Шановні колеги! Прошу підготуватися до реєстрації. Увімкніть, будь ласка, систему „Рада”. Реєструємось. [[15:59:29]] В сесійній залі зареєстровано 370 карток народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради оголошую відкритим. Продовжуємо обговорення питання, пов’язаного з проектом Податкового кодексу України. Зараз переходимо до виступу народних депутатів. Скільки часу відведемо? 5 хвилин? Ні. Ну давайте 30 хвилин тоді. 30 хвилин. Будь ласка, Царьков Євген Іванович, будь ласка, фракція комуністів, за ним підготуватися Сербіну.
Уважаемые народные депутаты, но лидер фракции отразил основную позицию нашу в отношении Налогового кодекса. Действительно негативных моментов очень много, однако и к Минфину, и к правительству, и к большинству есть действительно одна просьба: не воспринимать его как документ, который является полностью деструктивным. Вы знаете вместо 40 законов и свыше 230 подзаконных актов все-таки получаем единый документ и, по большому счету, за 20 лет сможем систематизировать все эти документы в одном кодексе. А недостатки, думаю, ко второму чтению и в момент подготовки мы устраним. Какие есть замечания у меня как у головы подкомитета и от фракции. Первое. Ну лидер тоже о них сказал. Все-таки ко второму чтению прогрессивная шкала налогообложения должна вернуться – это принципиальная позиция. По транспортному сбору мы тоже делали эксперимент, запросили всю кубатуру нашего транспорта, который числится в ГАИ перемножили ее на сумму денег, которая должна платиться за транспортные сборы. И перевели это просто в асфальт и в укладку дорог. Получается за один отчетный период у нас все дороги в Украине должны покрыты быть семислойным сантиметром асфальта. То есть просто кубатуру умножить на эту сумму. Поэтому понятно, что это огромное поле для коррупции. Соответственно раз мы его разбавляем в бензине, то действительно должна быть, должно быть жесткое администрирование этого налога, и должно быть учтена та позиция, что завтра нефтетрейдеры с учетом того, что мы растворим этот налог в бензине не должны поднимать стоимость бензина и говорить, что это есть зеркалом растворение этого налога. Мы также считали, что если правильно его проадминистрировать повышение бензина будет всего лишь на одну копейку стоимости бензина. Поэтому это вторая принципиальная позиция, чтобы ко второму чтению мы учли этот момент, а также тот, о котором говорил лидер фракции. А подумать, что делать с льготниками, которые имеют льготы по уплате и с ветеранами, и с другими категориями граждан этого транспортного сбора. Второй вопрос, к сожалению, в этом проекте Налогового кодекса мы также видим уши Сергея Леонидовича Тигипка в части налогообложения депозитов, то есть облагается налогами уже те доходы, которые гражданами были заработаны честно. И мы предложили, давайте введем тогда с миллиона гривен и это будет более справедливо, а не трогать тех людей, которые собирают кто-то себе на лечение, кто-то внуку на одежду. Также мы требуем исключить из статьи 85 раздела II положение о возможности выемки должностными лицами и контролирующими органами, в том числе и на основании решения суда первичных документов финансово-хозяйственной деятельности. Этого допускать ни в коем случае нельзя. Необходимо четко прописать, что в соответствии со статьей 92 Конституции Украины система налогообложения, налоги и сборы устанавливаются исключительно Верховной Радой Украины. В этом кодексе этого нет, соответственно мы должны понимать, что изменения потом может вносить только парламент, тогда это будет справедливо. Также прошу от подкомитета.
Завершуйте.
Две позиции: первое – это все-таки требование верующих по их праву обеспечения налогообложения и второе – это учесть требования разработчиков программного обеспечения. Экспорт нашей продукции составляет 1 миллиард гривен.
Дякую. Сербін, будь ласка. За ним – Вечірко.
Шановні колеги, щоб бютівців не критикували за те, що ми знайшли в Податковому кодексі тільки негатив, який подав уряд, я довго-довго шукав позитив у цьому кодексі і, на щастя, знайшов. Там є пропозиція, що ми без ПДВ залишаємо будівництво доступного та соціального житла. Це позитив. Єдине, мені здається, потрібно не забувати про молодь і додати ще питання, що від цього звільнюються і будівництво житла для молоді. Але, на жаль, це все, що знайшов позитивного у цьому кодексі. Нещодавно радіо Куби десь тижні три тому передало, що Куба переходить на ринкові реформи і що вже дозволено працювати в індивідуальному порядку прибиральницям, скорнякам, ремесленникам. Так от коли я прочитав положення про те, що звільнюється від податків або на спрощеній системі у нас підприємства, які мають двох працівників, не більше, то у нас виявляється лозунг у нашого уряду: „Вперед, до соціалістичної Куби!” Бо всі інші підприємства малі та середні повинні припиняти свою діяльність. І які наслідки будуть після цього, це ви всі добре розумієте. Тепер я хочу повернутись до злополучного питання ЖКХ, до оцих же тарифів. Ми, вже 25 відсотків основних засобів в країні знаходяться в сфері ЖКХ. Що ми робимо? У нас зараз заробітна плата в ЖКХ - половина заробітної плати в середньому по країні. Тобто 1.200 гривень проти 2.100, я закругляю, заробітної плати. Що у нас є в Податковому кодексі з цього приводу? Які пільги? Може, все ж таки підприємство давало б якісь податки, може, ми могли, ми вже подавали це двічі або тричі. Давайте хоч половину прибутку оцим, невеликій кількості підприємств ЖКХ половину прибутку направимо на підвищення заробітної плати. Якщо вони займаються енергоефективністю та підвищенням ефективності роботи, та підвищенням якості своїх послуг. Ми цього знову не бачимо. Що виходить? Ми не фінансуємо і реформу ЖКХ і ми не даємо ніяких пільг. Тобто, як брали ми з населення за неякісні послуги, так і беремо. Ціна, ціна на газ. Що у нас було в ціні на газ, я закінчую, в ціні на газ до підвищення ціни. 65 відсотків – це податки, які держава поклала на власний газ. І основі, це рентна плата та плата за надра. Що зараз виходить? Уряд, розуміючи, що вже нічого брати з цієї галузі, підвищив в цьому році на 60 відсотків прибутковість і ціну підвищив газу власного видобутку для того, щоб ці підприємства розвивались. Тобто забирає ще більше з населення. Безумовно, брати плату за.
Завершуйте.
Брати плату за надра потрібно. Но, може, рентну плату все ж таки знизити для того, щоб підприємства розвивались, щоб не брати гроші з власного населення. А це ж „елємєнтарно, Ватсон”, як казав той же Шерлок Холмс. Чим більше у людей буде грошей, тим більше буде розвиватись товарообіг.
Дякую. Вечерко, будь ласка, фракція Партії регіонів. За ним Кармазін.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые народные депутаты, уважаемые граждане Украины, сегодня действительно мы принимаем важный законопроект, жизненно важный для всей страны. Налоговый кодекс, проект которого разработал Кабинет Министров, должен создать условия для модернизации нашей экономики и всей Украины. Он предусматривает ощутимое снижение налоговой нагрузки, это цели и задачи всего нашего украинского общества. Принятие Налогового кодекса принесет много прогрессивных, положительных изменений в систему налогообложения в Украине. Конечная цель налоговой реформы – стимулирование экономического подъема в стране и повышение уровня жизни людей. Основные положительные результаты по итогам принятия Налогового кодекса, разработанного правительством Азарова, первое – это упрощение механизма уплаты налогов, снижение фискальной нагрузки на различные категории налогоплательщиков, сокращение ставки налога на прибыль с 25 до 19. Но если мы хотим. учитывая, что Федор Алексеевич здесь, если мы хотим снизить нормальные налоги, то надо снижать до 17, ставку НДС – с 20 до 17 процентов, но нужно делать не в 2004. году, а НДС снижать уже с 2011 года, как у наших соседей, если мы хотим действительно прозрачно пополнить наш бюджет страны. Внедрение принципа презумции правомерности решений налогоплательщика, а налогоплательщик в законопроекте априори прав, пока суд не докажет обратное. Опять-таки вопрос: «А судьи кто?» Сегодня одна коррупция. Активизация процессов восстановления основных производственных фондов, а также инфраструктуры страны – это все правильно. Создание прозрачных, одинаковых для всех правил уплаты налогов, внедрение честной конкуренции. Все ваши слова – до Бога, но сегодня мы видим, что частые проверки, за полгода могут быть две, три проверки, то есть бизнесу не дают сегодня работать. Поэтому эти вещи нужно исключить из законопроекта как зло для всего украинского народа. Прошел календарный год, и мы должны тогда делать проверку. Устранение всех нарушений при возмещении НДС, это произойдет благодаря внедрению автоматизированной системы администрирования НДСа. Принятый документ позволит снизить фискальное давление на бизнес, обеспечит платформу для возрождения экономики, а также снизит надзирательную функцию налоговых органов, сделает их более демократичными. По этому я прошу уважаемых народных депутатов поддержать данный законопроект, принять за основу и во втором чтении все эти.
Так, дякую. Юрій Кармазін, будь ласка, „Наша Україна – Народна самооборона”. Підготуватись Бондику.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, шановні громадяни України! Сьогодні нам презентували документ, якого ми фактично не бачили у вигляді документу, бо нам надали отаку презентацію, як для дітей у школу для букварів, проекту Податкового кодексу. У нас картинка, вона цікава, безумовно, але я мушу, і красива, але я мушу носити з собою комп’ютер, щоби бачити всі ваші художества. І хочу вам сказати, перше, що я за кодифікацію. Більше того, 12 років назад я подав перший проект кодексу, 12 років назад. Потім ми доопрацьовували. Я щиро дякую зараз Миколі Дмитровичу Катеринчуку, який хвилювався, нервував, тому що він, дійсно, презентував наш кодекс, він, дійсно, презентував серйозний продукт, інтелектуальний продукт. Що сьогодні подав уряд, весь величезний уряд? Це документ для України без українців, ось що сьогодні подав уряд, сьогодні величезний. Зачитую, що пишуть фахівці. Вони пишуть, що результатом кодифікації, яка є за своєю природою формою вдосконалення законодавства, є новий зведений законодавчий акт, кодекс, який змінює це. Але цей документ таким параметрам не відповідає, тобто це взагалі не кодекс, тут взагалі відсутня загальна і особлива частина, що є в цьому кодексі, який презентував Микола Дмитрович Катеринчук. Таким чином, їх порівняння, ви бачите, не тільки по обсягу. Уряд уже дохазяйнувався до такої ручки, що вони не можуть надрукувати і подати згідно з Регламентом документ сюди. Але нічого. Вони думали, що ми не читаємо тут. Читаємо. Стаття 20 має 44 пункти повноважень податкової служби, 44 пункти. Це на що? На те, що сьогодні платникам податків бідним кореспондує аж 13 прав, а обов’язків у податкової адміністрації аж 7, в тому числі і дотримання Конституції. Шановні друзі, я хотів би вам сказати, що ви далеко зайшли. Ви змінюєте Кримінальний кодекс, ви змінюєте Кодекс адміністративного судочинства, і тут пропонуєте ці зміни. Ви дуже далеко зайшли. І тому ми пропонували уряду обговорювати чисто і відверто. Зараз я вам говорю: відкрийте сайт „zakonoproekt.org.ua”. Там ми почали справжнє народне обговорення. І всі, весь народ зможе прочитати і весь народ зможе там написати – і ви зможете, Микола Янович, і Віктор Федорович.
Завершуйте.
Я завершую. Спасибі. Всі зможуть ознайомитися з тим, що про них думають. Тепер щодо постанови. Шановний Адаме Івановичу, вам ставити її зараз на голосування, ту постанову, яка є. Її треба приймати в двох читаннях: в першому читанні за основу і в другому читанні. Коли ми зараз внесемо зміни, будемо мати право, а не тільки ті люди, які визначені вами. Бо наш комітет не міг дати такої оцінки, ну, очевидно, в силу своєї заполітизованості, інші. А ви тут дали норми, які сьогодні хвалили, безперечно. Але ці норми дуже далекі від демократії. Мельник показує, що він хвалив. Запишіть йому ще: „прогиб защитан”. Запишіть: „прогиб защитан”. Я дякую.
