Уважаеми народни представители, здравейте! [[Звъни.]] Имаме кворум. Откривам заседанието. Ще продължим с гласуването на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за лекарствените продукти в хуманната медицина. Подлагам на гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за лекарствените продукти в хуманната медицина, № 002-01-5, внесен от Министерския съвет. Гласували 157 народни представители: за 99, против 27, въздържали се 31. Предложението се приема. Процедура? Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Моля, на основание чл. 83 да удължим срока за гледане между първо и второ четене на максималния – четири седмици.
Подлагам на гласуване направеното предложение. Гласували 162 народни представители: за 153, против 4, въздържали се 5. Предложението е прието. Продължаваме с: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ОГРАНИЧАВАНЕ ИЗМЕНЕНИЕТО НА КЛИМАТА. Вносител е Министерският съвет. Заповядайте, госпожо Василева, да ни представите Доклада на Комисията по околната среда и водите.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми колеги народни представители, на основание чл. 49, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание предлагам в залата да бъдат допуснати госпожа Атанаска Николова – заместник-министър, и госпожа Боряна Каменова – директор на дирекция „Политика по изменение на климата“ в Министерството на околната среда и водите.
Подлагам на гласуване направеното предложение. Гласували 158 народни представители: за 148, против няма, въздържали се 10. Предложението е прието. Нека да влязат заместник-министър Николова и госпожа Каменова. Моля, продължете с представянето на Закона.
Благодаря. „Доклад относно второ гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за ограничаване изменението на климата, № 902-01-69, внесен от Министерския съвет на 12 декември 2019 г., приет на първо гласуване на 5 февруари 2020 г. „Закон за изменение и допълнение на Закона за ограничаване на изменението на климата“.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Закона. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 1, като в т. 1 думите „ДВ, бр. 86 от 2016 г.“ се заменят с „ратифицирано със закон – ДВ, бр. 86 от 2016 г., ДВ, бр. 2 от 2017 г.“. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 2.
Има ли изказвания, колеги? Ще подложа на гласуване текста на вносителя за наименованието на Закона, текста на вносителя за § 1, подкрепен от Комисията с предложението за заместване, направено от Комисията, както и текста на вносителя за § 2. Гласували 157 народни представители: за 154, против няма, въздържали се 3. Предложенията са приети.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 3: „§ 3. В чл. 6 се правят следните изменения и допълнения: …“ [[Шум и реплики.]]
Бихте ли изчакали, госпожо Василева? Колеги, аз съм съвсем близо до докладчика и не чувам, убеден съм, че Вие също не чувате. Ще продължим, когато в залата има достатъчно тишина, за да чуваме текстовете, представени от госпожа Василева! Изчакайте, госпожо Василева, моля Ви. Продължете.
„§ 3. В чл. 6 се правят следните изменения и допълнения: 1. Точка 1 се отменя. 2. В т. 8 накрая се добавя „и Приложение I на Регламент (ЕС) 2018/842“.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 4, като в т. 3 думите „по смисъла на“ се заменят с „в съответствие с“. Комисията не подкрепя текста на вносителя и предлага следната редакция на § 5: „§ 5. Член 8 се изменя така: „Чл. 8. Министърът на околната среда и водите и министрите по чл. 4, ал. 1 подпомагат министъра на енергетиката в изготвянето на Интегриран национален план в областта на енергетиката и климата.“
Изказвания? Ще подложа на гласуване следните текстове: редакцията, предложена от Комисията за текста на § 3; текста на вносителя за § 4 с предложеното от Комисията заместване в т. 3; както и редакцията, предложена от Комисията за текста на § 5. Гласували 146 народни представители: за 142, против няма, въздържали се 4. Предложенията са приети.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя за § 6 и предлага да бъде отхвърлен, тъй като е отразен на систематичното му място в § 5. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 7, който става § 6: „§ 6. В чл. 30 ал. 4 след думите „2013 – 2020 г.“ се поставя запетая и се добавя „за периода 2021 – 2030 г.,“, а накрая се добавя „както и за глобалната, основана на пазара мярка“.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 8, който става § 7.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване следните текстове: предложението на Комисията за отхвърлянето на § 6; редакцията, предложена от Комисията за текста на § 7, който става § 6; и текста на вносителя за § 8, който става § 7. Гласували 138 народни представители: за 135, против няма, въздържали се 3. Предложените текстове са приети.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 9, който става § 8. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 10, който става § 9: „§ 9. В чл. 35 се правят следните допълнения: 1. В ал. 2 накрая се добавя „и изискванията на глобалната, основана на пазара мярка по чл. 30, ал. 4“. 2. Създава се ал. 5: „(5) Изпълнителният директор на ИАОС отменя плана по ал. 2, когато авиационният оператор: 1. не притежава валиден оперативен лиценз за въздушен превоз, издаден от държава – членка на Европейския съюз; 2. не извършва дейност по приложение № 2.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 11, който става § 10. [[Шум и реплики.]]
Колеги, моля Ви, неудобно ми е да споменавам имена. [[Шум и реплики.]] Не бива да споменавам имена, моля Ви! Има ли изказвания? Ще подложа на гласуване текста на вносителя за § 9, който става § 8; редакцията, предложена от Комисията за § 10, който става § 9; и текста на вносителя за § 11, който става § 10. Гласували 138 народни представители: за 135, против няма, въздържали се 3. Предложенията са приети.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 12, който става § 11: „§ 11. В чл. 42 се правят следните допълнения: 1. В ал. 1 се създава изречение второ: „Линейният коефициент е 2,2 на сто считано от 2021 г.“ 2. В ал. 3 се създава изречение второ: „Считано от 2019 г. се прилагат и следните изключения: 1. в случаите по чл. 46а; 2. за квотите, които са поставени в Резерва за стабилност на пазара съгласно Решение (ЕС) 2015/1814 на Европейския парламент и на Съвета от 6 октомври 2015 година относно създаването и функционирането на резерв за стабилност на пазара към схемата на Съюза за търговия с емисии на парникови газове и за изменение на Директива 2003/87/ЕО (OB, L 264 от 9 октомври 2015 г.), наричано по-нататък „Решение (ЕС) 2015/1814“; 3. за квотите, предназначени за Модернизационния фонд.“ Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 13, който става § 12: „§ 12. В чл. 43 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1, т. 1, след думите „по ал. 4“ се добавя „и 7“. 2. В ал. 3 накрая се добавя „или не са включени в списъка по ал. 7“. 3. В ал. 4 думите „ал. 6“ се заменят с „ал. 9“. 4. Създава се нова ал. 6: „(6) Количеството безплатно разпределени квоти за инсталации, чиято дейност се е увеличила или намалила, изчислено въз основа на пълзяща средна стойност за две години, с повече от 15 на сто спрямо първоначално използваното равнище за определяне на безплатното разпределение за съответния период се коригира по целесъобразност с квоти, които се добавят към или са от количествата квоти по чл. 44, ал. 1 и 6.“ 5. Създават се ал. 7 и 8: „(7) Министърът на околната среда и водите изготвя и подава до Европейската комисия списък с инсталациите, попадащи в обхвата на този закон, за 5-годишен период с начало 1 януари 2021 г. и за всеки следващ 5-годишен период. (8) Списъкът по ал. 7 се изготвя и подава до 30 септември 2019 г. и на всеки 5 години след това за всеки следващ период по ал. 7 и съдържа информация за производствената дейност, преносите на топлинна енергия и газ, електропроизводството и емисиите на ниво подинсталации от петте календарни години преди подаването му.“ 6. Досегашната ал. 6 става ал. 9. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 14, който става § 13: „§ 13. Създава се чл. 43а: „Чл. 43а. (1) До 2030 г. за отрасли и подотрасли, изложени на риск от изместване на въглеродни емисии, определени в Приложението към Делегирано решение (ЕС) 2019/708 на Комисията от 15 февруари 2019 година за допълнение на Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на определянето на отраслите и подотраслите, за които се счита, че са изложени на риск от изместване на въглеродни емисии, за периода 2021 – 2030 г. (OB, L 120 от 8 май 2019 г.), се разпределят безплатни квоти в размер сто на сто от количеството квоти, определено по реда на чл. 43. (2) Алинея 1 се прилага за отрасли и подотрасли и когато произведението на интензивност на търговията с трети държави и емисионна интензивност надвишава 0,15 при използване на данни за периода 2014 – 2016 г. въз основа на качествена оценка съгласно общо установени критерии за целия Европейския съюз. (3) На отрасли и подотрасли, които могат да прехвърлят голяма част от разходите за квоти в крайния продукт, се разпределят безплатно квоти в размер 30 на сто от количеството квоти, определено по реда на чл. 43. Безплатното количество квоти за тези отрасли и подотрасли, с изключение на топлофикационните мрежи, намалява равномерно след 2026 г. и достига нулево равнище през 2030 г.“
Има ли изказвания? Няма. Подлагам на гласуване следните редакции предложени от Комисията за текстовете на § 12, който става § 11; § 13, който става § 12; и § 14, който става 13. Гласували 139 народни представители: за 120, против няма, въздържали се 19. Предложенията са приети.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 15, който става §14. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 16, който става § 15, като в т. 2 думите „по еднакъв начин“ се заличават. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 17, който става § 16: „§ 16. Създава се чл. 46а: „Чл. 46а. (1) Безплатни квоти за периода 2021 – 2030 г. се разпределят на инсталации за производство на електрическа енергия. (2) Разпределените безплатно квоти се приспадат от количеството квоти, които се търгуват съгласно чл. 42, ал. 3 и не надхвърлят повече от 40 на сто от квотите, които са разпределени на Република България за периода 2021 – 2030 г., в зависимост от дела на емисиите, проверени в рамките на схемата на Европейския съюз за 2005 г., или от средни стойности за периода 2005 – 2007 г., в зависимост от това коя от двете стойности е по-висока. Общото количество безплатни квоти по ал. 1 и 3 се разпределя на равни годишни количества през периода 2021 – 2030 г. (3) Безплатното разпределение на квоти се извършва след одобрение от Европейската комисия на Националната рамка за инвестиции за периода 2021 – 2030 г. и по ред, определен с наредбата по чл. 4, ал. 2, т. 18д от Закона за енергетиката.“
Изказвания? Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 15, който става § 14; текста на вносителя за § 16, който става § 15 с предложените от Комисията редакционни поправки; както и редакцията, предложена от Комисията за § 17, който става § 16. Гласували 127 народни представители: за 111, против няма, въздържали се 16. Предложенията са приети.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 18, който става § 17: „§ 17. В чл. 47 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 3 думата „решението“ се заменя със „заповед“, думите „по ал. 1“ се заменят с „и след одобрение на Европейската комисия се определят количествата квоти за текущата година като“, а думите „по реда на наредбата по чл. 5, т. 3“ се заличават. 2. Създава се нова ал. 4: „(4) Редът за разпределение на квотите се определя с наредбата по чл. 5, т. 3.“ 3. Създава се ал. 5: „(5) Ежегодно в срок до 20 април изпълнителният директор на ИАОС издава количеството квоти на операторите, генератори на електрическа енергия, които са му разпределени за съответната година, въз основа на заповед на министъра на околната среда и водите.“ 4. Досегашната ал. 4 става ал. 6.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 19, който става § 18. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 20, който става § 19.
Изказвания има ли? Подлагам на гласуване редакцията, предложена от Комисията за текста на § 18, който става § 17; както и текста на вносителя за параграфи 19 и 20, които стават съответно 18 и 19. Гласували 131 народни представители: за 122, против няма, въздържали се 9. Предложенията са приети.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 21, който става § 20: „§ 20. В чл. 55, ал. 2 след думата „разходи“ се добавя „по чл. 6, т. 3 и“.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 22, който става § 21. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 23, който става § 22: „§ 22. В чл. 57, ал. 1 се правят следните изменения и допълнения: 1. В текста преди т. 1 думите „чл. 43 – 46“ се заменят с „чл. 43 – 46а и чл. 55, ал. 4“. 2. В т. 5 след думите „видове транспорт с“ се добавя „нулеви и“. 3. В т. 7 след думите „енергийната ефективност“ се поставя запетая и се добавя „системите за топлофикационните мрежи“. 4. Създава се нова т. 9: „9. в областта на климата в развиващи се държави извън Европейския съюз, уязвими към изменението на климата, включително дейности за адаптиране към въздействията от изменението на климата;“. 5. Създават се т. 10 и 11: „10. развитие на възобновяемите енергийни източници с оглед спазване на целта на Европейския съюз за 32 на сто дял на енергията от възобновяеми източници в брутното крайно потребление на енергия, както и за развитие на други технологии, допринасящи за прехода към безопасна и устойчива икономика с ниски емисии на въглерод, и за подпомагане спазването на целта за увеличаване на енергийната ефективност с 32,5 на сто до 2030 г.; 11. насърчаване на придобиването на професионални умения и пренасочването на работниците с цел да се допринесе за справедливия преход към нисковъглеродна икономика, особено в регионите, които са най-силно засегнати от преобразуването на работни места, в тясно сътрудничество със социалните партньори;“. 6. Досегашната т. 9 става т. 12.“
Изказвания има ли? Подлагам на гласуване редакцията, предложена от Комисията за текста на § 21, който става § 20; текста на вносителя за § 22, който става § 21; и редакцията, предложена от Комисията за текста на § 23, който става § 22. Гласували 126 народни представители: за 113, против няма, въздържали се 13. Предложението е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 24, който става § 23: „§ 23. Създава се чл. 57а: „Чл. 57а. (1) Делът на Република България от Модернизационния фонд се финансира с приходите от продажбата на квотите по чл. 42, ал. 3, т. 3. (2) Подкрепяните инвестиции от Модернизационния фонд са в съответствие с целите на рамката на Европейския съюз за политиките в областта на климата и енергетиката в периода до 2030 г. и дългосрочните цели по Парижкото споразумение. От Модернизационния фонд не се предоставя подкрепа за съоръжения за производство на енергия, които използват твърди изкопаеми горива, освен за ефективни и устойчиви топлофикационни мрежи, когато количество квоти с най-малко равна стойност се използва за инвестиции по чл. 46а, ал. 3, които не включват твърди изкопаеми горива. (3) Най-малко 70 на сто от финансовите средства от Модернизационния фонд се използват за подкрепа на една или повече от следните дейности: 1. производство и използването на електрическа енергия от възобновяеми източници; 2. подобряване на енергийната ефективност, с изключение на енергийната ефективност по отношение на производството на енергия, за което се използват твърди изкопаеми горива; 3. съхраняване на енергия и модернизиране на енергийните мрежи, включително на топлофикационните мрежи и на мрежите за пренос на електрическа енергия; 4. увеличаване на междусистемните връзки; 5. подпомагане на образованието, пренасочването, преквалификацията, повишаването на квалификацията на работниците и инициативи за търсене на работа и стартиращите предприятия в зависими от въглерода райони; 6. енергийна ефективност в областта на транспорта, сградите, селското стопанство и отпадъците; 7. насърчаване на прехода към мобилност с нулеви и ниски емисии. (4) До 30 на сто от финансовите средства на Модернизационния фонд могат да се използват за други дейности, които съответстват на препоръките на Инвестиционния комитет на Модернизационния фонд и на целите на рамката на Европейския съюз за политиките в областта на климата и енергетиката за периода до 2030 г. и дългосрочните цели по Парижкото споразумение. (5) Условията и реда за подбор на проекти за дейности по ал. 3 и критериите за определяне на представител в Инвестиционния комитет на Модернизационния фонд се определят с акт на Министерския съвет.“ Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 25, който става § 24; „§ 24. В глава четвърта се създава раздел VІІІа с членове 57б и 57в: „Раздел VІІІа Изключване на малки инсталации от Европейската схема за търговия с емисии Чл. 57б. (1) Инсталации, които през всяка една от трите години, предхождащи уведомяването по ал. 2, са докладвали на изпълнителния директор на ИАОС емисии, по-малки от 2500 тона еквивалент на въглероден диоксид, без да се вземат предвид емисиите от биомаса, могат да бъдат изключени от ЕСТЕ след съгласие на оператора им. (2) Министърът на околната среда и водите уведомява Европейската комисия за наличието на инсталация по ал. 1, преди списъкът на инсталациите съгласно чл. 43, ал. 7 да бъде изпратен на Европейската комисия или най-късно при изпращането на списъка. (3) Процедура за мониторинг на изключените от ЕСТЕ инсталации по ал. 1, се определя с наредбата по чл. 5, т. 1. (4) Уведомлението по ал. 2 и процедурата за мониторинг по ал. 3 се публикуват на интернет страницата на Министерството на околната среда и водите. Чл. 57в. (1) Когато инсталация отделя за една календарна година количество от 2500 тона или повече еквивалент на въглероден диоксид, без да се вземат предвид емисиите от биомаса, тя се включва повторно в ЕСТЕ. (2) При повторно включване на инсталация по чл. 57б, ал. 1 в ЕСТЕ квотите, разпределени съгласно чл. 42, се предоставят на инсталацията, от годината на повторното включване. Тези разпределени квоти, се приспадат от количеството квоти, подлежащи на продажба чрез търг, съгласно чл. 42, ал. 3 от държавата членка, в която е разположена инсталацията. (3) Информация, относно условията за повторно включване по ал. 1 се публикува на интернет страницата на Министерството на околната среда и водите.“
Благодаря Ви. Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване редакцията, предложена от Комисията за текста на § 24, който става § 23; както и редакцията, предложена от Комисията за текста на § 25, който става § 24. Гласували 119 народни представители: за 114, против няма, въздържали се 5. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 26, който става § 25. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 27, който става § 26.
