54. Zdraví 2020 - Národní strategie ochrany a podpory zdraví a prevence nemocí /sněmovní tisk 113/ Tento materiál uvede ministr zdravotnictví Svatopluk Němeček. Prosím, pane ministře, ujměte se slova.
Vážená paní předsedající, vážené dámy, vážení pánové, Ministerstvo zdravotnictví předkládá Poslanecké sněmovně Parlamentu České republiky materiál Zdraví 2020 - Národní strategie ochrany a podpory zdraví a prevence nemocí, který je rámcovým souhrnem zakládajícím rozvoj veřejného zdraví v ČR a současně i nástrojem pro implementaci programu Světové zdravotnické organizace Zdraví 2020 v ČR. Národní strategii podpořila vláda ČR svým usnesením číslo 23 ze dne 8. ledna 2014. V souladu s tímto usnesením byl materiál dne 29. ledna předán oběma komorám Parlamentu České republiky pro zajištění podpory realizace. Hlavním cílem národní strategie je zlepšit zdravotní stav populace a snižovat výskyt nemocí a předčasných úmrtí, kterým lze předcházet. Hlavní vizí je rozvoj systému veřejného zdravotnictví, stabilizace systému nemocí a ochrany a podpory zdraví a nastartování účinných a dlouhodobě udržitelných mechanismů ke zlepšení zdravotního stavu populace. Nezbytným předpokladem pro dosažení hlavních cílů a priorit národní strategie je zapojení jak všech složek státní správy, tak celé společnosti s důrazem na účast komunit i jedinců. Národní strategie navazuje na dlouhodobý program zlepšování zdravotního stavu obyvatelstva ČR Zdraví 21 podpořený vládou ČR v roce 2002 a je naplněním požadavku vlády na aktualizaci tohoto strategického dokumentu. Zdraví 21 zůstává i nadále plnohodnotným dokumentem, jehož aktualizované cíle budou naplňovány v implementačních dokumentech národní strategie. Tato strategie vychází z analýzy uvedeného dlouhodobého programu v letech 2003-2012, z koncepce hygienické služby a primární prevence v ochraně veřejného zdraví, která byla přijata Ministerstvem zdravotnictví v roce 2013, a z programu Světové zdravotnické organizace Zdraví 2020. Národní strategie bude dále rozpracována do jednotlivých implementačních dokumentů podle stanovených priorit zdravotního stavu obyvatelstva ČR. V jednotlivých implementačních dokumentech, které budou připraveny do 31. 12. 2015, budou blíže specifikovány dílčí cíle, odpovědnost, ukazatele a termíny plnění, včetně stanovení požadavku na finanční pokrytí. V otázce financování národní strategie a navazujících dokumentů se předpokládá mj. i využití prostředků z evropských fondů. Existence národní strategie jako národního strategického dokumentu je předběžnou podmínkou pro využívání finančních prostředků z Evropského strukturálního a investičního fondu pro celé zdravotnictví v období 2014-2020. Naplňování národní strategie a implementačních dokumentů na meziresortní úrovni bude zajišťovat a koordinovat Rada vlády pro zdraví a životní prostředí. V tomto ohledu již byl usnesením vlády č. 660 ze dne 21. srpna 2013 změněn statut této rady a národní strategie byla projednána na zasedání rady dne 11. prosince 2013. Postup implementace programu Světové zdravotnické organizace Zdraví 2020 včetně priorit národní strategie byl projednán výborem pro zdravotnictví a sociální politiku Senátu Parlamentu České republiky, který mu vyjádřil podporu svým usnesením číslo 50 ze dne 26. listopadu 2013. Národní strategie byla rovněž představena výboru pro zdravotnictví Poslanecké sněmovny Parlamentu, který ve svém usnesení číslo 24 ze dne 5. března 2014 označil stabilizaci systému prevence nemocí a ochrany a podpory zdraví za nezbytnou a rovněž vyzval vládu k podpoře realizace národní strategie a jejímu zohlednění při tvorbě státního rozpočtu. Materiál je tedy nyní předkládán Poslanecké sněmovně pro vyslovení podpory principům a prioritám národní strategie i pro vyslovení podpory samotné realizaci národní strategie. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji panu ministrovi. Tento sněmovní tisk projednal výbor pro zdravotnictví, jehož usnesení bylo doručeno jako sněmovní tisk 113/1. Prosím, aby se ujal slova zpravodaj výboru poslanec Rostislav Vyzula, informoval nás o jednání výboru a přednesl návrh usnesení Poslanecké sněmovny. Prosím, pane poslanče.