Дякую. Дякую. Юрію Анатолійовичу, виявляється, ви вмієте користуватися Інтернетом, якщо всенародне обговорення організували, а кажете, що не прочитали кодексу. Так, будь ласка, Бондик, фракція Партії регіонів. Репліка буде. Потім – Джоджик за ним.
Вельмишановні колеги, шановна президія! Я не погоджуюся з Юрієм Анатолійовичем Кармазіним, хай візьме репліку, тому що уряд виконав Регламент. Потрібно читати було. Він подав в Податковий кодекс, але він уже в нас знаходиться на вивченні. А сьогодні уряд подав таку презентацію. Тобто це коротенька анотація. І знаєте, перефразуючи класиків: кодекс – это не догма, а руководство к действию. Ви знаєте, що з 1 вересня розпочався фінансовий рік, і нам з вами приймати бюджет. А бюджет відповідно до тої постанови, що ми приймали, повинен ґрунтуватися на новому Податковому кодексі. Що таке бюджет взагалі? Згідно з бухгалтерським мовленням це баланс видатків і здобутків. Тобто скільки ми напрацювали, скільки ми відрахували до бюджету, стільки ми витрачаємо. І от для того, щоб був бездефіцитний Податковий кодекс, ми з вами повинні приймати у першому читанні для чого? Для того, щоб мав рацію, наприклад, і Микола Катеринчук для того, щоб для підготовки до другого читання ми би змогли покращити інноваційну модель і всі ті новели, які є в цьому Податковому кодексі, які подав уряд. Наприклад, податкові канікули для бізнесу. Наприклад, прозора філософія відношення. Тобто податок – це регулятор правовідносин в державі. І не потрібно тут трагедію робити, як Юрій Анатолійович каже. Кодекс – це тільки звіт законів. А про колізії норм спеціальних і загальних діє спеціальна норма. Все, що не буде поправлено в цьому кодексі, будуть діяти закони. Але кодекс, він декілька законів, вони не будуть дійсні і не будуть ґрунтуватися, тому що буде кодекс, новий кодекс. Але його потрібно доопрацьовувати. Я погоджуюся і з колегою Ляпіною, яка каже, дійсно, податковий тиск на тих, хто працює, він повинен бути мірилом відповідальності: скільки ми напрацювали, стільки ми і витратили. Оце перше і головне. Друге. Ми з вами, працюючи в округах, знаємо, як звертаються до нас підприємці, виробники і таке інше. Ми з вами знаємо, що деякі розділи – а це я кажу пану Ярошенко – деякі розділи, наприклад, V розділ, коли деревообробна промисловість має зиск на те, що каже потрібно вносити зміни в коди, коли наш вітчизняний виробник не може експортувати деревину. Тому що дійсно є обмеження якісь. Тому, шановні колеги, знаєте, немає ніякої трагедії. В першому читанні ми повинні приймати кодекс, а потім разом з вами доопрацьовувати, брати все раціональне, яке є у Катеринчука, брати все раціональне, яке є інших з наших суб’єктів законодавчої ініціативи. Дякую. Я прошу підтримати цей кодекс.
Дякую. Ярослав Джоджик, "Наша Україна - Народна самооборона". Підготуватись Чечетову.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановний Адам Іванович! Шановні народні депутати! Українська Народна Партія вважає, що проект Податного кодексу не може бути прийнятий в такому вигляді, в якому він поданий у Верховну Раду України. Цей документ потребує суттєвого доопрацювання. УНП змушена констатувати, що проект Податкового кодексу не забезпечує виконання основних принципів функціонування податкової системи. УНП неодноразово наголошувала, що податкова система має бути зрозумілою для платників податків, виключати подвійні тлумачення, а також формувати партнерські стосунки з державними інституціями. Сприяти розвитку національного виробника, особливо наукоємкого з високим рівнем доданої вартості. Формувати такі податкові норми, які не створюють преференцій для імпортерів на внутрішньому ринку, сприяти розвитку малого та середнього бізнесу. Стимулювати інвестиції в національну економіку. Після жорсткої критики попередньої версії урядовий проект Податкового кодексу був суттєво перероблений, але не в кращий бік. В хаотичному, нелогічному документі практично не задіяні стимулююча та регулююча функція податків. УНП змушена зазначити, що в проекті відверто не узгоджені норми щодо оподаткування малих платників податків в залежності від їх функціонування у вигляді юридичних чи фізичних осіб. УНП констатує, що фізичних осіб підприємців, незалежно від обрання ними загальної або спрощеної системи оподаткування перетворено на ізгоїв, діяльність яких уряд намагається максимально обмежити. УНП констатує, що уряд недослухався до наших аргументів щодо негативних наслідків зниження ставки ПДВ, хоча на сьогодні він є найбільш бюджетоутворюючим податком. Так, наприклад, доходи з держбюджету, з податку на ПДВ і з ввезених на територію в цьому році, згідно Закону про держбюджет, мають скласти 78 мільярдів. Зниження ставки з 20 до 17 відсотків означало б втрату 12 мільярдів гривень. Очевидно, що зниження ставки ПДВ, в першу чергу, сприятиме імпорту, натомість національних товаровиробників буде піддано додатковому податковому тиску, щоб компенсувати втрати держбюджету в результаті зниження ставки ПДВ. УНП хоче пояснення від уряду, чому агітуючи за суттєве збільшення ставки єдиного податку для підприємців, через суттєву зміну в масштабі цін за 11 років уряд в той же час залишає на рівні 300 тисяч гривень обсяги річного обороту. УНП вимагає оподаткування малих.
Завершуйте.
Слід також зазначити, що незважаючи на пропозиції УНП, уряд з одного боку закликає українців до затягування пасків через зростання цін на газ та комунальні платежі, а з іншого не пропонує фактично жодних податкових заходів, які б сприяли встановленню лічильників газу, води, тепла, енергозбереженню та використання енергоресурсів з альтернативних джерел. Ми закликаємо депутатів повернути Податковий кодекс на доопрацювання уряду. Дякую.
Будь ласка, Михайло Чечетов, підготуватися Терьохіну.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые народные депутаты, мы рассматриваем два альтернативных кодекса, кодекс поданный народным депутатом лидером Европейской партии Николаем Дмитриевичем Катеринчуком и кодекс, поданный Кабинетом Министров. Я несколько слов о кодексе Николая Дмитриевича. Вы знаете, несколько дней назад собрались лидеры 9 политических оппозиционных партий, подписали какое то заявление с критикой и так далее. Но ведь главная же задача оппозиции не критиковать, а подавать альтернативные варианты. Из 9 лидеров, только один, лидер Европейской партии, написал кодекс и подал его. А остальные не то что не подали, да их в зале почти нет, 2 человека только сидит лидеров. Поэтому я обращаюсь к Николаю Дмитриевичу, может вам действительно объединить оппозицию и как лидеру Европейской партии придать оппозиции европейское лицо, чтобы миру нам не стыдно было показывать нашу оппозицию, чтобы она была с европейским лицом. И вместе с вами будем строить европейскую демократию в Украине. Теперь в отношении сравнения. При всем уважении к Николаю Дмитриевичу, я могу сказать одно – он работал один. Конечно нельзя сравнить интеллектуальный потенциал одного человека с потенциалом Кабинета Министров, там десятки институтов, десятки творческих коллективов, докторов, академиком работало над законопроектом, поэтому, конечно, он сильнее, неравные условия. Но в то же время я должен сказать, что у Николая Дмитриевича есть нормальные предложения, которые можно будет учесть при втором чтении закона, который принят, который мы примем и подготовлен Кабмином. Вы знаете, вот давайте посмотрим на кодекс с двух сторон. Конечно, каждый себя, видящий в какой-то нише, где нужно будет платить, то ли в нише малого бизнеса, то ли в нише большого бизнеса, то ли в нише, так сказать промышленного предприятия АПК. Он хочет, чтобы в этой нише налогов небыло, его волнует налоговая нагрузка на свою нишу, но он не видит страну. А Кабинет Министров, министр финансов, правительство, оно видит страну, оно и вас видит и страну. Если никто платить не будет как бюджет наполнять? Как потом финансировать социальные программы? И поэтому, на мой взгляд, вот на протяжении шестимесячных дискуссий, я еще раз повторяю, нужно отдать должное терпению, 6 месяцев дискуссий, аргументов, когда мы вышли на последнюю версию закона где, на мой взгляд, практически ну уже просматривается баланс: с одной стороны между возможностью наполнения и гарантирования наполнения бюджета, а с другой стороны открывается перспектива и дверь открывается для бизнеса, для стимулирования бизнеса. Последние штрихи можно будет донести, я сейчас встречался на улице с избирателями, сказал: «Если что-то не учтено, 2-3 недели мы учтем и будет идеальный законопроект». Я предлагаю принят в первом чтении законопроект, который вынесен Кабинетом Министров, и все разумное, дельное, положения взять у Николая Дмитриевича, да. Спасибо.
Так. Я так зрозумів, щоб бачити краще країну незабаром колезі Катеринчуку запропонують високу посаду. Так, Терьохіна я не бачу. Будь ласка, Павловський. За ним Ландік. А? Болюрі слово, да.
Аналізуючи Податковий кодекс, який зараз ми розглядаємо, тобто №2 і презентацію, яку відслідковували за весь цей час, складається взагалі враження, що працювали над Податковим кодексом одна команда – і це зараз підтвердили, а презентує зовсім інша не команда, а урядовці, які ставили завдання, ставили ідеологію, але, мабуть, не довели. Якщо проаналізувати саме те, що я говорю, Азаров, коли презентував Податковий кодекс, він говорив: „Податковий кодекс дає рівні праві державі і підприємствам. Податкові органи і підприємці мають рівні права”. А що ж насправді відбувається? В чому рівність? Якщо взяти повноваження податкових органів, то вони значно розширені, значно розширені. Як і в попередньому варіанті Податковий кодекс по новому містить положення про адміністративний арешт активів. А які ж права платників податків? Вони і в самому кодексі виписані, територію займають дуже, дуже мізерну. А якщо насправді, то вони ще менші, ніж вони прописані. Де права? А ви знаєте, яка статистика взагалі по відношенню до податкових органів. Підприємці підрахували, для того, щоб вести підприємництво, тобто звітувати і спілкуватися з податковими органами, для цього необхідно 260 робочих днів в рік. Рівень податкового навантаження в даному Податковому кодексі ми вже послухали, який в 5 разів більше. Де він зменшується? Які рівні взагалі повноваження? Яка реформа для підприємців одноосібників, ми почули. Повністю знищується малий і середній бізнес через банкрутство. Пан Азаров говорить: „Ми створили умови, при яких держава в особі її чиновників і підприємці мали б рівні права перед законом”. Рівні права перед законом. Давайте почнемо з введення Податкового кодексу. Пане Миколо, ми маємо право зараз вводити цей Податковий кодекс, я маю на увазі формувати бюджет на підставі цього Податкового кодексу? Бюджетний кодекс говорить про те, що всі зміни до податків, правильно, так, 27 стаття говорить про те, що всі податки, які змінюються, повинні бути уже проголосовані і затверджені до 15 серпня. Закон про систему оподаткування говорить, що такі зміни повинні бути внесені за 6 місяців. Як ми справимося з цим? Як справляться підприємці? Як справиться сам.
Завершуйте.
Можна так продовжувати. Якщо брати цитати, то ми говоримо про те, що зменшується взагалі тиск, зменшується навантаження. Це неправда. ми говоримо, що зменшується взагалі кількість контролюючих органів. Ви знаєте, скільки в нас податківців? 60 тисяч. Це в два з половиною рази більше, якщо брати по відношенню до чисельності населення, ніж взагалі.
