[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtáraim! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának első ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat.Tisztelt Ház! Szomorú kötelességemnek teszek eleget azzal, hogy bejelentem, az elmúlt időszakban három volt képviselőtársunk hunyt el. Szabó Ferenc két cikluson keresztül volt az Országgyűlés tagja, 1998-ban és 2002-ben a Fidesz Pest megyei listájáról szerzett mandátumot. Megbízatása alatt a Mezőgazdasági, az Egészségügyi és szociális, illetve a Honvédelmi bizottság tagja volt. 1994-től a Pest Megyei Közgyűlés tagja, később Abony település önkormányzati képviselője volt. 2017-ben az új vadászati törvény megalkotásában és a vadászati hagyományok ápolásáért végzett áldozatos munkájáért a Magyar Nemzeti Vadászrend kitüntetést vehette át. Életének 68. évében hunyt el. Timár György 1994-től 2002-ig két cikluson keresztül volt a magyar Országgyűlés tagja. Mandátumát a Független Kisgazdapárt országos listájáról szerezte. Megbízatása alatt az Európai integrációs ügyek, az Emberi jogi, a Költségvetési, illetve a Gazdasági bizottság munkáját segítette. 1991-től 1993-ig a Magyarországi Zsidó Hitközségek Szövetségének vezető elöljárói tisztségét töltötte be, 1991-1995 között a Holocaust Áldozatai Magyarországi Szövetségének elnöke volt. Életének 84. évében hunyt el. Pánczél Gyula az első szabad országgyűlési választásokon az MDF színeiben Bács-Kiskun megye területi listájáról szerzett mandátumot, és egy cikluson keresztül volt a párt országgyűlési képviselője. Megbízatása alatt az Alkotmányügyi és az Emberi jogi bizottság tagja volt. Politikai pályafutása mellett 1968-tól kezdve a kecskeméti kórházban dolgozott, 1991-től egészen nyugalmazásáig a Bács-Kiskun Megyei Tüdőgondozó Intézet intézetvezető főorvosaként szolgált. Munkásságát több elismeréssel is jutalmazták, 2019-ben megkapta a Magyar Érdemrend Lovagkereszt polgári tagozatának kitüntetését is. 77 évet élt. Kérem önöket, hogy képviselőtársaink emléke előtt néma felállással tisztelegjünk. [[A teremben lévők felállva adóznak az elhunytak emlékének.]] Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a 198 országgyűlési képviselő, a nemzetiségi képviselő és a 12 nemzetiségi szószóló leadta saját, illetve hozzátartozói vagyonnyilatkozatát. A vagyonnyilatkozatok a képviselők és a szószólók esetében nyilvánosak és az Országgyűlés honlapján megtekinthetők. Bejelentem, hogy az Országgyűlés valamennyi tagja és a szószólók gyakorolhatják jogaikat. Tisztelt Ház! A mai napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett Orbán Viktor miniszterelnök úr. Megadom a szót. Miniszterelnök úr, parancsoljon!
Mélyen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Azért kértem szót, hogy alkotmányos szokásaink szerint tájékoztatást adjak az Országgyűlésnek a legutóbbi ülésünk óta eltelt két hónapról, különös tekintettel arra, hogy legutóbb a baloldal is felhatalmazást adott a kormányzati válságkezeléshez, amikor 90 százalékban szavazta meg a mostani intézkedések jogi alapját.Tisztelt Ház! Ez a két hónap, ahogy az elmúlt egy év is, a koronavírussal szembeni küzdelemről szólt. A parlamenttől kapott felhatalmazással élve és a járványügyi szakemberek tanácsára november 11-én korlátozó intézkedéseket vezettünk be. Hangsúlyt szeretnék adni a járványügyi szakemberek tanácsának, illetve annak a súlyának. Nagy a kísértés, hogy így elhúzódó járvány idején politikai döntéshozók vagy egyszerűen csak a népképviselők járványügyi szakembernek képzeljék magukat. Igaz, elhúzódó járvány miatt némi jártasságra mi is szert teszünk, de ez nem azonos a járványügyi szakemberek tudásával. Mindamellett a döntés felelősségét nem kívánjuk áthárítani, a védekezés megszervezése és irányítása továbbra is a kormány feladata, kormányzati feladat, de mindig ragaszkodni fogunk ahhoz, hogy a járványügyi szakemberek véleménye a lehető legnagyobb súllyal jelenjen meg döntéseinkben. Képviselőtársaim, a járványadatok egész Európában, így Magyarországon is növekedést mutatnak. A magyar emberek a konzultációk során egyértelművé tették, hogy milyen korlátozásokat fogadnak el, és ebben a nyári konzultációban egyértelművé tették azt is, hogy a védekezés idején is működnie kell az országnak. Ezért tartottuk nyitva a munkahelyeket és az általános iskolákat is. A járvány megfékezéséhez szükség volt kijárási tilalomra, a szórakozóhelyek, fürdők, színházak, éttermek, koncertek bezárására, a rendezvények és sportesemények látogatásának megtiltására. Amit a magyar egészségügyi válságkezelés módszeréről mondhatok önöknek, az az, hogy a válságkezelésünk következetes. Mi lényegében november óta nem változtattunk a korábbi intézkedéseken, és úgy hiszem, ezért sikerült a járványt keretek közé szorítanunk. Akik más utat jártak, és folyamatos változtatásokban, a védelmi intézkedések folyamatos változtatásában hittek, akik Nyugat-Európában karácsonykor újranyitottak, azoknál hatalmas erővel éledt fel a harmadik hullám. Úgy érzem tehát, hogy helyesen döntöttünk, amikor kitartottunk a kezdeti intézkedéseink mellett. A járványgörbe tíz napja nem csökken. A második hullám lefelé tartó szakasza megtorpant. A szakemberek szerint bár ők sem állítják ezt biztosan a ragályosabb vírusmutáció miatt ismét emelkedő tendencia jöhet. Szükség van tehát az Országgyűléstől kapott felhatalmazás meghosszabbítására, és szükség van az eddigi szabályok szigorú és következetes betartására is. A magyar társadalomban folyamatosan zajlik a vita az újranyitásról. Vannak, akik már ma újranyitást szeretnének; mi, bevallom őszintén, ennél többet akarunk, nem egyszerűen csak a „Zárva” táblát akarjuk elfordítani a bejáraton, hanem újra akarjuk indítani a gazdaságot, sőt az egész polgári társadalmi életet. [[11.20]] Azt akarjuk, hogy erősebben jöjjünk ki a járványból, mint ahogy belementünk. Az újraindítás feltétele azonban a vakcina; vakcina nélkül nem tudjuk megállítani a vírust, mert újabb és újabb hullámokban az mindig vissza fog térni. Ezért ma az a legfontosabb feladat, mely hazánk előtt áll, hogy megpróbáljunk minél több vakcinát szerezni; nem majd, ahogyan Brüsszelből ígérik, hanem gyorsan. Nekünk minden olyan vakcina jó, ami biztonságos, és amivel a világon már több millió embert beoltottak. Azt pedig aligha engedhetnénk meg magunknak, hogy amivel magyarokat oltanak a Vajdaságban, az ne legyen elérhető nálunk, Magyarországon. Ezért vásároltunk a nyugati mellé orosz és kínai vakcinát is. Az Oroszországgal kötött megállapodás értelmében egymillió ember beoltására elegendő oltóanyag érkezik Magyarországra három hónap alatt. A kínai vakcina ügyében is sikerült megállapodást kötnünk: két és fél millió ember beoltására elegendő vakcinát vásárolunk a Sinopharmtól. Ez azt jelenti, hogy Magyarországon már öt hatékony és biztonságos vakcina rendelkezik engedéllyel, ami a tömeges oltás megkezdésének kulcsa. Az európai vakcinaellátás, -elosztás bizonytalanságai mellett is biztosan mondhatom önöknek, hogy azt már elértük, hogy mi, magyarok május végéig három és fél millió emberrel több embert tudunk beoltani, mint egy hasonló méretű európai uniós ország, amely csak a nyugati vakcinákra támaszkodik. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Reális esélyünk van arra, hogy április elejére a kétmillió főt is meghaladhatja a beoltottak száma, vagyis minden 60 évnél idősebb regisztrált, vagyis a veszélyeztetett korosztályhoz tartozó polgártársunk megkaphatja a védőoltást. Felfogásom szerint Magyarországnak minden oltóanyagra szüksége van, mert az oltás menti meg az életet és a munkahelyeket, az oltás vezet vissza a normális élethez. Minden nap számít, és a szó szoros értelmében igaz, hogy aki időt nyert, életet, sőt sok száz, sok ezer életet nyer. Ezért nem szabadna a vakcinából politikai kérdést csinálni, nem a vakcina területén kell bizonygatni az amerikaiak és a brüsszeliek iránti elkötelezettséget. [[Moraj a Jobbik soraiban. Közbeszólás ugyanonnan: Ti csináltátok!]] Tisztelt Képviselőtársaim! A járvány kezdete óta minden döntésünk azon alapszik, hogy miközben meghallgatjuk a járványügyi szakemberek véleményét, figyelünk az emberek véleményére is; ezért tartottunk járványügyi konzultációt a második hullám előtt tavaly nyáron. Csak olyan korlátozásokat van értelme bevezetni, amelyeket a többség elfogad, és ezért érvényt is lehet nekik szerezni. A kormány a válságkezelés idején is igényt tart az emberek támogatására, azt igyekszik megszerezni és fenntartani. Tisztelt Ház! A járványnak még nincs vége, az oltási program elindulásával azonban egy új szakaszba léptünk: vannak, akik azt gondolják, hogy az oltások beadásával egy időben elkezdődhet a korlátozások feloldása is, mások óvatosságra intenek, mert a járvány egész Európában felszálló ágban van. Ezért újra konzultációt indítunk, ezúttal az újraindítás kérdéseiről, és hét fontos kérdésben kérjük ki az emberek véleményét. Innen is kérem a honfitársaimat, minél többen üljenek a számítógép vagy az okostelefon elé, osszák meg velünk a véleményüket, és közben ne feledkezzenek el arról, hogy ugyanott, a vakcianainfo.gov.hu oldalon lehet továbbra is jelentkezni az oltásra, még nem késő feliratkozni. Tisztelt Országgyűlés! A járványügyi helyzet után szeretném önöket tájékoztatni a gazdasági helyzetről is. A magyar gazdaság a járvány előtt Európa egyik legstabilabb és gyorsan növekvő gazdasága volt: alacsony költségvetési hiány, csökkenő államadósság, rekordmagas foglalkoztatottság, növekvő jövedelmek, csökkenő szegénység és óriási befektetésvonzó képesség. És ami még ennél is fontosabb: ehhez párosuló önbizalom és optimizmus. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Az volt!]] 2020-ban a járvány nagyot ütött a magyar gazdaságon. Az ütés nem rendítette meg, de megállította és visszatolta a magyar gazdaságot: az Európai Unió becslése szerint a gazdasági növekedés százalékban kifejezve mintegy 5,2 százalékkal... A mi válságkezelésünk lényege a munkahelyek megvédése volt. Ismerik a felfogásunkat: ha munka van, minden van; ez volt a gazdaságvédelmi akcióterv feladata. Hitelmoratóriumot vezettünk be, ami 50 ezer magyar kis- és középvállalkozásnak jelentett segítséget, 3000 milliárd forintot hagyott közel 1,6 millió ügyfél, vagyis vállalkozó és család zsebében. Bértámogatással segítjük a bajba jutott vállalkozásokat: a szállodáknál, éttermeknél, az edzőtermeknél, a fürdőknél és a szórakoztatóiparban átvállaljuk a bérek felét, elengedtük a szociális hozzájárulási adót, és a felére csökkentettük az iparűzési adót. Az erős és célzott bértámogatási rendszer eredménye, hogy mintegy 80 milliárd forintból 250 ezer munkahelyet sikerült megvédeni; ez a négy és fél millió foglalkoztatottnak körülbelül az 5 százaléka. Beruházási támogatást adtunk 1434 magyarországi vállalkozásnak azért, hogy megtarthassák a munkahelyeket, illetve újakat hozzanak létre; ez 280 ezer munkahely megtartását és létrehozását segítette elő. Garanciaprogramokat vezettünk be, sokat költöttünk arra, hogy a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara és a Kavosz által kezelt Széchenyi Kártya-program mindenki mindenki! számára gyorsan és olcsón elérhető legyen. Az olcsó hitelekkel közel 40 ezer vállalkozásnak segítettünk. 2020-ban közel 500 milliárd forintot fizettünk ki 1400 1400! vállalkozásnak, amiért közel 1700 milliárd forint magánberuházás valósul majd meg, leginkább a következő két évben, 2021-ben és 2022-ben. Az így a gazdaságba áramoltatott források több mint fele a mikro- és kisvállalkozásokhoz ment. Tisztelt Ház! A gazdaságvédelmi intézkedések eredményesnek bizonyultak, mert decemberben Magyarországon ugyanannyian dolgoztak, mint a járvány előtt. Sokfajta statisztikai szám létezik, a kormány egyetlenegynek tulajdonít kiemelt jelentőséget ezek közül: mennyien dolgoznak, mennyi embernek van munkája. Tisztelettel jelentem önöknek, hogy 2020 decemberében Magyarországon ugyanannyian dolgoztak, mint a járvány előtt, a foglalkoztatottak száma elérte a négy és fél milliót. Magyarországon jelenleg a munkanélküliek aránya valamivel magasabb, mint a válság előtt volt, 4,3 százalék, de szeretném egyúttal jelezni azt is, hogy ez a harmadik legjobb adat, vagyis a harmadik legalacsonyabb munkanélküliségi adat az egész Európai Unióban. Tisztelt Országgyűlés! Amint lesz elég vakcina, hozzákezdünk a korlátozások fokozatos és felelősségteljes enyhítéséhez. Nem egyszerűen csak visszatérünk oda, ahol 2019-ben voltunk, hanem akciótervet indítunk, új gazdaságfejlesztési intézkedéseket vezetünk be. Ezeket az intézkedéseket összefoglalóan gazdaság-újraindítási akciótervnek nevezzük. [[11.30]] A kormány meggyőződése szerint a magyar gazdaságot munkahelyteremtéssel, adócsökkentéssel és a beruházások támogatásával kell újraindítani. Kitartunk a „segély helyett munka” elve mellett, mert az elmúlt tíz évben is ez volt a siker gazdasági alapja. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az újraindítási akcióterv hét lépésből áll: 5 százalékra csökkent a lakásépítés áfája; 3 millió forintot adunk lakásfelújításra; bértámogatást nyújtunk a bajba jutott vállalkozásoknak; megindítottuk az elmúlt évtizedek legnagyobb orvosibér-emelési programját; négy hullámban visszaadjuk, visszaépítjük a 13. havi nyugdíjat; a 25 év alatti fiataloknak jövedelemadó-mentességet vezetünk be; és kamatmentes újraindítási gyorskölcsönt adunk 10 millió forintig a legkisebb magyar vállalkozásoknak. A gazdasági újraindítási akcióterv következő lépéseként, ha az előbb elmondott lépéseken túl leszünk, akkor egy nagy ívű, sok ezer milliárd forintnyi beruházást, beruházástámogatási programot is elindítunk. Ezeket az Európai Unióval közösen fogjuk majd finanszírozni. Ennek az akciótervnek, az akcióterv ezen részének a legnagyobb nyertese a felsőoktatás lesz. A következő években Magyarország legnagyobb egyetemfejlesztési terve valósul meg, hozzávetőlegesen 1500-2000 milliárd forintot fogunk befektetni a hazai egyetemeinkbe. Tisztelt Képviselőtársaim! A pénteki napon megkezdtük a 13. havi nyugdíj első részletének kiutalását is. Ez jól mutatja, hogy a mai válságkezelés természete, rendezőelve és logikája más, mint amit 2010 előtt alkalmaztak Magyarországon. Ez a válságkezelés, a mi válságkezelésünk nemzeti jellegű, nem a magyar emberekkel fizetteti meg a válság árát. [[Moraj a Jobbik soraiban.]] 2010-ben véget ért az a világ Magyarországon, amikor a válságok árát főként a nyugdíjasokkal fizettették meg. 2010-ben úgy határoztunk, hogy a legnagyobb válság idején is és 2010-ben elég nagy válság volt garantáljuk a nyugdíjak értékállóságát, majd pedig amikor megerősödött a gazdaságunk, akkor azt is vállaltuk, hogy amit a baloldal elvett, azt lépésről lépésre visszaadjuk. Tisztelt Ház! Úgy gondolom, hogy Magyarország egy erős ország, ezért állta jól a sarat a vírusjárvány idején; erős ország, mert bátran kiállt, és meg is nyerte a csatákat Brüsszelben a saját érdekei mellett; de erős ország a mi hazánk azért is, mert meg tudja becsülni azokat, akik egy élet munkájával felépítették ezt az országot. Fontos dolog anyagilag is megbecsülni azokat a honfitársainkat, akik egy életet ledolgoztak, és jobbá tették családjuk és az ország életét is. Ezt az áldozatvállalást nekünk, az ő utódaiknak kötelességünk elismerni. Végezetül szeretnék néhány szót szólni a 25 év alatti fiatalok adómentességéről is. Ilyet Magyarországon még soha senki nem csinált, ilyen intézkedést nem vezetett be, mi azonban fontosnak tartjuk, hogy minden fiatal a saját lábára tudjon állni, és el tudja kezdeni az önálló életét. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] A fiataloknak munka mellé jár az adókedvezmény, a családalapítás mellé a babaváró, a CSOK és az otthonteremtés, a gyermeknevelés mellé pedig a gyerekek után járó adókedvezmény. Így, ezekkel az intézkedésekkel válhat kerekké a fiatalok életkezdése és fiatal felnőtt éveik. Tisztelt Országgyűlés! Végezetül engedjék meg, hogy röviden összegezzem az előttünk álló hónapokban itt magasodó feladatokat. Három nagy ügyön fogunk dolgozni: először is végig fogjuk vinni a tömeges oltási akciót; másrészt a konzultáció után az emberek véleményét figyelembe véve fokozatosan, kellő óvatosság mellett ki fogjuk vezetni a korlátozásokat; harmadrészt és végül újra fogjuk indítani a gazdaságot, van egy újraindítási akciótervünk, annak minden pontját meg fogjuk valósítani, és azt remélem, hogy Magyarország erősebb lesz a járvány után, mint a járvány előtt volt. Kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy pártállásra tekintet nélkül támogassák a kormány válságkezelő és gazdaságot újraindító akciótervét. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Hosszan tartó taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Miután a miniszterelnök úr felszólalása épphogy, de mégis meghaladta a húszperces időkeretet, ezért 8-8 perc áll a frakciók rendelkezésére a válaszadáshoz. Elsőként Jakab Péternek adom meg a szót. [[Közbeszólások és moraj a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Sok beszédnek sok az alja, szokták mondani. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból. Derültség az ellenzék soraiban.]] Arról beszélt, hogy újra fogja indítani a gazdaságot. Nem nagyon tudtuk meg, hogy egészen pontosan hogyan, legalábbis valami olyan körkép rajzolódott ki, hogy lesz nemzeti konzultáció már, ahogy jöttem a parlamentbe, láttam, hogy vannak új óriásplakátok, amelyeken hirdetik, hogy majd újraindítják a gazdaságot -; azt is tudjuk, hogy van 4 százalékos minimálbér-emelés, ami 140 forintot jelent naponta, nagyon szép összeg; azt is látjuk, hogy hitelt is kínál a magyar embereknek, amit majd persze vissza kell fizetni, ami a kilátástalan jövőt tekintve nem túlságosan biztos pont; és hát persze van, vagy hát nincsen kínai vakcina, de ha lesz, akkor sem kell majd senkinek. Tehát egyelőre ott tartunk, hogy ön mintha egy kicsit döntésképtelen lenne, miniszterelnök úr [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] , ezért indít egy újabb nemzeti konzultációt; nyilván menekül a döntéshozatal elől, próbálja húzni az időt. És ezzel nekem nemcsak az a bajom, hogy a nemzeti konzultáció mindig egy méregdrága műfajnak bizonyul, de legfőképp az a bajom, hogy erre a bohóckodásra itt és most, veszélyhelyzet alatt pláne nincs idő. Úgyhogy rögtön az elején szögezzünk le néhány fontos dolgot, hogy haladjunk is! Egy: az oltást nem lehet kötelezővé tenni, ezt mondjuk ki! [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Az oltásnak önkéntes alapon kell működnie, ami viszont azt is jelenti, hogy az oltáshoz nem lehet előnyöket rendelni, mert hogyha valakit előnyben részesítek, azzal másnak óhatatlanul hátrányt okozok. (Közbeszólások a kormánypártok soraiból.) És az nem fordulhat elő, hogy Magyarországon jogfosztott helyzetbe kerüljenek olyanok, akik mondjuk, bizonytalan eredetű kínai vakcinával nem akarják saját magukat beoltatni. Kettő: nem a politikusok dolga meggyőzni a lakosságot az oltás hasznosságáról, ez a szakemberek, az orvosok, a virológusok feladata. Ők azt mondják, hogy igen, oltassuk be magunkat, lehetőleg olyan vakcinával, amelyet engedélyezett az Európai Gyógyszerügynökség, méghozzá azért, mert félő, hogy a magyar szakhatóságok nemcsak a szakmaiságnak akarnak megfelelni, de még önnek is. Ön meg ebben a kérdésben láthatóan úgy viselkedik, mint valami afrikai kuruzsló [[Derültség az ellenzék soraiban.]] vagy kínai gyógyszerügynök, aki szerint most is elmondta minden vakcina jó, amivel legalább egymillió embert beoltottak már valahol a nagyvilágban. Magyarán tehát, hogyha van valami kínai cucc, amivel beoltottak egymillió afrikait vagy egymillió kínait, az ön szerint jó kell hogy legyen a magyaroknak is, mert ha nem, ha fanyalgunk, ha húzzuk a szánkat [[Nacsa Lőrinc: Rasszista!]] ha aggódunk a biztonságunkért, akkor mehetünk majd a sor végére [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból. Az elnök csenget.]] és még ebben az évben is korlátozások között fogunk maszkban megrohadni. Ez a helyzet. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Ez, miniszterelnök úr, nem más, mint 1. emberkísérlet, 2. zsarolás. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból. Közbeszólás az ellenzék soraiból: Úgy van!]] Én nagyon jól tudom, hogy az ön haveri körében a zsarolás egy menő dolog, de ez itt nem Oroszország meg nem Kína, hanem Magyarország, egy uniós tagállam, tudja? Nálunk, itt a nyugati világban a kormánynak nem az a dolga, hogy befenyítse a népet, hanem az, hogy például jelen esetben biztosítsa a szabad vakcinaválasztás lehetőségét azoknak, akik ezzel a lehetőséggel élni szeretnének; hozzáteszem: az Európai Unió ehhez minden segítséget megad. Az Európai Bizottság tájékoztatása szerint az Unió hamarosan képes lesz a lakosság 85 százalékát biztonságos nyugati vakcinával beoltatni. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Ha ebből az oltóanyagból Magyarországra csak késve érkezik és csekély mennyiség, az pusztán annyit jelent, hogy önnek, miniszterelnök úr, ennyi az értéke, ekkora a lobbiereje [[Közbeszólások, moraj a kormánypártok soraiban.]] ami persze nem csoda mégis ki szeret egyezkedni olyasvalakivel, aki folyamatosan köpdösi, folyamatosan zsarolja Európát, mint ahogy azt ön legutóbb az uniós mentőcsomagnál megtette? [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Így van! Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] [[11.40]] Miniszterelnök Úr! Nem lehetne, hogy egyszer az életben nem megzsarolja, hanem partnerként kezeli Európát? Nem megzsarolja, hanem partnerként kezeli a magyar embereket, hovatovább partnerként kezeli az ellenzéket?! [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Tavaly ön rendkívüli felhatalmazást kért az ellenzéktől azért, hogy hatékonyan tudja kezelni a válságot. Mi ezt a felhatalmazást megadtuk önnek, bízva abban, hogy át fogja érezni a helyzetet és kivételesen nem a lopásra fog koncentrálni, hanem az országra. Hát, nem sikerült! Az elmúlt időszakban ön, ahelyett, hogy kezelte volna a válságot és azon túl, hogy folyamatosan lopott, mindig valaki másra mutogatott. Korlátlan hatalma volt, de hol az ellenzéket hibáztatta, hol Brüsszelt, hol Sorost, hol a magyar embereket, akik nem veszik önt eléggé komolyan. Miniszterelnök Úr! Ha ennyit tudott elérni, akkor mi a fészkes fenéért kellett önnek az a korlátlan hatalom?! Miért? Azért, hogy módosítsa a választójogi törvényt? Azért kellett a korlátlan hatalom, hogy százmilliárdokkal tömje ki a fideszes alapítványokat? [[Moraj a kormánypártok soraiban.]] Azért kellett a korlátlan hatalom [[Az elnök csenget.]] hogy kivéreztesse az ellenzéki önkormányzatokat? Azért kellett a korlátlan hatalom, hogy Mészáros meg a többi semmirekellő közpénzmilliárdokból újíttassa fel a szállodáit? Ezért kellett a hatalom?! [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Igen!]] Miniszterelnök Úr! Ebben az országban 14 ezer honfitársunk halt bele a koronavírusba. Ki tudja, hány ezren haltak bele az elmaradt gyógykezelésekbe! Százezrek maradtak megélhetés nélkül. És akkor önnek van bőr a képén idejönni és újabb felhatalmazást kérni? Hát, nem fogja megkapni! Tőlem aztán biztosan nem! Elszámoltatást, azt igen, azt fog kapni! [[Dr. Brenner Koloman: Úgy van! Moraj a kormánypárti padsorokban.]] Egyszer volt Budán kutyavásár, miniszterelnök úr! Egyszer! A Gazdaságvédelmi Alapban ott volt 3600 milliárd forint. Bődületes összeg! Ebből a pénzből meg lehetett volna menteni a komplett magyar gazdaságot vagy az összes munkahelyet, a teljes vendéglátószektort, át lehetett volna vállalni a dolgozók bérének a 80 százalékát, meg lehetett volna emelni az álláskeresési járadékot, adómentessé lehetett volna tenni a minimálbért, és még sorolhatnám. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Egészségügy!]] Történelmi bűn! [[Dr. Brenner Koloman: Így van!]] Történelmi bűn, hogy ezekben a válságos időkben ön nem a népet mentette, hanem saját magát. Azt a pénzt, amit munkahelyvédelemre kellett volna költeni, ön egészen másra szórta. 192 milliárd forintot költött el nem bértámogatásra, hanem atlétikai stadionra. 100 milliárd forintot költött el nem a bajba jutott vállalkozások támogatására, hanem fideszes alapítványokra. 86 milliárd forintot költött el nem a munkanélküliek megsegítésére, hanem a Budapest-Belgrád vasútvonalra, amit, hogy, hogy nem, megint csak Mészáros Lőrinc épített meg. De jutott itt Semjén Zsolt vadászati kiállítására is szépen. Magukat megmentették, csak a népet hagyták veszni. És még most sem az ország nyitásáról beszél, még most sem arról beszél, hogy indítsuk újra az életet, helyette indít egy újabb nemzeti konzultációt. Miniszterelnök Úr! Az ön adatgyűjtése nélkül is tökéletesen tudjuk, hogy mit akarnak a magyar emberek: vissza akarják kapni az életüket. Életet akarnak, tudja, nem konzultációt! Pénzt akarnak, nem propagandát. Ön meg ehelyett elkezd levelezgetni, miközben komplett szektorokat, komplett ágazatokat hagy tönkremenni, csak azért, hogy aztán majd fillérekért rátehesse a mocskos kezét! Hát, erről szól ez az egész! Ne áltassuk már magunkat! [[Moraj és közbeszólások a Fidesz soraiban: Hé, hé, hé!]] Ha van egy jól működő vendéglő, ugye, hát nehogy már másnak működjön jól! Fialhat az önöknek is! Mert még nincs elég pénzük, ugye? Nincs még elég jachtjuk, nincs még elég földjük, palotájuk, repülőjük? Épp csak a fél ország az önöké, de úgy tűnik, hogy az egész kell. Hát, nem adjuk! Akiket ma ön kifoszt, akiknek az életét kizsigereli, akiknek a vállalkozásait tönkreteszi, na, azok holnap kormányváltó tömegként fognak visszavágni önnek velünk együtt. És higgye el, nincs az a pénz, nem lesz az pénz, ami ettől önt megmenthetné. Miniszterelnök Úr! Készüljön a bukásra! [[Taps a Jobbik és a DK soraiban.]]
Tisztelt kormánypárti Képviselőtársaim! Akit az elmúlt nyolc percben meglepetés ért, azt nagyon sajnálom, mert valószínű keveset járt a Házban. [[Jakab Péter közbeszól.]] Viszont ha azt gondolják, hogy nincsen benne a tiszteletdíjukban az, hogy csöndben végighallgassák akár az ilyen felszólalásokat is, akkor tévednek, benne van. [[Szórványos taps a Fidesz soraiban.]] Úgyhogy nagyon szépen köszönöm a türelmét mindazoknak, akik ezt tanúsítják, és szeretném, hogyha a maszk mögött sem járna senki élen a rendbontásban, legalábbis a jobb oldalon. A másik oldalt hiába kérem. Gyurcsány Ferenc következik. [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm a szót. Nézzék, énszerintem az alapkérdés azért eléggé egyszerű: arra kell hogy biztassuk honfitársainkat, hogy tartsák be a szabályokat, és oltassák be magukat. [[Szórványos taps a Fidesz soraiban.]] Ezzel énszerintem nem érdemes vitatkozni, kár buta vitákba belemenni, hogy az ellenzék nem akarja, hogy a magyar emberek beoltassák magukat. Ez nem így van! Vigyázni kell magunkra, vigyázni kell a többiekre. Az, hogy mit azt gondoljuk, hogy csak olyan vakcinával oltassuk be magunkat, amelyet az európai szakügynökség, hivatal jóváhagyott, azt tekintsék, hogy mondjam, elővigyázatosságnak, felelősségnek. Nem többről beszélünk. Őszintén szólva, én azt gondolom, hogy előbb-utóbb persze lesz az orosz meg a kínai vakcinának is európai engedélye, amíg meg nincs, addig az, hogy mi ebben óvatosabbak vagyunk, abból nem érdemes politikát csinálni. Szerintem önök ebben az ügyben nem járnak el tisztességesen, amikor azzal vádolják az ellenzéket, hogy oltásellenes. Nem így van! Majd amikor eljön az idő, akkor nyilván mi is, én is beoltatjuk magunkat, és erre biztatunk mindenkit. Minden bizonnyal a kormányfő igaz számokat mond, amikor a gazdaságról beszél. Miért gondolnám, hogy nem ezt teszi? [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] Ezzel együtt is én azt látom, hogy ez az ország régen volt akkora bizonytalanságban, mint mostanában, és bizonyos szektoroknak a kitettsége valóban drámai, és azok, akik ebben érdekeltek, nem látják azt az optimizmust, amit a kormányfő nekünk sugall. Nem látják! A bánat tudja, hogy milyen statisztikai számbavétel történik, amire ön hivatkozik. Mi magunk körül alapvetően pusztulást látunk és reménytelenséget, nagyon sok helyen; nem mindenhol, nagyon sok helyen. Én ebben érzéketlennek látom a kormányt, olyannak, amely ahogyan Jakab Péter énszerintem meglehetősen pontosan, bár szenvedélyesen fogalmazta a sajátjaira vigyáz, építi azt a világot, ami az övé, de ezen túlmenően nagyfokú érzéketlenséggel fordul a világ felé. Én ezt sajnálom. Akik más számokat néznek, azok azt látják, hogy nincs még egy olyan ország Európában, amely ilyen keveset adott volna bértámogatásra, egzisztenciamegőrzésre, munkahelymegőrzésre. Messze-messze-messze a legutolsók vagyunk ebben Európában. Azt mondja a kormányfő, hogy az elmúlt harminc év legnagyobb egyetemfejlesztési programja fog következni. Minden bizonnyal nagyon sok beruházás lesz, és önök minden bizonnyal igen sokat el fognak majd ebből lopni. De, tudja, ehhez már lassan hozzászoktunk. Itt a kérdés igazából az, hogy mi ennek a vége. Amit önök modellváltásnak hívnak, az nagyjából azt jelenti, hogy pár embernek, három-öt-hét embernek, magánszemélynek, akik egy kuratóriumot alkotnak, ellenérték nélkül odaadják a nemzeti vagyon egy részét, szellemi és fizikai vagyonát. Önök valójában azt teszik, hogy meglopják a nemzetet, mert tartanak attól a szellemi szabadságtól, amely még ott van a felsőoktatásban. Ahogyan az MTA-val, az Akadémiával, a CEU-val, most az egyetemekkel bánnak el. Önöket zavarja ez a fajta szellemi sokszínűség. Én meg azt gondolom, hogy amit önök tesznek, az nem egyszerűen hazafiatlan cselekedet, hanem a magyar felemelkedés és megmaradás zálogának elárulása. Önök privatizálják az egyetemeket, ellenérték nélkül magánkézbe adják, amit én nagyon súlyos bűnnek tekintek. Befordulunk itt ebbe a választási kampányba, az utolsó egy-másfél évbe. Ha jól látom, akkor önöket zavarja, hogy az önökkel szemben álló ellenzék az önök által kitalált centrális erőtér logikájával szemben egységes erőt és alternatívát próbál mutatni önökkel szemben. Szerintem ez helyes. [[11.50]] Természetesen az ellenzék sokszínű, de egy dologban hasonlóan vagy azonosan gondolkodik: akar egy szabad, demokratikus, európai Magyarországot, önökkel szemben. Önök a következő egy évben sokat fogják majd hallani az én nevemet. Bármi kérdés lesz, a válasz az lesz, hogy Gyurcsány. Be kell önöknek valljam, hogy ez engem egyébként olyan különösebben nem zavar. Tehát, ha én jól értem, akkor a szemkilövető, hazug, részeges, tolvaj, anyagyilkosig minden elő fog itt jönni. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Van még, képviselő úr, ahogy önt és az ön intelligenciáját és erkölcseit ismerem, tudom, hogy van még, őszintén szólva éppen erről beszélek. [[Taps a DK soraiban.]] Arról beszélek, drága uram, hogy ennek az országnak vannak súlyos problémái, akár magával a járványhelyzettel kapcsolatban is. Mi történne akkor, ha okosan, az országot felnőttként kezelve beszélgethetnénk ezekről, és önöknek nem az lenne a válasza minderre, hogy Gyurcsány? Én értem, hogy ez sokaknak lelki kielégülést okoz, és nem kell bevenni nyugtatót, mert kettő gyurcsányozás után meg lehet pihenni egy picikét, de az az igazság, ha ez így lenne, akkor a társadalombiztosításnak fizetnie kellene nekem, mert megspórolok egy csomó gyógyszert a jobboldali hallgatóságnak. [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból. Derültség az ellenzék soraiban.]] Ezzel szemben javaslok egy picikét mélyebb gondolkodást: partnernek tekinteni Magyarországot, és azt gondolni, hogy felnőttek lakják ezt az országot, mert hazáról, nemzetről beszélni nem lehet másként, mint ha azokat, akik lakják ezt a hazát és alkotják a nemzetet, egyenrangú félnek tekintjük; és csak akkor nemzeti ügy a válságkezelés is, ha abban valamennyi polgárt részesnek tekintem. Önök pedig nem ezt teszik, önök felülről lefelé beszélgetnek velünk; önök valójában nem a nemzetet a képviselik, hanem saját hatalmi ambíciójukat, hazug módon, tisztességtelen módon. Köszönöm szépen.