Děkuji, paní místopředsedkyně. Milé kolegyně a kolegové, milá vládo, dovolte mi jenom krátce doplnit pana ministra, protože všechno podstatné bylo řečeno. Tato národní strategie má rovněž za úkol přispět k řešení složitých zdravotních problémů 21. století spojených s ekonomickým, sociálním a demografickým vývojem, a to zejména cestou prevence nemocí a ochrany a podpory zdraví. Na podporu této strategie bych uvedl několik epidemiologických dat. Za dobu necelých deseti let realizace programu Zdraví 21, a to tedy v roce 2012, pokračoval růst naděje na dožití při narození u mužů na téměř 75 let a u žen na 81 let. Tento růst pochopitelně souvisí s poklesem mortality, tedy úmrtnosti. Je tedy pravdou, že zdravotní situace našeho obyvatelstva se zlepšuje, nicméně dlouhodobá i krátkodobá strategie je naprosto nezbytná. Dvě základní oblasti, které nás trápí, jsou kardiovaskulární onemocnění a nádorová onemocnění. Česká republika na začátku 90. let se vyznačovala jednou z nejvyšších intenzit úmrtnosti na kardiovaskulární onemocnění v Evropě. V letech 2000 až 2012 tato úmrtnost klesla o zhruba 25 %, to je určitý úspěch. Nicméně přes toto zlepšení je to stále přibližně dvakrát vyšší, horší tedy, než ve vyspělých evropských zemích, tedy bývalé evropské patnáctky. Úmrtnost na ischemickou chorobu srdeční se v posledních letech nicméně nemění. To pravděpodobně všechno souvisí s vyčerpáním možností lékařské péče a nových technologií a na druhé straně s pouze pozvolnou změnou životního stylu české populace. Nedaří se redukovat počet kuřáků v populaci, přibývá osob trpících diabetem druhého typu a roste počet obézních osob v populaci. Pokud se týká národových onemocnění, jejich incidence, tedy roční nárůst roste trvale. V minulém roce jsme měli něco kolem 80 tisíc nových nádorových onemocnění, což činilo například proti roku 2000 jenom pro porovnání o 17 tisíc nových případů více. Je to tedy problém, kterým je potřeba se zabývat. Výbor pro zdravotnictví se tedy touto záležitostí zabýval a došel k usnesení, které bych tady rád přednesl. Usnesení výboru pro zdravotnictví. První bod. Výbor pro zdravotnictví vzal na vědomí dokument Zdraví 2020 - Národní strategii ochrany a podpory zdraví a prevence nemocí předložený doktorem Vladimírem Valentou, PhD., náměstkem ministra zdravotnictví pro ochranu a podporu veřejného zdraví, hlavním hygienikem České republiky. Vyzývá vládu České republiky k podpoře realizace národní strategie formou spolupráce všech resortů a zohlednění zdravotních aspektů ve všech politikách. Vyzývá vládu České republiky k zohlednění realizace národní strategie při schvalování státního rozpočtu. Za druhé. Zmocňuje zpravodaje výboru, aby se stanoviskem výboru seznámil schůzi Poslanecké sněmovny. Na základě tohoto s předloženým materiálem i usnesením výboru pro zdravotnictví doporučuji vyslovit souhlas. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu zpravodaji. Zahajuji všeobecnou rozpravu, do které se přihlásili pan poslanec Heger a pan poslanec Hovorka. Vyzývám tedy pana poslance Hegera, aby se ujal slova. Prosím, pane poslanče.
