Dame i gospodo predlažem da zauzmete mjesta da možemo da počnemo da radimo, ako se čujemo. Misliš da se čuje? Kako ne mrda niko. Molim narodne poslanike da zauzmu mjesta, vrijeme je da počnemo sa radom. Čeka se predsjednik najvećeg kluba po broju da zauzme mjesto, a on još lobira, vidjeli smo. Dame i gospodo otvaram 31. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH koja počinje himnom. [[INTONIRANJE HIMNE]] U ime Kolegija srdačan pozdrav svim prisutnim poslanicima i gostima. Odsustvo su pravdali poslanici Enver Bijedić, Nenad Stevandić, Jakov Galić, 37 poslanika učestvuje u radu današnje sjednice. Dobili smo informaciju da predsjedavajući Savjeta ministara neće moći prisustvovati sjednici, tu je njegov zamjenik, dvoje ministara i jedan broj zamjenika ministara. Kao što već znamo u skladu sa članom 167. Poslovnika, prije rasrpave o dnevnom redu, poslanicima će biti omogućeno postavljanje poslaničkih pitanja, a na osnovu člana 168. najave za postavljena poslanička pitanja u usmenoj formi dostavili su sljedeći narodni poslanici: gospodin Mirko Šarović predsjedavajućem Savjeta ministara, gospodin Denis Zvizdić predsjedavajućem Savjeta ministara, Snježana Novaković-Bursać ministarki spoljnih poslova, Branislav Borenović ministru komunikacija i transporta. Najave su u skladu sa članom 168. dostavljene su predsjedavajućem Savjeta ministara i onom članu Savjeta ministara na kog se pitanje odnosi. Podsjećam da je obezbjeđen direktan TV prenos za ovaj dio sjednice, kao što je bilo i u prethodnih 30 sjednica. Možemo početi sa postavljanjem poslaničkih pitanja. Riječ ima gospodin Mirko Šarović, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Moje pitanje je trebalo da bude upućeno predsjedavajućem Savjeta ministara, nije danas tu, ali jeste zamjenik, obzirom da neće vjerovatno biti u prilici da odgovori tražiću pismeni izvještaj, a odnosi se na pitanja koja jesu jednim dijelom i iz nadležnosti rada Savjeta ministara BiH, a tiče se predstojeće zime i snabdjevanja sa plinom. Naime, predsjedavajući, član 2 Predsjedništva BiH iz Republike Srpske prije nekoliko sedmica najavio kao član Predsjedništva da je sa Putinom dogovorio najnižu ili rekao bih cijenu gasa koja se neće povećavati i da je to dobra stvar za BiH i Republiku Srpsku. No, bez obzira na to mi vidimo da stvari ne idu tim putem i da je samo i u ovom poslednjem kvartalu cijena gasa poskupila i u Federaciji, i u Republici Srpskoj prosječno 16, odnosno 23% i potpuno je jasno da je u odnosu juli mjesec prošle godine cijena gasa u BiH veća za 80%, s ovim novim poskupljenjem to znači da ćemo imati duplo veću cijenu gasa nego prije godinu dana. Ako imamo u vidu da je trenutno cijena gasa u Srbiji, na koju možemo da se referiramo, da je za duplo manje nego u BiH postavljam pitanje predsjedavajućem Savjeta ministara – Da li su ove, da li je obaviješten o ovim informacijama da je sa Putinom dogovorena tako niska cijena gasa, ako jeste šta se u tom smislu učinilo i šta se preduzima u gasnom sektoru BiH da se građani zaštite, obzirom na nadolazeću tešku zimu i vjerovatno problem sa snabdjevanjem gasa ne samo u BiH nego i u regionu i u cijeloj Evropi? Evo toliko predsjedavajući i hvala na pažnji i ako može zamjenik da odgovori, ako ne onda da dobijem pismeni odgovor na sledećoj sjednici.
Hvala. Nema predsjedavajućeg Savjeta ministara, nema odgovora. Riječ ima narodni poslanik Denis Zvizdić, izvolite, takođe predsjedavajućem Savjeta ministara.
Hvala najljepša, pozdravljam uvažene kolegice i kolege zastupnike. Moje pitanje je upućeno predsjedavajućem, odnosno Vijeću ministara imajući u vidu činjenicu da je, koliko ja znam, Vijeće ministara praktično jedina vlada u regionu, pa i u Evropi koja nema usvojen program rada za 2022. godinu. Napominjem da je sedmi mjesec 2022. godine pri kraju, da slijedi sezona godišnjih odmora i naravno predizborna kampanja, tako da je vrlo vjerovatno i izvjesno da će proći cijela godina, a da Vijeće ministara neće dobiti svoj program rad, koji bi trebao definirati ključne programske projekte i sve druge aktivnosti Vijeća ministara BiH, odnosno vlade BiH. Jer ako se ne usvoji program rada svima je jasno da se krši odredba člana 29. Zakona o Vijeću ministara koja kaže da predsjedavajući Vijeća ministara u saradnji sa svojim zamjenicima utvrđuje politiku rada Vijeća ministara, a posebno prioritete i dinamiku u radu Vijeća ministara. Krši se i Odluka o godišnjem planiranju rada, načinu praćenja i izvještavanja o radu u institucijama BiH kojom je propisana obaveza usvajanja programa Vijeća ministara do, dakle, 31. decembra prethodne godine za narednu godinu, a mi smo u sedmom mjesecu 2022. godine. Svi znamo, naravno, da je program rada Vijeća ministara tehničko-planski dokument koji se može usvojiti vrlo brzo ako za to postoji politička volja, tako da u tom smislu, da bi znali namjere, ciljeve, programsku, plansku, projektnu orjentaciju Vijeća ministara, očekujem ja, vjerovatno i sve moje kolege u Parlamentu, adekvatnu reakciju usvajanje i prezentiranje programa rada Vijeća ministara za 2022. godinu. Ključno pitanje koje sam želio postaviti predsjedavajućem, koji je odsutan, jeste – Zašto još uvijek nije usvojen program rada Vijeća ministara za 2022. godinu? Hvala. 3
Hvala. Nema predsjedavajućeg, nema niko drugi mogućnost da odgovori. Riječ ima narodna poslanica Snježana Novaković-Bursać. Izvolite. Pitanje ministru spoljnjih poslova.
Hvala predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege. Moje pitanje je usmjereno ministru vanjskih poslova u Savjetu ministara, gospođi Biseri Turković, a tiče se, odnosno povod za ovo pitanje je skandalozni istup generalnog konzula BiH u Frankfurtu, Višnje Lončar. Pitanje glasi – da li je ambasadorima i konzulima, odnosno diplomatama dozvoljeno da u zemlji prijema iznose svoje lične političke stavove i da se javno obraćaju vlastima zemlje prijema? S obzirom da, evo, pitanje je banalno i svi znamo da nije dozvoljeno, pa ima ono potpitanje svoje – šta je moguće učiniti s pozicije Ministarstva da se na adekvatan način sankcioniše ponašanje generalnog konzula u Frankfurtu koja se usudila da piše otvoreno pitanje vlastima Savezne Republike Njemačke iznoseći, dakle, političke stavove, a bez prethodne instrukcije od strane Predsjedništva? Hvala.
Nema gospođe Turković, ali ima gospodin Brkić, zamjenik ministra. Izvolite.
Uvaženi članovi Kolegija, poštovane zastupnice i zastupnici, poštovana zastupnice. Hvala na pitanju. Bečkom konvencijom o diplomatskim odnosima, člankom 3., stavak (1) pod c) i Pravilnikom o unutarnjoj organizaciji Ministarstva vanjskih poslova jasno je propisano da kontakt sa nadležnom državnom administracijom zemlje primateljice je zaduženo veleposlanstvo u zemlji primateljici. Veleposlanstvo postupa sukladno usuglašenim politikama i stavovima BiH i instrukcijama institucija zaduženih za kreiranje i provođenje vanjske politike. Vezano za djelovanje generalne konzulice u Frankfurtu, sukladno gore navedenom, eklatantno je da je djelovanje generalne konzulice išlo u pravcu zlouporabe položaja i korištenja institucija BiH za osobnu političku promociju i u svrhu same predizborne kampanje kao takve. Također, nediplomatsko ponašanje generalne konzulice ukazuje na djelovanje izvan okvira i grubo krši jasno propisane ovlasti što, između ostalog, i narušava ugled diplomatsko-konzularne mreže BiH. Inače ovo je samo jedna mala slika ukupnog stanja vrlo defragmentirane diplomatsko- konzularne mreže BiH koja više funkcionira po političkom naputku, nego prema onom stvarnom i utvrđenom u kontekstu interesa i naputaka tijela koji su zaduženi za kreiranje i provodu vanjske politike BiH. Hvala vam.
Hvala Vama. Komentar, gospođa Snježana Novaković-Bursać. Izvolite. 4
Hvala zamjeniku ministra. Zamolit ću samo za ovaj drugi dio potpitanja pismenim putem. Zadovoljna sam odgovorom jer je to onako kako je gospodin Brkić rekao, a moj komentar ide u prilog tome da u konkretnom primjeru možda najbolje konkretnim primjerom ilustrovati stav da kakva država, takve diplomate. Pa bih zamolila da ove političke snage koje takve ljude postavljaju, koji na taj način pokušavaju njihove politike da promovišu da ustvari budu svjesni, evo, otprilike načina kako se lijepo, odnosno kako se kvalitetno ruši država. Eto, tako da, molim vas kada budete sljedeći put takve stvari inputirali nekim drugima, ovi čiji je ova kadar, pogotovo im je to specijalnost, da se, evo, prisjete ovog jednog lijepog primjera. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Narodni poslanik Branislav Borenović ima pitanje za ministra komunikacija i tansporta koje je stiglo malo kasnije u odnosu na Poslovnik, ali smo ga ipak uvrstili. Izvolite gospodine Borenoviću.
Hvala Vam, znate od Banja Luke do Sarajeva je kasnilo jedno sedam minuta, ali zahvalnost što ste uvažili moje poslaničko pitanje. Pa evo, svjedoci ste ovih dana da se svugdje, svuda u regionu završavaju izgradnje mostova, puštaju u saobraćaj i moje pitanje je vezano, naravno, za most koji je završen u Gradišci, koji, osim toga što povezuje i spaja Republiku Srpsku i BiH sa EU, ima svoju ključnu ulogu da preko njega saobraćaju automobili i kamioni, što je i osnovna uloga svakog izgrađenog mosta u svakom normalnom društvu. Ali nažalost, to se ne dešava kad je u pitanju novi most u Gradišci, jer još uvijek nije izgrađena ta brza cesta ili komunikacija od samog mosta do priključka na autoputu u Okučanima, a kada pogledamo vijesti od prije dvije, tri godine, to je trebalo biti sve završeno polovinom ove godine, međutim od toga još uvijek očigledno nema ništa. I zato je moje ključno pitanje upućeno Ministarstvu transporta i komunikacija – kada će biti izgrađena ova brza cesta? Da nam se da vrlo konkretan odgovor, obzirom da je novi most u Gradišci završen i da jedino što možete sa tog mosta je da siđete na travnatu površinu, za razliku od drugih velelepnih mostova koji su izgrađeni u regionu kojima se već uveliko odvija saobraćaj što je i osnovna uloga svakog mosta u svakoj zemlji.
Hvala. Nema ministra Mitrovića, ima, je li ima zamjenik? Nema, nema ni zamjenika. Potrudit ćemo se gospodine Borenoviću da dobijete odgovor na to pitanje. Hvala. Zaključujem ovaj dio. 5 Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Budući da se mandat primiče kraju, potrudili smo se maksimalno da uvažimo sve prijedloge od poslanika i zato u odnosu na prvobitni dnevni red koji ste dobili ima niz izmjena. Molim vas da pažljivo pratite kako bismo došli do konačnog dnevnog reda koji jeste utvrđen na Proširenom kolegiju što je predviđeno Poslovnikom. Skinute su tačke ranije: Tačka 6. – Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o odbrani Bosne i Hercegovine, predlagač: poslanica Mirjana Marinković Lepić, broj: 01-02-1-505/22 od 31. 03. 2022, skraćeni postupak (prvo čitanje), na zahtjev Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost. Kolegij je odobrio produženje roka za dostavljanje mišljenja za 30 dana. Tačka 7. – Prijedlog zakona o dopuni Zakona o javnim nabavkama, predlagač: poslanik Adil Osmanović, broj: 01-01-1-652/22 od 25. 04. 2022, skraćeni postupak (prvo čitanje), na zahtjev Ustavnopravne komisije skida se tačka dnevnog reda, uz odobrenje narodnog poslanika. Tačka 27. – Izvještaj o finansijskom poslovanju BHRT-a za 2021. godinu i Finansijski plan BHRT-a za 2022. godinu sa pratećim mjerama i efektima tih mjera, podnosilac: Upravni odbor BHRT-a, broj: 01,02-29-904/22 od 08. 06. 2022. i Tačka 28. – Izvještaj o realizaciji programa BHRT-a za 2021. godinu i Programski planovi BHRT-a za 2022. godinu, podnosilac: Upravni odbor BHRT-a, broj: 01,02-29-903/22 od 08. 06. 2022., na zahtjev podnosioca materijala skidaju se kao tačke dnevnog reda. Tačka 34. – Poslanička inicijativa Predraga Kojovića kojom se zadužuje Savjet ministara BiH da hitno, a najkasnije u roku od 30 dana od usvajanja ove poslaničke inicijative, izradi i u parlamentarnu proceduru uputi izmjene i dopune Zakona o porezu na dodatnu vrijednost Bosne i Hercegovine kojim bi se ukinulo plaćanje PDV-a na doniranu hranu kojoj se približava istek roka trajanja, broj: 01-50-1-917/22 od 10. 06. 2022., skida se jer je predlagač na sjednici Komisije za finansije i budžet odustao od incijative. Izmjenjena je, ranije predložena: Tačka 3. – Prijedlog amandmana na Ustav Bosne i Hercegovine, predlagač: poslanik Damir Arnaut, broj: 01-01-1-1037/22 od 06. 07. 2022. (prvo čitanje), sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije koje je negativno. Na dnevni red dodate su: Tačka 6. – Zahtjev poslanika Predraga Kojovića i Mirjane Marinković-Lepić za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o platama i naknadama po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslvnika, broj: 01-02-1-1150/22 od 19.07.2022. Tačka 7. – Zahtjev poslanika Predraga Kojovića i Mirjane Marinković-Lepić za razmatranje prijedloga izmjena Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika broj: 01-02-4-1151/22 od 19.07.2022. 6 Tačka 8. – Zahtjev poslanika Damira Arnauta za razmatranje prijedloga dopuna Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-4-1230/22 od 26.07.2022. Tačka 41. – Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o grantu (Projekat Koridor Vc2 u FBiH – dio 3 – Poddionica: Tunel Ivan) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj, koji se odnosi na investicioni grant iz programa Evropskog zajedničkog fonda za Zapadni Balkan, broj 01,02- 21-1-1149/22 od 18.07.2022. Tačka 42. – Davanje saglasnosti za ratifikaciju Okvirnog sporazuma o finansijskom partnerstvu između Evropske komisije i Bosne i Hercegovine o posebnom aranžmanima za provođenje finansijske pomoći Unije BiH u okviru instrumenata pretpristupne pomoću (IPA III), broj: 01,02-21-1-1170/22 od 21.07.2022. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Gospodin Denis Zvizdić. Izvolite.