Most Schmuck Erzsébetnek adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Miniszterelnök Úr! Valóban, az elmúlt egy évben a mindennapjainkat a vírushelyzet határozta meg. Az emberek, a családok életébe beköltözött a félelem, félelem attól, hogy mi lesz holnap, mi lesz a jövőjükkel és egyáltalán: mi lesz velük; félelem attól, hogy megfertőződnek, hogy valakit a családban elveszítenek vagy akár a saját életüket, hiszen az elmúlt járványidőszakban közel 14 ezer ember életét követelte ez a járvány. De ami meglepő, félnek az emberek attól is, hogy kórházba kerülnek, mert nincs elegendő orvos, nincs elegendő szakápoló, nincs elegendő forrás a kórházakban a gyógyításra. Önök az elmúlt tíz évben súlyos milliárdokat vontak ki az egészségügyi ágazatból, és ahelyett, hogy most ezt pótolták volna, gyakorlatilag semmi érdemit nem tettek. És egy adat: a járványidőszakban kétszer annyi támogatást adtak a sportnak, mint az egészségügynek. Ezek a számok nagyon beszédesek, és mindent elmondanak az önök politikájáról. De ott van a félelem az emberekben azzal kapcsolatban is, hogy elveszítik a munkahelyüket, hogy holnap jövedelem nélkül maradnak, és miből fogják a családjukat eltartani. De a kormány az elmúlt időszakban a szociális védelem lehetőségét is egyszerűen nullára írta. Korábban az önkormányzatoknak volt arra lehetőségük, hogy a helyben lakókat valamilyen módon segéllyel támogassák, de önök gyakorlatilag az önkormányzatokat is nincstelenné tették. Ennek az lett az eredménye, hogy sok tízezer ember ott maradt a saját nyomorúságában. És akkor még nem is említettem az idősek és a nyugdíjasok helyzetét. A múlt évben önök 4 százaléknál kevesebb nyugdíjemelést adtak az időseknek, miközben az élelmiszerárak a csillagos egekbe szöktek, semmiféle más támogatást nem kaptak. Miniszterelnök Úr! Ön azt mondta, micsoda nagyon jó dolog, most érkezik a nyugdíjasoknak a 13. havi nyugdíj első hete. Gyakorlatilag ez az egyhetes nyugdíjösszeg arra sem elegendő, hogy az elmúlt évek időselszegényedését kompenzálja. Miniszterelnök Úr! Ön ezt nyilván nem érti, talán azért, mert akinek ilyen gazdag családja van, annak nem kell attól félnie, hogy esetleg a hónap közepén nem lesz mit ennie, vagy nem tudja a fűtésszámlát kifizetni. Az emberek félelmei valósak, mert sok százezer ember van az országban, akik önhibájukon kívül kerültek nehéz, lehetetlen helyzetbe. Ilyenek az étterem-tulajdonosok, panziótulajdonosok, pincérek, szakácsok, utazási irodák, és még nagyon hosszan sorolhatnám. Tisztességesen dolgozó emberek, akik jobb esetben csupán a bevételeiket veszítették el, de rosszabb esetben az egész életük munkáját. Miniszterelnök Úr! A legnagyobb hiba az, hogy az elmúlt egy évben azoknak az embereknek, akik nagyon nagy bajba kerültek, önök, a kormány gyakorlatilag semmilyen segítséget nem adott. Minden más mellébeszélés. Pontosan tudjuk, hogy a kormány gazdaságvédelmi intézkedései két célt szem előtt tartva születtek meg: önök egyrészről azt akarják bizonygatni, hogy megoldották a kis- és közepes vállalkozások problémáit, a jövedelem nélkül maradt emberek helyzetét, de tudjuk, hogy ez nem így van. És ezt mutatja a gyakorlat is, hogy önök minél kevesebb pénzt adjanak a rászorult embereknek. Csak két számot szeretnék említeni: önök összesen 23 milliárd forint bérpótlékot ítéltek meg, eddig azonban csak 7 milliárd forintot fizettek ki. Ezek nemzetgazdasági szinten nevetséges összegek. Persze, mindeközben a múlt évben csak hogy néhány példát említsek a kifizetésekre a Magyar Divat és Design Ügynökség Nonprofit Zrt. 2,3 milliárdot, az Expo 2020 Magyarország Nonprofit Kft. a dubaji világkiállításon való megjelenésre 8,5 milliárd forintot kapott, és majdnem százmilliárd forintot osztott szét a Kisfaludy2030 Turisztikai Fejlesztő Zrt., amelyből sajnos forintmilliárdokat Mészáros Lőrinc kapott, a kis utazási irodák pedig szinte semmit. Hogy van ez, miniszterelnök úr? Nagyon súlyos problémának tartom, különösen az utóbbi időben, a bizalom erősítése miatt, hogy önök az adatok tekintetében csúsztatnak, nem mondanak igaz számokat. Hadd hozzak erre egy egyszerű példát! Önök elkezdték kommunikálni azt a KSH-adatot, hogy a magyar nettó átlagbér 244 ezer forint, nem sokkal később a Gazdaságkutató Intézet adatai szerint 2019-ben ez nettó 200 ezer forint; nyilván azért, mert nem számolták bele a részmunkaidősök bérét. Azt az egyszerű kérdést tettem fel néhány miniszternek, hogy pontosan mennyi a részmunkaidőben foglalkoztatottak száma. Mindent mondtak, csak éppen a valódi számokat nem mondták meg. Miniszterelnök Úr! Vannak további súlyos kérdéseink is. Szeretnék arra választ kapni, hogy a kormány miért nem hajlandó meghosszabbítani, megemelni az álláskeresési járadékot. Miért nem hajlandó teljes táppénzt fizetni azoknak, akik a koronavírus miatt kénytelenek otthon maradni? Miért nem fizetnek legalább 70 százalékos bérpótlékot minden olyan szektorban, amit érint a koronavírus? És végül: mindennap feltettük önöknek azt a kérdést, hogy miért nem hajlandók kifizetni a szociális dolgozóknak megítélt 500 ezer forintos bérkiegészítést. Az emberek továbbra is követelik ezeket az intézkedéseket. Miniszterelnök Úr! Ha ön nem hiszi el és bizonytalan, akkor tegye be ezeket a kérdéseket a következő nemzeti konzultációba, és akkor meg fogja tudni a választ. Várom válaszait. Köszönöm szépen.
Most Szabó Timeának adom meg a szót.
Miniszterelnök Úr! Ön azzal kezdte beszédét, hogy elmondja, mi történt az elmúlt két hónapban. Ez kicsit rendhagyó így az év elején, mert ilyenkor évértékelőt szoktak tartani, nem kéthavi értékelőt. De nem is csodáljuk, hogy nem szeretne beszámolni a tavalyi év teljesítményéről, mert nagyon szánalmas képet mutat a kormány teljesítménye. [[12.00]] Ön teleplakátolta nemrég az országot azzal, hogy minden élet számít. Nézzük meg akkor a kormány teljesítményét erről az oldalról! Kezdjük egy kicsit azzal, amiről ön nem szeret beszélni: a halálozási adatokkal. Ön szeptember 4-én azt mondta: „Én a halálozások számát nézem elsősorban. Tehát a védekezés sikerét Magyarország emberéletekben méri.” Amikor 7000 fölé emelkedett a halálozások száma Magyarországon és az egész Unióban lakosságarányosan nálunk volt a harmadik legrosszabb szám ebben a tekintetben , akkor ön hirtelen ízléstelennek minősítette azt, ha valaki ezeket a statisztikákat felhozza. Nemrég pedig azt mondta, hogy aki gyors, életet ment, aki lassú, életet veszít; ezt cseh kollégájának mondta. Kár, hogy nyáron és kora ősszel nem ebben a szellemben járt el, akkor, amikor a virológusok, többek között az a Jakab Ferenc is, aki önnek ad tanácsot, arra figyelmeztették önt, hogy elképesztő nagy bajok lesznek ősszel, és gyorsvonatként fog átrobogni rajtunk a járvány. Ehhez képest ön mit csinált? November 2-án még húszezer fő előtt tartott focimeccset csak azért, mert nem tudott lemondani a beteges hobbijáról. Október végén már csúcsokat döntött itthon a halálozási szám, ön meg az összes európai országgal szemben nem volt hajlandó semmilyen intézkedést hozni november közepéig. Akkor kérdezem, miniszterelnök úr, hogy tényleg minden élet számított, vagy csak az ön beteges hobbija. De nézzük tovább, hogy hány ember élete számít önnek, egy picit a gazdaság tekintetében. Az ön magabiztossága bámulatos, miniszterelnök úr, amikor felhozta az államadósságot, ugyanis ma 30 éves csúcson van Magyarországon az államadósság. Ne felejtsük el, hogy korábban ez volt az ön legnagyobb mumusa, ezzel riogatta az országot, ehhez képest sikerült ezt 30 éves csúcsra járatni az elmúlt időben. Azt is mondta, hogy a kormány a járvány alatt is igényt tart az emberek támogatására. Miniszterelnök úr, ez fordítva is igaz: az emberek is igényt tartanak az önök támogatására, ehhez képest nézzük meg a friss regisztrált munkanélküliségi adatokat, amelyek a KSH, illetve a Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat szerint egészen más képet mutatnak, mint amit ön itt felvázolt: januárban idén 299 ezer fő álláskereső szerepelt, ami 49 ezerrel több, mint az előző év azonos időszakában. Egy Nagykanizsa méretű várossal több munkanélküli van most, mint egy évvel ezelőtt. Úgyhogy nem tudom, mit hazudozik össze ezekkel a számokkal kapcsolatban ön, miniszterelnök úr. Idén januárban 147 ezer ember semmilyen pénzbeli támogatásban nem részesült, 32 ezer fővel vannak ezek többen, mint egy évvel korábban ilyenkor. 300 ezer a regisztrált munkanélküli, 150 ezer ember semmilyen ellátásban nem részesül, és akkor ön azt mondta, hogy három hónap után mindenkinek lesz munkája. Akkor tényleg minden élet számít, miniszterelnök úr, vagy csak az önöké? Nézzük tovább! Három napja szüntette meg a kormány annak a 70 ezer embernek az egészségügyi ellátását, akinek nincs munkája. 70 ezer ember van, akiket az ön beteg politikája miatt csak akkor gyógyítanak meg, ha azt ott helyben kifizetik. Ha pedig infarktust vagy sztrókot kap, akkor majd kapja utána a vaskos csekket. A maguk kegyetlen, embertelen kormánya potyautasnak, ingyenélőnek nevezi ezeket az embereket, akiket megfosztottak a gyógyulástól. Ez különösen cinikus akkor, amikor ahogy mondtam 300 ezer ember van regisztrálva hivatalosan munkanélkülinek. Ezek az emberek nem kapnak tb-ellátást. Ennek a 70 ezer embernek a tb-ellátása egyébként összesen 6 milliárd forintjába kerülne a költségvetésnek, pontosan a tizedébe, mint amennyit ön Semjén Zsolt vadászkiállítására költ. De önnek fontosabb az úri sleppjének a beteges, kitömött állatokkal teli puskás vadászkiállítása 64 milliárd forintért, mint 70 ezer ember egészségügyi ellátása. Akkor tényleg minden élet számít, miniszterelnök úr, vagy csak az önöké? Sajtóhírek szerint kabátban, sapkában és sálban dolgoznak a Fiumei úti Baleseti Intézetben az orvosok és a nővérek, mert annyira hideg van; hiába kérik évek óta a kormányt, hogy cseréljék ki a nyílászárókat, semmi nem történt. Akkor önnek tényleg minden élet számít, miniszterelnök úr, vagy csak a sajátjuk? A KSH szerint tavaly 103 ezer vállalkozás kényszerült bezárni. Csak tavaly decemberben és idén 26 ezer egyéni vállalkozás jelentette be a szüneteltetését, a vendéglátóiparban 140 ezer vállalkozásból 60 ezer van most éppen még bármilyenfajta működésben. Van fogalma arról, miniszterelnök úr, hogy ez hány családot érint? Tényleg minden élet számít, vagy csak az önöké? Büszkék az egyheti nyugdíj-pluszkifizetésükre, miközben tavaly összesen 3 százalékkal emelték a nyugdíjat úgy, hogy a cukor ára 12 százalékkal, a liszté 7 százalékkal, az étolaj ára pedig 16 százalékkal emelkedett. Akkor minden élet számít, miniszterelnök úr, vagy csak az önöké? Ön azt mondta, hogy fejlesztik az egyetemeket. Önök nem fejlesztik az egyetemeket, miniszterelnök úr, önök privatizáltak 15 egyetemet azért, mert nem tudják agymosni a magyar fiatalokat. Önök nem tudják elviselni azt, hogy a magyar fiatalok nem dőlnek be annak a sok hazugságnak és maszlagnak, amivel önök etetni próbálják őket. Önök az elmúlt hónapokban elkezdték lebetonozni a Balatont, a Velencei-tavat [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] a Fertő tavat azért [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Az jég! Dr. Semjén Zsolt: Az jég, nem beton!]] hogy a luxushajóik ott kiköthessenek. Nagyon tréfás Semjén Zsolt, hogy jég van. Elkezdték körbe lebetonozni a saját, Tiborcz István, az ön veje luxushajóinak vagy éppen Szijjártó Péternek, aki nyáron luxusjachtozik, és nem tudja azt elszámolni. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Tönkreteszik az összes természeti kincset. Minden élet számít, miniszterelnök úr, vagy csak az önöké? Önök nem riadnak vissza semmitől, sem lopástól, sem átveréstől, sem csalástól mert lopnak. Az emberek megsegítése helyett önök a következőkre költöttek a tavalyi évben a Magyar Közlöny szerint a felhatalmazási törvény örve alatt: 192 milliárdot atlétikai központra, 323 milliárdot harcászati járművekre, 318 milliárdot kiemelt közúti projektekre [[Moraj, taps a kormánypártok soraiban.]] , 82 milliárdot Budapest-Belgrád vasútvonalra, 43 milliárdot sportfejlesztésekre, 63 milliárdot pedig egyéb épületfelújításokra, miközben százezrek veszítik el a munkájukat, és nem tudnak kórházba menni gyógyulni. A gazdaságvédelemre félretett 3600 milliárdból 2500-at csak saját magukra költöttek. De nemcsak lopnak, hanem át is vernek minket. Elbábozzák nekünk itt a keresztény-konzervatív értékeket, miközben Szájer József egy drogos szexpartiról az ereszcsatornán csúszik le. Papolnak a házasság egyetlen elismert intézményéről és az örökké tartó családi formájáról, miközben Rogán Antal éppen a harmadik örökké tartó házasságát kötötte [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] és még csak véletlenül sem készült felvenni másfél milliárd forint hitelt, hogy fél Borsod megyét felvásárolja… [[Az elnök kikapcsolja a képviselő mikrofonját. Taps az ellenzék soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. A következő hozzászóló Tóth Bertalan. Tóth Bertalan következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszterelnök Úr! Aki időt nyer, életet nyer: nagyon fontos mondás, ön is megerősítette, és én is egyetértek ezzel. 13 752 fő, 13 752 magyar honfitársunk vesztette életét a koronavírusban. Bárcsak nyáron is ez a mondás lebegett volna a szemük előtt! Bárcsak a nyarat nem az Adrián vagy a Balatonon töltötték volna, hanem felkészítették volna az egészségügyet, a járványügyi rendszert arra, ami sajnos bekövetkezett, amire már a virológus szakemberek kora ősszel felhívták a figyelmet, hogy ha így megyünk tovább, a legrosszabb forgatókönyv valósulhat meg! Sajnos a legrosszabb forgatókönyv valósult meg, miniszterelnök úr. A felhatalmazás, amire ön is hivatkozott és ez az év is ezzel kezdődik, és a tavalyi évben is két ilyen döntése volt a parlamentnek , két fogalom köré csoportosul: ez a bizalom és a felelősség. Tavasszal még az ellenzék bizalmat szavazott volna önnek, de ön elütötte az ellenzék kezét, és kár lett volna ezt a bizalmat megadni, hiszen az első hullám idején is bebizonyította, és a kormányzat is bebizonyította, hogy nem minden ember számít Magyarországon, hanem csak a kiváltságosok. A következő felhatalmazásnál azt mondtam, hogy megszavazzuk a 90 napos veszélyhelyzeti időszakot, de ez már nem a bizalomról szól, hanem a felelősségről. És ön ekkor azt mondta nem itt a parlamentben, de több interjúban , hogy bizony a felelősség a kormányé, a felelősség öné. Ehhez képest néhány héttel, hónappal később már arról beszélt, hogy a felelősség az operatív törzsé, mert hát mégiscsak ők javasolják az intézkedéseket. [[12.10]] Aztán hirtelen a felelősség már Brüsszelé lett a járványkezelés kapcsán, és itt is, utalva bár, de elhangzott, hogy az ellenzék a felelős itt sok minden dologért. Tehát azt lehet mondani, miniszterelnök úr, hogy ön nem vállalja a felelősséget, tehát bizalomban is, felelősségben is megbukott. De eltelt három hónap, és valóban itt van a számvetés ideje. Miniszterelnök úr, arra biztosan nem kapott felhatalmazást sem a parlamenttől, sem a magyar emberektől, hogy Alaptörvénybe foglalják a lopást. Arra biztosan nem kapott felhatalmazást, hogy tönkretegyék a Színház- és Filmművészeti Egyetemet, ellehetetlenítsék az ott tanulók életét. Arra biztosan nem kaptak felhatalmazást, hogy az utolsó mentsvár az egyetemi autonómia, egyetemi önállóság, és önök ezt felszámolják. Arra sem kaptak felhatalmazást, hogy elhallgattassák a Klubrádiót. Arra aztán pedig pláne nem kaptak felhatalmazást, hogy piti politikai bosszú miatt tönkretegyék a magyar önkormányzatokat, és kivételezve kivéreztessék az ellenzék által vezetett önkormányzatokat. Erre biztosan nem kapott felhatalmazást. Nézzük, hogy a gazdaság területén milyen intézkedések voltak! Van annak egy diszkrét bája, egy pikantériája, hogy Matolcsy György és Varga Mihály rajtam keresztül vitatja meg a mostani gazdaságpolitika helyességét, illetve helytelenségét. Itt ellentét van a magyar gazdaságpolitika irányítói között, a miniszterelnök jobb és bal keze éppen azon vitatkozik, hogy jóe ez az irány, amit a kormányzat képvisel. Matolcsy György szerint nem volt igazán sikeres. Mégis egy mondatára szeretnék utalni, és azt szeretném kiemelni, amit egy fórumon fogalmazott meg; azt mondta, hogy sikerült annak a kísértésnek ellenállni, hogy a bajba jutott embereknek és a bajba jutott vállalkozásoknak segítséget nyújtsunk; ugye, ezt ön segélyként fogalmazza meg. De azért mégiscsak arról van szó, hogy körülbelül másfél millió ember dolgozik részmunkaidőben kevesebb jövedelemért, mégis arról van szó, hogy 520 ezer nyugdíjas 100 ezer forint alatti nyugellátást kap, 275 ezer nyugdíjast fenyeget a lecsúszás veszélye, több tízezer vállalkozás, itt is hallottunk számokat, a tönk szélére jutott a turisztikában, a vendéglátásban. Az a 4 százalékos minimálbér-emelés, amely inkább 3,6 százalékos minimálbér-emelés, az nem segíti a több százezer, minimálbéren dolgozó életét. A miniszterelnök úr munkaalapú társadalomról beszélt, de azért annak a kísértésnek nem tudott ellenállni, hogy megsegítse Mészáros Lőrinc cégeit. Mészáros Lőrinc milyen munkát végzett el 18 milliárd forintos támogatás fejében, azon kívül, hogy több száz munkavállalójától megszabadult? Semjén Zsolt milyen munkát végzett el azért, hogy több milliárd forintot kapjon az általa szervezett vadászkiállításra? A Tenisz Szövetség milyen munkát végzett el, amiért jár neki a több milliárd forintos segély? A Mathias Corvinus Collegium Alapítvány milyen munkát végzett el 500 milliárd forintos vagyonjuttatásért cserébe? Tehát teljesen egyértelmű, hogy akiknek segítséget kell nyújtani, esetükben sikerült ellenállni, hogy segítséget adjanak, így az álláskeresőknek, akiknek csökkent a jövedelmük; az embereiket pedig kitömik a közös pénzünkből. Tisztelt miniszterelnök úr, a bizalmatlanságért, amely az oltáshelyzetet körüllengi, azért is önök a felelősek, mert nem beszélnek nyíltan, nem őszinte a kommunikációjuk, összevissza kommunikálnak, egy külügyminisztert bíznak meg azzal, hogy döntsön egy oltóanyag használhatóságáról. Ez mind-mind arra viszi az embereket, hogy aggódjanak. Ez a bizalmatlanság fennáll, hiszen sem egy rendes oltási terv nincs, nem tudjuk, hogy ki mikor következik, hogyan következik, a regisztráltak biztosan kapnak, aki nem regisztrált, a sor végére kerül. Tehát egy csomó olyan kommunikációs hiba van, amit, mondjuk, Müller Cecília most azzal tetézett, hogy nem ilyen járványügyi adatokra számítottak. Tehát sok-sok olyan hibát követnek el, amelyek miatt az emberekben ott van a bizalmatlanság. Önök lesöpörnek minden olyan javaslatot, amely valóban arról szólna, hogy az embereknek segítsünk. A 80 százalékos bérpótlék, az álláskeresési idő és járadék megemelése legalább átmeneti időszakra, a 100 százalékos táppénz és sorolhatnánk. Miniszterelnök úr, ha újabb nemzeti konzultációt indít, ilyenkor az ellenzék mindig kedvet kap arra, hogy tegyen fel kérdéseket, olyanokat is esetleg, amelyeket nem feltétlenül önök fogalmaznak meg. Megkérdezhetné a vállalkozókat, akik a tönk szélére kerültek, elégedetteke azzal, hogy a kormány űrkutatásra, vadászkiállításra, sportcsarnokra és Mészáros Lőrinc szállodáira költi a Gazdaságvédelmi Alap milliárdjait. Kérdezzék meg az embereket, hogy beoltatnáke magukat olyan vakcinával, amelyet a magyar hatóságok érdemi vizsgálat nélkül, kormányzati utasításra engedélyeztek! Sorolhatnék egy csomó olyan kérdést, amelyekre az emberek valószínűleg nem olyan választ adnának, amire ön számít. Köszönöm szépen.
Simicskó Istvánnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Engedje meg, hogy a KDNP-frakció nevében megköszönjem a tájékoztatását és megköszönjem a kormánynak azt a munkáját, amit eddig végzett, megköszönjem az operatív törzsnek és minden járványügyi szakembernek is, hiszen naponta kap a magyar társadalom széles körben tájékoztatást arról, hogy hol tartunk, hogyan állunk. Őszintén, hitelesen mondják el az emberek számára, hogy mi a teendő, hogyan tudjuk legyőzni mielőbb ezt a járványt. Ezért szerintem köszönettel tartozunk.Természetesen most itt a baloldali frakcióvezető-kollégákat végighallgatva eszembe jut, hogy persze, mindig szívesen fogadunk, különösen válsághelyzetben, javaslatokat, észrevételeket, kritikát is, főleg olyan emberektől, akik egyébként addigi életük során már számos válsághelyzetet megoldottak, túl tudtak jutni nehéz időszakokon, és természetesen sikeresen, eredményesen élték meg a különböző válsághelyzeteket. Ebben a Házban most ott tartunk, hogy a Jobbik részéről még egyetlenegy válságot sem láttunk megoldani [[Z. Kárpát Dániel: Várd ki a végét, Pistám, várd ki!]] , a többi baloldali párt részéről pedig egyetlenegy válságot sem oldottak meg sikeresen. Ezzel szemben azt, hogy sikertelenül, valóban eredménytelenül, úgy, hogy az emberekre hárították a felelősséget és a terheket, ezt már láthattuk. Tehát ilyenkor mindig óvatos vagyok, hogy mennyire és milyen mélyen kell az önök kritikai észrevételeit elfogadnunk. Természetesen lehet itt hangosan, csendesen, okosan beszélni, de az biztos, hogy a hitelesség kérdésében önök nem állnak valami túl jól. Szerintem ezt mindenki látja Magyarországon, és minden ember tudja, hogy kire számíthatnak a bajban. Az elmúlt időszak, és nemcsak a mostani, hanem az elmúlt 11 év is azt bizonyította, hogy a Fidesz-KDNP-kormányra igenis lehet számítani minden bajban, minden nehéz helyzetben, legyen az gazdasági válság, legyen az migrációs válsághelyzet, legyen az bármilyen más probléma, mint, lám-lám, most egy világjárvány, egy pandémia, a magyar kormány igenis védi az emberek életét, és minden erőfeszítésével arra törekszik, hogy mielőbb újranyissa a gazdaságot, hogy mielőbb visszatérhessen az élet a normális kerékvágásba. Én ezt látom, de azt hiszem, nagyon-nagyon sokan látják ezt, szerintem az önök szavazói is látják. Az egy más kérdés, hogy önök megpróbálják itt különböző hangos felszólalással természetesen a figyelmet önmagukra felhívni, de ettől még a tények tények maradnak, tehát szerintem jó az önvizsgálat is ebben a helyzetben és a kellő szerénység, ha megengedik nekem ezt a kijelentést. [[Z. Kárpát Dániel: Az hasznos!]] Tisztelt Képviselőtársaim! Csak utalnék egy rövid történeti visszatekintésre. Az 1918-as spanyolnáthajárványról, amely szintén pandémia, világjárvány volt, sokat beszéltünk már, és sok-sok szakember felhozza példaként. Mit láthattunk ott abban az esetben? Egyértelmű a történelmi tapasztalat, amely fontos most is számunkra: az emberi érintkezések számának csökkentése már akkor is világos volt és az arcmaszk, a védőmaszk bevezetése, sőt az éttermek, az iskolák bezárása is. Amely városokban az Egyesült Államokban ezt nem tették meg, hiszen a spanyolnátha Kansas Cityből indult egy katonai bázisról, és az I. világháború időszakában az amerikai katonák hozták be Európába, ebből lett egy világjárvány, tehát ott, ahol későn léptek és korán lazítottak, mindenhol jóval magasabb volt a járvány okozta halálesetek száma. Tehát ezt alapvetően a járványkezelésnél szerintem mindenkinek figyelembe kell venni, eszerint jár el a magyar kormány is, és a nemzetközi tapasztalat is ezt mutatja, hogy igen, szükség van a védelmi intézkedésekre, szükség van a szabályok betartására, hiszen emberéletekről van szó. A következő, ami még itt elhangzott: ’21-ben járunk, és nyilván az orvostudomány, a virológusok tudása a vakcina kialakításának lehetőségét is magában hordozza. [[12.20]] Ez az emberi tudás megadatott, jó néhány helyen folyik ilyen típusú gyártás már. Ez örömteli tény, hiszen ez jelentheti azt, hogy mielőbb véget tudunk vetni és gátat tudunk vetni ennek a járványnak, ennek a fránya, csúnya vírusnak. Mit tehet a magyar kormány? Azt teszi a magyar kormány, hogy mielőbb szeretné a magyar emberek védettségét elérni. Nyilván mindenhol tárgyal a külügyminiszter hiszen a külgazdaságért is ő felelős a kormány megbízásából, és mielőbb a hatékony és bevizsgált vakcinákat a magyar emberek védelme érdekében behozza. Teljesen érthető, normális, támogatható törekvés. Én nem tudom, hogy ebben mi a kivetnivaló, nem is értem a baloldali pártok részéről az ezzel kapcsolatos kritikát. Emellett a kormány erőfeszítéseket tesz, nem keveset, komoly áldozatokat vállal annak érdekében, hogy a gazdaságot mielőbb újraindítsa, hiszen a gazdaság az igazi motorja az egész társadalmunknak, hiszen szükség van arra, hogy a gazdasági szereplők megtalálhassák a lehetőségeiket. Azok a bejelentett, az akciótervben megfogalmazott intézkedések, amelyeket a miniszterelnök úr elsorolt, mind-mind örömteliek mindannyiunk számára, a gazdasági életben dolgozó vállalkozók számára és mindenki számára. Hogy csak néhányat kiemeljek: nyilván az 5 százalékos lakásépítési áfacsökkentés példaértékű, a 10 millió forintos kamatmentes kölcsön a vállalkozások megsegítésére szintén. Utalt a miniszterelnök úr arra, hogy a bajba jutott ágazatok bértámogatását is kifizetik, ezt megkezdte a kormányzat, ez is példaértékű cselekedet. Azt hiszem, hogy valóban az elmúlt évszázad legnagyobb egészségügyi béremelése is mindenképpen indokolt, amit egyébként szintén kritikával illettek az előttem felszólaló baloldali képviselők. Nem is értem, egyszer dicsérik a magyar orvosokat és ápolókat, máskor meg sajnálják tőlük a fizetést és az illetményeket. A 13. havi nyugdíj visszaépítése szintén óriási jelentőségű, történelmi cselekedet, és a hitelmoratórium is több millió magyar családnak segítette meg az életét a bajban a nehézségek leküzdésére. Tehát mi azt látjuk, hogy a kormány helyesen jár el, azt látjuk, hogy a kormány időben hozta meg a szükséges védelmi intézkedéseket, szükségesek voltak ezek az intézkedések. Ez hozza meg a hatékony védekezés alapjait is. Amellett pedig a vakcinabeszerzésre is mindent megtett időben, sőt még anyagi segítséget is nyújt a bajba jutott ágazatoknak. Itt Szabó Timea beszélt arról, hogy milyen problémák vannak a foglalkoztatottsággal. Mi azt látjuk, hogy bizonyos szakmákban hiány van, tehát nincs elég munkaerő. Tehát mindenképpen azoknak a gazdasági intézkedéseknek látjuk a hasznát, amit a kormányzat meghozott. A konzultáció elhangzott kritikaként. Szerintem önök világosan láthatják azt, hogy az elmúlt 11 évben a magyar kormány folyamatosan kikérte az emberek véleményét. Folyamatosan konzultálunk az emberekkel, főleg történelmi helyzetekben, főleg olyan időszakokban, amikor szükség van egymásra, szükség van az összefogásra, a kilábalás útjának a megkeresésére és felmutatására. A kritikákra hadd reagáljak röviden az előttem álló egy percben! Mindig is elmondtuk, hogy a magyar hatóságok által bevizsgált vakcina kerülhet a magyar emberek elé, és ezzel lehet beoltani őket. Ez a folyamat zajlik. Én azt látom, hogy az a kreatív találékonyság a baloldali politikusok részéről az eddigi válsághelyzetben megmutatkozott. Itt utalhatnék a XI. kerületi polgármesterre, aki a közterek névadó polihisztora, Niedermüller Péter pedig a bitcoinbányának otthont adó polgármesteri hivatal gazdája, vagy főpolgármester-helyettes asszonyra, Gy. Németh Erzsébetre, aki a plakátok nagy átragasztója; tehát azokra a hátráltató lépésekre, gunyoros döntésekre, kinyilatkoztatásokra és tettekre, nem beszélve az eddigi baloldali polgármesterekről, akik az oltási tervet felülírva elsőként beoltatták magukat, megelőzve sok más rászorult embert. Ilyen ötletekre nincsen szükségünk, ilyen ötletekben önök gazdagok, ezt látjuk, de arra kéne törekedni, hogy fogjanak össze és támogassák a kormány védekezését, és minél több életet tudjunk megmenteni az elkövetkező időszakban. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Kocsis Máté frakcióvezető úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Sok minden elhangzott ma itt, de kezdjük talán az egyszerűbb és könnyebben emészthető részekkel. Először is szeretném megköszönni a miniszterelnök úrnak a tájékoztatását. Másodszor: azonnal vissza kell utasítsam azt a vádat és ez még az egyszerűbb rész lesz , ami arról szól, hogy a kormány nem tesz semmit. Szinte valamennyi frakciófelszólaló elmondta, hogy a kormány a gazdasági intézkedések terén nem tesz semmit. Azon túl, hogy ez egy alaptalan és közönségesnek tekinthető hazugság, azért nézzük, hogy mit tekintenek önök semminek. A bajba jutott vállalkozások bértámogatást kapnak, hogy meg tudják tartani a munkavállalókat ez nem semmi. Az otthonteremtési program részeként áfacsökkentés és lakásfelújítási támogatás jár a magyar családoknak. Elindult minden idők legnagyobb orvosibér-emelése, hitelmoratóriumot hirdetett a kormány, ez több mint egymillió családnak jelent komoly segítséget. Elindult a 13. havi nyugdíj visszaépítése, amit önök elvettek, az most visszaépül. A fiataloknak 25 év alatt pedig nem kell személyi jövedelemadót fizetniük. Mi következik mindebből egy politika iránt érdeklődő számára, ha a tényeket egymás mellé teszi? Válsághelyzetben… [[Gyurcsány Ferenc felé:]] örülök, hogy visszajött, Gyurcsány úr [[Gyurcsány Ferenc: Magáért bármikor!]] önnek is van mondandóm. Szóvá is akartam tenni, hogy remélem, mire ezt a részt befejezem, addigra visszatér. [[Gyurcsány Ferenc közbeszól.]] Ne kiabáljon bele, én is csöndben meghallgattam! [[Dr. Vadai Ágnes: Hát, nem annyira!]] Tisztelt Ház! Az ellenzéki felszólalások nem sikerültek túl jóra, leszámítva az előbb említett urat. Azt kell mondanom, hogy nincsenek túl jó állapotban. Nem minősíteném Szabó Timeának az egymásra lapátolt, személyeskedésekkel tarkított panelgyűjteményét. [[Arató Gergely közbeszól.]] Azt furcsállom, hogy a néhány éve még uniós zászlót égető Jobbik pártelnöke ma már ragaszkodik minden uniós intézményhez, és azt is furcsállom, hogy miért említ olyan törvényeket a rendkívüli jogrend felhatalmazási körében meghozott döntéseknek, amelyek mind a parlament előtt voltak. Képviselő úr, nem igaz, amiket mondott. A kormány nem döntött rendkívüli jogrendi felhatalmazás alapján azokról az ügyekről, amelyeket ön felsorolt. [[Moraj az ellenzéki pártok soraiban.]] Hosszan sorolhatnánk még a felszólalásokra adott reakciókat, de ha már megszólíttattam, Gyurcsány úr, hallom, hogy itt keménykedett Balla képviselő úrral. [[Dr. Vadai Ágnes: Jaj, ne már!]] Először is, maradjunk abban, képviselő asszony, hogy elhallgat, mert én is meghallgattam. [[Felzúdulás az ellenzéki pártok soraiban. Dr. Vadai Ágnes: Nem hallgatok el! Közbeszólás a Jobbik soraiból: Szedd már össze magad!]]
Ne zavartassa magát, frakcióvezető úr, nyugodtan!
Másodszor, Gyurcsány úr [[Dr. Vadai Ágnes: Miniszterelnök úr!]] az a helyzet, hogy bárki ebben a Házban kioktathatja Balla képviselő urat erkölcsből, de ön semmiképpen. [[Dr. Vadai Ágnes: Ó! Taps a kormánypártok soraiban.]] Ön az egyetlen… Nézzen ide, Gyurcsány úr! Ön az egyetlen, akinek erkölcsről ebben az épületben semmilyen mondandója nem lehet a magyarok számára, ön az egyetlen. Ön az egyetlen! [[Taps a kormánypártok soraiban.]] De odáig végképp ne merészkedjen, hogy fenyegetőzik! Nekünk nem az esik jól, Gyurcsány úr, hogy gyurcsányozunk. Nekünk az esne jól, ha ön eltűnne a magyar közéletből. Nekünk az esne jól. [[Dr. Vadai Ágnes: Ó. Taps a kormánypártok soraiban.]] Óriásit téved, amikor azt hiszi, hogy nekünk valami kéjes örömet okoz gyurcsányozni. [[Dr. Vadai Ágnes: Dehogynem!]] Nekünk az fáj, hogy az ön munkássága… A lovasroham, igen, a szemkilövető, hazug, ezek mind azért hangoznak el, mert az. Gyurcsány úr [[Dr. Vadai Ágnes: Miniszterelnök úr! Nem olyan bonyolult ez, frakcióvezető úr!]] nem kitalálunk vádakat, ezek megtörtént dolgok. Hazudott, és rátámadt a saját népére. [[Arató Gergely: Te hazudsz most!]] Lovasrohamot vezényelt a saját nemzettársai ellen. Mit akar hallani? Hogy nem tette? Mi nem ön vagyunk [[Dr. Vadai Ágnes: Hála istennek!]] nem tudjuk az ellenkezőjét mondani annak, ami történt. Legyen kedves, legalább attól tartózkodjon, hogy morális fölényről beszél a magyar parlamenti képviselőkkel ön. Legalább attól! [[Dr. Vadai Ágnes: Morális fölény…]] Gyurcsány úr, az a helyzet, hogy sok baloldali hozzászólás hangzott ma el, de nagyon érdekes, hogy mindnek egy volt a hangja. Hiába játszották el ezt a szerepet, ez egy jó kommunikációs trükk, hogy Jakab úr egy nagyon komoly, mély, sértő, bántó és erőszakos hangnemben megágyazott az ön nagyon szeretetteljes beszédének. Ettől a gondolatisága ugyanaz volt. Ettől ön tűnt a békülékenyebbnek, az együttműködőbbnek, jó munkamegosztás a helyettesétől, de nem dőlünk be neki. Mind-mind ugyanazt mondták. Ez ugyanaz a nyelvezet, amit húsz éve öntől hallunk. Ez a hazugság és a gyűlölködés nyelvezete. Ez az önök politikai kultúrája. Azt mondta valamelyik nap, hogy egy sokszínű koalíció állt össze. Nem sokszínű az, pusztán kétszínű, Gyurcsány úr. [[Derültség és taps a kormánypártok soraiban.]] Az a helyzet, hogy az elmúlt évek és főleg a járványidőszak megmutatták az önök kétszínűségét. Mondok példákat. Nincs elég lélegeztetőgép aztán van elég lélegeztetőgép. Mind önök mondták. Nincs elég maszk minek van felhalmozva ennyi maszk. Ne zárja le a kormány a határokat de ha más európai uniós ország lezárja a határokat, az nagyon jól tette. [[Arató Gergely: Sose mondtunk ilyet!]] Mekkora szerepük van az egészségügyi dolgozóknak, önök mennyire meg vannak velük elégedve majd lejáratják őket, kamuvideókat gyártanak róluk, feljelentik őket. Szégyentelen módon Korózs Lajos még mindig kapaszkodik az egészségügyi bizottsági székébe. [[Dr. Vadai Ágnes: Kapaszkodni az ereszcsatornába a fideszesek szoktak!]] [[12.30]] Folyamatosan bizonytalanságot próbálnak kelteni az oltással kapcsolatban, ön meg azt mondja, hogy nem teszik. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] Nem olvassa a saját párttársainak a nyilatkozatait? Kétlem. Bizonytalanságot keltenek, de azért Hiesz György meg László Imre suttyomban beoltatja magát, mert azt meg lehet. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Szégyen!]] Összefogásról papolnak, de nem szavazzák meg a koronavírus-járvány elleni intézkedéseket. [[Folyamatos közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] Pontos információkat követelnek, miközben hazugságokat terjesztenek, álhíreket terjesztenek rendszeresen. Hullaházakból posztolnak kegyeletsértő videókat, Korózs Lajos produkcióját nem győzőm elégszer mondani. És idetartozik még az is, hogy a rendkívüli jogrendet ugyan bírálják, de a polgármestereik a rendkívüli jogrendi felhatalmazás alapján boldogan szerződnek le Czeglédy Csabával [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból: Bűnöző!]] , olyankor nem gond a rendkívüli jogrendi felhatalmazás. De kétszínűségükben az a legdöbbenetesebb, és talán említsük meg, hogy az egyik vezető politológusuk egy nyugati lapban azt mondja, hogy ha sikerül az embereket elbizonytalanítani a járvány elleni védekezésben, és idén is magas lesz a fertőzöttek és a halottak száma, akkor az politikai előnyt jelenthet 2022-ben a baloldalnak. [[Folyamatos közbeszólások.]] Már csak hab a tortán, hogy a vásárhelyi polgármesterük szerint, ha az egészségügyi dolgozók nem dolgoznának, akkor térdre lehetne kényszeríteni Orbán Viktort. Egy járvány alatt! De uraim, maguknak tényleg semmi nem drága?! [[Közbeszólások.]] Már nem a szemkilövetésnél tartunk, Gyurcsány úr. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Szégyen!]] Már nem ott tartunk, hogy meghamisítják a költségvetési számokat, maguk eljutottak odáig igaz, hogy a szemkilövetéstől nincs olyan messzire, egy lépésre van csak , hogy akár emberéletek árán térdre kényszeríteni a kormányt csak azért, hogy politikai hasznuk legyen. Nem szégyellik magukat?! [[Közbekiáltások. Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Köszönöm. [[Nagy taps a kormánypártok soraiban.]]
