrebnog administriranja. I dajmo tu refundaciju kad smo već sredstva osigurali u državnom proračunu jer ovo zaista ih izluđuje i dovodi ih u jednu situaciju u koju zaista nema potrebe a država ima mogućnost kontrole ukoliko to želi. Hvala.
Hvala. Pet minutna rasprava. Klub HSP-a poštovani zastupnik Tonči Tadić.
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici, poštovana gospodo iz ministarstva! Rečeno je čitav niz teza o tome kako je ovaj zakon dobar. Ja bih išao redom u ime našeg kluba pobiti neke od njih. Dakle, činjenica je da pomorski dodatak mi želimo ovdje postaviti kao nešto što evaluira zakon da bude fiksiran na polovicu osobnog odbitka i da se zna zakonski koliki je a ne da to određuje ministar svojom milošću. Trenutno je pomorski dodatak evaluiran pravilnikom kao neoporezivi dio i iznosi 250 kuna dnevno za domaće linije, a oko 400 kuna dnevno za međunarodne linije odnosno za brodove koji plove pod stranim zastavama. Našim prijedlogom bi to bilo preko 800 kuna. Zatim činjenica je da se osnovnica za obračunavanje svih doprinosa računa prema završenoj školi a ne prema poslu koji se obavlja. Pa kadet sa završenom pomorskom školom ima osnovicu od 9 tisuća kuna. I sad imamo ludu situaciju da netko može biti na zapovjednom mjestu sa srednjom stručnom spremom i imati pet puta veću plaću od tog kadeta, ali će imati jednako tako osnovicu kao srednja stručna sprema, dok će kadet i dalje tući tih 9 tisuća kuna osnovice. A za tog lika sa većom plaćom biti će osnovica ova o kojoj je govorio državni tajnik Bačić. Također je meni i klubu HSP-a imputirano da mi sa ovim zapravo štitimo one koji imaju plažu od 15 tisuća dolara. Pazite. Ti koji primaju plaću od 15 tisuća dolara su već na poslovima koji traju duže od pola godine, a sa ovim zakonom su zapravo oni oslobođeni od plaćanja ikakvog poreza. Vi ste ih oslobodili državni tajniče od plaćanja ikakve obaveze prema Republici Hrvatskoj. Prema tome, to je naprosto pila naopako što se tiče ovog zakona. I sad da se vratim malo u prošlost. 2004. upravo je ovo ministarstvo na čelu sa nadošlim državnim tajnikom i ministrom inzistiralo na onom eksperimentu kada se izmjenom zakonodavstva pokušalo dobiti 4 tisuće ljudi kojima bi se udarilo poreze. Dobilo ih se svega 700 a njima su sjela dugovanja od 54 tisuće kuna zaostataka u prosjeku. Sad se računa uloviti 20 tisuća ljudi sa još većim dugovanjima i to su činjenice. Ali činjenica je i to da je tankerska plovidba koja se htjela držati slova zakona radi toga ostala praktično bez kadra. Dakle, ima tu još jedan detalj koji je meni doista fenomenalan, a to je da znamo da postoji dosta ljudi koji rade izvan Hrvatske dobro plaćene poslove ali nisu pomorci. Njih nećete loviti, ali pomorce hoćete jer ih imate čime loviti kroz matrikulu. Pa onda gdje se vidi mogućnost harača, odmah ga se ubere. Dakle, od svih tih poreza brodar će imati malo koristi i kao što je rekao jedan od mojih prethodnika, smisao ovog zakona, suština zakona jest da je pomorac na međunarodnoj plovidbi sa ovim postao porezni obveznik i da mu je to neizbježno. A svi Vladini amandmani idu samo za time da dugovanje plati na rate uz veliku milost da ne mora na to platiti kamatu. To je sve, dakle što se tiče tih vaših silnih amandmana i ovih izmjena zakona. Dakle, tražimo da se visina pomorskog dodatka utvrdi u zakonu a ne milošću ministra i da bude jednaka polovici osobnog odbitka. Tražimo da se podvuče crta pod dosadašnja dugovanja i da se ne naplaćuju retrogradno. Tražimo da se u to uključe i oni koji se prijave unutar dvije godine od dana donošenja zakona. I tražimo na kraju krajeva da se u Saboru počne voditi rasprava i o svim ostalim aspektima pomorskog posla i zapošljavanju i školovanju i onome što joj država daje, a ne samo u tome kako bi mogla ubrati porez. Hvala.