Благодаря Ви. Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за параграфи 26 и 27, които стават съответно параграфи 25 и 26. Гласували 111 народни представители: за 107, против няма, въздържали се 4. Предложенията са приети.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 28, който става § 27: „§ 27. В глава пета се създава раздел ІІа с чл. 67а и 67б: „Раздел ІІа Изпълнение на задълженията по Регламент (ЕС) № 2018/842 и по Регламент (ЕС) № 2018/841 Чл. 67а. (1) До 2030 г. министърът на околната среда и водите ежегодно извършва проверка на емисиите на парникови газове на Република България от категориите източници по чл. 2, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2018/842 за намаления на емисиите на парникови газове с нивата, определени в приложение № I на Регламент (ЕС) 2018/842. (2) За всяка година в периода 2021 – 2029 г. емисиите на парникови газове на Република България от категориите дейности по чл. 2, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 2018/842 не надхвърлят пределната стойност, определена от линейна траектория с начало средната стойност на емисиите на парникови газове през 2016 г., 2017 г. и 2018 г. и с край от нула на сто към 2030 г. спрямо равнището от 2005 г. Линейната траектория и годишните разпределени количества емисии за периода 2021 – 2029 г. се определят съгласно чл. 4, параграфи 2 и 3 от Регламент (ЕС) 2018/842 с акт на Европейската комисия. (3) Годишните разпределени количества емисии по чл. 4, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2018/842, разпределени на Република България, може да бъдат заемани за следваща година, заделени за следващи години до 2030 г. или прехвърлени на други държави членки на Европейския съюз, при условията на чл. 19 и по реда на Регламент (ЕС) 2018/842. (4) При констатирано надвишаване на годишно разпределените количества емисии за съответната година по чл. 4, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2018/842, включително количества емисии, заделени съгласно чл. 5, параграф 3 от Регламент (ЕС) 2018/842, определено количество нетни поглъщания от комбинираните отчетни категории площи съгласно чл. 2, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2018/841 може да бъде взето предвид при условията и по реда на чл. 7 от Регламент (ЕС) 2018/842. (5) При констатирано надвишаване на определените нива на емисиите по ал. 2, Министерският съвет по предложение на министъра на околната среда и водите приема решение за разработване на допълнителни секторни политики и въвеждане на допълнителни мерки по изпълнението на задълженията на Република България, в съответствие с Регламент (ЕС) 2018/842. (6) Министърът на околната среда и водите уведомява Европейската комисия по реда на чл. 8 от Регламент (ЕС) 2018/842 за приетите мерки и политики по ал. 5. Чл. 67б. (1) Емисиите на парникови газове за периода 2021 –2025 г. и 2026 – 2030 г. не могат да надхвърлят поглъщанията, изчислени като сбор на общите емисии и на общите поглъщания на територията на Република България във всички отчетни категории площи по чл. 2 от Регламент (ЕС) 2018/841. (2) Отчитането на емисиите и на поглъщанията от всички отчетни категории площи по чл. 2 от Регламент (ЕС) 2018/841 се извършва съгласно чл. 5 – 10 от Регламент (ЕС) 2018/841 и се докладва до Европейската комисия в сроковете по чл. 14 от същия регламент. (3) За изпълнение на изискването по ал. 1 могат да се използват възможности за гъвкавост при условията и по реда на чл. 11 и 13 от Регламент (ЕС) 2018/841. (4) Министърът на околната среда и водите и министърът на земеделието, храните и горите изготвят и представят на Европейската комисия национален отчетен план за горите, съдържащ предложени референтни нива за горите, при условията и в сроковете по чл. 8 от Регламент (ЕС) 2018/841.“
Благодаря Ви. Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване редакцията, предложена от Комисията за текста на § 28, който става § 27. Гласували 119 народни представители: за 103, против няма, въздържали се 16. Предложението е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 29, който става § 28: „§ 28. В допълнителните разпоредби се правят следните изменения и допълнения: l. B § 1: а) точка 3 се изменя така: „3. „Алтернативни горива“ са горива, които заместват изкопаемите нефтени източници при снабдяването с енергия на транспорта и имат потенциал да допринесат за неговата нисковъглеродност, включващи електроенергия, водород, биогорива, синтетични горива, включително сгъстен синтетичен метан, природен газ, включително биометан, в газообразна форма (сгъстен природен газ) и втечнена форма (втечнен природен газ и втечнен нефтен газ).“; б) точка 36 се изменя така: „36. „Нов участник“ е всяка инсталация, извършваща една или повече от дейностите по приложение № 1, за която е получено разрешително за емисии на парникови газове за първи път в период с начало три месеца преди датата на представяне на списъка по чл. 43, ал. 7 и с край три месеца преди датата на представянето на следващия списък по чл. 43, ал. 7.“; в) точка 40 се изменя така: „40. „Отрасли или подотрасли, изложени на съществен риск от изтичане на въглерод“ са отраслите и подотраслите, които до 31 декември 2020 г. са включени в приложението към Решение 746 на Комисията от 27 октомври 2014 година за определяне, съгласно Директива 2003/87/ЕО на Европейския парламент и на Съвета на списък с отрасли и подотрасли, за които се смята, че са изложени на съществен риск от изместване на въглеродни емисии, за периода 2015 – 2019 година“; г) създават се т. 61, 62, 63 и 64: „61. „Отрасли и подотрасли, изложени на риск от изместване на въглеродни емисии“ са отрасли и подотрасли, за които от 2021 г. се получава стойност, по-голяма от 0,2 за произведението на интензивността на търговията с трети държави – дефинирана като отношение на общата стойност на износа към трети държави плюс стойността на вноса от трети държави, разделени на общия пазарен обем в Европейското икономическо пространство (годишния оборот плюс общия внос от трети държави) – умножена по емисионната интензивност, изразена в kgC02 3a единица брутна добавена стойност (в евро). 62. „Емисии нагоре по веригата“ са всички емисии на парникови газове, които възникват преди суровината да влезе в рафинерията или преработвателната инсталация, в които се произвежда горивото, посочено в методиката по чл. 64, ал. 3 от Закона за ограничаване изменението на климата. 63. „Глобална, основана на пазара мярка“ е мярка, която се прилага от 2021 г. нататък за справяне с всяко годишно увеличение на общото количество въглероден диоксид от международни граждански полети над нивата от 2020 г., отчитайки специфичните условия и съответните възможности. 64. „Модернизационен фонд“ е фонд, създаден за периода 2021 – 2030 г., за подкрепа на инвестиции, включително за финансиране на малки инвестиционни проекти, за модернизация на енергийни системи и за подобряване на енергийната ефективност в държави членки на Европейския съюз с БВП на глава от населението по пазарни цени под 60% от средната стойност за Европейския съюз за 2013 г.“ 2. В § 2: а) в ал. 1 се създават т. 6 и 7: „6. Директива (EС) 2015/652 на Съвета от 20 април 2015 г. за установяване на методи за изчисляване и на изисквания за докладване съгласно Директива 98/70/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно качеството на бензиновите и дизеловите горива (ОВ, L 107/26 от 25 април 2015 г.). 7. Директива (ЕС) 2018/410 на Европейския парламент и на Съвета от 14 март 2018 г. за изменение на Директива 2003/87/ЕО с цел засилване на разходоефективните намаления на емисии и на нисковъглеродните инвестиции и на Решение (ЕС) 2015/1814.“; б) в ал. 2 се създават т. 13 – 15: „13. Регламент (ЕС) 2018/842 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. за задължителните годишни намаления на емисиите на парникови газове за държавите членки през периода 2021 – 2030 г., допринасящи за действията в областта на климата в изпълнение на задълженията, поети по Парижкото споразумение, и за изменение на Регламент (ЕС) № 525/201. 14. Регламент (ЕС) 2018/841 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2018 г. за включването на емисиите и поглъщанията на парникови газове от земеползването, промените в земеползването и горското стопанство в рамката в областта на климата и енергетиката до 2030 г. и за изменение на Регламент (ЕС) № 525/2013 и Решение № 529/2013/ЕС. 15. Регламент (ЕС) 2017/2392 на Европейския парламент и на Съвета от 13 декември 2017 г. за изменение на Директива 2003/87/ЕО с цел запазване на сегашните ограничения на обхвата за авиационните дейности и подготовка за изпълнението на глобална, основана на пазара мярка от 2021 г. (ОВ, L 350/7 от 29 декември 2017 г.).“
Благодаря. Има ли изказвания? Няма. Подлагам на гласуване редакцията, предложена от Комисията за текста на § 29, който става § 28. Гласували 110 народни представители: за 101, против няма, въздържали се 9. Предложението е прието.
По § 30 Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 30, който става § 29: „§ 30. В § 3 от Преходните и заключителните разпоредби се правят следните изменения и допълнения: 1. Създава се нова ал. 5: „(5) Максималният размер на кредитите, които операторите на инсталации може да използват в рамките на ЕСТЕ (Европейска схема за търговия с емисии) за периода 2008 – 2020 г., е в размер до 12,507 на сто от разпределените им квоти за периода 2008 – 2012 г. или процент, определен съгласно чл. 1 от Регламент (ЕС) № 1123/2013.“ 2. Досегашната ал. 5 става ал. 6 и в нея: а) в т. 1 думите „2016 г.“ се заменят с „2023 г.“. б) в т. 2 думите „2016 г.“ се заменят с „2023 г.“. в) точка 3 се отменя. 3. Досегашната ал. 6 става ал. 7 и в нея след думите „25 000 тона CO2“ се добавя „или за авиационни оператори с общи годишни емисии под 3000 тона CO2 от полети, различни от посочените в ал. 6“.
Благодаря. Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване редакцията, предложена от Комисията за текста на § 30, който става § 29. Гласували 108 народни представители: за 106, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието.
„Преходни и заключителни разпоредби“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на подразделението. Комисията предлага да се създаде нов § 30: „§ 30. Започналите и неприключили до влизането в сила на този закон процедури по Европейската схема за търговия с емисии се довършват по новия ред.“
Благодаря. Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за наименованието на подразделението „Преходни и заключителни разпоредби“ и предложението на Комисията за създаване на нов § 30 с текст съгласно Доклада на Комисията. Гласували 117 народни представители: за 106, против няма, въздържали се 11. Предложенията са приети.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 31. Комисията не подкрепя текста на вносителя за § 32 и предлага да бъде отхвърлен.
Благодаря. Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 31 и предложението на Комисията за отхвърлянето на текста вносителя за § 32. Гласували 113 народни представители: за 108, против няма, въздържали се 5. Предложенията са приети. С това завършихме и второто гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за ограничаване изменението на климата. Уважаеми колеги, ще продължим с парламентарен контрол от 11,00 ч. (След почивката.)
Уважаеми народни представители, продължаваме с: ПАРЛАМЕНТАРЕН КОНТРОЛ. Няма новопостъпили питания за периода от 28 февруари до 5 март 2020 г. Ще Ви предоставя писмените отговори от: - министъра на културата Боил Банов на въпрос от народния представител Кристиан Вигенин; - министъра на здравеопазването Кирил Ананиев на въпрос от народните представители Георги Гьоков и Драгомир Стойнев; - министъра на здравеопазването Кирил Ананиев на въпрос от народните представители Десислав Тасков и Таско Ерменков; - министъра на регионалното развитие и благоустройството Петя Аврамова на въпрос от народния представител Михаил Христов; - министъра на регионалното развитие и благоустройството Петя Аврамова на 11 въпроса от народния представител Цветан Топчиев; - министъра на земеделието, храните и горите Десислава Танева на въпрос от народните представители Георги Гьоков, Филип Попов, Анастас Попдимитров, Васил Антонов, Весела Лечева, Илиян Тимчев, Крум Зарков и Стоян Мирчев; - министъра на транспорта, информационните технологии и съобщенията Росен Желязков на въпрос от народните представители Георги Стоилов и Иван Димов Иванов; - министъра на околната среда и водите Емил Димитров на два въпроса от народните представители Георги Стоилов и Иван Димов Иванов; - министъра на културата Боил Банов на въпрос от народните представители Чавдар Велинов и Красимир Янков; - министъра на околната среда и водите Емил Димитров на два въпроса от народния представител Стефан Бурджев; - министъра на земеделието, храните и горите Десислава Танева на въпрос от народните представители Светла Бъчварова и Даниел Йорданов; - министъра на труда и социалната политика Деница Сачева на въпрос от народния представител Дора Янкова; - министъра на регионалното развитие и благоустройството Петя Аврамова на въпрос от народния представител Георги Динев; - министъра на образованието и науката Красимир Вълчев на два въпроса от народния представител Елена Пешева. Продължаваме с декларация. Госпожо Нинова, заповядайте от името на парламентарна група.
Уважаеми господин Председател, госпожо Министър, дами и господа народни представители! Не можем да мълчим за случилото се вчера в Здравната комисия, случилото се през нощта и сутринта в Народното събрание. Медицински сестри се барикадираха в зала на парламента, напрежението ескалира и сутринта една от тях стоя на прозореца на сградата, рискувайки и здравето, и живота си повече от 40 минути. Това е безпрецедентен акт на отчаяние. Причините посочиха самите медицински сестри – правителството ни лъга една година, слушаме само лъжи, лъжи и пак лъжи! Първата такава беше произнесена от премиера Бойко Борисов на 10 април 2019 г., цитирам: „Даваме 50 милиона за повишаване на заплатите на медицинските сестри“. След това се оказа, че не са 50 и тихомълком Министерският съвет си е променил постановлението и ги е намалил на шест. Останалите бяха прехвърлени като ангажимент на Националната здравноосигурителна каса за повишаване на заплатите на медицинските сестри. В крайна сметка се оказа, че тези пари са дадени за увеличаване цената на клиничните пътеки и, естествено, не стигнаха до медицинските сестри под формата на заплащане. Да Ви припомня, че на 16 октомври 2019 г. седем от тях се барикадираха в Министерството на здравеопазването и напуснаха сградата едва след като им обещахте, че в срок от един месец, тоест до 16 ноември 2019 г., ще решите проблема. И какво се случи? Пак излъгани, защото сега сме март 2020 г., а проблемът стои. Исканията на медицинските сестри са основателни и справедливи – работят на по две смени, работят на по няколко места, за да могат да издържат семействата си, получават мизерни заплати от по 600 лв., работят в трудни условия, неприемливи за техния труд. И какво срещат? Безхаберно, високомерно отношение на управлението и на управляващите към тях! Реформа няма! Допълнителните пари потъват в търговските дружества – болници. Все нямало алтернатива, казват управляващите. Алтернатива има и тя е болниците да станат лечебни заведения, а не търговски дружества, опазването на здравето на българските граждани да не бъде търговия. Това е истинската алтернатива. И това е истинският проблем. Даже днес чух някой от представителите на управляващите да казва, че докато болниците са търговски дружества, ще бъде така. Днес отново показахте обаче неразбиране на проблема, арогантност и цинизъм. Вместо да признаете проблема, нарекохте случилото се „провокация“. Две години тези медицински сестри са на улицата, на протести, в срещи с Вас. Две години! И Вие наричате това провокация. Вместо да признаете проблема и да тръгнем да търсим решение, проявихте арогантност, като показахте, че Здравната комисия в този момент може да заседава между 3 и 5 минути, и то в присъствието на тези медицински сестри! Цинизъм проявихте! Госпожа Дариткова, която е и лекар, сутринта нарекохте тази медицинска сестра „жена с психически проблеми, с нестабилно психическо състояние“. Вие – лекарят! [[Шум и реплики.]]
С нестабилно психологическо състояние!
Как дадохте тази диагноза? Малко прилича на Цветанов, който оттук казваше „престъпници“ на лекарите. [[Силен шум и реплики.]] Лекар даде диагноза на тази жена, която направи това сутринта като акт на отчаяние, а не на нездраво психическо състояние! Лепите етикети на хората в безсилието си да решите проблема! Разбира се, няма как да не хвърлите вината на някой друг – на нея, защото е психически неустойчива, сега и на НСО. [[Шум и реплики.]] Казвате, че те са виновни, също от Вашите уста излезе това. Разбира се, че НСО, или която и да е служба, не може да посяга физически на беззащитни хора, на беззащитни жени! Ако са превишили правата си, да си носят отговорността по закон, но голямата вина е на правителството на Борисов за провала в здравната реформа, за недостъпното здравеопазване за повечето българи, за високите цени на лекарствата, за скъпото доплащане в болниците. Вината е и лично на министър-председателя Борисов, защото той лично се ангажира преди една година с решаването на проблема на среща със същите медицински сестри. Алтернатива има! [[Шум и реплики.]] Нашата, на БСП, е: болниците – лечебни заведения, а не търговски дружества… [[Реплики.]]
Колеги, не подвиквайте! Запазете тишина!
…намалено ДДС на лекарствата, наредба за формиране заплатите в сектора и други, които многократно сме предлагали и при разглеждане на бюджета, и в нашата „Визия за България“, и в нашата програма като партия и парламентарна група. За такава реформа обаче се иска желание, характер и пълно съзнание, че се изправяш срещу силата на стотици милиони частни интереси. Ето, това не Ви стига! Вие нямате нито желание, нито характер да направите тази реформа, но ние имаме – и това желание, и ще проявим този характер! Реформата на здравеопазването ще стане факт, такава каквато Ви я представих, когато българският народ даде доверие на „БСП за България“. [[Шум и реплики. Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря Ви, уважаема госпожо Нинова. От името на парламентарната група на ГЕРБ имате думата, госпожо Дариткова, за декларация.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Декларацията, която чухме, затвърждава моето впечатление и убеждението на парламентарната група на ГЕРБ, че сме свидетели на организирана провокация с политическа цел, маскирана със синдикални искания. [[Шум и реплики. Възгласи от „БСП за България“: „Еее!“ Ръкопляскания от ГЕРБ.]] Тази декларация вероятно е подготвена още вчера, но аз искам тук да представя коректния прочит на събитията и коректната хронология. [[Шум и реплики.]] Уважаеми колеги, членове на Здравна комисия! Не подвеждайте председателката на „БСП за България“, защото всички бяхте в залата, всички бяхте свидетели на това, че протестиращите бяха допуснати от ръководството на Комисията по здравеопазване, затова защото ние винаги сме държали на диалога с тях! Никога не сме имали притеснения за това да чуем конструктивни предложения и да чуем техните искания тогава, когато са представени по коректен начин. Те нахлуха по време на заседанието на Комисията, което не продължи три минути! Самите те заявиха, че се явиха в 16,00 ч., а заседанието на Комисията започна в 15,30 ч., нарушиха реда по време на провеждане на заседанието и след приключване на заседанието се барикадираха в далечния ъгъл на залата, като поискаха контакт само с журналистите. Дори представителите на БСП не влязоха в контакт и не разговаряха с тях! Това беше конкретната ситуация и това беше наистина представено некоректно от Вас, защото най-вероятно колегите, членове на Здравната комисия, са Ви подвели. Аз не вярвам Вие да манипулирате от тази трибуна събитията. Искам да подчертая кои са участниците в тази провокация – Инициативният комитет на неуспялата кметица на София госпожа Мая Манолова. Те са професионалисти по здравни грижи, но пък никой не знае колко представители на съсловието стоят зад тях. Регистрирани са като синдикална организация, диалогът с тях продължава вече повече от една година, не са в никакъв случай две години, но за съжаление, техните искания непрекъснато се променят и не можем да отговорим на всички. Министерството на здравеопазването е изпълнило своите ангажименти във възможностите, които му позволява законът. Към тези протестиращи представителки се присъедини, разбира се, госпожа Мая Манолова и сега виждам остра конкуренция за това кой да оглави протеста на шест медицински сестри [[ръкопляскания от ГЕРБ]] между „БСП за България“ – системна, отговорна политическа партия, и госпожа Мая Манолова, която иска да очертае своето политическо бъдеще. В цялата тази ситуация, естествено аз искам да подчертая и не особено адекватната роля на Националната служба за охрана, защото тя е длъжна да осигури реда в сградите на Народното събрание. Националната служба за охрана наистина днес създаде една рискова ситуация. Отново искам да опровергая една лъжа, казана от трибуната! Аз съм казала, че жената е с нестабилно психологическо състояние. Това беше очевидно. Жена, която стои на ръба на прозореца и не може да води разумен диалог, с риск за здравето си иска да наложи някакви неясни искания, разбира се, не може да бъде преценена като стабилна. Освен това смятам, че една подобна ситуация наистина демонстрира неподготвеност на служителите в Националната служба за охрана да се справят с подобни предизвикателства, защото тези жени са прекарали цяла нощ в сградата на Народното събрание [[шум и реплики]] и по никакъв начин не са били охранявани прозорците на тази сграда и е допуснато сутринта, вероятно случайно, в прайм тайма на всички телевизии, между 7,00 и 8,00 часа те да се покажат на прозорците и да се започне една достатъчно широка медийна презентация на събитията. Смятам, че е изключително безотговорно и некоректно системна партия като БСП да толерира незаконни действия. Смятам, че е неморално да се възползвате от психологическото състояние и на тази база да трупате политически дивиденти. Политическа партия ГЕРБ, правителството винаги сме били за разумен диалог, винаги сме приемали тези предложения, които наистина носят позитив на системата на здравеопазване, затова защото смятаме, че здравеопазването не може да има политическа окраска, само че освен мантри и лозунги от Вашата политическа сила на този етап не сме получили нито едно разумно предложение! [[Шум и реплики.]] Два законопроекта бяха гласувани миналата седмица в Народното събрание. Ще очаквам Вашите коректни предложения, за да може в рамките на законодателната уредба Вие да реализирате още сега намеренията си, които са очертани във „Визия за България“. Ако те наистина са полезни за българските граждани, аз категорично заявявам, че ще бъдат подкрепени. Освен това искам да подчертая, че всяко действие в разрез със законите с цел подронване авторитета на институциите трябва да бъде осъждано от отговорните политици. Опазването на здравето на българските граждани не е за политическа употреба! [[Ръкопляскания от ГЕРБ.]]
Благодаря Ви, уважаема госпожо Дариткова. [[Силен шум в залата, реплики, провиквания.]] Господин Стойнев, само да Ви помоля – по начина на водене… Аз нищо не съм водил до момента!... [[Шум и реплики.]] Къде наруших? [[Реплики.]]
По начина на водене, господин Председател. Считам, първо, че Ваше задължение е да успокоите залата. [[Реплики. Смях.]] Ето, виждате! Продължават насмешките. Наистина днес сме в извънредна ситуация. [[Реплики.]] Народното събрание бе блокирано. Колеги, на Вас може да Ви е смешно…
Към мен, господин Стойнев. [[Силен шум и реплики.]]
Господин Председател, когато става въпрос за извънредна ситуация, е нормално Вие да се намесите и да успокоите колегите от ГЕРБ. Има отчаяни хора, които са блокирали българския парламент. [[Шум и реплики.]]
Господин Стойнев, в момента правите политическа декларация.
Независимо дали Вие ги наричате… Момент!
По никакъв начин Вие не се обръщате към мен!
Аз затова искам да кажа, че Вие трябва да влезете във функцията си.
Начинът на водене няма нищо общо с това, което Вие говорите!
Начинът Ви на водене не отговаря на това, което се случва в момента в залата.
Господин Стойнев, моля Ви!
Как е възможно да не може…
Ако нямате към мен нищо, моля Ви, слезте от трибуната!