Viszonválaszra megadom a szót ismét miniszterelnök úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Sok minden hangzott el, engedjék meg, hogy a helyzethez méltatlanul visszafogott módon próbáljak válaszolni ezekre. [[Tordai Bence: Haha!]] Először is, szerintem hiba, ha a Jobbik frakcióvezetője oltásellenes hangulatot gerjeszt. Az oltás életet ment. Az oltás az egyetlen esélyünk. Ezért az a hozzászólás, ami elhangzott a Jobbik részéről, számunkra nem elfogadható, visszautasítjuk, és arra kérjük önöket, hogy hagyják abba az oltásellenes agitációt. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Sértőnek érzem sok millió honfitársam számára azt, hogy a nemzeti konzultációt bohóckodásnak minősíti a Jobbik. [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból: Márpedig az!]] Ezzel azokat az embereket minősíti bohócnak és bohóckodóknak, akik egyébként részt vesznek ebben a konzultációban. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Sértőnek érzem sok millió honfitársam számára azt, hogy a nemzeti konzultációt bohóckodásnak minősíti a Jobbik. (Közbeszólások az ellenzéki padsorokból: Márpedig az!) Ezzel azokat az embereket minősíti bohócnak és bohóckodóknak, akik egyébként részt vesznek ebben a konzultációban. (Dr. Vadai Ágnes közbeszól.) Ez több millió ember, az ő nevükben visszautasítom az önök sértő megjegyzését. (Taps a kormánypártok soraiban.) Szeretnék egy megjegyzést fűzni ahhoz a gondolathoz, hogy európai engedély kelle vagy sem a Magyarországon forgalomba hozott gyógyszerekhez általában, most a vakcinától függetlenül. Én tudom, hogy vannak, akik azt gondolják, hogy Európa egy magasabb minőséget képvisel, mint Magyarország. Tudom, hogy vannak olyanok, akik jobban bíznak másokban, mint a saját fajtájukban. Tudom, hogy vannak, akik azt gondolják, hogy ami tőlünk nyugatra van, az jó; ami Magyarországon van, az meg parlagi. [[Arató Gergely közbeszól.]] Tudom, hogy önök azt gondolják, hogy a magyar hatóságok nem alkalmasak arra, hogy elvégezzék a munkájukat, de semmiképpen nem alkalmasak úgy, mint ahogy a brüsszeliek erre alkalmasak. Még egyszer mondom: szerintem nem vírus idején kell a Washington és Brüsszel iránti feltétlen politikai elkötelezettségüket bizonygatni a nem Európából, Nyugatról származó vakcinákkal szemben. Ezt ne tegyék! Szerintem ez rossz dolog. Vitatkozhatunk arról, hogy mit s hogyan, de szerintem az, hogy a magyar orvosok, a magyar kutatók, a magyar járványügyi szakemberek véleményét, tudását, fölkészültségét eleve gyengébbnek tekintik, mint a brüsszeliekét, ez számunkra, akik a nemzeti oldalhoz tartozunk, egész egyszerűen sértő és ezért elfogadhatatlan. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Többször elhangzott, hogy vajon minden élet számít-e. Szeretném megerősíteni, hogy Magyarországon minden élet, különösképpen minden magyar élet számít, de nemcsak a magyarok, hanem a nálunk tartózkodó külföldiek megmentése érdekében is meg fogunk tenni mindent. Hangoztak el megjegyzések arról, hogy a beruházástámogatás során konzervatív és nemzeti vállalkozói körök kapnak támogatást. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] Szeretném megismételni azt, amit korábban már elmondtam: az önök vörös bárói is kapnak. Tehát szeretném megismételni, hogy az önök vörös bárói is, tőkés csoportjai is kapnak beruházási támogatást [[Dr. Vadai Ágnes és Arató Gergely közbeszól.]] [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] Szeretném megismételni azt, amit korábban már elmondtam: az önök vörös bárói is kapnak. Tehát szeretném megismételni, hogy az önök vörös bárói is, tőkés csoportjai is kapnak beruházási támogatást (Dr. Vadai Ágnes és Arató Gergely közbeszól.), ha gazdaságilag értelmes programokkal állnak elő. Nézzék csak végig a támogatási listákat, meg fogják rajta találni a saját vörös báróikat is. De szeretném megismételni, hogy gazdaságpolitikát nem lehet pártalapon csinálni. Gazdaságpolitikát munkahelyteremtési alapon kell csinálni, ezért mindenkit támogatni kell nézeteitől függetlenül, aki hajlandó egyébként (Dr. Vadai Ágnes közbeszól.), ráadásul tömegesen munkahelyeket létrehozni. Úgyhogy a vörösök is benne lesznek, ne aggódjanak, tisztelt hölgyeim és uraim! [[Derültség és taps a kormánypártok soraiban. Dr. Vadai Ágnes közbeszól. Közbeszólások.]] Ami az MSZP frakcióvezetőjének hozzászólását illeti, azért tartom fontosnak, mert nehéz dolog értelmes vitát folytatni, ha azt állítja a magyar gazdaságról beszélve egy komoly vezető, hogy másfél millió részmunkaidős ember van Magyarországon. Nincs, tisztelt képviselőtársam, nincsen, rosszul tudja. Magyarországon négy és fél millióan dolgoznak, és ebből 231 ezer van részmunkaidőben. Tudja, másfél millió és 231 ezer között nagy a különbség, így nem lehet értelmes gazdaságpolitikai vitát folytatni. [[Derültség a kormánypárti sorokban.]] 2019 végén egyébként 229 ezer volt, most 231 ezer van. Ami a halálozások arányát illeti: valóban nem tartom ízlésesnek ezt a megközelítést, de a politika nem mindig ízlésünk szerint való, ezért ha önök ezt a kérdést fölhozták, hát, ezzel is kell foglalkoznunk. Valóban, a halálozások száma a legfontosabb egy védekezés idején, hiszen mi mást akarnánk, mint megmenteni minél több magyar ember életét. Miután önök nem bíznak a magyar adatszolgáltatásban, és biztosan megvannak ezzel a saját rossz tapasztalataik [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] , amit most nem részletezek, ezért inkább az Eurostatot hozom ide. Szeretném tájékoztatni önöket arról, hogy az Eurostat vezet egy ilyen nyilvántartást, egy ilyen szomorú nyilvántartást, amely arról szól, hogy mekkora egy-egy ország esetében az úgynevezett halálozási többlet, mennyivel többen haltak meg egy-egy európai uniós országban az előző öt év átlagához képest. Itt azt fogjuk látni, illetve önök is láthatják, ha akarják, hogy Magyarországon ez egy 9 százalékos mutató, ami fájdalmas. Ugyanez a mutató 10 és 15 százalék között van Franciaországban, Hollandiában és Ausztriában, és 15 százalék felett van Spanyolországban és Belgiumban. Európai összefüggésben így néz ki a magyar válságkezelés. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Képviselőtársaim! Nagyon sokan támadták a gazdaság-újraindítási akciótervet. Először is szeretném elmondani önöknek, hogy a gazdaságvédelmünk eredményessége abban mérhető le, hogy szintén az Eurostat-előrejelzések szerint a 2020-as évben a magyar nemzeti össztermék 5,2 százalékkal csökkent. [[Arató Gergely: Ez a siker.]] Ez azt jelenti, hogy az Európai Unióban 10 százalék fölötti visszaesése volt Spanyolországnak, Görögországnak; 7 százalék fölötti volt Franciaországban és Ausztriában. Ehhez képest a mi teljesítményünk inkább megsüvegelendő. Ha ugyanezt megnézem a munkanélküliségi adatok esetében, akkor azt tudjuk mondani, hogy nálunk, itt, a magyaroknál négy és fél millióan dolgoztak 2019 decemberében, és most is négy és fél millióan dolgoznak. Szabó Timeának mondom, hogy különböző statisztikai metszetben készült kimutatásokat egymásra vetíteni, szamárságokhoz vezet. Ezért szeretném megismételni… [[Szabó Timea közbeszól.]] Sajnos igyekszem nagyon óvatosan fogalmazni, higgye el! , nincs semmi értelme különböző metszetű statisztikákat egymásra vetíteni [[Szabó Timea: Metszetű?]] ott nehéz átcsúszni a statisztikavizsgákon. [[Zaj, közbeszólások, köztük a Fidesz soraiból: Körte meg alma, ha így jobban érted.]] [[12.40]] Ezért van az, hogy sajnos önök nem értékelik azt a teljesítményt [[Gyurcsány Ferenc: Ilyet?!]] amit egy 5,2 százalékos GDP-csökkenés idején a munkahelymegtartás érdekében egy ország képes felmutatni. [[Dr. Vadai Ágnes: De ne az országról beszéljen!]] Csökken a GDP 5,2 százalékkal, és a munkában álló, munkából élő embereknek a száma annyi, mint a válság előtt volt. Ez egy fantasztikus teljesítmény! Önök persze azt gondolják, hogy a kormány magát akarja ebben a fényben feltüntetni, de nem erről van szó. Ez egy fantasztikus teljesítmény a vállalkozók részéről és a munkaadók részéről is. Itt érkezünk el oda, hogy mi a válságkezelésben a különbség az önök és a mi oldalunkon. Mert önök segélyt akarnak adni az embereknek. [[Dr. Vadai Ágnes: Segítséget! Gyurcsány Ferenc: Mészáros Lőrinc már kapja!]] Nem vitatom el az e mögötti jó szándékot. Mi munkát akarunk adni, mert azt gondoljuk, hogy ha van munka, akkor nem kell segélyt adni. Ha segélyt adok, abból nem lesz munka, ezért jobb, ha inkább munkát próbálok adni, mert abból meg tudnak élni az emberek. Ezért a nemzeti oldalnak, a keresztény oldalnak, a demokrata oldalnak [[Dr. Vadai Ágnes: Keresztény oldal?]] az elképzelése az, hogy a munkahelyek támogatását kell előtérbe helyezni. Ezért, ha választhatunk, hogy egy forintot segélyre adjunk vagy munkahelyteremtésre, akkor mi a munkahelyet választjuk, és a számok azt mutatják, hogy jól is tesszük ezt. Egyébként pedig, aki kiesik a munkanélküli-segély időtartamából, azok számára továbbra is korlátlan mennyiségben áll rendelkezésre a közmunka, senki nem marad munka nélkül. [[Dr. Vadai Ágnes: Gratulálok!]] Ami a munkanélküliség nemzetközi összehasonlítását illeti tehát, azt kell mondanom, hogy miközben Magyarországon 4,3 százalék a munkanélküliség most, aközben Franciaországban és Ausztriában magasabb, mint 7 százalék. Azt fogjuk látni, hogy vannak olyan országok, ahol messze 10 százalék fölötti a munkanélküliség. Olyan országok, amelyeket mi rendszeresen, gazdaságilag magunknál erősebb országként tartunk számon, joggal, mégis ebben az egyéves időszakban mind a gazdasági teljesítmény mennyiségét, mind pedig a munkahelyek számát tekintve gyengébben teljesítettek, mint mi. Többen is szóba hozták az államadósságot. Az úgy volt, amire önök nyilván emlékeznek, hogy amikor távoztak 2010-ben a kormányzati főhatalomból, akkor a magyar államadósság 82 százaléka volt a nemzeti összterméknek. Innen tíz év munkájával levittük 64 százalékra, és most a válság miatt úgy döntöttünk, hogy visszaengedjük, mert szükség volt ezekre a forrásokra a munkahelyek megvédése érdekében, visszaengedjük a 82 százalékos szintre. A különbség 18 százalék, tehát úgy tekintjük mi, hogy a Covid által előidézett államadósság, a Covid-adósságunk 18 százalék. Magas a 82 százalék. Ami azonban ezt értelmezni segít számunkra, az az, hogy az Európai Unió átlaga 95 százalék fölött van. Görögországban 207 százalék, nálunk 82; Olaszországban 160 százalék, nálunk 82; Spanyolországban 120 százalék, és sorolhatnám tovább. Összességében tehát messze az uniós átlag alatt vagyunk. És amit fontosnak tartok, és amivel szerintem meg fogjuk nyerni a 2021-es és ’22-es évet is, ez pedig az, hogy a beruházás nemzetiössztermék-arányos szintje 27 százalék felett maradt. Válság idején, nagyon súlyos, egész európai piacokat megrázó válság idején, a mi exportpiacainkat megrázó válság idején a nemzetiössztermék-, tehát a GDP-arányos beruházási mutatónk 27 százalék fölött van. Meglepődnék, ha ez nem lenne az első háromban, de talán az első helyen is az Európai Unióban. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Szó került itt az egészségügyi szolgáltatási járulékkal kapcsolatos változásokról. Ez egy nehéz téma, higgadtságot javaslok. Valóban az történt, hogy február 12-én 80 ezer ember kapott piros lámpát, vagyis megkapta azt a jelzést, hogy nem fizet tb-járulékot, és ezért nem vehet igénybe egészségügyi szolgáltatást. Ezeket az embereket az Államkincstár név szerint is nyilvántartja, hiszen oda kell befizetniük a járulékokat. Ebből a nyilvántartásból azt tudjuk, hogy ennek a 80 ezer embernek a fele nincs jelen a magyar munkaerőpiacon, vagyis külföldön dolgozik, és 11 százalék olyan van, aki semmilyen aktivitást nem mutatott. Tehát a mi becslésünk az több mint becslés ez , hogy a 80 ezer embernek körülbelül a fele, valamivel több mint fele külföldön van, tehát ide nem fizeti be a járulékát, ezért nem is veszi igénybe az egészségügyi szolgáltatásokat. Oda viszont befizeti, és nyilván ott veszi igénybe az egészségügyi ellátást. Van azonban a 80 ezer emberből 11, bocsánat, 13 százalék, akinek a megítélésében bizonytalanok vagyunk, hogy milyen anyagi helyzetben van [[Arató Gergely: Milliomosok valószínűleg…]] ; van közöttük, aki elég nehéz szociális helyzetben van, és ennek a 80 százaléknak a 7 százaléka pedig súlyos szociális helyzetben van. Ez tűnik ki az elemzésekből. Ezért az ezekbe a csoportokba tartozó személyeknek megnyitottuk a külön eljárás lehetőségét, ők kérelmezhetik a tartozás elengedését, átütemezését, és a jövőre nézve is kaphatnak kedvezményeket, mert nehéz helyzetben vannak. Ez az igazság; minden más, amit erről hallottak itt a Ház falai között, sajnos nem fedi a valóságot. Elhangzott még az is azt hiszem, Tóth Bertalan képviselőtársam mondta , hogy kivéreztetjük az önkormányzatokat; talán valaki Budapestről is beszélt, mindig ezt kapom meg. Szeretném, ha ugyanolyan higgadtan, ahogy eddig tettem, mondhatnék erről is néhány szót. 2020. december 31-én a fővárosnak a számláján összesen 122 milliárd forint volt. [[Felzúdulás.]] 74,9 milliárd állampapírban, 36,7 milliárd készpénzben, 10,4 milliárd pedig a Kincstárban. Tehát Magyarországon van olyan önkormányzat, amelynek a számláján 122 milliárd forint van. Kevés olyan önkormányzat van, aki nem cserélne ezzel az önkormányzattal. [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] Ennél a helyzet még bonyolultabb, és nehéz kérdéseket is felvet, ugyanis ha megnézzük, hogy 2020-ban az összes állami támogatás, ami az Európai Unióból jött vagy a magyar költségvetésből ment, tehát ami politikai döntés alapján került valahova, arról azt tudjuk mondani: az összes forrás 44 százaléka, vagyis 3000 milliárd forint került Budapestre. Ez a kivéreztetés, kedves barátaim? [[Nacsa Lőrinc: Hoppá!]] Az összes forrás, az összes, államilag befolyásolt forrás 44 százaléka a fővárosba ment, és közben itt arról beszélnek, hogy kivéreztetik a fővárost?! Összehasonlításképpen mondom, hogy Baranya térségébe, abba a régióba 6 százalék ment, 6 Budapestre 44! A Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei nehéz sorsú térségbe ment 12 százalék, miközben Budapestre 44. A borsodi régióba ment 8, Budapestre 44. Ki vérezteti ki itt Budapestet, tisztelt hölgyeim és uraim?! Én azt szeretném mondani önöknek, hogy ezen az oldalon, a nemzeti oldalon sosem vontuk kétségbe, hogy egy erős Magyarországhoz nekünk erős fővárosra van szükségünk, mert a főváros nemcsak a budapestiek lakhelye, habár az is nagyon fontos, hanem a nemzet fővárosa. És a mi súlyunkat a világban bizony megszabja a főváros fejlettsége, a főváros súlya. Egy fővárost támogatni kell, sőt a fővárosnak fényes ruhában kell járnia, és mint látják, ez így is van. De azért némi megértést szeretnék önöktől kérni, és lássák be, hogy ilyen számok mellett, ha a következő időszakban esetleg mégis az történik, hogy az eddig 8-10-12 százalékos támogatásban részesülő régiók többet fognak kapni, a 44 százaléknyi Budapesté pedig csökken, akkor az nem lesz igazságtalan, tisztelt hölgyeim és uraim, hanem inkább az igazság felé fog bennünket elvinni. [[Hosszan tartó taps a kormánypártok padsoraiból.]] És nem kenyerem, de ha már szóba hozta a miniszterelnök úr a gyurcsányozást, akkor kell erről mondanom nekem is néhány szót. Először is, csak másodikok tudunk lenni ebben a műfajban. A legjobb a Jobbik. Idézem őket, olyan jókat mondtak. [[Derültség a kormánypártok soraiból.]] Idézet az alapító nyilatkozatból: „A Jobbik Magyarországért Mozgalom előtt álló elsődleges feladat a kommunista utódpárt és a vele összeforrt szélsőséges liberálisok eltávolítása a politikai hatalomból.” [[Derültség a kormánypártok soraiból. Szilágyi György: Ez a Fidesz!]] Azt hallom még, illetve azt olvasom még [[Dr. Völner Pál: Amnéziás.]] Jakab képviselőtársunk szájából, hogy, idézem őt: „Szemkilövetők szabadon, a hazafiak börtönben. Tovább kell vinni ezt az ügyet, amíg a felelősök meg nem kapják méltó büntetésüket.” [[12.50]] Hogy még durvábbat idézzek a frakcióvezető úrtól: „Továbbra sem mondunk le arról,” mondja ő „hogy Gyöngyöspatához hasonlóan Gyurcsány Ferencet is kitiltsák a borsodi megyeszékhelyről.” Gratulálok a Jobbiknak, tisztelt hölgyeim és uraim! Gratulálok! De anélkül, hogy hosszabb ideig leragadnék itt Jakab képviselőtársam magvas gondolatainál [[Derültség a Fidesz padsoraiban.]] mégis, ha megengedik, arra a paradoxonra szeretném fölhívni a figyelmet, hogy most úgy áll a helyzet, mint hogyha a Jobbik védené az Európai Uniót, az európai uniós tagságot, meg az európai intézményeket velünk, a polgári-nemzeti-keresztény táborral szemben. [[Derültség és közbeszólások az ellenzéki padsorokban. Dr. Szabó Timea: Deutsch Tamást kérdezd! Dr. Vadai Ágnes: Szájer József!]] Ezért talán nem haszontalan [[Dr. Szabó Timea közbeszól.]] fölolvasnom az idevonatkozó kulcsmondatot a Jobbik alapító dokumentumából. Idézem: „Elfogadhatatlan számunkra az uniós tagság, amely nemzeti függetlenségünk végzetes megcsonkításával jár.” Gratulálok önöknek! [[Derültség a kormánypárti padsorokban. Jakab Péter: Az Alaptörvényt olvasgasd! Szabó Timea közbeszól.]] És én kimaradnék a gyurcsányozásból magam is és ezt igyekszem is megtenni a jövőben , de amikor a miniszterelnök úr azt fogja csinálni, amit az előbb tett, hogy a baloldal tisztességéről beszél, és tisztességtelenséggel vádol bennünket, akkor ezt mindig meg fogom tenni. És a következő áll itt, a tisztesség nevében idézem a miniszterelnök urat: „Amit a megelőző hónapokban titokban meg lehetett csinálni, úgy, hogy nehogy a választási kampány utolsó heteiben előkerüljenek olyan papírok, hogy mire készülünk, azt megtettük. Nincs sok választás, mert el… Nem kicsit, nagyon. Európában ilyen böszmeséget még ország nem csinált, mint amit mi csináltunk.” Továbbidézem őt: „Nyilvánvalóan végighazudtuk az utolsó másfél-két évet. Teljesen világos volt, hogy amit mondunk, az nem igaz.” [[Jakab Péter: Ezt te is mondhatnád!]] Miért hinnénk el, hogy most sikerül? [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból: Saját szöveged! Dr. Vadai Ágnes, tapsolva: Jaj, de jó!]] Idézem tovább: „Az isteni gondviselés, a világgazdaság pénzbősége, meg trükkök százai amiről nyilvánvalóan nektek nem kell tudni segítettek, hogy ezt túléljük. Nincsen tovább; nincsen.” Látjuk, hogy van tovább, de lejjebb, barátaim, az nincsen. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Derültség és hosszan tartó taps a kormánypártok padsoraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most a szokásos napirend előtti felszólalások sora következik. Ilyenkor néhány másodperces [[Dr. Vadai Ágnes: Ennek csúsznia kellett!]] technikai szünetet szoktam engedni, és kérem képviselőtársaimat, hogy akinek máshol van fontosabb teendője, az lehetőség szerint gyorsan és csendben hagyja el az üléstermet. [[Rövid szünet. Számos képviselő távozik a teremből.]] Megadom a szót Tordai Bence képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Kedves Polgártársak! Tisztelt Országgyűlés! Talán mindenki ismeri azt az élményt, amikor egy pillanatig azt hisszük, hogy felébredünk egy rémálomból, de hamar rájövünk: még mindig egy rémálomban vagyunk.Ilyen a Covid-járvány az Orbán-rezsimben: rémálom a rémálomban. A jó hír, hogy ha minden jól megy, akkor fél éven belül túl leszünk a koronavíruson, és kevesebb, mint másfél év múlva a választók akaratával elsöpörjük a rezsimet. A Covid-járvány az emberiség közös rémálma. Rémálom egy olyan országban is, amelynek tisztességes, felelős és hozzáértő kormánya van. Magyarország sajnos nem ilyen hely. Nekünk egy végtelenül tisztességtelen, felelőtlen, hozzá nem értő kormány jutott. Egy olyan kormány, amely a járvány és a gazdasági válság kezelésében rosszul szerepelt, de a járványkezelés leple alatt folytatta eddigi gyakorlatát: a közpénzek széthordását, a közvagyon privatizálását, a hatalom további koncentrálását, a szabadságunk további csorbítását. Ha nem így lenne, a fideszesek el mertek volna jönni a Covid-vizsgálóbizottság ülésére, hogy megvitassuk mindezt, de nem mertek. Ez egy kleptokrácia! Megrabolják az emberek pénzét, megrabolják az emberek bizalmát, és eközben kormányzás szinte nem is folyik. Nézzük, hogy mivel foglalkoznak valójában a kormány fontos emberei! Szijjártó Péter a milliárdos oligarcha luxusjachtján pihenget; Szájer EP-képviselőjük huszonöt fős drogos szexorgián vesz részt a kijárási korlátozások idején az ereszténydemokrácia nagyobb dicsőségére; Rogán miniszter a harmadik felesége nevére megpróbálja felvásárolni fél Borsodot, az állami bank amelyet a haverja irányít milliárdjaiból 95 százalékban finanszírozva. De sikerült? Még csak ez sem. A másik miniszter a nyaralójára veszi fel a CSOK-ot, aztán kétszázmilliós ingatlant vásárol családi célokra, szintén 90 százalék fölötti állami banki finanszírozással, hogy aztán ne is úgy alakuljanak a dolgok, ahogy eltervezte. A pénzügyminiszter a jegybankelnökkel cicaharcot vív, hogy melyikük rontotta el jobban a gazdasági válság kezelését. Orbán Viktor pedig a családi birtokot építteti, lerombol kétszáz éves műemlékeket, és mindezt apuci pénzéből finanszírozza, akinek a cégei elképesztő extraprofitot szereznek az állami megrendelésekből. És aki mégis kormányoz: az egészségügyért felelős miniszter Mátyást királyt rakja össze, a belügyminiszter kórházakba vezényel katonákat, a külügyminiszter egészségügyieszköz-beszerzéseket intéz és vakcinaengedélyeket ad, és mindeközben elrabolják az Indexet, bezáratják a Klubrádiót, szétverik az SZFE-t, privatizálják az egyetemeket és kivéreztetik az önkormányzatokat. Mégis fogy az erő, apad a bizalom, aminek egyszerre oka és következménye, hogy elkezdtek úgy viselkedni, mint a hörcsögök, amikor közeledik a tél Winter is Coming. Egyre gyorsabban halmozzák fel a készleteket, harácsolnak, ahogy csak bírnak, százmilliárdokat szórnak szét a fideszes vállalkozók és a fideszes alapítványok számláira, már a látszatra sem adnak. A kormányfő, a Kárpát-medence géniusza, a nagy stratéga meg azt mondja, hogy sosem dolgoztak ennél többen Magyarországon, a következő mondatában meg, hogy újra kell indítani a gazdaságot. De akkor miért, ha minden ekkora rendben van? Már akkora a baj, hogy Lázár „Trafikmutyi” Jánost kell visszatapsolni a kampányra. De 2021-22 mégsem erről fog szólni. Túl leszünk a Covidon, túl leszünk a NER-en. És, drága kormánypárti képviselők, jó vagy rossz hír, de a maguk rezsimjének az elsöprése nem oldja meg a problémát, maguk csak a problémának egy kis része, egy tünete. Ha elsöpörtük a NER-t, utána fogunk hozzá a valódi munkához. Az Orbán-rezsim azért épülhetett ki, mert megrendült a biztonságba és az igazságosságba vetett hit, és maguk olcsó biztonságot és gyors igazságot hazudtak a népnek. De nem kezelték, hanem tetézték a bajt. Ma már látszik: a megoldást nekünk, a köztársaság erőinek kell szállítanunk, és mi a Párbeszédben biztos, hogy ezen fogunk dolgozni a következő időszakban. A kizsákmányoló, klímagyilkos kapitalizmus korszakát le kell zárnunk, és a helyén egy emberközpontú társadalmat és az embereket szolgáló, fenntartható gazdaságot kell teremtenünk. Ez a zöld átmenet. A zöld átmenet egy új világba, egy igazságos, békés és biztonságos világba. Ez a következő évek, évtizedek feladata, ez az, ami köré nemzeti konszenzust kell teremteni, ez az, amihez szükség van az együttműködésre. Csakhogy ebből a nemzeti konszenzusból, ebből a nemzeti együttműködésből a ma még kormánypártok, fájdalom, de kizárják magukat. Kedves Kormánypárti Képviselőtársaink! Majd szóljanak, ha erkölcsileg, intellektuálisan, emberileg felnőttek a feladathoz! Tisztelt Polgártársak! Nyugodjanak meg, mi addig is elvégezzük ezt a munkát a fideszesek nélkül, ha kell, a fideszesek ellenében is; mi, zöldbaloldali párbeszédesek, és mi, a köztársaság erői. Hajrá! Gyürkőzzünk neki! Köszönöm a figyelmet. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok padsoraiban.]]
Dömötör Csaba államtitkár úr következik.
Köszönöm a szót, elnök úr. Ami a választási esélylatolgatást illeti, egyrészt azt szeretném önnek mondani, hogy a választók majd eldöntik, hogy kit tüntetnek ki a bizalmukkal. De azt azért a jegyzőkönyv kedvéért jegyezzük meg, hogy az ön pártja egyetlenegyszer nem vállalta föl a bátorságot és indult önállóan egy választáson. Ami a járványt illeti [[Tordai Bence közbeszól.]] , az elmúlt hetekben nem ülésezett a parlament, de a kormány nem változtatott a munka fordulatszámán a vírus elleni küzdelemben. Vissza kellett szorítani a vírust, mérsékelni kellett az egészségügyre nehezedő terhelést, és azon dolgozott a kormány, hogy minél több oltóanyagot sikerüljön beszerezni. S ez utóbbi ügyben fontos körülmény, hogy Brüsszel nem kötött jó megállapodást. Most nem a vizsgálatok ideje van, de az látszik, hogy valaki elszúrt valamit. [[13.00]] Az uniós országok hátrányban vannak a világ más térségeihez képest, ha az oltási számokat nézem. Ami a halálozások számát illeti, jól tudjuk, hogy az egyes uniós országokban nem ugyanúgy számolják ezeket, nem ugyanúgy vezetik a statisztikákat. Magyarország minden olyan halálesetet feltüntet, ahol kimutatható volt a Covid-fertőzés, függetlenül attól, hogy milyen más betegségben szenvedett az elhunyt. Egyes uniós országokban ezt nem így csinálják, így az abszolút számok összehasonlítása helyett azt érdemes megnézni, hogy a sokéves átlaghoz képest mennyien hunytak el, mennyivel halnak meg többen. Itt azt tudom önnek mondani, hogy legalább 12 uniós ország áll ebben rosszabbul Magyarországhoz képest, olyan gazdagabb országok például, mint Spanyolország, Belgium, Olaszország vagy Hollandia, és ehhez képest önök nagyítóval keresnek olyan statisztikákat, amelyekről elmondhatják, hogy Magyarország a sor végén kullog. Ez méltatlan, és azt kell hogy mondjam, rosszindulatú politika, és nem mellékesen mélységesen sértő az orvosainkra és ápolóinkra nézve. Ami a gazdasági vonatkozásokat illeti, nem kevésbé fontosak. Még nincs itt a járvány vége, de a kormány már most döntött az újraindítási akciótervről. Ön azt kérdezi, hogy ha 4,5 millióan dolgoznak, tehát annyian, mint a járvány előtt, akkor miért kell újraindításról beszélni. Azért, mert nem elégszünk meg annyival, hogy visszatérjünk a korábbi szintre, hanem szeretnénk azt, ha Magyarország tovább erősödne. Ezért jár bértámogatás a bajba jutott vállalkozásoknak, ezért jár hitelmoratórium a családoknak, ezért épül vissza a 13. havi nyugdíj, ezért kapnak a fiatalok 25 év alatt adómentességet, ezért bővül az otthonteremtési program, ez jelenti az áfacsökkentést és jelenti a lakásfelújítási programot, és hogy el ne felejtsem, a vállalkozások, a kisvállalkozások akár 10 milliós, nullaszázalékos hitelt is kaphatnak. Erre mondják maguk, hogy semmi. Egyébként sokkal őszintébb lenne, ha miközben támadják ezt a programot, megmondanák, hogy melyik elemét nem támogatják pontosan. A nyugdíjemelést vagy az adócsökkentéseket, vagy az otthonteremtési programot? Ha az otthonteremtési programot támadják, akkor legyenek szívesek, előtte beszéljenek Tóth Bertalan elnök úrral, aki általában fel szokta venni azokat a támogatásokat, amiket a baloldal egyébként támad. Azt is hallottuk az ön képviselőtársától, hogy kritizálja a kormányt azért, amiért útfelújításokra is ad pénzt. Mi ezzel a baj, tisztelt képviselő úr? Legyen szíves, magyarázza ezt a kistelepülésen élőknek, azokban a városokban élőknek, ahol fel kell újítani az utakat, de azt is mondhatnám, hogy a saját választókerületében magyarázza el az ott élőknek, hogy önök nem támogatják az útfelújításokat. És hogy mit tettek önök az elmúlt hónapokban? Aktívak voltak, folyamatosan hajtották az álhírrollert. Emlékszünk az abszurd fejezetekre: az álmentős történetet már sokat hallottuk itt; de azt is mondták, hogy az orvostanhallgatók nem kapnak felszerelést; azt is mondták, hogy a krónikus beteg orvostanhallgatóknak részt kell venniük a tesztelési programban; azt is mondták, egy német tévének mondták, hogy nincs védőfelszerelés a kórházakban; azt is mondták, hogy azért szállítja a kormány a betegeket Budapestre, hogy rosszabb legyen a budapesti statisztika; aztán halottasházból hoztak videót a járvánnyal kapcsolatban, majd kiderült, hogy egyetlenegy elhunyt sem a koronavírusban hunyt el. A sornak nincs vége, de azt gondolom, hogy a baloldali felelőtlenségnek sem. Most éppen az oltás ellen keltik a hangulatot. Tudják, hogy csak az oltással zárhatjuk le a járványt, de csak azért is támadják a programot, és a következményeket tekintve nem a kormányt támadják valójában, hanem a Gyógyszerészeti Intézetet, a Népegészségügyi Központot; a tiszti főorvos asszonyt még fel is jelentik. Hát, tényleg eljutunk arra a következtetésre, hogy odaát elmentek otthonról. És még nyíltan be is vallják, hogy miért: azért, mert ezzel térdre lehetne kényszeríteni a kormányt. A járványidőszakban önök egy döntési ponthoz érkeztek: vagy pártpolitikát folytatnak, vagy részt vesznek a járvány elleni védekezésben. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Az előbbit választották, és ezt már nemcsak mi, hanem a választók is nagyon jól tudják viseljék a következményét! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Most Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr következik, az LMP részéről.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Én azzal szeretném kezdeni a tavaszi ülésszak első napján a felszólalásomat, hogy tisztelettel megköszönöm a munkáját mindenkinek, aki a magyar emberek egészségének és biztonságának megőrzésén dolgozik. Kezdetét veszi az Országgyűlés munkája a tavaszi időszakban, tehát mindenképpen indokolt néhány mondatban röviden elemezni, értékelni azt, hogy mi történt itt az elmúlt hónapokban, illetve néhány dologról szeretnék szólni, hogy mit tekintünk sok minden egyéb mellett a legfontosabb feladatunknak itt a Parlament üléstermében, de konkrétan szeretnék egy dologra még reagálni azzal kapcsolatban, amiről miniszterelnök úr napirend előtti felszólalásában beszélt. Ha értékelni akarjuk az elmúlt hónapokat, akkor azt kell mondanunk, hogy a kormány válságkezelése elégtelennek bizonyult. A rendkívüli felhatalmazással nem éltek, hanem visszaéltek, és ennek az egyik legeklatánsabb megnyilvánulása az volt, hogy azonnal, amint erre lehetőségük bizonyult kormányzati hatáskörben, rendkívül jelentős forrásokat elvettek az önkormányzatoktól, így mára látható, hogy egyébként a jobboldali polgármesterek által elismerten is gyakorlatilag az összeomlás szélére sodorták az önkormányzatokat, és ezzel konkrétan a magyar embereknek okoznak károkat. Azt is el kell mondani, és erről is beszélnünk kell, hogy egy ilyen súlyos válság-, egy járványügyi helyzetben aljas támadást indítanak a magyar egyetemek, a magyar felsőoktatás ellen. Ha a válságkezelést röviden akarjuk értékelni, akkor el kell mondanunk, hogy önök gyakorlatilag csak beszéltek arról, hogy segítenek azoknak, akik a legnehezebb helyzetbe kerültek, de azt nem tették meg, és hasonlóképpen, mostanában mindenhol azt halljuk, hogy soha ennyi támogatást a kormány a kis- és mikrovállalkozásoknak még nem adott. Ez is szemenszedett hazugság, ki kell világosan mondanunk, és nem azért nem támogatták a kis- és középvállalkozásokat és a kis- és mikrovállalkozásokat, mert ne lett volna pénz a költségvetésben, egyszerűen nem éltek ezzel. Önök most is, ebben a súlyos járványügyi helyzetben is azt tartották fontosnak, hogy a saját oligarcháikat, kiemelten Mészáros Lőrincet támogassák. Egészen elképesztő az, hogy abban a helyzetben, amikor Mészáros Lőrinc az építőipari cégei után több mint 10 milliárd forint osztalékot vett fel, a magyar adófizetők pénzéből közel 18 milliárdot adtak Mészáros Lőrinc szállodaláncának a támogatására, aki ezt azzal hálálta meg, vagy ez a szállodalánc, hogy több mint 800 embert elbocsátottak. De ugyanúgy a költségvetésben ott vannak a soha meg nem térülő, elképesztő és a magyar nemzeti érdekek oldaláról alá nem támasztható gigantikus beruházások, amelyek közül kiemelkedik az önök által titkosított Budapest-Belgrád vasúti projekt, amiért az önök számításai szerint annyi pénzt áldoznak fel két év alatt, amennyiből 175 ezer új munkahelyet lehetne teremteni. Az önkormányzatokat az elmúlt évben sorozatos, egymást követő megszorításokkal érintették, és most ezzel a lépéssel az iparűzési adó jelentős részét elvonják tőlük a döntésükkel. Ez gyakorlatilag a legfontosabb, önkormányzatok által fenntartott közszolgáltatások fenntartását, további fenntartását teszi szinte lehetetlenné. A napokban a Megyei Jogú Városok Szövetsége, a kormánypárti városvezetők aláírásával is, egy világos levelet küldött a magyar kormánynak, amelyben jelzi, hogy ha azonnal nem pótolja vissza a kormány ezeket a rendkívül fontos forrásokat, akkor bizony ezek az alapvető, legfontosabb közszolgáltatások, mint a tömegközlekedés, a közösségi közlekedés, az ivóvízellátás, a közvilágítás, és ezek a fontos, a magyar emberek számára legfontosabb közszolgáltatások fognak bedőlni. S amit pedig miniszterelnök úr itt a napirend előtti felszólalásában említett, és amit önök egyértelmű modellváltásként harangoznak be, az nem modellváltás, hanem egy teljesen világos és aljas támadás az egyetemi autonómia, az egyetemi szabadság ellen. Amit önök csinálnak, az az egyetemeknek, a teljes egyetemi vagyonnak, az egyetemi ingatlanoknak és az egyetemi döntéshozatalnak a kiszervezése magánalapítványokba, s ilyen módon politikai irányítás alá helyezése. Tehát amit önök csinálnak, az, hogy mindent konkrét garanciák nélkül kitesznek olyan alapítványokba, amelyeknek a vezetőit önök nevezik ki, és ezek a kurátorok nem visszahívhatók, s ezzel gyakorlatilag olyan helyzetet teremtenek, hogy bármikor, bármilyen egyetemeket érintő döntést magukhoz tudnak vonni. Ez egészen elképesztő! És önök azt hazudják, hogy itt a felsőoktatásnak valamiféle aranykora jön, és a felsőoktatás fejlesztése a szándékuk. Ez nyilvánvaló hazugság. 2010 óta bőven lett volna lehetőségük a felsőoktatást fejleszteni, az egyetemi működést fejleszteni, és forráskivonás helyett bővíteni a felsőoktatásra juttatott forrásokat. Ehhez képest az önök politikájának az eredménye az, hogy ez idő alatt, tehát az önök kormányzása alatt több mint 30 ezer fővel csökkent a hallgatói létszám, és egészen elképesztő az elvándorlás a felsőoktatásból és a tudományos életből a megalázóan alacsony felsőoktatási, tudományos munkatársak esetében látható bérek tekintetében. Én azt gondolom, hogy az egyik legfontosabb feladatunk lesz itt a tavaszi ülésszakban megvédeni az önkormányzatokat, önöket meghátrálásra késztetni és visszavonásra késztetni, hogy az önkormányzati megszorításokat felejtsék el [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és meg kell védenünk minden erővel, a városokkal együtt is, az egyetemi döntéshozatalt, az egyetemi autonómiát. Köszönöm szépen.