Hvala. Klub HSS-a, poštovani zastupnik Ante Markov. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Ponovit ću, klub HSS-a je podržao intencije ovih izmjena i dopuna koje idu za tim da se urede odnosi u radnom zakonodavstvu, da se urede odnosi u zdravstvenom i mirovinskom osiguranju, jednom riječju da se uredi onaj dio infrastrukture koji je do sada bio ne samo neuređen nego i štetno uređen. To je samo jedna razina o tehničkoj razini te razine nije dovoljno da bi se donijela jedna opća ocjena o kvaliteti ovih izmjena i dopuna. Ne možemo paušalno raspravljati o preozbiljnoj stvari. Mi imamo čitav niz zamjeraka koji proizlaze djelomice iz ovih izmjena i dopuna koje su do kraja nejasne, koje ne daju ono uravnoteženo pravo pa ćemo kazati da ćemo jednako oporezivati onoga sa najmanjim prinosima i onoga sa najvišim prinosima i to je osnovni problem u ovom prijedlogu zakona. Drugo, naravno i klub HSS-a u potpunosti podržava pomorski dodatak mora biti eksplicite naveden u ovom prijedlogu zakona. Sve ono što ostavimo podzakonskim aktima, razmišljanjima ministara, sve dobiva onakvu ulogu da se ustvari okrene protiv zakona. Prema tome mi ne možemo podržati intencije koje idu u tom smislu. Ono najvažnije o čemu sam govorio, sustav pomorskog obrazovanja još uvijek ne prepoznajemo, još uvijek zatvorenim očima govorimo o stvarima koje svi vide ako otvore oči. Sustav obrazovanja je slomljen. Doživio je slom u Republici Hrvatskoj. Pokušavamo ga opet kupiti kao robe koju ne želimo proizvoditi u Hrvatskoj da bofel robu u okviru sustava obrazovanja želimo uvoziti izvana. Nedopustivo. Kao što je nedopustiva razgovarao sam u pauzi sa kapetanom, da se školski brod jedrenjak tipa loger neće graditi od drva jer za to navodno nema interesa nego ćemo ga graditi od grožđa. S time zabijamo zinganu bruku u kapsu mrtve hrvatske drvene brodogradnje. To je nedopustivo.
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa ne znam bi li rekao na njegovu žalost ili bolje na našu radost, ali sustav obrazovanja sasvim sigurno nije propao. Imamo izvanredan sustav obrazovanja što nam priznaju i izvan hrvatskih granica. Samo da vas podsjetim kod pregovaranja sa Europskom unijom upravo taj dio je prošao i to odmah bez ikakvih primjedbi, usklađen sa europskim zakonodavstvom sa stečevinama, a da ne govorimo o rezultatima koje postižu naši stručnjaci, naši učenici i profesori itd. I drugo to što ste rekli o hrvatskoj brodogradnji, doista to vam samo služi vama na čast.
