42. Senátní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 458/2000 Sb., o podmínkách podnikání a o výkonu státní správy v energetických odvětvích a o změně některých zákonů (energetický zákon), ve znění pozdějších předpisů /sněmovní tisk 250/ - prvé čtení Stanovisko vlády máme k dispozici jako sněmovní tisk 250/1. Z pověření Senátu nám předložený návrh uvede paní senátorka Jitka Seitlová, kterou tady vítám. A prosím paní senátorku, aby se ujala slova. Máte slovo.
Vážený pane předsedající, zástupci vlády, vážené kolegyně poslankyně a kolegové poslanci, dovolte, abych před vás předstoupila s návrhem novely senátního zákona, který se týká energetického zákona. Je to poměrně krátká novela, nicméně pro řadu občanů naší země je očekávaná a velmi naléhavá. Cílem novely je odstranit nespravedlivě stanovené povinnosti vlastníků nemovitostí, u kterých bylo zřízeno věcné břemeno prvků distribučních elektroenergetických sítí, hradit náklady nezbytných přeložek. Povinnost hrazení nákladů se týká nejen občanů a právnických osob, ale týká se také obcí, a to z důvodu jiných veřejných zájmů. [[V sále je hlučno.]] Dle současné právní úpravy jsou podnikatelé v elektroenergetice oprávněni umísťovat zařízení na nemovitostech ve vlastnictví jiných osob.
Já se omlouvám, paní senátorko. Dámy a pánové, prosím, vytvořme důstojnou atmosféru, ať slyšíme, co nám paní senátorka říká. Prosím, pokračujte.
Pokusím se zkráceně, nicméně je mou povinností, milou povinností, vás seznámit s tím, co je obsahem předložené novely. Prosím o tu trpělivost. Budu pokračovat dále. Ti, kteří umísťují prvky distribučních sítí na nemovitosti jiných osob, mají právo zřizovat věcná břemena. Pokud nedojde ke smluvní dohodě, pak mají právo dokonce toto věcné břemeno vyvlastnit. Náhrada za zřízení věcného břemena je obvykle jednorázová a dosahuje částek stovek, maximálně několika tisíců korun. Za účinnosti starších právních předpisů z minulé doby, například takzvaného elektrizačního zákona, tehdy vznikala věcná břemena téměř bez náhrady. U již zřízených zařízení ale nastávají situace, kdy vlastník nemovitosti, obvykle domu, potřebuje dům nebo nemovitost nějakým způsobem opravit, nebo dokonce na základě stavebního zákona má povinnost provést nějaké úpravy, nebo dokonce zbourání této nemovitosti, demolici této budovy. V tu chvíli ale stále platí, že veškeré náklady za přeložku toho prvku distribuční sítě hradí vlastník nemovitosti. Částky jsou opravdu vysoké. Pohybují se řádově ve vyšších částkách desetitisíců. Mám z poslední doby informace, kdy se na mne lidé obracejí, dosahují často až 200 tisíc korun. Vlastník za věcné břemeno, které musel strpět, dostal stovky - někdy vůbec nic - korun a nyní, když chce třeba budovu zbourat, nebo dokonce má povinnost ji zbourat, má zaplatit takto obrovské částky. Ty situace jsou v praxi, věřte mi, často až existenční, dopadají na občany velmi těžce a vnímají to, jako že to je velmi nespravedlivé. Cílem novely, která je předkládána, je stanovit výjimku ze stávajícího pravidla hrazení nákladů na přeložky žadatelem pro případy, ve kterých to není zjevně spravedlivé požadovat. Zjevně spravedlivé požadovat je přímo formulace návrhu, který před vámi leží. Jedná se o situace, kdy zařízení poškozuje nemovitost žadatele a vlastník tohoto distribučního prvku nezajistí nápravu, nebo kdy potřeba zařízení vyplývá z povinnosti, které bylo vlastníku nemovitosti přikázáno právě ze stavebního zákona, to znamená demolice nebo nějaká úprava. Předmětem diskuse a dalších podnětů, které jsem dostávala ve chvíli, kdy se v Senátu začalo jednat o tomto zákoně, byly také stížnosti na vysoké náklady účtované podnikateli v elektroenergetice za vlastní provedení přeložky. Přeložku mohou provádět jen specializované firmy, které jsou nasmlouvány vždy tím, kdo přeložku a celé zařízení provozuje. Proto jsme do této novely také zahrnuli povinnost, aby byla jednoznačně osoba, která má hradit náklady, dopředu informována o rozpočtovém, položkovém - určení toho, za co má hradit. A na to je také potom ještě zaměřena samozřejmě sankce, která je přidána do této novely. Poslední věc, která je, vyplývá z těch všech nových povinností. Je navrženo, aby v případech sporů rozhodoval Energetický regulační úřad. Senát začal tuto novelu projednávat na počátku loňského roku v únoru a ukončil její projednávání po dvojím čtení a ještě řadě připomínek, jednání s Hospodářskou komorou, s ministerstvy na konci července. Sněmovně byl tento návrh novely postoupen 1. srpna a vláda k němu vyjádřila koncem srpna loňského roku neutrální stanovisko. Vláda souhlasí, tak jako všichni, se kterými jsme měli možnost jednat, s tím, že současný stav je nespravedlivý a že by měl být řešen. Současně upozornila na některé nepřesnosti, řekněme, nebo nějaká jiná doplnění, která by ještě novela vyžadovala. Pokud budete tak laskavi a postoupíte tento návrh do výboru, určitě o těchto námětech bude jednáno a budeme jednat o tom, jakým způsobem by to, co vláda namítá nebo upozorňuje, mělo být dále upraveno. Děkuji za vaši pozornost.