Ами има! Чакайте да довърша!
Не можете да завършите, защото Вие злоупотребявате!
Самият факт, че в момента народен представител не може да се изкаже [[шум и реплики]] , това означава, че по начина на водене Вие не можете да си изпълните функцията.
Господин Стойнев, нарушавате в момента Правилника! Намерете друг начин да се изкажете.
Когато има една такава извънредна ситуация, в която едни отчаяни хора, които Вие лъжете ежедневно, е съвсем нормално…
Господин Стойнев, благодаря Ви. Нарушавате Правилника!
…наистина да имаме такава ситуация – да се блокира парламентът.
Моля Ви, не продължавайте!
Ама чакайте! Вие казахте преди малко, че има обиди, които…
Вие взехте думата под предлог, че ще направите процедура по начина на водене към мен.
Ами да! Процедура по начина на водене.
Това, което ни говорите, няма нищо общо с начина на водене. Това са съвсем други неща и Ви моля да се обърнете към Председателския съвет…
Тоест Вие считате, че когато е блокиран парламентът, е нормално така да си говорим ние помежду си? Така ли? [[Силен шум, реплики.]]
Благодаря Ви, господин Стойнев.
Ама няма за какво да ми благодарите! Аз не съм свършил!
И времето Ви изтече! Моля, напуснете трибуната! [[Шум и реплики.]]
Ето, виждате! Продължават виковете.
Господин Стойнев, моля Ви! И времето Ви изтече! Не продължавайте, защото…
Не, вижте! Ако Вие не можете да изпълнявате функциите си, слезте от това място! Затова хората протестират, защото нямат чуваемост!
Благодаря Ви, нека да спрем до тук! Благодаря Ви, господин Стойнев. [[Председателят изключва микрофоните. Народният представител продължава да говори при изключени микрофони.]] Господин Стойнев, моля Ви, не продължавайте!
Какво да не продължавам?! Погледнете какво се случва!
Какво се случва, господин Стойнев? В момента Вие се опитвате да доведете парламента до извънредна ситуация с начина, по който се държите на трибуната на Народното събрание. [[Народният представител Драгомир Стойнев говори встрани от микрофоните.]] Не е! Вие в момента се опитвате… [[Силен шум и реплики.]] Вие се опитвате. Не нарушавайте...
Само вижте колко подигравателно се отнасят към хората, които протестират! Ето, вижте ги!
Господин Стойнев, няма такова нещо! До този момент не съм… [[Шум и реплики. Смях. Народният представител Драгомир Стойнев говори встрани от микрофоните.]] Той на Вас се усмихва, на Вас се усмихват, но нека… [[Шум и реплики.]] Процедура.
Уважаеми господин Председател, тъй като очевидно имаме ситуация, която не е нормална, защото в българския парламент да се барикадират хора и медицински сестри не е нещо, което можем да кажем, че е нормално [[шум и реплики]] , моята процедура и предложение към Вас, за да разрешим въпроса, според мен по единствения цивилизован начин, е да поканите протестиращите, включително тези, които са се барикадирали, в пленарната зала. [[Силен шум и реплики.]] Ако те дойдат, ние ще гласуваме допуска им и ще разберем за какво става дума. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]] Моето предложение към Вас е: поканете ги, ще осигурим начина, по който да стигнат от едната до другата сграда, ще поканим и тези, които стоят отпред, ще ги изслушаме и ще видим как можем да продължим нататък. [[Шум и реплики.]]
Благодаря Ви, господин Кутев. Искам да кажа, че те не протестират срещу парламента. Имате думата, господин Симов. [[Реплики.]] По начина на водене ли е?
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Искам да Ви обърна внимание, господин Председател, забележката е към Вас: когато в тази зала се говори за медицински сестри, които протестират отчаяни от лъжите, които им бяха сервирани, от залата се разнасят викове „Терористки!“. Тук някой съска и нарече сестрите „терористки“! [[Силен шум и реплики. Провиквания.]] Ако мислите, че това е нормално в тази зала…
Не викайте, моля! Запазете…
…тогава ние просто превръщаме парламента наистина в най-мразената институция, защото… [[Реплики.]] Думата „терористки“ беше произнесена в тази зала и е от Вашето мнозинство! [[Шум и реплики.]] Вие нарекохте тези сестри „жени с нестабилно психическо състояние“!
Господин Симов, вече ми обърнахте внимание. Съгласен ли сте?
Толкова диалогично се отнасяте към тях, че решихте да ги обиждате и да ги вкарвате в конспирация! [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря Ви, уважаеми господин Симов. Аз пък да Ви обърна внимание, че тук аз обръщам внимание. Вие няма как да ми обърнете внимание! [[Шум и реплики.]] Моля Ви, обърнете внимание върху записа в Правилника. [[Силен шум, провиквания.]] Други? Господин Ченчев, заповядайте. [[Шум и реплики.]] Само ще помоля, колеги, запазете самообладание!
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Процедурата ми е по начина на водене. Нека да върнем нормалния тон в залата, господин Председател. Вие допуснахте нарушаване на реда. Не оставихте председател на парламентарна група да прочете в една спокойна обстановка декларация от името на парламентарна група. Ваше задължение е да осигурите ред в залата. Предлагам на Вас, като председател на Народното събрание, тъй като и аз чух това, за което каза колегата преди малко, мога да назова и кой изрече определението „терористки“ за медицинските сестри… [[Шум и реплики.]] Мога да Ви кажа кой е. Има записи. Ако не вярвате, вижте записите. Накажете този човек. Той нееднократно прави подобни определения в много от случаите. Вземете Вие под внимание това, което Ви призоваваме от тук. И нещо друго, господин Председател. Предложете Вие, като председател на българското Народно събрание в момента, как да се процедира в тази ситуация. Вие държите ли на реда в сградите на Народното събрание? Вие знаете ли какво се случва? [[Реплики. Провиквания.]] Има ли охрани? Вие говорихте ли с тях? Какво Ви докладваха? Как се допуска такава ситуация и защо? Според Вас това нормално ли е? И аз в момента към Вас ли правя процедура, или трябва да се съобразявам с подвикванията?
Не, не! Говорете, аз Ви слушам внимателно.
Трябва да се съобразявам и да надвиквам подвикванията, за които Вие не правите никаква забележка за пореден път?! Не ние, господин Председател, Вие се вземете в ръце и вземете мерки, защото в момента сте председател на българското Народно събрание и ситуацията не е нормална. Ситуацията е критична.
Благодаря Ви, уважаеми господин Ченчев. Ще се присъединя към Вас и към апела Ви да направим работата на Народното събрание в момента по-спокойна. Що се отнася до реда, има разлика между това, за което Вие говорите, и реда в залата на Народното събрание. Затова Ви предлагам да продължим с парламентарния контрол. Госпожа Марияна Николова – заместник министър-председател по икономическата и демографската политика, ще отговори на питане от народните представители Георги Гьоков, Драгомир Стойнев и Весела Лечева относно политиката на българското правителство за гарантиране на трудовите права на българските работници и служители в контекста… [[Реплики от „БСП за България“.]] Не ми подвиквайте! …на стартиралите тристранни разговори, целящи договаряне на мерки за реформи в ключови области. Кой ще изложи същността на питането? [[Реплика от народния представител Филип Попов: „Процедура!“]] Процедура? Нека господин Гьоков да изложи [[шум и реплики от „БСП за България“]] и ще Ви дам думата, господин Попов. [[Реплика от народния представител Филип Попов.]] Ще Ви дам думата, но ние вече влязохме в процедурата на въпроси и отговори. [[Шум и реплики от „БСП за България“.]] Вие сочите него. Добре, господин Гьоков. [[Реплики от „БСП за България“.]]
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми народни представители! Вчера гледахме в Комисията за контрол над службите Закон за контратероризма, но тук, в тази зала, се чуват думите „терористки“, „терористи“. Господин Спас Гърневски произнесе тази обида. Два пъти има наложено наказание. Моля да предприемете необходимите мерки и действия като председател на Народното събрание и на господин Гърневски да бъде наложено наказание – да бъде отстранен от залата. Това е най-малкото, което може да направите. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]] Недопустимо нещо е в съвременен парламент, в България – правова държава уж, страна – членка на Европейския съюз, по този начин да се чуват такива изрази в българския парламент, и то по отношение на медицински сестри. Благодаря. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря Ви, господин Попов. Ще постъпя в съответствие със собствените си виждания, така както винаги съм постъпвал. Продължаваме, господин Гьоков, заповядайте. [[Силен шум и реплики от „БСП за България“.]] Заповядайте, господин Гьоков. [[Силен шум и реплики от „БСП за България“.]] Господин Гьоков, ще вземете ли думата? [[Народният представител Спас Гърневски стои прав на пътеката.]] Седнете на мястото си, господин Гърневски, моля Ви!
Дайте му думата.
Господин Гърневски, седнете на мястото си!
Как да седне на мястото си?! Дайте му думата или го отстранете.
Господин Гьоков, заповядайте. Седнете на мястото си, господин Гърневски! [[Силен шум и реплики от „БСП за България“.]] Господин Гьоков, моля Ви, на трибуната! [[Силен шум и реплики от „БСП за България“.]]
По начина на водене.
Вече съм дал думата на господин Гьоков. Съжалявам, господин Генов. Моля, заповядайте. Ако се отказвате, друг да представи нещата.
Процедура тогава.
Господин Генов, вече съм дал думата на господин Гьоков и започнахме контрола. След това ще Ви дам думата по начина на водене.
Процедура искам. [[Шум и реплики.]]
След като съм дал думата на народен представител, не мога по никакъв начин да Ви дам думата и той не може да се откаже. [[Силен шум и реплики от „БСП за България“.]] Заповядайте, господин Гьоков.
Той не иска. [[Реплика от ГЕРБ: „А, не иска!“ Реплика от народния представител Георги Гьоков встрани от микрофоните.]]
Ще започнете с въпроса, за който Ви дадох думата. [[Шум и реплики от ГЕРБ и „БСП за България“.]] След това мога да Ви дам колкото пъти искате думата по начина на водене. Моля Ви, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, искам да Ви кажа, че няма как да стане тази работа – аз да си задавам питането и цялата зала да вика. За какво ги правим тези…
Не, няма да вика залата… [[Шум и реплики.]]
И тук ще се реши ли въпросът…
Ще взема мерки.
Има дразнители, които правят невъзможно провеждането на заседанието. [[Силен шум и реплики от ГЕРБ и „БСП за България“.]] Вземете мерки и ще си задам въпроса.
Слушам, ще взема мерки. Прав е господин Гьоков, моля всички да запазят тишина – и отляво, и отдясно! Продължете, моля.
Мисля, че имаше и запитване за господин Спас Гърневски за изгонването му. Направете това нещо, да видим, произнесете се поне – ще го гоните ли, няма ли, за да може да се успокои залата. [[Реплика от народния представител Лъчезар Иванов.]]
Господин Иванов, моля Ви! Знаете как процедирам в подобни случаи. Ще направя това, което винаги съм правил. [[Силен шум и реплики от „БСП за България“.]] Моля Ви, продължете.
Последно, да започвам ли?
Започнете. [[Реплика от народния представител Георги Гьоков.]] Ще въведа ред. [[Силен шум и реплики.]]
Уважаема госпожо Вицепремиер, след… [[Шум и реплики.]] Ето, пак никой нищо не чува! Няма да се занимавам с…
Моля Ви, колеги, не ме предизвиквайте! [[Силен шум и реплики от „БСП за България“.]] Прекъсвам за 15 минути. [[Силен шум и реплики от „БСП за България“.]] (След почивката.)
Колеги, изчакваме госпожа Николова. Две неща искам да Ви съобщя. Първо, помолил съм и няма да влязат в залата хора, които нарушиха за мен Правилника. Вторият въпрос, ще поставя отново на Председателски съвет реда в залата и начина, по който се държат народните представители, злоупотребявайки с възможността да се изказват и да говорят. Ще Ви запозная с едно уведомление от заместник министър-председателя по обществения ред и сигурността и министър на отбраната. Чета дословно: „До председателя на Четиридесет и четвъртото народно събрание госпожа Караянчева относно отлагане на отговор на парламентарен въпрос. Уважаема госпожо Председател, моля на основание чл. 96, ал. 3 от Правилника за устройството и дейността на Народното събрание да отложите със седем дни отговора на парламентарен въпрос, предвиден за отговор на 6 март 2020 г., поради предварително планиран международен ангажимент, в който ще вземе участие министърът на отбраната.“ Продължаваме с питането от народните представители, които изброих, към госпожа Николова – заместник министър-председател по икономическата и демографската политика. Заповядайте, уважаеми господин Гьоков.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Вицепремиер, уважаема госпожо Министър! Нашето питане е за политиката на българското правителство за гарантиране на трудовите права на българските работници и служители в контекста на стартиралите тристранни разговори, целящи договаряне на мерки за реформи в ключови области, включително и реформи в трудовоправните отношения. За тези прословути разговори за реформи започна да се говори след края на миналата година, когато работодатели и синдикати излязоха с общо предложение към правителството – да се договорят мерки за реформи в ключови области. На база на това предложение през януари тази година стартираха разговори за подписване на тристранно споразумение по ключови теми под надслова „За ускоряване на икономическото развитие в страната“. Идеята и крайната цел, доколкото си спомням, беше до края на януари да се съгласува и подпише тристранно споразумение по ключови теми за ускоряване на икономическото развитие в страната, а до края на април да бъде предложен един пакет от промени в Кодекса на труда. Ясно е, че това няма да се случи, или поне няма да се случи в този времеви график, защото, доколкото ми е известно, тези обсъждания продължават и до момента, но е странно, че това става на закрити заседания. При условие че е необходим сложен баланс на интереси, тези обсъждания и договорки не трябва да остават скрити за българското общество. В държавата ни има много заинтересовани страни, които правят усилия чрез социалния диалог, който се води в държавата, да се изясняват трудовоправните отношения, като заинтересованите страни могат да бъдат идентифицирани: синдикати, работодатели и самата държава. Старанието е да бъдат пренесени най-добрите регулации, установени с директивите на Европейския съюз, Хартата на основните права на Европейския съюз, Европейската социална харта, конвенциите и препоръките на Международната организация на труда и така нататък. В това аз не се съмнявам, но не се съмнявам и в това, че всяка от страните ще следва и ще защитава своите интереси. Затова е нужна прозрачност. Тристранното сътрудничество е важен способ за предотвратяване на трудовите конфликти. Правната уредба на тристранното сътрудничество се съдържа в разпоредбите на Кодекса на труда, а самото тристранно сътрудничество се изразява в консултации чрез дискусии и компромиси между държавата и представителите на организациите на работниците и служителите и на работодателите в регулирането на трудовите и осигурителните отношения и въпросите за жизненото равнище. Но тези консултации се водят в рамките на Националния съвет за тристранно сътрудничество и са публични, а в така наречените разговори, които се водят сега, не са публични, дори може да се каже, че са засекретени. Затова трябва да се информираме за тях от това, до което се доберат медиите, или да задаваме въпросите в рамките на парламентарния контрол, и питания, разбира се. И тъй като към синдикатите и работодателите това е невъзможно, госпожо Вицепремиер, трябва да дадете информация за хода на разговорите и позициите, които поддържа всяка една от страните. А нашето питане към Вас е: какви са политиките, които ще следва българското правителство за гарантиране на трудовите права на българските работници и служители в контекста на стартиралите тристранни разговори, целящи договаряне на мерки за реформи в ключови области? Благодаря Ви.
Благодаря, Ви, уважаеми господин Гьоков. Имате думата, госпожо Вицепремиер, за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Гьоков, уважаеми господин Стойнев, уважаема госпожо Лечева, в своята дейност българското правителство гарантира трудовите права на хората, като се базира на законодателството в страната и в управленската си програма. Основният трудов закон – Кодексът на труда, има за цел да осигури свободата и закрилата на труда, справедливи и достойни условия на труд, както и осъществяване на социален диалог между държавата, работниците, служителите, работодателите и техните организации за уреждане на трудовите и непосредствените, свързани с тях, отношения. Държавата регулира трудовите и непосредствено свързаните с тях отношения, осигурителните отношения и въпросите на жизненото равнище след консултации и диалог с работниците, служителите, работодателите и техните организации в дух на сътрудничество, взаимни отстъпки и зачитане на интересите на всяка от страните. Реализирането на трудовите права на хората е в съответствие и с редица международни актове – директивите на Европейския съюз, Хартата за основните права на Европейския съюз, Европейската социална харта, конвенциите и препоръките на Международната организация на труда и други. В края на месец декември 2019 г. на своя среща представители на правителството, социалните партньори, национално представителните работодателски организации и национално представителните организации на работниците и служителите решиха да започнат разговори с цел подготовка на национално тристранно споразумение. Основание за това намерение са волята за развитие на националния социален диалог и колективното договаряне, както и необходимостта да се ускорят процесите на подобряване на икономическата среда и жизнения стандарт на населението. Важни основания са и необходимостта от посрещане на предизвикателствата пред страната като част от Европейския съюз, изграждането на съвременна, конкурентоспособна икономика и преодоляването на социалните и регионалните дисбаланси, също така ефективно използване на механизмите на Европейския семестър и принципите на Европейския стълб на социалните права, в това число чрез активно включване на социалните партньори. Набелязани са ключови области от развитието на страната, по които да се правят анализи, да се водят дебати и да се търсят общи виждания. Тези области са бизнес средата и икономиката, енергетиката, демографското състояние, образованието, пазарът на труда, трудовата миграция, социалната защита. Социалните партньори и представителите на правителството са приели да се провеждат срещи в различен формат в зависимост от обсъжданата секторна политика. Набелязани са и теми от съответната област, които ще се обсъждат, като обхватът и броят на темите може да се променя в зависимост от обсъжданията. Въпросите с по-голяма конкретика са както следва: издигане в национален приоритет приемането на България в Организацията за икономическо сътрудничество и развитие; Шенгенското пространство и ЕRM 2; прилагане на общи съгласувани политики и мерки на държавата и социалните партньори за борба със сивата икономика и недекларирания труд, корупцията; продължаване на административната реформа; разработване и прилагане на мерки за насърчаване на инвестициите в по-слабо развитите и изоставащи региони; ускорено изграждане на електронно управление; предприемане на мерки, насочени към подкрепа и облекчаване на дейността на малките и средни предприятия; приемане на балансирана Национална енергийна стратегия до 2030 г. с поглед до 2050 г., основана на реална оценка, на националните приоритети и насърчаване въвеждането на иновационни технологии в производството; съхранението и доставката на енергия; разработване на комплекс от мерки срещу демографската криза; промяна в структурата, управлението и финансирането на висшето образование за насърчаване реализацията в страната; въвеждане също така на нови елементи на семейното подоходно облагане; възобновяване на преговорите по изработването и приемането на прозрачен механизъм за засилване на договорното начало при определянето на минималната работна заплата за страната, съобразен с Конвенция № 131 на Международната организация по труда; създаване на работна група с участието на социалните партньори за разработването на Проект на национален план за прилагане на Европейския стълб на социалните права с мерки и политики. Досега са се състояли две срещи, на които са водени разговори по различни икономически и социални теми, които касаят пряко или косвено трудовите права. Все още не са очертани ясни въпроси, по които да е постигнато общо съгласие. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Николова. Господин Гьоков, имате думата да зададете два уточняващи въпроса.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Вицепремиер, уважаема госпожо Министър! Госпожо Вицепремиер, аз Ви благодаря за отговора дотук на нашето питане. Благодаря, че ни информирахте за хода на преговорите, разговорите, обсъжданията ли, както щете да ги наричаме. Там обаче наред с всичко, което отговорихте, и с всички други въпроси, които висят в публичното пространство, остава и сериозният въпрос: защо тези разговори не се водят официално в рамките на Националния съвет за тристранно сътрудничество и защо не са публични? По чия идея е това засекретяване? От кого се плашат разговарящите? Има само една причина да са тайна тези разговори – на тях се говори нещо, което е в ущърб на някого или на цялото общество. Наблюдава се, че работодателски организации са предприели мащабна офанзива срещу трудови права. Мога да дам десетки примери, но ще се въздържа, пък не е и предмет на сегашното питане. В това няма нищо изненадващо, защото то е в техен интерес и те са в правото си да си следват интереса. Ясно е, че синдикатите ще дадат отпор на това, защото защитават интересите на своите членове, работници и служители, и е нормално да го правят. Каква обаче е позицията на държавата? За съжаление, на мен не ми стана ясно от Вашия отговор, особено когато става въпрос за гарантиране на трудовите права на българските работници и служители. Като че ли въпросите, които задавам като допълнителни, станаха повече, но ще си позволя да доуточня посоката на Вашия отговор с още няколко: обсъжда ли се на тези срещи удълженото работно време; обсъжда ли се увеличаване на извънредния труд; обсъжда ли се утежняване на процедурите за отпуск за временна нетрудоспособност? В контекста на всичките тези въпроси отново стигаме до въпроса: подкрепят ли се от правителството тези идеи? Какви са позициите на българското правителство и в частност на Вас като вицепремиер по икономическата и демографската политика и председател на Националния съвет за тристранно сътрудничество? Благодаря Ви.