Državni tajnik Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka Branko Bačić, završni osvrt.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Zahvaljujem se evo na kraju rasprave na doprinosu koji ste dali u ovoj raspravi i držim da je u najvećoj mjeri da ta podrška ovim izmjenama Pomorskog zakonika, dio saborskih zastupnika doduše je rekao da je ona, da su ovakve izmjene Pomorskog zakonika dobre, doduše samo profuturo a ne za postojeće pomorce koji dugo godina već su stekli određeni dug prema mirovinskom, zdravstvenom osiguranju u vrlo maloj mjeri dug koji se odnosi na porez na dohodak. Ja bih rekao dakle da se iz same rasprave mogu daju se naslutiti dvije dvojbe. Prva da li je ovakav način određenja države prema hrvatskim pomorcima predstavlja još veći namet na njihove obveze glede plaćanja mirovinskog i zdravstvenog osiguranja i poreza na dohodak i druga kako valorizirati njihove postojeće dugove koji su proistekli iz neplaćanja tih obveza iz prijašnjih godina, koje su obveze uistinu nastale na temelju po nama u Vladi, po meni osobno osnovica koje nisu bile poticajne i nisu bile primjerene težine pomoračkog zvanja. Kada je u pitanju ta prva dvojba da li je ovo dodatni, odnosno povećani namet na plaću, na primanja pomoraca onda mislim da je tu potpuno jasno. Dakle sa ovakvim izmjenama Pomorskog zakonika će se te obveze hrvatskih pomoraca prema mirovinskom i zdravstvenom osiguranju biti će gotovo tri puta manje. Toliko o tome. Što se pak poreza tiče, svi pomorci koji su više od 183 dana u godišnje u plovidbi, neće biti obveznici plaćanja poreza na dohodak. Prema tome a ako je pomorac i manje od 183 dana u plovidbi onda će njegova obveza za tih 4, 5 mjeseci koliko je u plovidbi i primanja koja će primiti u tih 4-5 mjeseci biti rastegnuta na 12 mjeseci, kada će se onda jasno uz osobne odbitke i uz postojeći pomorski dodatak toliko će umanjiti njegovu poreznu osnovicu da će vrlo mali broj visokih časničkih zvanja u Republici Hrvatskoj uopće platiti porez. Dakle i onda kada nije u plovidbi više od 183 dana i to je svima nama potpuno jasno. Druga dvojba odnosila se na činjenicu da kako je to gospodin Tadić rekao, dakle da mi s ovim želimo loviti pomorce kao da nam je cilj dakle da pomorca bude što manje u hrvatskoj ili da na bilo koji drugi način se prema pomorcima odnosimo kao građanima drugog reda. Dapače rekli smo da ćemo sukladno ovim izmjenama Pomorskog zakonika taj dug koji je nastao temeljem neplaćanja obveza smanjiti po tri osnova. Prvi osnov je dakle bio onaj koji se odnosi na priznavanje zastare za sve one dugove koji su nastali prema, koji nisu plaćeni u zakonskom roku. Druga stvar da se dakle neće primjenjivati zatezna kamata i treća stvar da ćemo tako smanjeni, reducirani dug omogućiti kroz obročnu otplatu kroz 24 mjeseca. I kada se onda govori i uspoređujemo u tome kolik osmo mi pomorska zemlja i pokušavamo se usporediti sa europskim državama koje su pomorske države, onda želim reći da je svega samo par država u Europi na ovakav način postupilo prema svim pomorcima i to je Engleska, Irska i Norveška koja nije država članica Europske unije, ali koja na sličan način rješava. A mi smo otišli još i korak dalje. Naime te države ovakve subvencije svojim pomorcima daju samo ako plove pod, na brodovima pod državama Europske unije. A mi smo s ovim Pomorskim zakonikom obuhvatili pomorce koji plove neovisno o brodaru odnosno zastavi koju taj broj vije. Prema tome nismo se ograničili sa ovim Pomorskim zakonikom samo na države, na brodove koji su u vlasništvu hrvatskih brodara niti samo na brodove koji su u vlasništvu europskih brodara iako govorim imamo primjer da države članice Europske unije su se ograničile na brodove koji plove pod njihovim zastavama. I kada govorimo o tome koliko i koja Vlada pristupa pomorstvu kao jednom od svojih najvažnijih segemnata, kao jednom od najvažnijih obilježja države hrvatska Vlada je kad su u pitanju pomorci, kad su u pitanju brodari napravila iznimno puno, a ja ću samo kratko pobrojiti one mjere koje