Дякую. Дякую. Ви вже 40 секунд забрали, вибачте, вибачте. Ландік, будь ласка, Володимир. Ну я не можу постійно давати завершувати. Кожну хвилину вони завершують і ще раз завершують. Завершуйте, останнє речення. Не можна нагліть на очах.
Я не наглію. Я хочу сказати.
Ваші колеги, я не про вас маю відношення.
Я хочу сказати. Дякую. Такий Податковий кодекс не можна приймати, не можна. Я думаю, що писали одні люди, а ви ідеологію закладали іншу. Необхідно переробити повністю цей кодекс, повернути і працювати разом. Дякую. Дякую, Адаме Івановичу.
Ландік, будь ласка.
Так як у мене хвилина осталась, то у неї вправлюся.
Ні, ви маєте 3 хвилини.
Дякую. Ну, если подумать вот так нам всем кто не говорил о том, что надо принимать Налоговый кодекс в стране? Мы это сколько лет говорим? Сколько нашей независимой Украине, сколько мы говорим об Налоговом кодексе, о пенсионной реформе, о реформе образования, медицины и так далее. Подали Налоговый кодекс. Ни разу ни один документ в Украине не обсуждался так как этот Налоговый кодекс. К нему был. [[Я вам не мешал никогда]] Никто. никому не было запрещено к нему доступ. Возможность любой политсилы, общественной организации, предпринимателям, крупному, мелкому бизнесу, - всем была возможность обсудить и вынести свое предложение. Другое дело все ли они учтены. Это уже другое дело. Но это беспрецедентный случай всеукраинского обсуждения документа, который все-таки является одним из главных в нашей стране, который называется Налоговый кодекс. Но все равно, если посмотреть статьи, его положения, то есть, на мой личный взгляд, и на взгляд предпринимателей с которыми я встречаюсь, да и простых граждан Украины имеющих даже автотранспорт те, можно сказать, уменьшения давления со стороны транспортного налога, когда мы убираем его, да. То добавление на цену бензина, я вам скажу, существенное, когда 6 процентов на литр бензина увеличивается, это существенно. И когда умножить на количество дней и расход, то у нас выйдет, что мы, убирая его этот налог на транспорт, бензином, с ценой бензина выплатим больше. Это действительно, я думаю здесь надо доработать. Конечно же, когда мы малый бизнес обозначаем 300 тысячами гривен, а начинали с 500 тысяч в год, так когда мы говорили 500 тысяч [[Ляпина наверное помнит]], это было 100 тысяч долларов. По логике 100 тысяч долларов на сегодня 800. Так что не 300 надо, а 500, я думаю, надо добавить, чтобы было 800. Но это было бы, знаете, существенно и видно. Если мы начинаем дробить.
Завершуйте.
и так далее, то не всегда это ясно. Поэтому, я думаю, в первом чтении его надо безоговорочно принимать и все то, о чем говорили все мои коллеги здесь, надо учитывать и поправлять. Спасибо за внимание.
Обговорення, виступи завершено. Будь ласка. Почекайте, почекайте. Репліки будуть, будуть репліки. Зараз послухаємо заключне слово. Будь ласка, Микола Дмитрович, 3 хвилини.
Шановні народні депутати, шановні виборці! Я хотів би перш за все подякувати всім тим, хто критикували наш законопроект і сьогодні висловлювали критичні зауваження, давали свої пропозиції щодо вдосконалення податкового законодавства. Але разом з тим, хотів би наполягати на все ж таки вашому розумінні, що з кодексом 7001, який вніс я, буде просто зручніше працювати. З нього можна зробити дуже швидко якісний документ. З тим документом, який представив уряд, ще спочатку треба пройти етап кодифікації. Для того, щоб суди змогли працювати. Тому я думаю, що це питання, ну, надскладне в цих умовах. Але я хотів би все ж таки ще звернути увагу на ті критичні зауваження, які були і озвучені відносно висновків науково-експертного управління. Так, дійсно, до Податкового кодексу, який я сьогодні представляв, на 16 листах є зауваження науково-експертного управління. До урядового – 32 сторінки. Ті зауваження, які, скажімо, озвучував тут голова комітету, я хотів би на них декілька слів сказати. Відносно ПДВ односторонньої дії. Ну, просто в науково-експертному управлінні і, напевно, мій колега не знають про те, що такий експеримент вже проводиться в Австрії на деяких групах товарів. Тому що вони теж вважають, що адміністрування ПДВ є на сьогоднішній день збитковим для держави. Тому це вже досвід більш європейський. Відносно там термінів і строків. Ну, ми не поправляли тільки по одному, тому що ми не змогли домовитися з урядом працювати разом. Хоча пропонували саме такий підхід. Ці всі речі, вони технічні і вони перекладаються у відповідності до того, що 2 роки цей, скажімо, законопроект пролежав в парламенті, пролежав в комітеті відповідному і не розглядався. Що ще можна сказати? Відносно амністії, да. Не регулює питання кримінальної відповідальності Податковий кодекс. Це регулює Кримінальний кодекс. Тому, якщо застосовувати питання амністії як інструмент, то треба внести певні, скажімо, зміни в Кримінальний кодекс України. Тому це теж як аргумент виглядає дещо, ну, скажімо так, на поверхні. Що ще науково-експертне управління говорило. Про те, що пріоритетність кодексу над іншим законодавством вони не допускають, а ми вважаємо, це правильно. Вони критикують те, що ми пропонуємо прибуток, податок на прибуток змінити і підвищити норми амортизації, ми вважаємо, це правильно. І багато-багато іншого. Але все ж таки, закінчуючи вже свій виступ, я хотів би наголосити. Не дивлячись, яке ми зараз законодавство прийняли, все ж таки воно буде впливати на всі сфери життя в Україні. І перед тим, як тиснути кнопки, подумайте, що за вашими кнопками стоїть 47-мільйонна країна. Дякую за увагу.
Так, дякую, Микола Дмитрович. Будь ласка, Федір Олексійович. Федір Олексійович, мікрофон увімкніть там. Вам заключне слово.
Я дуже за ту атмосферу спілкування щодо розгляду проекту Податкового кодексу, який підготував уряд. Дійсно, це була відверта дискусія, і я для себе багато записів зробив. Доручень вже відповідних дав. Я думаю, що ту роботу, яку ми проведи, її нада сьогодні завершити, прийняти проект закону у першому читанні, і до другого читання ми підготуємо з врахування вже ваших пропозицій, внесем на розгляд ще більш досконалий документ. Тому я дякую всім учасникам обговорення від себе особисто, від всього уряду України. Дякую.
Дякую. Хомутиннік Віталій. Не бачу. Тоді, шановні колеги, будемо завершувати. Репліку після того, як ми завершим питання, одержать репліку ті, хто згадувався під час обговорення даного законопроекту. Шановні колеги, я абсолютно солідарний з тими, хто говорив, що, дійсно, останнім часом так прискіпливо, так наполегливо, так широкомасштабно не обговорювався жодний законопроект, як обговорюється проект Податкового кодексу. З другого боку, нам соромно з вами признатись, визнати, що майже за 20 років незалежності держави, ми з вами у тому числі, не зуміли створити Податкового кодексу. Я думаю, що це Верховної Ради аж ніяк не красить. Тим більше, що, повірте мені, декілька разів було намагання не в одного уряду зайти до нас із Податковим кодексом, але ми постійно, говорячи про те, що він треба, постійно і сьогодні не хочемо його. Краще жити за тимчасовими правилами, краще жити за правилами, які кожного дня регулюються-перерегульовуються і так далі, і тому подібне. Я розумію багатьох із вас, хто тут виступав. Він з одного боку відстоював інтереси тих людей, які його делегували сюди, з іншого боку міг відстоювати інтереси того чи іншого бізнесу. Бо, звичайно, кожен виступаючий говорить про те як би зменшити податки, але жодного. Вибачте, у головуючого є право підвести підсумки. Ви почитайте Регламент, Сас. Ви почитайте Регламент, Сас. Ви дуже добре його знаєте, щось забули останні дні. Тому, зрозуміло, що кожен виступаючий хоче внести тільки як би зменшити. На жаль, жодного не було із вас, хто хотів би і пропонував би, що давайте я пропоную збільшити податки для того, щоб розвивалася краще держава. І тому, зрозуміло, що ця ситуація досить і досить складна, бо вона зачіпає інтереси, економічні інтереси багатьох із тих, хто має відношення до прийняття кодексу. Тому, шановні колеги, будемо визначатись. Є у нас два проекти постанов. Рішення комітету: проект 7101 відхилити, 7101-1 прийняти за основу. Висновки Головного науково-експертного управління: 7101 законопроект потребує доопрацювання, законопроект за номером 7101-1 може бути прийнятий за основу. Я ставлю в порядку поступлення пропозицію про прийняття за основу проекту Податкового кодексу за номером 7101. Автор законопроекту – Микола Дмитрович Катеринчук. Прошу визначатись. [[16:42:17]] За-124 Рішення не прийнято. По фракціях. Так, і, шановні колеги, ставиться на голосування проект Постанови Верховної Ради України до законопроекту за номером 7101-1. Але, шановні колеги, для того щоб не було того, що цілком справедливо пропонує Юрій Анатолійович, якщо ми будемо приймати проект постанови в такому варіанті, як він запропонований, то у народних депутатів будуть підстави направляти цю постанову на друге читання. Тому ми поступимо за Регламентом. Все, що хоче комітет, і все, що він записав тут, пропозиції, при прийнятті до першого читання, вони внесуть до другого читання. А зараз ми з вами приймаємо зрозумілу і просту постанову: про прийняття за основу у першому читанні проекту Податкового кодексу України [[реєстраційний номер 7101-1]] і доручаємо профільному комітету підготувати його до другого читання. Прошу за такий варіант проголосувати. [[16:43:51]] За-258 Рішення прийнято. Ще раз наголошую. По фракціях. 176 – Партія регіонів, „Блок Юлії Тимошенко” - 4, „Наша Україна – Народна Самооборона” – 11, комуністів – 27, „Блок Литвина” – 20, „Позафракційні” – 20. Ще раз, шановні колеги, наголошую. Ми з вами прийняли проект постанови з двох пунктів: прийняли за основу і доручили профільному комітету готувати до другого читання. Всі ті пропозиції, які є в цьому проекті, які будуть в народних депутатів, вони мають право на життя до другого читання. Тепер репліки. Кармазін, будь ласка, хвилина.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я хотів би наголосити, що йде грубе порушення частини третьої статті 27-ї чинного Бюджетного кодексу України, де передбачено, що закони, які впливають на формування доходної чи видаткової частини бюджетів, повинні бути офіційно оприлюднені до 15 серпня року, що передує плановому. Це я звертаю увагу Президента України, Прем’єра і вас, Адаме Івановичу. Тепер щодо суті. Шановні народні депутати, самою рідкою і самою важкою професією стане професія бухгалтера. Він зможе, як мінер, помилитися лише один раз, а далі – арешт активів, примусова інвентаризація, перепровірки позапланові і все інше по тексту, те, що там є. Ви знаєте, що сьогодні підприємці здають масово свідоцтва про реєстрацію підприємств. Кожне п’яте, шосте підприємство в Україні ліквідується. Як буде жити держава через це? Давайте думати і.
Так, Мельник Петро Володимирович, репліка, одна хвилина.