Благодаря, уважаеми господин Гьоков. Госпожо Вицепремиер, Вие получихте много въпроси от господин Гьоков. Можете да отговорите на тези от тях, които счетете за необходимо, защото това е извън Правилника. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители, уважаеми господин Гьоков! Както вече поясних, тъй като в момента става въпрос за разговори, когато има конкретни предложения, ако се налагат и промени, които социалните партньори ще внесат и ще предложат по отношение на секторните министерства, те ще бъдат разгледани, разбира се, и в Националния съвет за тристранно сътрудничество. Искам да подчертая, че социалният диалог е основен елемент на европейския социален модел и той дава възможност на социалните партньори – представителите на работодателите и на работниците и служителите, да допринасят активно, включително посредством споразумения, за изработване на европейската икономическа и социална политика. В чл. 151 и чл. 156 от Договора за функциониране на Европейския съюз се насърчава диалогът между управлението и социалните партньори. Целта е да се подобрява управлението на всяка страна – членка на Европейския съюз, като се включат социалните партньори в процеса на вземане и на изпълнение на решения. Правителството има ясно изразена политическа воля за развитие на процесите на сътрудничество между държавата и национално представителните организации на работодателите и работниците и служителите. Практиката показва, че страните с най-добро развито социално партньорство са сред най-успешните и конкурентоспособни в международен план. Добре развитите индустриални отношения също така са необходим инструмент за справедливо и ефективно регулиране на икономиката, на пазара на труда. Бих искала да вярвам, че започнатите разговори, отново подчертавам, че в момента сме в процес на разговори, когато има конкретни текстове и предложения, разбира се, те ще бъдат разгледани в рамките на тристранния диалог в Националния съвет за тристранно сътрудничество, чийто председател съм аз. Бих искала да вярвам, че започнатите разговори между социалните партньори и правителството ще доведат до постигане на съгласие и консенсус по важни икономически и социални теми, с конкретни предложения, водещи до все по-добра реализация на трудовите права на хората. Постигнатото на тристранното споразумение на национално ниво би било сериозен успех и за трите страни в социалния диалог. В случаи, когато има и конкретни текстове, съм готова да Ви информирам допълнително.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Николова. Господин Гьоков, имате думата за изразяване на отношение.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Вицепремиер, уважаема госпожо Министър, уважаеми народни представители! Госпожо Вицепремиер, като че ли е симптоматично правителството да не предлага конкретни идеи от името на самото правителство, а провокира социалните партньори да правят такива. Имам чувството, че това правителство не смее да поеме отговорностите, които му се полагат, и прилага „иновативни“ методи някой друг да му свърши работата – например: народни представители да му внесат законопроектите, за да се прескочат законовите изисквания, да се минава през обществено обсъждане и с тристранни съвети; социалните партньори да му предложат мерки и инициативи, които да провокират промени в законодателството, които пък да изиграят ролята на реформи в различни сфери, чрез които да се ускорят процесите за подобряване на икономическата среда и жизнения стандарт на населението. Става ясно, че не става дума за наложително решаване на някакви определени казуси, а вратата е широко отворена по принцип за всякакви предложения за промени в ключови области от развитието на страната: бизнес среда и икономика, енергетика, демографско състояние, образование, пазар на труда, трудова миграция, социална защита. Това, разбира се, е добре. Хубаво е, че социалните партньори и представителите на правителството са приели да се провеждат срещи в различен формат в зависимост от обсъжданата секторна политика, хубаво е, че са набелязани теми от съответната област, които ще се обсъждат, хубаво е, че ще има гъвкавост и обхватът и броят на темите ще може да се променя в зависимост от обсъжданията, хубаво е, че ще се правят анализи, ще се водят дебати и ще се търсят общи виждания, но още по-хубаво щеше да бъде, ако всичко това става пред очите на хората, на българското общество. Смятам, че Вашият отговор беше добър в случая, но ние дължим тази прозрачност на хората. Дължим и дебат по тези въпроси, едно по-разширено дискутиране на тези въпроси, защото те наистина включват, както и сте ги формулирали като теми на разговор по ключови области на икономиката, тоест ще решаваме бъдещето на държавата. От парламентарната ни група решихме да направим разискване по нашето питане. Господин Председател, предоставям Ви предложение за разискване по нашето питане с предложение за Решение, подписано от необходимия брой народни представители, което напълно отговаря на изискванията на чл. 105, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, и Ви моля да насрочите разисквания по темата с предложение за Решение, което ние сме написали във внесеното искане. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Гьоков. Съобщение: Във връзка с предходното питане с писмо № 054-00-13 от 6 март 2020 г., внесено днес в 12,02 ч., е постъпило искане за провеждане на разисквания по питане № 054-05-13 от 26 февруари 2020 г. и Проект на решение по питането, зададено от народните представители Георги Гьоков, Драгомир Стойнев и Весела Лечева, относно политиката на българското правителство за гарантиране на трудовите права на българските работници и служители в контекста на стартиралите тристранни разговори, целящи договаряне на мерки за реформи в ключови области. Предложението и Проектът на решение са подписани от 61 народни представители. Изпълнено е изискването на чл. 105, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание – повече от 1/5 от народните представители да направят предложение за провеждане на разисквания по питането. На основание чл. 105, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание насрочвам разискванията по питането и гласуването на Проект на решение за следващото заседание, определено за парламентарен контрол. Уважаема госпожо Николова, благодаря Ви за участието в парламентарния контрол днес. Продължаваме с въпроси към госпожа Деница Сачева – министър на труда и социалната политика. Тя ще отговори на въпрос от народните представители Надя Клисурска и Виолета Желева относно проблемите в Закона за личната помощ. Заповядайте, госпожо Клисурска.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги народни представители! Задавам този въпрос, защото сме длъжни да разсеем страховете на хората, свързани със Закона за личната помощ, че той ще бъде отменен или прекроен така, че да влезе в обувките на министъра на финансите и няма да бъде в полза на хората с увреждания. Откъде се породиха тези страхове? От това, че в края на годината 13 хиляди души останаха без личен асистент. И на Министерството на труда и социалната политика, и на нас като народни представители ни е ясно, че тези 13 хиляди души, които останаха без личен асистент, не попадат в обхвата на механизма по Закона за личната помощ, че това са самотно живеещите възрастни хора над 65 години, които попадат в друг закон. За съжаление, Министерството на труда и социалната политика не осигури необходимия ресурс за тези услуги в домашна среда за тази целева група и заговори за проблеми в Закона за личната помощ. В много интервюта, уважаема госпожо Сачева, Вие говорите, че Законът е тромав, несправедлив, създава предизвикателство в прилагането му, но не за това говорят цифрите. От това, което виждаме до момента, 278 хиляди души от 1 април миналата година са подали своите заявления за изготвяне на социална оценка за потребностите – индивидуална оценка, от които заявления става видно, че 28 хиляди души попадат в обхвата и необходимостта от това да имат лични асистенти. За съжаление, с бюджета за тази година бяха осигурени от Министерството на труда и социалната политика едва 92 млн. лв., които ще стигнат за около 23 хиляди души, нуждаещи се от тази услуга. За съжаление, ще има хора, които няма да могат да се възползват от услугата „личен асистент“, ако не вземем адекватни мерки. Действително § 7 от Закона за личната помощ ни дава възможност, на всички нас, и ние сме се съгласили към месец юни да бъде направен анализ за действието на Закона, така че той да бъде подобрен, и моето искрено желание е той да бъде направен наистина по-удобен и по-ефективен. Проблемите, които обаче се излагат от Министерството на труда и социалната политика, са само и единствено финансови. В тази връзка, уважаема госпожо Сачева, получихме сигнали, че има общини, в които се отказват от приемането на заявления по Закона за личната помощ. Има ли такива сигнали, имате ли информация за такива сигнали? Има ли случаи и на оттеглени заявления? Ние знаем, че има такива. Какви са мотивите за това? Благодаря.
Благодаря. Госпожо Министър, заповядайте, имате думата за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаема госпожо Желева, уважаема госпожо Клисурска, законов ангажимент на Министерството на труда и социалната политика е да осъществява държавната политика за предоставяне на лична помощ на хора с увреждания. Предприели сме всички необходими действия в този аспект. Съобразно отчетните данни на Агенцията за социално подпомагане за периода от 1 април 2019 г. до 28 февруари 2020 г. общият брой на подадени заявления, декларации за изготвяне на индивидуална оценка за потребностите за включване в Механизма за лична помощ е в размер на 30 013 случая. Това е броят на хората, които са подали за оценка. Установена е потребността на 28 708 лица, на които са издадени съответните направления за конкретен месечен брой часове. Очаква се поетапното им заявяване за предоставяне на подкрепата пред съответната общинска администрация. Към посочения период са сключени 22 560 трудови договора с асистенти за оказване на необходимата грижа на ползвателите. Броят на асистентите съответно е 22 362. Асистентите основно са лица от семейното обкръжение на съответния ползвател. Броят на прекратените договори за този период е 1850 поради различни причини, свързани например със смърт на ползвателя на личната помощ, искане на самия ползвател или респективно на асистента, изтичане на срока на индивидуалната оценка на потребностите при спазването на действащите правила, норми, регулиращи трудово-осигурителните отношения. Плащанията съответно се извършват и са в следните размери: за месец септември 2019 г. по бюджетите на общините са преведени 2 млн. 412 хил. 530 лв.; за месец октомври – 4 млн. 232 хил. 094 лв.; за месец ноември – 5 млн. 518 хил. 200 лв.; за месец декември – 7 млн. 748 хил. 180 лв.; за месец януари 2020 г. вече средствата възлизат на 13 млн. 798 хил. 070 лв., като те са за възнагражденията на 21 хил. 416 сключени трудови договора към съответния момент. Общините, в качеството си на доставчици на лична помощ и в изпълнение на своите ангажименти, предоставят на Агенцията за социално подпомагане ежемесечна информация за прилагането на Механизма – брой лица, заявили предоставяне на личната помощ за съответния месец, както и такива, за които има обективна невъзможност за оказване на необходимата подкрепа. Такъв списък е наличен на място, предоставя се на ползвателите при поискване тогава, когато има възможност да бъдат включени в други услуги – като патронажна грижа, или към новата национална програма, която беше одобрена за грижи в домашна среда. Непрекъснато наблюдаваме и дискутираме различни затруднения и проблеми, които са свързани с правоприлагането на Закона, и проблемите далеч не са единствено и само финансови – те са свързани и с проблеми на общините, от гледна точка на това да осигурят необходимия капацитет, както и от гледна точка на възможностите да бъдат извършени индивидуални оценки в такъв размер. Бих искала да отбележа, че при нас не са постъпвали сигнали, касаещи изложената от Вас проблематика. Ако разполагате с такива, готови сме да направим веднага проверки и да разгледаме всеки един случай, както и да Ви информираме за резултатите. Както Вие споменахте, до 30 юни трябва да бъде извършен пълен преглед и анализ на действието на Закона, така че да можем заедно да вземем решения, които не са единствено и само финансови, но в никакъв случай не би трябвало да пренебрегваме и финансовия аспект, защото недостигът, който имаме към момента, при очакваното нарастване на броя на потребителите може да възлезе на 230 млн. лв. в бюджета. В заключение, бих искала още веднъж да припомня, че първият ми ден като министър на труда и социалната политика в Народното събрание се разглеждаше бюджетът за държавното обществено осигуряване. Тогава водихме дискусии и нямаше някой, който да не е наясно с финансовите трудности и с възможностите на бюджета, както и че този закон беше приет при ясна отрицателна обосновка от Министерството на финансите. Така че се надявам на конструктивен дебат след 30 юни, когато анализът е налице. Благодаря.
Благодаря, уважаема госпожо Сачева. Реплика, госпожо Клисурска?
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Сачева, уважаеми дами и господа народни представители! Обезпокоена съм от това, което ми казахте, министър Сачева, от гледна точка на това, че действително на всички вече ни е ясно, че финансовите средства по този механизъм няма да стигнат, а най-вероятно ще стигнат до средата на тази година. За съжаление хората, които искаха непрекъснатост на услугата и които извоюваха тази непрекъснатост – защото по-рано тези осем национални протеста, които проведоха хората с увреждания, този палатков лагер, който беше тук, беше провокиран от това, че през 2012 г., когато беше ратифицирана Конвенцията за правата на хората с увреждания на ООН, до 2016 г. трябваше да бъде готов Законът за социалните услуги. За съжаление, все още няма такъв закон, няма ефективен закон, който да поеме непрекъснатост на услугите в домашна среда. Законът за личната помощ беше изстрадан и осигури тази непрекъснатост. За съжаление, когато нашата парламентарна група по време на дебатите на бюджета, казахме, че средствата за хората с увреждания няма да стигнат, апелът ни в залата не беше чут. На нас ни е ясно, че средствата няма да стигнат и това е обезпокоително. Искрено се надявам, госпожо Сачева, защото Вие говорите тук за неприемането от страна на Министерството на финансите и Министерството на труда и социалната политика на този механизъм, но истината е, че на 9 октомври беше подписан план за действие [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] , в който план за действие министърът на труда и социалната политика и министърът на финансите прекроиха Закона за личната помощ, направиха го в съвкупност от система и трите закона – Законът за хората с увреждания, Законът за личната помощ и Законът за социалните услуги, да бъдат една ефективна социална, нова реформа, която да подпомогне хората с увреждания. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]]
Благодаря, уважаема госпожо Клисурска.
И този закон е коренно различен от това, което беше по становищата на министерствата, а по отношение на финансовата обезпеченост действително изпълнителната власт е длъжна да помисли за тези въпроси.
Благодаря Ви. Госпожо Сачева, имате думата за дуплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаема госпожо Клисурска, първо, искам да обърна внимание, че Законът за социалните услуги също беше изстрадан, но това не попречи в момента да се създават допълнителни предпоставки да се подкопава доверието в него и съответно да се търси механизъм за това да бъде отложено допълнително неговото влизане в сила, чрез сезиране на Конституционния съд – нещо, което направи Вашата парламентарна група. В Закона за социалните услуги се съдържа този механизъм за непрекъсваемост на социалните услуги и на услугата „Личен асистент“. Знаете добре, че в Закона за личната помощ се осигуряват средства за близки и роднини там, където това е необходимо, и там, където има потребност, но също така има други хора с увреждания, които пък настояват за социалните услуги. Така че в момента непрекъснатостта на тази услуга не е негарантирана, защото Законът за личната помощ има финансови проблеми, а защото Законът за социалните услуги все още не е в действие. Що се отнася до това, пак казвам, че не е въпрос единствено и само на финансови средства, въпрос е също така и на това да се помисли за възможностите системата както на социалното подпомагане, така и на общините като доставчици на социални услуги да извършват съответните индивидуални оценки в такъв огромен обем, в какъвто се очаква в рамките на тези няколко месеца, до каква степен това би могло да бъде максимално адекватно, има ли налични всички възможности за лични асистенти. Също така искам да Ви обърна внимание, че хората, които са възрастни, самотно живеещи в отдалечени населени места, в села, те са изключени от Закона за личната помощ и са в част от Закона за социалните услуги и там биха могли да намерят своята… [[Реплика от народния представител Надя Клисурска-Жекова.]] Да, защото се създава впечатление, че Законът за личната помощ е универсална панацея в случая, което не е така. В този смисъл бих искала да Ви обърна внимание, че действително трите закона, както и промените в Закона за хората с увреждания, трябва да работят заедно и всяко допълнително забавяне на влизането в сила на Закона за социалните услуги води след себе си не просто финансови, а и човешки проблеми. Благодаря.
Благодаря Ви. Следващият въпрос към министър Сачева е от народния представител Теодора Халачева относно проблема с неработещите и неучещи млади хора, политики и мерки за преодоляването му. Имате думата да зададете въпроса, уважаема госпожо Халачева.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Уважаема госпожо Министър, в медиите се появи информация, че малко повече от 170 000 български граждани до 29-годишна възраст не работят и не учат. Това е стряскащо число за страна в демографска криза и голяма заплаха за пазара на труда и осигурителната ни система. По официални данни регистрираните в бюрата по труда лица, търсещи работа, до 29 години са 25 200 души, а тези до 24-годишна възраст са само 9800. Какво излиза? Излиза, че 140 000 български граждани до 29 години в страната не са регистрирани никъде и за тях не се полагат усилия да се обучат, нито да им бъде намерена работа. Въпросът ми към Вас, уважаема госпожо Министър, е: какви политики и мерки е предприело правителството, на което Вие сте член, за преодоляване на този сериозен проблем? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Халачева. Уважаема госпожо Министър, имате думата за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаема госпожо Халачева, числото, което Вие цитирате, е по данни на Националния статистически институт, а в настоящата благоприятна социална и икономическа ситуация незаетите младежи до 29 години, които не участват в обучение и образование, трябва да бъдат активирани и включени в работната сила. От една страна, активирането им ще допринесе за развитието на икономиката, а от друга страна, и за тяхното лично благосъстояние. Ето защо активирането им е съответно и мой личен приоритет в работата ми като министър на труда и социалната политика. За последните четири години броят на тези младежи е намалял с 86 000, или с над една трета. В резултат от прилаганите програми и мерки са достигнати до повече от 40 000 неактивни младежи. Отново за последните четири години младежките и ромските медиатори са активирали повече от 22 000 младежи, като в ежедневната си работа те използват специална методика за идентифициране и активиране на неактивни младежи, предлагат различни инструменти, съобразени с индивидуалните потребности на всеки. Активирането започва с мотивиране за регистрация в бюрата по труда – знаете, че това все пак става доброволно и не може да се случи насила, информиране и ориентиране, с цел насочване към заетост или към обучение. Това се осъществява понастоящем от 91 младежки медиатори, които са назначени в общините. Това е една добра практика, която бе високо оценена и от Европейската комисия. Дейностите се финансират както с държавен бюджет, така и с европейски средства. По схемата „Готови за работа“ също се стимулира икономическата активност на младежи до 29-годишна възраст. Успешна практика са и трудовите борси специално за младежи, които се провеждат от Агенцията по заетостта, на които работодателите и младежите от даден регион се срещат лице в лице и директно договарят. Около 30% от започналите работа младежи са активирани в резултат на участието им именно в такива борси. От началото на годината сме предприели възможност за включване на механизъм, в който да бъдат идентифицирани младежите, които не работят и не учат, чрез обмен на информация от заинтересованите отговорни институции на териториален признак за неактивните младежи, така че да може да се достигне до всеки един от тях по местоживеене. Надявам се до средата на годината да имаме възможност да представим обобщените данни. Те ще осигурят точна картина за степента на образование, квалификация и умения на тези младежи. След това възнамеряваме с помощта на система за валидиране на знания и умения те да могат да получат сертификат, с който да могат да кандидатстват за работа. В допълнение бих искала да Ви информирам, че в Оперативна програма „Развитие на човешките ресурси“ за периода до 2027 г. ще бъдат заложени мерки за осигуряване на реализация на пазара на труда именно на неактивните младежи и затова се очаква да бъде заделен значителен финансов ресурс. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Министър. Реплика? Заповядайте, госпожо Халачева.