Válaszadásra Schanda Tamás államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Engedje meg, hogy első mondatomban én is csatlakozzam ahhoz a köszönethez, amivel kezdte a felszólalását. [[13.10]] Mindannyian hálásak vagyunk mindazoknak, akik részt vesznek a védekezésben és a koronavírus-járvány elleni küzdelemben, természetesen az egészségügyben dolgozóknak, az orvosoknak, az ápolóknak, a szakdolgozóknak, de a pedagógusoknak, a felsőoktatásban tanítóknak, a kereskedelemben dolgozóknak, a közrend fenntartásában közreműködőknek, tehát fel lehetne sorolni, hogy ki mindenkinek köszönjük, hogy részt vesznek ebben a közös feladatunkban. Tisztelt Képviselő Úr! Viszont engedje meg, hogy minden mással, amit elmondott, vitatkozzak, ugyanis ugyanott folytatja, ahol az őszi ülésszakban abbahagytuk; ugyanazokat a témákat hozza fel, és ugyanazokat a vitákat akarja itt velünk lefolytatni. Mi állunk elébe, hiszen ezek valóban fontos kérdések, de arra szeretném kérni, hogy itt a tavaszi ülésszak során legalább az érveinket hallgassa meg, hátha meg tudjuk győzni arról, hogy amit ön állít, az, úgy ahogy van, nem igaz. Hiszen, tisztelt képviselő úr, tisztelt frakcióvezető úr, arról van szó, hogy ön az önkormányzatok költségvetésével kapcsolatban szólalt fel, az önkormányzatok költségvetései kapcsán pedig világosan látható, világosan kimutatható, számokkal bizonyítható, hogy az önkormányzatok számára pluszlehetőségeket biztosít a 2021-es költségvetés. És az is világosan látható, tisztelt képviselő úr, hogy önök tisztán politikai megfontolásból abban érdekeltek, hogy lövészárkokat hozzanak létre az önkormányzatokban. Lövészárkokat akarnak létrehozni, mesterséges konfliktusokat akarnak létrehozni, ahelyett, tisztelt képviselő úr, hogy belátná [[Ungár Péter közbeszól.]] , hogy amikor védekezésről van szó, akkor bizony a védekezésből mindenkinek ki kell vennie a részét: ki kell venni a kormánynak a részét, ki kell vennie az önkormányzatoknak is a részüket. És, tisztelt képviselő úr, ön is pontosan tudja, hogy ha van partnere, van barátja az önkormányzatoknak, az pontosan a nemzeti és a polgári oldal. Pontosan tudja ön is, hogy ez a politikai közösség az, ez a kormány az, amelyik az önkormányzatokat, amikor szorult helyzetbe kerülnek, szorult helyzetben vannak, akkor kisegíti, akkor támogatja, és nem pedig lehetetlen helyzetbe hozza. Tisztelt Képviselő Úr! Ön azon a politikai oldalon ül, azokkal vállal politikai közösséget, akik a magyar önkormányzatokat csődbe vitték. Ön azért kel föl minden reggel, és azért dolgozik, hogy azok kerüljenek vissza a politikai hatalomba, akik az önkormányzatok legnagyobb ellenségei, akik közreműködésének köszönhetően az a helyzet, tisztelt képviselő úr, hogy több mint 1400 milliárd forint adósságot kellett átvállalnia a nemzeti, polgári kormánynak. Tisztelt képviselő úr, ebből is láthatja, hogy az önkormányzatok legjobb partnere a jelenlegi kormányzat. És, tisztelt képviselő úr, ön még említette a felsőoktatás kérdését, és meglepő módon mindezt úgy tette, hogy összekötötte a rendkívüli jogrendi intézkedésekkel, miközben ön is pontosan tudja, hogy ez nem igaz. A felsőoktatás átalakításával kapcsolatos vitát itt vívtuk meg az Országgyűlésben, aktív résztvevője volt. Ne mondja azt, hogy a kormány a rendkívüli felhatalmazásával élve vagy visszaélve gondolkodik a magyar felsőoktatás átalakításán ez nem igaz! Ön is itt ült az Országgyűlés termében, önnel személyesen vitatkoztunk a felsőoktatásimodell-váltás szükségességéről és fontosságáról. És, tisztelt képviselő úr, ön is pontosan tudja, hogy a mi célunk az, hogy a magyar fiatalok sikeresek legyenek, megállják a helyüket a munkaerőpiacon, és megállják a helyüket a tudomány világában. Ehhez pedig arra van szükség, hogy a magyar felsőoktatási intézmények, egyetemek, főiskolák még jobban tudjanak teljesíteni. Az ehhez szükséges jogszabályi hátteret teremtettük meg az őszi ülésszakban is. És azt követően, miután vannak még olyan felsőoktatási intézmények, amelyek maguk kérik, hogy szeretnének ők is részt venni a modellváltásban, a kormány velük közösen dolgozik azon, hogy hogyan tud ez megvalósulni. Tisztelt Képviselő Úr! Ha szabadabban, kötöttségek nélkül akarnak működni ezek a felsőoktatási intézmények, akkor helytelen, hogyha ön ebben meg akarja őket akadályozni, és politikai perpatvart akar a kérdés mögé teremteni. Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Most Bangóné Borbély Ildikónak adom meg a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. „Állig felfegyverkezve várjuk a koronavírus-járvány második hullámát” ezekkel a szavakkal biztatta a magyarokat Orbán Viktor miniszterelnök 2020 szeptembere elején, amikor a második hullám reális veszéllyé vált Magyarországon. Ezt szeptember végén azzal egészítette ki, hogy a tavaszi helyzethez képest nyugodtabb, mert pontosan tudja, hogy mivel állunk szemben, hogy a védekezéshez megvannak az eszközök, és azt is, hogy az emberek mit akarnak. Ma Orbán Viktor miniszterelnök sok mindenről beszélt, egyvalamiről viszont nem. Arról egyáltalán nem ejtett szót, hogy milyen most az egészségügynek a helyzete, az állapota, és hogyan fogjuk a járvány után Magyarországon újraindítani magát az egészségügyet. Mondom azért, mert miniszterelnök úr azt sem mondta el, hogy a koronavírus-járvánnyal közel 400 ezer ember fertőződött ma meg Magyarországon, és 13 752 honfitársunkat veszítettük el. Nehéz érzelmek nélkül a koronavírus-járványról beszélni úgy, hogy talán már nincsen ember Magyarországon, aki a családjában ne szembesült volna azzal, hogy elkapták a koronavírust, és úgy, hogy netalán valamelyik szerettét el is veszítette. Sajnálatos módon Magyarországot a koronavírus második hulláma sokkal jobban sújtotta, mint az első hullám tette tavasszal. Az összes koronavírusos fertőzött 98 százaléka szeptember óta fertőződött meg; a koronavírussal kapcsolatos halálesetek 95 százaléka is szeptember óta következett be. Ráadásul, nemzetközi összehasonlításban sem szerepel jól hazánk, hiába is állítanak bármi mást. Hazánkban a koronavírus-fertőzöttek 3,4 százaléka meghal ez nemcsak a V4-eken belül a legrosszabb arány, de régiós szinten is, tisztelt képviselőtársaim. Orbán Viktor miniszterelnök az elején sokat beszélt arról, hogy csak a járványügyi szakemberekre kell hallgatni, csak az ő szavukat halljuk meg. Ez meglepő az ő szájából, mivelhogy a járvány kezelésére hivatott Országos Tisztifőorvosi Szolgálatot 2011 óta öt alkalommal jelentősen átalakították. Volt, hogy a hivatalt teljesen megszüntették, és pusztán egy helyettes államtitkárságot hagytak a feladatai ellátására. Az országos tiszti főorvos által vezetett NNK mindössze 2018 vége óta üzemel, azonban az átállás akkor sem volt teljesen zavartalan. 2018-ban néhány hónap alatt összesen öt országos tiszti főorvosa volt hazánknak. Müller Cecília végül 2018. december 1-jén lett országos tiszti főorvos. Az országos tisztiorvosi szolgálat rendszerének szétverése mellett nem meglepő, hogy a koronavírus-járvány elleni védekezés problémás Magyarországon. Az sem meglepő ilyen körülmények között, hogy az oltási tervet senkinek nem adják ki, már ha ezt a felsorolást oltási tervnek lehet nevezni, annak részleteit csak szivárogtatással ismerhetjük meg. És az sem meglepő, hogy nincs jó szövege a tiszti főorvos asszonynak a közérdekűadat-igénylések eltolására. De sajnálatos módon ma miniszterelnök úr a legfontosabb második pilléréről sem beszélt az egészségügynek: a háziorvosi körzetek tekintetében sincs mire büszkének lennie a kormánynak. 2010-ben még 176 háziorvosi körzet volt tartósan betöltetlen. 2021-ben eljutottunk odáig, hogy az Országos Kórházi Főigazgatóság nyilvántartása szerint 482 háziorvosi körzet tartósan betöltetlen, és tavaly április óta 163 háziorvosi praxis üresedett meg. Így már 584 háziorvosi betöltetlen körzetről beszélünk; közel egymillió honfitársunk vagy csak részlegesen, vagy egyáltalán nem tud hozzájutni Magyarországon az egészségügyi alapellátáshoz. A kapkodás és a káosz, amely az egészségügyet jellemzi, persze nem meglepő. Látjuk azt, hogy most már nem is tudjuk, hány miniszter felel az egészségügyért. Felel Kásler Miklós, Szijjártó Péter, Pintér Sándor, Palkovics miniszter; lassan azt látjuk, hogy a kormány összes tagja felel az egészségügyért. Ezért is követeljük a Magyar Szocialista Párt részéről, hogy akkor fog az egészségügynek a problémája megoldódni, hogyha a kormány számára az egyik legfontosabb feladat az egészségügy rendbetétele lesz, önálló egészségügyi minisztériumot [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] fognak működtetni, és kompetens minisztert neveznek ki a minisztérium élére. Köszönöm szépen, elnök úr. [[13.20]]
Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Mindenekelőtt jobbulást kívánok önnek, mert úgy látom, hogy némi nehézséggel küszködik, reméljük, hamarosan felépül. Ön azt mondta, hogy majd a szocialisták kezükbe veszik a magyar egészségügyet. Ha valamitől rettegnek a magyar orvosok, a magyar ápolók, a magyar kórházigazgatók és a magyar betegek, szerintem az az, hogy a magyar baloldal újra kezébe vegye az egészségügyet, hiszen akkor, amikor ezt a legutóbb tették, tisztelt képviselő asszony, akkor bezártak kórházakat, elbocsátottak 6 ezer egészségügyi dolgozót, felszámoltak 16 ezer ágyat, és aki még ott maradt az egészségügyben, és orvosként vagy ápolóként dolgozott, attól pedig elvettek egyhavi bért, tisztelt képviselő asszony. Ez volt az, amikor önök kezükbe vették az egészségügyet, amit pedig tudtak volna, azt ki is privatizáltak volna az egészségügyből, ha egy népszavazás önöket meg nem állítja ebben a folyamatban.Ezzel szemben mi egy olyan módosítást fogadtunk el itt a tavalyi esztendőben, egy olyan törvényt fogadtunk el, amely emberemlékezet óta a legnagyobb mértékű orvosibér-emelést vezeti be vagy vezette be idén január 1-jétől Magyarországon, és ez folytatódik a jövő év elején és a jövő utáni év elején, hogy egy pályakezdő orvos ne kereshessen kevesebbet idéntől 481 ezer forintnál, a jövő évtől 619 ezer forintnál, a jövő utáni évtől pedig 687 ezer forintos bruttó fizetésnél. Aki pedig már a pályája vége felé halad, 40 éves gyakorlattal rendelkezik, az idéntől már nem kereshet kevesebbet, mint 1 millió 666 ezer forint, jövőre nem kereshet kevesebbet, mint 2 millió 142 ezer forint, a jövő utáni évtől pedig nem kereshet kevesebbet, mint 2 millió 380 ezer forint. Mi ezt tettük azért, hogy megbecsüljük azoknak az embereknek a munkáját, akik a járvány ellen védekeznek elsősorban ott, a kórházakban, a rendelőkben. Szerintem ön nem tud mondani a világon még egy országot, amely a járvány elleni védekezés során az orvosoknak a duplájára emelte volna a fizetését, sőt az ápolók esetében is egy 14+20 százalékos emelést hajtott végre, a jövő esztendőben pedig ezt fogja követni egy további 30 százalékos emelés. Mi így becsüljük meg a munkájukat. Ön pedig most itt nem tett mást, mint megint orvosokat támadott. Folytatta azt, amit Korózs Lajos elkezdett a tavalyi évben, aki azokat az orvosokat támadta, akik a kórházban betegeket kezelnek, és azzal vádolta meg őket, hogy olyan betegeket küldenek haza, akiknek kezelésre lenne szükségük, és ezért 10 emberből 9 meghal. Ön pedig most itt a járvány elleni védekezés legfőbb szervezőit, a Tisztiorvosi Szolgálatnál, a Tisztifőorvosi Hivatalban dolgozó orvosokat támadta meg, és azt mondta, hogy nem végeznek jó munkát azok, akik mindennap a teljes nyilvánosság elé kiállnak, számokkal, adatokkal alátámasztva igyekeznek az embereknek segíteni abban, hogy minél inkább el tudják kerülni a vírust, el tudják kerülni a járványt, akik az egész tavalyi esztendőben az egyik kulcsszereplői voltak annak, hogy a járvány ellen Magyarország eredményesen tudjon védekezni. Ön itt a parlamentben a tavaszi ülésszak első ülésnapján, a baloldal képviseletében azt tartja a legfontosabbnak, hogy őket megtámadja, tisztelt képviselő asszony. Ez szégyen és gyalázat, ezt nem lehet tenni a járvány elleni védekezésben részt vevőkkel! Ami a háziorvosokat illeti, nem tudom, milyen politikai érzékre vall, tisztelt képviselő asszony, hogy abban az esztendőben, amikor a háziorvosok, a háziorvosi praxisok finanszírozása és a fogorvosi praxisok finanszírozása 71,5 milliárd forinttal emelkedik, abban az esztendőben ön azt mondja, hogy miért nem emelkedik a háziorvosi praxisok finanszírozása. Tisztelt Képviselő Asszony! Lehet, hogy ön nem volt itt, vagy nem figyelt oda, de ebben az esztendőben 71,5 milliárd forinttal fordítunk erre többet, új ellátási módok is a járvány idején ki fognak alakulni, amelyek a praxisközösségekben nyilvánulnak meg. Bízunk benne, hogy ez azt jelenti, hogy nemcsak az eddig tapasztalt ellátásokat, hanem akár ennél bővebb ellátásokat is kaphatnak a háziorvosi körzetekben azok, akik odafordulnak. Mindenesetre a finanszírozása ezeknek a körzeteknek nagymértékben emelkedni fog. Ami az eredményesség kérdését illeti, tisztelt képviselő asszony, ma már itt felmerült, és nem tartom kizártnak, hogy máskor is még fel fog merülni a mai nap folyamán, hogy ha megnézzük, hogy Magyarországon a tavalyi esztendőben mennyivel többen hunytak el, mint amennyien egy évvel korábban elhunytak, és ezt összevetjük más országok adataival, akkor azt láthatjuk, hogy alig van tíz ország, amely Magyarországnál jobb adatokkal rendelkezik, ahol kisebb lenne a halálozási többlet, mint a magyar adat, de nálunk magasabb Luxemburgban, Máltán, Franciaországban, Portugáliában, Ausztriában, Svédországban, Olaszországban, Hollandiában, Angliában, Szlovéniában, Csehországban, Litvániában, Bulgáriában, Lengyelországban, Belgiumban és Spanyolországban. Én azt hiszem, hogy azoknak az embereknek, akik azon dolgoztak, hogy ezt a járványt megelőzzük, és minél kisebb legyen a hatása, azoknak az embereknek igazából köszönet illeti a munkáját, nem pedig vádaskodás itt a parlamentben, mert nagyon sok más országban sajnos a magyarnál jóval rosszabb adatokat láthatunk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most Jakab Péternek adom meg a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Képviselőtársak! Magyarország piszok nehéz helyzetben van. Piszok nehéz helyzetben van, hiszen egyre többen veszítik el a megélhetésüket. Akinek van még munkája, annak sincs már megtakarítása, a vendéglátóipar a csőd szélén, az egészségügy kimerült, a magyar emberek pedig egyre ingerültebbek, és várják, hogy az állam segítsen már végre rajtuk azért a temérdek adóért cserébe, amit az elmúlt években befizettek a közösbe. És erre a magyar kormány bejelenti, hogy ezekben a válságos időkben milliós jutalmakat fognak biztosítani azok számára, akik önök szerint kiemelkedőt alkottak a válságkezelésben. Nem, nem az ápolók kaptak milliós jutalmat, amiért állják a sarat a kórházakban, nem is a vendéglátósok, akik próbálnak majd egy éve talpon maradni pénz nélkül. Nem is a melósok kaptak jutalmat, akik Európa-rekorder adókat fizetnek a válság ellenére. Önök úgy döntöttek, hogy itt és most nem a népet kell megjutalmazni, nem azokat kell megjutalmazni, akik a hátukon cipelik ezt az országot, hanem saját magukat.Tisztelt Államtitkár Urak! Önök milliós jutalmakat tehettek zsebre ezekben az igen nehéz, válságos időkben. Hivatalosan az a kommunikáció, hogy önök azért kaptak jutalmat, mert olyan speciális képességeik vannak, amelyek fontosak az ország számára. Árulják már el nekem, hogy mik ezek a speciális képességek! Németh Szilárdnak melyik speciális képessége tette indokolttá a milliós jutalmat? Az, hogy tűz nélkül is tud főzni így az ínséges időkben? [[Derültség a Jobbik soraiból.]] Dömötör Csaba, ön mire fel kapott milliós jutalmat? Folyékonyan tud hazudni? Orbán Balázs, ön miért kapott milliós jutalmat? Azért, mert képes a költségvetésből százmilliárdokat átpakolni a fideszes alapítványok zsebébe? Hát, álljon már meg a nászmenet! Nálunk, mifelénk a hazudozásért meg a lopásért nem jutalom jár, hanem büntetés. Hát, önök még azzal a nem speciális, hanem alapvető képességgel sem rendelkeznek, hogy a válságban tudjanak döntéseket hozni! Rendkívüli felhatalmazást kérnek, hogy gyorsan tudjanak dönteni, de közben nemzeti konzultációt indítanak, mert nem tudnak dönteni. Nem tudják eldönteni, hogy nyisson az ország, vagy ne nyisson, be lehessen ülni egy presszóba, vagy csak a buszon lehet tömeg, el lehessen menni egy vendéglőbe, vagy csak a bevásárlóközpontban lehet tülekedni. Képviselőtársak, segítek: nyitni kell, ha csak fokozatosan is, de nyitni kell az országot, mert különben végleg bezárhatunk, köszönhetően annak, hogy azt a temérdek pénzt, amit önök a vállalkozóktól meg a dolgozóktól elvettek, megtartották saját maguknak. Mészáros Lőrinc vagyona a válság ellenére 400 milliárd forintról közel 500 milliárd forintra emelkedett. Miből? Honnan vették el ezt a pénzt? Tudjuk, hogy honnan. A vállalkozóktól meg a dolgozóktól. Ennek az embernek ma már kétszer akkora a vagyona, mint a brit uralkodónak, a királynőnek, pedig ő csak egy udvari bolond [[Derültség és taps Jobbik soraiból.]] , közben a melósnak meg nem jut semmi. Arra verik itt önök a mellüket, arra verik a mellüket, hogy 4 százalékkal nőtt a minimálbér, 4 százalékkal úgy, hogy a forint meg közben 7 százalékkal gyengült?! Ma kevesebbet ér a minimálbér, mint egy évvel ezelőtt. Eközben meg Gulyás Gergely arról beszél, hogy ha ilyen ütemben nő a minimálbér, akkor hamarosan utolérjük az osztrák életszínvonalat. [[Derültség a Jobbik soraiban.]] Ez igen! Kis pénz, nagy szöveg! Vagy tudnak valamit az osztrák gazdaság összeomlásáról? Kétlem! Ott most éppen másfél milliárd eurót adnak a bajba jutott önkormányzatoknak, hogy indítsák a helyi gazdaságot, önök meg pénzt vesznek el az ellenzéki városoktól azért, hogy legyen miből jachtozni, urizálni, meg persze megjutalmazni saját magukat. Képviselőtársak, ez nem válságkezelés! Az nem válságkezelés, hogy Kósa Lajos türelemre inti a magyar vendéglősöket, hogy nyugodjatok meg, márciusban is éhesek lesznek a magyarok. Igen, éhesek lesznek. Sokan már most is nagyon éhesek. És tudják, az éhes ember sok mindenre képes, minél éhesebb, annál több mindenre, úgyhogy ne szórakozzanak, ne konzultálgassanak velünk, hanem fizessenek! Fizessék ki a bajba jutott melósok bérének 80 százalékát! Emeljék meg az álláskeresési járadékot! Tegyék adómentessé a minimálbért! Adják vissza az ellenzéki önkormányzatok pénzét, és legfőképp: fejezzék be a lopást! Ne provokálják tovább a magyar embereket, mert éhséglázadás lesz belőle. Képviselőtársak! El kell kezdeni fokozatosan nyitni, el kell kezdeni fokozatosan újraindítani az életet, mert nagyotmondásból nem lehet kenyeret venni. Adják vissza a magyarok munkáját! Adják vissza az emberek pénzét! Adják vissza az emberek életét! Minden anyagi és minden jogi eszköz, ami ehhez szükséges, ott van önöknél. Ha több ezer milliárd forint elköltése és a kétharmados hatalom sem elég önöknek a válságkezeléshez, akkor meg adják vissza a mandátumukat, és keressenek más munkahelyet! Nem lesz könnyű, mert tolvajokra meg léhűtőkre sehol sincs szükség, kivéve a Fideszt. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]] [[13.30]]
Orbán Balázs államtitkár úré a szó a válaszadáshoz. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Felszólalásában ön a döntési képességről értekezett; engedje meg, hogy az ön által eldobott fonalat ott vegyem fel. Azt gondolom, hogy nincs az a szenvedély, amely a józan ítélőképességet és a józan döntési képességet jobban háttérbe tudja szorítani, mint a düh, és jól láthatóan az ön minden felszólalása erről szól itt a Házban; dühös, és ebből következik az, hogy józan ítélőképességét is elvesztette. Engedje meg, hogy pár példát mondjak ezzel összefüggésben. [[Dr. Brenner Koloman: Aki hallotta Orbán Viktort, az tudja, ki veszítette el!]] lőször is fogta, és egy jobboldali párttal beállt a baloldali összefogásba, ráadásul mindezt abban a szerencsétlen helyzetben tette, hogy a baloldal egyszer már vizsgázott a rendszerváltoztatást követően válságkezelésből, és csúfosan megbukott, ön pedig jelen pillanatban a teljes pártjával, a teljes politikai súlyával azokat támogatja, akik egyszer már végérvényesen megbuktak Magyarországon válságkezelésből. Tudja, hogy néztek ki akkor a számok, a munkanélküliségi számok Magyarországon? 12 százalék fölött volt a munkanélküliség. Tudja, hogy abban a 12 százalékban hogy ne csak számokról, hanem emberekről is beszéljünk kik voltak benne? Azok az emberek, azok az egyszerű kétkezi munkások és emberek, akiket ön itt minden felszólalásában szóba hoz, azok az emberek veszítették el akkor a munkájukat, az egyszerű tanárok, az egyszerű egészségügyi dolgozók, az egyszerű kétkezi munkások. Az a válságkezelés, amit az a kormány csinált, amelynek az akkori vezetőjét most támogatja, az nyomort és összeomlást hozott azoknak az embereknek, akiknek a nevében elméletileg ön jelen pillanatban szónokol. Az tehát a helyzet, hogy addig mentek ahogy Bethlen István mondta , addig tartottak jobboldalra, amíg megérkeztek a szélsőbaloldalra. Gratulálok ehhez a változáshoz önöknek. [[Z. Kárpát Dániel: Magatokról beszéltek!]] A második, hogy miben vesztette el a józan ítélőképességét. A munkahelyeket meg kell védeni, a gazdaságot újra kell indítani elméletileg ebben mi ketten is egyetértünk itt a teremben. Ennek ellenére önök nem szavazták meg a koronavírus elleni védekezéssel összefüggő törvényt, és ahogy hallottam a mai felszólalásukat, ezt követően sem fogják megszavazni azt. Gondoljanak bele, micsoda felelőtlenség ez, micsoda történelmi felelőtlenség! [[Közbeszólás a Jobbik soraiból.]] Ha körbenéznek, hogy Európában hogy néznek ki a vírussal összefüggő számok: mindenhol, ahol bármi nyitás volt vagy valami hiba volt a védekezésben, a harmadik hullám már ott kopogtat az ablakon. [[Jakab Péter közbeszól.]] [[Jakab Péter közbeszól.]] És ebben a helyzetben önök pártpolitikai logika alapján nem adnák meg Magyarország Kormányának azt a jogi hátteret, amely a védekezéshez szükséges (Jakab Péter közbeszól.), csak azért, mert önöknek valami nem tetszik?
Nyugi, uraim, nyugi!
Csak azért szeretnék a magyar emberek életét és egészségét meg a munkahelyeiket veszélyeztetni, mert önnek az úri kedve úgy tartja, és sokkal egyszerűbb nemet mondani, mint egyszer ideállni, és azt mondani, hogy igen, odaadjuk a támogatásunkat, és hajrá, Magyarország? [[Jakab Péter: A bértámogatást adjátok oda, a 80 százalékot minimum!]] A másik, hogy a hitelmoratórium meghosszabbítását sem szavazták meg. Hogy is van az? Az nem az egyszerű embereknek segít, frakcióvezető úr? [[Közbeszólás a Jobbik soraiból.]] Nem kellett volna akkor megszavazni? Ha már arról beszélünk, hogy kinek mi a feladata, akkor önöknek nem az a feladata itt, hogy megnyomják a gombot, azt a gombot, amely azoknak a döntéseknek a meghozatalához szükséges, amelyek segítenek ezeknek az embereknek? Szerintem ez lenne a feladatuk. És hogyha megengedi, hogy még egy ilyen kognitív disszonanciával összefüggő visszásságra felhívjam a figyelmét: azt mondta itt a felszólalásában, hogy vissza akarják kapni az emberek az életüket, nyitást szeretnének és ön ezzel párhuzamosan az oltás ellen kampányol? [[Jakab Péter: Szövegértési problémád van! Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Miközben mindenki, még a politikusok, még a baloldali, racionalitásukat vesztett politikusok, még maga az exkormányfő, a Magyarországot egyszer már csődbe juttató kormányfő is elmondta, hogy ezen a válságon akkor tudunk túl lenni, hogyha az emberek beoltatják magukat, és ezért az a legfontosabb, hogy mindenki beoltassa magát [[Jakab Péter: Úgy van!]] és ön fogja, elmegy a sajtóba, elmegy a televízióba, és a különböző hatóságok és az orvosi személyzet által bevizsgált vakcinák ellen tök mindegy, hogy honnan, a világ melyik részéről jönnek lázít? [[Dr. Brenner Koloman: Neked mindegy, nekünk nem!]] És közben azt mondja a saját választópolgárainak nem tudom, hogy mennyi maradt belőlük, de akik még megmaradtak , hogy mi vagyunk azok, akik a nyitást támogatják a magyar parlamentben? Hát, a gazdaság újraindításának és Magyarország kinyitásának jelen pillanatban önök és az önök felelőtlen megszólalása és politikusi nyilatkozatai a legnagyobb akadályai. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Azt tudom tehát önnek mondani, hogy a Jóisten óvja meg Magyarországot attól [[Jakab Péter: Téged!]] hogy önök bármikor is felelős pozícióba kerüljenek [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Azt majd a magyar polgárok eldöntik!]] és erről a magyar emberek döntöttek eddig is, és ’22-ben is ennek megfelelően fognak dönteni. Köszönöm szépen a szót. [[Dr. Brenner Koloman: Szép volt, jár a jutalom! Taps a kormánypártok soraiban.]]