Петро Мельник, фракція Регіонів. Шановні колеги, у нас Юрій Кармазін коментує всі питання, які виносяться до порядку денного парламенту. Я хочу, щоб він почитав мою дисертацію. Я у 2001 році захистив, науковий консультант Геєць Валерій Михайлович, щодо податкової системи у перехідній економіці. І звернувся, скажімо, до 1998 року, коли був відкритий Центр податкової політики науково-дослідний Президентом України тоді Леонідом Кучмою, головою податкової служби Миколою Яновичем Азаровим і першим заступником Федором Олексійовичем Ярошенком. Коли ми вивчали досвід і американський, і голландський, і японський, і країн СНД, коли зараз 38 процентів експертних заключень [[це понад півтори тисячі]] – це наші науковці Національного університету податкової служби України. Коли, дійсно, все наукове середовище, громадськість над кодексом працюють не півроку, а більше 10 років. І це свята правда. Але це не заважає.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Ми прийняли рішення: давайте подякуємо авторам законопроектів Миколу Дмитровича Катеринчука і Кабінет Міністрів в особі міністра і його заступників, які тут були, і профільний комітет, який активно працював і буде продовжувати роботу над кодексом із тим, щоб ми протягом відведеного Регламентом часу внесли пропозиції, це 14 днів, два тижні. Після того, щоб опрацювали, їх буде досить і досить, зрозуміло, багато. І щоб десь в кінці жовтня, на початку листопада ми мали з вами цей основний економічний документ. Переходимо до розгляду питання про призначення і звільнення суддів. Я ще раз приношу вибачення перед суддями, я думаю, ми будемо до вас милостивіше ставитись, оскільки ви довго чекали, бо ми не могли перервати питання, яке розпочали, бо мали вас розглядати питання з приводу суддів о 12.30. Слухається проект постанови за номером 7221. 22, 22 – про обрання суддів. У нас у зв’язку з прийняттям Закону про судоустрій дещо змінилося процедура розгляду питання. Доповідачами визначені від Вищої кваліфікаційної комісії суддів, те, що стосується призначення. Те, що стосується звільнення доповідають від Вищої ради юстиції, тому, будь ласка, я запрошую на трибуну Голову Вищої кваліфікаційної комісії суддів Самсіна Ігоря Леоновича. Будь ласка.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Дозвольте проінформувати вас про те, що 28 вересня 2010 року Вища кваліфікаційна комісія суддів України офіційно розпочала роботу у новоствореному складі, відповідно до Закону України „Про судоустрій і статус суддів” від 7 липня 2010 року. Першого жовтня і п’ятого жовтня 2010 року відбулись робочі засідання комісії, на яких було розглянуто 52 матеріали кандидатів щодо надання рекомендацій для обрання їх на посади суддів безстроково. Засідання були проведені з дотриманням процедури та вимог встановлених законом. Згідно частини третьої, статті 76 Закону України „Про судоустрій і статус суддів” Вища кваліфікаційна комісія суддів України здійснила перевірку дотримання кандидатами на посаду судді безстроково вимог статті 127 Конституції України, статей 53, 64 цього закону, а також розглянула звернення громадян, громадських організацій, підприємств, установ, організацій усіх форм власності, органів державної влади та органів місцевого самоврядування щодо діяльності кандидатів на посади суддів, які надійшли до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України станом на час розгляду комісією питання про надання рекомендацій для обрання на посаду судді. Відповідно до пункту 27 частини першої статті 85, частини першої статті 128 Конституції України, статті 78 і Закону України про судоустрій і статус суддів, вношу подання Вищої кваліфікаційної комісії суддів України та прийняті нею рішення про рекомендування кандидатів для обрання на посади суддів безстроково. Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ Фесенко Леоніда Івановича. Донецького апеляційного адміністративного суду Яковенка Миколу Миколайовича. Київського апеляційного адміністративного суду.
Ігор Леонович, вибачте. Шановні народні депутати, я знову звертаю вашу увагу, ви слухаєте прізвища, якщо будуть зауваження до якихось суддів, кандидатурах, ви дайте знати. Будь ласка, продовжуйте.
Одеського апеляційного адміністративного суду Запорожана Дмитра Валерійовича. Київського апеляційного господарського суду Кондратову Ірину Дмитрівну. Львівського апеляційного господарського суду Желіка Максима Борисовича.
По Желіку є зауваження. Добре, вірніше погано, ідемо далі.
Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області Цибульського Олега Євгеновича. Красногвардійського районного суду міста Дніпропетровська Дубіжанську Тетяну Олександрівну. Ясинуватського міськрайонного суду Донецької області Черноту Сергія Васильовича. Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області Кардаш Олександру Іванівну. Полтавського районного суду Полтавської області Кіндяка Ігора Степановича.
По Кіндяку? Так, є.
Київського районного суду міста Полтави Одринську Тетяну Володимирівну; Лозівського міськрайонного суду Харківської області Ткаченка Олександра Анатолійовича.
Є по Ткаченку зауваження. Будь ласка, продовжуйте.
Голосіївського районного суду міста Києва Бойка Олександра Васильовича, Рибака Івана Олексійовича.
По Рибаку є зауваження.
Дарницького районного суду міста Києва Музичко Світлану Григорівну. Деснянського районного суду міста Києва Панченко Оксану Миколаївну. ; Подільського районного суду міста Києва.
По Панченко зауваження.
Подільського районного суду міста Києва Зубця Юрія Григоровича.
Зубець, зауваження.
Дніпропетровського окружного адміністративного суду Шлай Ангеліну Вікторівну. Закарпатського окружного адміністративного суду Большакову Олену Олегівну. Запорізького.
Є по Большаковій.
Запорізького окружного адміністративного суду Щербака Андрія Анатолійовича; Одеського окружного адміністративного суду Левчук Олену Анатоліївну; Харківського окружного адміністративного суду Мар’єнко Ларису Михайлівну.
Мар’єнко.
Окружного адміністративного суду міста Києва Келеберду Володимира Івановича; Окружного адміністративного суду міста Севастополя Гавуру Ольгу Володимирівну. Господарського суду Дніпропетровської області Манька Геннадія Валерійовича.
Манько, зауваження є.
Господарського суду Київської області Карпечкіна Тараса Петровича.
Є зауваження.
Господарського суду Львівської області Бортник Ольгу Юріївну, Пазичева Володимира Миколайовича. Суддів раніше обраних безстроково: Аліменка Володимира.
Почекайте, почекайте, будь ласка, не поспішайте. Я вам дав слово по Постанові 7222. Зупиніться. Так, шановні колеги, зараз я буду ставити на голосування Постанову за номером 7222, за виключенням таких кандидатур: Львівського апеляційного господарського суду Желіка Максима Борисовича; Полтавського районного суду Полтавської області Кіндяка Ігоря Степановича; Лозівського міськрайонного суду Харківської області Ткаченка Олександра Анатолійовича; Голосіївського районного суду міста Києва Рибака Івана Олексійовича; Деснянського районного суду міста Києва Панченко Оксани Миколаївни; Подільського районного суду міста Києва Зубця Юрія Григоровича; Закарпатського окружного адміністративного суду Большакової Олени Олегівни; Харківського окружного адміністративного суду Мар’єнко Лариси Михайлівни; господарського суду Дніпропетровської області Манька Геннадія Валерійовича; і господарського суду Київської області Карпечкина Тараса Петровича. За виключенням цих. Музичко, Дарницький. І Музичко Світлану Григорівну Дарницького районного суду міста Києва. За виключенням цих кандидатур я ставлю на голосування пропозицію про обрання суддів безстроково, реєстраційний номер постанови 7222. Прошу голосувати. [[16:56:29]] За-320 Постанова прийнята. Тепер ми переходимо до розгляду питань, пов’язаних із конкретними особами. Що Пилипенко? Мікрофон, будь ласка.
Дякую, Адам Іванович. Я лише хочу нагадати, що по новому Закону про судоустрій статус суддів, який ми прийняли, ми не маємо права зараз знімати суддів окремих з голосування. Закон нам це забороняє. Ми повинні голосувати всіх суддів, яких зачитав голова Вищої кваліфікаційної комісії. І це не моє твердження, це є вимога закону. Це вимога Венеціанської комісії, рішення якої ми підтримували, імплементувуючи цей закон. І це стосується останньої резолюції ПАРЄ, де теж нам вказано, підтримуючи Закон про судоустрій і статус суддів, унеможливити Верховну Раду і окремих депутатів від впливу на суддів, - а це саме є вплив на суддів, коли суддів знімають з голосування. Тому я прошу поставити всіх суддів, які зараз були зняті з голосування. Ще раз списком на голосування і за них проголосувати. Є рішення Вищої кваліфікаційної комісії і є норма закону, Адаме Івановичу. Дякую.
Дякую. Давайте розберемося спокійно. Я зараз вам зачитую норму закону, яку ви трошки не так розказуєте, бо 79 стаття закону про судоустрій і статус суддів, шоста частина каже :”У разі неодержання кандидатом на посаду судді безстроково кількості голосів, зазначеної частиною четвертою цієї статті, тобто 226, знову проводиться голосування”. Ось як вони не одержать, ми ще раз проведемо голосування. Але, якщо слідувати вашої логіки, то давайте внесемо зміни у Конституцію, скажемо, що Верховна Рада не призначає суддів. Ми з вами не є, так би мовити, ну, просто зобов’язані проголосувати те, що нам несуть. Ні, не зобов’язані. Ми зобов’язані голосувати так, як вважаємо за потрібне. Кожен народний депутат вільний у своєму волевиявленні. І тому ще раз повторюю, зараз ми тих суддів, до яких є зауваження, по кожному конкретно будемо голосувати. Не одержать голосів – повернемося ще раз. Не одержить ще раз – дамо на розгляд Вищої кваліфікаційної комісії ті зауваження, які ми висловимо, нехай вони ще раз подивляться і знову з цією пропозицією пройдуть у Верховну Раду. Бо, якщо трактувати так як ви, тоді не треба нам слухати цього питання. Навіщо ми автоматично маємо затвердити все, що нам принесуть. Покажіть мені норму Конституції. Так, будь ласка, Львівський апеляційний господарський суд – Желік Максим Борисович. Було зауваження у Шкіля. Які ваші зауваження?
Дякую. Дякую, Адам Іванович. Дякую, по-перше, за ваш виступ, в першу чергу. А зауваження прості і зрозумілі. Прості і зрозумілі. Було звернення мера міста Львова Садового до Комітету організованої корупції і злочинності, по боротьбі з організованою злочинністю і корупцією Калетника щодо взагалі наявності підстав для звільнення судді господарського суду Львівської області з посади за порушення присяги. От мене цікавить, як, чи розібралися, чи ні? В чому справа і в чому ситуація? Бо, коли ставиться таким чином питання, не якісь зауваження невеликі, незначні, але, коли Комітет Верховної Ради, мер міста, тобто це напряму обрана особа, ставить питання про позбавлення посади судді за порушення присяги, ми зараз взагалі маємо отак наосліп голосувати. Просто я би хотів почути, які були мотивації, що сталося, які мотивації ваші були, щоб внести цю кандидатуру. Дякую.
Ігор Леонович, будь ласка.
Саме це і було предметом розгляду у Вищій кваліфікаційній комісії. Доповідаю, що членом Вищої ради юстиції проведено перевірку відомостей, викладених у зверненні голови Комітету Верховної Ради з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією Калєтніка, в інтересах Львівського міського голови Садового та звернення голови Комітету Верховної Ради з питань правосуддя Ківалова Сергія Васильовича щодо перевірки фактів порушення норм законодавства суддею господарського суду Желіком. 16 лютого 2010 року Вища рада юстиції затвердила результати перевірки, не встановила підстав для звільнення судді з посади за порушення присяги.
Так, пояснення ми одержали. Все зрозуміло. Я ставлю на голосування пропозицію про обрання безстроково суддею Львівського апеляційного господарського суду Желіка Максима Борисовича. Прошу голосувати. [[17:01:34]] За-266 Рішення прийнято. Так, зауваження по Кіндяку Ігорю Степановичу, Полтавський районний суд Полтавської області в кого було. Кармазіна мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановний Адаме Івановичу, ви абсолютно праві, коли ви процитували статтю 85 пункт 27 обрання суддів безстроково відноситься до компетенції Верховної Ради. Щодо статті 89 Конституції, то частина її друга говорить, що комітети готують і попередньо розглядають питання віднесенні до повноважень Верховної Ради. Це Конституція 1996 року. Цитую для тих, хто не зрозумів. Це значить, що Конституція має вищу силу над законами, коли б вони не були прийнятті і вигідно це комусь чи ні. Я підняв руку як перший заступник голови комітету через те, що у мене є питання до голови Вищої ради юстиції, в якого у впроваджені знаходиться скарга щодо дій судді цього судді. Які результати розгляду цієї справи, хочу узнати, і чи можете ви сказати, що вона завершена, щоб ми були готові сьогодні розглядати, чи ні? Якщо вона не завершена.