Уважаеми господин Председател, колеги народни представители, уважаема госпожо Министър! Две минути са крайно недостатъчни, за да обсъдим поставения проблем, но смятам, че в България изводът е един: липсва стратегическа визия и координация между ведомствата, реализиращи младежки политики, и резултатите са факт: 170 хиляди в България не учат и не работят, и това са хора до 29 години. Радвам се, че поставеният проблем е на Вашето внимание и ще бъде Ваш приоритет, но въпреки това данните, отново казвам, са стряскащи за страна, която се намира в демографска криза. Смятам, че политиките в областта на преодоляване на безработицата сред младите хора у нас трябва започнат от образованието. Необходим е диалог, който да бъде създаден между училища, между университети и нуждите на бизнеса у нас. Мисля, че тази посока е перспективна за решаване и справяне с проблема. Относно посочените от Вас мерки в отговора смятам, че те са крайно неустойчиви. Защо? Защото заетостта по подобни програми често приключва в момента, в който приключи и финансирането по съответната програма. У нас смятам не се работи достатъчно активно за кариерното ориентиране както на ученици, така и на студенти. И позволете ми да задам още един уточняващ въпрос, свързан с Програмата за младежка заетост. В момента действа ли програмата и ако не действа – защо? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Халачева. Имате думата за дуплика, уважаема госпожо Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаема госпожо Халачева, това е една тема, по която мисля, че нямаме спорове и различия, защото без съмнение, както вече Ви казах, младите хора трябва да бъдат мотивирани и съответно включени в пазара на труда. Така че ще се радвам да получаваме подкрепа и съответно да получаваме и повече конкретни предложения какво би могло да се направи в тази област. В момента продължаваме да изпълняваме Европейската гаранция за младежта, така че програмите, които са свързани с активиране именно на тази целева група, продължават чрез Агенцията по заетостта, финансирани както от национален бюджет, така и от европейски програми. Не съм съгласна единствено с това, че са крайно неустойчиви, защото, напротив, аз току що Ви цитирах, че и в следващия програмен период средствата, които ще бъдат насочени за това младите хора да могат да получат образование и съответно кариерно ориентиране и планиране и да бъдат включени трайно в пазара на труда, ще бъде заделен много по-голям финансов ресурс, отколкото до момента. Разбира се, без съмнение връзката между образование и труд остава изключително важна и е също във фокуса на вниманието както на Министерство на образованието и науката, така и на нашето министерство. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Министър. Благодаря за участието в Парламентарния контрол днес. Продължаваме с въпрос към господин Данаил Кирилов – министър на правосъдието. Въпросът към него е от народните представители Георги Гьоков и Александър Симов относно предложението за освобождаване от длъжност на съдия Андон Миталов. Кой ще зададе въпроса? Господин Гьоков, заповядайте, имате думата.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми народни представители! Господин Министър, предполагам, че като министър на правосъдието сте убеден, че държавната власт трябва да се упражнява така, че да няма никакво съмнение в нейните мотиви. Това безспорно трябва да е така, но всъщност аз съвсем не съм убеден, че Вие го разбирате така. Действията Ви в случая с исканото освобождаване на български съдия аз определям като неадекватни и оприличавам като действия, извинявайте за сравнението, на слон в стъкларски магазин. Аз дори съм убеден, че на Вас въобще не са Ви били необходими мотиви при упражняването на властта, стига да се харесате на силните на деня. Само не мога да съм сигурен, дали, когато отправихте предложението си към Висшия съдебен съвет да бъде освободен от длъжност съдия Андон Миталов от Специализирания наказателен съд, вече Ви се бяха обадили от по-високо място, или Вие го бяхте направили изпреварващо. Няма да коментирам изказването на американския държавен секретар – не че нямам какво да кажа, не че не знам отрицателната реакция на поне 75% от българското общество към този изтънчен дипломатически акт – реакцията на насмешка, на ирония, на подигравка, но в същото време и на отчаяние, и безнадеждност. Но няма да го коментирам, тъй като този акт е акт на американската страна и аз нямам право да коментирам нейната политика. Но няма как да не коментирам Вашите действия и реакция. Оценявам Вашата реакция с искането да бъде освободен този съдия като неадекватна и непрофесионална и ако се повлияя от Вашите мотиви заради тази Ваша непрофесионална реакция, мога да искам от министър-председателя да Ви отстрани от министър на правосъдието с мотиви, че Вашето искане е удар по авторитета на българското правителство, а оттам и по авторитета на българската държава, защото отправяйки такова искане по-малко от 24 часа след оповестяването на името на съдията с рехави и абстрактни мотиви, без допълнителна информация за основанията на Държавния департамент за отправеното публично обвинение към български магистрат е именно такъв удар. Без информация от главния прокурор, от Комисията за конфликт на интереси, от Специализирания наказателен съд и от Инспектората към Висшия съдебен съвет е несериозно, но това е най-меко казано, защото присъди от телевизионния екран по никой начин не допринасят за утвърждаване на принципа на върховенство на правото в нашата държава и са нещо повече от несериозност. Още повече че единствената проверка на този съдия по искане на бившия главен прокурор Цацаров по повод пускането на Николай Малинов в Русия е прекратена, защото не са открити нарушения. И сега, господин Министър, смятате ли, че изявлението на държавния секретар Помпео само по себе си е основание за дисциплинарно или друго преследване на Миталов? [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Не си ли давате сметка, че това Ваше действие пряко засяга доверието към съдебната ни система и въобще към правовата ни държава, което и без това не е толкова високо и един такъв, може да го сметнете за ироничен въпрос, но е основателен – всеки, който не отговаря на изискванията за издаване на американска виза, трябва ли да бъде уволняван от работа? Благодаря Ви и се извинявам за просрочване на времето.
Благодаря, уважаеми господин Гьоков. Имате думата за отговор, господин Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители, уважаеми господин Гьоков, уважаеми господин Симов като съвносител на питането! При това положение, господин Гьоков, аз ще Ви кажа следното. Няма да Ви представя фактологията по внасяне на искането – очевидно тя не Ви интересува. На политическата реч, която е силно пристрастна, ще Ви отговоря следното: първо, Вие винаги може да искате моята оставка пред министър-председателя и като парламентарист в рамките на този парламент; второ, не смятам, че изпълнението на мое конституционно правомощие в конкретния случай, как го казахте, било пристрастно или като слон в стъкларски магазин. Аз няма да се съгласявам с тези Ваши твърдения, по-скоро бих Ви питал кой Ви писа това изявление, защото Вие не искате…
Лично е!
Лично Вие го написахте. Защото, пак казвам, Вие не искате и не се интересувате всъщност от фактологията, а с този въпрос въвеждате конкретни отговори. Нека да Ви кажа следното. Аз нямам нищо против съдия Миталов, не го познавам, разбрах за съществуването на този съдия след изявлението на държавния секретар. Как Вие разбрахте каква е била проверката на Инспектората? Аз толкова време правилно, по указания на съдийската колегия, спазвам и прилагам чл. 313 от Закона за съдебната власт, който ми казва, че не мога да разпространявам факти и обстоятелства във връзка с дисциплинарното производство, след като то е образувано, до момента, в който се постанови окончателният акт. Аз даже днес първо исках да Ви се извиня за това, че ще говоря само на база на тези мои изявления, които съм направил публични в тези 24 часа, а иначе ще Ви кажа и следното. След внасяне на първоначалното ми искане за отстраняване на съдия Миталов, смятам, че беше сериозен успех това, че имах възможност и изисках да се запозная с книжата, които са събрани от Инспектората. Инспекторатът не е осъществявал пълна цялостна проверка, която да е, казвам, тук пренасям термин, която да е окончателна, тоест, ако беше съдебен акт със сила на присъдено нещо, да затвори този въпрос. Не, това също е положително обстоятелство, тоест съдийска колегия би могла наново да обсъди всички събрани доказателства. Посочвам Ви, че на 12 март следващата седмица съм поканен на изслушване от дисциплинарния състав и на мен ми предстои да преценя дали да се явя, каква позиция да поискам, имам право да искаме доказателства, но разбирате, че в този момент и тук няма да ги обявя. Ако въпросът беше лишен от този патос и патетика, мисля, че можех да възстановя и да възпроизведа пред Вас тези факти, които са от значение за конкретния случай. Но очевидно и Вас не ви интересуват фактите, а са Ви важни посланията.
Благодаря, уважаеми господин Министър. За реплика, заповядайте. Не обърнах внимание, че и двамата задавате въпроса. Заповядайте, господин Симов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Кирилов, парламентарната трибуна не е място, където да проявявате такива емоции и да оценявате патоса на колегата, който го задава, защото в крайна сметка въпросът е от изключителна важност и за човек, който твърди, че толкова много настоява на фактологията, изобщо не съм доволен от Вашия отговор, тъй като от него не получихме никакъв отговор на въпроса какво Ви накара, какво доказателство Ви накара да настоявате за освобождаването на съдия Миталов? Знаете ли, като се замислих в тази ситуация, това не е юридически казус. На мен вече ми напомня на литературен казус, тъй като в случая ситуацията напомня на романа „Процесът“ от Франц Кафка. Там главният герой е обвинен, казват му, че е виновен, но никой не знае за какво е виновен. Много искам да разберем тук в крайна сметка с какво се е провинил съдия Миталов или за Вас е достатъчен фактът, че американският държавен секретар е казал, че той е виновен? Смятам, че България е правова страна, демократична страна и е важно да знаем в какво се е провинил! Ако провинението му е това, че е пуснал лидера на „Русофили“ да отиде в Москва – ами да кажат, че това вече е престъпление, да вземем да го направим в някаква законова поправка, за да може ситуацията да се нормализира, защото аз не виждам никакъв проблем в тази ситуация, особено имайки предвид, че лидерът на Национално движение „Русофили“ се е върнал обратно тук?! Къде другаде е проявил някаква вина съдия Миталов? С какво? Не казвам, че е невинен, може и да е виновен, но кажете ми с какво точно? В случая се получава така: казват ни от едно посолство, че той е виновен за нещо, че той е лице на българската корупция, и в следващия момент виждаме как българският правосъден министър си счупва краката, за да изпълни това настояване и да бяга преди тях. Ето това не приемаме в този случай и смятам, че много български граждани не го приемат, дори и такива, които изповядват или страстно вярват в евроатлантическите ценности, защото една от тях би трябвало да е именно вярата в правосъдието, в доказателствата, а в случая имаме едни литературни твърдения и аз Ви казвам в тази ситуация Кафка би написал „Процесът 2“, убеден съм. Благодаря Ви.
Благодаря, уважаеми господин Симов. Желаете ли думата за дуплика господин Кирилов? Заповядайте.
Уважаеми господин Симов, ще се въздържам от квалификации. Ще посоча следното. Вие казвате: „24 часа“. Какво чухте в тези 24 часа? [[Реплики от народния представител Александър Симов.]] Аз ще Ви припомня обяснение как всъщност съдебната система нищо не можела да установи, че имало някаква проверка на Инспектората. Главната ми цел, господин Симов, беше да върна, образно казано, топката в полето на съдебната власт – да си проверят самите съдии какво е било това произнасяне, каква е била дейността по образуване, насрочване и разпределение на това дело и защо то е породило такъв сериозен международен отзвук. Един път. Втори път, забележете, че има недоразследвани факти и обстоятелства, за които наши партньори от чужбина ни казват: „Ами разследвайте ги, нали сте правова държава? Какво направихте, защо не ги разследвате?“ Аз казах на господин Гьоков и на Вас ще кажа – не го познавам този съдия.
И ние не го познаваме.
Но се срамувах. Срамувах се от това изявление. И, да, време е, крайно време е не само външните ни партньори, но и ние да разберем, че има корупция в съдебната система [[смях и оживление в „БСП за България“ и при нечленуващите в парламентарни групи народни представители]] , че сред тези, на които с всички средства им охраняваме и отбраняваме независимостта, има и такива, които злоупотребяват с дадените им правомощия. Нека да изчакаме да приключи дисциплинарното производство. Има кореспонденция. Аз гледам на това като на един шанс все пак да се разследват тези факти и обстоятелства. Съдийската колегия е гласувала и образувала дисциплинарно производство, значи съдийска колегия с гласуване е приела, че исканията ми са релевантни до такава степен, че да се проведе едно дисциплинарно производство. Да, то може да приключи с положителен резултат за господин Миталов или със съвсем друго дисциплинарно наказание, може да приключи и с налагане на най-тежкото дисциплинарно наказание „отстраняване“. Но нека съдиите – дисциплинарният състав, да проведе това разследване. Вие защо го пазите този съдия?
Не го познаваме, не го пазим.
В закона е дадена тази възможност.
Ние не го познаваме.
Благодаря, уважаеми господин Министър, за участието в парламентарния контрол. [[Реплики на министър Данаил Кирилов.]] Времето е фиксирано, както и въпросите и отговорите, в Правилника – дадох Ви доста повече минути, общо около две минути и половина повече, господин Министър. Може би трябва по-концентрирано. Преминаваме към въпросите към министъра на транспорта, информационните технологии и съобщенията Росен Желязков. Има едно питане от народния представител Дора Янкова относно осигуряване на качествени и достъпни обществени пътнически услуги. Заповядайте, госпожо Янкова, имате три минути, за да развиете Вашето питане.
Уважаеми господин Председател! Уважаеми министър Желязков, моето питане струи от живота на българските граждани в страната, които разчитат на обществения транспорт, особено хората в по-малките общини и по-малките населени места. Демографските причини и икономическото развитие там правят обществения транспорт непечеливш и в много общини дори няма желаещи фирми да извършват такъв. В същото това време гражданите, живеещи там, не могат да получат в тези селища всички публични услуги от общините и държавата. Те са принудени да пътуват по друг начин, което прави самите услуги по-скъпи за самите тях – организират се с таксита, такива видях в община Стражица, с частни коли или пък изобщо кметски наместници ги превозват, събират средства. Това според мен не е нормално за съвременна България. Явно правителството, готвейки Програмата си за управление, е поело такъв ангажимент преди три години с Цел 189 да гарантира за българските граждани качествени, достъпни обществени пътнически и железопътни услуги. По-конкретно в тази цел е развита Мярка 721, с която се очаква да има разработено общо разписание за обществения пътнически транспорт. Въпросът ми по този повод, тъй като е с особена социална значимост, е: какви мерки е предприело ръководеното от Вас министерство, за да се осигурят качествени и достъпни обществени пътнически услуги и да отговорите на ангажимента към българските граждани от Програмата на правителството да се разработи общо разписание за обществения пътнически транспорт? Благодаря Ви.
Благодаря, уважаема госпожо Янкова. Господин Желязков, имате думата за отговор.
Уважаеми господин Председател, госпожи и господа народни представители! Уважаема госпожо Янкова, през 2018 г. въведохме в експлоатация нова онлайн билетоиздаваща система в над 70 жп гари и градски жп бюра в страната. Процесът по внедряване и усъвършенстване на софтуерния продукт продължава и към момента. През същата година, на база разговори със Сдружение „Градски транспорт и инфраструктура“, обединихме някои влакове между Септември, Копривщица, Елин Пелин, София и Банкя, така че да се осигури директно обслужване в границите на градската зона от град Банкя през Централна гара до квартал Казичене. През 2018 г. се запазва традицията за организиране и провеждане на атракционни пътувания с разнообразен ретроподвижен състав до близки туристически дестинации, а тенденцията е тази дейност да се развива. През 2019 г. се въведе допълнителна услуга за достъп на клиентите до актуална и точна информация за движението на влаковете чрез създаването на онлайн платформата BDZ live. През 2019 г. стана възможно маршрутизирането на пътуването с влак по километри, времетраене, връзки във възелни гари за прекачване и номера влаковете в Google maps чрез услугата Google transit. През 2019 г. започна внедряването на допълнителни устройства за двуекранна визуализация при закупуване на запазени места за пътуване. На 21 октомври 2019 г. въведохме в редовна експлоатация новата система за продажба на билети през интернет за всички влакове. До месец май 2020 г. системата ще бъде внедрена в 111 гари. В ход е обществена поръчка за доставка на 30 броя автоматизирани билетни/вендинг машини, които да бъдат разположени на основните гари в страната. През 2019 г. стартирахме процедури за доставка на нов подвижен състав, в това число 16 мотрисни влака, 10 електрически локомотива, 30 пътнически вагона, използвани в конвенционалната железопътна система на Европейския съюз, както и редица поръчки за ремонт на наличния локомотивен, мотрисен и вагонен парк. През 2019 г. продължаваме диалога с неправителствени организации, сдружения и други за подобряване на комплексно транспортно обслужване – автобус/метро-влак на територията на София. Съгласно договора с държавата, към момента „БДЖ-Пътнически превози“ ЕООД извършва обществен превоз посредством 23 международни бързи, 77 бързи, 135 пътнически и 353 крайградски пътнически влака, движещи се с различен период на движение от 15 декември 2019 г. до 12 декември 2020 г. С тях се обслужват общо 685 експлоатационни пункта в цялата страна – в това число жп гари и жп спирки. През 2020 г. повишаваме обема превози с над 330 хил. влак/км в това число възстановяване ежедневното движение на влак „Чайка“, Бургас – София – Бургас, по-ранно пристигане в София на основните влакове от Бургас – с № 8602, и Русе № 461, по-удобни връзки във възелните гари между главните и второстепенните жп линии, намаляване времепътуването между София, Варна, Бургас, Стара Загора и Ямбол чрез ускоряване движението на основните влакове в тези направления посредством елиминиране на пунктовете, генериращи минимален пътникопоток. Ежегодно, с цел максимална ефективност и висока клиентска удовлетвореност, графикът за движение на влаковете се съгласува предварително с всички областни управи, кметове на общини, кметства и кметски наместничества, през чиито територии преминават влаковете, обслужвани от Дружеството за пътнически железопътен транспорт. Ежемесечно се водят разговори с представителите на областните и общински администрации относно предлаганата железопътна услуга. През настоящата 2020 г. няма жп линии или участък, по които движението на пътнически влакове да е преустановено или редуцирано. Не се планират подобни действия и за следващия период 2020 – 2021 г. В участъците Калотина – Станянци, Алдомировци – Бели брег, Дупница – Бобов дол, Разменна – Батановци, и Нова Загора – Симеоновград, се движат само товарни влакове. Пътническото движение е преустановено преди години поради изключително слаб пътникопоток. Полагат се усилия в насока за създаване на система, която да позволява продажба на превозни документи за пътуване с железопътен и обществен транспорт в границите на град София и големите градове в Република България. По отношение на обществените автомобилни превози на пътници през 2019 г. е извършено следното. Проведени са две заседания на Комисията за разглеждане и решаване на предложения за промени на републиканската транспортна схема. Извършени са следните промени в същата: променени са 106 броя маршрутни разписания и са закрити 145 броя маршрутни разписания. Утвърдена е Методика за формиране на цените за ползване на автогари, както и пределните цени за автогарово обслужване. Организирани са срещи с представители на браншови сдружения, свързани с таксиметровия превоз на пътници, за обсъждане на предложения за изменения в Закона за автомобилните превози и Наредба № 34. Организирана е среща с представители от общински администрации за разрешаване на проблеми, свързани с транспортното обслужване на населението на територията на общините и проблеми, свързани с възлагането на маршрутни разписания по републиканската транспортна схема. С Постановление № 344 на Министерския съвет от 21 декември 2018 г. за изпълнението на Държавния бюджет на Република България за 2019 г. са определени средствата за компенсации в размер на 40 млн. лв. за пътувания с автомобилния транспорт – вътрешноградски и междуселищни превози, и за субсидии за вътрешноградски и междуселищни пътнически превози в слабонаселени планински и други райони в размер на 18,5 млн. лв., без Столична община. Утвърдените с държавния бюджет субсидии за вътрешноградски и междуселищни пътнически превози в слабонаселени планински и други райони са разпределени като субсидии за губещи градски превози в 80 града и за 670 междуселищни автобусни линии в 126 общини. Разпределените средства за компенсации в размер на 40 млн. лв. за 2019 г. са предоставени на 265 общини, в това число за ветерани, военноинвалиди и военнопострадали – 2 млн. лв.; за деца до 7 навършени години и деца от 7 до 10 навършени години – 14 млн. 200 хил. лв.; за учащи – 10 млн. лв.; за възрастни граждани – 13 млн. 800 хил. лв. Общо по отчет за 2019 г. ефективно усвоените от общините средства са в размер на 39 млн. 229 хил. лв. или 98% от плана, като излишъците по региони са разпределени в общините с недостиг. По отчетни данни реалният брой на издадените безплатни и по намалени цени превозни документи през 2019 г. на правоимащите е 5 млн. 514 хил. броя. С предоставените средства за компенсации се осигурява възможност за ценови облекчения за около 3 млн. 2 хил. души от населението на страната, по-голям достъп до транспортната услуга и решаване на социални проблеми. Благодаря Ви.
Благодаря, уважаеми господин Министър. Трудно е да направите пълен отчет за 5 минути.
Затова ще предоставя отговора на госпожа Дора Янкова.