Lehet, hogy a Jobbik képviselőit az tévesztette meg, hogy „uraim”-nak szólítottam önöket, de kérem önöket, hogy legyenek szívesek csöndben végighallgatni a másik oldal felszólalóit, ahogy önöket is képesek voltak, bár nem volt egyszerű. [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] Juhász Hajnalka, a KDNP képviselője következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Annak érdekében, hogy az országunk, a családunk élete visszatérhessen a normális kerékvágásba, hogy aggodalom nélkül találkozhassunk szeretteinkkel, fontos, hogy minél szélesebb kör oltassa be magát a már elérhető vakcinákkal. Hazánkban a Szputnyik immár a negyedik alkalmazott vakcina a Pfizer, a Moderna és az AstraZeneca mellett. Mindemellett kiemelten fontos a kormány családokat támogató politikája is, mely munka a koronavírus elleni küzdelem alatt sem állhatott és nem állt le. 2010 óta a magyar kormány már számos intézkedésével bizonyította, hogy célja a magyar családok megsegítése, támogatása, ami az életkezdés, a családalapítás, az otthonteremtés feltételeit könnyíti meg. A gazdaság-újraindítási akcióterv részeként januárban indított otthonteremtési programnak köszönhetően akár több tíz millió forint is a családoknál maradhat az elkövetkezendő időszakban. Megmaradtak a családvédelmi akciótervben meghirdetett támogatások, az otthonteremtési támogatások, amelyeket a veszélyhelyzettel összhangban hirdettek ki. 2021 januárjától számos új támogatási forma áll a családok rendelkezésére, valamint több, korábban már bevezetésre került támogatás is kiterjesztésre került annak érdekében, hogy a családok minél szélesebb köre élhessen e lehetőségekkel. Az otthonteremtési támogatások mellett 2021 januárjától igényelhető az otthonfelújítási támogatás is, amely februárban kiegészül az otthonfelújítási kölcsönnel. Ennek köszönhetően már azok a családok is részesülhetnek az otthonfelújítási támogatásból, akik nem rendelkeznek a támogatásigényléshez szükséges kellő önerővel a felújítási munkák kapcsán. Az otthonfelújítási kölcsön értelmében állami kamattámogatású, maximum 6 millió forint értékű otthonfelújítási kölcsönt vehetnek fel azok, akik nem tudják előzetesen kifizetni a szükséges felújítási költségeket. Mindemellett bővült azon települések köre is, ahol igénybe vehető a falusi CSOK, csökken a kamattámogatott lakáscélú hitelek felvételével kapcsolatos közjegyzői eljárás díja, és kiterjesztette a kormány a jelzáloghitel-elengedési lehetőséget is. Emelkedik a gyermek-otthongondozási díj összege is, valamint a csed 100 révén júliustól a cseden lévők mentesültek a 15 százalékos személyi jövedelemadón kívüli egyéb járulékok megfizetése alól. Ez évtől a 2019. július 1-je előtt született, de az azt követően örökbe fogadott gyermekek után igénybe vehető a babaváró támogatás és a jelzáloghitel-elengedés is. A családok támogatása során nem szabad megfeledkeznünk idősebb honfitársainkról sem, hiszen szüleinknek, nagyszüleinknek köszönhető, hogy most itt lehetünk, hogy olyan emberekké válhattunk, akik ma vagyunk. Annak érdekében, hogy szeretteinket a közelünkben, biztonságban tudhassuk, 2021-ben a többgenerációs otthonteremtés támogatása is előtérbe kerül, ami azon családok számára nyújt segítséget, amelyek együtt, de mégis a saját életterületükön szeretnének egymást támogatva élni. Emellett idén nő a nyugdíjak és a nyugdíjszerű juttatások összege, valamint megkezdődött a 13. havi nyugdíj fokozatos visszaépítése, amely folyamat 2024-ben zárul le. A koronavírus árnyékában és kihívásaival az ilyen eredményes és megfeszített munka minden tiszteletet megérdemel. Ezúton szeretnék gratulálni Novák Katalin miniszter asszonynak és valamennyi munkatársának a munkájukért, amelynek következtében soha nem látott mértékben támogatja a magyar állam a családalapítást és a gyermekvállalást Magyarországon. Az átfogó, országos otthonteremtési támogatásnak köszönhetően biztonságosabb és kiszámíthatóbb a családok élete, könnyebbé válik az életkezdés és a családalapítás is. A családok, sőt generációk életét tesszük biztonságosabbá, élhetőbbé és kiszámíthatóbbá, hiszen nemzetünk jövője a ma családot alapítók kezében van. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[13.40]]
Válaszadásra Zsigó Róbert államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A nemzeti keresztény kormány célja, hogy egyre könnyebb legyen Magyarországon családot alapítani, gyermeket vállalni és gyermeket nevelni. 2010 óta két és félszeresére emeltük a családok támogatására fordított összeget, ahogy ön is említette, új otthonteremtési programmal segítjük a családok otthonhoz jutását, és a családvédelmi akciótervet is elindítottuk. A költségvetésben 2021-ben mintegy 2300 milliárd forint áll rendelkezésre a magyar családok támogatására, az otthonteremtési akcióterv becsült többletkiadásával együtt 2600 milliárd forintot fordítunk idén erre a célra. Ez arányaiban egész Európában az egyik legmagasabb, a GDP 4,5 százalékát teszi ki. Engedje meg, hogy a teljesség igénye nélkül én is felsoroljak néhány, a családok támogatására tett fontos intézkedést az elmúlt évekből! 2021. július 1-jétől a korábbi 70 százalékról a bruttó fizetés 100 százalékára emelkedik a csecsemőgondozási díj, a csed összege. Ez azt jelenti, hogy a gyermeket szült édesanyák a gyermekük féléves koráig magasabb fizetést kapnak, mint akkor, amikor dolgoztak. A gyed maximális összege 2010 óta a kétszeresére emelkedett. Bevezettük a családi adókedvezményt, amelyet mintegy egymillió család tud igénybe venni. 2015-ben bevezettük a családi otthonteremtési kedvezményt, a CSOK-ot. 2020. november végéig 159 ezer család vette igénybe, összesen 505 milliárd forint összegben. 10 millió forint babaváró támogatást kapnak a fiatal házasok, autóvásárlási támogatást igényelhetnek a nagycsaládosok. 2010-hez képest másfélszeresére, több mint 51 ezerre emelkedett a bölcsődei férőhelyek száma Magyarországon. Valóban, a koronavírus-járvány okozta válsághelyzetben sem fejeztük be ezt a munkát, hiszen elindítottuk Magyarország eddigi legnagyobb otthonteremtési programját. Ez a program nemcsak a családokat segíti, hanem a gazdaságot is, ez a program segíti a gazdaság újraindítását, segít a vállalkozásoknak, hogy megtarthassák a munkahelyeket, illetve új munkahelyeket tudjanak teremteni. Ennek keretében 2021. január 1-jétől az új építésű ingatlanok értékesítési áfája 27 százalékról 5 százalékra csökken, ha ehhez CSOK-ot vesznek igénybe, akkor még a fennmaradó 5 százalék áfa összegét sem kell megfizetniük a családoknak. Amennyiben egy gyermekvállalás előtt álló pár vagy gyermeket nevelő család 2021. január 1-jétől CSOK igénybevételével új vagy használt otthont vásárol, ők teljes egészében mentesülnek a 4 százalékos vagyonszerzési illeték megfizetése alól. 2021. január 1-jétől, ahogy ön is említette, az állam átvállalja a legalább egy gyermeket nevelő családoktól a meglévő otthonuk felújítási költségeinek a felét, maximum 3 millió forintot. Akinek erre a felújításra nincsen önereje, annak 2021. február 1-jétől az otthonfelújítási kölcsön konstrukció áll a rendelkezésére, ez valóban maximum 6 millió forint, maximum tízéves futamidővel és maximum 3 százalékos kamattal vehető igénybe, és 2021 januárjától tetőtér-beépítéshez is felvehető a CSOK maximális összege. Ezekből a példákból is látszik a különbség a korábbi baloldali kormányok válságkezelése és a jelenlegi nemzeti keresztény kormány válságkezelése között, hiszen emlékszünk, 2017 előtt a szocialisták eltörölték a korábbi otthonteremtési támogatási rendszert, ezzel egyébként belesodorták a családok nagy részét a devizahitel-csapdába, amelyből nekünk kellett kimenteni a családokat. Gyurcsány Ferenc és a szocialisták 2005-ben eltörölték az egy- és kétgyermekes családok adókedvezményét, csökkentették a gyes időtartamát, azt is mondhatjuk összefoglalóan, hogy a baloldal 2010 előtt csak elvett a magyar családoktól, és megszorításokkal nehezítette a magyar családok életét. Mi támogatjuk a családokat, tisztelt képviselő asszony, tisztelt Ház, segítjük a vállalkozásokat, és újraindítjuk a magyar gazdaságot. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most a felszólalások között utolsóként Bánki Eriknek adom meg a szót, a Fidesz részéről. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A mostani járvány igazán megmutatta, hogy mi a különbség a baloldal és a nemzeti oldal válságkezelési stratégiái között. A baloldal egyszer már megbukott válságkezelésből, hiszen a válságkezelés, a munkahelyek megvédése, a beruházások ösztönzése helyett adót emeltek, csökkentették a béreket, elvették az orvosok, az egészségügyi dolgozók és a nyugdíjasok 13. havi fizetését. A baloldal kormánya a mainál több száz milliárd forinttal nagyobb adóterhet rótt ki a vállalkozásokra, megszüntette az olcsó, államilag támogatott lakáshitelezést, amivel több mint 1,2 millió magyar családot kergetett bele a devizaadósságba, amelynek következményeit néhányan még a mai napig is nyögik. Ha most ők kormányoznának, ugyanúgy csődbe vinnék az országot, mint akkor tették. A polgári kormány ezzel szemben gazdaságvédelmi akciótervet indított, amelynek keretében bértámogatásokkal, adócsökkentésekkel, hiteltörlesztési moratóriummal eredményesen sikerült megvédeni a magyar munkahelyeket, és elmondható, hogy ismét több mint négy és fél millió ember dolgozik Magyarországon. Még tombol a járvány világszerte, Európa több országában elindult már a harmadik hullám is, de az egészségügyi védekezés mellett Magyarországon már a gazdaság újraindítása is előtérbe került. Tavasszal a kormány legfontosabb feladata a gazdaság újraindítása lesz, ezért indította el a gazdaság-újraindítási akciótervet. A Fidesz-frakció minden támogatást megad a gazdaság-újraindítási akciótervhez, melynek legfőbb pontjai a következők. A lakásépítési áfa 5 százalékra csökkentésével azt szeretnénk elérni, hogy legalább 40 ezer új lakás épüljön Magyarországon. A lakásfelújításokhoz biztosított 6 millió forintos kedvezményes hitel, amelyből 3 millió forint vissza nem térítendő támogatásként a családoknál marad. Bértámogatási program indult, amely több mint százezer ember munkahelyét védte meg. Elindult az elmúlt fél évszázad legnagyobb orvosbéremelési programja. Működik a hitelmoratórium, melyet eddig másfél millió család vett igénybe, és 3000 milliárd forintot hagyott a vállalkozásoknál és a magyar családoknál. Elkezdtük a 13. havi nyugdíj visszaépítését. A 25 év alatti fiatalok 2022-től személyijövedelemadó-mentesen juthatnak hozzá munkabérükhöz. Illetve 10 millió forintos gyorskölcsönhöz, kamatmentes újraindítási kölcsönhöz jutnak hozzá a vállalkozások, amely segíti a bajbajutottakat a kilábalásban. Eközben a baloldal a mostani koronavírus-járvány alatt is ugyanazt az elhibázott gazdaságpolitikát akarja ráerőltetni a kormányra, olyan javaslatokat és olyan ajánlásokat tesz itt a parlamentben, amelyek mind a régi baloldali válságkezelés elemeit hozzák vissza. Semmi mást nem szeretnének, mint hitelezni, olyan adósságcsapdába kergetni a hazai vállalkozásokat, ahogy azt 2009-ben is tették. Olyan pályára állították akkor a magyar gazdaságot, amely az államcsőd szélére sodort bennünket. Ehhez képest most a válságkezelés ellenére is egy jó erőben lévő magyar gazdaságról beszélhetünk, amely képes a sikerre. A nemzeti kormány a válság kirobbanásának első pillanatától kezdve a magyar vállalkozások mellé állt. Jól tette, mert ebben a rendkívül nehéz helyzetben is csak együtt lehetünk sikeresek. A baloldal kormánya elvette a 13. havi nyugdíjat akkor, amikor nagyszüleinknek a legnagyobb szüksége lett volna a támogatásra. A szemük sem rebbent, amikor itt, ebben a parlamentben meg kellett nyomniuk az igen gombot. A Fidesz-KDNP kormányzása óta törvény garantálja, hogy a nyugdíjak megőrzik vásárlóértéküket, a nyugdíjasok megélhetését a rezsicsökkentés is nagyban segíti, emellett Erzsébet- és rezsiutalványt biztosítottunk számukra, valamint a gazdasági növekedésnek köszönhetően nyugdíjprémiumot is fizettünk az elmúlt évek során. A koronavírus-járvány okozta válság ellenére sem hagyjuk magukra őket, a gazdaság-újraindítási akcióterv egyik legfontosabb lépése, hogy visszaépítjük a baloldal által elvett 13. havi nyugdíjat, 2024-től már teljes egészében meg fogják kapni a nyugdíjasok. Gyurcsányék a kormányzásuk idején csak a megszorításokkal éltek, mi pedig igyekszünk az embereknek segítséget nyújtani, hiszen azt szeretnénk elérni, hogy aki bajba jutott, az a kormányban partnerre leljen, ne segélyezéssel, hanem olyan támogatásokkal próbáljuk a hazai vállalkozásokat talpra állítani, amely lehetőséget nyújt számukra a munkahelyek megőrzésére, és azt szeretnénk elérni, ha a magyar családok a válság ellenére is jobban élhetnének. [[13.50]] Higgyék el, tisztelt képviselőtársaim, akik a baloldalon ülnek, hogy az emberekkel szembeni politizálás nem vezet eredményre, az egy zsákutca. Legalább válság idején működjenek együtt velünk a haza szolgálatára! Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Schanda Tamás államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Sajnos, a Fidesz-KDNP-kormánynak valóban van már komoly tapasztalata a válságkezelésben, hiszen 2010 után, miután átvette a kormányzás felelősségét a baloldaltól, egyszer már neki kellett állni ennek a nagy feladatnak. Akkor is a baloldal olyan kormányzást folytatott, amelyik felelőtlen volt, káros, és a magyar emberek érdekeit teljes mértékben figyelmen kívül hagyta. 2010-re a csőd szélére került Magyarország, a csúcson volt a munkanélküliség, és a legalacsonyabb szinten állt a foglalkoztatottság. Mit csinált a baloldal korábban válságkezelés címén? Jól tudjuk: megsarcolta a családokat, megsarcolta a vállalkozásokat, a dolgozókra elviselhetetlen terhet rakott. A nemzeti polgári kormánynak ebből fakadóan súlyos problémákat kellett megoldania a magyar gazdaság erősödése és az emberek életszínvonalának növelése érdekében. De a mi filozófiánk, a mi politikai alapállásunk teljesen más, mint a baloldalé: mi az emberek értékteremtésében és a munkában hiszünk, a megalázó segélyezés helyett a munkaalapú gazdaságot kívánjuk építeni, a családok megsarcolása helyett pedig családbarát, a magyar családokat segítő intézkedések sorát hajtottuk végre. Ez a politika, ez a filozófia sikeres is volt, hiszen a kormány az elmúlt tíz évben a magyar emberek, a magyar családok és a magyar vállalkozások együttműködésével rendkívüli eredményeket tudott elérni, és korábban elérhetetlen rekordokat teljesített. Az elmúlt tíz év valóban az elmúlt száz év legsikeresebb évtizede volt: 2020 elején már 850 ezer emberrel több dolgozott Magyarországon, mint a 2010-es kormányváltáskor, a foglalkoztatási ráta 54 százalékról 70 százalék fölé emelkedett, a munkanélküliségi ráta 12 százalékról 3,3 százalékra csökkent, alacsony volt a költségvetési hiány, és az államadósság is folyamatosan csökkenő tendenciát mutatott, a jövedelmek növekedtek, és a szegénység pedig csökkent. Tisztelt Képviselő Úr! Ahogyan ön is elmondta, a koronavírus tavalyi megjelenése ezekre az eredményekre is veszélyt jelentett, és a vírus okozta válság, most már viszont jól tudjuk, nem tudta ledönteni a biztos alapokon álló magyar gazdaságot, de valóban ütést mért rá. Tisztelt Képviselő Úr! A vírus a munkahelyekre is veszélyt jelentett, ezért a kormány itt is azonnal intézkedéseket hozott, és védekezésbe kezdett. Védekezésre kényszerültünk, így 2020 a védekezés éve lett. A gazdaságvédelmi akcióterv azonban sikeres volt: decembertől ismét négy és fél millióan dolgoznak Magyarországon, annyian, mint a járvány előtt, és a gazdaságvédelmi akcióterv intézkedéseivel több mint 1 millió 660 ezer munkavállalót sikerült támogatnunk, a hazai munkanélküliség pedig az egyik legalacsonyabb Európa-szerte. Tisztelt Képviselő Úr! Érdemes megnézni, hogy ezzel szemben milyen munkát végeztek a baloldalon: a vakcinák ellen ágálnak és petícióznak, álhíreket terjesztenek, és felül akarják bírálni újra és újra az egészségügyi szakembereket, a jó nevű tudósokat és professzorokat, valójában egyetlen konstruktív javaslata nincs a baloldalnak. Az első hullám idején a rendkívüli jogrend miatt nem akartak segíteni, nem akartak összefogni, de amikor éppen nem volt rendkívüli jogrend, akkor is mindig megtalálták, hogy mi miatt nem lehet rájuk számítani. Továbbra is csak az álhírek gyártásával és a politikai haszonleséssel vannak elfoglalva. Tisztelt Képviselő Úr! A gazdaságvédelmi akciótervet követően a gazdaság-újraindítási akciótervvel foglalkozunk, ennek intézkedéseit ön is részletesen bemutatta. Engedje meg, hogy csak annyival egészítsem ki, hogy például 45 milliárd forinttal támogatjuk [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] a falusi kisboltokat; ez 2400 településnek segít. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Ami az előbbi megjegyzésemet illeti, vagyis hogy Bánki Eriké volt az utolsó napirend előtti hozzászólás, annyiban korrekcióra szorul, hogy a frakciók sorában, ugyanis Farkas Félix roma nemzetiségi szószóló kért és kapott napirend előtti felszólalásra lehetőséget. Megadom a szót.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! 1945. január 27-én szabadult fel a leghírhedtebb náci haláltábor, Auschwitz-Birkenau. Az ENSZ Közgyűlése 2005-ben emléknappá nyilvánította január 27-ét. Az Országgyűlés 2021. évi első ülésén fontosnak tartom, hogy a hatmillió áldozatra, köztük a roma elhunytakra is emlékezzek. De mi, romák nem csak egy évben egyszer, nem csak az auschwitzi koncentrációs tábor felszabadításának évfordulóján emlékezünk a holokausztra és a második világháború emberéleteket követelő szörnyűségeire. Nekünk, romáknak mindennap emlékeznünk és emlékeztetnünk kell erre, hogy soha többé ne ismétlődhessék meg ez a borzalom. Az ott elhunytak leszármazói a mai napig magukon hordozzák lelkükben ezt a bélyeget. Nem győzöm hangsúlyozni, hogy a világon élő cigányság és a hazánkban élő közel egymillió honfitársam identitása, kultúrája, önazonossága védendő érték, és fel kell hívnunk minden adandó alkalommal embertársaim figyelmét arra, hogy senkit nem lehet származása miatt bántani, megszólni, megalázni, különösen nem lehet eltiporni, kivégezni, halálba taszítani. A megemlékezés mindig nehéz, mert amikor emlékezünk, akkor beszélnünk is kell egy tragédiáról, és amikor beszélünk, akkor fájó emlékek törnek elő. De ugyanígy nem tudja a cigányság elfelejteni azt sem, amikor az 1990-es években szkinhedek járták az országot, köztük későbbi jobbikos képviselők. Cigány testvéreimet rendszeresen zaklatták, gyakran fizikailag is bántalmazták, csak azért, mert sötétebb volt a bőrük színe. Aztán a szocialista kormányzás ideje alatt jött a Magyar Gárda Mozgalom a Jobbik irányításával, minden tisztességes magyar embert megbotránkoztatva és a romákat félelemben tartva. A magyarországi cigányüldözés utolsó momentuma a 2008-2009-es romagyilkosságok időszaka. A gyilkosok hat áldozatot hagytak maguk után, köztük egy ötéves kisgyermeket. Ők ugyan ma már börtönben ülnek, de a találgatások még ma is aktuálisak: kik voltak az ötletadók, és kik voltak a felbujtók? Az akkori szocialista kormánynak az lett volna a feladata, hogy az antiszemitizmus, a rasszizmus és mindenfajta kirekesztés és megkülönböztetés elleni küzdelem fontosságára koncentráljon, ezzel szemben hagyta, hogy a Jobbik a Magyar Gárdával masírozhasson. A baloldal a nyilvánosság előtt is összeállt a Jobbikkal, és nem érdekli semmi más őket, csak a hatalom. Én biztos vagyok abban, hogy önök tőlünk, romáktól, támogatást nem fognak kapni, hiszen valamennyien emlékezünk erre az időszakra. Tudják, romaként megnyugtató, hogy 2010-ben végre jött a jelenlegi kormány, amelyik nem asszisztál a kirekesztéshez és a rasszizmushoz, amely a kormányzása idején felszámolta a Magyar Gárdát, kézre kerítette a romagyilkosság-sorozat elkövetőit, és zéró toleranciát hirdetett az antiszemitizmus minden formája ellen; az Alaptörvénybe foglaltaknak megfelelően védi a nemzetiségeit, nem hagyja, hogy valakit származása miatt kirekesszenek, és biztosítja az alapvető jogokat mindenféle különbségtétel nélkül. Az emlékezés és emlékeztetés azért fontos, hogy hasonló szörnyűségek ne történhessenek újra; hogy se a második világháború borzalmai, se a Magyar Gárda masírozása, se a szocialista érában elkövetett romagyilkosság-sorozat ne ismétlődhessék meg. Nem akarunk soha többé egy szélsőséges ideológia áldozatává válni, és nem akarunk többé fekete háromszöget viselni csak azért, mert más a bőrünk színe. [[14.00]] Végül engedjék meg, hogy őszinte részvétemet fejezzem ki az Országos Roma Önkormányzat egyik elhunyt képviselője, Rafael Gyula családjának, aki a koronavírus áldozata lett. Sajnos, több életet is követelt ez a szörnyű vírus. De most már megcsillant a remény. Remélem, hogy az életmentő vakcina minden emberhez kellő időben eljut. Megköszönöm a magyar kormánynak, a Belügyminisztériumnak, az operatív törzsnek és mindenkinek, aki tesz azért, hogy a koronavírusra mihamarabb csak mint egy rossz emlékre gondoljunk. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Vigyázzanak magukra, vigyázzunk egymásra! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Válaszadásra Kontrát Károly államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Szószóló Úr! Január 27-én, a holokauszt nemzetközi emléknapján megrendülten állunk és hajtunk fejet 6 millió meggyilkolt ártatlan, köztük roma áldozatok emléke előtt. Az áldozatokra emlékezünk. Sokan ilyenkor egy-egy fényképet vesznek elő a családi albumból, és a tőlünk elvett testvérre, szülőre, nagyszülőre, az életük hajnalán meggyilkolt gyermekekre gondolunk. A mi feladatunk az, hogy ez a rettenet soha többé, soha többé ne fordulhasson elő. Soha ne fordulhasson elő, hogy szkinhedek járják az országot, mint a kilencvenes években; soha ne forduljon elő, ami a szocialista kormányzás alatt megtörtént, hogy a Magyar Gárdának nevezett mozgalom a Jobbik vezetésével roma honfitársainkat félelemben tartotta. Rémálmainkban se jöjjön elő, ami 13 évvel ezelőtt, a Gyurcsány-kormány alatt történt, hogy rasszista támadásokat indítottak cigány polgártársaink ellen, és embereket gyilkoltak meg gyűlöletből, a bőrszínük miatt. Mélyen együtt érzünk az áldozatok hozzátartozóival. Nem feledkezhetünk meg arról, hogy akkor Magyarország, a bűncselekmények elkövetésének idején olyan helyzetben volt, hogy nem tudta megvédelmezni saját polgárait. Mit kell tennünk annak érdekében, hogy ez ne fordulhasson elő? Emlékeznünk kell, és cselekednünk kell. Soha nem szabad meghátrálnunk, amikor az emberi életeket védjük; mindig az áldozatok mellett kell állni, ez nem többség vagy kisebbség, hanem emberi méltóság kérdése. Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz-KDNP-kormány volt az, amely felszámolta az egyenruhás bűnözést, megszűnt a Magyar Gárda, kézre kerítette a romagyilkosság-sorozat elkövetőit, és zéró toleranciát hirdetett meg az antiszemitizmus minden formája ellen. Magyarország ma biztonságos ország, Európa egyik legbiztonságosabb országa. A Fidesz-KDNP-kormány nem tűri, hogy félelmet keltő csoportok bármilyen etnikai vagy kulturális, társadalmi csoporttal szemben fellépjenek, ezért az elkövetőket, a rendbontókat a törvény erejével vonja felelősségre. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Szószóló Úr! Őszinte részvétemet fejezem ki az Országos Roma Önkormányzat elhunyt képviselője, Rafael Gyula családjának, aki a koronavírus áldozata lett. Több európai országban is tombol a harmadik hullám, amely Magyarországot is fenyegeti, ezért javasoljuk és kérjük meghosszabbítani a védelmi intézkedéseket. Kérem, támogassák a koronavírus-világjárvány elleni védekezésről szóló törvényjavaslatunkat. Közös erővel le fogjuk győzni a minket fenyegető járványt, és mielőbb visszatérünk korábbi életünkhöz. Ehhez kívánok mindannyiunknak erőt és egészséget. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Tordai Bence, Párbeszéd; Keresztes László Lóránt, LMP; Ungár Péter, LMP; Varga-Damm Andrea, független; Horváth László, Fidesz; Farkas Gergely, független; Bencsik János, független; Hajdu László, DK; Varju László, DK; Varga Zoltán, DK; Dudás Róbert, Jobbik; Potocskáné Kőrösi Anita, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Ander Balázs, Jobbik és Steinmetz Ádám, Jobbik. A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkeztek a következő képviselők: Mellár Tamás, Párbeszéd; Hohn Krisztina, LMP; Bősz Anett, DK; Harangozó Tamás, MSZP; Brenner Koloman, Jobbik; Vejkey Imre, KDNP; Böröcz László, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Keresztes László Lóránt, LMP; Ungár Péter, LMP; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Stummer János, Jobbik; Kálló Gergely, Jobbik; Steinmetz Ádám, Jobbik.
Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés 2021. évi tavaszi ülésszakának javasolt munkarendjével kapcsolatban a Házbizottság múlt heti ülésén nem alakult ki konszenzus, ezért az országgyűlési törvény 13. § (6) bekezdése értelmében a munkarendről az Országgyűlés dönt. A javasolt munkarendet képviselőtársaim a honlapon megismerhették. Mielőtt megkezdjük a szavazási eljárást, a szavazógépek működőképességének ellenőrzése érdekében jelenlét-ellenőrzést tartunk. Kérem, nyomják meg szavazógépük valamely gombját! [[Jelenlét-ellenőrzés. A táblán megjelenő eredmény: 187 jelen van, 12 távol van.]] bekezdése értelmében a munkarendről az Országgyűlés dönt. A javasolt munkarendet képviselőtársaim a honlapon megismerhették. Mielőtt megkezdjük a szavazási eljárást, a szavazógépek működőképességének ellenőrzése érdekében jelenlét-ellenőrzést tartunk. Kérem, nyomják meg szavazógépük valamely gombját! (Jelenlét-ellenőrzés. A táblán megjelenő eredmény: 187 jelen van, 12 távol van.) Köszönöm. Most a határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a 2021. évi tavaszi ülésszak javasolt munkarendjét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A munkarendet a képviselők 79 százaléka, 148 képviselő elfogadta, ellene volt 29, tartózkodott 10 képviselő. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a kormány benyújtotta a tavaszi ülésszak törvényalkotási programját, amelyet az érdeklődők az informatikai hálózaton megismerhettek. Az Állami Számvevőszék ehhez előterjesztette ajánlását, amely ugyancsak megismerhető az informatikai hálózaton keresztül. Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy Tiba István fideszes országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 80.Bpk.1777/2020/5-II. számon a Debreceni Járásbíróságtól rágalmazás vétsége miatt indított magánvádas ügyben, továbbá Szabó Timea országgyűlési képviselő, Párbeszéd, mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 14.Bpk.2020/3. számon a Budapesti II. és III. Kerületi Bíróságtól szintén rágalmazás vétsége miatt indított magánvádas ügyben. Az indítványokat megvizsgálásra kiadtam a Mentelmi bizottságnak. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Most a házszabálytól való eltérésre tett javaslatról határozunk. Az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat azt kezdeményezi, hogy az Országgyűlés a koronavírus-világjárvány elleni védekezésről szóló T/14800. számú előterjesztés tárgyalása során úgy térjen el a házszabálytól, hogy a törvényjavaslat általános vitájára, valamint az összegző jelentés és benyújtása esetén az összegző módosító javaslat vitájára együttesen, összevont vitában a holnapi ülésnapon, a zárószavazásra pedig február 22-én kerüljön sor. Ez az előterjesztés T/14800/2. számon a honlapon szintén megismerhető. Felhívom figyelmüket, hogy a házszabálytól való eltéréshez a jelen lévő képviselők négyötödének igen szavazatára van szükség. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hozzájárule a házszabálytól való eltéréshez. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 134 igen szavazattal, 55 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem járult hozzá a házszabálytól való eltéréshez. [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Szégyen! Dr. Vadai Ágnes: Beszélgetni kellene!]] Nyugalom! Tisztelt Ház! Most sürgősségi javaslatról döntünk. Az előterjesztő kezdeményezte, hogy a koronavírus-világjárvány elleni védekezésről szóló T/14800. számú előterjesztést sürgős eljárás keretében még ezen az ülésen tárgyalja meg az Országgyűlés. A sürgősségi javaslatot T/14800/3. számon a honlapon megismerhetik. Ugyanakkor felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse ezt. [[14.10]]
Tisztelt Ház! Az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat a továbbiakban: határozati házszabály 60. § (1) bekezdése alapján a kormány nevében indítványozom a koronavírus-világjárvány elleni védekezésről szóló T/14800. számú törvényjavaslat sürgős tárgyalását.A sürgős tárgyalás a törvényjavaslat mielőbbi elfogadása ezzel a tömeges megbetegedést okozó SARS-CoV-2 koronavírus-világjárvány következményeinek elhárításával kapcsolatos kormányzati feladatok haladéktalan végrehajtása miatt szükséges. Javasolom, hogy módosító javaslat benyújtására 2021. február 16-án, kedden, az általános vita lezárásáig legyen lehetőség; a részletesvita-szakasz a törvényjavaslat általános vitájának lezárásával nyíljon meg; a Törvényalkotási bizottság a határozati házszabály 46. § (1) bekezdése szerinti tájékoztatás beérkezését követően, de a 46. § (2) bekezdésében meghatározott határidő előtt értékelhesse a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatokat. A sürgős tárgyalás lefolytatására irányuló kezdeményezés arra az esetre szól, ha az Országgyűlés nem fogad el a hivatkozott indítvány határozati házszabályban foglalt rendelkezésektől való eltéréssel történő tárgyalására vonatkozó javaslatot.
Tisztelt Képviselőtársaim! Most felhívom a figyelmüket arra, hogy a sürgős tárgyalás elrendeléséhez a jelen lévő képviselők kétharmadának igen szavazatára van szükség. Kérdezem önöket, sürgős tárgyalásba veszike a T/14800. számú előterjesztést. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 134 igen szavazattal, 48 nem ellenében, tartózkodás nélkül az előterjesztést sürgős tárgyalásba vette. Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm szépen. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Tájékoztatom önöket, hogy a visegrádi csoport megalakulásának 30. évfordulójáról című, P/14918. számú politikai nyilatkozathoz módosító javaslatot a napirend elfogadását követő három órán belül nyújthatnak be, azaz 17 óra 12 percig. Tisztelt Ház! A Kereszténydemokrata Néppárt és a Jobbik Magyarországért Mozgalom frakciói tagjaik számának egyezővé válása miatt a jegyzők 2020. június 8-án sorsolással döntöttek a felszólalások sorrendjéről. A határozati házszabály 17/B. § (2) és (3) bekezdései alapján a felszólalások sorrendje rendes ülésszakonként akként változik, hogy az addig utolsóként felszólalásra jogosult képviselőcsoport kap elsőként szót, a másik képviselőcsoport pedig eggyel hátrébb sorolódik. Tekintettel arra, hogy a létszámegyezés az érintett képviselőcsoportok között jelenleg is fennáll, a 2021. évi tavaszi ülésszakban az interpellációk, szóbeli és azonnali kérdések elhangzása során a felszólalás sorrendjében a Jobbik képviselőcsoportja megelőzi a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportját. Tisztelt Ház! Házbizottsági egyetértés hiányában most előterjesztések bizottsági megtárgyalásáról és döntéshozataláról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Kulturális bizottságot „A Magyar Művészeti Akadémia elnökének beszámolója Magyarország Országgyűlése számára 2018-2019” címmel benyújtott, B/13101. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház a bizottságot a határozathozatalra 131 igen szavazattal, 60 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett felkérte. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Igazságügyi bizottságot az „Országgyűlési beszámoló a Nemzeti Emlékezet Bizottsága 2019. évi tevékenységéről” címmel benyújtott, B/14315. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés 132 igen szavazattal, 60 nem ellenében, tartózkodás nélkül a bizottságot szintén felkérte a beszámolóhoz történő határozathozatalra. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyar Nemzeti Bank 2019. évről szóló üzleti jelentése és beszámolója elfogadásáról szóló H/13533. számú határozati javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a H/13533. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A határozati javaslatot a Ház 129 igen szavazattal, 61 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most, 14 óra 15 perckor áttérünk az interpellációk tárgyalására. [[Több képviselő elhagyja az üléstermet. Rövid szünet.]] [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Köszöntöm a képviselőtársaimat. Megkérem a képviselőtársaimat, szíveskedjenek a helyüket elfoglalni. [[Csenget.]] Miután a képviselőtársaim elfoglalták a helyüket [[Balczó Zoltán közbeszól.]] [[Balczó Zoltán közbeszól.]] , interpellációkkal folytatjuk a munkánkat. Nyomatékkal kérem a képviselőtársaimat, szíveskedjenek a helyüket elfoglalni. (Balczó Zoltán közbeszól.) Tisztelt Országgyűlés! Felhívom a figyelmüket arra, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően azon elhangzott interpellációk esetében, amelyeknél a képviselő az interpellációra adott választ nem fogadta el, a válasz elfogadásáról történő szavazásokra külön, a mai határozathozatalok körében kerül majd sor. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a miniszterelnök úrhoz: „Mi lesz az elfelejtett egymillióval?” címmel. Az interpelláció megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Palkovics László innovációért és technológiáért felelős miniszter urat bízta meg. Az interpellációra a miniszter úr felkérésére Schanda Tamás János államtitkár úr válaszol. Képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Mielőtt a mondandóm érdemi részébe kezdenék, egy műfaji megjegyzést muszáj tennem: vérbolsevik stílusú lépésnek tartom azt, hogy a Fidesz-KDNP-s parlamenti többség már arra sem hajlandó, és attól is igyekszik megóvni magát, hogy ellenzéki interpellációkat végig kelljen hallgatnia, és úgy módosítja az amúgy más, jobb helyeken közösen megállapított játékszabályokat, hogy az interpellációkról szóló szavazást majd valamikor sötétben, este bonyolítja le. Elképesztő bolsevik tempó mindez. Sokkal többet elmond magáról a kormányról…
Képviselő úr…
…mint amit én önökről el tudnék mondani ebben a helyzetben.
Képviselő úr, szíveskedjen az interpellációját elmondani! Köszönöm.