Děkuji za slovo. Já bych také krátce rád zdůraznil význam té strategie, protože ona reprezentuje tu část zdravotnického systému, které se nyní ve světě říká veřejné zdravotnictví. U nás je to sféra, která je reprezentovaná hygienickou službou, která to koordinuje. Jinak ve veřejném zdravotnictví se ví, že musí být zapojeny všechny vládní resorty v tom smyslu, že školství se musí starat o výchovu dětí ke zdraví, Ministerstvo dopravy o bezpečnost dopravy apod. Je to věc, která je naprosto celonárodně průřezová. K zvýraznění veřejného zdravotnictví došlo v Evropě zejména po hospodářské krizi v roce 2008 a je nyní znovu zdůrazňováno to, co bylo trošku zanedbáváno při rozvoji vlastního poskytovatelství zdravotnických služeb, že prevence je mnohem levnější, mnohem více působí na ozdravění celé populace a vede ke snížení potřeb zdravotnického rozpočtu, o kterém se tady opakovaně nedávno hovořilo, jak je velmi napjatý. Jenom pro ilustraci řeknu jedno číslo ze statistik. Je jasné, jak dopadlo, že se za posledních dvacet let prodloužila délka života, ale bohužel se prodloužila délka života v nemoci, takže ve srovnání se severskými zeměmi u nás je délka života ve zdraví o sedm let kratší než ve Švédsku. A tam je potřeba napřít úsilí, které podle téhle té koncepce bude hygienická služba koordinovat. Po oslabování, ke kterému v hygienické službě došlo, které se týkalo zejména dohledových záležitostí a určitých racionalizačních kroků, je potřeba posílit to, co bylo zanedbáno za celých posledních dvacet let, a to je zejména složka výchovy ke zdraví a zdravému způsobu života. Děkuji.
Děkuji, pane poslanče. Prosím k mikrofonu pana poslance Hovorku. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážená paní předsedající, vážená vládo, vážené kolegyně, vážení kolegové, chtěl bych, aby se upřela vaše pozornost v tomto tisku na dvě záležitosti - že u nás výrazně přibývá diabetiků a obézních lidí, a to i v případě dětí, relativně mladých lidí. Přibývá zhoubných novotvarů a Česká republika v tom hodnocení patří mezi nejhorší. Za námi už je, tuším, jenom Maďarskou a Polsko. Klíčové oblasti prevence v některých evropských státech, na které poukazuje tento tisk - zdůrazňuje například v případě Nizozemí kouření, alkohol, nadváha, diabetes, deprese, v případě Slovenska obezita, děti a dorost, nemoci srdce a cév, duševní zdraví. Je tedy vidět, že i třeba tyto dva státy mají velmi podobné priority řešení. K velmi závažnému zjištění docházíte, když přečtete graf, který ukazuje, jak se v letech 1996 až 2011 poskytovaly finanční prostředky ze státního rozpočtu na podpory projektu veřejného zdraví. Tento graf je opravdu tragický. Za toto období se objem finančních prostředků každoročně snižoval. Zatímco v roce 1996 představoval 35 milionů korun, v roce 2011 už byl zcela zanedbatelný a činil pouhé 3 miliony korun. Přitom prevence nemocí a podpory zdraví je ten nejlevnější způsob, jak snížit náklady na zdravotní péči. To je všeobecně známá skutečnost. Přesto český stát dlouhodobě náklady na prevenci nemocí a na podporu zdraví snižuje. Informace o tom, jak se vyvíjí zdravotní stav lidí v České republice, jsou k dispozici a jasným způsobem ukazují v tomto tisku, do jakých preventivních programů je třeba jak finanční prostředky, tak světové programy využít k tomu, aby se situace zlepšila. K problematice nadváhy, která se nejčastěji týká v řadě případů už školáků, je třeba upozornit na to, že školní jídelny se i nadále řídí překonanými předpisy pravděpodobně Ministerstva zdravotnictví, které dodávají dětem zbytečně kalorická jídla s malým obsahem ovoce a zeleniny. [[(10.20 hodin)]] Chybí tady ještě sdělení, že od roku 2006 došlo k decimování hygienické služby a zdravotních ústavů a počet hygieniků v činné službě, lékařů, se snížil na třetinu, z 6 tis. na 2 tis. lidí. Řada lidí, která se zabývala i těmito preventivními programy a programy ochrany zdraví ve zdravotních ústavech, dnes už ve státních službách nepracuje. To si myslím, že jsou alarmující informace a že je záhodno tento trend obrátit a skutečně zvýšit popularitu tohoto oboru a získat schopné lidi pro hygienickou službu a pro práci ve zdravotních ústavech, kteří by se soustředili na stále se zhoršující zdravotní stav české populace v těch oblastech, o kterých jsem hovořil, a zaměřili se na preventivní programy, které nám mohou pomoci ušetřit významné prostředky. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci. Nyní zde mám faktickou poznámku pana poslance Nykla. Prosím, pane poslanče, vaše dvě minuty.