Давайте ми трошки по-іншому. Юрій Анатолійович, які у вас зауваження по Ігорю Степановичу Кіндяку? Мікрофон.
Шановний Адам Іванович, Юрій Кармазін, я особисто цю людину не знаю і не бачив. У мене є питання до голови Вищої ради юстиції, оскільки комітет мав відомості, що по ньому були скарги і частину скарг, які я назвав, сам комітет наш спрямував, чи до Вищої ради юстиції, чи до Ради суддів, чи до інших інстанцій. І через це, вибравши їх, я побачив, що ось по ним є ці скарги. Я прошу, є присутній голова Вищої ради юстиції, хай він нам дасть відповідь, інакше як ми будемо ставити на голосування.
Та ви розумієте, мусить дати голова Вищої ради юстиції, але це не його компетенція. Зараз я розкажу чому. Тому що відповідно до Закону про судоустрій питання про призначення суддів доповідає голова Вищої кваліфікаційної комісії, а питання про звільнення суддів доповідає голова Вищої ради юстиції. Тому, будь ласка, Ігор Леонович дасть відповідь, будь ласка, по Кіндяку Ігорю Степановичу.
Шановний Юрій Анатолійович, Кіндяк Ігор Степанович за інформацією Вищої ради юстиції, яка надійшла до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України 28 вересня цього року, пропозиції про звільнення судді з посади за порушення присяги не вносилось.
Будь ласка, Колесниченко.
Шановні народні депутати, я хочу інформувати вас про слідуюче, що 30 вересня 2010 року надійшла до Вищої ради юстиції скарга на незаконні дії та несправедливість суддів міста Полтави по відношенню до пенсіонера-орденоносця та ветерана праці в порушення прав людини на справедливий та в межах розумних термінів судовий розгляд. Згідно з цим листом, ну, знущання над людиною. Але ми проводимо перевірку. І ми не можемо зараз сказати, які будуть результати перевірки. Я не виключаю про те, що ми через місяць внесемо пропозицію про звільнення цього судді за порушення присяги. Тому тут дещо є проблема в тому, що фактично ми переносимо сьогодні розгляд питань, що були на комітеті, на засідання вищої, Верховної Ради. Дякую.
Так, пропозиція одна – будемо. Ми вислухали, ми вислухали аргументи сторін. Я ставлю на голосування, я ставлю на голосування пропозицію про обрання безстроково суддею Полтавського районного суду Полтавської області Кіндяка Ігоря Степановича. Прошу голосувати. [[17:06:01]] За-249 Рішення прийнято. Так, у кого були зауваження до Ткаченка Олександра Анатолійовича? Також Кармазін. Мікрофон, прошу.
Юрій Кармазін. Шановний Адам Іванович! Я, звісно, здивований таким розглядом питань. Я думаю, будуть здивовані і наші сьогодні громадяни України, що відбувається в державі, коли Голова Вищої ради юстиції, органу, уповноваженого на розгляд цих питань, усувається, як вся Вища рада юстиції усувається від розгляду цих питань. Я не кажу вже про комітет. Що стосується судді Ткаченка, то там є звернення, яке знаходиться на перевірці Вищої ради юстиції, народного депутата Чечетова Михайла Васильовича щодо дій цього судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області. Наскільки я маю відомості, воно ще не перевірено. Принаймні не було ще позавчора перевірено. Я хотів би, щоб у нас вніс ясність пан Колесниченко як Голова Вищої ради юстиції. Перевірено чи ні? Дякую.
Так, будь ласка, Колесниченко.
Надійшла 25 вересня від правозахисника Тимошенка Володимира Миколайовича. Вона була адресована депутату Чечетову. І надійшла до Вищої ради юстиції 27-го. Знаходиться на розгляді, які результати будуть, не знаю.
Будь ласка, Ігор Леонович.
Справа в тому.
Почекайте. Шановні колеги, я чую, ви слухайте і мене. Чому ви мене не хочете чути. Будь ласка, Ігор Леонович.
Шановні народні депутати, я наголосив у своєму короткому такому виступі, що ми перевіряєм звернення, скарги громадян, які надійшли на час засідання Вищої кваліфікаційної комісії. Якщо вони після, ми не. Все, що надійно на час, вся інформація, яку ми мали відносно суддів, вона перевірялась Вищою кваліфікаційною комісією. Я вас запевняю, що вона перевірялась ретельно. Ми ставили запитання, ми перевіряли, ми досліджували матеріали, ми витребували матеріали, ми мали інформацію від голів судів, де працює суддя.
Будь ласка, Чечетов. Мікрофон Чечетова.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемый Юрий Анатолиевич, мы ж знаем, как иногда для того, чтобы оболгать честного человека, пишут на народного депутата телегу, а народный депутат же не знает, он просто письмо написал дальше для проверки, хотя это делается для того, чтобы заставить принять решение незаконное в свою пользу методом подлога, методом обмана и так далее. Поэтому, я думаю, мы абсолютно справедливо поступим, если сейчас проголосуем, утвердим, а дальше, если будут какие-то вопросы, пожалуйста, мы можем, как утвердили, так можем и снять. Но сейчас, я еще раз повторяю, я чисто автоматически, была реакция, написали письмо, я взял, отправил по инстанции, хотя у меня несколько раз было, когда на честного человека давали компромат с целью, чтобы он изменил свою позицию. Спасибо.
Шановні колеги, я думаю, зрозуміло, кожному з нас мішками пишуть листи, і ми реагуємо тим, що направляємо у ті органи, які мають можливість це перевірити. Так що тут Чечетова прізвище всує не варто згадувати. Колесниченко сказав, що вони ще скарги не перевірили. Я ставлю на голосування пропозицію про обрання безстроково суддею Лозівського міськрайонного суду Харківської області, Лозівського, Ткаченка Олександра Анатолійовича. Прошу голосувати. [[17:10:28]] За-251 Рішення прийнято. Будь ласка, Голосіївський районний суд Рибак Іван Олексійович. Хто робив зауваження? Кармазіна мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, ми з вами завжди притримуємося практики, що кожен орган, конституційний орган має право на свої дії. Тому щодо цього судді в Секретаріаті Вищої ради юстиції є зареєстрована, надіслана нашим Комітетом з питань правосуддя скарга. Як вона розглянута зараз Вищою радою юстиції мені не відомо. Звісно, вона не була відома, і ніяких претензій до Самсіна немає, але я вас інформую, що нашим комітетом направлена була, отримана і направлена. І мені, знаєте, коли спілкуєшся з людьми, ми говоримо, є ті органи, які перевіряють, наш обов’язок туди направити. Мій обов’язок зараз вам про це доповісти, що таке є. Є Колесниченко – голова Вищої ради юстиції, він відповідає за конституційний орган, хай доповідає, є перевірка результатів чи нема. Я думаю, що треба було б відкладати ті, які не перевірені зараз на оцей момент.
Так, будь ласка, Колесниченко, мікрофон.
31 серпня на адресу Вищої ради юстиції надійшла скарга. Ця скарга зайшла з різних інституцій: від Президента, від Антикорупційного комітету і тому подібне. Це виробниче об’єднання „Київський радіозавод”, який вважає про те, що відносно цього підприємства вчинено корупційне діяння за участю судді. Я відкрив провадження по справі, призначив перевірку. Це означає, що із тих матеріалів, які ми маємо на даний час, до закінчення перевірки вбачаються підстави про порушення присяги цим суддею. Перевірка не закінчена.
Дякую. Яка думка Вищої кваліфкомісії?
Ну, я хочу ще раз повторити, що станом. У нас була інформація, що станом на 28 вересня цього року пропозицій щодо звільнення судді за порушення присяги не було. Тому ми приймали рішення і рекомендували його при наявності цих матеріалів, які в нас були, дослідили, вирішили, подивилися його якість роботи і так далі.
Шановні колеги, хотіли, як краще, а виходить, як завжди. Тому що, от дивіться, два органи, які відповідають за ситуацію, говорять абсолютно правильно. А нам з вами треба визначатися. Я бачу, є необхідність обговорити ситуацію. Будь ласка, запишіться, по одній хвилині. Так, Кармазін, прошу.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, шановний Адам Іванович! Очевидно, що при таких обставинах практика у нас ще з вами не сформувалася. Абсолютно ніяких претензій у мене до Самсіна немає, і до його органу немає. Вони добросовісно виконали свою роботу. Але є випадки, які виключні з правил. Коли нам доповідає голова Вищої ради юстиції, що з цього приводу відкрито провадження, вибачте мені, це є підстава для того, щоб ми зараз призупинили ці роботи з призначення цього судді, щоб депутати отримали інформацію, якщо ці підстави поки що є, ви розумієте? Хай вони відпадуть – тоді не буде ніяких перешкод в призначенні людини пожиттєво. Ми з вами маємо розуміти, що призначення пожиттєво – це серйозні речі. І смикатись туди-сюди, очевидно, не можна. Тому я думаю, що треба формувати ту практику якимось чином, Адам Іванович. Я розумію, що важко, але Конституція вимагає того. Дякую.
Шкіль, будь ласка.
Власне, я хочу підтримати колегу, що за даних обставин, коли ведеться слідство, умовно кажучи, справа в провадженні, то ви пропонуєте, шановний доповідачу, зараз проголосувати, дати статут пожиттєво, а потім, коли виявиться, що насправді людина не має бути суддею, ми знову будемо вертатися в сесійну залу і тут розповідати ви ж з трибуни чи будь-хто інший, казати, знаєте, розслідували ці обставини і треба знову повертатися до голосування і вже знімати суддю. Я думаю, просто за логікою йдучи, хай завершиться процес, а тоді ми побачимо результат. Бо уже принижувати Верховну Раду до такого рівня, ну, просто неможливо. Тут пропонували, що взагалі із закритими очима голосувати всіх загальним списком, а тут пропонується ще краща ситуація: для чого розбиратися, спочатку проголосуємо, а потім розберемося. То давайте таким чином можна і судочинство справляти. Сказати, що всі не винні, а там побачимо. Я вважаю, що тут ми не маємо права так вчинити. Дякую.
Гордієнко Сергій.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Шановні колеги, шановний головуючий! Я хотів би звернути увагу на те, що, перше, той, хто вносить саме пропозиції щодо конкретних суддів, я хотів би йому нагадати, що дані проекти постанов вносить саме комітет, і він би мав би його саме розглядати на комітеті, бо ми бачимо, що автором є. І не задавати цих запитань. Наступне. Як показує практика, що якщо надійшли такі скарги, то термін їхнього розгляду – приблизно два місяці. І ми знаємо, що є практика, що якщо суд, не закінчився судовий розгляд чи скарги, вони мали б не вноситися. Це питання друге. І третє. Тут виступали і звинувачували і головуючого, і інших, посилаючись на Венеціанську комісію. Тому я звертаюся до вас, шановні колеги, давайте відкинемо подвійні підходи, бо я вам нагадаю деяких полтавських саме суддів, яких ви тут голосували у цьому залі, забувши про Венеціанську комісію.
Будь ласка, Бондик Валерій.
Шановні колеги, по-перше, ми вже порушуємо Регламент. А, по-друге, і голова Вищої кваліфікаційної комісії правий, і голова Вищої ради юстиції. По-перше, діє презумпція невинності. Ми з вами, маючи згідно з Конституцією і висновками Конституційного Суду парламенту і комітету контрольні функції, а не разрашительные. Тому у будь-якого депутата, якщо є зауваження, направляйте, будь ласка, письмово Самсіну Ігорю Леоновичу у Вищу кваліфікаційну комісію, вони розберуться. І, по-друге, зауваження не пожиттєво, а безстроково обирається. І згідно з презумпцією невинності цього судді, якщо Вища кваліфкомісії дійде висновку, ми тут з вами відповідно до вироку обвинувального тоді вже будемо вирішувати долю судді, а зараз у нас немає ніяких функцій крім контрольних. Дякую.