Да, най-добре. Имате думата за уточняващи въпроси, госпожо Янкова.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господа министри! Министър Желязков, сигурно има напредък в дейността на Министерството, свързан с железопътния транспорт. Паралелно с това администрацията Ви е написала отговор, който звучи за гражданите на България административно по отношение на обществения транспорт. Застанете в центъра на този дебат, вярвайте ми – огромна е групата български граждани, които нямат транспортно обслужване, и тук общините са безсилни. Защо са безсилни? Защото те биха могли – единият от въпросите ми е такъв, консултирах го в едно от питанията с министъра на финансите – да направят собствени предприятия за обществен транспорт там, където той е губещ, за да могат да направят вътрешно разписание. Но при липсата на финанси те не могат да си закупят автобуси. Моето предложение към министъра на финансите беше как гледа на формирането на един фонд, който да е при Вас – в Министерството, по принципа на други министерства, които имат такъв във взаимоотношенията с общините, те да бъдат подпомогнати да си закупят автобуси и да поемат отговорността тази празнота в обществените отношения да стане факт. Аз няма да споделям тук – вчера водихме дебат за Националната аптечна карта, ами 2 милиона българи, като нямат достъп до аптеки и трябва да пътуват, представете си този обществен транспорт. Ако трябва да поискате Национална транспортна карта, за да видите големите дупки и празноти, че няма транспорт. Ще Ви дам веднага пример – поречието на река Арда в Смолян. До с. Арда от 13 села слизат пеша, за да отидат да си купят лекарства или за да отидат в общинския център, защото е губещо и защото не се явява фирма. Много отскоро в Борино се яви един превозвач само по една линия и един път седмично, една цяла община нямаше обществен транспорт четири години! Разговаряме с колегата Лечева, ами в Полски Тръмбеш нямат в цялата община, кметът иска да направи нещо и тук се коментира, че има допълнителна помощ. Ето този въпрос е един от основните, по който искам да Ви запитам: имате ли готовност от Министерския съвет да седнете и да търсите решение заедно с общините по тези въпроси?
Благодаря, уважаема госпожо Янкова. Желаете ли отговор на уточняващите въпроси? Заповядайте – имате три минути за това.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Янкова, благодаря за въпроса, благодаря и за коментара. Изключително сериозно се отнасяме по въпроса за достъпността до обществения транспорт, особено в районите, където няма икономическа логика, където ангажиментът на държавата трябва да бъде чрез възможностите за субсидии и компенсации. Даваме си сметка, че на територията на една община има населени места с противоречиви интереси и се опитваме в диалог с кметовете – там, където има възможности за поемане на финансовата тежест от страна на превозвачите, респективно има бизнес интерес, това да бъде не за сметка на маршрутите, които са свързани с движение, независимо от броя на пътниците, между населени места, защото това е социалната функция. Компенсацията за тази година и субсидията е значително увеличена в сравнение с миналата година. Важният въпрос, който стои пред Министерството на транспорта, разбира се, във взаимодействие с Националното сдружение на общините и с кметовете на населени места, е: по какъв начин справедливо да бъдат разпределени тези средства за всички труднодостъпни планински райони, а и не само? Имаме много примери, които се опитваме да решаваме казуистично. Важен е подходът, че разпределението се извършва на базата на отчети. Отчетите понякога не са много верен измерител – особено там, където няма интерес по отношение на поемането на маршрутни линии, и затова се опитваме справедливо да намерим модела на разпределение. Аз съм сигурен, че в рамките на настоящата година ще постигнем по-добър резултат от миналата. Благодаря Ви още един път за коментарите и за анализа, който направихте.
Благодаря, уважаеми господин Министър. Имате думата да изразите отношение, госпожо Янкова.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господа министри! Уважаеми министър Желязков, да, Вие имате един от инструментите за стимулиране – именно тази субсидия, но трябва да знаете, че понякога няма кой да я вземе, защото няма желаещ превозвач, защото тежките демографски и други причини ги карат да не се явяват на конкурсите, които общините предлагат. Затова Ви попитах: Вие имате ли готовност да формирате с министъра на финансите един такъв фонд – дали да е при министъра на финансите, дали да е при Вас, за да могат общините, които нямат такъв транспорт, да си създадат комунално стопанство? Тук е и министърът на образованието и въпреки неговата забрана, част от общините казват: пътувайте с ученическите автобуси. В момента не ми е удобно да посоча кои. И това не е редно, защото е забранено като превозване, колегите го знаят, това са много от случаите. Давам си сметка, и Вие го разберете, че това питане е предизвикано от голям обществен интерес. От моите обиколки в последните три години в избирателния ми район и в цялата страна – мисля, че това е един национален приоритет, на който трябва да погледнете изключително сериозно, да седнете да го видите със Сдружението на общините, да помислите по какъв начин общественият транспорт ще подкрепи онези бедни хорица, които живеят в планинските райони или в малките общини и нямат обществен транспорт да отидат на аптека, на лекар, на публична услуга в общинския център. И не на последно място, Вие си давате сметка, че общественият транспорт е и борба с безработицата. Той вози хора до места, където има възможност да работят, паралелно с това подкрепя уязвими групи, които търсят социални, здравни и други услуги. Затова се обръщам отново към Вас: погледнете на въпроса отговорно и управленски и се опитайте да подпомогнете именно българските граждани. Още една идея ще Ви предложа: нека областните управители, които са представители на правителството в областите, да станат арбитри на областната транспортна схема. Нека на собствениците на печеливша линия да се предостави губеща линия и да се търси баланс. Възможности има. Знам, че сте министър, който е наследил проблеми и е по средата на мандата, но има необходимост да се поработи по този въпрос. Благодаря.
Благодаря, уважаема госпожо Янкова. Благодаря и на Вас, господин Желязков, за участието Ви в днешния парламентарен контрол. Преминаваме към въпросите към министъра на образованието и науката Красимир Вълчев. Първият въпрос е от народния представител Евдокия Асенова относно неправителствени организации и образователния процес в училище. Заповядайте, госпожо Асенова, имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители, уважаеми господин Министър! През годините неправителствените организации се опитват да попълнят липсите в образователните програми по чувствителни за обществото ни теми и го правят в партньорство с училища и детски градини. Можем да изброим редица примери за успешно реализирани проекти. Напоследък обаче, наред с противоречивите обществени реакции за работата на неправителствените организации в училище, видяхме непоследователност в действията на Министерството на образованието и науката. Нагледен пример за това е Програма „Таралежи“ на Фондация „П.У.Л.С.“ в Перник. Министерството първоначално спря действието на Програмата, а след това я възобнови и в обществото се създава усещането, че няма ясни правила на взаимодействие между образователните институции и гражданския сектор. В тази връзка е и въпросът ми към Вас: какъв е регламентът за участието на неправителствените организации в образователния процес и кой контролира дали съдържанието на проектите им е в съответствие с държавните образователни изисквания?
Благодаря, уважаема госпожо Асенова. Имате думата за отговор, господин Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители, уважаема госпожо Асенова! От една страна, използваме термина „неправителствени организации“ като еквивалент на юридически лица с нестопанска цел, но може би в случая става въпрос за по-тесния смисъл – граждански организации, тъй като юридически лица с нестопанска цел са и читалищата, дори и настоятелствата на училищата. Преди всичко искам да заявя, че гражданските организации, училищата и детските градини работят съвместно и единствено в интерес на децата и учениците. Принципите, на които трябва да стъпва тази съвместна работа, са: взаимно зачитане на правото на образователните институции да определят партньорите, с които работят, както и уважение на правото на директорите на училища, детски градини и центрове за подкрепа на личностното развитие да организират дейности и проекти по законосъобразен начин в интерес на безопасността, живота и здравето на децата и учениците; второ, зачитане на правото на мнение на родителите и децата за участие в дейности, срещи и проекти. Гражданските организации могат да реализират свои проекти и програми в институциите в системата на предучилищното и училищното образование – в това число изследвания, проучвания, обучения, само след писмено разрешение, отправено до съответното регионално управление на образование или до Министерството на образованието и науката. Предложенията се разглеждат от експертите, като за целта се изисква предварително да бъде предоставена пълната информация за инициативата, включваща нагледните материали, проектите на декларации за съгласие на родителите за включване в дадена инициатива и други необходими за становището на експертите материали. Експертите се запознават с целта, методите на въздействие, приложимостта на нагледните материали, ползите от провеждането на предложения проект или програма, и не на последно място, с професионалния опит на екипа на организацията и неговата професионална подготовка за реализиране на конкретната инициатива. При одобрението на Проекта се изпраща подкрепящо писмо до регионалното управление или конкретната образователна институция, като винаги се подчертава, че нито една дейност не може да се проведе без изричното информирано съгласие на родителя и че всяка дейност трябва да се осъществява при съблюдаване на най-добрия интерес на децата и учениците, и при спазване на Закона за закрила на детето и Закона за защита на личните данни. Миналата година изпратих писмо до регионалните управления по образование, с което да бъдат запознати институциите в системата на предучилищното и училищното образование. Целта на писмото е: недопускане в образователните институции на разпространението на информационни материали, въпросници, листовки и други, както и провеждането на беседи, лекции, срещи и други форми на работа с деца и ученици, които проповядват насилие, нетолерантност, дискриминация и неуважение; второ, подтикват децата и учениците да определят половата си идентичност; трето, съдържат материали, които противоречат на добрите нрави и на обществените норми на поведение; четвърто, рекламират вредни за здравето навици като тютюнопушене, употреба на алкохол и опиати; пето, съдържат теми, които засягат лична информация; шесто, съдържат материали с порнографско съдържание; седмо, налагат други спорни възпитателни доктрини. По този начин сме се опитали да обобщим основните теми, по които трябва да проявят повишена чувствителност и предпазливост образователните институции. При постъпването на предложения и констатирането на подобни практики на ниво образователни институции е необходимо учителите и служителите да уведомят директора, директорът – Регионалното управление, Регионалното управление – Министерството на образованието, както и да предприемат действия за прекратяване на дейността. При съмнение, че дадена тема е дискусионна или би предизвикала обществено напрежение, а също, че може да бъде използвана за създаване на недоверие към институцията, предложението трябва да се съгласува с регионалните управления или с Министерството на образованието. Като политика ние се стремим да разширяваме образователната среда на учениците. Това става чрез участието на други лица от други институции в работата на училищата, детските градини и центровете за подкрепа на личностното развитие. Това трябва да става на принципа на повишена предпазливост, тъй като родителите са поверили на образователните институции децата си и очакват да имат пълна увереност за това, че те няма да бъдат обект на неблагоприятно възпитателно въздействие. Разширяваме образователната среда най-вече по линия на дейностите по интереси, но и там процентът на външните лица е малък. Това са предимно хора от спортни клубове, читалища, хора на изкуството, писатели, музиканти, художници. Като цяло участието на неправителствени организации в системата е много малко като процент. В системата ежегодно се провеждат над 50 милиона часа и може би, ако съберем учебния план, дейностите по интереси, целодневната организация… [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Благодаря, ще довърша във втората част. Така че във всички случаи говорим за много малка част от часовете.
Благодаря, уважаеми господин Вълчев. Имате думата за реплика, госпожо Асенова.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Министър, аз благодаря за отговора, който дадохте. Всъщност съм съгласна напълно с Вас, че трябва много предпазливо да навлязат гражданските структури в образователните институции и стана ясно, че в казуса с Фондация П.У.Л.С. в Перник някой от отговорните институции в образователния процес е нарушил изброените правила от Вас. В тази връзка въпросът е: има ли някакви последици за някой неволно или волно нарушил тези правила? Благодаря.
Благодаря, уважаема госпожо Асенова. Имате думата за дуплика, господин Министър.
Благодаря, господин Председател! В случая това, на което реагирахме първоначално, бяха действията на началника на Регионалното управление, който е препоръчал взаимодействието с неправителствената организация. Аз очаквам началниците на регионалните управления да осъществяват контрол, да бъдат този допълнителен критичен, страничен поглед върху програмите, квалификацията на специалистите на съответната гражданска организация, а не да препоръчват. Образувано е дисциплинарно производство. Чисто формално не можем да кажем, че началникът на Регионалното управление е нарушил някакви теми, но мисля, че тя и останалите ѝ колеги в случая са си взели поука. Наистина в началото реагирахме крайно – точно от гледна точка на този принцип на предпазливост, защото не бяхме уведомени. За съжаление, както във всяка една общност или по отношение на институциите, така и по отношение на гражданските организации, имаме основание да не се предоверяваме, тъй като доверието е общо благо – някои допринасят за изграждането му, други пък съответно за неговата ерозия. Може би това е важното, което трябва да повторим – че трябва да се подхожда с повишена предпазливост, но в никакъв случай не трябва да затваряме образователната система за неправителствените организации, тъй като, както и Вие казахте, те допълват точно там, където има празноти от гледна точка на подготовката на учителите и от гледна точка на някои теми. И още по-предпазливи трябва да сме, когато става въпрос за чувствителни теми. Благодаря.
Благодаря, уважаеми господин Министър. Преминаваме към въпрос от народния представител Иво Христов относно процедура за избор на учебници по религия. Имате думата, господин Христов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! На 5 февруари 2020 г. в дирекция „Учебници и училищна документация“ на Министерството на образованието, съгласно Ваша заповед от 27 септември 2018 г., започна процедура по оценяване и одобряване на Проекти на учебници по религия в трите направления: християнство – православие, ислям, и неконфесионално обучение. Моят въпрос към Вас, господин Министър, е: кои са издателствата и/или авторите, депозирали проекти за учебници в тези направления; какви са критериите, по които ще бъдат оценявани депозираните проекти за учебници; в какви срокове ще бъде завършена процедурата? Благодаря Ви.
Благодаря, уважаеми господин Христов. [[Реплика от народния представител Александър Паунов: „Професор.“]] Имате думата за отговор, господин Вълчев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Христов, конкретно на въпросите Ви. Вносителите на проектите на учебници по учебния предмет „Религия – християнство – православие“ са четири: Българската православна църква; второ, едноличен търговец „Детиздат“ – Димитринка Димитрова; трето, „Просвета“ – София, и, четвърто, Фондация „Двери“. Вносител на проектите на учебници по учебния предмет „Религия – ислям“ е Главното мюфтийство на мюсюлманското изповедание. Вносител на проекти на учебници по учебен предмет „Религия – неконфесионално обучение“ е Фондация „Библейска лига – България“. Процедурата по оценяване и одобряване на проектите се извършва на два етапа. Първият етап е оценка на съответствията с изискванията на допуснатите до оценяване проекти на учебници, държавният образователен стандарт за познавателни книжки и учебници и учебни помагала. Вторият етап от оценяването е оценка на пригодността на проектите на учебниците за прилагане в училище. Както при всички останали учебници, общите правила важат и за тези. Изискванията към съдържанието на учебника се отнасят до съответствието му с учебната програма по отношение на: учебното съдържание; теми; компетентности като очаквани резултати; нови понятия; текста и извънтекстовите компоненти; структурирането езика на учебника. Изискванията към графичния дизайн се отнасят по отношение на: илюстрациите; хартията и подвързията; типографията; форматите; паспортната и библиографската информация. Изискванията към полиграфичното изпълнение се отнасят до: хартията; формата на учебника; типографията на учебника. Оценяването на всеки проект на учебник се извършва от оценители на съдържание, графичен дизайн и полиграфското изпълнение. Оценяването на съдържанието на всеки проект се извършва от седем оценители – двама специалисти в съответната научна област, един експерт от Министерството на образованието – регионалното управление, четирима учители по предмета „Религия“. Оценяването на графичния дизайн се извършва от трима оценители на полиграфичното изпълнение и други трима. Всеки от тях оценява изпълнението на съответните изисквания, посочени в Наредбата. Вторият етап се извършва за проектите, които отговарят на изискванията на държавния образователен стандарт, които са минали първия етап, и се извършва във всяко училище от учителите, които преподават по учебния предмет „Религия“. Тоест одобрените учебници на първия етап ще бъдат разпространени до училищата и учителите ще дадат своето становище за пригодност. Към момента тече първият етап от оценяването на проектите. Оценителите на проектите по учебния предмет „Религия – християнство – православие“, „Религия – ислям“ и „Религия – неконфесионално обучение“, определени с моя заповед, извършват оценяването от 17 февруари до 17 март 2020 г. След 17 март предстои да бъде извършен и вторият етап на оценяване. Най-късно до 31 юли с мои заповеди следва да се одобрят внесените проекти. Одобрените учебници ще се използват в училищното образование от учебната 2020 г. – 2021 г. За първи път от над 70 години ще имаме учебници по религия. Благодаря.
Благодаря, уважаеми господин Министър. Имате думата за реплика, професор Христов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, колеги! Господин Министър, благодаря Ви за отговора. Дано нещата да се случат така, както ги прочетохте Вие и във сроковете, които посочихте. Действително това ще бъде важен исторически прецедент, а именно обучението по религия за следващата учебна година – от есента на 2020 г. Това е много важно поради ред причини, както чисто от пропаганден характер, така и от морално-етични причини, касаещи по-скоро цялото ни общество. Както знаете, във великата книга на Достоевски беше казано, че ако няма Бог, значи всичко е позволено. Видяхме за 30 години докъде стигнахме! Благодаря Ви.
Благодаря, професор Христов. Желаете ли дуплика, господин Министър? Не. Да уточня, че имахме дискусия в парламента, че военните звания няма да ги използваме, но за академичните научни степени не сме се уточнявали, така че професорите трябва да бъдат подчертавани, особено когато става дума за въпроси в сферата на образованието. Така че приемам бележката на господин Паунов. Преминаваме към въпроса на народния представител Станислав Станилов относно навършване на пенсионна възраст от генералния директор на Националния институт по метеорология и хидрология. Имате думата да зададете Вашия въпрос.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Според официалната му автобиография генералният директор на Националния институт по метеорология и хидрология професор Христомир Брънзов е навършил 65 години през месец ноември 2019 г. Вероятно служителите от Министерството на образованието и науката, отговарящи за този институт, са пропуснали да Ви информират – Правилникът за устройството и дейността на Националния институт по метеорология и хидрология, приет с Постановление на Министерския съвет № 7 от 14 януари 2019 г., не регламентира мандат на генералния директор, а само назначаването му от министъра на образованието. В тази връзка моля да ми отговорите: кога ще бъде пенсиониран генералният директор на Националния институт по метеорология и хидрология според Закона за развитието на академичния състав в Република България?
Благодаря, уважаеми професор Станилов. Имате думата за отговор, господин Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Станилов, Националният институт по метеорология и хидрология има двойствен статут: от една страна, на Национална хидрометеорологична служба – на държавна служба, от друга страна, на научна организация, в която има и академични длъжности. В конкретния случай професор Брънзов не е назначен и не заема академична длъжност в Националния институт по метеорология и хидрология, въпреки че той е академично лице, както и една друга немалка част от работещите в Националния институт по метеорология и хидрология. По отношение на академичните длъжности, Вие познавате не по-лошо от мен Закона за висшето образование. Знаете, че там е допуснат толеранс – има възможност след 65 години да се удължава възрастта за пенсиониране до 68 години, но така или иначе в случая говорим за неакадемична длъжност. Той е назначен за генерален директор на Националния институт по метеорология и хидрология на основание чл. 68, ал. 1, т. 1 от Кодекса на труда, във връзка с чл. 12, ал. 3 от Правилника за устройството и дейността на Националния институт по метеорология и хидрология и предложение, направено от Научния съвет на Националния институт по метеорология и хидрология. Избран е единодушно от този съвет с тайно гласуване. Трудовият договор е сключен за определено време до назначаването на друго лице, предложено от Научния съвет при условията и по реда на Правилника за устройството и дейността на Националния институт по метеорология и хидрология. Прекратяването на трудовия договор при придобиване правото на пенсия и осигурителен стаж е при навършване на 65-годишна възраст за професори, доценти, доктори на науките, освен в случаите на § 11 от Преходните и заключителни разпоредби на Закона за висшето образование, е една правна възможност, а не е задължение на работодателите. Упражняването на правото зависи от преценката на работодателя, която той извършва въз основа на притежаваните от съответния служител професионална квалификация, опит, запазената му работоспособност, необходимостта му за изпълнение на съответната длъжност. Тъй като в момента е в ход обсъждането и приемането на Законопроекта за Националния институт по метеорология и хидрология и само преди две седмици влязоха в сила промените в Закона за изменение и допълнение на Закона за висшето образование, с които беше регламентирано и ограничение за заемането на ръководна длъжност след 65-годишна възраст, и предвид факта, че Националният институт по метеорология и хидрология е и научна организация, ако Вие народните представители в процеса на приемане между първо и второ четене направите предложение за аналогична разпоредба и в Закона за Националния институт по метеорология и хидрология, на по-късен етап и в Закона за Българската академия на науките, и в Закона за Селскостопанската академия, мисля, че е уместно едно такова правило да важи във всички академични и научни организации и да има равнопоставеност. Към настоящия момент това е нормативната уредба. Благодаря.