govore o tome koliko brinemo o hrvatskim brodarima i hrvatskim pomorcima. U prvom redu smo vi to znate omogućili Pomorskim zakonikom da svi hrvatski brodari koji plove u međunarodnoj plovidbi nisu obveznici plaćanja poreza na dobit i to u godinama kada je konjuktura svjetskog tržišta najveća, kada su vozarine najveće, kada se ostvaruju prihodi od vozarina takovi da omogućuju da brodari posluju s dobiti i to značajnom dobiti. Danas su dionice najvećih hrvatskih brodara svakako najatraktivnije na hrvatskim burzama i u tim vremenima smo i omogućili da ne plaćaju porez na dobit i tim sredstvima koja su ne mala ulaze u obnovu flote. I danas su svi važniji hrvatski brodari u velikom postupku obnove flote. Druga stvar koju smo također donijeli to je da smo malim brodarima omogućili sa 10% sredstava gradnju njihovih brodova za potrebe putničke izletničke flote. Od ove godine uvodimo subvenciju svim hrvatskim brodarima, malim brodarima koji obavljaju taj povremeni putnički i izletnički promet da im subvencioniramo razliku cijene goriva između one koje plaćaju i cijene goriva koja, koju bi plaćali da je iza njih uveden tzv. plavi diesel. Kad su u pitanju pomorci od prošle godine prvi puta je u Hrvatskoj, u povijesti Hrvatske uvedena stipendija za sve hrvatske, za učenike i studente koji su upisali hrvatske pomorske fakultete ili srednje pomorske škole. U te tri godine već smo dali negdje oko 220 stipendija tim pomorcima, tim mladim ljudima kako bi ih bodrili da se upuste u pomoračka zvanja. Nadalje nije točno da državni proračun niti dana kasni nijednom hrvatskom linijskom brodaru i to nije točno. Naime novoosnovana agencija za linijski obalni pomorski promet uredno mjesečno jer su sredstva su na državnom proračunu, potpisani su ugovori sa tim brodarima, uredno se ne plaćaju sve obveze temeljem subvencioniranja linijskog pomorskog prometa u Republici Hrvatskoj i želio bih vidjeti gospođo Ingrid koji je to brodar, hrvatski brodar koji obavlja linijski pomorski prijevoz kojemu je državni proračun dužan 800 tisuća kuna kako se tu malo prije na, vrlo rado bi da mi kažete koji je to linijski brodar. Dakle svim tim mjerama smo itekako učinili iskorak prema hrvatskim brodarima i prema hrvatskim pomorcima i na tom tragu upravo je i ova izmjena pomorskog zakonika koje moram reći da su u najvećoj mjeri podržali i hrvatski pomorci, da smo sa hrvatskim sindikatom imali niz sastanaka i da je temeljna razlika između nas i Sindikata pomoraca bila u tome da li u potpunosti otpisati dug koji je nastao iz prijašnjih godina svim hrvatskim pomorcima ili na ovaj način jednim usklađivanjem, jednim smanjivanjem toga duga izići u susret svim hrvatskim pomorcima. Naime čuli smo danas i ovdje u raspravi da bi eventualno otpisivanje tog duga možda išlo protiv načela jednakosti svih pred zakonom. Da bi, da ima još drugih zanimanja u Hrvatskoj, drugih zvanja u Hrvatskoj koji, čiji pripadnici također duguju državnom proračunu enormna sredstva i držim da bismo otpisivanjem u potpunosti duga možda ušli u nešto što u ovom trenutku ni sami nismo svjesni i držim da je na ovakav, ovakvim načinom, ovakvim pristupom značajnim smanjenjem duga, obračunom otplatom je učinjen značajan iskorak tim više što od 1. siječnja za sve one pomorce koji prvi puta se ukrcavaju na hrvatske brodove ovakva zakonska mjera u svakom slučaju je poticaj i nadam se da ćemo sa, na ovakav način uistinu riješiti pitanje svih hrvatskih pomoraca. Hvala.
Hvala. Ispravk netočnog navoda poštovani zastupnik Tonči Tadić.
… [[Govornik se ne razumije.]] stvarne namjere ovog zakona najbolje se vidi iz vladinih amandmana i iz završnih odredbi. Dakle s jedne strane govori se o tome da se neće naplaćivati to sve skupa pomorcima koji su više od 183 dana u stranoj plovidbi. Međutim kad se računa dug on se nigdje ne računa uz tu klauzulu nego kao da su cijelo vrijeme bili u Hrvatskoj. Dakle sve ovo skupa ima samo jednu jedinu svrhu a to je napraviti od svih pomoraca kako god je to moguće porezne obveznike. A nikakva pomoć pomorcima.