Від позафракційних, Пилипенко.
Дякую. Шановні колеги! Я б хотів, щоб ми в цьому залі керувались не емоціями, а законом. А закон чітко переписує нам, якщо Вища кваліфкомісії перевірить суддю і не знайде жодних підстав для того, щоб не вносити нам в зал для затвердження ми повинні голосувати. Якщо Вищою радою юстиції, чи членом Вищої ради юстиції проводиться перевірка за результатами якої може бути дана рекомендація про звільнення з посади, а може і не бути рекомендований цей суддя для звільнення з посади, то це вже буде пізніше, після того, як ми проголосуємо за цю суддю. Якщо буде така пропозиція буде доповідати доповідач з трибуни і буде Верховна Рада визначаться чи звільнити його чи не звільнити, але поки що такої пропозиції немає і юридично немає жодної заборони для того, щоб зараз не здійснити голосування по кандидатурі цього судді. Тому я ще раз закликаю керуватися законом, який ми з вами прийняли і голосувати. Буде пропозиція про звільнення, будемо звільняти, якщо буде за що. Дякую.
Керуватися законом, але в законі сказано, що при цьому керується законом та Регламентом Верховної Ради України, от ми керуємося Регламентом Верховної Ради, тому будь ласка давайте будемо. Мойсик, прошу.
Володимир Мойсик, Партія „За Україну!”. Шановний Адам Іванович! Ви вірно щойно підмітили, що почалося. Дві інстанції у судовій владі, одна Вища кваліфікаційна комісія суддів має право займатися призначенням суддів, Вища рада юстиції має право займатися звільненням і покаранням суддів. І ось перший крок – бенефіс. Я вважаю, що Вища кваліфікаційна комісія діє в межах своїх повноважень і не треба нам діяти за принципом цигана, який дає десять гривень дитині в магазин і б’є наперед, щоб дитя ті гроші не згубило. Давайте завершимо сьогодні з обранням, буде претензія у депутатів Вищої ради юстиції до судді, будемо суддю карати чи заохочувати. Дякую за увагу.
Ясно. Практично ми обмінялися думками, суть яких зводиться до того, що в нас немає підстав не ставити на голосування кандидатуру Рибака Івана Олексійовича на обрання безстроково суддею Голосіївського районного суду міста Києва. Ставлю цю пропозицію на голосування. [[17:20:25]] За-222 Рішення не прийнято. Зауваження до Музичко Світлани Григорівни, в кого було? Кармазіна прошу мікрофон. Ми ще повернемось, закон нам дозволяє повернутися.
Юрій Кармазін. Повірте мені, я не бачив Музичко, не знаю як виглядає, але в комітеті є дані про те, я хотів би просто щоб знали, що комітет нічого попередньо не розглядав, в даному випадку ніяких постанов не виносив. Це я до тих, хтось щось говорив. Порядок змінено і через те ми стали заручником цього порядку, і недолугого абсолютно закону. І ніяких претензій до Вищої кваліфкомісії я в даному випадку не висловлюю, іноді буває таке, але я відкрито і щиро говорю, зараз немає тих претензій в мене. Через це в мене є дані, що Вищою радою юстиції проводиться перевірка чи відкрите впровадження, я думаю ми ж це почуємо, щодо порушення присяги цим суддею чи цією суддею, вибачте. Через це я просив би почути відповідь, бо так сталося, бачити, що ми недолугість прийняли в законі, треба зараз якось.
Будь ласка, знову ж по колу. Колесниченко.
Шановні народні депутати, доповідаю вам, що Вищою радою юстиції 20 лютого 2008 року відмовлено в прийнятті до розгляду скарги міністра юстиції Лавриновича на рішення кваліфікаційної комісії суддів загальної. апеляційного округу про відмову у притягненні дисциплінарної відповідальності судді. І 24 червня 2010 року.
Вибачте, Володимир Миколайович. Музичко Світлана Григорівна Дарницький районний суд.
Музичко. Членами Вищої ради юстиції проводиться перевірка відомостей, викладених у зверненні представника колективу працівників ДПВ „Київський радіозавод”, це ж я вже доповідав про це. Одним із членів Вищої ради юстиції.
Ну така ж сама позиція Вищої кваліфікаційної, що в них на той момент не було. Я ставлю на голосування пропозицію про обрання безстроково суддею Дарницького районного суду міста Києва Музичко Світлани Григорівни. Прошу голосувати. [[17:22:58]] За-231 Рішення прийнято. Почекайте, почекайте. Так, Деснянський районний суд Києва, Панченко Оксана Миколаївна. Кармазін, мікрофон.
В комітеті є дані, що по Панченко у нас не закрита ця скарга і ми не отримали відповідь від Вищої ради юстиції. Через це є зараз порушене якесь питання, чи ні, бо це свіже звернення, 24 червня яке направлялося. А які результати перевірки, я не знаю, Самсін каже, що в них не було станом на вересень. Так? Я не знаю, чи в Колесниченка є, в мене питання тоді до Колесниченка, а потім уже до судді. І хотів би зробити маленьке зауваження, Адам Іванович, не вам звісно. А один з наших колег сказав про презумпцію не винуватості в кримінально-правовому сенсі цього слова. Я хотів би сказати, що презумпція не винуватості в кримінально-правовому сенсі відрізняється від презумпції не винуватості в сенсі порушення присяги судді, це трошки зовсім інші речі. Через це я розумію, через те і.
Там, де два юристи, там завжди три правильних думки. Будь ласка, Володимир Миколайович. Ввімкніть мікрофон.
Підстав для порушення провадження відносно судді немає, перевірку закрито.
Підозр ніяких, тому я ставлю на голосування про обрання безстроково суддею Деснянського районного суду міста Києва Панченко Оксану Миколаївну. Прошу голосувати. [[17:25:08]] За-263 Рішення прийнято. Подільський районний суд – Зубець Юрій Григорович. В кого були зауваження? Юрій Анатолійович, прошу.
Знову ж кажу, Юрій Кармазін. Не знаю, як він виглядає, але хочу взнати результати перевірки Вищої ради юстиції щодо наявності підстав для звільнення з посади за порушення присяги. Якщо ці підстави встановлені чи ні, хай скажуть результати. Принаймні можу сказати, що довгий час перевірялися скарги і вона була не одна. Тому в мене є питання до Вищої ради юстиції. Дякую.
Будь ласка, Володимир Миколайович, по.
Підстав для внесення подання про звільнення судді немає.
Так. Я ставлю на голосування пропозицію про обрання безстроково суддею Подільського районного суду міста Києва Зубця Юрія Григоровича. Прошу голосувати. [[17:26:26]] За-279 Рішення прийнято. Закарпатський окружний адмінсуд – Большакова Олена Олегівна. Кармазін, прошу.
Юрій Кармазін. Комітетом з питань правосуддя надіслано звернення громадян на дії судді Закарпатського окружного адмін.суду Большакової. Ми поки що до цього часу рішення не отримали. І це ми направили 27 вересня 2010 року до вищої кваліф.комісії суддів це звернення. Що є у Вищій раді юстиції, не знаю, але там також було звернення. Тому у мене питання до двох очільників сьогодні цих органів. Дякую.
Дякую. Ми звернемося також. Володимир Миколайович, прошу.
Адам Іванович, шановні народні депутати! Я хочу вас інформувати про те, що процедура перевірок у Вищій раді юстиції має певні особливості. Якщо провадження по справі не закрито, а мається на увазі, є ще апеляційний і касаційний порядок, ми не можемо втручатися в розгляд і прийняти рішення по цій перевірці. Тому я вважаю, напевне, пропозиції про те, що перевірка у Вищій раді юстиції не є перешкодою для розгляду цього питання у Верховній Раді, а якщо будуть підстави для звільнення, ми внесемо їх, я так само буду інформувати вас про необхідність звільнення цього судді. Бо ми, коли будемо затягувати, вони будуть отримувати кошти, не будучи здійснювати судочинство і це потягне, ну, це буде не зовсім вірно.
Володимир Миколайович, ви правильно говорите, але дайте чітку відповідь на поставлене запитання. Розглянута справа, знаходиться в провадженні чи закрита справа?
По Большаковій результатів перевірки ще немає.
О, тоді зрозуміло. Так, будь ласка.
Справа знаходиться в провадженні Львівського апеляційного адміністративного суду. Ми перевіряли ці обставини, які були.
Тобто перевіряють не просто Вища рада юстиції, Вища кваліфікаційна комісія, а справа знаходиться на розгляді навіть в одному із судів. З урахуванням цієї інформації я ставлю на голосування пропозицію про обрання безстроково суддею Закарпатського окружного адміністративного суду Большакової Олени Олегівни. Прошу визначатися. [[17:29:03]] За-237 Прийнято рішення. Так, Харківський окружний адмінсуд. Мар’єнко Лариса Михайлівна. Також Кармазін. Прошу.
Юрій Кармазін. Також не знаю, хто це Мар’єнко, але на розгляді Вищої ради юстиції знаходилося звернення щодо дій судді Харківського окружного адміністративного суду Мар’єнко під час розгляду справ про застосування санкцій, пов’язаних із забороною організації, проведення азартних ігор на території України. Який розгляд Вищої ради юстиції я не знаю. Крім усього іншого, ви бачите, я вам називаю дати: 27 вересня і так далі, звісно, воно було після тих засідань і звісно об’єктивно воно не могло бути раніше, скажемо так, нам відомо. Тому, враховуючи прогалини в законі ми можемо зараз їх надолужити. Прошу, щоб дали відповідь пан Колесниченко і.
Володимир Миколайович, по Мар’єнко.
За зверненням народного депутата Писаренка Валерія Володимировича до члена Вищої ради юстиції Портнова Андрія Володимировича призначено перевірку. Результати перевірки ще немає.
Так зрозуміло. Кваліфкомісія – ясно, що до них не було. Я ставлю на голосування про обрання безстроково суддею Харківського окружного адміністративного суду Мар’єнко Ларису Михайлівну. Прошу голосувати. [[17:30:46]] За-253 Рішення прийнято. Господарський суд Дніпропетровської області Манько Геннадій Валерійович. Будь ласка, Кармазін чи хто був. Кармазіна мікрофон.
Юрій Кармазін. Звертаюсь знову, як перший заступник голови комітету. Яким чином мені відомо, що за результатами перевірки відомостей викладено в заяві колективу „Укрпромбанка” внесена пропозиція про прийняття подання про звільнення з посади судді господарського суду за порушення присяги. Як, який розгляд цього подання у Вищий раді юстиції в комітеті невідомо. Я просив би, щоб пан Колесніченко повідомив який розгляд цього подання. Крім всього іншого ви бачите, що треба ну, щоб по всім були розглянуті і були повідомлення в комітеті, бо інакше виникають оці питання. Дякую.
Так, будь ласка, Володимир Миколайович.
29 липня 2010 року членом Вищої ради юстиції Колесниченко внесена пропозиція про звільнення судді за порушення присяги. Ще не розглянуто на засіданні у зв’язку з тим, що була не явка на асідання.
Так.
На 5 листах порушення, які були допущенні суддею.
Володимир Миколайович, якщо я правильно зрозумів, член Вищої ради Колесниченко, він же ж голова Вищої ради?
Да
Так, з врахуванням інформації, я ставлю на голосування про обрання безстроково суддею господарського суду Дніпропетровської області Манька Геннадія Валерійовича. Прошу визначатися. [[17:32:47]] За-218 Не підтримано рішення. І по господарському суду Київської області Карпечкін Тарас Петрович. Будь ласка, Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін. Я також як перший заступник голови комітету не знаю цієї людини. Але по звірці матеріалів доповідаю вам, що відносно нього проводиться перевірка Вищою радою юстиції щодо наявності підстав для звільнення за порушення присяги. Хотів би почути відповідь голови Вищої ради юстиції: є факти порушення присяги, порушено впровадження чи не порушено? Хай дасть відповідь і бажано в чому воно заключається, якщо таке є.