2010 óta lényegében minden választást megelőző esztendőben valamifajta panelprogramról szóló tervet ez a kormány elő szokott adni, jellemzően a választásokat megelőző évben beszél arról, hogy lesz egy nem tudjuk, hogyan körülbástyázott panelprogram, aztán lemennek az országgyűlési választások, és elfelejti a kormány ezen ötleteit. [[14.20]] Mivel most bő egy évvel választások előtt vagyunk, szeretném arra kapacitálni a kormányt, hogy ezt a receptet elevenítse fel, kezdjen el kampányolni a panelprogrammal, de végre tegyen is valamit. A helyzet ugyanis Magyarországon az, hogy lakhatási kataklizma dúl, és miközben az ingatlanárak, albérletárak brutálisan kirobbantak az utóbbi tíz évben, ez a kormány nem tett semmit. Sokszor nem is értette a modern idők szavát, hiszen, mondjuk, egy Airbnb-problémakört vagy Uber-problémakört nem tudott kezelni, a közösségi szolgáltatások műfaját egész egyszerűen nem is értette. Most egy szerencsés pillanatban vagyunk, amikor egy nagyon szerencsétlen koronavírus okozta veszélyhelyzet miatt szerencsére befagytak azok az albérletárak, kicsit még csökkentek is, amelyeknek a folyamatos kirobbanása volt tapasztalható. Ebben a kegyelmi pillanatban lehet keresztülvinni egy bérlakás-, illetve egy panelprogramot, ha van elszántság a kormányban ezt illetően. Azt látjuk ugyanakkor, hogy miközben a CSOK-kal, a tetőtér-beépítésekkel kapcsolatos kedvezményeket nincs okunk elvitatni, nagyon örülünk annak, hogy azért jó néhányan ezeket igénybe tudják venni, jellemzően elmondható, hogy a jobb keresetűek, a gazdagabbak tudják ezeket realizálni, a teljes kedvezménytömeget megjeleníteni, miközben több mint egymillió panellakásban élő honfitársunkról nemcsak hogy megfeledkezett ez a kormányzat az utóbbi egy évtizedben, de számukra tipikus élethelyzethez, mondjuk, egy kazáncseréhez a lakáscélú előtakarékosság támogatását is megszüntette ez a családbarátnak éppenséggel emiatt sem mondható kabinet. A kérdésünk tehát egyértelmű: rendelkezésre állnak sikeres gazdasági modellek, a megspórolt energia költsége lehet az a törlesztőrészlet, amit csak papíron tesz bele az állampolgár, a lakó a különböző nyílászárócserébe, szigeteléscserébe, mélyfelújítási módozatokba, az ehhez belépő beruházási költséget pedig a magyar költségvetés lenne képes megfinanszírozni előre. Számos sikeres országban bevált ez a modell. Nyitotte Magyarország Kormánya azon több millió, problémát jelentő ágazatban élő több mint egymillió panellakó honfitársunk irányába, akiknél ez érdemi segítséget jelent, és akikről megfeledkeztek? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Schanda Tamás János államtitkár úr válaszol. Öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy a házszabállyal kapcsolatos véleményét ne kommentáljam, de arra mégiscsak felhívjam a figyelmét, hogy egyrészt járvány van, amivel kapcsolatos intézkedések, védekezési intézkedések fontosak, másrészt pedig furcsa az ön szájából azt hallani, hogy bolsevik, amikor pont az ön baloldali szövetségesei azok, akikről érdemes néhány szóban megemlékezni akkor is, amikor otthonteremtésről, otthonfelújításról van szó. [[Z. Kárpát Dániel: A KISZ-titkárokat számoljuk meg nálatok!]] Hiszen azokat akarja ön most a hatalomba visszasegíteni, azokat a baloldaliakat akarja a baloldalra sodródott Jobbik visszasegíteni a hatalomba, akik a botrányos kormányzásuk alatt a magyar családoktól minden lehetőséget és minden támogatást elvettek. [[Arató Gergely: A lakásépítést az Orbán-kormány állította le!]] Ezt tennék most is. A baloldali kormányok megszüntették az otthonteremtési programot, és devizahitelezésbe lökték a magyar családokat. Bármit is kiabálnak be az Országgyűlés ülésén a baloldali képviselők, ezt tették: megszüntették a támogatási programot, és devizahitelezésbe lökték a magyar családokat, leépítették az otthonteremtési programot, és nem vették figyelembe a szakértők javaslatait, hogy a devizahitelezésnek milyen kockázatai vannak. Ennek következménye az, és erről egy mondatot érdemes mondani, hogy 2002 és 2010 között a lakossági devizahitelek összege 140-szeresére emelkedett. Tisztelt képviselő úr, őket akarja visszahozni a hatalomba, akik ezt tették a magyar családokkal. Ezzel szemben a polgári nemzeti kormány valódi intézkedéseket tesz a magyar családok lakhatáshoz jutásának segítése érdekében és az otthonfelújítások területén is. Tisztelt Képviselő Úr! Lehet, hogy önt nem érdeklik a tények, de mégis az a helyzet, hogy 2020-ban elindítottuk Magyarország eddigi legnagyobb otthonteremtési programját. Ennek keretében idén január 1-jétől az állam átvállalja a legalább egy gyermeket nevelő családoktól a meglévő otthonuk felújítása költségeinek felét, maximum 3 millió forintot. Tisztelt képviselő úr, ez a támogatás, ez a lehetőség pontosan az, amire ön is utal, ezek a felújítások, ezek a lehetőségek azok, amelyek segítségével a magyar családok felújíthatják a lakásukat, felújíthatják a házukat, az otthonukat. Ezt ráadásul legfeljebb 6 millió forint értékben, maximum tízéves futamidővel és 3 százalékos kamattal még tovább segítjük és támogatjuk. Tisztelt Képviselő Úr! Ebből is látszódik, hogy vannak olyan kormányzati programok, amelyeket ön is javasol. De, tisztelt képviselő úr, ön is pozitívan nyilatkozott a családi otthonteremtési kedvezményről, aminek a lehetőségeit tovább bővítettük az év elejétől fogva, illetve engedje meg, hogy arra is felhívjam a figyelmét, hogy mindemellett, bár tudom, a tények nem fogják önt összezavarni, a tavalyi év végén elfogadta az Országgyűlés az energiahatékonysági tárgyú törvények módosítását, amely egy komoly mérföldkő és hosszú távon stratégiai jelentősége van az energiahatékonysági kötelezettségi rendszer létrehozásának. Ez a támogatási rendszer, ez az új rendszer elsősorban a magyar lakosság számára piaci szereplők bevonásával költséghatékony energiahatékonysági megoldásokat és beruházásokat fog finanszírozni a következő években. Tisztelt képviselő úr, ön nem támogatta ezeket az intézkedéseket, mi viszont segítjük a magyar családokat. Köszönöm a megtisztelő figyelmét, és kérem a válaszom elfogadását. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a választ. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nincs mit elfogadni. Államtitkár úr, annyira szakmaiatlan volt ez a válasz, mintha, mondjuk, Németh Szilárd szegezte volna nekem ugyanezeket a kérdéseket.A helyzet az, hogy ha összeszámoljuk, hogy hány korábbi gyakorló KISZ-titkár ül a különböző frakciók felső vezetéseiben, és hány, az előző rendszerből itt maradt katona, akkor önök toronymagasan nyernek, államtitkár úr. Miről beszélnek önök? Értem én, hogy nem értik a panellakásban lakó emberek tipikus problémáit, de önök a Rózsadombról tényleg azt hiszik, hogy ezeknek az embereknek van a kredencben 2-3 millió, amit majd bedobnak egy felújításra, és majd önök esetleg a felét visszatérítik? Ezeknek az embereknek úgy lehet érdemben rendszerszinten segíteni, hogy az ő megspórolt energiájuk válik a beruházások törlesztőrészletévé, de ehhez be kell szállni érdemben az államnak. Értem én, hogy az önök szövetségesei, a német autógyártók és a bankok ezt nem nézik jó szemmel, de ettől még lehetne tenni a magyar családokért, nem úgy, ahogy önök tették, hogy több mint 13 ezer kilakoltatáshoz asszisztáltak. Éppen ezért mondhatom azt, hogy ennél kevésbé családbarát, az embereket ennél jobban vonalkódnak tekintő kormányzata nagyon ritkán volt Magyarországnak. Mindez szégyen és gyalázat! [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
A válaszát várom, képviselő úr! Ezek szerint képviselő úr nem fogadta el a választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalokra a mai ülésnapunkon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Korózs Lajos, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „Miért kapnak a milliomos nyugdíjasok is plusz egyheti juttatást? Miért nem teszik azonos összegűvé a 13. havi nyugdíjat?” címmel. Az interpelláció megválaszolásával miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Novák Katalin családokért felelős tárca nélküli minisztert bízta meg. Az interpellációra a miniszter asszony felkérésére Zsigó Róbert államtitkár úr válaszol. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Múlt év végén az országban felizzott az a társadalmi vita, hogy az úgynevezett 13. havi nyugdíj visszavezetésével kapcsolatosan, a jelenlegi elgondolásokkal szemben lehetne igazságosabbá is tenni ezt a felosztást. [[Németh Szilárd István: Mondja az, aki elvette!]] Voltak olyan szervezetek, amelyek azt mondták, hogy bizonyos összeg fölött ne is járjon ilyen juttatás, volt, aki azt mondta, hogy legjobb lenne, ha ezt azonos összegben kapná meg minden érintett, közel 2,6 millió emberről van szó ebben az esetben. Én magam is írásbeli kérdéssel fordultam az illetékes tárcához, és államtitkár úr válaszában elmondta, amit mindannyian tudunk, hogy társadalombiztosítási, biztosítási alapon nyugszik a magyar nyugdíjrendszer. Ezt tudjuk jól, ennek a régi definíciója felosztó-kirovó rendszert jelentett, bár egyre inkább úgy látom, hogy ez inkább már egy költségvetési tétel, és vajmi kevés köze van azokhoz a paraméterekhez, amelyeket évtizedekkel ezelőtt az úgynevezett bismarcki rendszerben megállapítottak. Ez az egyik dolog. A másik: többször tettünk javaslatot mi is arra nézvést, hogy azonos összegben kerüljön folyósításra az 53. heti nyugdíj. Gondoljanak bele, képviselőtársaim, hogy akinek alacsonyabb a nyugdíja, az kevesebb juttatást fog ebből kapni, és akinek meglehetősen magas a nyugdíja, mondjuk, egymillió, másfél millió, esetleg kétmillió forint, az pedig nagyságrendekkel többet. [[14.30]] Egy 100 ezer forintos nyugdíjnál 25 ezer forint lesz ez az 53. heti juttatás, mondjuk, egy egymillió forintos nyugdíjnál havi nyugdíjról beszélek pedig 250 ezer forint. Az ennél magasabb nyugdíjakról most nem is beszélek. Szeretném megismételni itt interpelláció formájában az írásbeli kérdésemet is, hogy egyrészt tervezike, hogy azonos összegben biztosítsák a nyugdíjat az érintett 2,5-2,6 millió nyugdíjasnak, másrészt szeretnék lehetőséget megragadva választ kapni arra, hogy lassan három éve az Alkotmánybíróság hozott egy állásfoglalást, amely szerint a rokkantügyben itt az Országgyűlésnek és a kormánynak nagyon komoly feladatai lennének. Lassan, ahogy említettem, már három évhez közeledik a határozat nyilvánosságra hozása, és két évvel ezelőtt, március 31-éig adott határidőt a parlamentnek az új jogszabályok elfogadására. Arra is volt indítványunk, országgyűlési határozati javaslatot is, törvényjavaslatot is benyújtottunk, szeretnénk tudni, hogy hol tart a rokkant embertársaink kártalanítása, szeretnénk tudni, hogy lesze nyugdíjkorrekciós program az alacsony nyugdíjak felzárkóztatására. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Zsigó Róbert államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az ön felszólalásából is látszik, hogy ön még mindig azt gondolja, hogy az emberek nem emlékeznek arra, hogy amikor önök ellenzékben vannak, akkor fűt-fát megígérnek, amikor pedig kormányra kerülnek, akkor pontosan az ellenkezőjét teszik annak, mint amit megígértek. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a baloldali kormány 2009. március 13-án nyújtotta be az Országgyűlésnek a 13. havi nyugdíj elvételéről szóló törvényt. A törvényjavaslat indoklásában az akkori kormány úgy fogalmazott, a 13. havi nyugdíj nem tartható fenn. Kedves Korózs Képviselő Úr! Ön 2008 májusától 2010 márciusáig a Szociális és Munkaügyi Minisztérium államtitkára volt. Érdekes, hogy ön, képviselő úr, abban az időben nem aggódott a nyugdíjasok megélhetéséért, nem szólította fel a kormányt a 13. havi nyugdíj elvétele ellen, nem nyújtott be módosító javaslatot, hogy ez ne történjen meg, hanem megszavazta azt, hogy azoktól az idős emberektől, akik egy élet munkájával felépítették ezt az országot, elvegyék a 13. havi nyugdíjat. Önök tehát 2,4 millió nyugdíjastól vették el a 13. havi nyugdíjat 2009-ben. Emellett pedig arra is emlékeztetném, hogy 2006-2010 között több mint 4 százalékkal csökkentették a nyugdíjak reálértékét, abban az időszakban tehát a nyugdíjasoktól mindent elvettek, amit csak tudtak. Ráadásul a baloldali kormányok alatt jelentősen emelkedtek a megélhetési költségek. 2010 előtt kétszeresére emelték a villamos energia, háromszorosára pedig a lakossági földgáz árát, és a fizetésekhez viszonyítva a magyar családoknak volt a legdrágább abban az időszakban a gáz és az áram ára az egész Európai Unióban. Ez különösen a nyugdíjasokat érintette rosszul, mint ahogy az sem segített rajtuk, hogy a gyógyszerek is brutálisan drágultak. Tisztelt Képviselő Úr! Mi ezzel ellentétben 2010-ben a nyugdíjasokkal kötöttünk egy megállapodást. Ennek értelmében azt vállaltuk, hogy amíg nemzeti kormány van Magyarországon, addig a nyugdíjuk vásárlóértéke megmarad, nem csökken. Az elmúlt évek bizonyították, hogy álljuk a szavunkat, sőt visszaadjuk a 13. havi nyugdíjat, hiszen február 12-én, most pénteken megindult a 13. havi nyugdíj lépcsőzetes visszaépítése, annak a nyugdíjnak a visszaépítése, amit önök elvettek a nyugdíjasoktól. Februárban többletjuttatásként a nyugdíjasok egyheti összegét kapják meg ennek az ellátásnak, ez 2,1 millió öregségi nyugdíjast és több mint 400 ezer nyugdíjszerű járulékban részesülőt érint. Emellett a nyugdíjak vásárlóértéke, tájékoztatom, 2010 óta több mint 10 százalékkal nőtt, a nyugdíjasok az elmúlt négy évben 220 milliárd forint extra kifizetést is kaptak; például nyugdíjprémium formájában a nyugdíjasok is részesültek a gazdasági sikerekből, de emellett Erzsébet-utalványt és rezsiutalványt is kaptak. A „Nők 40” program keretében 2020. december végéig több mint 299 ezer hölgy ment nyugdíjba 40 év jogosultsági idő után, és a többszöri rezsicsökkentés is segítette az idősek mindennapjait. Ebből is látszik, hogy önök folyamatosan elvettek az emberektől, a nyugdíjasoktól, mi ezzel szemben megbecsüljük az idős embereket, mi a válság idején sem elveszünk, hanem adunk, visszaépítjük azt a 13. havi nyugdíjat, amit önök elvettek, és ezzel segítjük a gazdaság újraindítását is. Éppen ezért arra kérem, hogy a válaszomat elfogadni szíveskedjék. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Szeretném rögtön az elején leszögezni, hogy nem fogadom el ezt a választ. Államtitkár úr ilyen elemi kérdésre nem válaszolt, hogy lesze az alacsony nyugdíjjal rendelkezőknek valamilyen felzárkóztatási program, nyugdíjkorrekciós program. Kérdeztem, hogy hol tart a rokkantak kártalanításának az ügye, a jogszabályok előkészítése és benyújtása az Országgyűlés elé. A harmadik dolog pedig, amire szeretnék kitérni: nézzék, annak idején, amikor önök áttértek erre az inflációkövető nyugdíjemelési technikára, én akkor elmondtam, és azóta is tartom, ez az évszázad átverése. Ugyanis a kisnyugdíjasok reálpozíciója az elmúlt tíz évben rohamosan romlott. Az átlagnyugdíj körül kapó nyugdíjasoknak stagnált az állapotuk ilyen szempontból egzisztenciálisan, és kizárólag a magas nyugdíjjal rendelkezőknek javult a helyzete az elmúlt években. Mondhatnám azt is, hogy sajnálatos módon önök tartják a szavukat, ezt a rossz döntést. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az interpellációra adott választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a miniszterelnök úrhoz: „Egyértelmű választ szeretnénk az össze-vissza beszélés után: lehet választani a vakcinák közül vagy sem?” címmel. Az interpelláció megválaszolásával miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Kásler Miklóst, az emberi erőforrások miniszterét bízta meg. Az interpellációra miniszter úr felkérésére Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Kicsit sajnálom, hogy miniszterelnök úr nem válaszol erre az interpellációra személyesen, még akkor is, ha ez egyébként sem szokása, mivel jelentős részben az ő kijelentéseire szeretnék magyarázatot kapni. Azt gondolom, hogy elvárható lett volna, hogy a saját szavait ő maga magyarázza meg. Szomorúan látjuk azt, hogy Orbán Viktor és a kormánya már a lehető legegyszerűbb kérdésekre sem képes válaszolni, amelyek alapvetően meghatározzák a magyar polgárok életét. Értjük persze, hogy a kormányzati tehetetlenség, a zűrzavar, a pánikkormányzás mindent elborít, de mégiscsak vannak olyan kérdések, amire joggal várnak az emberek választ. Ilyen kérdés például az, hogy lehete választani a vakcinák közül, eldönthetike a polgárok, hogy az Európai Unió ügynöksége által engedélyezett vakcinával oltatják be magukat, vagy pedig nem választhatnak, és kénytelenek az orosz meg a kínai vakcinát elfogadni. Milyen kormányzati nyilatkozatok voltak ebben az ügyben? Tavaly novemberben a miniszterelnök azt mondta, hogy szabadon lehet majd választani. Majd decemberben az országos tiszti főorvos azt mondta, hogy nem lehet szabadon választani. Ezután több kormánytag elmondta, hogy lehet majd szabadon választani. Majd Kásler Miklós miniszter azt mondta, hogy nem lehet szabadon választani a vakcinák között. Ezek után Müller Cecília már azt mondta, hogy csak az orvos javaslatára lehet majd választani a vakcinák között, tehát az emberek maguk nem választhatnak. Ezek után a miniszterelnök azt mondta, hogy még csak meg se fogjuk tudni, hogy milyen vakcinát kapunk, hanem csak az oltóponton, és aki ott mégsem kéri, az majd beáll a sor végére. Majd ezt éppen az államtitkár úr minisztériuma még aznap cáfolta, és közölte, hogy nem így van, mert meg fogjuk tudni, hogy milyen vakcinát fogunk kapni. Ezek után aztán a tiszti főorvos ma egy újabb változatot mondott. Nagyon egyszerű ezek után a kérdés: hát, nem tudják, hogy mit csinálnak? Értjük, hogy nincs oltási terv, csak egy vázlat, értjük, hogy összevissza oltanak, oltják az idősebbeket, de közben a fiatalabbakat is, van, akinek orosz vakcinát kínálnak a kórházban, és egyáltalán átláthatatlan, hogy ki mikor, hogyan kerül sorra. [[14.40]] De ez azért egy egyszerű kérdés, és ebben a szabad vakcinaválasztás kérdésében a kormány úgy viselkedik, mint a vasorrú bába a mágneses viharban: összevissza beszélnek, nem lehet tudni, hogy mit képviselnek. És tudják, hogy ez miért fontos? Mert ez ássa alá a bizalmat az oltásban, emiatt csökkent az oltási kedv az elmúlt hónapban, nem véletlenül: nem lehet megbízni egy olyan kormányban, amelyik nem képes egy egyszerű kérdésre sem válaszolni. Ezért fölteszem ezt az egyszerű kérdést, államtitkár úr, lassan, tagoltan, és kérem, hogy a sok rizsát hagyja is, csak egy igennel vagy egy nemmel válaszoljon. Eldönthetike a polgárok azt, hogy milyen oltást fogadnak el, és garantáljáke azt, hogy nem éri őket ezért hátrány? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét. Tordai Bence tapsol.]]
Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Nem ez az első eset, hogy ön itt a parlamenti plénumot arra használja, hogy megpróbáljon zavart vagy bizonytalanságot kelteni a koronavírus-járvánnyal kapcsolatban. Emlékezhetünk, hogy pár héttel ezelőtt ön bejött ide a parlamentbe, és elmondta, hogy a kormány például, mondjuk, az oktatással kapcsolatos számokat nem teszi közzé, miközben például aznap délelőtt is a koronavírussal kapcsolatos hivatalos sajtótájékoztatón [[Ungár Péter közbeszól.]] ezeket a számokat tettük közzé. Majd ön idejött pár órával később, és elmondta, hogy ezeket a számokat a kormányzat titkolja.De emlékezhetünk arra is, amikor az ATV-ben azt mondta a halottak alacsony számára, hogy ebben a számban sem áll sajnos rosszul az ország. Ebből látszódik, hogy tulajdonképpen [[Arató Gergely: Igen vagy nem? Egyszerű a kérdés. Az elnök csenget.]] a Demokratikus Koalíció minek drukkol, hogy Magyarországon minél kevesebb vagy minél nagyobb legyen a koronavírus áldozatainak a száma. De azt is láttuk a védekezés során, tisztelt képviselő úr, hogy amikor elindultak orvostanhallgatók, önkéntesek, hogy a tesztelésben segítsenek akár szociális intézményekben, akár oktatási intézményekben, akkor önök szintén álhíreket gyártottak, mert akkor is azt mondták el, hogy nincs elég felszerelés, nem elég felkészültek, szinte hasonlók, mint amiket önök itt a parlamentben is mindig elmondanak, amit aztán végül egy tesztelésben részt vevő orvostanhallgató cáfolt tételesen, hogy amit önök állítottak, azok betűről betűre, szóról szóra nem voltak igazak. És önök nem tesznek mást a vakcinákkal kapcsolatban sem, aláírást gyűjtenek a vakcinák ellen, megpróbálnak az emberekben félelmet gerjeszteni, megpróbálnak az emberekben bizonytalanságot gerjeszteni a vakcinával szemben, pedig mindnyájan tudjuk: akkor lesz vége ennek a járványnak, ha kellő számú ember be lesz oltva, és a járványt ezzel meg lehet állítani. Enélkül nem megy. Amikor önök azért tesznek itt a parlamentben, a sajtóban, a Facebookon és mindenhol máshol, hogy embereket bizonytalanítsanak el a vakcina beadásával, a védőoltás beadásával kapcsolatban, akkor emberéleteket kockáztatnak, és önöknek ez sem kevés ahhoz, hogy minden eszközt bevessenek a hatalom önök által remélt megszerzése érdekében. Egy külföldi lapban ezt az egyik háttéremberük el is mondta, hogy a kormány azáltal gyengül, ha minél tovább elhúzódik a járvány, és minél több áldozattal jár. Tisztelt Képviselő Úr! Elképesztő, elképesztő és elfogadhatatlan, hogy önök amellett kampányolnak, hogy Magyarországon magyar hatóságok, magyar emberek ne dönthessenek afelől, hogy hány embert és mikor oltanak be Magyarországon. Önök azt mondják, hogy csak Brüsszelben lehessen arról dönteni, hogy Magyarországra mikor és mennyi vakcina érkezik, és a magyar gyógyszerhatóságnak mindenfajta jogosítványát eltörölnék, úgy tennének, mint ha ez a hatóság nem is lenne, és azt mondják, hogy a magyar gyógyszerhatóság ne engedélyezhessen Magyarországon semmifajta vakcinát. Pedig láthatja, tisztelt képviselő úr, hogy az európai vakcinabeszerzés milyen kudarcot vallott. Míg az Egyesült Államok lakosságának 11 százaléknál is nagyobb arányát oltották be, Izrael lakosságának 44 százalék fölött van az átoltottsága, az Egyesült Királyságban több mint 21 százalék, Szerbiában 11, majdnem 11,5 százalék az átoltottak aránya, ezzel szemben az Európai Unióban alig 3 százalék. Látszódik tehát, hogy micsoda kudarcot vallott az Európai Unió a vakcinabeszerzésben. Ezért Magyarország más utakat is keres azért, hogy minél több magyar emberéletet meg tudjunk menteni. És természetesen mindenkinek megvan duplán is a szabadsága, duplán is a választás lehetősége, hiszen az oltásra a regisztráció önkéntes, aki jelentkezik, azt fel fogják keresni az egészségügyi dolgozók, aki nem jelentkezik, azt nem fogják felkeresni. Itt van az első választási lehetőség, a második pedig a vakcina beadásakor. A jelenlegi fázisban tudjuk őket már telefonon történő értesítéskor, behíváskor tájékoztatni arról, hogy milyen vakcina az, amelyik rendelkezésre áll, így ki-ki el tudja dönteni, hogy elmegy vagy pedig visszautasítja. De a későbbi fázisban is, amikor reméljük, hogy már tömegesen itt lesznek oltóanyagok, legkésőbb az oltási helyszínen mindenki el tudja dönteni, hogy [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] kéri vagy nem kéri azt az oltást, tisztelt képviselő úr. Mindenkinek a választási lehetősége megadatott, csak önök azok, akik rendkívül felelőtlen politikát folytatnak a védőoltások tekintetében is. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Megkérdezem a képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Abban reménykedtem, hogy ha egy egyszerű kérdést teszek föl, akkor arra sikerül kapnom egy egyszerű választ. Ehelyett ön beszélt mindenről, magáról a kérdésről a legkevesebbet.Az a helyzet ugyanis, és azért erre kénytelen vagyok reagálni, hogy ön saját kormányának rendeleteivel nincsen tisztában. Nem az ellenzék, hanem önök azok, akik semmibe veszik a magyarországi gyógyszerügynökséget is. Önök azok, akik nyomást gyakoroltak a gyógyszerügynökségre az orosz vakcina ügyében, és önök azok, akik kikerülték ezt a gyógyszerügynökséget a kínai vakcina ügyében. [[Dr. Rétvári Bence közbeszól.]] Azt a vakcinát nem a magyar gyógyszerügynökség engedélyezte vizsgálatok alapján, hanem a külügyminiszter, aki látta, hogy ezt valahol valakik állítólag használják. Mi azért követeljük azt, hogy adjanak világos tájékoztatást, mert szeretnénk, ha nőne az oltással szembeni bizalom. Mert behozhatják a kínai vakcinát jó drágán, hogy keressenek rajta egy csomót, de ha az emberek nem hajlandóak maguknak beadatni, akkor ez nem sokat fog számítani. Azt szeretném hozzátenni, hogy az Európai Uniótól [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] közel 600 ezer adag vakcina érkezett, az oroszoktól meg kevesebb, mint 10 ezer. Ezt a választ nem tudom elfogadni, államtitkár úr.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Tehát képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Demeter Márta, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszter úrhoz: „Önöknek tényleg minden élet számít vagy csak a közpénz lenyúlása a fontos?” címmel. Az interpelláció megválaszolására miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Palkovics László innovációért és technológiáért felelős miniszter urat bízta meg. Az interpellációra miniszter úr felkérésére Schanda Tamás János államtitkár úr válaszol. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nem tudom, hogy az emberi életekért vagy pedig a közpénz lenyúlásáért felelős az Innovációs és Technológiai Minisztérium, de akkor ez ki fog derülni.A tavaszi ülésszak első napján sajnos ismét meg kell állapítsuk, hogy a kormánypártok az elmúlt hónapokban semmit sem hallottak meg az emberek hangjából, lényegében segélykiáltásából. Szeretném itt konkrétan is megemlíteni azt a katás vállalkozót, aki a vállalkozása bővítéséhez kettőmillió forint kölcsönt szeretett volna igényelni, ehhez amit elvártak volna tőle, az 1,3 millió forint havi árbevétel, ami teljes abszurdum. És ideidézném azt a vendéglőst is, aki a mai napig nem kapta meg a beígért bértámogatást, mint ahogy azt is ideidézném, aki nehezen megkapta a támogatást, de egy fillért nem látott abból, hiszen a NAV azonnal elvitte a számlájára beérkezett összeget. Önök így nem kormányoznak, és így hagynak tömegeket az út szélén. Láthatóan viszont a közpénz lenyúlása sokkal fontosabb az önök számára. Eddig a turizmus volt az, amit felpumpáltak uniós pénzzel és hazai állami forrásokkal, csak előtte teljesen átrendezték a tulajdonviszonyokat; most az oktatás lett az új turizmus. Hiszen míg az egészségügy vergődik a pénz hiányától, az emberek nem kapják meg megfelelő ütemben az oltásokat, addig önök mindent bevetettek még az alaptörvény-módosítást is , hogy a vagyonkezelő alapítványokat, vagyis a fideszes vagyonkezelőket százmilliárdokkal, kastélyokkal, vitorláskikötőkkel és egyéb javakkal tömjék ki az adófizetők pénzéből. És ide csatornáznák be a gazdaság helyreállítására érkező uniós források egy részét is. Na, persze csak azután, hogy ebben a szférában is átrendezték előtte a tulajdonviszonyokat. És hogy mekkora hazugság, amikor azt állítják, hogy a felsőoktatás nagyszabású fejlesztéséről szólna a dolog: miért nem az alapítványok tartják fenn az egyetemeket, miért az adófizetők pénzéből az állam tartja fenn a jövőben is az intézményeket a normatívával ugyanúgy, ahogy eddig? Az elmúlt tíz évben minden állami és kormányzati eszköz rendelkezésre állt volna ahhoz, hogy érdemben fejlesszék a magyar felsőoktatást. És mire futotta? Az intézmények kormány alá rendelésére a kancellárokkal. Most mitől oldja meg a felsőoktatás minőségi problémáit a tulajdonosváltás? És a vagyon mellé miért nem társul a felelősség is? A Miskolci Egyetem adósságrendezése is jó példája annak, hogy önök hogyan képzelik el a kiprivatizált egyetemek működtetését. A válság kellős közepén az elvben válságkezelésre szolgáló forrásokból 435 millió forintot adnak a vagyonkezelő alapítványokhoz kiszervezett egyetem adósságainak konszolidációjára. Tehát önök a vagyont magánosítják, de a költségeket társadalmasítják. [[14.50]] És ha nem pusztán a pénzlenyúlás a céljuk, akkor felmerül a kérdés, hogy vajon miért pont akkor szervezik ki a pénzt a vagyonkezelő alapítványokhoz, amikor egyébként 1500 milliárd forintot fognak szánni a felsőoktatás feltőkésítésére uniós pénzből; persze abból a helyreállítási alapból, amit folyamatosan vétózgattak. Tehát ez lenne önök szerint a válságkezelés? És most nem a Fidesz válságára gondolok, hanem azokra az emberekre, akik tömegével elvesztették a munkahelyüket, vállalkozásaikat. Kérdésem, hogy a következő egy évben is ezt a politikát fogjáke folytatni.
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Schanda Tamás János államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Az ITM feladat- és hatásköreit a kormány statútumrendelete szabályozza. Az én munkakörömet a miniszter határozza meg, és bármilyen kérdést is tesz föl érti vagy nem érti a szándékainkat, azokat a stratégiákat és jogszabályalkotási javaslatokat, amiket teszünk , nekem mindig nagy megtiszteltetés önnek válaszolni.Tisztelt Képviselő Asszony! Engedje meg, hogy azért azt elmondjam, hogy amikor ön a kormány válságkezelését támadja és nemtetszését fejezi ki, akkor az azért némiképpen álságos. Ön ugye, megjárta már a kommunista utódpártot is, azt a pártot is, amelyiknek az elhibázott válságkezelését, a 2008-as válság totális félrekezelését köszönhetjük. Az az időszak is a megszorításokról szólt, a családok és a magyar vállalkozások sanyargatásáról, a magyar dolgozók életének újabb és újabb terhekkel való megnyomorításáról. De, tisztelt képviselő asszony, ez az, amit önök most is akarnak és most is javasolnak. És az a párt, ahová ön most átejtőernyőzött, mára kicsit arcélét vesztette, és Gyurcsány Ferenc karjai között keresi a politikai túlélés lehetőségeit, hogy egy-két mandátumot talán még megszerezzenek. Innen is hiteltelennek gondoljuk ezeket a bírálatokat és ezeket a javaslatokat. [[Demeter Márta: Eltelt két perc!]] Tisztelt Képviselő Asszony! A magyar kormány idejekorán nekikezdett a vírus elleni védekezésnek, és a munkahelyek védelmére is jelentős erőforrásokat allokáltunk, hiszen a munkahelyeket meg kell védeni, és új munkahelyeket kell teremteni. Erről szólt a gazdaságvédelmi akcióterv, és ez a védekezés az ön állításával ellentétben egyértelműen sikeres volt, hiszen a foglalkoztatottak száma ismét meghaladja a 4,5 millió főt, vagyis a vírus berobbanása előtti értéket. A munkanélküliség pedig az egyik legalacsonyabb Európában. Ez azt mutatja, hogy a kormányzati intézkedések célt értek, és valóban hasznosultak. A gazdaságvédelmi akciótervet viszont lezártuk, és indul a gazdasági újraindítási akcióterv. Ennek a pontos elemeiről, tisztelt képviselő asszony, a mai ülésnapon már hallhatott, de engedje meg, hogy felhívjam a figyelmét arra, hogy 5 százalékra csökkentettük a lakásépítés áfáját; az a cél, hogy évente mintegy 40 ezer lakás épüljön fel. 6 millió forintos kedvezményes hitelt adunk a családoknak a lakások felújításához, ebből 3 millió forint vissza nem térítendő támogatás. Ez azért is különösen jelentős, mert a baloldali kormányok megszüntették az otthonteremtési támogatást, és devizahitelezésbe lökték a magyar családokat. Új hitelkonstrukcióval támogatjuk a kis- és középvállalkozásokat; bértámogatást adunk a bajba jutott vállalkozásoknak; hitelmoratórium; béremelés az orvosoknak, a 25 év alattiaknak szja-kedvezmény; és a 13. havi nyugdíj visszaépítése, amit pont az ön volt pártja vett el a magyar nyugdíjasoktól, az idős honfitársainktól. Tisztelt Képviselő Asszony! Ami pedig a felsőoktatási intézményeket illeti, erről is volt ma már szó, a kormány egyértelműen a gazdaságfejlesztés és az innováció központi szereplőiként számít a magyar egyetemekre, felsőoktatási intézményekre, és számukra rugalmasabb, kiszámíthatóbb, szabadabb működési környezetet szeretne teremteni. És valóban, ahogy ön is mondta, az egyetemek egyértelműen nyertesei lesznek az Európai Unió helyreállítási alapjának. Köszönöm megtisztelő figyelmét, és kérem a válaszom elfogadását. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Megkérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Nem fogadom el, tisztelt elnök úr. Államtitkár úr, lényegében egy ilyen politikai elemzést hallottunk volna öntől; azt értem, hogy miért nem azon a pályán helyezkedett el, merthogy köszönőviszonyban nincs ez a valósággal. Viszont arra felhívnám a figyelmét, hogy tényleg nemcsak a lóláb lóg ki, hanem most már az egész ménes, ugyanis önök a válságkezelés helyett elképesztő pénzeket osztanak ki például a ZalaZone Zrt.-nek a zalaegerszegi lövészpáncélosgyár megvalósítására, 29 milliárdot az emberek pénzéből csak eddig. Ha ezt a helyi kkv-knak adják, akkor ebből a pénzből 5600 munkahelyet lehetett volna teremteni éves átlagkeresettel a belebegtetett 500 helyett. Ugyanígy a Corvinus Nemzetközi Befektetési Zrt. kapott 198 milliárd forintot, hogy lényegében kiváltsák azt a hitelt, amit a Budapest Bank megvásárlására vettek fel, 38 ezer ember éves átlagkeresetét, mint ahogy az állami vezetők ellátásával foglalkozó kormányzati intézmény 22 milliárd forintot, 4200 ember átlagkeresetét tehát összesen 50 ezer munkahelyet lehetett volna teremteni. [[Az elnök csenget.]] Önök nem ezt tették, hanem a kormányzati haveroknak osztogatnak.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő asszony nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrhoz: „Miért nem támogatja a kormány a válságban az embereket és a kisvállalkozókat?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az Orbán-kormány tavaly 6530 milliárd forint hitelt vett fel, ám ebből a válság kárvallottjaihoz szinte semmi sem szivárgott le, beleértve a vendéglátásban, turizmusban dolgozó vállalkozókat és alkalmazottakat. Válságkezelés címén ne a barátainak utalgasson a kormány milliárdokat, hanem támogassa a válság által valóban sújtottakat, hiszen a válság által sújtott ágazatok vállalkozásai sorra mentek tönkre, a munkahelyüket vesztett emberek közül sokan nem tudnak már élelmiszert vásárolni, rezsit fizetni, vagy teljesen eladósodtak. A csőd szélén álló vállalkozók kétségbeesésükben már a jogszabályi tiltás ellenére is kinyitnának, de az Orbán-kormányt semmi sem hatja meg, továbbra sem nyújtanak számukra érdemi segítséget. Felszólítjuk a kormányt, hogy legalább a már megítélt bértámogatásokat utaltassák át haladéktalanul a vállalkozóknak és a dolgozóknak, sokan ugyanis még a novemberi bértámogatást sem kapták meg. Követeljük, hogy nyissák meg újra a pályázati lehetőségeket, tegyék könnyebbé az adminisztrációt, és emeljék meg a bértámogatás elképesztően alacsony, 50 százalékos arányát legalább 80-90 százalékra. Az állam a bértámogatást ne utólag és különösen ne késve fizesse ki a vállalkozóknak, hanem előre! A jelenlegi válság idején különösen igaz, hogy kétszer ad, aki gyorsan ad, az Orbán-kormány viszont azt a kevés támogatást is csak soká, késve utalja el. Ennek következménye a számtalan tönkrement vállalkozás, amelyeken már egy tisztességes bértámogatási rendszer sem segítene, ezért nagyon sok ember állás és jövedelem nélkül maradt, hiszen az álláskeresési járadék csak az arra elvileg jogosultak negyedének jár. A jelenlegi helyzetben az emberekkel csak egy kicsit is együttérző és törődő kormány nem halogatná tovább a válságkezelő alapjövedelem bevezetését. A havi 100 ezer forintos válságkezelő alapjövedelem tavaly májustól év végéig a Párbeszéd számításai szerint mintegy 1200 milliárd forintba került volna. Az ENSZ Magyarországnak havi 334,48 dolláros, jelenlegi árfolyamon körülbelül 98 980 forintos vészhelyzeti alapjövedelmet javasolt. Az ENSZ majdnem ugyanannyi költségvetési kiadást számolt ki, mint a Párbeszéd, májustól decemberig 4,4 milliárd dollárt, azaz 1300 milliárd forintot körülbelül. Ezzel az 1200-1300 milliárddal áll szemben az, hogy tavaly az Orbán-kormány 6530 milliárd forint hitelt vett fel, a válságkezelő alapjövedelemhez szükséges összeg több mint ötszörösét. Államtitkár úr, mindezek után mikor vezeti be a kormány a válságkezelő alapjövedelmet, akár a gazdasági újraindító csomag részeként is? Kíváncsian várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Schanda Tamás János államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ön újra és újra bizonyítja, hogy önök mindössze megszorításokban, adóemelésekben és az ország eladósításában tudnak gondolkodni, amit ugyanis ön folyamatosan javasol, az úgynevezett alapjövedelem, annak az a lényege, hogy munkavégzés nélkül is lehessen pénzt kapni, méghozzá nem is keveset. [[15.00]] Ez a megoldás pedig nem ösztönöz munkavégzésre, hanem akár tartósan is távol tarthatja az érintetteket a munkaerőpiactól. Ezt pedig adókból, adóemelésekből és hitelből fizetnék, régi baloldali hagyomány szerint. Tisztelt Képviselő Úr! Önök valójában ezt nem is titkolják. A Karácsony-párt valójában most sem akar már mást, mint megszorítást és adóemelést. Már Karácsony Gergely ’18-as választási programjában megjelenik a háromkulcsos adózási rendszer, ahol az átlagkereset kétszeresétől 30 százalékra, tehát a duplájára emelnék az adókulcsot. Karácsony ’18-as javaslata szerint a társasági adó kulcsát több mint kétszeresére kellene emelni. Tehát adóemelés a cégeknek, adóemelés a magánszemélyeknek, adóemelés a családoknak, adóemelés mindenkinek ez az önök politikai programja. Karácsony pártjának egy 2019-es módosító javaslata is leleplezte, hogy a baloldal brutálisan meg akarja emelni a társasági adót, és el akarja lehetetleníteni a magyar vállalkozásokat. Nem kevesebb mint 480 milliárd forintot vennének el a javaslat szerint a magyar cégektől. De az önök programja, a Karácsony-program széles körű szénadót is tartalmaz, amely brutálisan megdrágítaná a rezsit, a fűtést, a közlekedést és az áruk szállítását. Ez azt jelenti, hogy több százmilliárd forintot vennének el a magyar emberektől és a magyar vállalkozásoktól. Tisztelt Képviselő Úr! Nem újdonság ez a javaslat önöktől sem. Megszoktuk ezt a baloldali receptet már: a gazdasági világválságot pontosan így kezelte az a baloldal, aminek ön is a része. Ahelyett, hogy megoldást kerestek volna, támogatták volna a magyar családokat és a magyar vállalkozásokat, ahelyett valójában csak megszorításos adóemelésről beszéltek. Segélyt akartak adni, nem pedig munkát az embereknek, munkahelyteremtés helyett pedig munkahelyeket szüntettek meg. Aki pedig mégis tudott dolgozni, azt agyonadóztatták. Ezt akarják újra, erről szólnak újra és újra az ön javaslatai is. Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy azért arról is tájékoztassam, hogy a különböző bértámogatásokon keresztül a kormány eddig csaknem 67 ezer vállalkozást ért el. 400 ezer munkahely megvédését és létrehozását támogatta csak a bértámogatással. A turisztikai vendéglátás ágazati bértámogatását pedig több mint százezer munkavállalóra igényelték a vállalkozások. Felgyorsítottuk a támogatások kifizetését, és a kifizetések aránya már eléri a 98 százalékos szintet, ami azt jelenti, hogy gyakorlatilag teljes egészében hozzájutottak már az állami támogatáshoz ezek a cégek, köszönhetően a gazdaságvédelmi akcióterv intézkedéseinek, aminek szintén az a következménye, amiről ma már szó volt itt az Országgyűlésben, hogy Magyarországon a foglalkoztatottak száma [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ismét meghaladja a négy és fél milliót, a munkanélküliek aránya pedig az egyik legalacsonyabb Európában. Köszönöm megtisztelő figyelmét, és kérem a válaszom elfogadását. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Megkérdezem a képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Megszorítást és adóemelést éppen a Fidesz-kormány hajtott végre az elmúlt hónapokban folyamatosan. A megszorítások legnagyobb áldozatai az önkormányzatok és ezen keresztül az emberek. Millióknak az ellátását, millióknak az életkörülményeit rontották azzal, hogy nagyon durva megszorításokat hajtottak végre az önkormányzatok ellen.Az adóemelés megint csak az önök politikája, hiszen a közműadót háromszorosára, a szolidaritási adót a négyszeresére emelték, százmilliárdos tételeket húztak ki ezzel a különböző társadalmi-gazdasági szereplőknek a zsebéből. És persze, lenne szükség adóemelésre, csak nem itt, hanem az oligarcháknál meg a multicégeknél, az óriásvállalatoknál, akik számára maguk adóparadicsomot csináltak. Ha az óriáscégek rendesen adóznának, akkor lenne pénz az embereknek a munkanélküli-támogatására, vagy lenne pénz a szociális ellátórendszer lyukainak befoltozására. És csak arról, hogy mennyire volt sikeres a maguk bértámogatási rendszere: a vendéglátásban 140 ezer álláshelyből mindössze 60 ezer maradt. Több mint a fele elveszett, úgyhogy ennyit a maguk hatalmas sikeréről. Lesze akkor válságkezelő alapjövedelem vagy sem? mert erre nem válaszolt.