I poštovani zastupnik Ante Markov, ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, državni tajnik je kazao da će malim brodarima biti osigurana subvencija za, u okviru cijena goriva. Oni ne traže subvenciju. Zašto? Zato što je ona administrativno vrlo štetna za njih. Oni hoće da budu ono što trebaju imati, a to je da ne plaćaju cestarinu, trošarine i ostale stvari nego da imaju cijenu goriva za svoje brodove kakve imaju susjedi u Italiji i kakve imaju hrvatski ribari. Prema tome da imaju tzv. plavi diesel. Njima to treba, ne treba im nikakva subvencija. Zašto sada stvaramo novi institucionalni okvir koji se zove subvencija a već imamo plavi diesel kojega smo afirmirali. Dajmo zakon pripremimo da bude jednak za sve i svi će biti zadovoljni. Nećemo imati nikakvih problema.
Hvala. Zaključujem raspravu. Prekidam do 13 sati sjednicu. U 13 sati ćemo glasovati. U 13 sati ćemo glasovati. … [[Upadica se ne razumije.]] znači za 10 minuta ćemo glasovati jel' [[Upadica: Nemojte za ručak.]] Nemojte za ručak. Ručak ćete poslije glasovanja, to ide, brzo će ići. U 13 sati [[Upadice se ne razumiju.]] Nemojte se, ne doći slučajno. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Pomorskog zakonika. Imamo tablicu koja je podijeljena zastupnicima. Državni tajnik Branko Bačić. Izvolite. Mira! Amandman 1. Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 2. Kluba zastupnika HSP-a.
Ne prihvaća se.
Molim?
Ne prihvaća se.
Ne prihvaća se. Zastupnik Tonči Tadić.
Poštovani gospodine predsjedniče, ovaj model koji mi predlažemo u ovom amandmanu pruža dugoročno rješenje i ujedno sprječava dvojbena tumačenja Pomorskog zakonika na štetu pomoraca. Trenutno je visina pomorskog dodatka određena pravilnikom pa su pomorci na milost i nemilost ministru. Mi želimo da visina pomorskog dodatka bude određena jasno u zakonu i to u polovicom osobnog odbitka i Zakona o porezu na dohodak da se dakle automatski poštimava. Posebno napominjemo da su sadašnji modeli izračuna osobnih odbitaka i pomorskog dodatka ako se uzmu svi podzakonski akti pogotovo neprimjenjivi. Dakle idemo na ovaj model. Molim vas glasovanje gospodine predsjedniče.
Predsjednik kluba HDZ-a Luka Bebić.
Kažem da za ovaj Zakon kao i Zakon o proračunu i elektroničnim medijima također glasujemo dizanjem ruku kad se radi o amandmanima.
Dobro. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 3. zastupnika Antuna Peruška.
Ne prihvaća se. Naime, člankom 10. Zakona o porezu na dohodak propisano je da se porez ne plaća na određene primitke što ih poslodavac isplaćuje radniku, a stavkom 9. istog članka pojedinačno su kao primici koji su neoporezivi do propisanog iznosa navedeni primici po osnovi naknada, potpora i nagrada. Člankom 64. spomenutog zakona utvrđena je ovlast ministra financija da provedenih propisom propiše između ostalog i neoporezive iznose naknada, potpora, nagrada i drugih primitaka po osnovi nesamostalnog rada koje poslodavci isplaćuju radnicima. Temeljem ove ovlasti ministar financija iznose pomorskog dodatka za pomorce propisuje pravilnikom o porezu na dohodak.
Zastupnik Anton Peruško. Izvolite.
Približno isto obrazloženje kao i kod Kluba zastupnika SDP-a, smatram da bi ovo trebalo, HSP-a. Smatram da bi trebalo zakonom urediti, a ne prepuštati volji administracije pa ma koja ona bila danas HDZ-ova ili sutra SDP-ova i mislim da je ovo primjereno rješenje i zato tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 4. Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 5. istog Odbora.