Děkuji paní senátorce. Zpravodajem pro prvé čtení je pan poslanec Pavel Pustějovský. Prosím ho, aby se ujal slova.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedající, kolegyně, kolegové, rád bych vás seznámil s obsahem předloženého senátního návrhu zákona, kterým se mění zákon o podmínkách podnikání a o výkonu státní správy v energetických odvětvích a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů. Jak tady už paní senátorka sdělila, cílem návrhu zákona je stanovit výjimku ze stávajícího pravidla, které platí už od roku 2000, kdy byl schválen energetický zákon, že náklady na provedení přeložky zařízení elektrické, přenosové nebo distribuční soustavy hradí žadatel o přeložku. Nově se zavádí dvě situace, kdy náklady na provedení přeložky hradí vlastník zařízení: za prvé je to, když z důvodu špatného technického stavu zařízení vzniká škoda na nemovitosti a vlastník zařízení nezajistí nápravu, a za druhé, když je přeložku nutno provést pro účely změny nebo odstranění stavby. V návaznosti na to se také zavádí pravomoc Energetického regulačního úřadu rozhodovat spory týkající se nákladů přeložek a jejich úhrady a pod sankcí se doplňuje právo žadatele na obdržení položkového rozpočtu přeložky. Senát přeložil Sněmovně návrh zákona 31. července 2018 a 30. srpna 2018 nám bylo doručeno stanovisko vlády, které bylo v té době neutrální. Souhlasím s tím, že je určitě vhodné odstranit stav, kdy je v některých případech nespravedlivé požadovat úhradu nákladů přeložky po vlastníkovi nemovitosti, ale na druhou stranu některé formulace v návrhu nejsou jednoznačné a mohly by v praxi přinášet výkladové těžkosti. V současné době je připravena vládní novela energetického zákona, která tuto problematiku řeší komplexně. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Otevírám obecnou rozpravu. Do obecné rozpravy není nikdo přihlášen a ani nevidím, že by se někdo hlásil. Rozpravu končím. Je zájem o závěrečná slova? Není zájem. [[Senátorka Seitlová naznačuje zájem.]] Je. Paní senátorko, prosím.
Děkuji za přednesenou zprávu. A jenom mi dovolte, abych doplnila termínové věci, které se teď objevily z hlediska předložené novely energetického zákona, kterou chystá vláda. Musím říct, že zatím ten návrh je v eKLEPu, ještě nebyl předložen vládě. A já jsem projednávala novelu, která před vámi leží, mnoho měsíců i na ministerstvu. Lidé mně píší a čekají, že přistoupíme k tomu, aby situace byla řešena. Je možné, pokud tedy bude novela, kterou připravuje vláda, postoupena do Sněmovny, následně senátní návrh i vládní novelu, která by přišla, samozřejmě sloučit. Takže prosím o její postoupení do výboru a případné následné, pokud to bude možné, projednání klidně s novelou energetickou. Děkuji.
Děkuji. A nyní se budeme zabývat návrhem na přikázání výborům k projednání. Nejprve rozhodneme o přikázání garančnímu výboru. Organizační výbor navrhl přikázat předložený návrh k projednání hospodářskému výboru jako výboru garančnímu. Navrhuje někdo jiný výbor jako garanční výbor? Nenavrhuje. Takže přistoupíme k hlasování. Zahajuji hlasování. Kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování číslo 102, přihlášeno 168 poslanců, pro 150, proti nikdo. Návrh jsme přikázali hospodářskému výboru jako garančnímu výboru. Organizační výbor nenavrhl přikázat tento návrh jinému výboru. Má někdo návrh nyní, abychom přikázali ještě jinému výboru? Není tomu tak. Takže konstatuji, že návrh byl přikázán pouze hospodářskému výboru jako výboru garančnímu. Děkuji paní senátorce, panu zpravodaji, končím prvé čtení tohoto bodu. Zahajuji projednávání bodu číslo