Благодаря, уважаеми господин Министър. Имате думата за реплика, професор Станилов.
Уважаеми господин Министър, това назначаване на директор на един научен институт, който за пръв път в българската история минава от Академията към едно министерство по разпоредбите на Кодекса на труда, е просто една маневра, за да се избегнат другите нормативни разпоредби, които се отнасят за висши учебни заведения и за изследователски институти. Вие казахте, и правилно, че в Закона за БАН няма такова ограничение, както и за Селскостопанската академия, но там има Наредба, която строго се спазва, и там след 65 години просто не можеш да заемаш никаква ръководна длъжност. Аз също съм подлежал на тази санкция. Когато навърших 65 години, бях свален от завеждащ секция, от ръководител на катедра. Независимо че не бях пенсиониран, останах като редови професор в моя институт. Но както и да е. Според мен, ние наистина ще внесем такава мярка в отделния закон за един институт към Министерството. Надявам се, че колегите от Народното събрание ще го приемат. Пак ще Ви кажа, както казах и на обсъждането на първо четене на Закона, че правенето на закон за един човек, за един институт е крайно нецелесъобразно и няма място в едно модерно общество. Няма място това субективно отношение – за едни така, а за други иначе, но тези последствия вероятно ще ги носите не Вие, а както се казва цялото управляващо мнозинство, може би включително и аз. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря, уважаеми професор Станилов. За дуплика? Не желаете. Последният въпрос към министър Вълчев отново е от професор Станилов относно възможен конфликт на интереси в Националния институт по метеорология и хидрология. Заповядайте, професор Станилов.
Уважаеми господин Министър! В медиите неколкократно беше публикувана информация за фирми, свързани с генералния директор на Националния институт по метеорология и хидрология професор Христомир Брънзов. Преди няколко месеца Ви зададох въпрос за наличие на връзки между тези фирми и Националния институт по метеорология и хидрология. Тогава Вие ми отговорихте, че не са открити договори между фирмите и Института. Моя проверка показа, че фирмата ЕТ „Аналог – Христомир Брънзов“ е закрита през месец септември 2018 г., а фирмите „МСЕ-Сервиз“ ЕООД и Консорциум „Метеорологични системи и екипировка“ ООД са прехвърлени през месец август 2018 г. на Петя Христомирова Брънзова, която е дъщеря на генералния директор, и продължават своята дейност. Основната дейност на „Консорциум „Метеорологични системи и екипировка“ ООД е „проекти и експертизи в областта на метеорологичния мониторинг“. Фирмата усилено рекламира, че продава десетдневна прогноза на производство от фотоволтаични централи и ежечасна 3-дневна прогноза на производство от ветропарк. Подобни прогнози няма как да бъдат изготвени, ако не се ползват първични метеорологични данни, а такива могат да се вземат само от съответния институт. Възниква въпросът как фирмата получава данните, ако няма договор с НИМХ? Новата управителка на фирмата Петя Брънзова не е метеоролог, а доктор по икономика, според регистрите на НОИ. Така възниква и вторият въпрос: как икономист може да произвежда данни, за които няма съответна квалификация? Такава квалификация обаче несъмнено има доскорошният управител на фирмата професор Брънзов. Той има и в момента неограничен достъп до първичните данни на Националния институт по метеорология и хидрология, на който се явява генерален директор. Този директор Ви е пряко подчинен. И в тази връзка моля да ми отговорите: как се отнасяте към факта, че дъщерята на генералния директор на НИМХ ръководи частна фирма със същия предмет на дейност като Държавния институт, ръководен от баща ѝ? Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря, уважаеми професор Станилов. Имате думата за отговор, господин Вълчев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми професор Станилов, това, което получихме като информация през 2007 г. като сигнал, беше включено в одитна проверка на Звеното за вътрешен одит към Министерството на образованието и науката. Този одит за одитирания период 2015 – 2018 г. установи, че няма сключени договори с фирмите ЕТ „Аналог – Христомир Брънзов“, Консорциум „Метеорологични системи и екипировка“ и „МСЕ – Сервиз“ ЕООД. След като получих Вашия въпрос, който съдържа допълнителни данни, допълнителна информация и може да се приеме за сигнал относно конфликт на интереси – това стана преди два дни – на 4 март, веднага разпоредих в Националния институт по метеорология и хидрология проверка за изложените от Вас факти и обстоятелства. Тази проверка в случая е на Инспектората на Министерството на образованието и науката, тъй като той е отговорен и за контрола по отношение на правилата за предотвратяване на конфликт на интереси. Не мога да се произнеса с констатация, без да направя проверка. Мога да се произнеса за каквато и да е констатация. За резултатите от проверката ще Ви информирам след приключването ѝ. Това, което мога да кажа на този етап, е, че от публичния регистър на декларациите за несъвместимост по Закона за противодействие на корупцията и отнемане на незаконно придобитото имущество е видно, че професор Брънзов е подал в едномесечен срок от назначаването му за генерален директор на Националния институт по метеорология и хидрология декларация. От нея става ясно, че при назначаването си няма участие в никакви търговски дружества. Няма нормативно регламентирано изискване фирмите, в които е участвал, да бъдат закрити след напускането му, или ограничения от кого да се управляват. Друг е въпросът за етичния елемент и каква информация се ползва, затова, ако разполагате и Вие с допълнителни данни, те ще бъдат проверени. Твърдението Ви, че прогнозите за производството на електроенергия от фотоволтаичен ветропарк могат да се направят само, ако се използват първични данни от Националния институт по метеорология и хидрология, защото само оттам могат да се вземат, не е точно. Всички големи фотоволтаични и ветрови паркове имат собствена система за метеорологични измервания, тоест те разполагат с първични данни. В интернет също има множество числени модели за прогноза на времето с отворен код, така че такива прогнози могат да се правят дори от информатици, нямащи нищо общо с метеорологията и Националния институт по метеорология и хидрология. Основната дейност на Консорциум „Метеорологични системи и екипировка“, обявена на сайта им, е свързана и с изграждането на системи за метеорологичен мониторинг на големи промишлени обекти и на информационни системи за туризма и селското стопанство; изграждането и поддържането на системи за ранно предупреждение на замърсяването на въздуха в локална област; разработване, изпитание и производство на метеорологични сензори за микропроцесорни устройства на специализиран системен и потребителски метеорологичен софтуер; въвеждане в експлоатация и сервиз на професионално метеорологическо оборудване. Разработката и производството на метеорологична апаратура и системи никога не е било предмет на дейност на Националния институт по метеорология и хидрология. Дали сегашният управител на Консорциума има нужната квалификация да ръководи дейността, тъй като е доктор по икономика, не е от нашата компетентност. Може би това, което е най-важно да кажа, е, че ако се намерят данни за най-малък потенциален или евентуален конфликт на интереси, ние сме длъжни да сезираме Комисията за противодействие на корупцията и отнемане на незаконно придобитото имущество и Ви уверявам, че ще го направим. Благодаря.
Благодаря, уважаеми господин Министър. Имате думата за реплика, професор Станилов.
За една такава проверка, за която, господин Министър, споменахте, се изисква много специална квалификация и аз няма как да опонирам това, което Вие казахте, но съм съвършено уверен, като знам, че тези фирми са три и са били създавани паралелно с назначаването навремето за директор на Христомир Брънзов. Те са работили паралелно с този институт и са изсмуквали данни от него, това е абсолютно сигурно. Сега дали в момента това го правят, не е съвсем сигурно, но то може да се установи не особено трудно. Впрочем, аз съм доволен от този отговор, който Вие ми дадохте. Много добре знаете, че аз съм подкрепял изцяло винаги Вашата политика за реформа в изследователската работа, за реформа във висшето образование, за реформа изобщо в образователна България, която е паднала на дъното на възможното. Но точно тази история, с този институт и с тези фирми, и с тези нарушения, които се правят, и с този безпросветен проектозакон, който беше внесен в Народното събрание, не ми е много обяснимо. Както и да е, надявам се, че този въпрос ще бъде уреден с Вашата проверка. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря, уважаеми професор Станилов. Благодаря и на Вас за участието в парламентарния контрол, министър Вълчев. Преминаваме към въпросите към министъра на земеделието, храните и горите Десислава Танева. Първият въпрос е от народния представител Светла Бъчварова относно финансовото състояние на „Напоителни системи“ ЕАД и възможността за реализиране на проекти по Мярка 4.3 от Програмата за развитие на селските райони – високо равнище на контрола. Имате думата, професор Бъчварова.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаема госпожо Министър, въпросът, който ни вълнува и на който се надяваме да получим точен отговор, е свързан със стартирането на Мярка 4.3 по Програмата за развитие на селските райони, а именно – инвестиции в инфраструктурите по напояване, напоителната инфраструктура. Тази мярка няколко пъти се отлагаше. През 2019 г. имаше обещание за нейното стартиране, сега последно в индикативния график, който Министерството на земеделието публикува, се предвижда в периода февруари – април да стартира приемането на документи. Но може би по-важният въпрос е дали Напоителни системи има готовност да участва в мярката, тъй като оставаме с впечатление, че отлагането на мярката не е заради невъзможността да бъдат формулирани насоките – тези, които могат да кандидатстват и изискванията към тях, а по-скоро от невъзможността Напоителни системи да отговори на изискванията за кандидатстване. Едно от тези изисквания е например липса на задължения, а отделно от това и проектни проучвания или проектни решения за конкретните обекти, по които ще се осъществяват инвестиции. В тази връзка молбата ми е да получим малко повече информация за това дали индикативният график ще бъде спазен. Какво е финансовото състояние на Напоителни системи? Имат ли готовност, като основен бенефициент, да участват в реализацията на Програмата? Благодаря.
Благодаря, уважаема професор Бъчварова. Имате думата за отговор, госпожо Министър.
Уважаеми господин Председател! Уважаема професор Бъчварова, преди да отговаря подробно на въпроса, съвсем накратко: да, индикативният график ще бъде спазен. Да, Напоителни системи имат готовност за участие в приемането. За финансовото състояние. За последните две години Напоителни системи е реализирало положителен финансов резултат. Отчетената печалба за 2018 г. е в размер на 1 млн. 4 хил. лв. По предварителни данни финансовият резултат за 2019 г. също е положителен, което позволява кандидатстване по мярката. Реализираните приходи от дружеството за 2018 г. са в размер на 41 млн. 870 хил. лв. За периода 2017 – 2019 г. задълженията на предприятието, в това число и задълженията към НАП, са преструктурирани и оптимизирани с оглед бъдещото им погасяване. Провеждането на прием по Подмярка 4.3 – „Подкрепа за инвестиции в инфраструктура, свързана с развитието, модернизирането и адаптирането на селското и горско стопанство“, Подмярка 4, е предвиден в края на месец март и както вече казах, индикативният график ще бъде спазен. В момента разработването на документите на подмярката е на финален етап. На 21 февруари на заинтересованите страни са изпратени пълният текст и пакет с документи, а на 27 февруари се проведе заседание на тематичната работна група, на която се обсъдиха последните варианти на условията за кандидатстване и условията за изпълнение. В срок до 13 март 2020 г. насоките ще бъдат публикувани за обществено обсъждане за не по-малко от десет дни. След отстраняване на бележките, които биха били получени в срока на обсъждането, в края на март ще бъде обявен и приемът за проектни предложения за финансово подпомагане. Напоителни системи се състои от 14 клона в цялата страна. Всички клонове имат готовност за кандидатстване с проекти по Подмярка 4.3. Дружеството е планирало да участва по процедурата чрез подбор по Подмярка 4.3 със собствени 29 хидромелиоративни обекта, които са от първостепенна важност за напояването на земеделски площи. Към настоящия момент в Централно управление „Напоителни системи“ е налична готова проектна документация, инвестиционни предложения за общо 29 обекта или Напоителни системи има абсолютна пълна готовност за кандидатстване. Искам също да добавя, че тези 29 проекта са правени от самите клонове на Напоителни системи. С реализацията на изготвените проекти се очаква прогнозно увеличение на поливните площи по клонове, както следва: за клон Бургас – увеличение с 560 декара; за клон Видин – увеличение с 20 000 декара; за клон Среден Дунав – с около 20 декара; за клон Средна Тунджа – с около 25 819 декара; за клон Тополница се очаква увеличение с 16 680 декара; за клон Хасково се очаква увеличение с 3250, което е близо два пъти повече от сегашните възможности; за клон Черно море се очаква увеличение с 250 декара; за клон Шумен се очаква увеличение с 10 900 декара; за клон Марица – увеличение с 16 623 декара; за клон Долен Дунав – увеличение 42 000 декара; за клон София – увеличение с 2900 декара; за клон Струма – Места – увеличение с 5800 декара; за клон Горна Тунджа – очаквано увеличение с 18 125 декара; за клон Мизия не са извършвани поливания. Към момента със съществуващите съоръжения може да се осигури поливане за около два милиона декара площи. След изпълнение на проекта по Подмярка 3, се очаква увеличение на полетите площи с близо 200 000 декара.
Благодаря, уважаема госпожо Министър. Имате думата за реплика, професор Бъчварова.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаема госпожо Министър, едва ли числата, които посочихте, могат да бъдат анализирани веднага и да има становище по отношение на това какво ще се предлага, но няколко въпроса: Мярката от 100 млн. евро към настоящия момент е с максимален размер от 50 млн. евро. Така, както Вие казвате – 29 обекта и съответно възможността Напоителни системи – всеки един от проектите, да има по 6 милиона възможност за кандидатстване от проектите, тогава какво остава за останалите бенефициенти по Програмата – говорим за сдруженията за напояване, земеделски кооперации, земеделски стопани? Поне на пръв поглед от числата, които казвате, излиза, че „Напоителни системи“ ще са единствените, които ще имат възможност да реализират проекти и вероятно ще имат и предимство по критериите. Още един въпрос, на който е важно да имаме отговор – по отношение на факта, който Вие казахте, че са преструктурирани задълженията към НАП. Доколкото си спомням, и в отговор на Вашия предшественик, Напоителни системи имаше кредит от 10 млн. лв., точно за да погаси задълженията си към НАП. Но с това, което Вие посочихте към този момент, означава, че тези задължения на практика не са погасени и те ще продължават да бъдат значителна част от разходите, които се правят от Напоителни системи през следващите години. Иначе фактът, че Напоителни системи не са в добро финансово състояние – отчитаните счетоводни печалби едва ли биха били за Вас някакво успокоение, че Напоителни системи финансово стоят много добре и няма да има абсолютно никакви проблеми през следващите години да решават въпросите не само с напояването, а и с превенцията. Един от фактите е, че Народното събрание непрекъснато увеличава бюджета в тази посока – по отношение именно на превенцията от наводнения. Поне за тази година той е в размер на 19 милиона – по-скоро това е един от стабилизиращите фактори, а не услугата предоставяне вода за напояване. Такова е моето становище като наблюдател на процесите, които се реализират в търговското дружество. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаема професор Бъчварова. Заповядайте за дуплика, госпожо Министър.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаема професор Бъчварова, разбира се, че няма как да няма трудности – трудности има във всяко ежедневие, особено ако то е свързано със земеделие. Ние не сме казали всичко колко е прекрасно – напротив, трудностите са част от нашето ежедневие. Но от всички данни, които изнесох, мога да потвърдя, че Напоителни системи са в готовност, първо, за кандидатстване по мярката и, второ, са във финансово състояние да могат да бъдат бенефициент, а това е най-важното. Второ, по отношение на бюджета – да, предвиден е финансов ресурс в размер на 50 млн. 465 хил. 860 евро. Проектите, проектната готовност на Напоителни системи е за по-малко ресурси от това, и то значително по-малки, така че има достатъчно възможности и останалите допустими бенефициенти да бъдат класирани. В крайна сметка, след като всички приеми бъдат затворени от тези, които по индикативния график сме обявили, Управляващият орган винаги може да вземе решение и за преструктуриране на бюджет там, където има такава необходимост и съответна възможност за това. Мярка 4.3 беше и мярката, около която бяха основните ни комуникации с Комисията навремето в първия ми мандат, когато настоящата Програма за развитие на селските райони се одобряваше. За мен е много важно, че ние приключваме с изпълнение на ангажимента към Комисията – условията за одобрението навремето тази мярка да бъде отворена, реализирана и Напоителни системи да получат подкрепа за това, което в крайна сметка трябва да се отрази на нашите земеделски производители. В края на годината, разбира се, ще имаме визия като цяло за това как ще бъде приключено договорирането на Програмата.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Министър. Следващият въпрос към министър Танева – от народните представители Светла Бъчварова и Даниел Йорданов, е относно нови изисквания за идентификация на животни в срок до 31 март 2020 г. Имате думата, уважаеми господин Йорданов.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Министър, със Заповед № РД 11-317 от 30 януари 2020 г., издадена от директора на Българската агенция по безопасност на храните – БАБХ, се изисква задължителна индивидуална идентификация на животни – до 5000 броя свине, в срок до 31 март 2020 г. Заповедта се позовава на Наредба № 61 от 9 май 2006 г., където такава идентификация има само за ферми до 50 свине майки. Самата наредба се основава на чл. 51а от Закона за ветеринарномедицинската дейност, където също няма посочени такива изисквания. Всички ферми с капацитет над 5000 броя се маркират с групов идентификатор или така наречената групова ушна марка. Тази информация провокира в нас като народни представители следните въпроси: какво налага въвеждането на тази мярка, още повече че изискванията на Наредба № 61 от 2006 г. не предполага такъв ангажимент и не предвижда такъв срок? Считате ли, че посоченият срок е достатъчен, за да се изпълнят изискванията на Заповедта? Ще има ли санкции за бенефициенти, които не успеят да се вместят в определения срок, и какви ще бъдат те, ако има такива? Благодаря за вниманието.
Благодаря Ви, уважаеми господин Йорданов. Имате думата за отговор, уважаема госпожо Министър.