Hvala najljepša predsjedavajući. Ja kao dopunu dnevnog reda predlažem jednu incijativu kojom Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u što kraćem roku, roku hitno, izmjeni Odluku o vizama na način da se državljanima Kraljevine Saudijske Arabije omogući ulazak, izlazak, tranzit i boravak u BiH bez obaveze pribavljanja vize u trajanju do 30 dana. Dakle, imajući u vidu veliku važnost obnove turističkog sektora, pogotovo nakon pandemije korona virusa, kao i činjenice da su investitori Saudijske Arabije realizirali brojem projekte važne za BiH u vrijednosti od preko 300.000.000 eura u posljednjih 25 godina, kao i činjenice da je interes turista iz Kraljevine Saudijske Arabije ogroman za posjetu BiH, bilo bi sasvim logično da se donese ovakva odluka, jer ako prema važećoj odluci o vizama, BiH ima bezvizni režim sa, recimo, Gvatemalom, Hondurasom, Istočnim Timorom, Kostarikom, Mauricijusom, Nikaragvom, Panamom, Paragvajem, Peruom, Salvadorom itd., kao i bezvizni režim sa Kuvajtom, Katarom, Omanom ili Ujedinjenim Arapskim Emiratima, zaista je vrlo, vrlo čudno i neprihvaljtivo da takav režim ne postoji i sa Kraljevinom Saudijskom Arabijom i očekujem da će Vijeće ministara promtno i hitno reagovati kako bi omogućili hiljadama turista koji posjećuju BiH da dođu u posjetu BiH. Hvala.
Da bismo poslovnički ovo završili kako treba, mora gospodin Zvizdić pismeno dati ovo. To nije uradio prije pola sata na Proširenom kolegiju, moram reći da ne znam zašto. Pauza 10 minuta da bismo dobili Prijedlog gospodina Zvizdića. [[PAUZA]] Samo malo strpljenja, molim vas, jedan broj narodnih poslanika je, ne znam zašto, uzeo dužu pauzu, nastojimo da budemo tu svi. 7 Predlažem da nastavimo sa radom, molim vas. Stali smo kod izjašnjavanja oko jedne dopune dnevnog reda, to je poslanička inicijativa zamjenika predsjedavajućeg Denisa Zvizdića. Izjašnjavamo se o poslaničkoj inicijativi gospodina Denisa Zvizdića. Od 28 prisutnih – 17 za, 7 protiv, 4 uzdržana. Ima opšta većina, nema entitetska većina.
/nije uključen mikrofon/
Neko se nešto buni.
/nije uključen mikrofon/
Jel' tražite gospodine Magazinoviću da ponovimo?
/nije uključen mikrofon/
Dobro, ponavljanje glasanja zbog zahtjeva gospodina Magazinovića. 18 za, 8 protiv, 2 uzdržana, opet ima opšta većina, nema entitetska većina. Usaglašavaćemo u narednom krugu u
/nije uključen mikrofon/
Evo sad gospodin Denis Zvizdić ima primjedbu, još jednom glasamo. Ponovo glasanje o inicijativi. 19 za, 8 protiv, 1 uzdržan. Ima opšta većina, nema entitetska većina. Nije usvojena inicijativa gospodina Zvizdića u prvom krugu, biće predmet usaglašavanja u Kolegiju za narednu sjednicu. Dakle, dnevni red ostaje kao što je usvojen na Proširenom kolegiju sa 42. tačke, nema potrebe da ga čitamo u cjelini. Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 30. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja; 3. Prijedlog amandmana na Ustav Bosne i Hercegovine, predlagač: poslanik Damir Arnaut, broj: 01-01-1-1037/22 od 06. 07. 2022, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije; 8 4. Zahtjev poslanika Denisa Zvizdića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-1051/22 od 30. 06. 2022; 5. Zahtjev poslanika Dženana Đonlagića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-1058/22 od 15. 07. 2022; 6. Zahtjev poslanika Predraga Kojovića i Mirjane Marinković-Lepić za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1- 1150/22 od 19. 07. 2022; 7. Zahtjev poslanika Predraga Kojovića i Mirjane Marinković-Lepić za razmatranje Prijedloga izmjene Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-4- 1151/22 od 19. 07. 2022; 8. Zahtjev poslanika Damira Arnauta za razmatranje Prijedloga dopuna Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-4-1230/22 od 26. 07. 2022; 9. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu poslanika Denisa Zvizdića da se u dnevni red 30. sjednice Predstavničkog doma uvrsti nova tačka koja glasi: Poslanička inicijativa Denisa Zvizdića kojom Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Savjet ministara BiH da u što kraćem roku donese odluku o privremenoj suspenziji carinskih stopa prilikom uvoza robe, i to za sljedeću robu: evrodizel, lož-ulje, benzin BMB 95 i benzin MB 98, broj: 01-50-1- 1016/22 od 28. 06. 2022; 10. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu poslanika Saše Magazinovića i Branislava Borenovića da se u dnevni red 30. sjednice Predstavničkog doma uvrsti nova tačka koja glasi: Razmatranje hitnog usvajanja Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini, broj: 02-02- 1-298/22 od 11. 03. 2022. s ciljem minimizovanja negativnih ekonomskih efekata zbog visoke cijene nafte i naftnih derivata, broj: 01-50-1-1018/22 od 28. 06. 2022; 11. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Jasmina Emrića u okviru rasprave o Prijedlogu zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2022. koji glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine poziva Tužilaštvo Bosne i Hercegovine da istraži rad, djelovanje i postupanje Ministarstva finansija i trezora Bosne i Hercegovine i Savjeta ministara Bosne i Hercegovine, utvrdi sve okolnosti i eventualnu odgovornost zbog čega je prekršen član 10. Zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine, te utvrdi razloge zbog kojih nije u skladu sa propisanim rokovima Nacrt zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2022. dostavljen Predsjedništvu Bosne i Hercegovine, čime je onemogućeno blagovremeno usvajanje Zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2022. kao i ugroženo održavanje Opštih izbora koje je raspisala Centralna izborna komisija Bosne i Hercegovine za 2. oktobar 2022. godine“, broj: 01,02-02-1-911/22 od 28. 06. 2022; 12. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Mišljenju Ustavnopravne komisije o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopuni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, predlagač: poslanik Nenad Nešić, broj: 01/1-50-3-3-28/22, veza: 01-02-1-812/22 od 28. 06. 2022; 9 13. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini, predlagač: poslanik Saša Magazinović (zakon po hitnom postupku), broj: 01-02-1-687/22 od 28. 06. 2022; 14. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine, predlagač: poslanik Denis Zvizdić (zakon po hitnom postupku), zakon broj: 01-02-1- 818/22 od 28. 06. 2022; 15. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Godišnjem izvještaju o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH za 2021. godinu, broj: 01,02-37-1-786/22 od 28. 06. 2022; 16. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Jasmina Emrića u okviru rasprave o Izvještaju o radu Privremene istražne komisije Predstavničkog doma za utvrđivanje stanja u pravosudnim institucijama Bosne i Hercegovine koji glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje Savjet ministara Bosne i Hercegovine da u roku od 30 dana predloži Predstavničkom domu Odluku o imenovanju Interresorne radne grupe za izradu Akcionog plana sprovođenja 15 preporuka iz poglavlja IV Predložene reforme iz Izvještaja o radu Privremene istražne komisije za utvrđivanje stanja u pravosudnim institucijama Bosne i Hercegovine”, broj: 01-50-4-906/22 od 28. 06. 2022; 17. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o radu Privremene istražne komisije Predstavničkog doma za utvrđivanje stanja u pravosudnim institucijama Bosne i Hercegovine, broj: 01-50-4-906/22 od 28. 06. 2022; 18. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Osnovne pretpostavke za inspekcijski nadzor u institucijama BiH“, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16- 10-2242/21 od 28. 06. 2022; 19. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Problemi i nedostaci institucija BiH u sistemu javnih nabavki“, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-10-2264/21 od 28. 06. 2022; 20. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Informaciji o radu Tužilaštva BiH za 2021. godinu, broj: 01-09-555/22 od 28. 06. 2022; 21. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu Branislava Borenovića da se za članove Zajedničke komisije oba doma za usaglašavanje teksta Zakona o dopunama Zakona o porezu na dodatu vrijednost imenuju poslanici: Mirko Šarović, Predrag Kožul i Šemsudin Dedić, broj: 01-02-1-378/22 od 28. 06. 2022; 22. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o poslaničkoj inicijativi Mirjane Marinković Lepić kojom se nalaže Ministarstvu civilnih poslova BiH da u roku od 90 dana koriguje cijenu takse koja se plaća prilikom odricanja od bosanskohercegovačkog državljanstva te je uskladi sa taksama država u regionu, broj: 01-50-1-542/22 od 28. 06. 2022; 23. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o poslaničkoj inicijativi Zlatana Begića kojom se nalaže Savjetu ministara BiH da dopuni Odluku o kriterijumima za utvrđivanje dodatka na platu na osnovu obavljanja složenih informatičko-aplikacijskih poslova u institucijama BiH („Službeni glasnik BiH“, broj 38/09), te druge akte, čime će se omogućiti dodatak na platu, odnosno potencijalno uvećanje plate zaposlenim informatičarima sa srednjom stručnom spremom, broj: 01- 50-1-861/22 od 28. 06. 2022; 10 24. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH o postizanju identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama (P.Z.E.I., predlagač: Savjet ministara BiH), zakon broj: 01,02-02-1-495/21 od 16. 03. 2021; 25. Godišnji izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH za 2021. godinu, broj: 01,02-50-18-863/22 od 02. 06. 2022; 26. Izvještaj o radu Komisije za odlučivanje o sukobu interesa za 2021. godinu, broj: 01,02,03-50-18-900/22 od 08. 06. 2022; 27. Izvještaj o radu Kancelarije za razmatranje žalbi BiH za 2021. godinu, broj: 01,02-50- 18-910/22 od 08. 06. 2022; 28. Izvještaj o sprovođenju zakona iz nadležnosti Centralne izborne komisije BiH u 2021. godini, podnosilac: Centralne izborne komisije BiH, broj: 01,02-50-18-1036/22 od 28. 06. 2022; 29. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: Praćenje realizacije preporuka revizije učinka „Upravljanje imovinom i troškovima smještaja u diplomatsko-konzularnim predstavništvima u BiH“, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01/4- 16-10-954/22 od 16. 06. 2022; 30. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: Praćenje realizacije preporuka revizije učinka „Upravljanje carinskim terminalima“, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-10-955/22 od 16. 06. 2022; 31. Informacija o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31. 12. 2021, podnosilac: Ministarstvo finansija i trezora BiH, broj: 01,02-16-1-1102/22 od 08. 07. 2022; 32. Inicijativa o usklađivanju troškova prevoza i toplog obroka zaposlenih u institucijama BiH, predlagač: poslanici iz Kluba HDZ BiH – HNS, broj: 01-50-1-890/22 od 07. 06. 2022; 33. Poslanička inicijativa Denisa Zvizdića kojom Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Savjet ministara BiH da u što kraćem roku izdvoji iznos od 200.000,00 KM za sanaciju štete i izradu novih 700 kamenih cvjetova sa imenima antifašista koji su dali svoje živote za slobodu grada Mostara i čitave Evrope, te za buduću integralnu institucionalnu zaštitu i osiguranje ovog nacionalnog spomenika Bosne i Hercegovine, broj: 01-50-1-950/22 od 16. 06. 2022; 34. Poslanička inicijativa Edite Đapo kojom se zadužuje Savjet ministara BiH da pripremi Prijedlog Zakona o moru i dostavi ga Parlamentarnoj skupštini BiH na usvajanje, broj: 01-50-1-967/22 od 20. 06. 2022; 35. Poslanička inicijativa Edite Đapo kojom se zadužuje Direkcija za koordinaciju policijskih tijela (DKPT) da preuzme dužnost čuvanja i zaštite objekta Partizansko groblje u Mostaru, broj: 01-50-1-968/22 od 20. 06. 2022; 36. Poslanička inicijativa Nermina Nikšića o donošenju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrijednost koje bi se odnosile na ukidanje PDV-a na doniranu hranu, broj: 01-50-1-978/22 od 22. 06. 2022; 37. Poslanička inicijativa Denisa Zvizdića kojom Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Savjet ministara BiH da u što kraćem roku donese odluku o privremenoj suspenziji carinskih stopa prilikom uvoza robe, i to za sljedeću robu: evrodizel, lož-ulje, benzin BMB 95 i benzin MB 98, broj: 01-50-1-1016/22 od 27. 06. 2022; 38. Poslanička inicijativa Jasmina Emrića kojom se zadužuje Savjet ministara BiH da hitno pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi dopunu Zakona o platama i naknadama zaposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine („Službeni glasnik BiH“, br. 50/08, 35/09, 75/09, 12/09, 32/12, 42/12, 50/12, 32/13, 87/13, 75/15, 88/15, 16/16, 94/16, 11 72/17 i 25/18), na način da se dodaje novi član 7c. koji glasi: „Izuzetno od člana 7. ovog zakona za obračun plata izabranih i imenovanih lica, čiji su platni razredi i koeficijenti utvrđeni u članu 8. (Platni razredi i koeficijenti za izabrana i imenovana lica), članu 8a. (Platni razredi i koeficijenti za poslanike i delegate u Parlamentarnoj skupštini BiH) i članu 10. (Platni razredi i koeficijenti za izabrana i imenovana lica Predsjedništva BiH i Savjeta ministara BiH) ovog zakona, koristiće se osnovica u iznosu od 475,69 KM“, broj: 01-50-1-1068/22 od 04. 07. 2022; 39. Poslanička inicijativa Mirjane Marinković Lepić kojom se nalaže Savjetu ministara BiH da u roku od 30 dana u parlamentarnu proceduru uputi izmjene Zakona o graničnoj kontroli Bosne i Hercegovine, kojim bi se jasno propisalo koje su institucije nadležne za uklanjanje nepropisno postavljenih tabli, zastava i drugih vrsta oznaka na graničnim prelazima u Bosni i Hercegovini te obezbijedi izmjene Pravilnika o formi, sadržaju oznaka i druge saobraćajne signalizacije kojim se označavaju granični prelaz i njegovo područje, blizina granične linije kao i način postavljanja tih oznaka i signalizacije i drugih podzakonskih akata u skladu sa navedenim izmjenama Zakona“, broj: 01-50-1- 1103/22 od 08. 07. 2022; 40. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o grantu (Koridor 5c u FBiH – dio 3 – poddionica: Poprikuše – Nemila) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj koji se odnosi na investicioni grant iz programa Evropskog zajedničkog fonda za Zapadni Balkan, broj: 01,02-21-1-1079/22 od 06. 07. 2022. 41. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o grantu (Projekat Koridor 5c2 u FBiH – dio 3 – poddionica: Tunel Ivan) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj, koji se odnosi na investicioni grant iz programa Evropskog zajedničkog fonda za Zapadni Balkan, broj: 01,02-21-1-1149/22 od 18. 07. 2022; 42. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Okvirnog sporazuma o finansijskom partnerstvu između Evropske komisije i Bosne i Hercegovine o posebnim aranžmanima za provođenje finansijske pomoći Unije Bosni i Hercegovini u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III), broj: 01,02-21-1-1170/22 od 21. 07. 2022. Tačka jedan dnevnog reda na 31. sjednici, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 30. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Zapisnik ste dobili, ima li primjedbi na Zapisnik? Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Tačka dva, Ad. 2. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja
Kratko predsjedavajući, na jedno od pitanja, radi se o broju osoba koje su svojevoljno prestale raditi u institucijama BiH, posebno u sigurnosnim agencijama. Treba da i mi budemo svjesni, a u agencijama su svjesni toga, da plate koje ti ljudi imaju nikako ne mogu biti dovoljne da bi se oni zadržali u institucijama, odnosno na tržištu rada, pojedini ljudi vrijede mnogo više nego što ih institucije mogu platiti. Samo ću jedan dati primjer, ljudi koji rade na borbi protiv sajber kriminala, oni nemaju policijska ovlaštenja, nemaju dodatak na platu, prolaze stalno sigurnosne provjere budući da rade sa podacima koji su, je li, takvi kakvi jesu, imaju izuzetno niske plate, dok ti ljudi istovremeno na tržištu rada vrijede i do pet puta više nego što mogu dobiti platu u institucijama i sigurnosnim agencijama. Vijeće ministara ima jasno zauzet stav na osnovu mišljenja sigurnosnih agencija da je sajber kriminal najveća sigurnosna prijetnja po BiH, međutim mi ništa ne radimo da zadržimo ljude koji rade na tim poslovima. Ljudima koji rade u agencijama se nudi posao koji mogu raditi od kuće, da rade i programiraju aplikacije za mobilne telefone i da zarađuju za nepuno radno vrijeme pet i više hiljada maraka. Institucije kojima su oni potrebni za borbu protiv ove vrste kriminala, a za koju kažem da je Vijeće ministara utvrdilo stav da je najveća sigurnosna prijetnja, imaju tek nešto više od hiljadu maraka platu i naravno stalno prolaze provjere. Ti ljudi vjerovatno vole firmu u kojoj rade, vole državu, ali više od toga vole svoje dijete i svoju porodicu i trebaju platiti i režije, i hranu, i kupiti stan, auto, platit vrtić i ne znam ni ja šta. Mi gubimo ljude vrlo vrijedne, ljude kojih nema na tržištu, ne možete ih zamjeniti. Ima primjer koji je ministar odbrane dao, čovjek koji radi na kriptiranju podataka u Oružanim snagama dao otkaz, otišao u Njemačku, oni za godinu i po dana nisu mogli naći drugog čovjeka. Znate ko je dobio posao? Pa isti ovaj čovjek kad se vratio iz Njemačke. Naći ćemo se u ogromnom problemu i poenta ovih svih odgovora je poruka iz institucija da moramo naći način da se nosimo sa tržištem rada, jer tržište rada nam uzima najbolje ljude iz institucija. Hvala vam.