Prihvaća se.
Sastavni dio. 6. Kluba zastupnika HSP-a.
Ne prihvaća se.
Zastupnik Tonči Tadić. Izvolite.
Tražimo glasovanje gospodine predsjedniče, jer je opet nužno kao i kod našeg prethodnog amandmana pomorski dodatak definirati zakonom, a ne voljom ministra.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 7. je konzumiran glasovanjem prethodnim. 8. Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 9. Kluba zastupnika HSP-a.
Ne prihvaća se. Naime, amandmanom Vlade Republike Hrvatske predložena su odgovarajuća rješenja za sve kategorije pomoraca, a posebno je predložen način odgode plaćanja dugovanja pomoraca s osnova doprinosa i poreza, a nakon usklađivanja i utvrđivanja stvarne visine duga i to u jednakim mjesečnim ratama u roku od najduže dvije godine te uz uvjet da se mjesečne rate otplate u roku bez obračunavanja zateznih kamata. Predloženim načinom pomorcu se osiguravaju sva prava iz mirovinskog osiguranja jer se 90% duga pomoraca odnosi upravo na dug doprinosa iz mirovinskog osiguranja što će imati za posljedicu da istome neće biti prekinut staž osiguranja, odnosno radni staž koji se ne priznaje ukoliko doprinosi nisu plaćeni iz bilo kojeg razloga. Svakom pomorcu ostaje pravo na otpis duga ako je nastupila zastara prava na naplatu, kao i pravo na otpis duga ako je dug nenaplativ sukladno odredbama općeg poreznog zakona o čemu će se u svakom pojedinačnom slučaju voditi računa u postupku usklađivanja stanja duga što se predlaže amandmanom Vlade. Prihvaćanjem ovog amandmana doveli bi se u nepovoljniji položaj ostali dužnici, obveznici s osnova doprinosa za obvezno mirovinsko i zdravstveno osiguranje i poreza na dohodak u odnosu na kategoriju pomoraca, stoga Vlada ne prihvaća ovaj amandman.
Zastupnik Tonči Tadić. Izvolite.
Gospodine državni tajniče, nije baš tako. Mi tražimo glasovanje za ovaj naš amandman i to zato da se jednom podvuče crta i da se oproste ta dugovanja do dana stupanja na snagu ovog Zakona ako uopće ta dugovanja imaju smisla. Jer pazite, pomorci nemaju pravo na beneficirani radni staž i tko će od njih raditi do 65 godina … [[Govornik se ne razumije.]] kao pomorac i sa 55 godina, plaća doprinos za zapošljavanje, ali nemaju pravo na naknadu za nezaposlene. Plaća doprinos za zdravstveno osiguranje, ali ga ne mogu koristiti, a u slučaju da ostanu bez posla praktično ostaju na ulici. Dakle, mi tražimo da se naprosto podvuče crta i da se brišu dugovanja sa stupanjem na snagu ovog zakona. Sve ostalo znači zapravo da će 20 tisuća pomoraca doći pod udar dugova od 50 i više tisuća kuna. Zar nam je stvarno to potrebno? Ovo što vi predlažete vašim amandmanima je samo retrogradna naplata ali na rate. I napominjem, ako ne prođe amandman tražit ćemo ocjenu ustavnosti ovog zakona.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebu većinu. Deseti amandman je identični kao i ovaj pa o njemu ne glasujemo jer je konzumiran. Jedanaesti Vlade sastavni dio zakona. Dvanaesti Odbora za zakonodavstvo?
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim, uključimo se. Molim glasovati. Rezultat? Sa 89 za, 4 suzdržana i 5 protiv donesen Zakon o izmjeni i dopuni Pomorskog zakona u tekstu kako ga je predložila Vlada zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Nastavljamo sjednicom. - Konačni prijedlog Zakona o financijskom osiguranju, hitni postupak - prvo i drugo čitanje P.Z.E. br. 706 Predlagatelj je Vlada. Hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Molim zastupnik Pero Kovačević.