Будь ласка, Володимир Миколайович.
Членом Вищої ради юстиції Бондиком Валерієм Анатолійовичем проводиться перевірка щодо порушення присяги щодо наявності підстав для звільнення судді Карпечкіна. Друга перевірка також є, проводиться членом Вищої ради юстиції у звернень Ахундової. Результатів перевірки ще немає.
Зрозуміло. З врахуванням інформації, я ставлю на голосування пропозицію про обрання суддею безстроково господарського суду Київської області Карпечкіна Тараса Петровича. Прошу визначатись. [[17:34:22]] За-253 Рішення прийнято. Шановні колеги, я спочатку вам зачитаю 79 статтю Закону про судоустрій і статус судів, а потім продовжимо розгляд питання. Стаття 79. „Розгляд питання та прийняття Верховною Радою України рішення про обрання кандидата на посаду судді безстроково. Порядок розгляду питання та прийняття Верховною Радою України рішення про обрання кандидата на посаду судді безстроково встановлюється цим законом та Регламентом Верховної Ради України. Друга частина. Питання про обрання кандидата на посаду судді безстроково розглядається на пленарному засіданні Верховної Ради України без висновку комітетів Верховної Ради України та будь-яких перевірок. Третє. Розгляд питання про обрання кандидата на посаду судді безстроково на пленарному засіданні Верховної Ради України починається з доповіді Голови Вищої кваліфікаційної комісії суддів України або члена Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, який діє за його дорученням. Четверте. Рішення про обрання кандидата на посаду судді безстроково приймається більшістю від конституційного складу Верховної Ради України і оформлюється Постановою Верховної Ради України. П’яте. Особа, обрана на посаду судді безстроково, набуває статусу судді з дня набрання чинності відповідної Постанови Верховної Ради України. Шосте. У раз неодержання кандидатом на посаду судді безстроково кількості голосів, визначеної частиною четвертою цієї статті, знову проводиться голосування. Тому, керуючись шостою частиною, я ще раз поставлю, я ще раз поставлю на голосування ті кандидатури, які не одержали необхідної кількості голосів. Але я хотів би, щоб хтось мені дав відповідь, скільки разів можна голосувати? То, що один раз, це точно в законі сказано. А скільки далі разів? У разі неодержання знову проводиться голосування. Тобто, я, керуючись цією частиною, зараз ще один раз поставлю кандидатури, які не одержали необхідної кількості голосів, на голосування. Там багато чого не написано. Я ставлю на голосування пропозицію про обрання суддею безстроково, суддею Голосіївського районного суду міста Києва Рибака Івана Олексійовича. Прошу визначатись. [[17:37:11]] За-231 Рішення прийнято. І у нас така ж ситуація по Маньку Геннадію Валерійовичу. Я ставлю на голосування пропозицію про обрання безстроково суддею господарського суду Дніпропетровської області Манька Геннадія Валерійович. Прошу визначатись. [[17:37:49]] За-233 Рішення прийнято. Таким чином ми призначили, обрали, вірніше, всіх суддів, зазначених у постанові за номером 7222. Але, шановні колеги, я думаю, було б абсолютно правильно аби у майбутньому два органи, які мають відношення до цієї ситуації, все-таки працювали злагодніше, щоб, дійсно, Вища рада юстиції, Вища кваліфікаційна комісія підходили скурпульозніше до цього питання, бо може бути так, що Вища кваліфікаційна комісія призначає суддів разом з нами, вірніше, ми призначаємо за його поданнями, а через тиждень-два ми будемо розглядати подання Вищої ради юстиції про звільнення цих суддів. І, я думаю, це нас з вами і ті органи, які зараз опікується призначенням і звільненням суддів буде не красити. Тому давайте наступним таким чином. Тепер що стосується постанови 7221-1. Дозвольте я її зачитаю, бо тоді ще до деякої міри повноважень у Вищої кваліфікаційної комісії не було. Так я розумію? Ваші вже? Так, будь ласка, 7222-1.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, відповідно до пункту 27 частини першої статті 85, частини першої статті 128 Конституції України, статті 78 Закону України „Про статус суддів” та судоустрій вношу подання Вищої кваліфікаційної комісії суддів України та прийняте нею рішення про рекомендування кандидатів для обрання на посади суддів безстроково. Прошу обрати суддів раніше обраних безстроково на посади суддів: Вінницького апеляційного адміністративного судуАліменка Володимира Олександровича, Боровицького Олександра Андрійовича, Залімського Ігоря Геннадійовича, Кузьмишина Віталія Миколайовича, Курка Олега Петровича, Леванчука Андрія Олексійовича. Прошу підтримати.
Так, шановні колеги, до названих кандидатур щодо обрання суддів Вінницького апеляційного адміністративного суду не було зауважень, тому я ставлю на голосування пропозицію про обрання суддів, які перераховані в Постанові 7221-1. Прошу голосувати. [[17:40:35]] За-293 Рішення прийнято. Всі постанови? Ще одна? Будь ласка, яка?
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Я дуже вдячний за це розуміння, яке сьогодні відбулось разом з вами. Це перша моя доповідь. Я думаю, що надалі ми з вами будемо працювати спільно. Я прошу, двері, як кажуть, Вищої кваліфікаційної комісії відкриті. Я прошу спільно разом з вами працювати над тим, щоб в нас поменше в залі виникало питань. Я вам дуже дякую.
Дякую. Дякую і вам, Ігор Леонович. Шановні колеги, давайте привітаємо суддів, яких ми тільки що з вами призначили безстроково. [[Оплески]] І ще раз приношу вибачення за те, що ми затримали термін розгляду, що трошки помучились. Але вибачите, ваші муки були не даремними. Всі 100-відсотково пройшли у Верховну Раду. Ще раз вітаємо. Так, переходимо до розгляду проектів постанов, пов’язаних із звільненням суддів. Я запрошую на трибуну голову Вищої ради юстиції Колесниченка Володимира Миколайовича. Розглядається проект Постанови 7223.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Вища рада юстиції на своїх засіданнях 6 вересня, 20 вересня та 4 жовтня цього року відповідно до пункту 9 частини п’ятої статті 126, статті 131-ї Конституції України, статей 100, 109 Закону України „Про судоустрій і статус суддів”, статті 31-ї Закону України „Про Вищу раду юстиції” розглянула матеріали про звільнення суддів Верховного Суду України, вищих спеціалізованих судів, апеляційних та місцевих судів з посад за загальними обставинами та прийняла рішення про внесення відповідного подання до Верховної Ради України. В усіх суддів з’ясоване дійсне волевиявлення. Стороннього впливу або примусу для прийняття рішення ними не було. Вища рада юстиції пропонує звільнити з посад. Проект Постанови: „Рекомендувати Верховній Раді України звільнити з посад: суддів Верховного Суду: Гнатенка Андрія Васильовича, Карпечкіна Петра Феофановича, Коновалова Володимира Миколайовича, Косенка Василя Йосиповича, Костенка Анатолія Васильовича, Кравченка Костянтина Тимофійовича, Лавренюка Миколу Юхимовича, Паневіна Віктора Олександровича, Прокопчука Юрія Володимировича, Синявського Олексія Григоровича, Федченка Олександра Степановича, Філатова Василя Миколайовича, Черногуза Федора Федоровича. В проекті постанови мається, є, і подання наше є відносноШевченко Тетяни Валентинівни. Тільки що мені помічники представили заяву Шевченко про те, що „у зв’язку з сімейними та особистими обставинами прошу перенести розгляд питання про мою відставку на наступний пленарний тиждень. 07.10.2010 року”.
Так.
Слідуюче. Щотку Станіслава Олексійовича. Вищого адміністративного суду України – Брайка Анатолія Івановича, Гуріна Миколу Івановича,Кравченко Ольгу Олександрівну, Панченка Олександра Никифоровича.
Вибачте. Давайте ми трошки підемо по-іншому. Я не знаю, що ви мені даєте. Не знаю і не хочу поки що брати, тому що це так не годиться. Поки що не годиться. Я не виключаю, що ми до цього повернемося, але я вам дав слово за постановою 7223 – про звільнення суддів. Звільнити з посади суддів Верховного Суду – Гнатенка і так далі.
Я прочитав.
Ви прочитали це, да? Тоді. Та тут такий список, що ви не встигли прочитати.
Я Верховного Суду прочитав.
А, Верховного Суду ви прочитали.
А тепер тут же ж вищі спеціалізовані.
Добре, вибачте. Вибачте, Володимире Миколайовичу, бо мене тут трошки.