Hvala. Gosodin Mijo Matanović, komentar.
Uvaženi članovi Kolegija, Vijeća ministara, kolegice i kolege zastupnici. Najavio sam svoje usmeno pitanje 02. veljače, a prezentirao 03. na 26. sjednici Zastupničkog doma sa, čini mi se, vrlo jednostavnom mogućnošću odgovora, a pitanje je bilo – Je li istina, upućeno ministrici vanjskih poslova, je li istina da je država BiH izgubila vlasništvo nad zgradom u kojoj je smješteno Ministarstvo vanjskih poslova? 13 Dakle, s obzirom da je već gotovo šest mjeseci od dana kada sam ga postavio, a odgovora nisam dobio, ovoga, u dilemi sam da li da šaljem urgeniciju ili da zamolim da neko od kolega ili kolegica kojima je ova tema puno bliža, da preko njih dobijem ovaj odgovor. Jer, kažem, ovako jednostavno pitanje, bez da sam ulazio kako, zašto i zbog čega, samo da imam informaciju je li država BiH izgubila vlasništvo nad zgradom Ministarstva vanjskih poslova. Hvala.
Hvala gospodine Matanoviću. Ovo je bio komentar na neodgovoreno pitanje, potrudićemo se da dobijete odgovor na to pitanje. Zaključujem tačku dva. Tačka tri, Ad. 3. Prijedlog amandmana na Ustav Bosne i Hercegovine, predlagač: narodni poslanik Damir Arnaut, broj: 01-01-1-1037/22 od 06. 07. 2022, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Zakonodavno-pravni sektor dostavio Mišljenje, Kolegijum Predstavničkog doma kao nadležnu komisiju odredio Ustavnopravnu, Ustavnopravna dostavila Mišljenje. Komisija nije utvrdila da je Prijedlog amandmana usklađen sa Ustavom BiH i pravnim sistemom, te nije prihvatila principe Prijedloga amandmana. Otvaram raspravu o Mišljenju Ustavnopravne komisije. Riječ ima gospodin Damir Arnaut.
Hvala predsjedavajući. Samo prvo da podsjetim da se ovaj Amandman na Ustav BiH tiče anahrone odredbe u tom Ustavu koja kaže da se plate funkcionera, ministara, poslanika, direktora itd. ne mogu smanjivat za vrijeme trajanja mandata. Od Dejtona do danas ta odredba se zloupotrebljava da zaustavi sve pokušaje recionalizacije tih primanja. I sad ponovo imamo apsurdnu situaciju da Ustavnopravna komisija kaže, većinom svojih glasova, da Prijedlog amandmana na Ustav nije usaglašen sa Ustavom. Tako nešto, naravno, nije moguće, osim u jednoj situaciji, Ustav samo ne dozvoljava amandmane kojima se, kojima bi se Evropska konvencija o ljudskim pravima izbacila iz Ustava, al' ovdje se radi o smanjenju plata. I naravno da niko od onih koji su glasali protiv ovog Amandmana danas na UPK-a ne vjeruje da ovaj Amandman nije u skladu s Ustavom, al' hoće da zadrže te privilegije, jer znaju da ako ovaj Amandman ne bude usvojen do decembra ono povećanje od 500 maraka mjesečno, koje ste na prošloj sjednici usvojili, će biti zakovano cijeli idući mandat ovog Parlamenta. To je blizu dva miliona maraka iz džepova građana samo u idućem mandatu. Ja sam na ove probleme sa Ustavnopravnom komisijom ukazivao prije skoro četiri godine kad su se komisije formirale, kad sam rekao da se HDZ-u ni po koju cijenu ne smije dati dva mjesta u toj komisiji, jer im ni ne pripadaju po procentima, kako to Poslovnik propisuje, ni 14 po čem drugom. Upozoravao sam da će zloupotrebljavat ta dva mjesta da obara ovakve stvari i oni ta dva mjesta već četiri godine zloupotrebljavaju da obore svaki zakon kojim se ukidaju privilegije, kojim se ispunjavaju uslovi za EU i slično. Sve dobro što je prošlo u ovom sazivu prošlo je u Predstavničkom domu po hitnom postupku, a potom je palo u Domu naroda, jer tamo HDZ opet ima četiri delegata. I upravo iz ovih razloga, ovo vam pokazuje, iz ovih razloga HDZ traži da OHR nametne cementiranje tog disbalansa. E neće moć, jer ovakvim ponašanjem godinama dokazujete da ovo nema veze sa zaštitom etničkih interesa ili prava, već je isključivo u službi održavanja koruptivnog režima na čelu sa gospodinom Čovićem i njegovim saveznikom Dodikom. Čija su četiri delegata u Domu naroda Nikola Špirić, Dušanka Majkić, Sredoje Nović i Lazar Prodanović danas oborili moje Zakon o zabrani šaranja ćirilice. Pazite ironije, ćirilica je najviše išarana na pristupima Drvaru, a Nikola Špirić, koji je iz Dravara, glasa protiv zabrane šaranja ćirilice. E toliko o etničkim interesima, a toliko takođe o zloupotrebama ovih mjesta, koja ni po čemu nekome ne pripadaju. Molim vas odbacite ovo negativno mišljenje Ustavnopravne komisije. Hvala.
Hvala gospodinu Arnautu. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu kad je u pitanju tačka 3. Tačka četiri, Ad. 4. Zahtjev poslanika Denisa Zvizdića za razmatranje Prijedloga zakona o izmejnama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-1051/22 od 30. 06. 2022. Zakonodavno-pravni sektor dostavio je Mišljenje. Otvaram raspravu o zahtjevu za hitni postupak. Gospodin Denis Zvizdić, izvolite.
Hvala najljepša. Poštovane kolege pred vama je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH koji sam predložio po hitnom zakonodavnom postupku. Smatram da su ispunjena oba poslovnička uvjeta koja se traže za hitnu proceduru, riječ je o zakonu visokog stepena hitnosti i riječ je o zakonu koji je formuliran na vrlo jednostavna način, obzirom da sadrži samo tri člana. Međutim, dozvolite mi da iskoristim ovu priliku i da pojasnim neke stvari i u vezi sa suštinom ovoga Zakona. Prije svega, smatram potrebnim istaknuti nekoliko bitnih činjenica. Budžet BiH za 2022. godinu je najveći dosadašnji budžet institucija BiH koji je od prošlogodišnjeg veći za čak 77,6 miliona konvertibilnih maraka. To je budžet kojim su direktno ojačane brojne isntitucije BiH kao što su Oružane snage, Granična policija, Ustavni sud, Sud BiH, Tužilaštvo BiH, SIPA, Centralna izborna komisija itd. samim tim je ojačana i država BiH. 15 Istovremeno potvrđena je odluka visokog predstavnika i uključena su i sredstva za održavanje izbora za 2020.(?) godinu, tako da je važno napomenuti da kada imamo usvojen budžet države BiH onda se mogu realizirati i kapitalni projekti što nije mogluće u vrijeme privremenoga finansiranja. Prema tome, važno je da država BiH dobije i da ima svoj budžet, ali nažalost u tom budžetu je došlo i do povećanja plaća imenovanim i izabranim dužnosnicima. U vezi sa povećanjem plaća važno je i kazati da se o povećanju plaća uposlenim u institucijama BiH glasalo 30. marta 2022. godine na Vijeću ministara, a ne na Parlamentu BiH, kada je Vijeće ministara utvrdilo visinu osnovice za obračun plaće za 2022. godinu u iznosu od 535 maraka, a ranija osnovica je, napominjem, bila 475 KM. Koliko znam niko se tada nije pobunio protiv odluke Vijeća ministara, kao što se niko nije pobunio protiv odluke Predsjedništva BiH da upravo ovakav budžet dostavi Parlamentarnoj skupštini na odlučivanje. Ovako povećanje osnovice ima dobru i lošu stranu. Dobra strana je što je došlo do povećanja plaća policajcima, vojnicima, namještenicima itd. koji su imali jako niske plaće i koji i danas bez obzira na ovo povećanje i dalje imaju niske plaće obzirom na odgovorne funkcije koje obnašaju. A loša strana je što je istovremeno došlo do povećanja plaća izabranim i imenovanim dužnosnicima i savjetnicima, tako da je pravo i jedino rješenje da država ima budžet, ali da ne dođe do povećanja plaća izabranim i imenovanim dužnosnicima. Ovaj Zakon koji sam uputio po hitnoj proceduri upravo ima takav cilj, dakle, namjera je da se određenim kategorijama kao što su savjetnici, zastupnici, ministri, zamjenici ministara, članovi Predsjedništva BiH itd. umanji koeficijent, odnosno anulira i onemogući njihovo povećanje plaća, bez obzira na povećanje osnovice i mislim da je to jedino moguće ispravno u ovome trenutku. Zbog toga vas pozivam da podržite hitnu proceduru i da usvojimo ovaj Zakon kako bi što prije došli do ovoga cilja. Na kraju vrlo kratko želim nešto reći o dvije stvari. Prvo, danas je na dnevnom redu, imamo i zakon koji je predložio kolega Đonlagić, koji se odnosi na istu materiju, s tim da je obim obuhvaćenih kategorija kojima se smanjuje koeficijent dosta širi, on se odnosi i na neke kategorije za koje bi, po meni, trebalo razmisliti da im se ne umanjuje plaća, kao što su npr. generali u Oružanim snagama ili inspektori u policijskim strukturama, jer moje je mišljenje da treba jačati državnu službu, vojsku i policiju, jer su to stubovi na kojima počiva država, tako da ne vidim potrebu da se ovim licima umanjuje koeficijent. Zato sam se u svom zakono i fokusirao uglavnom na politički imenovana i izabrana lica, ali bez obzira osobno ću glasati za zakon koji je predložio gospodin Đonlagić, jer mu je namjera identična mom zakonu, dobra i iskrena i spreman sam, ako dođe do različitih tekstova ili eventualnih amandmana spreman sam na kompromis koji će u fokusu zadržati smanjenje plaća parlamentarcima, savjetnicima i ministrima. I drugo važno pitanje je da ovaj Zakon nije u suprotnosti sa odredbom Ustavom kojom se zabranjuje umanjenje naknade za lica imenovana na pozicije u institucijama BiH, jer ovaj Zakon neće imati za efekat smanjenje polaća, nego onemogućavanje povećanja plaća, s obzirom na novu osnovicu koju je utvrdilo Vijeće ministara, a to su sasvim dvije različite kategorije i on je u potpunosti u skladu sa Ustavom BiH. Hvala vam.
Hvala. Rasprava je o hitnosi postupka, riječ ima gospodin Nikola Lovrinović. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući, pozdrav kolegicama i kolegama, danas se prvi put javljam. 16 Dakle, ja bih ovo što ću sada reći dao vam na znanje da se odnosi na točku 4. i na točku 5. jer su, kako je i sam gospodin Zvizdić rekao, dakle, slični, slični prijedlozi, nisu isti, ali, dakle, odnose se na ovu temu o kojoj je sam govorio. Naime, govorimo o hitnosti postupka, prije svega ja bih volio da dobijemo mišljenje Vijeća ministara i zato predlažem, dakle, da se danas ne raspravlja o ovim prijedlozima po hitnom postupku. Oni mogu ostati u proceduri skraćenog ili redovitog postupka, da se vidi šta i kako, da se do tad dobije mišljenje Vijeća ministara. Zašto? Pa zato što su ovo stotine puta smo ili desetine puta ovdje govorili sustavni zakoni koji su vjerojatno teško doneseni, ja mislim prije svih nas ovdje i od prošlog mandata kad su se slagale kompletne .... platni razredi, liste itd. Predlažem, dakle, da se ne donose po hitnom postupku i zbog toga što samo ako, podsjetiću vas, donijeli jedan zakon koji smo mi iz HDZ-a dobro promotrili kad smo predložili povećanje do koeficijenta sa otprilike 3,95 ili 4 za 0,20%. Sad biste, posebice ovim drugim prijedlogom zakona iz točke pet, dakle, doveli u pitanje taj zakon, znači sad bi ljudi koji, osobe koje rade sa koeficijentom iznad 4 bili zapravo dvostruko kažnjeni, jedan put nisu dobili ni 0,20 koje smo već ovdje izglasali, drugi put se sad predlaže da se, bar u ovom jednom od ovih prijedloga, smanji i ovo što imaju dosad, a sve skupa se dira, dakle, u jedan sustav koji treba naći mjeru, dimenziju, odnose itd. Ja ne znam, dakle, kolika je plaća izabranom dužnosniku potrebna, kolika je dovoljna, kolika je moralna, kolika je prihvatljiva, ne znam, po sadašnjem stanju stvari svi smo, svi dijelimo mišljenje da je nama izabranim dužnosnicima velika plaća, da je ne treba dirati, da je možda čak treba i smanjiti, ništa ja nemam protiv toga. Međutim, doista treba ovo primiti, ovaj, dobrom, dobroj razradi pristupiti da se vidi što se događa u kompletnom sustavu, dakle, plaća i naknada, pa onda eventualno predložiti prijedloge, jer ovako diramo jedne kategorije, ne diramo druge. Mislim osobno da su oba protuustavna zakona, a mislim i da se može naći rješenje ako se ne bi diralo, dakle, ove nego diralo ove druge koeficijente, a onda opet ne dobivamo ništa. I mislim da Ustav i omogućava da se od narednog mandata da smo mi bili hrabri, pod znacima navoda, ili da smo bili poduzeti da u periodu koji je prošao iza nas u četiri godine o ovome raspravljamo i da donesemo za one koji stupaju u mandat. Dakle, nama Ustav to omogućava, međutim nismo. S druge strane osobe koje rade, dakle, na ovim mjestima do koeficijenta 4, pa i iznad njega, podsjetiću, dakle, ovaj zakon koji smo mi predložili da se poveća za 0,20 do koeficijenta 4, podsjetiću da smo predložili, dakle, i da danas to možete podržati, takođe povećanjem i toplog obroka koji se odnosi samo na ove kategorije, ne na nas dužnosnike, povećanje toplog obroka, prijevoza. Dakle, sve to skupa će dati jednu, jednu, jedan iznos koji će biti otprilike na 300, 400 maraka kako je, evo, slovi u javnosti da smo izvršili povećanje sebi plaća u sklopu donošenja proračuna, kako je gospodin Zvizdić rekao. Dakle, nemam ništa protiv, predlažem da ne usvojimo hitni postupak, da se obratimo Vijeću ministara da nam da mišljenje o kompletnim ovim prijedlozima koeficijenata i njihovih izmjena i jednog i drugog prijedloga i da onda eventualno donesemo neke prijedloge koje budu, dakle, sustavno riješeni i koji budu riješili pitanje odnosa plaća unutar cijelog sustava koji regulira Zakon o plaćama i naknadama u Parlamentu BiH, odnosno u institucijama BiH. Mislim da bi to bilo prihvatljivije, bolje odrađeno, jednostavnije, nego ovako da s vremena na vrijeme, dakle, i to na kraju našeg mandata ulazimo u jednu priču koja jednostavno nije jednostavna, ja znam, koliko sam upoznat, a vi da je do ovoga, do ovog platnog sustava trebalo doć i te kako napornim radom, razgovorom, institucijama, platnim razredima, omjerima, uspoređivanjima itd. itd. Dakle, sad je neko novo vrijeme, slažem se da treba nešto učiniti, ali ja mislim da hitni postupak nije rješenje. Dakle, predlažem da se to radi po drugom postupku. Hvala lijepo. 17
Hvala. Riječ ima gospodin Jasmin Emrić, podsjećam da je, da se raspravlja o hitnom postupku. Izvolite gospodine Emriću.