Dobrý den, paní předsedající, vážené kolegyně a kolegové. Jak už zde bylo řečeno, v oblasti léčby infarktu myokardu jsme v podstatě vyčerpali veškeré možnosti akutní péče. Já, který pracuji v kardiocentru, mohu ze své zkušenosti potvrdit, že akutní péče je naprosto dokonalá. Dá se říct, že dostat infarkt v Česku je lepší než dostat infarkt v New Yorku. Aspoň tak to slyšíme na kongresech. Zbývá nám ale prevence. A tam musím říct ze své vlastní praxe, to, co někdy vidíme na sále, že nám přivezou pacienty, kteří kouří 60 až - u nás je rekordman 104 cigaret za den! To je něco neuvěřitelného. Doufám, že až letos naše Ministerstvo zdravotnictví připraví nový, kvalitní protikuřácký zákon, už teď se těším na to, že změníme svůj postoj, dokážeme se k tomu zákonu postavit a máme obrovskou šanci zlepšit situaci v kardiovaskulární medicíně. Děkuji.
Děkuji panu poslanci. Ještě mám přihlášku pana poslance Herberta s faktickou. Prosím, pane poslanče, vaše dvě minuty.
Děkuji, paní předsedající. Vážení členové vlády, vážené kolegyně a kolegové, mám prosbu na pana ministra. Chtěl bych poděkovat za to, že existuje strategie ochrany a podpory zdraví. Vím, že naše obec i spousta obcí a měst České republiky je zapojena do národní sítě zdravých měst, která se snaží podporovat výchovu ke zdraví. Myslím, že by bylo dobré podporovat nadále spolupráci s touto organizací. A taky bych se přimlouval za to, protože vím, že někdy je velmi těžké dostat se ke statistickým údajům o nemocích, o úmrtích pro jednotlivé oblasti, obce a města, dokonce se říkalo, že se to má dostávat za nějakou úplatu od zdravotního ústavu a podobně, jestli by to šlo nějak podpořit, abychom to mohli získávat co nejrychleji a nejsnadněji. Děkuji.
Děkuji. Vzhledem k tomu, že do všeobecné rozpravy není nikdo přihlášen, všeobecnou rozpravu končím. Táži se pana navrhovatele nebo zpravodaje, zda chtějí mít závěrečné slovo. Není tomu tak. Přistoupíme tedy k podrobné rozpravě, ve které zatím nemám žádnou přihlášku. Poprosím ale pana zpravodaje, zda by načetl návrh usnesení.
Vážená paní předsedající, návrh usnesení by se shodoval s tím, které bylo stanoveno ve výboru pro zdravotnictví. Výbor pro zdravotnictví vzal na vědomí dokument Zdraví 2020 - Národní strategie ochrany a podpory zdraví a prevence nemocí předložený doktorem Vladimírem Valentou, Ph.D., náměstkem ministra zdravotnictví pro ochranu a podporu veřejného zdraví, hlavním hygienikem České republiky. Vyzývá vládu ČR k podpoře realizace národní strategie formou spolupráce všech resortů a zohlednění zdravotních aspektů ve všech politikách. Vyzývá vládu ČR k zohlednění realizace národní strategie při schvalování státního rozpočtu. To je všechno. Děkuji.
Děkuji. Má někdo další návrh? Nevidím. Končím podrobnou rozpravu. Dám hlasovat o návrhu usnesení. Dávám hlasovat o usnesení, tak jak zde bylo předneseno předkladatelem. Zahajuji hlasování číslo 52. Táži se, kdo je pro, nechť zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Děkuji. Kdo je proti? Končím hlasování číslo 52. Návrh byl přijat. Děkuji vám. [[Na světelné tabuli: přítomno 149 poslanců, pro 127, proti nula.]] Mám zde dvě věci do programu. Jednak se z odpoledního jednání z pracovních důvodů omlouvá pan poslanec Koskuba. Dále se chci zeptat - je zde přihláška do interpelace, interpelován je pan Andrej Babiš ve věci ochrany soukromí, ale nejsme schopni přečíst z podpisu, kdo interpelaci předložil. Kdo jste interpelaci předložil, přijďte, abychom mohli k tomuto tématu přiřadit jméno na odpoledne. [[Reakce z pléna.]] Vypadá to, že se situace vyřešila. Napište na interpelaci jméno a doneste mi to. Děkuji. Dalším programem jednání je bod číslo