Уважаеми господин Председател! Уважаеми господин Йорданов, вчера, 5 март, в Българската агенция по безопасност на храните се проведе среща с представители на свиневъдни асоциации, които изразиха притеснения по отношение индивидуалната идентификация на прасетата за угояване, и по-точно по отношение на факта, че при голямо количество животни, събрани на едно място, е невъзможна проследимостта на изгубените индивидуални идентификатори и заместването им. С цел правилно проследяване на изгубения идентификатор следва да се извърши пълна инвентаризация на технологичната група, което, от своя страна, би причинило стрес на животните в разрез с изискванията за хуманно отношение към тях. В тази връзка Заповед № РД 11-317 от 30 януари 2020 г. на изпълнителния директор на БАБХ е изменена със Заповед № РД 11-630 от 5 март 2020 г., като на индивидуална идентификация ще подлежат само свинете във фамилни ферми. Със Заповедта се цели провеждане на адекватна профилактика, надзор, контрол и ликвидиране на болести по свинете, в това число и на АЧС – африканската чума по свинете. Целта е подобряване на надзора на популацията на свинете, основно в малки и средни по големина свиневъдни обекти, ранно откриване и идентифициране на епизоотичния риск, навременно предприемане на мерки по ограничаване и ликвидиране на заболявания по свинете. И не на последно място, съвсем прецизно изпълнение на разпоредбите за обезщетявания и когато възникне епизоотия.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Министър. Реплика, госпожо Бъчварова.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги! Заповедта от 31 януари е отменена или видоизменена със заповед от 5 март, която премахва индивидуалната идентификация при ферми с до 5000 броя животни. Това е, доколкото аз разбрах от отговора на министъра. Струва ми се, че това вече ни връща в режим на нормалност по отношение на издавани заповеди и изисквания към бранша, защото, съгласете се, че когато имате Закон за ветеринарномедицинската дейност, наскоро изменен, когато имате действаща наредба, с една заповед всичко да се обърне с хастара наопаки и да има изисквания, които не отговарят на нито едно от посочените от мен преди това, създаваме изключително големи трудности пред бранша. На практика ние казваме: по-добре не се занимавайте въобще с развитие на свиневъдството, защото навлизате в една непрекъсната спирала на изисквания по отношение на правилата към Вас. Аз благодаря за отменената или видоизменена заповед и се надявам когато има и други такива изисквания към бранша, поне да бъдат обсъждани в разумни срокове – седмица, две, за да се достигне до решения, които да бъдат наистина в интерес на онези, които продължават да работят в този отрасъл и се надявам да продължат, предвид факта, че ситуацията в страната към момента е доста сериозна. Този бранш иска подкрепа, а не административни санкции, на които сме свидетели в последните месеци с възникването на африканската чума по свинете. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Бъчварова. Госпожо Министър, имате думата за дуплика.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаема професор Бъчварова, да, епизоотичната обстановка остава много тежка по отношение на АЧС. Следва да си даваме сметка, че продължаването на работата изисква от всички нас, най-вече от самите производители и оператори, изпълнението на изискванията за биосигурност, за проследимост, за надзор на заболяванията, за да се опазим или да минимизираме щетите от този риск. Да, свиневъдството е сектор, който в момента, независимо от промяната на законодателната уредба в посока повишаване на биосигурността – всички тези изменения са подкрепени със значителни на брой мерки за подкрепа по Програмата за развитие на селските райони. Те са информирани за това, но ние сме длъжни да повишим биосигурността във всички ферми, във всички видове -въдства, за да отговорим на предизвикателствата на времето, в което живеем. То не е само при свиневъдството, но там, предвид пазарната ситуация, щетите са много големи. Така че всеки трябва да се научи да продължи в новите условия. Секторът не само продължава да работи – истината е, че има и много нови инвестиционни предложения за разширяване обемите на тези дейности.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Министър. Благодаря и за участието в парламентарния контрол днес. Продължаваме с господин Емил Димитров – министър на околната среда и водите. Той ще отговори на въпрос от народния представител Кристиан Вигенин относно проблеми при експлоатацията на Регионалното депо за битови отпадъци на град Ямбол. Имате думата, уважаеми господин Вигенин.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаеми господин Министър, в отговор на мое питане от 31 юли 2019 г., в което подробно описах задълбочаващите се проблеми при експлоатацията на Регионалното депо за битови отпадъци на общините Ямбол, Нова Загора, Тунджа, Сливен и Стралджа с оператор – Община Ямбол, Вашият предшественик – господин Нено Димов, пое ангажимент да се запознае лично със ситуацията, да поиска нова проверка и да ме държи в течение за резултатите. Оттогава до оттеглянето му от поста до мен не е изпратена каквато и да е информация по този случай. Искам само да припомня оценката ми, която е на база документи, срещи, посещения на място, от моето питане, а именно, че става дума за некачествено изпълнен проект, за неефективно изхарчени европейски и национални средства, за заплаха за здравето на гражданите, за продължаващо замърсяване на природата, за системно неизпълнение на предписанията на контролните органи от страна на Община Ямбол и заедно с това, за мълчалив отказ на контролните органи да изпълнят докрай функциите си, за недалновидно планиране и ненавременно изграждане на допълнителен капацитет на Депото. Граждани и организации в тази връзка са подавали поредица сигнали до институциите, но без особен резултат до момента. Въз основа на това моят въпрос към Вас е – с ясното разбиране, че току-що встъпвате в поста „министър“: предприети ли са междувременно действия от страна на Министерството на околната среда и водите по казуса с Регионалното депо след юли месец миналата година, за да се установи истинската ситуация и да бъдат набелязани и изпълнени необходимите мерки, включително по отношение на отдавна надхвърления капацитет, по комплексното разрешително на Клетка 1 на Депото? И второ, имате ли намерение да поискате проверка на обстоятелствата около сключеното извънсъдебно споразумение между Оперативна програма „Околна среда“ и Община Ямбол, което е позволило сумата от 2,9 млн. лв. да бъде разплатена на Общината, без да бъдат предприети каквито и да били мерки за отстраняване на причините, довели до първоначалното блокиране на тези средства? Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Вигенин. Имате думата за отговор, уважаеми господин Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители, уважаеми господин Вигенин! От въвеждането в експлоатация месец декември 2015 г. на Клетка 1 на Регионално депо за неопасни отпадъци от населените места в общини: Ямбол, Нова Загора, Тунджа, Сливен и Стралджа, с оператор Община Ямбол, с комплексно разрешително от 2008 г. до 5 юни 2019 г., в Клетка 1 са депонирани 227 хил. 615 тона отпадъци при капацитет съгласно комплексното разрешително за Клетка 1 – 227 хил. 357 тона. За възможността за използване на свободен обем на Клетка 1 до достигане на общия разрешен капацитет за инсталацията съгласно действащото комплексно разрешително през месец април 2019 г. Община Ямбол е информирала Министерството на околната среда и водите. В отговор Министерството е определило, че депонирането на отпадъци до достигането на разрешения общ капацитет на Депото, без да се предвиждат други промени в експлоатацията, не следва да се счита за промяна в работата на Депото, тъй като не води до промяна на въздействието върху околната среда и хората, тоест не е необходимо провеждането на процедура по реда на Глава 8 от Закона за опазване на околната среда. За настъпилите промени – увеличаване капацитета на инсталацията, Община Ямбол, като оператор на Депото, е предоставила в Изпълнителната агенция по околна среда Заявление за издаване на комплексно разрешително по смисъла на чл. 117, ал. 2 от Закона за опазване на околната среда при съществена промяна на действащите инсталации и съоръжения. По Заявлението е предоставено писмено становище в РИОСВ – Стара Загора. По втория зададен въпрос Ви информирам, че след приключване на изпълнението на Проект „Изграждане на регионална система за управление на отпадъците в регион Ямбол – Първа фаза“ са предвидени редица проверки на място от страна на управляващия орган на ОПОС 2007 – 2013 г. с цел проследяване използването по предназначение на активите, изградени по Проекта, актуалното им състояние и тяхната поддръжка. Даваните от управляващия орган на ОПОС препоръки за отстраняване на констатирани проблеми с функционирането на Регионалната система за управление на отпадъците в регион Ямбол, са изпълнявани от бенефициента, като към датата на извършената последна планирана проверка за устойчивост на Проекта, през месец февруари 2019 г. е констатирано, че от страна на бенефициента са предприети необходимите действия за нормалното функциониране на системата. Както сме посочили и в предходен отговор до Вас, с писмо от 26 юли 2016 г. на ръководителя на управляващия орган на Оперативна програма „Околна среда“, бенефициентът – Община Ямбол, е уведомен за резултата от приключилия процес на верификация по окончателното искане на средства. От страна на управляващия орган е извършена проверка на място преди окончателната верификация с оглед установяване на действителното положение и физическото завършване на Проекта. Поради констатиран проблем с изтичане на замърсени води, които не са обхванати от изградената дренажна система в охранителните канавки, въпреки наличието на документална обоснованост на извършените от страна на бенефициента разходи и констатирано изпълнение на задълженията по Договора за предоставяне на безвъзмездна финансова помощ по отношение на рекултивацията и закриването на съществуващата клетка за Депо за неопасни отпадъци на територията на община Ямбол, управляващият орган не верифицира към момента разход в размер на 2 млн. 917 хил. 690 лв. За същата сума от община Ямбол е подадена жалба по реда на АПК пред Административен съд – Стара Загора. В хода на осъществена впоследствие кореспонденция с бенефициента, както и с Изпълнителната агенция по околна среда и Басейнова дирекция „Източнобеломорски район“ – Пловдив, са предоставени резултати от анализ на води в района на Регионален център за управление на отпадъците – Ямбол. С писмо от 17 януари 2017 г. изпълнителният директор на Агенцията уведомява ръководителя на Управляващия орган на ОПОС, че резултатите от анализите в така представените протоколи не надвишават заложените норми. С писмо от 20 декември 2016 г. и от 18 януари 2017 г. Басейнова дирекция – Пловдив, уведомява управляващия орган на ОПОС за резултатите от проведения мониторинг и извършените оценки на състоянието на повърхностни и подземни води в района на Регионален център за управление на отпадъци – Ямбол, констатирайки минимален воден оток или липса на такъв в пункта на мониторинг. Резултатите от проведените анализи показват превишаване на индивидуални емисионни ограничения, които при описаните обстоятелства могат да се представят като инцидентни. Въз основа на становищата на компетентните органи, действително извършени и допустими по смисъла на чл. 57 и следващите от Закона за управление на средствата от Европейските структурни и инвестиционни фондове, и други приложими актове, разходи от страна на бенефициента от община Ямбол в размер на 2 млн. 917 хил. 690 лв. са верифицирани и възстановени на бенефициента. На базата на това признаване на посочените разходи е сключено и извънсъдебното споразумение.
Благодаря Ви, уважаеми господин Министър. Имате думата за реплика, уважаеми господин Вигенин.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми господин Министър, аз като цяло не съм и очаквал по-различен отговор, тъй като е нормално тези, които Ви подготвят отговорите – те са същите, които са ги подготвяли и на предишния министър, те са подготвяли и другите документи, които е трябвало да оправдаят всички тези действия. Искам само да Ви кажа, че когато Ви остане време, много разчитам лично да се занимаете с този въпрос, тъй като е много лесно да се цитират документи, да се цитират проверки. Мога да Ви кажа например моето мнение за тези проверки и замервания, които са позволили през месец януари да се стигне до решението, че има инцидентни превишения и те не оказват влияние, а всъщност това, което е направено, е да се направят замервания, без да са изпълнени каквито и да е предписания за преодоляване на проблемите с Депото, да се направят замервания, които е трябвало да постигнат резултат, който да оправдае превеждането на тези 2,9 млн. лв. Аз лично съм убеден в това. Как може да бъде доказвано? Вероятно трябва прокуратурата да се занимае по-конкретно с този въпрос. Все пак обаче и от самото министерство, отвътре трябва да бъде събрана допълнително тази информация, защото иначе всичко остава в сферата на предположенията. Вярвам, че Вие бихте желали да стигнете до дъното – в пряк и в преносен смисъл, на този проблем. За щастие, има ново ръководство на община Ямбол. Зная, че е направена работна група, която да се занимава по-конкретно с този проблем. Изтичането на инфилтрат в ретензионния басейн не е инцидентно, то е системно и затова Депото работи постоянно в авариен режим, нещо, което не е предвидено по Проект. Поради тази причина постоянно този инфилтрат – една част се използва в момента, разбирам, за оросяване на Депото, но друга част постоянно се извозва, което води до допълнителни разходи на общините. Как този проблем трябва да бъде решен? Това изисква значителни инвестиции за преодоляване на некачествено изпълнената работа, но така или иначе, ние не можем да си позволим да поддържаме едно недобре изпълнено и недобре функциониращо депо само защото би изисквало допълнителни средства и съответно проблеми за съответните общини. Що се отнася до комплексното разрешително за капацитета на Депото и за допълването на свободния обем – не съм убеден, тъй като по комплексното разрешително има предписания, които трябва да бъдат изпълнени от Басейнова дирекция – Пловдив, за да може да се ползва остатъчният капацитет от Депото. Това вече са въпроси, които се надявам също сега, повдигайки ги тук, да бъдат ускорени и от страна на Община Ямбол, и на съответните институции, за да сме сигурни, че гражданите няма да страдат от ненавреме и недобре свършена работа. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Вигенин. Дуплика, господин Министър.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател! Уважаеми господин Вигенин, ще Ви отговоря по два начина. Ако сме искали на всяка цена да не налагаме санкции на управляващия орган на Оперативна програма „Околна среда“, то нямаше да има предмет на разговор днес. Те са преценили, че нещо не е както следва – аз нямам основание да се съмнявам в преценката им – наложили са верификация „задържане на средства“. След като са отстранени и компетентните органи са казали, че няма замърсяване, са приключили с проблема – както виждате, има извънсъдебно споразумение, възстановили са цялата дължима сума, която преди това е била похарчена. По втория начин мога да Ви отговоря, че ако съм съгласен с Вас, тогава не трябва един лев повече да дадем на община Ямбол, защото, ако така ще харчат парите, както Вие смятате, че е неправилно, може би не трябва никога повече да даваме пари там. Хората длъжни ли са да понасят политически заигравки и неща от сорта на: ние не сме доволни как го направихте първия път, но дайте ни пари за втори път; тази камера ми е пълна, вижте, та ми направете друга камера? Аз мисля, че камерите трябва да се пълнят много по-бавно, да се усвояват тези отпадъци, да се рециклират, една минимална част от тях да се изгарят и само това, което остане, да се депонира. За съжаление, ние депонираме 90% и след две, три години създаваме психоза: вижте колко е зле, колко е тежко, хората страдат, някой да ни даде пари за нова камера. Някой дава, но не може да ги дава толкова начесто, колкото на друг му се иска да пълни. Другият въпрос е, дали да има заводи за изгаряне или не? Ами, ако няма заводи – кажете на кои адреси да депонираме отпадъците и да си седят там во веки веков. Ето, имаме сметище и Вие пак сте недоволни от това, което се случва там. Управляващият орган си е свършил работата.
Благодаря Ви, уважаеми господин Министър. Следващият въпрос към министър Димитров е от народния представител Иван Ченчев относно инвестиционно предложение за разполагане и експлоатация на трошачно-сортировъчна инсталация за инертни материали и изграждане на склад за съхраняване на строителни материали в два имота в местността Краище, село Богьовци, община Костинброд. Имате думата, уважаеми господин Ченчев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, дами и господа народни представители! Получих сигнал и подписка от 209 жители на село Богьовци, които са разтревожени относно постъпилото инвестиционно предложение за разполагане и експлоатация на трошачно-сортировъчна инсталация в два имота в местност Краище, село Богьовци, община Костинброд. То е внесено в РИОСВ – София, от дружеството „Грийн брод“. За него са уведомени кмета на Костинброд, кметския наместник на село Богьовци и местното население по надлежния ред. Жителите са против поради следните съображения: разполагането и експлоатацията на тази трошачно-сортировъчна инсталация за инертни материали и изграждане на склад за съхраняване на строителни материали ще доведе до прахово замърсяване, високи нива на шум, което пряко влияе на живота и здравето на населението. В проектното предложение е предвидено изграждане на път с трайна настилка и дължина над 3 км, което също би предизвикало продължително неудобство от запрашаване на въздуха и прочие. Осъществяването на Проекта ще доведе до нарушаване на екоравновесието в района, попадащ в защитена местност Раяновци от мрежа Натура 2000. Предстоящ сериозен проблем, ако инвестиционното предложение се реализира, ще е липса на водоснабдяване в селото. В имот № 120023 и № 120024, на които е предвидено разполагането на тази трошачна инсталация, трябва да бъде отклонена част от водопроводната мрежа към селото, което ще доведе до проблеми с водоподаването. ВиК мрежата в района е изградени преди 50 години от етернитови тръби. Тя е подложена на непрестанни аварии. Изграждането на изгребната яма за отпадъчни води от складовата база ще доведе до замърсяване, равносилно на екокатастрофа на наличните в землището подпочвени води. Разширяването на сега съществуващия полски път ще доведе до засягане на граничещи със сегашния път частни имоти, унищожаване на дървесна растителност, която е обитание на местния едър и дребен дивеч, унищожаване на две ловища от ловно-стопанския район на местната ловна дружина – нейните представители също са против. Изграждането на новия път и складовата база ще доведе до интензивен трафик на тежкотоварни автомобили. В инвестиционното предложение възложителят некоректно посочва, че в района няма изградени и функциониращи предприятия, поради което няма вероятност от неблагоприятно въздействие върху околната среда. Около имотите, предвидени за изграждане на инвестиционното предложение, работят Депо за твърди битови отпадъци на община Костинброд, Цех за производство на мебели и, уважаеми господин Министър, нещо, което е най-притеснително, защото аз зная, че в себе си Вие имате доста проявена през годините човещина, както и всички ние – там има Комплекс за лечение на онкоболни деца, който непрекъснато увеличава своя капацитет и много деца провеждат своето лечение. Присъствах на място, ако искате – каня Ви и Вас, да отидем да успокоим жителите, защото проблемът наистина е тежък и сериозен. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Ченчев. Имате думата за отговор, господин Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Ченчев, през месец септември 2019 г. в РИОСВ – София, е депозирано инвестиционно предложение за разполагане и експлоатация на трошачно-сортировъчна инсталация за инертни материали, изграждане на склад за съхраняване на строителни материали и готова строителна продукция в поземлени имоти: № 120023, № 120024 – местност Краище, село Богьовци, и транспортен достъп до път с трайна настилка през поземлени имоти: № 120012, № 120011 и № 0036 – село Богьовци, община Костинброд, с възложител „Гринборд“ ООД – град Смолян. Възложителят е уведомен с писмо от Инспекцията, че инвестиционното предложение попада в обхвата на Приложение № 2 от Закона за опазване на околната среда и на основание чл. 93, ал. 1, т. 1 от същия подлежи на процедура по преценяване необходимостта от извършена оценка на въздействие върху околната среда, като са дадени указания за действията, които възложителят следва да предприеме за провеждане на процедурата. С писмото възложителят е информиран и за това, че съгласно Закона за защитените територии имотите, предмет на инвестиционното предложение, не попадат в защитени територии. Съгласно Закона за биологичното разнообразие имотите попадат в границите на две защитени територии от мрежата Натура 2000 – защитена зона Раяновци – за опазване на дивите птици и природно местообитание 61.10, отворени, калцифилни или базифилни тревни съобщества, предмет на опазване и защитена зона Драгоман, за опазване на природните местообитания и на дивата флора и фауна. Възложителят е информиран също, че инвестиционното предложение е допустимо спрямо режимите, определени със заповедта за обявяване на защитена зона – Раяновци, като подлежи на процедура по оценка за съвместимост, предметите и целите на опазване на защитените зони, която съгласно Закона за биологичното разнообразие се извършва чрез процедурата по област. В РИОСВ – София, на 26 февруари 2020 г. е депозирано заявление от възложителя „Гринборд“ ООД с искането за прекратяване на процедурата поради оттегляне на инвестиционното предложение. С решение от 4 март 2020 г. на директора на РИОСВ – София, процедурата по преценяване на необходимостта от извършване на ОВОС, в това число и съвместната процедура по реда на Закона за биологичното разнообразие, е прекратена на основание чл. 56, ал. 1 от Административнопроцесуалния кодекс. И още две думи – всички искаме пътища, но ако може инертните материали да се добиват и да се складират някъде другаде! Всички искаме асфалт, но ако може асфалтовата база да се намира някъде другаде, да пуши на някой друг, а на нас само да ни направят пътя. Няма да има такова инвестиционно намерение. Няма да има там такъв обект, какъвто Вие не искате и всички хора негодуват. Успокойте ги, че няма да съществува! Надявам се, че съвсем скоро няма да ми зададете въпрос: кога ще подновите пътната мрежа? Защото пак трябва някъде другаде да сложим инертни материали, някъде другаде асфалтова база, а пък там също хората няма да искат, така че успокойте хората – няма да има такъв обект. Инвестиционното намерение е оттеглено и се надявам на бъдещо ползотворно сътрудничество.
Благодаря Ви, уважаеми господин Министър. Реплика, уважаеми господин Ченчев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! На първо място, това, което чух, естествено, ме кара да изпитам едно удовлетворение заради жителите на село Богьовци, които бяха изключително притеснени. Надявам се, че гледат и сега вече ще са спокойни и от изявлението, което направи министърът. Сега по отношение на това, дали ще Ви питам за пътищата. Уважаеми господин Министър, няма да Ви питам, но то не е и Ваша работа. Не, няма да Ви питам Вас. Ще питам друг министър и не точно за пътищата, а ще питам например защо 50 години няма ремонт на водопроводна мрежа и прочие, но наистина Ви казвам: не е Ваша работа. Не е към Вас този въпрос. Ще се успокоят и лично ще отида и при онкоболните деца там, защото комплексът, който е направен включително и с много частни средства, е прекрасен – на много хубаво място, в подножието на планина. Наистина тези деца имат нужда от тишина, от спокойствие и максимално чист въздух. Благодаря Ви. Успех на Богьовци!
Благодаря, уважаеми господин Ченчев. Господин Министър? Без дуплика. С това днес завършваме и парламентарния контрол. Благодаря на министър Димитров за участието. Следващото редовно пленарно заседание, уважаеми колеги, е от 9,00 ч. на 11 март 2020 година. Закривам заседанието. [[Звъни.]]