Zahvaljujem predsjedavajući i upravo ću govoriti o hitnosti, odnosno smatram da je potpuno opravdan zahtjev kolege Zvizdića da danas u hitnom postupku usvojimo predloženi zakon, jer ovo je situacija koja se mora hitno rješavati. I htio bih podsjetiti da smo mi nakon usvajanja Zakona o Budžetu institucija BiH odmah podnijeli nekoliko inicijativa i prijedloga zakona kako bi se ograničilo i spriječilo povećanje plaća, kako je to i gospodin Zvizdić obrazložio, imenovanim i izabranim zvaničnicima i savjetnicima, tj. prema, kako bi se ograničilo povećanje plaća licima koja su Zakonom o plaćama i nakandama zaposlenih u institucijama BiH propisani platni razredi i koeficijenti u članovima 8., 8.a. i članu 10. tog zakona. Ja iznosim ovdje primjedbu predsjedavajućem Predstavničkog doma što je prekršio Poslovnik, te nije uvažio razloge za hitnu sjednicu. Predsjedavajući je trebao u roku od tri dana u skladu sa tim zahtjevom podnijeti, sazvati hitnu sjednicu na kojoj bi razmatrali ove zakone i već smo mogli tu proceduru završiti. Stoga kako bi ovu sada situaciju riješili i postigli cilj onemogućavanja povećanja plaća imenovanim i izabranim zvaničnicima i njihovim savjetnicima, onda danas moramo usvojiti ovaj Zakon, te stoga ja još jednom naglašavam da je opravdana hitnost i pozivam kolegice i kolege da podrže ovaj Zakon. Hvala.
Ispravka krivog navoda gospodin Nikola Lovrinović.
Dakle, nisam ni ja rekao, naravno, referiram se na kolegu Emrića, jer je on jedini dosad govorio, nisam ni ja rekao da opravdanost ili neopravdanost prijedloga gospodina Zvizdića i kasnije u točci pet ne postoji, niti to tvrdim, niti sam to ustvrdio. Dakle, ja samo govorim o jednom sustavnom zakonu, jer podsjetiću vas, 2008. godine su smanjene plaće, oni koji su bili u prošlom mandatu i možda prije toga ili koji su se ovim malo podrobnije bavili, znaju da su smanjene plaće svima, pa i izabranim i imenovanim dužnosnicima. Dakle, nije bio prepreka tada Ustav. Ovdje se postavlja pitanje i zato kažem treba jedna šira rasprava da se vidi šta je, jer se radi o statusnom pitanju koji se odnosi na status, što će reći koeficijente, a koji se upravo u ova dva zakona diraju, izabranih i imenovanih dužnosnika ili je riječ o nominalnom iznosu smanjenja i povećanja plaća. Dakle, to je sad jedna, jedna nepoznanica. Ja mislim da i sadašnji Ustav omogućava to, jer sad, podsjećam vas, dakle, 2008. godine su bile veće plaće, ovo je povratak na 2008. čak su bile i još veće prije toga. Prema tome, nije Ustav bio prepreka, sad je to i moram priznati i meni nejasno, jel' se radi o tome o nominalnom iznosu veće ili manje ili se radi o diranju odnosa unutar platnog sustava institucija BiH. Zato predlažem da ne raspravljamo hitnim postupkom, a o opravdanosti, svakako postoji zbog vremena u kojem se nalazimo, zbog stanja, zbog inflacije, zbog svega i ja sam također uvjeren da je opravdan razlog da se, da se raspravi o tom zakonu i da se vidi ono što sam jednom predlagao na jednoj od ranijih sjednica, da se možda donese i poseben zakon o plaćama imenovanih i izabranih 18 dužnosnika koristeći ustavne mogućnosti. Ali, evo, ja dakle kako god želite odlučite, međutim predlažem da ne bude hitni postupak.
Zaključujem raspravu o hitnom postpuku. Nema više prijavljenih. Izjašnjavamo se, glasamo o zahtjevu za hitni postupak. 30 prisutnih – 19 za, 6 protiv, 5 uzdržanih. Ima opšta, nema entitetska većina, nije usvojen ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Jel' neko pogriješio opet? Samo da se javi ko je pogriješio. Dobro, glasamo ponovo, gospodin Šaravić traži da se ponovo glasa. Ima opšta, ima entitetska većina, ovaj zahtjev za ponovno glasanje je bio ispravan za razliku od nekih prethodnih. Dakle, usvojen je hitni postupak. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Nema prijavljenih. Zaključujem tačku 4. Ima, Nikola Lovrinović, javite se gospodine Lovrinoviću nakon što ja kažem nema prijavljenih i da sam zaključio raspravu. Potrebno je brže reagovanje.
... ali eto hajde. E sad, dakle, ono što sam govorio o hitnosti postupka, npr. moguće je, na primjer, ovaj Zakon dovesti u provedivu, u provodivo stanje, na primjer, al' kad sad hitni postupak i nemate mogućnost da amandmanski djelujete. Da se, dakle, članku 1. Prijedloga izmjena i dopuna Zakona doda stavak (8.b.) koji bi glasio – izmijenjeni koeficijenti za obračun plaća za navedene pozicije primjenjivaće se s početkom novog mandata za pozicije koje su predmet izmjene ovoga Zakona. Dakle, to bi bilo rješenje u kojem bi bilo ustavno rješenje, ali sad je to nemoguće jer je hitni postupak, dakle, je ne mogu amandmanski djelovati, osim eventualno da gospodin Zvizić ovo prihvati. Što će reći, dakle, ne onog trenutka kad on stupi na snagu, 8 dana kako ovdje stoji, nego kad osoba izgubi mandat, imenovana recimo, nakon pola godine kad on stupi na snagu, nova koja ulazi u poziciju mora znati da joj je koeficijent promijenje i to bi se, dakle, ispoštovalo i ono što stoji u Ustavu, ali bi se ispoštovalo da se izmjene i zakon i koeficijenti koji, evo, traže određeno poravnavanje unutar platne liste. Sad je to jednostavno nemoguće, jer je hitni postupak, kažem, jedino ako gospodin Zvizdić prihvaća, tako bi, po meni, ovaj Zakon bio i ustavan i provodiv, jer ovako, kaže, stupa 8 dana, ja mislim da tako stoji, nakon objavljivanja i sad, pazite, znači može se desiti da neko to tuži, ako prođe zakon u oba doma i on jednostavno neće bit provodiv. Ali evo sad jednostavno je to u ovoj fazi nemoguće osim predlagač da tako šta prihvati. Hvala lijepo. 19
Ispravka krivog navoda, gospodin Zvizdić.
Ja još jednom želim da ponovim da suština, cilj i efekat ovoga Zakona je da nije smanjenje plaća, nego onemogućavanje povećanja plaća s obzirom na osnovicu koju je utvrdilo Vijeće ministara. Znači, ne smanjujemo plaće nego onemogućavamo povećanje plaća koje još uvijek nisu isplaćene. To su potpuno dvije različite kategorije i zbog toga ovaj Zakon nije u suprotnosti sa odredbom Ustava, a ako neko zaista misli da je ovo suprotno Ustavu, o postupanju na snagu ovoga Zakona može naravno uputiti zahtjev za ocjenu ustavnosti Ustavnom sudu BiH. Ja ne želim prejudicirati odluku Ustavnog suda, ali recimo duboko sam ubijeđen da će odluka biti da je ovaj Zakon u skladu sa Ustavom. Dakle, to su potpuno dvije različite stvari, mi ne smanjujemo plaće, nego onemogućavamo povećanje plaća. One ostaju iste kao što su i bile cijelo vrijeme ovoga mandata.
Krivi navod, gospodin Nikola Lovrinović.
Dakle, gospodine Zvizdiću, ni ja nisam rekao smanjenje, niste možda stigli upratiti, ja sam rekao izmjenjeni koeficijenti koje ste Vi predložili izmjenama i dopunama zakona bi, dakle, primjenjivali se kako sam već objasnio jer u Ustavu stoji da izabranim i imenovanim dužnosnicima u tijeku trajanja mandata ne mogu, tamo kažu, umanjivati plaće, sad je nebitno je li mijenjati, umanjivati, povećavati. Dakle, ovo bi bilo, ovaj bi Zakon bio primjenjiv po meni i ne bi dovodio u dilemu ništa samo da se, dakle, stavi, da se ovo doista odnosi na novi mandat. Jer mi koji smo, eto, donijeli taj proračun i tako nam se dogodilo, to možemo uživati još mjesec, dva dana i to je završena priča, nego za nove mandate, a već sam rekao kako. I onaj koji je imenovan, kad uđe u mandat, ako je to reći dan nakon stupanja na snagu ovog Zakona, na njega se primjenjuje koeficijent koji ste Vi predložili. Ne govorim ni ja o smanjenju, ni povećanju, nego o primjeni tog koeficijenta koji ste Vi predložili. Dakle, to je po meni rješenje koje onda ne bi dovelo uopće u dilemu bilo koje vrste je li ustavan zakon ili neustavan zakon. Ali evo, dakle, sad je nemoguće meni to predložiti kao amandman, ili bilo šta da se raspravi o tome, jer je hitni postupak, dakle, možete jedino Vi prihvatiti ako hoćete, ili kolege koje kasnije ... zakon, ovaj, koji su predložili još obimniju izmjenu koeficijenata nego što ste Vi. Hvala ljepo.
Gospodin Jasmin Emirić. Pardon, gospodin Denis Zvizdić, ispravka krivog navoda.
Dakle, suština je da mi nemamo zakonsku prepreku da usvojimo ovaj Zakon, da anuliramo povećanje plaća izabranim i imenovanim dužnosnicima i savjetnicima, jer to nije u suprotnosti sa odredbom Ustava, a s druge strane mislim da bi bilo krajnje nekorektno, da ne kažem nemoralno da mi sebe izuzmemo iz odredbi ovog Zakona do kraja mandata, a da on stupa na snagu tek od narednog mandata. Dakle, umanjenje plaća i zadržavanje plaća na istom 20 nivou treba da bude jednako i za nas i za buduće zastupnike, a za buduće zastupnike, ja se slažem sa Vama gospodine Lovrinoviću, možda treba napraviti poseban zakon za izabrane i imenovane dužnosnike kojim bi njihove plaće u odnosu na ove prije povećanja dodatno bile smanjenje i gdje bi odmah parlamentarci mogli reagovati na visinu tih plaća u skladu sa socijalnom i ekonomskom situacijom u državi BiH. Dakle, najvažnije je, ne postoji zakonska preporeka za usvajanje ovoga Zakona, ovo je jedna vrsta moralne odgovornosti da uradimo. Dobro je da su povećanje plaće policajcima i vojnicima, ali naravno je nedopustivo da budu zajedno sa njima povećane plate zastupnika koji i inače imaju enormno visoke plaće u odnosu na ekonomsku situaciju u BiH. Na kraju, ja još jednom pozivam da zaista usvojimo ovaj Zakon i pokažemo taj stepen odgovornosti prema ovome pitanju.
Sad gospodin Jasmin Emrić.
U prilogu diskusijama da je moguće raditi intervenciju na Zakon o plaćama i naknadama zaposlenih u institucijama BiH, u skladu sa Ustavom želim podsjetiti na situacije koje su već bile 2009. godine i 2013. godine kada se u Zakon o plaćama i naknadama dodavao novi član 7.a. 2099. godine i novi član 7.b. koji se dodao 2013. godine da bi se neke tadašnje specifične situacije riješile i ovdje još jednom mi je potrebno naglasiti da se ne radi o smanjenju plaća izabranih i imenovanih dužnosnika i njihovih savjetnika, već o ograničavanju povećanja plaća, odnosno zadržavanju plaća na istom nivou kao što je to bilo i kod dosadašnjeg obračuna plaća za imenovane i izabrane zvaničnike. Zahvaljujem.
Gospodin Nikola Lovrinović, opet ispravka krivog navoda ...
/nije uključen mikrofon/
Može gospodine Lovrinoviću. Imate riječ.
Dakle, ja doista moram ponovo ponoviti. Ja nisam rekao da nije nemoguća izmjena Zakona o plaćama, dakle, ili se ne slušamo gospodine Emriću, što govori, doduše nije se eksponirao na mene i na moju diskusiju, ali se to porazumijeva. Ja također smatram da se može izmjeniti Zakon i da se čak možda mogu koristiti sadašnje ustavne odredbe da se to dogodi, eto to sam objašnjavao, da se sad ne ponavljam. Međutim, dakle, ne radi se o tome hoće li neko podnijeti ustavnu tužbu za ovo što donesemo, ako donesemo nego se radi o pojedinačnim pravima da neko tuži. Dakle, mi smo donijeli Zakon o plaćama u prethodnom mandatu, dakle, on je sad na snazi. Prema tome, pitanje je pojedinačno pravo, ako neko se usudi da tuži je li to pravo. Dakle, hoće li neko podnijeti ustavnu tužbu, onaj ko ima pravo, ne znam, ali hoće li neko pojedinačno smatrati da je oštećen, a koristiti ustavne odredbe, to također ne znam. Prema tome, ja o tome govorim. Mi smo mogli donijeti na ovaj način na koji sam predlagao rješenje koje bi apsolutno bilo ustavno, ne bi mogao ga niko dovoditi u pitanje, a mi četri godine primali plaće kakve smo primali, sad ne znam ovaj mjesec dva dana hoćemo li primiti ovakve ili ćemo primiti 21 onakve i sad nešto tu, ovaj, pred javnošću igramo se, ne znam ni ja čega, spasitelja proračuna ili već neke humanosti, a četri godine, dakle, smo sjedili svi skupa, ne govorim o gospodin Zvizdiću, govorim i o sebi, o svima nama, dakle, sjedili smo, primali smo te plaće i sad evo, ova dva mjeseca tri, nešto ćemo mi učiniti, evo, da se dopadnemo javnosti, ne znam što. Nažalost, evo, ne prihvaća se, prema tome mi ćemo se izjasniti kako budemo smatrali potrebnim i to tako. Hvala ljepo.