Я продовжую. Вищого адміністративного суду – Брайка Анатолія Івановича, Гуріна Миколу Івановича, Кравченко Ольгу Олександрівну, Панченка Олександра Никифоровича. Вищогогосподарського суду України – Олійника Володимира Федоровича, Чабана Володимира Володимировича. Апеляційного суду Автономної Республіки Крим – Терент’єву Ніну Миколаївну. Апеляційного суду Дніпропетровської області – Дудіну Людмилу Петрівну, Лагуєнка Олександра Віталійовича, Москальця Петра Петровича. Апеляційного суду Донецької області – Бабенка Петра Михайловича, Голубинського Анатолія Михайловича, Дяченка Валерія Миколайовича, Ігнатову Людмилу Єгорівну, Кондратьєву Олену Миколаївну, Масла Валентина Устимовича, Молчанова Станіслава Івановича, Новодворську Олену Іванівну, Пашкова Володимира Яковича, Рибалко Лідію Іванівну, Стельмах Наталію Сергіївну, Стратіла Володимира Івановича, Топалову Валентину Володимирівну, Трушкова Миколу Михайловича, Шабанову Валентину Олександрівну, Шамрило Людмилу Гаврилівну. Апеляційного суду Житомирської області: Омельчука Миколу Івановича у зв’язку з поданням заяви про відставку. Апеляційного суду Запорізької області Прокопенка Олега Леонідовича. Апеляційного суду Івано-Франківської області Бідочко Наталію Петрівну. Апеляційного суду Луганської області: Анцібора Володимира Антоновича, Васюкову Валентину Іванівну, Свинцову Людмилу Миколаївну. Апеляційного суду Львівської області Юхименка Анатолія Григоровича. Апеляційного суду Миколаївської області Карпія Володимира Миколайовича. Апеляційного суду Полтавської області: Новохатню Валентину Андріївну, Орлову Наталію Федорівну, Чернова Сергія Івановича. Апеляційного суду Тернопільської області Коваленка Євгенія Петровича. Апеляційного суду Харківської області Воробйова Олега Юрійовича, Герасименка Петра Порфирійовича, Хребтова Валерія Павловича. Апеляційного суду Хмельницької області Бойко Ларису Валентинівну, Заїку Віктора Миколайовича, Ніколаєву Валентину Михайлівну. Апеляційного суду Черкаського області: Ільченка Анатолія Михайловича, Колабінського Едуарда Йосиповича. Апеляційного суду Чернігівської області Ярошенка Миколу Петровича. Апеляційного суду міста Києва Скавроніка Віктора Миколайовича. Дніпровського апеляційно-адміністративного суду Кожана Миколу Петровича. Дніпропетровського апеляційного господарського суду: Герасименко Ірину Миколаївну, Неклесу Миколу Павловича, Ясир Лідію Олександрівну. Запорізького апеляційного господарського суду Федорова Івана Олексійовича. Київського міжобласного апеляційного господарського суду Стахурського Миколу Феодосійовича. Луганського апеляційного господарського суду Баннову Тамару Михайлівну, Перлова Давида Юхимовича. Львівського апеляційно-господарського суду Гордечну Марію Іванівну, Мазавіту Богдана Степановича Харківського апеляційного господарського суду Токаря Миколи Васильовича. Джанкойського міськрайонного суду Автономної Республіки Крим Глєбова Олександра Анатолійовича у зв’язку з поданням заяви про відставку за станом здоров’я, що перешкоджає продовженню виконання обов’язків. Київського районного суду міста Севастополя Чумаченко Раїсу Дмитрівну у зв’язку з поданням заяви про відставку за станом здоров’я. Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області Котовського Івана Віталійовича у зв’язку з поданням заяви про відставку. Ковелівського міськрайонного суду Волинської області Наваляного Андрія Даниловича за станом здоров’я. Артемівського міськрайонного суду Донецької області: Божка Володимира Петровича, Єгурнову Ніну Олексіївну, Кляночкіна Олександра Володимировича, Кушнарьову Валентину Андріївну, Протасову Маргариту Віталіївну. Новоазовського районного суду Донецької області Попеку Володимира Купріяновича за станом здоров’я. Будьонівського районного суду міста Донецька Реброва Сергія Олексійовича. Ворошиловського районного суду міста Донецька Івашуру Віктора Олексійовича. Кіровського районного суду міста Донецька Святоху Ларису Валеріївну. Гірницького районного суду міста Макіївки Донецької області Мірошниченка Миколу Андрійовича. Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області Ярошенко Світлану Сергіївну. Приазовського районного суду Запорізької області Живлакову Ганну Олексіївну. Токматського районного суду Запорізької області Апанаскович Надію Миколаївну. Завадського районного суду міста Запоріжжя Федоренко Романа Григоровича. Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області Малєєва Андрія Юрійовича. Фастівського міськрайонного суду Київської області Івасишина Володимира Петровича. Кіровоградського районного суду Кіровоградської області Кричуна Анатолія Олексійовича. Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Горбунова Владислава Григоровича, Філоненко Світлану Олексіївну Алчевського міського суду Луганської області Гука Віктора Сергійовича. Перевальського районного суду Луганської області Симоненка Володимира Івановича. Свердловського міського суду Луганської області Іващенка В’ячеслава Миколайовича. Стахановського міського суду Луганської області Губрієнка Анатолія Івановича, Зінченка Леоніда Миколайовича; Галицького районного суду міста Львова Стефанюка Богдана Романовича; Корабельного районного суду міста Миколаєва Корзун Галину Опанасівну; Рівненського міського суду Рівненської області Бокія Віктора Юрійовича; Шоскинського міськрайонного суду Сумської області Солдаткіна Сергія Григоровича; Краснокутського районного суду Харківської області Мордовенка Віктора Івановича; Голопристанського районного суду Херсонської області Сорочана Юрія Олеговича; Танівського районного суду Черкаської області Ткаченка Олександра Миколайовича; Уманського міськрайонного суду Черкаської області Очеретінова Вадима Анатолійовича і Смілянець Андрія Павловича; Глибоцького районного суду Чернівецької області Герасименко Надію Іванівну; Балаклавського районного суду міста Севастополя Бухарєву Тетяну Іванівну; Одеського окружного адміністративного суду Хлюстіна Юрія Михайловича; Господарського суду Дніпропетровської області Шевченко Світлану Луківну; Господарського суду сумської області Рижкова Миколу Борисовича; Господарського суду Херсонської області Литвинову Ганну Прокопівну; Господарського суду Хмельницької області Балац Ніну Олександрівну. Хочу зараз звернутися, Адаме Івановичу, до вас, що є три заяви, телеграмою і так заяви про те, що судді три, це: Ребров Сергій Олексійович.
Почекайте, почекайте, будь ласка. Ми розглянули те, що є у нас в проекті постанови. Так, є запитання? Будь ласка, запишіться. Так, давайте, 5 хвилин. Гордієнко, будь ласка.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Шановний доповідачу, певно парламент України і всі громадяни України такого ще не бачили масового суддівського, якщо сказати російською мовою, исхода, коли всі йдуть із судів. У мене є питання: саме чи не розчищаються це суди під конкретні цілі? І ми бачимо, що з одного суду просто масово звільняються всі судді. Чи залишаються ці суди взагалі дієздатними? У чому причина цього питання?
Шановні народні депутати, хочу з цього приводу сказати слідуюче. Що у відповідності із новим Закон про судоустрій і статус суддів, тобто після 30 липня до Вищої ради юстиції надійшли матеріали про звільненнями за загальними обставинами в три рази більше звернень, чим було за статистикою попередньо. Пояснюється це слідуючим. Що у відповідності із статтею 136 Закону України „Про судоустрій і статус суддів” передбачає виплату судді, який вийшов у відставку вихідної неоподаткованої допомоги у розмірі 10 місячних заробітних плат за останньою посадою. Що стосується закону. який діяв і буде діяти до 1 січня 2011 року, то така вихідна допомога визначається в розмірі місячного заробітку за останньою посадою за кожний повний рік роботи на посаді: 30, 34 роки. І таким чином виходить, що у відставку він, якщо до 1 січня піде, то отримає 300 тисяч чи трошки менше. А коли він піде у відставку після 1 січня 2011 року. Я думаю, що це, перш за все.
Бондик, будь ласка.
Шановна президія, шановний доповідач. Я маю офіційне, Адам Іванович, я маю офіційно доповісти, що в Комітет з питань правосуддя надійшла телеграма і прошу з проекту постанови виключити – суддя Герасименко Ірина Миколаївна пише, що я відкликаю свою заяву в зв’язку з тяжким становищем - хвороба чоловіка. Це перше. І друга. Подана є в комітеті. І друга заява від судді Реброва. Відкликаю свою заяву та прошу не увільняти мене з посади. Заява складена власноручно. Підпис – Ребров. Тому з проекту постанови прошу виключити Реброва та Герасименко.
Так, Володимир Миколайович. Яка? І Шевченко. Значить давайте, давайте тоді зараз ми. Шевченко це який суддя?
Це Шевченко – суддя Верховного Суду. Шевченко Тетяна Валентинівна.
Так. Хто ще?
Тепер Ребров.
Тихо, тихо. Будь ласка, ще які?
Герасименко Ірина Миколаївна – це Дніпропетровський апеляційний господарський суд.
Дніпропетровський. Герасименко – дніпропетровський.
Да. Герасименко Ірина Миколаївна. І третій Ребров
Зараз, зараз. Почекайте. Дніпропетровський який? Господарський?
Да, господарський. Ось він тут Дніпропетровський іде апеляційний адміністративний і там продовження, там була помилка в вашому тексті.
Апеляційний суд дніпропетровський. Зараз. Вибачте, вибачте, бо в нас трошки цей. я повинен відмітити. Так, Герасименко Ірина, так?
Да. І Ребров.
Герасименко і.
Ребров. Це Будьонівський районний суд Донецька.
Так, Реброва, Реброва, Реброва. Так. Будьонівський районний суд.
Да.
Так, Мойсик, прошу.
Володимир Мойсик, депутатська група і партія „За Україну!” Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, дійсно, до мене звернулася суддя Верховного Суду України Шевченко Тетяна Валентинівна з заявою яку вам , Адаме Івановичу, передав голова Вищої ради юстиції Володимир Миколайович Колесніченко. Але я хотів би інше наголосити. Звичайно було би спрощеним підходом вважати причину масового звільнення суддів тільки одержання ними вихідної винагороди після суддівської роботи. Судді, особливо Верховного Суду України стурбовані станом такого реформування, коли сам Верховний Суд ліквідували як судовий орган. Судді Верховного Суду України можуть іти працювати чи в Маньківський суд, чи в Луганський обласний, чи у Вищий куди кому запропонують і куди кому заманеться. То я хочу для колег депутатів сказати. Тих 15 суддів, які звільняються з Верховного Суду – це судді не з прізвищами, а з іменами великими. На відміну від тих кого ми тут обрали до Вищого чи.
Ясно. Князевич, будь ласка. Хай продовжує Мойсик, так.
Прошу Мойсику передати слово.
Так, будь ласка.
Дякую, Руслане. На відміну від тих суддів, яких ми обрали до Конституційного Суду України і, на жаль, ті судді не переїхавши навіть, я думаю, фізично до своїх помешкань у Києві, до своїх робочих кабінетів в Конституційному Суді доклалися до ухвалення такого важливого рішення, не прочитавши ні одного із тих рішень, які вони виносили раніше. Так що я дякую вам за те, що ви вислухали і прошу підтримати заяву судді Шевченко Тетяни Валентинівни.
Ясно, це було не запитання. Цибенко, будь ласка.
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко. Шановний Володимире Миколайовичу, є одне побажання на майбутнє. От коли ви зараз представляли заяви суддів, ви говорили про те, що рішення прийняте добровільно, що примусу, тиску або стороннього впливу не було. Я був би дуже радий, як би це було справді так, але заява дуже смілива. То може використати більш м’яку форму: не встановлено. А справді воно не встановлено, бо насправді було, не було, ну хто це може знати. То „не встановлено” - більш демократична форма.
Дякую. Справа у тому, що по процедурі, якщо суддя пише заяву, він вказує про те, що стороннього впливу на нього не було. І ми виходимо із власноручної заяви і вважаємо, що це його волевиявлення.
Так, запитання закінчились. Будь ласка, перед голосуванням Кармазін і будемо голосувати. Мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, безумовно, склалася дуже не проста ситуація. І Володимир Миколайович в зв’язку із цією постановою, яку ми зараз проголосуємо, навіть без цих трьох суддів, ще у нас в практиці роботи Верховної Ради такого ніколи не було, коли за один раз ми звільняємо по 120 суддів.
118.
118 суддів, ну мінус 3, 115 суддів. Такого ще у нас в практиці не було. Мені дуже сумно через те, що я знаю більшість із цих суддів і Верховного Суду, це порядні серйозні люди. У мене питання, яке ми маємо розглянути спільно: і Вища рада юстиції, і уряд, і комітет, і вся Верховна Рада. Зараз стоїть питання: що буде з тими скаргами, що буде з тими справами, які лежать у Верховному Суді? Це знову підуть скарги сюди, на Верховну Раду, на депутатів, які насправді не можуть на це впливати. І ми з вами будемо відповідати щось людям. Бо погіршуються права людей.
Зрозуміло. Якби це був Голова Верховного суду, ми могли б задавати це питання. А це трошки інша, це будуть розглядати спеціалізовані суди, які мають бути незабаром утворені. Таким чином, шановні колеги, я ставлю на голосування Постанову за номером 7223 „Про звільнення суддів”, за виключенням прізвищ, за виключенням прізвищ: Шевченко Тетяни Валентинівни, суддя Верховного суду України; Герасименко Ірини Миколаївни, суддя Дніпропетровського апеляційно-господарського суду, і Реброва Сергія Олексійовича, Будьонівського районного суду міста Донецька. За виключенням цих трьох прізвищ прошу підтримати Постанову за номером 7223 „Про звільнення суддів”. [[18:00:51]] За-270 Рішення прийнято. Будь ласка, Володимир Миколайович, 7223-1.
Вища рада юстиції на своєму засіданні прийняла подання про звільнення Вільгуса Віталія Олексійовича з посади судді Хмельницького, Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області в зв’язку з набранням законної сили обвинувального вироку щодо нього.
Так, шановні колеги! Я продовжую на 15 хвилин, щоб ми закінчили питання. Постанова 7223-1 про звільнення судді Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області в зв’язку з набранням законної сили обвинувальним вироком щодо нього. Нема заперечень, запитань? Ставлю на голосування Постанову за номером 7223-1. Прошу голосувати. [[18:01:55]] За-275 Рішення прийнято. Все, Володимир Миколайович, дякую. Шановні колеги, ми з вами ударно попрацювали, є пропозиція ще розглянути одне питання протягом однієї хвилини. Я пропоную включити до порядку денного сесії законопроект за номером 7199 Закон України про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України з тим, щоб привести його до норм Конституції. Прошу голосувати. [[18:02:44]] За-237 Рішення прийнято. Шановні колеги, інших питань ми, на жаль, уже не встигнемо розглянути. Вечірнє засідання Верховної Ради оголошую закритим. Завтра починаємо роботу о 10 годині.