Hvala gospodinu Lovrinoviću. Zaključujem raspravu kad je u pitanju tačka 4. Prije prelaska na tačku 5., u skladu sa Poslovnikom ograničavam raspravu na pet minuta kako bismo pokušali obezbijediti da vodimo raspravu o ... usvojenom dnevnom redu. Tačka pet, Ad. 5. Zahtjev poslanika Dženana Đonlagića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-1058/22 od 15. 07. 2022. Otvaram raspravu o zahtjevu za hitni postupak. Gospodin Zlatan Begić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege. Kolega Dženan Đonlagić trenutno nije tu, odsutan je radi pregovora u OHR-u gdje je po pozivu visokog predstavnika, pa ću evo ja kazati par rečenica o svemu ovome. Naime, nisam se htio javljati tokom prošle tačke dnevnog reda imajući u vidu da ćemo imati maltene isti prijedlog zakona. Ja vas molim, pozivam vas sve ovdje da se ne inatimo oko ove stvari. Ovdje je potrebna hitna intervencija, previsoke su plate državnih zastupnika. Ljudima se ogadila država, institucije, mi kao pojedinci koji nismo krivi zbog toga. Mi smo došli ovdje na ova rješenja i dobro znate da smo u prethodnom mandatu u nekoliko navrata imali ovo smanjenje naknada i plata na dnevnom redu i da smo svaki put imali opštu većinu da usvojimo to, ali zbog mehanizama blokade to naprosto nije moglo biti usvojeno. Dakle, nemojte sada da se inatimo oko ovoga. Hitno jeste, narod nas gleda, ljudi nas gledaju, do nas je, mi o tome glasamo, mi o tome odlučujemo i dajte da ovo usvojimo. Meni je žao što kolega Zvizdić i kolega Đonlagić nisu usaglasili svoje prijedloge i sjeli zajedno, pripremili neki prijedlog koji bi obuhvatio sve te segmente, ali vas molim da ovo danas podržimo i hitni postupak i tekst ovoga i, ja sam volio i da smo na Ustavnopravnoj komisiji usvojili prijedlog amandmana kolege Arnauta jer smatram da ove plate i bez ovog povećanja trebaju da se srežu. Nije to u redu, nije to ispravno. Budžet smo morali usvojiti i ja bih opet glasao za budžet, svi mi znamo ovdje šta znači budžet i svi znamo ovdje ko utvrđuje prijedlog budžeta i svi mi znamo ovdje da kad taj budžet dođe ovdje isto ako i bilo koji drugi prijedlog zakona, da je vrlo teško usvojiti neki 22 amandman, ako ne i nemoguće, a kad je riječ o budžetu, da nas to uvodi naprosto u dodatne procedure usaglašavanja, a onda sistem institucija trpi. Ne može funkcionisati nijedan nivo vlasti bez budžeta, ova država godinama nije imala budžet i znamo kako se to odrazilo na njene obaveze, na ispunjavanje njenih nadležnosti. Građani od nas traže odgovornost, traže Graničnu policiju u slučaju migrantske krize. Da bi Granična policija mogla da radi mora se budžet usvojiti, ne može to ići non stop na privremeno finansiranje gdje su samo osnovne funkcije u državi, brojne druge stvari koje su potrebne za popunjavanje sistematizovanih radnih mjesta itd. Ne može ni opština bez budžeta, zamislite na nivou kantona da neko blokira budžet i da nema budžeta nikako. Sve funkcije tog nivoa vlasti dolaze u pitanje. Nefunkcionalno je, ne može da funkcioniše, ali dajte nemojte više da se inatimo molim vas. Dajte da danas presječemo i da pokažemo jedan novi kurs ovdje, da pokažemo odgovornost. Da kažemo, da ovo ne valja, ovo nije u redu. Idemo ovo zaustaviti, idemo usvojiti ove zakone i to idemo ih hitno usvojiti, hitno reagovati na ovo sve. Molim vas nemojte da otvaramo oko ovih stvari i da se, da neko prepucavanje da se ovdje otvara. Na kraju krajeva, shvatam ja i odgovornost koja se mora ponijeti i za donesenu odluku. I kad donesete odluku da ćete podržati budžet koji nosi takva rješenja. Zbog budžeta, ne zbog takvih rješenja, ali to ne znači da se slažete s tim rješenjima, nego to znači da ćete u narednom koraku uraditi sve da to rješenje promjenite, to rješenje koje nije moralno, nije dobro, koje iritira ljude u ovoj zemlji. I dajte da budemo narodni zastupnici, ja vas molim doista, sve kolegice i kolege da ovo danas podržimo, pa ćemo u drugom koraku vidjeti oko usaglašavanja ova dva prijedloga. Dakle, namjera je ista, da se smanje, odnosno da se ne dozvoli povećanje primanja političarima. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Raspravljamo o hitnom postupku. Riječ ima Nikola Lovrinović.
Možda ću se dijelom ponoviti ali, dakle, ja opet smatram da je ovo sustavan Zakon i da ne bi trebali raspravljati o njemu po hitnom postupku. Ja ne znam, kolega Begić nadam se da me neće pogrešno shvatiti, jer sve ono što je on rekao stoji, ali ne znam što se ja kao zastupnik inatim bilo kome ili on ne inati ako govorimo o temi koja je vrlo značajna. Kolega Magazinović je govorio o plaćama ljudi koji napuštaju ove institucije, a potrebni su ovom sustavu. Dakle, ja sam i na Ustavnopravnom gdje je i kolega Begić član, Ustavnopravnog povjerenstva, govorio ja ne znam šta je bio povod ljudima koji su u Ustav stavili one odredbe koje su stavili, je li to bila želja za zaštitom demokratskoga statusa izabranih i imenovanih osoba, da mogu biti slobodni u svom ponašanju dužnosti. Ja isto tako ne znam niti me ko uvjerio koliko je to dovoljna, moralna i dobra plaća zastupnika ili imenovanog dužnosnika, kolika ona treba biti da bi bila, ne znam, evo, zadovoljavajuća. Dakle, neko to mora napraviti usporedbe da li sa regijom, da li unutar zemlje, da li sa službama, da li sa entitetima ili između entiteta, dakle, vidjeti šta je i kako je. Zato govorimo o složenosti ovoga Zakona. Sve se skupa slažemo da je posebice ljudima koji su niže rangirani u hijerarhiji državne vlasti u BiH potrebno povećanje plaća jer ne mogu pratiti više ovu inflaciju, ovo divljanje cijena. Zbog toga smo sve te stvari govorili, pa i mi iz HDZ-a smo predlagali takav jedan zakon, da se sa onima sa najnižim, pa i za topli obrok itd. Dakle, nisam siguran da li možemo u hitnom postupku, znači, šta znači uopće rasprava o hitnom postupku o jednom odnosu zastupnika ili člana Predsjedništva ili dole higijeničara u insitucijama BiH. Koji su to odnosi, jesu li dobri, nisu li dobri, šta je značilo 23 nekad kad su ljudi postavljali tu visinu plaća, odnose, koeficijente, šta su razmišljali, o čemu su razmišljali. Dakle, ne znam, to su mnoga pitanja koja jednostavno u hitnom postupku se ne mogu odgovoriti. Evo, maloprije sam predlagao jedan nazovimo ga amandman, koji bi možda po meni dijelom riješio jedan odnos Ustava i zakona koji se predlažu, međutim nemoguće u ovakvom načinu rada to donijeti. Znači, ja predlažem ipak, evo, prethodni smo zakon donijeli, vjerovatno će proći i ovaj, da se vratimo barem skraćenoj proceduri pa da vidimo šta je šta, da možemo raspraviti kako treba i donijeti odluke kakve će biti održive u nekom narednom periodu, a ne ad hoc kako i ovo sad što radimo. Zahvaljujem.
Riječ ima gospođa Nada Mladina. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Želim izraziti svoj stav da i ovaj Prijedlog zakona treba razmatrati po hitnom postupku. Za prethodni smo se izjasnili za hitni postupak na moje veliko zadovoljstvo, jer drugo rješenje i nije rješenje, nego hitni postupak. Očekujem da će se predlagači zakona, gospodin Zvizdić i gospodin Đonalgić usaglasiti oko teksta za koji je gospodin Zvizdić izrazio spremnost u svojoj diskusiji i da ćemo mi ovo danas izglasati po hitnom postupku i da ćemo usvojiti taj zakon. Ne treba dalje obrazlagati zašto jer mislim da nam je svima jasno zašto.
Hvala. Ispravka krivog navoda, gospodin Branislav Borenović.
Pa naravno da ćemo podržati hitni postupak, kao što smo podržali i prethodnu tačku dnevnog reda, jer smatramo da ovakve izmjene i dopune zakonskih rješenja jedino imaju smisla ako su usvojene po hitnom postupku, a mi možemo naći hiljade razloga i milion izgovora da nešto ne uradimo, kao što smo vidjeli da to uspješno rade iz vladajuće koalicije kada su u pitanju akcize, pa 150 je dana prošlo, uvaženi predsjedavajući kako smo mi ovdje u Predstavničkom dom kvalifikovanom većinom donijeli odluku da se suspenduju akcize na šest mjeseci po hitnom postupku jer je hitnoća bila evidentna, jer su drastično porasle cijene goriva i bilo je smisla, ali evo, 150 dana kolege u Domu naroda to zaustavljaju, sprečavaju na jedan vrlo perfidan način, odugovlače čitavu tu proceduru i nažalost to rade ljudi koji dolaze iz vladajućeg SNSD-a i vladajuće koalicije. Ja mislim da to nije dobro i zato podržavam svaku incijativu koja zahtjeva hitni postupak kako bi se određene nepravilnosti, nepravda, anomalije, amoralna dešavanja u društvu na određeni način sankcionisala, a tiču se isključivo nas. I ako išta ima potrebe, i evo, zato je važno da smo nas četvero iz opozicionih političkih partija koje dolaze iz Republike Srpske dali svoj glas za hitni postupak, jer da nismo to uradili ne bi bilo ni hitnog postupka i vjerovatno bi otišlo ovo u skraćenu proceduru, otišlo bi u neku vrstu usaglašavanja potencijalnih amandmana, i to bi došlo na dnevni red 2156. godine, da budemo potpuno iskreni jedni prema drugima, ne bi nikad bilo usvojeno. I što se mene tiče podržat ću i jedan i drugi i treći i bilo koji prijedlog zakona koji se tiče smanjenja plata svima nama ovdje, jer su enormno visoke, ako ništa drugo da nema povećanja i svaki prijedlog, da li se tiče koeficijenata, nešto drugo, za mene je prihvatljiv, jer je sve ostalo, ja mislim da je prije svega nekorektno, 24 bezobrazno, i van svakog normalnog ponašanja u ovoj zemlji. Isto tako misle i moje kolege koje sjede sa mnom ovdje.
Dame i gospodo primjetili ste da blago upozoravam na poštivanje dnevnog reda. Stalo mi je da potpuno demokratski završimo ovu raspravu i danas. To naravno ne znači da možete zloupotrebljavati dnevni red, kao što je gospodin Borenović govorio o potpuno drugoj tački dnevnog reda, kao što je Emrić maloprije govorio, a mislio je da nisam primjetio o nečemu što nije na dnevnom redu. Dakle, molim vas da kad se predsjedavajući trudi, svi se potrudimo da to dovedemo u jedan normalan poslovnički red. Govorimo o hitnom postupku određene tačke dnevnog reda. Ponovo gospodin Jasmin Emrić, krivi navod.
Imam prije njega ja.
Izvinjavam se gospodine Emriću, prije se javio gospodin Nikola Lovrinović. Mislio sam da on neće imati više krivih navoda.
Prvo, ovaj, rekli ste gospodin Lovrenović, nisam Lovrenović, sad ste se ispravili. Dakle, ne znam šta sam ja to govorio što nije u skladu sa dnevnim redom, i sad je ispravka netočnog navoda gospođe Mladine i gospodina Borenovića. Dakle, ja podržavam i branim njihovo pravo da podrže hitnu proceduru, to je njihovo poslovničko pravo i kao zastupnika, dakle kada govorimo o hitnoj proceduri, samo napominjem, dakle, da želim sustavno rješenje ovoga Zakona jer ovaj Zakon o plaćama vrijedi 20 godina, 20 godina, sad se po hitnom postupku mijenja. Dakle, predlažem mjere da se ne ponavljam, a proračune smo donosili svih ovih godina, zadnjih 10 godina i sve je to bilo vezano za proračun. E sad, je odjednom ovaj proračun 2021.,nismo ga ni usvojili, ovaj smo usvojili, e sad je ta hitna procedura potrebna na kraju mandata, evo, mjesec dva dana do kraja našeg mandata, to je sad odjednom hitno, a četri godine smo proveli ovdje, ovakav važan Zakon nismo donijeli. I ne želim da iko pledira da ja osobno, da ne kažem Klub ima išta protiv procedure da se donese novi zakon o plaćama naknadama, ali ja predlažem da se donese barem u skraćenoj proceduri, evo da možemo djelovati amandmanski. A to da mi ne bi bili za, to su samo ... gospodine Borenoviću da mi ne bi bili za se to promijeni, mi imamo stav o tome i slažemo se da ga trebamo mijenjati i da treba nešto urediti i to smo stotinu puta govorili, nismo jedanput, samo govorim o proceduri što bi rekao gospodin predsjedavajući. Hvala lijepo.
Ispravka krivog navoda, Jasmin Emrić. 25
Zahvaljujem predsjedavajući. Ispravka Vama gospodine predsjedavajući jer ste me nepotrebno prozvali. Ja sam prvi put diskutirao o opravdanosti zahtjeva za hitni postupak predlagača kolege Zvizdića, a drugi put sam diskutirao o samom zakonu, dakle, u skladu sa dnevnim redom. Tako da ova Vaša prozivka mene nije utemeljena. Hvala.
Krivi navod, gospodin Zlatan Begić.
Pa evo, vrlo kratko. Ja bih samo podsjetio na činjenicu, nije tačno da se nije na tome ništa radilo. Nekoliko puta je ovaj Dom razmatrao smanjenje naknada izabranih zastupnika i drugih političkih funkcionera i čak se, dakle, postizala ovdje većina, opšta većina, ali nije bilo entitetske većine ili su bile blokade na nivou Doma naroda, ali se na tome radilo. Nije, dakle, tačno da se ništa nije radilo, pa da se sada u zadnji mjesec nešto pokušava. Eto samo sam to htio da kažem.
Povreda Poslovnika, gospodin Šemsudin Mehmedović.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege zastupnici. Ja želim samo da ukažem na jednu poslovničku zamku koja nam se može desiti ukoliko, evo, i ovaj Zakon pod ovom tačkom dnevnog reda usvojimo po hitnoj proceduri, a što je očigledno da imamo klimu za to i usvojit ćemo, evo, prilikom glasanja, i jedan i drugi zakon. I oni više nisu ni Denisov i ni Đonlagićev, nego su Zastupničkog doma, a obzirom na sastav Doma naroda i njihov odnos prema zakonima koji se usvoje u ovom Domu, možete zamisliti kakav će njihov stav biti, kako ćemo mi i koji ćemo zakon razmatratiti ako imamo dva zakona o istoj stvari, možda se razlikuju samo u nekoliko riječi ili rečenica. Zato, više to nije pitanje ni odnosa i usaglašavanja Denisa i Đonlagića, nego je pitanje poslovničkih odredbi da li mi uopće možemo ovako da izađemo, ili je to neko namjerno tako posložio da u konačnici ne dobijemo zakon uopće nijedan. Hvala.
Hvala Vama. Zaključujem raspravu kada je u pitanju tačka 5. Tačka šest, Ad. 6. Zahtjev poslanika Predraga Kojovića i Mirjane Marinković-Lepić za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama ... 26
/nije uključen mikrofon/
Šta je bilo, šta sam preskočio?
Hitnu proceduru.
A pardon, ja pogriješio. Moramo glasati o hitnoj proceduri. Da. Da. Izvinjavam se, za razliku od mnogih poslanika koji pogriješe, ja se izvinjavam. Glasamo o zahtjevu za hitni postupak kada je u pitanju zahtjev poslanika Dženana Đonlagića, pa poslije toga ovo gospođo Marinković, pa poslije toga ovo. Izvinite. Glasamo o zahtjevu za hitni postupak. Ima opšta, ima entitetska većina – 20 za, 4 protiv, 5 uzdržanih. Usvojen hitni postupak kada je u pitanju prijedlog gospodina Đonlagića. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Gospodine Predrag Kožul. Izvolite.
Dobar dan poštovane kolege. E sad ću ja na tragu onoga što je kolega Mehmedović kazao reći nekoliko riječi. Da li zaista današnji predlagatelji imaju želju da se po hitnoj proceduri usvoji ovaj Zakon bez da se inate, nego da riješe problem ili je ovo čisti populizam kako bi dva čovjeka kazali kako oni nešto hoće, a neki drugi neće? Kolege, da zaista hoćete da prođe ovakav zakon vi bi se prije dogovorili ili bi netko odustao od svog prijedloga zakona. Ja bih volio da me Kolegij ili tajnik ili bilo ko prosvijetili na koji način će doći, ako se eventualno usvoje oba ova prijedloga zakona do usuglašavanja? Da li je to članak 126. Poslovnika koji jedini nešto govori o tome i kako ćemo riješiti tu situaciju, a evo čuli smo da je hitno i da se ne treba inatiti. Zašto dva prijedloga na istu materiju, iz jednog jednostavnog razloga da ovo ne prođe, da se ovo rastegne u ljeto, u zimu, pa da ode ne znam gdje, nema drugog objašnjenja i nema drugog modela da se ovo napravi. Kakav Doma naroda, kakav li ovaj ili onaj, vi ste ovdje dovoljno već napravili da ovi zakoni ne prođu u ovom mandatu, a kao eto vi ste nešto predložili. Zahvaljujem.
Gospodin Zukan Helez. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dopredsjedavajući. Ispravka krivog navoda je. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 27
Dobili ste riječ. Samo Vi govorite, pa će gospodin Begić poslije.
Ponovo se zahvaljujem uvaženi predsjedavajući. Imamo dugogodišnje parlamentarno iskustvo i od početka ove rasprave ja vidim da ovo ide u pogrešnom smjeru i čekao sam hoće li iko primjetiti, dvojica kolega zastupnika su primjetili i sad imamo dva zakona o istoj materiji, o istoj stvari, u različitim tekstovima u istom Domu. Ja koliko znam Poslovnik ne predviđa usaglašavanje zakona u istom domu, nego između dva doma, ovaj, različitih tekstova usvojenih u Predstavničkom domu i Domu naroda. E sad, šta je cilj predlagača, pogotovo me zanima zato što i jedan i drugi predlagač onaj zakon koji je sporni glasali su za, kad je bilo povećanje plate. Čak od kolega iz DF-a odakle kreće budžet, iz Predsjedništva, imaju člana Predsjedništva koji je glasao za taj Zakon. Na Vijeću ministara gdje imaju ministra također nije bilo diskusija nikako, ima stenogram tamo. E sad, ako želite da to ispravite trebali ste se usaglasiti prije nego što ulazi u parlamentarnu proceduru da predložite isti pa da, što bi narod rekao, što poslovica ima – i vuci siti i ovce na broju, ako već hoćete iz toga da izvučete neku političku korist. Ovako se bojim da ovo ne ide ka cilju koji u javnosti se predstavljamo da svi imamo, a to je da smanjimo za 500 KM ono što smo ranije povećali. I da ne bi smanjivali plate, na ovaj način odgovorno tvrdim da ne možemo doći do cilja. Pogotovo svu složenost u Domu naroda i situaciju kakva jeste i da ne bi otišlo u javnost da mi sad ovdje na ovaj način brinemo se o građanima, da smo moralni, ja mislim da je ovo pogrešan put. Ja bih volio da me neko argumentima demantuje. Hvala vam.
Krivi navod, gospodin Zlatan Begić, izvolite.
Pa, evo, ima tu više krivih navoda i jedan konstatacija. Prvo, ne utvrđuje, prijedlog budžeta ne kreće iz Predsjedništva, on kreće iz Vijeća ministara. Ako sjedimo ovdje već četiri godine onda trebamo znati procedure odlučivanja u Vijeću ministara, gdje glas jednog ministra apsolutno ne znači ništa. Isto tako imajući u vidu procedure odlučivanja u Predsjedništvu BiH i ovdje u ovom Domu, iz tog razloga nije uložen niti jedan amandman na taj budžet, koji je takav kakav je, čak ni od stane opozicije znajući da je to beskorisno, da od tog nema ništa. Meni je žao što ovim opozicija, nažalost, gubi temu i gubi metu, mislim da bi tema i meta u ovakvoj situaciji kakva je u BiH trebala biti mnogo ozbiljnija, a ne lešinarenje nad tim, možete mislit, što je usvojen državni budžet. Evo, mi smo došli da ga popravimo i mi ćemo ga popravit i u tom smislu ja molim pauzu u ime Kluba Demokratske fronte, kako bi iznašli rješenja i eventualno povukli naš prijedlog, a u cilju da jedan prijedlog, koji je kako treba, koji je na mjestu, ide u daljnju proceduru. Da provjerimo, dakle, poslovniče mogućnosti kada je o tome riječ, mada, dakle, i jedan i drugi prijedlog idu u proceduru, idu pred Dom naroda. Dom naroda, dakle, ima sad mogućnost izbora, ima čak više nijansi te sive pa da se odredi. Ali, evo, ja molim pauzu u ime Kluba Demokratske fronte od 30 minuta da riješimo ovu situaciju i da izađemo iz ove situacije kako nam se doista na jedan vrlo neprimjeren način, i nisam to doista od kolega očekiva, ne bi sada ovdje poturalo kako smo mi predložili više prijedloga da ne bi nijedan bio usvojen. Ja sam na početku rekao da sam volio da su dvojica kolega sjela i utvrdila zajednički prijedlog, al' vi dobro znate da ovdje nema komunikacije, 28 nažalost, između opozicije, pozicije, klubova, ljudi i to je ono što je loše i mislim da moramo raditi u budućnosti na izgradnji komunikacije i na tim zajedničkim i nastupima i prijedlozima, a mi ćemo ovo danas riješiti da prijedlog bude usvojen.
Gospodin Begić tražio pauzu u ime Kluba, koju treba da reagujem, iako smo imali prijavljenog gospodina Heleza, mogli smo to završiti, pa onda pauzu napraviti. Dobro 30 minuta pauza. [[PAUZA]] Nastavljamo sa radom. Klub Demokratske fronte je tražio pauzu, dostavili su pismeno šta misle, ali riječ ima gospodin Begić, da objasni pauzu.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Ja se doista izvinjavam na ovoj pauzi, ali bilo je potrebe malo da se konsultujemo, da konsultujemo Poslovnik, nastalu situaciju. Zaključak Kluba zastupnika DF-a je sljedeći, mi povlačimo naš prijedlog zakona u korist prijedloga zakona čiji hitni postupak je već usvojen, čiji podnosilac je gospodin Denis Zvizdić, iz razloga što smatamo da ćemo na taj način ovaj proces onemogućavanja povećavanja plate političarima, zvaničnicima u institucijama BiH, uključujući Parlamentarnu skupštinu, Vijeće ministara, da ćemo taj proces učiniti bržim i efikasnijim, a procijenili smo da je u tom smislu prijedlog gospodina Zvizdića bolji, iz tog razloga povlačimo, dakle, naš prijedlog zakona. I ja bi još jednom se izvinuo kolegicama i kolegama, zamolio bi kolege ubuduće da to kada predlažu zakone iz iste oblasti, ima dovoljno vremena i kroz Kolegij da se međusobno iskonsultuju kako ne bismo dolazili u ovakve oprečne situacije da imamo dva zakona koji se razlikuju u par rečenica i da se onda oko toga stvar konfuzija. Hvala vam lijepo.
Hvala. Predlagač u skladu sa Poslovnikom povukao svoj prijedlog koji je bio tačka 5. Prijavljeni za raspravu oko tačke 5. treba da se izbrišu, mogu se javiti kad bude na redu tačka 6. 29 Tačka šest je, Ad. 6. Zahtjev poslanika Predraga Kojovića i Mirjane Marinković-Lepić za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-1150/22 od 19. 07. 2022. Otvaram raspravu o hitnom postupku. Gospođa Mirjana Marinković-Lepić poslije dužeg čekanja, ali evo ipak na redu. Izvolite.
Ja se zahvaljujem predsjedavajući. Evo, ja bih, ako dozvoljavate, objedinila raspravu, odnosno objedinila ovaj svoj uvod i za ovu i za sljedeću tačku, obzirom da su i povezane i da se takođe radi o hitnom postupku. Naime, evo, ja sam dobila izvrstan šlagort za ovo što mi danas predlažemo od kolega koji su već do sada diskutovali. Naime, evo kaže kolega Lovrinović, da se do Zakona o plaćama i naknadama došlo teškom mukom, usaglašavanjem, radom Vijeća ministara, sistemskim radom itd. Pa, evo, ja ću predložiti jedno elegantno rješenje, koje nema, dakle, veze sa tim radom i ima veze sa sasvim jednim drugačijim radom, gdje se naknade poslanicima utvrđuju odlukom Administrativne komisije, a ne zakonom. A takođe, evo, drago mi je i što je kolega Zlatan spomenuo da smo mi do sada imali već nekoliko prijedloga od početka mandata vezano za različite uštede smanjenje primanja privilegija itd. pa je tako riječ i o ovom prijedlogu. Dakle, ne radi se o nekoj lažnoj humanosti, kako to kaže gospodin Lovrinović, nego ovdje postoji jedna grupa poslanika koja je od samog početka mandata radila na smanjivanju privilegija i na, znači, doveđenje primanja u neke realne okvire. Ova inicijativa je ustvari stara inicijativa mene i kolege Predraga Kojovića, dakle, sa samog početka mandata, ona ispunjava uslove za hitni postupak, obzirom da se radi o minornim izmjenama, jer ovdje se radi o defakto ukidanju paušala. Jer Poslovnikom je utvrđeno pravo poslanika na paušal, a paušal istovremeno nije ugrađen u Zakon o plaćama i naknadama, a takođe i određene naknade poslanika, posebno onih koji nisu u radnom odnosu, utvrđene su odlukom Administrativne komisije, a ne zakonom. Dakle, izmjenom ovog Zakona, dakle, samo u jednom članu se ustvari ukida odredba da za sve naknade koje nisu utvrđene zakonom, a ima ih čini mi se 18, odluke donosi Administrativna komisija, što je nepojmljivo i na šta je dala primjedbu, dao na primjedbu i Ured za reviziju institucija BiH, a dakle Poslovnik takođe ukida se ovaj, mijenja se član koji kaže da imamo pravo na paušale. Ne, trebalo bi da imamo pravo na naknade na plaću i naknade utvrđene zakonom. Dakle, ovo je jedno elegantno rješenje koje, evo, u ovoj, u ovom trenutku mislim da je takođe povoljno, obzirom da se ovdje radi o nakandi koja je utvrđena odlukom Administrativne komisije. Naravno, ja, mi smo morali u ovaj Zakon dodat da će se on primjenjivat od sljedećeg mandatnog perioda, time bismo ostavili, je li, na savjest, ako se ovi zakoni o izmjenama Zakona o plaćama ne usvoje, dakle, da oni sami urade šta žele sa svojim povećanjem, mi ćemo svakako naći način da ga negdje proslijedimo. I dakle, ovaj i izmjena Poslovnika i izmjena zakona je već prošla kompletnu proceduru, znači, poslanicima je sve poznato i kod prvog prijedloga je odbijen hitni postupak, nadam se da neće biti sad. I dakle, prošlo je kompletnu proceduru, prošlo u Predstavničkom domu, al' nažalost 30 nije u Domu naroda. Evo, možda će ovo biti momenat kada su naša primanja zaista u fokusu građana, da možda ipak to danas uradimo. Hvala.
Hvala Vama. Vodimo raspravu o hitnom postupku, tačka 6. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Izvjašnjavamo se, odnosno glasamo o zahtjevu za hitni postupak Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platama. 31 prisutni – 22 za, 5 protiv, 4 uzdržana. Ima opšta nema entitetska većina. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ponovićemo glasanje. 21 za, 6 protiv, 4 uzdržana. Opet ima opšta, nema entitetske većine u ovoj fazi glasanja. Zahtjev nije usvojen. Idemo naknadno usaglašavanje hitni postupak.
[[nije uključen mikrofon]] Sljedeća točka.
Tačka sedam, gospođa Marinković-Lepić je, ako sam dobro shvatio, već imala uvodno izlaganja i oko ove tačke, iako Vam to ne možemo zabraniti da ponovo govori. Ad. 7. Zahtjev poslanika Predraga Kojovića i Mirjane Marinković-Lepić za razmatranje Prijedloga izmjene Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-4-1151/22 od 19. 07. 2022. Rasprava o hitnom postupku, već smo čuli razloge osnovne. Otvaram raspravu, izvolite. Nema prijavljenih. Izjašnjavamo se o zahtjevu za hitni postupak. 21 za, 8 31 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Može li ponovo ....
Ja bih samo još pojasnila, naime, da su, da iz definicije paušala koju imamo meni, evo, zaista kao pravniku sa 35 godina iskustva, nije jasno ustvari zašto ga dobijamo i moram reći da je visina paušala najviša, dakle, najveća u regionu, osim Slovenije, ali i Slovenija ima obavezu, dakle, da, dakle poslanici u njihovom parlamentu imaju obavezu da podnesu izvještaj na što su utrošeni. Tako da mislim da je, dakle, bespredmetno govoriti, ovaj, i dalje obrazlagati. Dakle, ovo je bio, bila ideja mene i kolege Kojovića još od samog početka, jer smatramo zaista da je paušal od 700 maraka, za koji kažem opet ne znam zašto ga dobijamo, ovaj, i koji još takođe nije u zakonu nego je donijet odlukom Administrativne komisije, zaista sramotan i evo mi smo odlučili da barem možda iskoristimo ovaj momenat kada se o našim primanjima zaista jako puno govori i kada je veliki pritisak javnosti da, dakle, probamo da ponovo stavimo ovo na dnevni red, jer nažalost niti jedan prijedlog koji smo imali tokom mandata, dakle, od ukidanja paušala, od ušteda i tzv. korona zakona koje smo predlagali, ukidanja bijelog hljeba itd. ništa nije prošlo na Domu naroda. Ovo je prošlo bilo Predstavnički dom, ali evo palo je na Domu naroda, pa vidjećemo kakva će sad biti sudbina. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Nema prijavljenih za raspravu. Zaključujem tačku 7. Tačka osam, Ad. 8. Zahtjev poslanika Damira Arnauta za razmatranje Prijedloga dopuna Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-4-1230/22 od 26. 07. 2022. Otvaram raspravu o hitnom postupku. Gospodin Arnaut, izvolite. 32
Hvala predsjedavajući. Ovaj prijedlog ispunjava sve uslove za hitni postupak, napisan je na jednostavan način da se može usvojiti u jednom čitanju. Dakle, Predstavnički dom trenutno ima sedam stalnih komisija, ako izuzmemo onu Komisiju koja je zadužena za pripremu Vijeća ministara i koja se u pravilu sastane jedanput na početku mandata, radi se o šest stalnih komisija Predstavničkog doma i ovaj prijedlog predlaže da se uvede sedma, nova komisija, dakle, komisija za borbu protiv korupcije i kleptokratije. Brojni međunarodni izvještaji su već ukazali da je korupcija jedan od glavnih problema u BiH sa kojim se BiH, oba njena entiteta i na svakom dijelu teritorije suočava. Međutim i pored tih međunarodnih izvještaja vidjeli ste svi nalaze i izvještaje Istražne komisije o stanju u pravosuđu u BiH koja je ukazala na to da je stanje u pravosuđu katastrofalno. Same sudije i tužioci koji su se pojavili pred 35 sjednica ove Komisije su ukazali da je to neophodno popravljati i ja sam zaista ponosan na to što je to bio jedan domaći proizvod, jedna saradnja između stranaka iz Federacije i Republike Srpske oko pitanja koje se tiče budućnosti BiH i svih građana BiH od kojeg zavisni na kraju krajeva i naša aplikacija i napredak ka članstvu u EU. Ovdje su, u ovom prijedlogu, znači, vrlo jasno poredani sve obaveze koje bi ova komisija za borbu protiv korupcije imala, prevashodno bi se vodila Zakonom o parlamentarnom nadzoru, imala bi isključivo nadležnost nad institucijama BiH. Dakle, institucijama na nivou BiH, ne bi zadirala u entitetske nadležnosti i ovo su jednostavno nadležnosti poredane na onaj način kako je to inače obavezujuće za sve komisije Doma i precizirano je u zadnjem pasusu da bi se primjenjivale sve procedure za izbor, kao i svake druge stalne komisije ovog Doma, znači, uzimajući i entitetsku zastupljenost od minimalno 1/3 iz Republike Srpske, 2/3 iz Federacije, zastupljenost klubova u Dom itd. uz jednu iznimku koja je ovdje precizirana, a to je da bi predsjedavajući ove komisije bio iz redova opozicije, što je u potpunosti, znači, u skladu sa principima koji se primjenjuju na slične komisije, poput, recimo, komisije za, APIK, odnosno Komisije za sukob interesa, pardon Komisije za nadzor nad radom OSA-e itd. Hvala vam, ja evo mislim da sam dovoljno i rekao, ako nema potrebe ja ću na ovom završit ovu diskusiju, pa nema potrebe da se javljam i kod merituma. Hvala.
Shvatili smo da ste govorili i o hitnom postupku i o sadržaju zakona, ali raspravljamo o hitnom postupku. Nema više prijavljenih za hitni postupak. Izjašnjavamo se o zahtjevu za hitni postupak. Usvojen zahtjev za hitni postupak – 22 za, 8 protiv, 1 uzdržan. Otvaram raspravu o Prijedlogu poslovnika. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. 33 Tačka devet, Ad. 9. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu poslanika Denisa Zvizdića da se u dnevni red 30. sjednice Predstavničkog doma uvrsti nova tačka koja glasi: Poslanička inicijativa Denisa Zvizdića kojom Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Savjet ministara BiH da u što kraćem roku donese odluku o privremenoj suspenziji carinskih stopa prilikom uvoza robe, i to za sljedeću robu: eurodizel, lož-ulje, benzin BMB 95 i benzin MB 98, broj: 01- 50-1-1016/22 od 28. 06. 2022. Nakon što je na prošloj sjednici Doma nije bilo potrebne entitetske većine u prvom krugu glasanja Kolegij Doma kao komisija nije postigao saglasnost o navedenom prijedlogu gospodina Zvizdića. Izvještaj ste dobili, obzirom da je ova inicijativa po redovnom postupku uvrštena u dnevni red današnje sjednice pod tačkom 37. nećemo se naknadno izjašnjavati u drugom krugu glasanja. Tačka 10. Ad. 10. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu poslanika Saše Magazinovića i Branislava Borenovića da se u dnevni red 30. sjednice Predstavničkog doma uvrsti nova tačka koja glasi: Razmatranje hitnog usvajanja Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini, broj: 02-02-1-298/22 od 11. 3. 2022, s ciljem minimiziranja negativnih ekonomskih efekata zbog visoke cijene nafte i naftnih derivata, broj: 01-50-1-1018/22 od 28. 06. 2022.
Zahvaljujem predsjedavajući. Vrlo kratko, ovaj, juče se ispostavilo praktično na Komisiji za finansije da smo kolega Kojović i ja imali identičnu inicijativu, pa je moja bila prva na dnevnom redu prije njegove i evo na neki način može se smatrati da je i zajednička. Radi se o tome da je zaista frapantan podatak da godišnje u BiH firme koje proizvode hranu unište hrane u vrijednosti 126,6 miliona konvertibilnih maraka zbog isteka njenog roka. Zašto se hrana, zašto se uništava i ovaj zašto ide do kraja isteka roka? Odgovor je vrlo jednostavan, jer firme ne mogu da plate PDV, a ukoliko doniraju tu hranu npr. javnim kuhinjama moraju platiti PDV na nju. Inicijativa je sračunata, dakle, da omogućimo tim firmama da tu hranu ne uništavaju, da ne čekaju istek roka, nego da je mogu dati tamo gdje je, gdje je stanje potrebe, a naravno da ne budu kažnjeni zbog toga da za to još moraju platiti PDV. Eto, to je to.
Hvala. Nema više prijavljenih. Zaključujem tačku 36. 42 Tačka 37. Ad. 37. Poslanička inicijativa Denisa Zvizdića kojom Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Savjet ministara BiH da u što kraćem roku donese odluku o privremenoj suspenziji carinskih stopa prilikom uvoza robe, i to za sljedeću robu: eurodizel, lož-ulje, benzin BMB 95 i benzin MB 98, broj: 01-50-1-1016/22 od 27. 06. 2022. Kolegijum kao nadležnu zadužio Komisiju za spoljnu trgovinu i carine, dobili ste Mišljenje. Komisija podržala inicijativu. Otvaram raspravu. Gospodin Denis Zvizdić, izvolite.
Hvala najljepša, još jednom pozdravljam cijenjene kolegice i kolege. Mislim da ne treba nešto posebno objašnjavati koliko je važna ova inicijativa, posebno u vrijeme kada imamo najavu poskupljenja plina od čak preko 20%, kada je inflacija preko 14, odnosno 15%, kada imamo rast kamatnih stopa između 0,5 i 0,9%, a kod pojedinih banaka zbog promjene kursa euribora i kada uopšte imamo ekonomsku situaciju kojoj svjedočimo u BiH i masovno povećanje svih troškova života, posebno osnovnih životnih namirnica. Istovremeno znamo da vlasti u BiH na skoro svim nivoima nisu uradile dovoljno u cilju smanjenja negativnih efekata inflacije i krize energenata i ova inicijativa je ustvari korak u tom pravcu kako bi u ovome trenutku pomogli građanima BiH i privredi BiH da lakše savladaju probleme sa kojim se suočavaju zbog efekata inflacije i krize energenata. Privremena suspenzija carinskih stopa za određene robe postoji kao zakonska mogućnost predviđena u Zakonu o carinskoj terifi BiH, ukoliko bi ova inicijativa bila usvojena i realizirana, a nadam se da hoće, došlo bi do značajnog umanjenja cijena nafte i naftnih derivata, jer bi bila privremeno ukinuta carinska stopa od 10%, koju sada imamo na uvoz ove robe. Smanjenje cijena desilo bi se zbog činjenice da bi se onda mogli bescarinski uvoziti naftu i naftne derivate iz skoro svih zemalja svijeta, odnosno i iz onih zemalja svijeta s kojima nemamo zaključen ugovor o slobodnoj trgovini. To bi sigurno povećalo konkurenciju, a veća konkurencija uvijek znači manje cijene. Kao što sam i naveo u nazivu ove inicijative, ona bi bila temporalna, dakle, privremena sve dok se ekonomski procesi i inflacija ne stave pod kontrolu, a Vijeće ministara BiH, naravno ako postoji politička volja i osjećaj za potrebe građana BiH, može odmah usvojiti ovu odluku koja bi se praktično počela primjenjivati dan poslije i već za par dana bi mogli imati snižene cijene goriva, nafte i naftnih derivata za čak do 40 ili 50 KM po litri benzina ili dizela. Važno je, naravno, napomenuti da se ova inicijativa tiče i da ona obuhvata i smanjenje carinske stope na lož-ulje, koje se često koristi kao alternativni izvor i način grijanja, a obzirom na očekivane probleme sa gasom vjerovatno će se takvi energenti koristiti u toku ove zime. Prema tome, smatram da je zaista ova inicijativa i njena realizacija od strane Vijeća ministara, koja se može realizirati odmah i stupiti na snagu, izuzetno značajna za građane i za ekonomiju BiH u momentu kada svjedočimo velikoj inflaciji, povećanju cijena energenata i uopće padu životnog standarda građana BiH. Hvala. 43
Hvala. Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem tačku 37. Tačka 38. Ad. 38. Poslanička inicijativa Jasmina Emrića kojom se zadužuje Savjet ministara BiH da hitno pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi dopunu Zakona o platama i naknadama zaposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine („Službeni glasnik BiH“, br. 50/08, 35/09, 75/09, 12/09, 32/12, 42/12, 50/12, 32/13, 87/13, 75/15, 88/15, 16/16, 94/16, 72/17 i 25/18), tako da se dodaje novi član 7c. koji glasi: „Izuzetno od člana 7. ovog zakona za obračun plata izabranih i imenovanih lica, čiji su platni razredi i koeficijenti utvrđeni u članu 8. (Platni razredi i koeficijenti za izabrana i imenovana lica), članu 8a. (Platni razredi i koeficijenti za poslanike i delegate u Parlamentarnoj skupštini BiH) i članu 10. (Platni razredi i koeficijenti za izabrana i imenovana lica Predsjedništva BiH i Savjeta ministara BiH) ovog zakona, koristiće se osnovica u iznosu od 475,69 KM“, broj: 01-50- 1-1068/22 od 04. 07. 2022. Kolegij je odredio kao nadležnu komisiju Komisiju za finansije i budžet, Komisija podržala inicijativu. Otvaram raspravu. Gospodin Jasmin Emrić, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. S obzirom da očekujem da ćemo usvojiti prijedlog kolege Zvizdića o izmjenama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH čime ćemo, ja se nadam, ograničiti povećanje plaća izabranim i imenovanim licima u institucijama BiH smatram da ova moja inicijativa više nije potrebna, jer ista je predložena prije mjesec dana, tj. 04.07.2022. godine. Stoga je predlažem izmjenu teksta ove inicijative na način da ona sada glasi: Zadužuje se Vijeće ministara BiH da u roku od 90 dana pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o plaćama i naknadama izabranih i imenovanih lica u institucijama BiH kako bi se izabranim i imenovanim licima, kao i savjetnicima, u institucijama BiH obračun plaće vršio u posebnom sistemu za obračun plaća. Hvala.
Hvala. Nema više prijavljenih. Zaključujem tačku 38. 44 Tačka 39. Ad. 39. Poslanička inicijativa Mirjane Marinković-Lepić kojom se nalaže Savjetu ministara BiH da u roku od 30 dana u parlamentarnu proceduru uputi izmjene Zakona o graničnoj kontroli Bosne i Hercegovine, kojim bi se jasno propisalo koje su institucije nadležne za uklanjanje nepropisno postavljenih tabli, zastava i drugih vrsta oznaka na graničnim prelazima u Bosni i Hercegovini te obazbijedi izmjene Pravilnika o formi, sadržaju oznaka i druge saobraćajne signalizacije kojim se označava granični prelaz i njegovo područje, blizina granične linije kao i način postavljanja tih oznaka i signalizacije i drugih podzakonskih akata u skladu sa navedenim izmjenama Zakona“, broj: 01-50-1- 1103/22 od 08. 07. 2022. Kolegi je odredio Zajedničku komisiju za odbranu i bezbjednost, Komisija nije podržala inicijativu. Otvaram raspravu o inicijativi. Gospođa Mirjana Marinković-Lepić.
Ja ću, bez obzira na činjenicu jel' da je Zajednička komisija za odbranu i sigurnost dala negativno mišljenje, ovdje ipak obrazložiti svoju inicijativu, jer mislim da ima elemenata da je usvojimo. Prvo, ja sam i danas na komisiji rekla da ja ovoj inicijativi nisam pristupila uopšte napamet, da nisam pristupila ishitreno, dakle, evo ovo je, dakle, rezultat mog nekog rada koji je vezan za postavljanje nelegalnih tabli, oznaka, zastava i drugih oznaka suprotno Zakonu o graničnoj kontroli i podzakonskim aktima koji regulišu ovu materiju i dakle da bih i ja sama bila sigurna da li inicijativu treba podnijeti, je sam se obratila institucijama koje su, dakle, prema zakonu nadležne da nešto, evo, rade na graničnim prelazima, odnosno da postavljaju oznake i prema Zakonu o graničnoj kontroli, dakle, imaju određena ovlaštenja, to je Ministarstvo sigurnosti, to je Granična policija, to je i Uprava za indirektno oporezivanje. Od sve tri institucije, a evo podcrtaću gospodina ministra sigurnosti, podcrtaću njegov odgovor, sam dobila odgovor, da nigdje decidno nije regulisano ko treba da ukloni nezakonito postavljene oznake. Dakle, takve odgovore sam dobila i od ostale dvije institucije i zbog toga sam uputila ovu inicijativu, jer je zakonom izvrsno propisano i podzakonskim aktima šta sve treba biti u kom, šta sve jedino može biti u kom obliku, u kojim dimenzijama itd. čak i bojama. Ali nigdje nije rečeno ko je nadležan da takve oznake ukloni, a sa kojima se svi susrećemo na graničnim prelazima BiH i ovaj pogotovo susjednih država. Dakle, mislim i evo apelujem na poslanike, dakle, da se glasa protiv ovog negativnog mišljenja, obzirom, dakle, da nisam pristupila niti površno, niti eto onako ishitreno što mi je eto to nešto palo na pamet, ovo je rezultat mog višemjesečnog rada i upravo sam da ne bi bilo dilema pitala, ponavljam, sve tri institucije i dobila odgovor da nigdje to nije decidno navedeno i da nijedna nije nadležna. I zamislite imamo tri institucije koje imaju određena ovlaštenja, ali evo ne zna se šta se dešava kad se zakon i pravilnici prekrše. 45
Hvala. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu oko tačke 39. Tri naredne tačke su davanje saglasnosti, pojedinačno ćemo ih obraditi. Ad. 40. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o grantu (Koridor 5c u FBiH – dio 3 – poddionica: Poprikuše – Nemila) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj koji se odnosi na investicioni grant iz programa Evropskog zajedničkog fonda za Zapadni Balkan, broj: 01,02-21-1-1079/22 od 06. 07. 2022. Komisija za spoljne poslove dala je mišljenje da su ispunjeni prethodni uslovi. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu oko tačke 40. Tačka 41. Ad. 41. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o grantu (Projekat Koridor 5c2 u FBiH – dio 3 – poddionica: Tunel Ivan) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj, koji se odnosi na investicioni grant iz programa Evropskog zajedničkog fonda za Zapadni Balkan, broj: 01,02-21-1-1149/22 od 18. 07. 2022.
/nije uključen mikrofon/
Ko se buni? 48
/nije uključen mikrofon/
Glasali smo u drugom krugu o prijedlogu vas dvojice i usvojili.
/nije uključen mikrofon/
[[nije uključen mikrofon]] Na sljedećoj sjednici.
Ako se javljaš za riječ da se uključiš da te svi čujemo i razumijemo, ne razumijemo šta je bilo.
Dakle, sad smo se izjašnjavali o uvrštavanju tačke u dnevni red, to je bilo za prethodnu sjednicu, je li tako? Ne znam kakvo je sad tumačenje da se to odnosi na dnevni red naredne sjednice.
Nema drugog načina.
Dobro, ima načina, recimo da se otvori sad. Nema potrebe, jer u međuvremenu je Dom naroda razmatrao ovu tačku dnevnog reda, danas jednoglasno usvojio Zakon o akcizama u prvom čitanju i gubi se smisao da mi sad o tome opet raspravljamo, ali ako Vi kažete sljedeća sjednica, taman ćemo do tada znati šta je Dom naroda uradio, u redu.
To je jedini način.
Ok, sljedeći put.
Tačka 11. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Jasmina Emrića ... Nemojte da čitam ovako dug zaključak, čitali smo ga više puta i sve znate o čemu se radi, imate te kod sebe taj Zaključak. 49 Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zaključka Jasmina Emrića. Usvojen Prijedlog zaključka – 18 za, 8 protiv, 8 uzdržanih. Ima opšta, ima entitetska većina zato što je drugi krug. Tačka 12. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Mišljenju Ustavnopravne komisije o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopuni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, predlagač: poslanik Nenad Nešić, broj: 01/1-50-3-3-28/22, veza: 01-02-1-812/22 od 28. 06. 2022. Glasamo u drugom krugu o Mišljenju Ustavnopravne komisije. Ima 20 za, 7 protiv, 7 uzdržanih. Ima opšta, ima entitetska većina. Mišljenje je prihvaćeno, ali Prijedlog zakona se smatra odbijenim. Tačka 13. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini, predlagač: poslanik Saša Magazinović (zakon po hitnom postupku), broj: 01-02-1-687/22 od 28. 06. 2022. Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zakona. Usvojen Prijedlog – 25 za, 3 protiv, 6 uzdržanih. Ima i jedna i druga većina. Tačka 14. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine, predlagač: poslanik Denis Zvizdić (zakon po hitnom postupku), zakon broj: 01-02-1-818/22 od 28. 06. 2022. 21 za, 9 protiv, 4 uzdržana. Ima i jedna i druga većina. Usvojen Prijedlog zakona. Tačka 15. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Godišnjem izvještaju o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH za 2021. godinu, broj: 01,02-37-1-786/22 od 28. 06. 2022. Glasamo u drugom krugu o Godišnjem izvještaju. Usvojen Godišnji izvještaj – 20 za protiv 4, uzdržanih 10. Tačka 16. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Jasmina Emrića u okviru rasprave o Izvještaju o radu Privremene istražne komisije Predstavničkog doma za utvrđivanje stanja u pravosudnim institucijama Bosne i Hercegovine koji glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Savjet ministara BiH da u roku od 30 dana predloži Predstavničkom domu Odluku o imenovanju Interresorne radne grupe za izradu Akcionog plana provođenja 15 preporuka iz Poglavlјa IV. 'Predložene reforme' iz Izvještaja o radu Privremene istražne komisije za utvrđivanje stanja u pravosudnim institucijama Bosne i Hercegovine”, broj: 01-50-4-906/22 od 28. 6. 2022. Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zaključka. Prijedlog zaključka usvojen – 25 za, 8 protiv i 1 uzdržan. Ima i jedna i druga većina. 50 Tačka 17. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o radu Privremene istražne komisije Predstavničkog doma za utvrđivanje stanja u pravosudnim institucijama Bosne i Hercegovine, broj: 01-50-4-906/22 od 28. 06. 2022. Glasamo u drugom krugu o usvajanju Izvještaja. Izvještaj je usvojen – 26 za, 8 protiv, nema uzdržanih. Ima opšta, ima entitetska većina. Tačka 18. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Osnovne pretpostavke za inspekcijski nadzor u institucijama BiH“, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-10-2242/21 od 28. 06. 2022. Izvještaj je usvojen – 25 za, 9 uzdržanih. Ima i jedna i druga većina. Tačka 19. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Problemi i nedostaci institucija BiH u sistemu javnih nabavki“, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01/4- 16-10-2264/21 od 28. 06. 2022. Glasamo u drugom krugu o usvajanju Izvještaja. Izvještaj je usvojen – 27 za, 7 uzdržanih. Ima opšta, ima entitetska većina. Tačka 20. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Informaciji o radu Tužilaštva BiH za 2021. godinu, broj: 01-09-555/22 od 28. 06. 2022. Glasamo u drugom krugu o primanju k znanju Informacije. Primljeno k znanju – 16 za, 10 protiv, 8 uzdržanih. Ima opšta, ima entitetska većina. Tačka 21. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu Branislava Borenovića da se za članove Zajedničke komisije oba doma za usaglašavanje teksta Zakona o dopunama Zakona o porezu na dodatu vrijednost imenuju poslanici: Mirko Šarović, Predrag Kožul i Šemsudin Dedić, broj: 01-02-1-378/22 od 28. 06. 2022. Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu poslanika Branislava Borenovića. 25 za, 3 protiv, 6 uzdržanih. Ima opšta većina, ima entitetska većina. Usvojen Prijedlog gospodina Borenovića. Tačka 22. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o poslaničkoj inicijativi Mirjane Marinković-Lepić kojom se nalaže Ministarstvu civilnih poslova BiH da u roku od 90 dana koriguje cijenu takse koja se plaća prilikom odricanja od bosanskohercegovačkog državljanstva, te da je uskladu s taksama država u regionu, broj: 01-50-1-542/22 od 28. 06. 2022. Glasamo u drugom krugu o poslaničkoj incijativi. Usvojena poslanička incijativa – 22 za, 8 protiv, 4 uzdržana. 51 Tačka 23. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o poslaničkoj inicijativi Zlatana Begića kojom se nalaže Savjetu ministara BiH da dopuni Odluku o kriterijima za utvrđivanje dodatka na platu na osnovu obavljanja složenih informatičko-aplikacijskih poslova u institucijama BiH („Službeni glasnik BiH“, broj 38/09), te druge akte, čime će se omogućiti dodatak na plaću, odnosno potencijalno uvećanje plaće zaposlenim informatičarima sa srednjom stručnom spremom, broj: 01-50- 1-861/22 od 28. 06. 2022. Glasamo u drugom krugu o poslaničkoj incijativi. Usvojena poslanička incijativa – 26 za, 1 protiv, uzdržanih 7. Ima i jedna i druga većina. Tačka 24. – Izvještaj Zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH o postizanju identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama (P.Z.E.I, predlagač: Savjet ministara BiH), zakon broj: 01,02-02-1-495/21 od 16. 03. 2021. Usvojen Izvještaj Zajedničke komisije – 31 za, 3 uzdržana. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ponovo, da se ponovi glasanje. 29 za, 5 uzdržanih. Bilo je 3 maloprije. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
[[nije uključen mikrofon]] Ja tražim.
Dobro. Gospodin Emrić nije se pripremio za glasanje pa traži ponovo. Evo ponovo glasamo. 32 za, 2 uzdržana. Je li sad dobro? Usvojen Izvještaj Zajedničke komisije, bio je i prvi put ali ... Tačka 25. – Godišnji izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH za 2021. godinu, broj: 01,02-50-18-863/22 od 02. 06. 2022. 52 Glasamo o primanju k znanju Izvještaja. 18 za 6 protiv, 10 uzdržanih. Ima opšta većina, nema entitetska većina. Nije u ovom krugu glasanja usvojen Izvještaj VSTV-a. Naknadno usaglašavanje. Tačka 26. – Izvještaj o radu Komisije za odlučivanje o sukobu interesa za 2021. godinu, broj: 01,02,03-50-18-900/22 od 08. 06. 2022. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Usvojen Izvještaj – 27 za, 1 protiv, 6 uzdržanih. Tačka 27. – Izvještaj o radu Kancelarije za razmatranje žalbi BiH za 2021. godinu, broj: 01,02-50-18-910/22 od 08. 06. 2022. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Usvojen Izvještaj – 32 za, 1 protiv, 1 uzdržan. Tačka 28. – Izvještaj o provođenju zakona iz nadležnosti Centralne izborne komisije BiH u 2021. godini, podnosilac: Centralna komisija BiH, broj: 01,02-50-18- izborna 1036/22 od 28. 06. 2022. Glasamo o usvajanju Izvještaja. 25 za, 8 protiv 1 uzdržan. Izvještaj je usvojen. Tačka 29. – Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: Praćenje realizacije preporuka revizije učinka „Upravljanje imovinom i troškovima smještaja u diplomatsko- konzularnim predstavništvima u BiH“, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-10-954/22 od 16. 06. 2022. Glasamo o usvajanju Izvještaja. 25 za, 1 protiv, uzdržanih 8. Ima opšta većina, nema entitetska većina. U ovom krugu glasanja nije usvojen Izvještaj. Naknadno usaglašavanje. Tačka 30. – Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: Praćenje realizacije preporuka revizije učinka „Upravljanje carinskim terminalima“, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-10-955/22 od 16. 06. 2022. Glasamo o usvajanju Izvještaja. 25 za, nema protiv, uzdržanih 9. Ima opšta većina, nema entitetska. Nije usvojen Izvještaj u ovom krugu glasanja. Naknadno usaglašavanje. Tačka 31. – Informacija o stanju javne zaduženosti Bosne i Hercegovine na dan 31. 12. 2021, podnosilac: Ministarstvo finansija i trezora BiH, broj: 01,02-16-1-1102/22 od 08. 07. 2022. Glasamo o primanju k znanju informacije. Primljena k znanju Informacija jer je 30 za i 4 uzdržana. Tačka 32. – Inicijativa o usklađivanju troškova prijevoza i toplog obroka zaposlenih u institucijama BiH, predlagač: poslanici iz Kluba HDZBiH – HNS, broj: 01- 50-1-890/22 od 07. 06. 2022. 53 Glasamo o usvajanju incijative. Usvojeno – 24 za, 10 uzdržanih. Ima opšta i entitetska većina. Tačka 33. – Poslanička inicijativa Denisa Zvizdića kojom Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Savjet ministara BiH da u što kraćem roku izdvoji iznos od 200.000,00 KM za sanaciju štete i izradu novih 700 kamenih cvjetova s imenima antifašista koji su dali svoje živote za slobodu grada Mostara i čitave Evrope, te za buduću integralnu institucionalnu zaštitu i osiguranje ovog nacionalnog spomenika Bosne i Hercegovine, broj: 01-50-1-950/22 od 16. 06. 2022. Glasamo o usvajanju incijative. Nije usvojena incijativa u ovoj fazi glasanja – za 22, 1 protiv, 10 uzdržanih. Dakle, ima opšta, ali nema entitetska većina. Naknadno usaglašavanje. Tačka 34. – Poslanička inicijativa Edite Đapo kojom se zadužuje Savjet ministara BiH da pripremi Prijedlog zakona o moru i dostavi ga Parlamentarnoj skupštini BiH na usvajanje, broj: 01-50-1-967/22 od 20. 06. 2022. Glasamo o usvajanju incijative. Nije usvojena incijativa – 21 za, ima opšta većina, 10 protiv, 2 uzdržana. Tačka 35. – Poslanička inicijativa Edite Đapo kojom se zadužuje Direkcija za koordinaciju policijskih tijela (DKPT) da preuzme dužnost čuvanja i zaštite objekta Partizansko groblje u Mostaru, broj: 01-50-1-968/22 od 20. 06. 2022. Glasamo o usvajanju incijative. U ovom krugu glasanja nije usvojena incijativa 21 za, 11 protiv, 1 uzdržan. Tačka 36. – Poslanička inicijativa Nermina Nikšića o donošenju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrijednost koje bi se odnosile na ukidanje PDV-a na doniranu hranu, broj: 01-50-1-978/22 od 22. 06. 2022. Glasamo o usvajanju incijative. Usvojena incijativa – 27 za, 6 uzdržanih. Ima opšta, ima entitetska većina. Tačka 37. – Poslanička inicijativa Denisa Zvizdića kojom Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Savjet ministara BiH da u što kraćem roku donese odluku o privremenoj suspenziji carinskih stopa prilikom uvoza robe, i to za sljedeću robu: eurodizel, lož-ulje, benzin BMB 95 i benzin MB 98, broj: 01-50-1-1016/22 od 27. 06. 2022. Glasamo o usvajanju incijative. Nije usvojena incijativa u ovoj fazi glasanja. Ima opšta većina – 28 za , nema entitetske većine, protiv - 3, uzdržano 2. Tačka 38. – Poslanička inicijativa Jasmina Emrića kojom se zadužuje Savjet ministara BiH da hitno pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi dopunu Zakona o platama i naknadama zaposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine ... 54 Koji sam već čitao dva puta i kako glasi to sve već zapamtili. Međutim, glasamo o usvajanju modifikovane incijative koju sad čitam: Zadužuje se Savjet ministara da u roku od 90 dana pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o platama i naknadama izabranih i imenovanih lica u institucijama BiH kako bi se izabranim ili imenovanim licima, kao i savjetnicima obračun plate vršio u posebnom sistemu za obračun plata. Nije usvojena u ovoj fazi incijativa. Ima opšta većina – 22, protiv nema, uzdržanih 11. Idemo naknadno usaglašavanje. Tačka 39. – Poslanička inicijativa Mirjane Marinković-Lepić kojom se nalaže Savjetu ministara BiH da u roku od 30 dana u parlamentarnu proceduru uputi izmjene Zakona o graničnoj kontroli Bosne i Hercegovine, kojim bi se jasno propisalo koje su institucije nadležne za uklanjanje nepropisno postavljenih tabli, zastava i drugih vrsta oznaka na graničnim prijelazima u Bosni i Hercegovini te osigura izmjene Pravilnika o obliku, sadržaju oznaka i druge saobraćajne signalizacije kojim se označava granični prijelaz i njegovo područje, blizina granične linije kao i način postavljanja tih oznaka i signalizacije i drugih podzakonskih akata u skladu s navedenim izmjenama Zakona“, broj: 01-50-1-1103/22 od 08. 07. 2022. Glasamo o usvajanju incijative. U ovoj fazi glasanja nije usvojena incijativa – 22 za, protiv 11, nema uzdržanih. Idemo u naknadno usaglašavanje. Tri tačke se odnose na ratifikaciju. Posebno ćemo pojedinačno odlučivati i glasati. Tačka 40. – Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o grantu (Koridor 5c u FBiH – dio 3 – poddionica: Poprikuše – Nemila) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj koji se odnosi na investicioni grant iz programa Evropskog zajedničkog fonda za Zapadni Balkan, broj: 01,02-21-1-1079/22 od 06. 07. 2022. Jednoglasno smo odlučili da dajemo saglasnost za ratifikaciju Ugovora. Tačka 41. – Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o grantu (Projekat Koridor Vc2 u FBiH – dio 3 – Poddionica: Tunel Ivan) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj, koji se odnosi na investicioni grant iz programa Evropskog zajedničkog fonda za Zapadni Balkan, broj: 01,02-21-1-1149/22 od 18. 07. 2022. Glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju Ugovora. I ovo jednoglasno. Opredjelili smo se da damo saglasnost za ratifikaciju ugovora. Tačka 42. – Davanje saglasnosti za ratifikaciju Okvirnog sporazuma o finansijskom partnerstvu između Evropske komisije i Bosne i Hercegovine o posebnim aranžmanima za provođenje finansijske pomoći Unije Bosni i Hercegovini u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III), broj: 01,02-21-1-1170/22 od 21. 07. 2022. Glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma. Odlučili smo da damo saglasnost za ratifikaciju Sporazuma jednoglasno. 55 Dame i gospodo, ovim smo iscrpili dnevni red. Zaključujem 31. sjednicu Predstavničkog doma. Obavještavam vas da je Administrativna komisija danas u pauzi donijela rješenja o godišnjem odmoru koji počinje 1., kolektivnom. U skladu s tim i potrebama ukupnim, opredjeljivat ćemo se za eventualnu sjednicu, narednu. Hvala vam. Sjednica završena u 17:37 sati.