Köszönöm. Tehát, tisztelt Országgyűlés, ha jól érzékeltem, a képviselő úr nem fogadta el az államtitkár választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Szatmáry Kristóf, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be az igazságügyi miniszterhez: „Kinél bankol Czeglédy?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar baloldal és hírcsatornái itthon és külföldön előszeretettel vádolják a kormányt korrupcióval és az uniós pénzekkel való visszaéléssel.A gyűlöletkeltés és az irigység zsigeri szítása régi kommunista tempó. Teszik ezt minél hangosabban és látványosan, talán azért, mert a magyarok talán elfelejtik azt, hogy kik is azok, akik valójában talicskával tolták ki a pénzt ebből az országból, és kikhez kötődnek a legnagyobb korrupciós ügyek és csalások. Emlékezzünk csak a 4-es metró ügyére, a valaha volt legnagyobb, uniós pénzzel való visszaélésre. De úgy látszik, hogy ez a szokás a baloldalon ellenzékben is megmaradt. Országszerte ismert Gyurcsány Ferenc adócsalással vádolt ügyvédjének, Czeglédy Csabának a neve, akivel a baloldali önkormányzatok mellékesen annak ellenére kötnek milliós nagyságrendű szerződéseket, hogy tagságát az Ügyvédi Kamara felfüggesztette. A múlt hónapban Budai Gyula képviselőtársam feljelentést tett a Központi Nyomozó Főügyészségen költségvetési csalás ügyében, amelyben Gyurcsányék családi cége mellett a Czeglédyhez köthető Human Operator Zrt. is érintett. Az Altus Portfólió Kft., melynek vezérigazgatója Dobrev Klára, 2016-17 között négy alkalommal közel 300 millió forintos kölcsönt adott a Human Operator Zrt.-nek. 2017-ben a Magyar Nemzeti Bank pénzügyi felügyelete megállapította, hogy az Altus Portfólió Kft. ezt jogellenesen tette, ugyanis nem rendelkezik erre irányuló engedélyekkel. Ezeket a szerződéseket az időközben európai parlamenti képviselővé avanzsált Dobrev Klára és a költségvetési csalással vádolt Czeglédy Csaba írták alá. De nem elég a jogellenes finanszírozás, valószínűsíthető, hogy ezt uniós pénzek felhasználásával tették Gyurcsányék. Épp a kölcsönök folyósításával egy időben az Altus Befektetési Zrt. által konzorciumban 1,5 milliárd forintnak megfelelő európai uniós forrást nyertek. Az időközben megjelent nyilatkozatok szerint ezzel egy időben nemcsak Czeglédy Csaba, de egyéb magánszemélyek és maga a Demokratikus Koalíció is kapott a kölcsönből. Úgy vélem, a közélet tisztasága érdekében mindenkinek joga van megtudnia, hogy mekkora összegek kerültek jogellenes úton Czeglédy Csabához és egyéb, baloldalhoz köthető személyekhez. Ezek alapján kérdezem államtitkár urat: kinél bankol Czeglédy? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Völner Pál államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársam! Mint az előbbiekben ön is említette, a Vas Megyei Ügyvédi Kamara felfüggesztette a büntetőeljárás hatálya alatt álló Czeglédy Csaba ügyvédi kamarai tagságát. Erre akkor van lehetőség, ha az ügyvédi tevékenységet gyakorló személy szándékos bűncselekmény miatt büntetőeljárás hatálya alatt áll. Tudjuk, ez a bizonyos 6,3 milliárdos költségvetési csalás, aminek éppen az alanya.Emlékeztetem önöket, hogy Czeglédyt 2001-ben első fokon tehát már 2001-ben is a Szombathelyi Városi Bíróság folytatólagosan elkövetett, adóbevételt jelentős mértékben csökkentő adócsalás, magánokirat-hamisítás, számviteli fegyelem megsértése és más bűncselekmények miatt 8 hónap börtönbüntetésre ítélte 2 évre felfüggesztve, amit másodfokon a Veszprém megyei Bíróság 1 év 4 hónapra súlyosbított. Márciusban folytatódhat Czeglédy Csaba új büntetőpere, azonban az eljárás akadozik. A tavalyi évi procedúrát hónapokra megakasztotta, hogy a bíróság kénytelen volt kizárni az egyik ügyvédet, mert összeférhetetlenséget állapított meg, és mivel Czeglédy vitatta az ügyvéd kizárását, a fellebbezés miatt nem lehetett folytatni a büntetőpert. Czeglédy egyébként még csak gyanúsított volt, amikor egy másik botrány: 2019-ben a DK feltette az európai parlamenti képviselőjelöltek listájára, és így mentelmi jogot szerzett. Ez is bizonyítja, hogy a baloldali politikusok trükköznek a jogszabályokkal, mindegy, hogy kölcsönről van szó, mentelmi jogról van szó, adócsalásról van szó. [[15.10]] Az igazságszolgáltatás akadálytalan működése, valamint a büntetőjogi felelősségre vonás elkerülhetetlensége a jogállam működésének alapját képezi. Ennek biztosítása érdekében 2019-ben indokolt volt egy olyan szabályozás kialakítása, amely értelmében azon büntetőeljárásokra, amelyekben a vádemelésre még a képviselőjelölt nyilvántartásba vételét megelőzően került sor, vagy amely kapcsán a képviselőjelölt személyi szabadságot érintő bírói engedélyes kényszerintézkedés hatálya alatt áll, a mentelmi jog nem képezi a büntetőeljárás lefolytatásának és ezután az igazságszolgáltatás működésének az akadályát, ezen büntetőeljárások ugyanis nincsenek és nem is hozhatók összefüggésbe képviselőjelölti minőségével. Úgyhogy, ha ebben az eljárásban is próbálnak majd egy ilyet a 2022-es választásokon igénybe venni, akkor ez nem fog sikerülni. Tisztelt Ház! A baloldal és a DK azóta is mentegeti és védelmébe vette ezt az ügyvédet, gyakorlatilag kitömi pénzzel a XI. kerületi önkormányzat, a VII. kerületi önkormányzat, ismerjük ezeket az ügyeket. A kérdés valójában az, hogy Gyurcsány Ferenc és pártja miért védi ennyire Czeglédy Csabát, és miért pénzeli. Hová lett a több mint 6 milliárd forint, amely eltűnt a költségvetésből, hiszen a károsultaknak nem térítettek meg belőle semmit, és az államnak se térítették meg. Miért került sor több tíz milliós barátikölcsön-szerződésre Czeglédyék cége és a Gyurcsány-cégek között, aminek szintén tisztázatlan az eredete, és miért volt rá szükség? Meglehet, a jogellenes pénzügyi mozgások mögött is politikai tevékenység támogatása állt elsősorban. A Nemzeti Bank kimondta, hogy jogellenes volt ez a tevékenység. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezekből az ügyekből is látszik, hogy a balliberális oldal ugyanott folytatta, ahol 2010-ben abbahagyta, semmit sem tanultak, semmit nem felejtettek, ugyanúgy csak a saját zsebüket tömik a korrupciós pénzekből, miközben megkárosítják az adófizetőket, a gyanútlan embereket. Gyurcsányék soha semmit nem tettek a magyar emberek érdekében, csak elvontak és megszorítottak. A baloldal Czeglédy Csabához való ragaszkodása eszünkbe juttatja a régi közmondást, amely szerint madarat tolláról, embert barátjáról ismerni meg pártot pedig az ügyvédjéről. Végezetül szeretnék megköszönni minden olyan felszólalást, amely arra sarkallja a hatóságokat, hogy minél alaposabban derítsék fel az ilyen eseteket, bűncselekményeket. Köszönöm a figyelmet, és kérem az elfogadását a válasznak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. [[Jelzésre:]] Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. A választ természetesen elfogadom, bár azt gondolom, hogy sok magyar állampolgárként azt a fajta tevékenységet, amelyet Czeglédy Csaba folytat, nem tudja elfogadni. Az már talán a magyar baloldal diszkrét problémája, hogy miért egy gyanús körülmények között meggazdagodott milliárdos vezeti, de ez legyen az ő bajuk. Viszont az látható, hogy a baloldal mocskol mindenkit, akit tud, ellentétben a saját háza táján nem tesz rendet, és látható, hogy ez az ügy igen kellemetlen számukra. Ezért is lehet az, hogy személyiségi jogi pert indítottak mind Budai Gyula, mind Deutsch Tamás európai parlamenti képviselő ellen, akik a nyilvánosság elé tárták ezt az ügyet. Bárcsak ne tették volna; hiszen mi örülünk, hogy tették, mert a bíróság kimondta, hogy tényszerűnek tekinthető azon következtetés, miszerint azokból az uniós forrásokból, amelyeket megkapott a Gyurcsány család cége, ebből jutott pénzösszeg a Human Operator Zrt.-nek. Továbbra is várjuk, és kíváncsiak vagyunk, hogy mi lesz ennek az ügynek a vége. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr az államtitkári választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Lukács László György, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „3500 magyarázat” címmel. Lukács László György képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Miniszter Úr! jaj, bocsánat, leendő miniszter úr, ha esetleg igazak a pletykák. Szóval, tisztelt államtitkár úr, közel tízezerrel többen hunytak el tavaly, mint 2019-ben, összesen 139 549-en, derül ki a Központi Statisztikai Hivatal beszámolójából. 1999 óta, tehát 21 év óta ez a legmagasabb halálozási statisztika. Az adatokból az is kiderül, hogy a halálozás ősszel ugrott meg jelentős mértékben, amikor a koronavírus-járvány második hulláma volt, azaz amikor Orbán Viktor hagyta, hogy a vírus diktálja a tempót, a tempót pedig az ország nem bírta. Októberben 12 500, novemberben és decemberben azonban már 16 ezernél is több honfitársunkat veszítettük el. Csak ebben a három hónapban majdnem 45 ezren haltak meg. Az utolsó negyedévben 13 ezer fős volt a többlethalálozás az előző évhez képest. Ha ezekből kivonjuk a kormányzati adatok szerint igazolhatóan koronavírusban elhunytak számát, világosan látszik, hogy az év utolsó hónapjaiban legalább 3500-an úgy haltak meg, hogy az elhalálozásukról biztos magyarázatot nem tudunk adni, és önök sem adtak. Hiába kérdeztem többször az egészségügyért is felelős minisztert és önt, államtitkár úr, itt a parlamentben, hogy válaszolja meg, hogy mi vezetett erre a kiugró halálozásra, egyszer sem kaptunk magyarázatot. Tekintettel arra, hogy két hónap eltelt az előző év lezárása óta, egy felelős minisztériumnak, egy felelős miniszternek tudnia kell, hogy miben hunyt el közel 3500 fő, akinek a halálát nem a vírusfertőzésre tudjuk visszavezetni. Vajon az okok között lehet, hogy elmaradt az egészségügyi kezelésük, elmaradtak a diagnózisok, vagy esetleg az elmaradt terápiák állhatnak emögött? A válasszal egyébként elsősorban nem nekem, hanem azoknak a hozzátartozóknak, azoknak a magyar családoknak s azoknak a szakembereknek tartozik, akik mind a mai napig ezt az okot kutatják, és kutatják, hogy miért veszítették el hozzátartozójukat. Tisztelt államtitkár úr, mindezekre tekintettel kérdezem: minek tulajdonítható az a 3500 fős halálozás, akinek elvesztésével a kormány még mindig nem tudott elszámolni? Vizsgáltáke, hogy milyen okokra vezethetők vissza ezek a halálozások? Például hozzáférhető volte az egészségügy a járvány alatt a daganatos betegségben küzdőknek vagy azoknak, akiknek a terápiája nem várhat? Elképzelhetőe, hogy a meghalt honfitársaink az egészségügy járványüzemmódba kapcsolása miatt nem kaphattak ellátást, és ennek tulajdonítható a haláluk? És mikor fognak végre beszámolni erről az időszakról, mikor mondják el végre az igazságot ezzel kapcsolatosan az Országgyűlés bizottsága vagy vizsgálóbizottság előtt, vagy a média, vagy bármilyen más nyilvánosság előtt, hiszen ezzel az igazsággal, a beszámolással tartoznak a magyar embereknek. Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[Dr. Szűcs Lajost a jegyzői székben dr. Vinnai Győző váltja fel.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek, aki válaszol az interpellációra.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Arra törekedtünk az elmúlt esztendőben is, hogy minden magyar ember életét és egészségét a koronavírus-járványban is meg tudjuk oldani, meg tudjuk óvni, és bizony az ellenzék, a baloldal ebben nem igazán volt a kormány és az egészségügyi dolgozók segítségére. Önnek is van egy saját, külön bejáratú álhíre az elmúlt esztendőből, amikor ön is azt terjesztette, hogy az egészségügyi dolgozók nem fogják automatikusan megkapni az 500 ezer forintos külön juttatást, amit a kormány a részükre biztosított, hanem azt majd egyenként kell igényelni. Az élet bizonyította, hogy az az állítása nem volt valós. Az az állítása sajnos valós volt még több évvel ezelőtt, amikor azzal büszkélkedett, hogy orvosokat szállít külföldre, de ez [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] , azt hiszem, hogy inkább nem dicsőség a baloldal számára, bár nem egyedi eset, hogy az egészségügy működését inkább rontják, mintsem hogy javítanák.Ami a tavalyi év halálozási adatait illeti, tisztelt képviselő úr, a világ és Európa szinte minden országában a 2020-as esztendőben többen hunytak el, mint a 2019-es esztendőben, ha megnézzük a számokat, és nem az a kérdés, hogy többen hunytake el, hanem az, hogy melyik ország az, ahol kisebb ez a többlet, és melyik ország, ahol nagyobb. Magyarország ebben a tekintetben azok közé az országok közé tartozik az Európai Unión belül, ahol alacsonyabb ez a növekedés, és ha egy másik táblázatot néz, tisztelt képviselő úr, és összeveti azt, hogy a koronavírus kapcsán a lejelentett esetek száma és a halálozási többlet hogyan alakul, akkor láthatja, hogy más országokban sokkal nagyobb az olló, sokkal nagyobb a bizonytalanság, mint Magyarországon. Magyarországon tehát hitelesek is a statisztikák és a vírus elleni küzdelemnek az eredményességéről is beszámolnak. Ha tehát a teljes halálozási többletet nézi, akkor láthatja, hogy Magyarországon szerencsére ez a szám alacsonyabb, mint akár Luxemburgban, Máltán, Franciaországban, Portugáliában, Ausztriában, Svédországban, Olaszországban, Hollandiában, Angliában, Szlovéniában, Csehországban, Litvániában, Bulgáriában, Lengyelországban, Belgiumban vagy Spanyolországban. Sok betegség lehet nyilván, amelyik előfordult az elmúlt esztendőben is, de azt az első pillanattól egyértelművé tettük, hogy mindenki, aki olyan betegségben szenved, amely az életét veszélyezteti, vagy hogyha nem kezelik, akkor az neki tartós egészségromlást, tartós egészségkárosodást okoz, ezeket a beavatkozásokat elvégezték természetesen a tavalyi esztendőben is Magyarországon, nyilván fokozott biztonsági intézkedések mellett, több védőfelszerelésben, tesztelve a betegeket, és óva ezzel mind a betegeknek, mind pedig az orvosoknak az egészségét; de minden olyan beavatkozást elvégeztek, ami ahhoz volt szükséges, hogy valakinek ne legyen életveszélyes az állapota, vagy ne legyen tartós egészségromlása. [[15.20]] Ezeket mind megtettük; azt is, hogy ezeket a beavatkozásokat elvégeztük, hiszen ön is olvashatta a hírekben, Franciaországban akár még rákos betegek is kerülhettek olyan helyzetbe, hogy nem látták el őket, pedig rákos betegek voltak, de már nem volt meg az egészségügynek a kapacitása. Magyarországon minden ilyen kapacitás megvolt: mind a koronavírusos betegek számára mindig volt ágy, mindig volt orvos, mindig volt felszerelés, mindig volt gyógyszer, és minden más, életveszélyben lévő vagy súlyos betegségben szenvedő, kezelést igénylő embernek volt egészségügyi ellátása. Ezért mondhatjuk el, hogy jóval kisebb Magyarországon ez a halálozási többlet, mint más országokban. Ezért volt eredményes mind a védekezés, mind pedig a védekezésen túl az egészségügynek az alapműködése is ezért volt eredményes, mert jóval kisebb ez a szám, mint más országokban. Úgyhogy azt kérem, tisztelt képviselő úr, ne gyártson még egy álhírt, hogy a tavalyi, személyes álhíre még ebben az esztendőben is gyárt egyet, hanem ismerjük el azoknak az orvosoknak és azoknak az ápolóknak a tevékenységét, akik az előbb felsorolt, nálunk gazdagabb országokhoz képest is jobban tudták megvédeni akár a koronavírusos betegeknek, akár a nem koronavírusos betegeknek az egészségét és az életét. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Azt hiszem, hogy őket elismerés illeti, hiszen a számok is az ő munkájukat igazolják vissza. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Nem fogadom el, köszönöm szépen, különösen azért, mert a legfőbb álhírről még államtitkár úr sem beszélt ebben a válaszban. A legfőbb álhír az volt, hogy Orbán Viktor azt ígérte, hogy mindenkit meg fognak gyógyítani. Önök 14 ezer embert hagytak meghalni koronavírusban, 3500 pluszemberrel nem tudnak elszámolni, és még most sem tudta megadni a magyarázatot, államtitkár úr. De tudja, miért? Talán azért, mert akkor be kellene ismerni, hogy nyáron nem a védekezéssel voltak elfoglalva, hanem Balaton-felvidéki luxuskúriákban borozgattak, és terjesztették egymás között a vírust; vagy el kellene ismerni, hogy az önök miniszterét jobban érdekli Mátyás király csontjainak összerakása, mint a beteg embereknek meg a vírusban szenvedőknek a megvédése. Vagy el kellene ismerni a legnagyobb égést, ami az önök számára van, és a legnagyobb égés az, hogy Orbán Viktor hagyta, hogy ősszel a vírus diktálja a tempót, és az ország nem bírta ezt a tempót. Ezt ő hagyta, ez az ő eredménye, és a felelősséget is neki kell ezért viselnie. [[A jegyzői székben Hiszékeny Dezsőt Szabó Sándor váltja fel.]] Államtitkár úr, önöknek egyszer szembe kell majd nézni azzal, hogy ezzel a 3500 emberrel mi történt. Sőt, az is ki fog derülni, hogy lehet, hogy ennél még sokkal többen vannak, és a szembenézés fájdalmas lesz, de szembe kell nézni, és őszintén az embereknek elmondani, hogy mi okozta ezt, mert a jövő [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] számára tanulni kell belőle, és hogyha probléma volt, akkor azt a jövő számára orvosolni kell [[Az elnök újból csenget.]] és nem cinikusan röhögni rajta. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik és az MSZP padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Szászfalvi László, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be az innovációért és technológiáért felelős miniszterhez: „Milyen ütemben és milyen intézkedésekkel valósul meg a gazdaság-újraindítási akcióterv?” címmel. Szászfalvi László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A Fidesz-KDNP-kormányzás majd’ tizenegy éve során számos, a magyar társadalmat érintő hazai és nemzetközi problémát kellett kezelnünk, megoldanunk. Előbb az előző szocialista, baloldali kormány hibái, majd a nemzetközi gazdasági és politikai helyzet kormányozta válsághelyzetbe Magyarországot, majd egy felívelő időszakot követően az elmúlt évben a koronavírus világjárványa miatt kellett gazdaságvédelmi intézkedéseket hoznunk.A céljaink azonban nem változtak: a magyar gazdaság fejlesztése a foglalkoztatottság növelésével, emellett a bérek emelése és az adóterhek csökkentése. Az elmúlt években több nagy horderejű, gazdaságélénkítő, köztehercsökkentő intézkedéssorozatot indított a kormány, aminek eredményeképpen Magyarországon modern országépítő munka kezdődött és folyhatott. Ezt a fejlődési pályát írta át a koronavírus-helyzet hatása, amit mihamarabb orvosolnia kellett a kormánynak. Ezért már 2019 nyarán 13+1 pontból álló gazdaságvédelmi akciótervet hirdetett és indított, amely a tények és az adatok alapján sikeres volt. Tisztelt Államtitkár Úr! Az már önmagában örömteli dolog, hogy a mostani világgazdasági helyzetben immár a gazdaság újraindításáról gondolkodhatunk és beszélhetünk. Mindez azon alapul, hogy a korábbi intézkedések elérték a céljukat. Egyben ez azt is jelzi, hogy a magyar gazdaság erősebbé, egyben ellenállóbbá vált, akár ilyen helyzetben is. Példa erre az is, hogy tavaly decemberben már ugyanannyian dolgoztak, mint a válság előtt. Az volt a közös célunk, hogy annyi munkahelyet hozzunk létre, amennyit a vírus tönkretesz. Ez, úgy tűnik, hogy sikeres. A kormány a Kereszténydemokrata Néppárt egyetértésével hitelmoratóriumot vezetett be, és bértámogatásokat nyújtott a nehéz helyzetben lévő ágazatoknál. Beruházási támogatást adtunk majd’ 1500 magyarországi vállalkozásnak, ami sok százezer munkahely megtartásához és több tízezer létrehozásához járult hozzá. Emellett az elmúlt évben a magyar gazdaságvédelem magas szinten tartotta a beruházási rátát azzal, hogy magas maradt a nemzetgazdasági és az állami beruházások aránya. Tisztelt Államtitkár Úr! Mindezek mellett a gazdaság-újraindítási akcióterv számos új lehetőséget és támogatást is jelent majd a magyar vállalkozások számára. Erre jó példa a kamatmentes, a kis- és középvállalkozások újraindítását segítő 10 millió forintos, 10 éves futamidejű gyorskölcsön. A részletek iránt érdeklődve kérdezem tisztelt államtitkár urat: milyen ütemben és milyen intézkedésekkel valósul meg a gazdaság-újraindítási akcióterv? Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Schanda Tamás János államtitkár úrnak, aki az interpellációra válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A nemzeti-polgári kormánynak valóban van már tapasztalata a válsághelyzetek kezelésében, ugyanis a baloldal felelőtlen, káros és a magyar emberek, a magyar családok és a magyar vállalatok érdekeit figyelmen kívül hagyó kormányzása következtében 2010-re a csőd széléről kellett hogy visszahozza Magyarországot. A munkanélküliség 2010-ben, erre mindannyian jól emlékszünk, a csúcson volt; az embereket devizahitelbe kergették; a dolgozókra, a magyar emberekre pedig elviselhetetlen terheket tettek. Tisztelt Képviselő Úr! A mi politikai filozófiánk teljesen más, mint a baloldalé: mi az emberek és a vállalatok értékteremtésében és a munkában hiszünk. Ezek azok, amiket előnyben kell részesíteni a megalázó segélyezés helyett. Mindannyian azt gondoljuk ugyanis, hogy munkaalapú gazdaságot kell építeni, és a családok megsarcolása, felelőtlen megadóztatása helyett pedig családbarát, a magyar családokat segítő intézkedésekre van szükség a kormányzati oldalról is. És ez a politika sikeres volt, hiszen 2019-re 850 ezerrel többen dolgoztak hazánkban, mint 2010-ben; a munkanélküliség pedig rekordalacsony volt; a foglalkoztatás pedig a lehető legmagasabb volt az elmúlt évtizedekben. De, tisztelt képviselő úr, ahogyan ön is mondta, a koronavírus tavalyi megjelenése ezekre az eredményekre is veszélyt jelentett, a vírus a munkahelyekre is veszélyt jelentett, ezért mi is azonnal védekezésbe kezdtünk ezen a területen is. A magyar kormány számtalan intézkedést vezetett be az emberi élet védelme mellett a munkahelyek megvédése érdekében is, illetve új munkahelyek teremtése céljából. Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy elmondjam azt is, hogy a védekezés sikeres volt. Erre utalt ön is, hiszen 2020 decemberében annyian dolgoztak, mint egy évvel korábban, vagyis a válságot megelőzően, így ma Magyarországon újra több mint 4,5 millió ember dolgozik. Tisztelt Képviselő Úr! És most már valóban a gazdaság újraindításán van a sor, éppen ezért több szükséges intézkedésről döntött már a kormány. Ilyen, hogy 5 százalékra csökkentettük a lakásépítés áfáját. Ez azt eredményezheti, hogy évente mintegy 40 ezer lakás épül. [[15.30]] 6 millió forint kedvezményes hitelt adunk a családoknak a lakások felújításához, és ebből pedig 3 millió forint vissza nem térítendő támogatás. Ez azért is különösen fontos, mert jól mutatja, hogy mi támogatjuk a családokat, míg a baloldal épp hogy megsarcolja őket. A baloldali kormányok megszüntették az otthonteremtési programot, és devizahitelezésbe lökték a magyar családokat [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] , ezzel szemben a polgári nemzeti kormány támogatja őket. De új hitelkonstrukciót vezettünk be a kis- és középvállalkozásoknak, tíz évre 10 millió forint erejéig nullaszázalékos hitelt nyújtunk számukra. Bértámogatást adunk a bajba jutott vállalatoknak, amely több mint százezer ember munkahelyét védi meg. Hitelmoratóriummal segítjük a vállalkozásokat és a családokat egyaránt, és amiről szintén volt már szó az Országgyűlésben soha nem látott méretű, történelmi méretű béremelést biztosítunk az orvosoknak, azoknak az egészségügyi, az egészségügyben dolgozóknak, akikről pontosan tudjuk, hogy a Gyurcsány-kormány alatt [[Az elnök csenget.]] csak hátrány érhette őket. Köszönöm megtisztelő figyelmét, és kérem a válaszom elfogadását. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Megkérdezem a képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm szépen a válaszát. Én azt gondolom, hogy a sok nyomorúság, próbatétel, nehézség és kihívás ellenére azt mondhatjuk, hogy nagy eredmény az, hogy nem kellett visszatérnünk a segélyalapú gazdaságra és a segélyek támogatására, ami valóban ahogyan az államtitkár úr mondta egy megalázó élethelyzetet jelentett annak idején sok-sok család és sok-sok állampolgár számára. Én azt gondolom, hogy ki kell emelünk azt is, hogy a gazdaság-újraindítási akciótervben több olyan pont, több olyan aktivitás, kormányzati intézkedés szerepel, amely a különösen nehéz helyzetben lévő társadalmi csoportokon segít, így például a 3 millió forintos otthonfelújítási támogatás, aztán a 13. havi nyugdíjnak a visszaépítése, ezen túlmenően pedig a hiteltörlesztési moratórium szintén ezeknek a családoknak, ezeknek a csoportoknak, társadalmi csoportoknak különösen nagy segítség. [[Az elnök csenget.]] Ezért természetesen elfogadom a válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr az államtitkári választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! 15 óra 32 perc van, az interpellációk tárgyalásának végére értünk. Most az azonnali kérdésekkel folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Jakab Péter és Szilágyi György, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Megkérdezem a képviselő urakat, elfogadjáke a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kérik a választ.
Megvárjuk a miniszterelnök urat, köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tájékoztatom, képviselő úr, hogy a miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Csányi Tamás és Lukács György, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni [[Közbeszólás és zaj a Jobbik soraiból.]] ha megengedi, képviselő úr, folytatnám, köszönöm [[Szilágyi György: Már több neve nincs, elnök úr.]] az emberi erőforrások miniszterének: „Mit gondol erről, Miniszter úr?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszter úrtól kéri a választ.
Tisztelt Elnök Úr! A nevekkel könnyű tévedni, és nem a házvezetést szeretném kritizálni vele…
A képviselő úr válaszát kérem: igen vagy nem?
…de Orbán Viktor szerint Kasler miniszter úr… [[Derültség a Jobbik soraiban.]]
Az „igen” vagy „nem” válaszát kérem. [[Dr. Lukács László György jelzésére:]] Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el a válaszadó személyét. Tájékoztatom, hogy a miniszter úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Szilágyi György, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Gondolkoznak ezen kormányzati szinten?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Szilágyi György: Elfogadom, köszönöm.]] Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Miniszter Úr! Földi László, az önök kedvenc házi biztonságpolitikai szakértője nagyon komoly kijelentést tett a napokban, azt mondta, hogy Magyarország érdekében Magyarországon le kell kapcsolni az internetet. Hogy miért kell foglalkoznunk ezzel, és miért kell komolyan venni ezt a kijelentést, engedje meg, hogy három részt felsoroljak ebből! Azért, mert a szakértő úr, akit önök rendszeresen foglalkoztatnak a hazugsággyáraikban, rendszeresen az önök propagandaminisztériuma által előállított panelokat mondja el, és mindent megtesz azért, hogy a választóknak eljuttassa a Fidesz üzeneteit ez is esetleg az önök üzenete, hogy le kell kapcsolni az internetet Magyarországon? Másodsorban azért kell komolyan venni az ilyen kijelentéseket, mert tudjuk nagyon jól, hogy a nyilvánosság korlátozása 2010 óta folyamatosan napirenden van önöknél. Példának okáért az Országház számos pontjáról kiszorultak az újságírók, a NER-rel szemben kritikus médiumok lettek kivéreztetve, bedarálva vagy megszállva, az egyetlen fórumot pedig, ahol a nyilvánosságot a kormány nem tudja kontrollálni, az Orbán-kormány korábban meg kívánta adóztatni ugye, ettől végül a határozott ellenzéki fellépés és a tízezres demonstrációk tántorították el önöket. És harmadsorban azért kell komolyan venni ezt a kijelentést, mert önök folyamatosan vereséget szenvednek az elmúlt hónapokban az internetes platformokon, például a Jobbik elnöke, Jakab Péter rendszeresen mossa le a Fideszt, a fideszes politikusokat és Orbán Viktort is a térképről. Hogy csak egy példát említsek: az előző héten Jakab Péter egy videója 710 ezer indítást eredményezett, míg a legjobban teljesítő fideszes politikusé, 13 videót összevetve, csak 380 ezret, és tudjuk, hogy ha valamit önök nem tudnak uralni, akkor azt állandóan meg kívánják szüntetni és bedarálni. [[Az elnök csenget.]] Valóban be kívánják tiltani az internetet, miniszter úr? [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak. Miniszter úr, öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Természetesen az azonnali kérdések órájában az ellenzék szabadon választja meg, hogy milyen témakörben tesz fel kérdéseket, de hogyha… [[Dr. Brenner Koloman: Köszönjük szépen a miniszter úrnak az engedélyét!]] és ezt senki nem kívánja korlátozni [[Közbeszólás a Jobbik soraiból.]] de hogyha ilyen képtelenségeket is szóba hoz az ellenzék, az azt mutatja, hogy túl sok ideje van az azonnali kérdésekre. Nyilván nem is akarjuk, nem is [[Dr. Brenner Koloman: Be kellene zárni a parlamentet is például!]] akarjuk, nem is tudjuk, nem is volt soha cél az internet semmilyen korlátozása Magyarországon [[Dr. Brenner Koloman: Internetadó!]] úgyhogy az ezzel kapcsolatos felvetések, találgatások lehet, hogy egy más színezetű, baloldali kormány időszakában, amelynek a Jobbik is újdonsült tagja lenne [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Jaj már!]] felmerülnének, de megnyugtatom a képviselő urat, hogy a mi kormányzásunk alatt az internet bármiféle korlátozása az egyébként ma is létező, egészen szélsőséges esetekben megengedett és tartalom alapján szelektált korlátozási lehetőségeken túl nem lehetséges és nem képzelhető el. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból. Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen a miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a válaszát, miniszter úr. Hát, ez meg is nyugtathatna minket, hogyha nem lennének olyan tapasztalataink, tudja, mint hogy a miniszterelnök úr azt mondja, vagy a miniszterelnök úr azt mondja, és akkor, gondolom, a miniszterek is, hogy ne azt nézzék, amit mondok, hanem azt, amit cselekszem [[Dr. Brenner Koloman: Így, így!]] és önök már egyébként megpróbálták korlátozni az internetet, megpróbáltak korlátozni bizonyos platformokat, és ugye, azzal is találkozunk, bárhogy is tagadják, hogy folyamatosan megpróbálják bedarálni a médiát, a médiát szinte teljes egészében a hatalmuk alá vonták, és a közpénzből eltartott médiumokat és a közpénzből eltartott közmédiumokat önök egyértelműen a saját céljaikra használják fel. Ezért lehet, hogy az most megnyugtatónak tűnik, amit ön válaszolt, hogy nem kívánják az internetet bedarálni és betiltani csupán azért, mert ott önök folyamatosan vereséget szenvednek, ettől még én sajnos úgy gondolom, hogy ennek valós a veszélye, hiszen önök egy olyan diktatúrát próbálnak meg kiépíteni Magyarországon, ahol nem tűrik meg [[Az elnök csenget.]] az ellenzéki hangokat, nem tűrik meg az olyan véleményt, ami nem az önökével egyezik meg. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[15.40]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszter urat. Miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. A képviselő úr egy teljesen abszurd kérdést tett fel nekem, én erre komoly választ adtam. [[Derültség a Jobbik soraiban.]] Ha ön ennek nem ad hitelt, akkor fölösleges itt kérdéseket feltenni, akkor az én válaszom meghallgatása nélkül is elmondhatja a véleményét. Azt szeretném csupán jelezni, hogy ha a Jobbik különböző oldalait megnézi, akkor ott sokan panaszkodnak arra, hogy a Jobbikkal ellentétes véleményeknek a megfogalmazása miatt letiltják őket. [[Moraj a Jobbik soraiban. Dr. Brenner Koloman: Szegény Nacsa Lőrincet is bántják!]] Tehát a saját házuk táján söprögessenek először, és azt követően fogalmazzanak csak meg olyan vádakat, aminek semmilyen alapja nincs, és amelyik, még egyszer mondom, az abszurditás kategóriájába tartozik [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] és komolyan nem vethető fel. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Miniszter Úr! A jelzés nem önnek szólt, hanem a hangoskodásnak természetesen. [[Gulyás Gergely: De én is befejeztem!]] Tisztelt Országgyűlés! [[Közbeszólások.]] Igen, képviselő urak, igen. Illik meghallgatni a választ tisztességgel, mint ahogy a miniszter úr is megtette azt.Tisztelt Országgyűlés! Harangozó Tamás, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Az M9-es útról” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Elfogadom.
Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Miniszter Úr! Fónagy Államtitkár Úr! Akár közös ünnepi bejelentésem is lehetne, hiszen idén nagykorú lesz a szekszárdi Duna-híd, hivatalos nevén a Szent László híd. Lassan tizennyolc éve, hogy egymás után ugyan, volt, ahol közösen is, de a különböző politikai pártok átadták ezt a hidat, ami a maga idejében nagy dolog volt, hiszen hetvenvalahány év után az első vidéki Duna-híd volt, és megépülése időpontjában a leghosszabb Duna-hídnak örvendtünk ott a környéken.Csakhogy, miniszter úr, azóta eltelt tizennyolc év, és ez a híd az M9-es autóút vagy autópálya részeként dedikáltan épült meg húsz kilométer autóúttal együtt, amin azóta is, tizennyolc éve az M9-es autóút jelzése látható, akárki arra megy. Az, hogy utána mi történt, az egy viszonylag relatív dolog, hiszen az MSZP-s kormányok alatt az M6-os autópálya legalább átszelte a térséget, és így már Pécs vagy Budapest is elérhető a mi részünkről, de a kelet-nyugati összeköttetés azóta sem történt meg. Viszont ennek a hosszú-hosszú autópályának a Kaposvár és Szekszárd közötti szakasza, amely minimum Soprontól Szegedig tartana, pont a kaposvár-szekszárdi rész az, amelyik a leginkább előkészítésre került, engedélyezési tervek, kiviteli tervek, szükséges dokumentációk. 2015 szeptemberében már azt is bejelentette a mostani kormány, hogy megkapta a környezetvédelmi engedélyt ez a szakasz. Ezért aztán különösen hidegzuhanyként ért az egész térségben minden országgyűlési képviselőt, polgármestert, de leginkább minden vállalkozót és ott lakó polgárt, hogy valamilyen rejtélyes helyen, időben és okból valaki átrajzolta ezt a térképet, és az M9-es autópályát már nem Szekszárd felé és Dombóvár, Bonyhád érintésével kívánják megépíteni. Ez a térség halálát jelenti hosszú távon gazdaságilag, miniszter úr, úgyhogy joggal kérem azt a miniszter úrtól, hogy nyugtassa meg a Tolna megyeieket, hogy ez csak valami kacsa. Nyugtasson meg minket, hogy az M9-es autóút továbbra is Szekszárd, Bonyhád és Dombóvár térségén keresztül fog menni, és a déli térségnek [[Az elnök csenget.]] valamilyen más alternatív megoldást fognak találni. Várom válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az M9-es autópálya nyomvonala kapcsán azt tudom csak jelezni, hogy a szakértői egyeztetések még most is folyamatban vannak. Kétségkívül igaz, hogy az engedélyezés tekintetében az ön által említett szakaszon a legkönnyebb a helyzet. A helyszínrajzi vonalvezetésre vonatkozóan több lehetőség is fennáll, ezekről a kormány dönteni fog a végleges nyomvonallal kapcsolatosan, ezért egyelőre semmilyen pánikkeltésre vagy semmilyen, a korábbi tervektől eltérő végleges döntés megfogalmazására nincsen ok. Ha a kormánydöntés megszületik, akkor a nyomvonal világos, egyértelmű lesz, sőt, hogyha az előterjesztés egy alternatívát ismertet, és arra törekszünk, hogy ez így legyen, akkor az is mindenki számára megismerhető lesz. De miután még kormánydöntés nincsen, ezért a türelmét kell kérnem. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm a miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Miniszter Úr! Semmilyen rémhírkeltést nem kívántam tenni. Ez a hír, ha jól tudom, a Magyar Nemzetben vagy valamelyik kormányközeli újságban vagy hírlapban jelent meg. Nemcsak én veszem komolyan. A miniszter úr biztos, hogy tudja, hogy a térség fideszes önkormányzati vezetői, polgármesterei kivéve Ács Rezső szekszárdi polgármestert, őt valamiért ez nem érdekelte , fideszes országgyűlési képviselői összeültek egy héttel ezelőtt, és ők is hangot adtak a nem értésüknek, és nem akarom még egyszer elmondani, hogy mekkora a tét, óriási a tét. Mi azt kérjük, egy, ha valakik valahol, valamiről majd döntenek, aztán közlik velünk, ebben a kérdésben nem elég, miniszter úr. Tessék bevonni a térséget, tessék bevonni akár az ellenzéki képviselőket is ebbe a kérdésbe! Kettő: mi azt szeretnénk kérni, hogy az M9-esnél, ahogy 2001-ben, 2009-ben, majd önök alatt 2015-ben is szakmai szempontból dőlt el, hogy ezen az útvonalon jöjjön és most nincs idő arra, hogy belemenjünk, hogy hány érv szól emellett , legyenek kedvesek olyan alternatívát találni, ahol egyébként általunk is elfogadható módon a dél-baranyai térség bekötése is meg fog történni, és nem Tolna megye elsorvasztása árán fog megtörténni. Köszönöm, miniszter úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszter urat. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Mint az ön által említett egyeztetésből is kiderül, természetesen a kormánypárti képviselők is egyeztetnek az ügyben, polgármesteri megkeresések is vannak, a kormány ezeket is, továbbá a képviselői véleményeket is párthovatartozásra való tekintet nélkül örömmel fogadja, és ezek ismeretében fog reményeink szerint az ön várakozásainak is megfelelő döntést hozni. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm a miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Hogyan gondolja, miniszterelnök úr?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Mivel a gondolatolvasás nincs benne a miniszter úr statútumában…
A válaszát kérném, képviselő úr!
…ezért aztán megvárnám a miniszterelnököt. Köszönöm szépen.
Tisztelt Képviselő Úr! Tájékoztatom, hogy a miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia.Varju László, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrnak: „Válság van válságkezelés nincs. Miért nem segít az Orbán-kormány a bajbajutott vállalkozásokon?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Tállai András államtitkár urat, miniszterhelyettest jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszter úrtól személyesen kéri a választ.
Elfogadom, köszönöm.
Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Alig pár napja, hogy újra meghallhattuk önöktől, hogy a magyar gazdaság milyen jól teljesít, a kormány milyen sok embert, munkahelyet, céget mentett meg.Tisztelt Államtitkár Úr! Önnek már Matolcsy György sem hiszi, hogy a kormány munkáját már a Fidesz-ellenességgel végképpen nem vádolható jegybankelnök is bírálja. Azt mondta Matolcsy, hogy nem hatékony, nem sikeres a válságkezelés, Magyarországot már Románia is lehagyja, úgyhogy a miniszterelnök le nem vágható jobbkeze ezt állítja önökről. Lehet, hogy le kéne ülniük és meg kéne beszélni, hogy mi történik akkor, amikor Matolcsy ilyet mond, hiszen a válság még ennél is rosszabb. Megint az önök által rugdosott Európai Unió jön sok pénzzel segíteni, ezt használják fel, de ettől még tény: soha nem látott mértékű államadósság és hiány, gyenge forint, alapvető élelmiszerek árának növekedése, a kenyér, a zöldség árának inflációja közel 8 százalékkal, és újra 400 forint az üzemanyag literje. Önök nem segítettek érdemben senkinek, csak a saját rokonaiknak, mondhatnám, hogy Nyuszi barátainak és üzletfeleinek, akik válság idején is csak egyre gazdagodtak. Eközben cégek ezrei mentek tönkre a válságban, Mészáros Lőrinc vagyona egy év alatt, megint csak azt mondom, 70 milliárd Nyuszinak szánt répával növekedett. [[15.50]] Mivel önök, a pánikkormány nem tudnak és nem is akartak segíteni, ezért a DK négypontos csomagjára felhívom a figyelmet: ki kell fizetni a magyar kis- és középvállalkozások tavalyi bevételeinek 80 százalékát, ki kell fizetni a járvány által elbocsátott dolgozók bérének 80 százalékát, a kormány fizesse meg a koronavírus-alapból mindezt visszamenőleg, és a válságkezelésre kapott uniós támogatást csak kizárólag erre lehessen felhasználni. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Ez az a négy pont, amivel önök segíthetnek. Hova lett a pénz, tisztelt államtitkár úr? Várom válaszát. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a DK soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Elég hosszas vitát folytattunk már az elmúlt hónapokban itt a parlamentben arról, hogy a kormány hogyan segíti a válság idején a magyar gazdaságot, a magyar vállalkozásokat, a magyar családokat. Önök soha nem értettek egyet, semmit nem ismertek el, semmilyen intézkedést. Ha megengedi, én ezeket nem ismételném meg, hiszen önnek úgysem jelent semmit.Inkább mondanék néhány eredményt. Például 2020-ban a GDP visszaesése meg fogja haladni az 5 százalékot, ami persze nem jó, de ha összehasonlítjuk más országokkal, akkor majd meg fogják látni, hogy a magyar gazdaság teljesítménye igenis jó, és ezt a kormány az intézkedéseivel jelentősen segítette. Ugyanis, ha a kormány nem segíti, akkor nem 5 százalék a visszaesés, hanem más országokéhoz hasonlóan, meg fogja látni, esetleg 10 százalék fölötti. Aztán: 2020 decemberében az ipari termelés volumene 5,8 százalékkal meghaladta az egy évvel korábbit. Hogyan lehetett volna ez, ha a kormány az intézkedéseivel nem segít? Vagy a nettó bérek 9,6 százalékkal emelkedtek, a reálbér pedig 6 százalékkal január és november viszonylatában. Az építőipar teljesítménye novemberben meghaladta az előző évit 12,1 százalékkal. És ha hiszi, ha nem, a világjárvány alatt 1676 milliárd forintnyi beruházás érkezett Magyarországra. De ugyanezt folytathatjuk a munkaerőhelyzet terén, hiszen decemberben 4,5 millióan dolgoztak, annyian, mint a válság előtt. Ez is azt mutatja, hogy a kormány jó úton járt a gazdaságvédelmi intézkedéseivel. Úgy gondolom, hogy az ön állításait a tények, a statisztikák, a számok egyértelműen cáfolják. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Engedje meg nekem, hogy márpedig mégiscsak jelent valamit az, amit ön mond, mert amikor a beruházásokra hivatkozik, akkor az a következő két évben jelenthet a magyar gazdaságnak valamit, de azoknak, akik ma, illetve az elmúlt hónapokban, az elmúlt egy évben tönkrementek, semmit nem segítettek ezzel. Ne legyen nagyon büszke arra, hogy mínusz 5 százalékkal, és ez még csak a kezdet, egyébként ennél többet mondott maga a miniszter úr is, tehát jóval nagyobb GDP-csökkenéssel lehet számolni. Majd a végén a számokat meglátjuk, de ilyen mínuszra ne legyen büszke! Ráadásul Olaszországban sem lehettek büszkék, meg is bukott a miniszterelnök, ami egyébként önökre is vár. [[Dr. Rétvári Bence: Baloldali volt!]] Ha ebben valamit egyébként akarnak enyhíteni, akkor önök legyenek szívesek megfogadni azt, amit mondtam: a kis- és középvállalkozások tavalyi bevételeinek a 80 százalékát fizessék ki. Ki kell fizetni a járvány alatt elbocsátott dolgozók bérének 80 százalékát, tegyék ezt visszamenőleg [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] és kizárólag erre használják fel a koronavírus-alapot! Köszönöm szépen, államtitkár úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterhelyettes urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Köszönöm szépen a tanácsait, képviselő úr. Ehelyett a kormány a következőt fogja tenni: elindítja a gazdaság-újraindítási akciótervét. Ennek a részei a következők: csökkentjük a lakásépítési áfát 5 százalékkal vissza nem térítendő támogatást adunk otthonfelújításra 3 millió forint összegben, a kedvezményes kölcsönnel együtt összesen 6 millió forintot; továbbra is bértámogatást adunk a vállalkozásoknak; az orvosok történelmi mértékű béremelésre számíthatnak; megkezdjük a 13. havi nyugdíj visszaépítését, ellentétben önökkel, akik elvették a 13. havi nyugdíjat. [[Varju László: Mi vezettük be!]] 009-től én nyugdíjas vagyok. Kérdezem önt, hol a lé. Hol a lé, Varju úr? Én 2009-es nyugdíjas vagyok [[Közbeszólás a DK soraiból.]] és elvették tőlem a 13. havi nyugdíjat, de folytathatnám. Én itt közalkalmazott vagyok. Elvettek tőlem egyhavi fizetést! [[Varju László: Éhen ne haljon már, államtitkár úr! Az elnök csenget.]] Kérdezem én, Varju úr, hol a lé. Válaszoljon! Hova tették a lét 2009-ben és 2010-ben? [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Folytathatnám a gazdaság-újraindítási akcióterv tartamát. Bízom benne, hogy még a következő hetekben lesz lehetőségünk ezt kifejteni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Ki vállalja a felelősséget, Miniszterelnök úr?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Megvárom miniszterelnök urat. Köszönöm szépen, elnök úr.
Tájékoztatom, képviselő úr, hogy miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia.Tisztelt Országgyűlés! Ungár Péter, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mennyit vesznek el a szombathelyiektől?” címmel. Miniszterelnök úr a távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen.
Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Országgyűlés! A 2019-es önkormányzati választást követően a kormány több képviselője együttműködést ajánlott a megválasztott önkormányzati vezetőknek, és ezt párthovatartozás nélkül tették meg. Ezeket a szép szavakat, most már látjuk, semmilyen konkrét tett nem követte, sőt mindent elkövetnek azért, hogy azokat az embereket, akik nem fideszes önkormányzati vezetésre szavaztak, büntessék azzal, hogy elveszik azokat a szolgáltatásokat, amelyeket ők az önkormányzatoktól kapnának. Nincs ez másképp Szombathelyen sem. Azt a Nemény András vezette Szombathelyt, amely elsőként mondta ki az országban a maszkviselés fontosságát még akkor, amikor Müller Cecília a maszkviselés veszélyéről beszélt , azt a szombathelyi vezetést és általa a szombathelyi polgárokat büntetik azzal, hogy körülbelül 5 milliárd forintot vontak el eddig különböző módokon. Tették ezt az iparűzési adó felfüggesztésével, az ingyenes parkolás bevezetésével, ami már a fideszes szombathelyiek szerint is egy felesleg dolog, tették ezt azzal, hogy megemelték a szolidaritási adót, és tették ezt úgy, hogy minden környező megyeszékhelynek visszaadtak pénzt abból, amit elvettek, kivéve Szombathelynek. Visszaadtak Zalaegerszegnek, visszaadtak Győrnek, visszaadtak Székesfehérvárnak, visszaadtak Veszprémnek, egyedül Szombathelynek nem adtak vissza. Ez azért van, mert ez az egyetlen olyan nyugat-dunántúli nagyváros, amely ellenzéki vezetésű, vagy azért van ez, mert Hende Csaba, a térség egyéni képviselője megbukott mint miniszter, és megbukott mint Szombathely lobbistája, hiszen ő a térségben az egyetlen, aki egy árva forintot nem tudott visszaszerezni annak a városnak, amit ő egyébként képvisel. Az lenne a kérdésem, hogy a kormány számára miért fontosabbak a győriek és a zalaegerszegiek, mint a szombathelyiek, és mikor fogják végre önök figyelembe venni azt, hogy attól, mert valaki nem az önök jelöltjére szavazott, még ugyanolyan magyar állampolgár.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném, ha inkább azoknak a polgármestereknek jelezné, hogy Magyarország polgárai egyenrangúak, akik ellenzéki színekben nyertek mandátumot, és akik valamilyen megmagyarázhatatlan okból Szabad Városoknak hívják a saját városaikat, kirekesztve ebből azokat a városokat, ahol esetleg néhány száz szavazattal nem a baloldal kapott többet, hanem néhány százzal vagy néhány ezerrel, vagy akár ennél is nagyobb mértékben a kereszténydemokrata kormány által támogatott polgármester kapott több szavazatot. Tehát kirekesztésügyben és a választópolgárok egyenjogúsága szempontjából az a tiszteletteljes kérésem, hogy járjon el ezeknél a polgármestereknél, a szombathelyi polgármestert is ideértve, hogy ne rekesszék ki a Szabad Városokból azokat a városokat és azoknak a városoknak a polgárait, akik egyébként nem a baloldali-szélsőbal-szélsőjobb-zöld összefogásra szavaztak a választásokon. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Ami konkrétan Szombathely ügyét illeti, először is szeretném jelezni, hogy Szombathely városának fejlődéséért a rendszerváltozás óta senki annyit nem tett, mint Hende Csaba, aki az Országgyűlés alelnökeként a Törvényalkotási bizottságot vezeti ma is, de elsősorban a térségnek és a városnak a legnagyobb lobbistája. Még Jordán korábbi főigazgató úr is elismerte, hogy még a színház léte is Hende Csabának köszönhető. [[16.00]] De hatalmas szerepet játszott abban, hogy ma már gyorsforgalmi úton tudjuk elérni kiváló közlekedési körülmények között autóval Szombathelyt, és az elmúlt évtizedek fejlesztései szervesen kapcsolódnak Hende Csaba nevéhez. A kormány elkötelezett a „Modern városok” program keretében kötött megállapodásban rögzített programok végrehajtásában, így függetlenül attól, hogy Szombathely választópolgárai miként döntöttek tavalyelőtt az önkormányzati választásokon, ennek megfelelően a program végrehajtása jelentős források bevonásával, amit majd a viszonválaszban felsorolok, tovább fog haladni. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat. Köszönöm szépen, miniszter úr. Egyperces viszonválaszra Ungár Péter képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Először is a Fidesz és Jordán Tamás viszonyát mint pozitív dolgot így összefoglalni, az a chutzpahnak egy definíciója lehet szerintem, kedves miniszter úr. Tehát amit önök Jordán Tamással csináltak, utána még ezt így ájtatosan elmondja, ez tényleg már mindennek a teteje. De beszéljünk arról, hogy arra nem tudott válaszolni, hogy miért van, hogy a hipa elvételét kompenzálták Zalaegerszegnek, Fehérvárnak, Győrnek Szombathelynek nem! Erre az egy kérdésre válaszoljon! Hiába beszél sok mindent, mondhat szép szavakat, az a helyzet, hogy a tavalyi karácsony utáni vagy karácsony környéki Közlönyből az látszik, hogy önöknek csak a fideszes önkormányzatban élő emberek fontosak, és a többiek pedig nem. Ezt a bölcsődék, az útfenntartás, a szemétszállítás… és ilyen módokon fogják érezni a szombathelyi emberek, akiknek annyira nagyon-nagyon sikeres volt Hende Csaba lobbitevékenysége, hogy 0, azaz nulla forintot jelent. [[Rig Lajos: Mínusz 5 milliárd! Taps az LMP soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra miniszter úré a szó. Parancsoljon, miniszter úr!
Értékelve képviselő úrnak azt az igyekezetét köszönöm a szót, elnök úr , hogy a II. kerület után, Budapest után Szombathelyen kíván indulni, én is csak megerősíteni tudom Hende Csaba szavait, hogy az ön várható, balliberális oldalon belüli ellenfelével szemben mi is csak önt tudjuk támogatni, hiszen legalább akkor nem egy adócsaló az, aki Szombathelyen elindul a mandátumért. Kétségkívül ez még belső vitákhoz vezethet, mondjuk, éppen Varju képviselő úrral, de ha ezt sikerül rendezni, akkor sok sikert kívánunk a budapesti után a szombathelyi induláshoz, és hasonló eredményt is tudok kívánni.Ami a konkrét fejlesztéseket illeti, azt tudom mondani, hogy Szombathely és Kőszeg gyorsforgalmi úttal történő összekötésére rendelkezésre állnak a szükséges források, a Szombathely és Egyházasrádóc közötti szakasz gyorsforgalmi úttá történő fejlesztésére szintén. A Gothard-kastély felújítása több mint 2 milliárd forintból folyamatban van, a Szombathelyi Képtárnak helyet adó épület felújítása, sportcélú beruházások, a megyeháza épületének átfogó felújítása, támogatása is folyamatban van, ebben pedig a megyei jogú városok polgármestereivel, így Szombathely polgármesterével a héten fogok találkozni. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Burány Sándor és Szabó Timea, a Párbeszéd képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem Burány Sándor képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Elnök Úr! Ebben a kérdésben megvárnánk Orbán Viktor miniszterelnök urat.
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önt, tisztelt képviselő úr, és a Házat is, hogy a miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia, és köszönöm szépen, hogy megvárta, amíg felkonferálom. Tehát, tisztelt Országgyűlés, Burány Sándor képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak, ugyancsak „Mi folyik itt?” címmel. Mivel már jelezte, hogy elfogadja Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter úr válaszát, ezért meg is adom önnek a szót, tehát Burány Sándor képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr, a szót. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Ház! Kezdjük megszokni, hogy valahányszor nyakunkon a baj, méghozzá csőstül, akkor a Fidesz mindig előrukkol egy olyan mondattal, hogy majd a jövőben ezt a problémát megoldjuk. Ez így volt a koronavírus-járvány második hullámának kitörésekor is, amikor nem kisebb ember, mint Orbán Viktor miniszterelnök úr, azt mondta, hogy nyugi, aki beteg lesz, azt meg fogjuk gyógyítani. Ebből az ígéretből már akkor látszott, hogy teljesíthetetlen nem is lett semmi, hiszen ősszel tragikus halálozási adatok szakadtak a nyakunkba. Most, amikor a gazdaság megmentéséről van szó, amikor munkahelyeket kellene megmenteni, akkor ugyanez a lemez került a lemezjátszóra, most azt mondják, hogy csak várjuk meg az újraindítást, a gazdasági akciótervet, mindig valamikor a jövőben valamilyen ötlete lesz majd a kormánynak, a Fidesznek erre, és akkor majd több munkahelyet hozunk létre, mint amennyit a válság megszüntetett, és így tovább, és így tovább, és így tovább. Hasonló ez a gondolkodás ahhoz, mintha azt mondanánk egy súlyos beteg embernek, hogy bízzon az újraélesztésben ahelyett, hogy segítséget nyújtanánk neki ahhoz, hogy ne kerüljön a klinikai halál állapotába. Tisztelt Miniszter Úr! Csak jelzem, hogy azokat a vállalkozásokat, amelyek csődbe mennek, nem lehet újraindítani, azokat a vállalkozásokat, amelyek csődbe mennek, nem lehet hitelnyújtás segítségével kirángatni a bajból. Lehetett volna azt csinálni, de önök nem ezt teszik, amit Németország vagy Ausztria tesz, Németországban és Ausztriában az ottani munkahelyeknek 20, illetve 30 százalékát részesítették munkahelymegtartó támogatásban. Ugyanez az arány Magyarországon az önök statisztikája szerint sem haladja meg az 5, az öt százalékot. Nem lehetne inkább arra koncentrálni, hogy megvédjük a munkahelyeket, mintsem majd újakat teremteni? Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra Gulyás Gergely miniszter úrnak adok szót. Parancsoljon, miniszter úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ha megnézzük a foglalkoztatási adatokat, akkor azok nem támasztják alá a képviselő úr aggodalmát, természetesen igaz az, hogy az egész gazdaság számára rendkívül nehéz helyzetet eredményezett a koronavírus-járvány. Tudjuk ma itt napirend előtt is volt már szó arról , hogy ez Magyarországon is recesszióhoz vezetett, még ha a recesszió mértékét tekintve a jobbak között van Magyarország, és nem pedig azok között, amelyek gazdasági csökkenése 6 százalék fölött volt, és az Európai Unió országainak többsége ilyen.Ugyanakkor, ha konkrétan a munkahelyvédő intézkedéseket nézzük, akkor azt mondhatjuk, hogy bértámogatási programokkal 327 ezer munkahelyet védtünk meg, a munkahelyvédelmi bértámogatás: 17 ezer, többségében mikro-, kis- és középvállalkozás 200 ezer munkavállalója, 33 000 milliárd forintot fizettünk ki ezekre a célokra. A kutatás-fejlesztési támogatás 1100 cég 21 ezer dolgozóját védi. A leginkább a válság által sújtott ágazatokban a megvédett munkahelyek száma meghaladta a 100 ezret. Ezenkívül támogatjuk új munkahelyek létrehozását is. Az ilyen programokban 336 ezer munkahelyet erősítettünk meg, és 34 ezer új munkahelyet sikerült létrehozni. Ezenkívül a hitelmoratórium is, még ha esetleg a képviselő úr kevesli is, egy komoly segítség. A válságágazatokban átvállaltuk a járulékokat és a bérfizetés felét. Ez összességében a bérköltségnek valamivel több mint kétharmada, könnyű kiszámolni. Úgy gondolom, ez is jól mutatja, hogy ahol lehet, és ahol a kormánynak van rá módja, ott segítünk. Ennek következtében ma ott tartunk, hogy egy évvel a koronavírus-járvány kitörését követően Magyarországon a foglalkoztatotti szám nem csökkent, hanem néhány ezerrel még nőtt is. Ez ugyanaz a KSH-adat, amiből önök is dolgoztak, ugyanaz a módszertan, ami az önök kormányzása idején egyébként 900 ezerrel kevesebb munkavállalót mutatott válságidőszakon kívül is, mint most a válság időszakában. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Egyperces viszonválaszra Burány Sándor képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Ha már miniszter úr szóba hozta a foglalkoztatási adatokat, 2021 januárjában a Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat regiszterében közel 300 ezer álláskereső szerepelt, majdnem 50 ezer fővel több, mint az előző év hasonló időszakában. Ez sajnos a szomorú tény. Ha emellé hozzátesszük, hogy ezeknek közel fele, több mint 147 ezer ember semmiféle segítséget, semmiféle jövedelmet, semmiféle álláskeresési járadékot, juttatást nem kap, akkor a helyzet még tragikusabb. Még egyszer szeretném arra felhívni a figyelmét, hogy most segítsenek, ne a jövőben, amikor ezek az emberek már nagyon súlyos helyzetben lesznek. Mondom három barátom példáját; ketten Németországban dolgoztak, dolgoznak, a harmadik itthon, Magyarországon. Mind a három magyar ember. Akik Németországnak dolgoznak, kapják a fizetésük 70-80 százalékát, aki Magyarországon veszítette el a munkahelyét, az meg egy fillért nem kap. [[16.10]] Önök pedig neki nem hajlandók semmilyen álláskeresési járadékot adni. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Mikor akarnak változtatni ezen a hozzáálláson? Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra miniszter úré a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! A helyzet az, hogy álláskeresési járadékot egyrészt azok kapnak, akik elvesztették a munkájukat, másrészt azok, akik vissza akarnak térni a munkaerőpiacra. Tehát a fix szám, amelyből érdemes kiindulni, az a foglalkoztatotti szám. Ez 4 499 700 volt a legfrissebb KSH-adat szerint több mint egy évvel korábban.Az, hogy egyébként vélhetően sokan azért, mert nem tudnak külföldre menni, itt munkahelyet keresnek, szerintem pozitívum. Nekik kell és miattuk kell állásokat teremteni. Nem segélyt kell adni, hanem lehetőséget a munkára. A kormány valamennyi döntése, az a több száz milliárd forint kifizetett támogatás, amelyet gazdaságélénkítésre, részben bértámogatásra fizettünk ki, azt szolgálja, hogy ők is munkához juthassanak. De méltányolnám, ha a képviselő úr azt egy-egy nyilatkozatában elismerné, hogy szemben azokkal az országokkal, ahol valóban a válság tömeges munkanélküliséghez vezetett, Magyarországon az Eurostat adatai szerint a harmadik legalacsonyabb a munkanélküliség, a foglalkoztatottság pedig tíz hónap koronavírus-járvány által okozott gazdasági válság után nem csökkent, hanem nőtt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Horváth László képviselő úr, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Tolakszik az oltásellenes baloldal.” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Horváth László: Elfogadom.]] Köszönöm szépen. Képviselő úr jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Horváth László képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Az elmúlt hetekben több tízezer embert oltottak be koronavírus elleni vakcinával, és az oltási kampány ezen a héten is folytatódik. Most az a legfontosabb, hogy minél előbb legyen minél több és elegendő védőoltás az emberek életének védelméhez és az ország újraindításához. Azokat, akik nagyobb bajban vannak, nagyobb veszélyben vannak, természetesen előre kell engedni, hogy megvédhessük őket a járványtól. Ezért fontos és elengedhetetlen, hogy mindenki betartsa az oltási rendet, és kövesse a világos és egyértelmű szabályokat. A Gyurcsány-koalíció politikusai azonban a felelősségteljes viselkedés helyett, a szabályokat áthágva a tolakodást választották. Január elején Gyöngyösön a baloldali polgármester jogosulatlanul kért és kapott védőoltást, mindezt úgy, hogy még csak nem is regisztrált. Ugyanakkor az oltást nemcsak saját magának, hanem feleségének is beadatta. Hiesz György nem tartozott és nem tartozik most sem a veszélyeztetett korosztályba, nem előzhette volna be azokat az idős és beteg gyöngyösi embereket, akik türelmesen várták és várják azt, hogy az oltási terv szerint a sor rájuk kerüljön. Aztán Újbuda DK-s polgármestere, László Imre sem tudta türtőztetni magát. Polgármesterként nem az egészségügyben dolgozik, bár lenne rá lehetősége. Így ő sem volt jogosult a koronavírus elleni vakcinára, de a szabályokkal mit sem törődve gyorsan, soron kívül ő is beadatta magának a védőoltást. Meglepő, de lassan már nem is annyira meglepő az oltásellenes baloldaltól, hogy politikusaik titokban lopakodnak az általuk mindvégig kritizált vakcináért. Kérdezem tisztelettel államtitkár urat: milyen károkat okozott a védekezés során az eddigiekben a baloldal, és milyen további következményekkel jár [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , ha nem tartják be azokat a szabályokat, amelyek a védekezést szolgálják? Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra Rétvári Bence államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A baloldalnak most már nemcsak egy Soros Györgye, de egy soron kívüli Györgye is van Hiesz György polgármester személyében, aki fittyet hányt mindenfajta szabályra, fittyet hányt arra, hogy a saját településén, akik őt megválasztották, azok között van olyan ember, akinek nagyobb szüksége van a koronavírus elleni védőoltásra jelen pillanatban, mint neki, de mégis ő és a felesége elmentek és beoltatták magukat egy olyan ember helyett, aki az oltási rendben előrébb következett volna. Ez is mutatja a baloldal óriási kétszínűségét: kifelé természetesen vizet prédikálnak, befelé bort isznak; kifelé aláírásokat gyűjtenek a DK-sok a kínai vakcina ellen, közben pedig soron kívül beoltatják magukat. Sőt, emellett a másik véglet ugyanazon párton belül: az elmúlt napokban DK-s baloldali polgármesterek kiálltak és azt kérték, hogy az ő választóikat, az ő kerületeikben, az ő településeiken lakó embereket ne oltsák be a kínai és az orosz vakcinával. Azt kérték a polgármesterek, akiknek az emberek érdekét kellene képviselni, akiknek meg kellene adni az emberek számára a szabadságot, hogy döntsék el, ők be akarjáke oltatni magukat vagy sem, és melyik oltóanyaggal akarják és melyikkel nem, ők helyettük akarnak döntést hozni, amikor azt mondták, hogy az a sok százezer ember, aki az ő településeiken él, az ne kaphasson egyik vagy ne kaphasson másik vakcinából, csak abból, amelyből az adott polgármester úgy gondolja, hogy az őáltala képviselt kerületnek vagy városrésznek a lakói kaphatnak, teljes mértékben felülbírálva mindenfajta választási lehetőséget. Iszonyatos felelőtlenség, hogy egy polgármester egyrészről megszegi az oltási rendet, másrészről pedig ugyanúgy a baloldalhoz tartozó másik polgármesterek azt mondják, hogy az ő kerületeikben, az ő településeiken kevesebbféle oltóanyagból és éppen ezért később érkezzenek a védőoltások, mint az ország összes többi részére. Kinek az érdekét képviselik? Ők mindent feláldoznak a politikai céljaik oltárán [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] még az emberek egészségét is képesek lennének veszélyeztetni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Horváth László képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Köszönöm a választ, államtitkár úr. Hiesz György azt mondta egy interjúban, amikor lebukott, persze csak azután, hogy neki volt egy órája gondolkodni azon, hogy a számára felajánlott lehetőséggel tegyük hozzá, jogtalanul felajánlott lehetőséggel élni kíván-e. Egy óra gondolkozás után neki senki más nem jutott eszébe, csak saját maga. Az „Idősbarát polgármester” címére oly büszke baloldali polgármesternek egy óra alatt sem jutott eszébe egyetlenegy idős, beteg, valóban jogosult gyöngyösi ember sem. Ez cserbenhagyás, mert amikor valami kis esély nyílik arra, hogy jogosulatlanul előnyt szerezzenek az önérdeküknek, akkor ezt habozás és gátlás nélkül megteszik. Cserben hagyta az időseket a polgármester, és cserben hagyja a baloldal ilyen esetekben a saját választóit is, pedig azok azért többet érdemelnének. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Államtitkár urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt láthatjuk, hogy Európa számtalan országában már a vírus harmadik hulláma ellen védekeznek, mindenki igyekszik mindenfajta védelmi intézkedést betartani, sok országban szigorítanak is, mert egyre inkább be kell tartani a szabályokat ahhoz, hogy megvédjék Európa más országaiban is az emberek egészségét. Ezzel szemben azt láthatjuk, hogy a baloldal Magyarországon az oltások ellen beszél, és közben soron kívül beadatja magának az oltásokat; itt a parlamentben a CSOK ellen beszél, de közben fölveszi a CSOK-ot; arról beszél, hogy az orvosok bérét meg kellene emelni, amit ez a kormány meg is tesz, hiszen ebben az esztendőben radikális orvosbéremelés történt Magyarországon, miközben, amikor kormányon volt, akkor minden magyar orvostól és minden magyar ápolótól elvett egyhavi bért, közben pedig vizitdíjat és kórházi napidíjat vezetett be. Ebből látszik, hogy a baloldalra a magyar emberek nem számíthatnak. A baloldal számára egy dolog fontos: önmaga. A járványhelyzet is azért fontos, hogy saját magának vagy politikai hasznot szerezzen, vagy pedig a közhatalmát arra használja, hogy soron kívül beoltassa magát, mint Hiesz György esetében is ezt láthattuk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Rig Lajos képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Bizonytalanság az egészségügyben?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Tisztelettel kérdezem, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Rig Lajos bólint.]] Képviselő úr jelzi, hogy elfogadja. Rig Lajos képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Azért is megtisztelő államtitkár úr válasza, hiszen ha igazak a híresztelések, akkor a következő várományos EMMI-miniszter… [[Dr. Rétvári Bence: Nem igazak!]] Ha a hírek igazak, akkor legyen így!Azt tudjuk itt mindannyian, képviselők és államtitkár úr is, hogy most már közel egy éve a vírussal küzdünk, küzd Magyarország és az egészségügyi dolgozók. Mindemellett a tavalyi évben bő huszonnégy óra alatt átvittünk egy új egészségügyi salátatörvényt, amelynek a fő kommunikációja főleg állami szinten az orvosok béremelése és a hálapénz kivezetése volt. De nem csak erről szólt ez a törvény. [[16.20]] Miről szólt? Az új egészségügyi törvény szólt az új egészségügyi jogviszonyról, amely alapján az eddig megszerzett közalkalmazotti státus megszűnik és átalakul új egészségügyi szolgálati jogviszonnyá. A sztrájkjog korlátozva van, a kollektív szerződések kötésének lehetősége korlátozva van, a másodállások szigorítása, engedélyhez kötése és határidők voltak megszabva, államtitkár úr. Határidők voltak, például hogy a dolgozónak 30 napja van arra, hogy megismerje a szerződést, és 30 nap múlva aláírja. Csakhogy ez nem történt meg. Az egészségügyi dolgozók a lélegeztetőgép mellett nem jogászok, ők nem munkaszerződést kaptak, hanem egy jogi értékelést, külön passzusokba véve. Most, államtitkár úr, ön el tudja azt képzelni, hogy akár 24 óra munka vagy 12 órás műszak után hazamennek, és a jogtárat nézik, hogy miként kell értelmezni, mi vonatkozik az ügyeleti díjra, mi vonatkozik a délutáni pótlékra, mi vonatkozik a behívási, készenléti pótlékokra? Ők nem jogászok. A munkahelyi vezetőktől nem kaptak semmiféle tájékoztatást, csak az országos kórház-főigazgató által kiadott nyolcoldalas jogi tájékoztatást kapták meg, munkaszerződést ez idáig nem kaptak. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Sem ön, sem Lukács László György képviselő úr legalább a saját maguk által generált álhíreket ne higgyék el, azt javaslom az első megjegyzése kapcsán. Ami az orvosbéreket illeti, tisztelt képviselő úr, szerintem mindnyájan örülhetünk, hogy annak az Országgyűlésnek vagyunk tagjai, amelyik egy olyan törvényjavaslatot fogadott el, amely oly radikálisan megemelte Magyarországon az orvosok bérét, mint talán még soha az elmúlt generációk történelmében. Éppen ezért részesei vagyunk annak a folyamatnak, hogy 70 év után, hiszen azt még valahol a kommunista időszak elejére datálhatjuk, amikor megjelent a hálapénz Magyarországon, 70 év után részesei lehetünk annak, hogy kivezetjük a hálapénz intézményét, amely orvosoknak, ápolóknak, betegeknek, hozzátartozóknak, mindenkinek egy rendkívül méltatlan helyzetet eredményezett. Méltatlan volt, hogy az orvosok nem kaptak megfelelő bért a munkájukhoz képest. Ez nyilván a kommunista időszaknak egy tudatos politikája volt, mert az értelmiség részének tartották az orvosokat, a korábbi időszak vezető rétegének, ezért akarták őket alacsony bérekkel megalázni, de az emberek hálapénzzel pótolták ki azt, ami a kommunista értékítélet és a valós értékítélet közötti különbségből adódott az orvoshivatás kapcsán. Hála istennek, ezzel a radikális béremeléssel előrébb vagyunk a hálapénz kivezetésében, mint valaha is voltunk, mióta ön vagy én, mi itt élünk. Önnek is szeretném ezúton is megköszönni, hogy önkéntes munkát vállalt a koronavírus-járvány alatt, és igyekezett hozzájárulni ahhoz, hogy minél több embert sikerüljön meggyógyítani. A törvényjavaslat előtt a kormány a Magyar Orvosi Kamarával konzultált, az azóta eltelt időszakban is konzultált, pontosan azért, hogy azokban a kérdésekben, amelyek lényegesek, fontosak, megismerhesse a kamara véleményét. Ön is tudja, ez a bértábla a kamara által beterjesztett javaslaton alapul, azt emelte a kormányzat törvényi szintre. Pontosan azért, hogy ne legyenek bizonytalanságok, ezért halasztottuk el a jogviszonyváltást is januárról márciusra, miközben a megemelt bérek már januártól járnak, tehát az elmúlt napokban már a megemelt orvosi bérek érkeztek az orvosok bankszámláira. Ahogyan ön is utalt rá, az Országos Kórházi Főigazgatóság küldött egy tájékoztató levelet minden érintettnek, hogy részletesen megismerjék az új jogviszony egyes elemeit. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Rig Lajos képviselő úré a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár úr, az egészségügyi dolgozók több fórumon azt nehezményezik, amit elmondtam, vagyis azt, hogy ők nem jogászok, és nagyon nehezen tudják ezt értelmezni. Nekik egyszeri kommunikációra lett volna szükségük. Amikor megkap egy munkaszerződést ön vagy a kollégái, azt nem orvosi latinban kapja meg, hanem magyarul leírva, hogy milyen juttatások járnak. Az, hogy méltatlan a helyzet, jelen pillanatban is az, hiszen létbizonytalanságban vannak. A MESZK jelenlegi felmérése szerint nagy arányban van azon egészségügyi dolgozók száma, és nemcsak orvosokról, hanem egészségügyi dolgozókról beszélünk, akik a létbizonytalanság miatt pályaelhagyók lesznek, és a lehető legrosszabb eset az, hogy nemcsak pálya-, hanem országelhagyók is. Én ezt kértem mindig is az EMMI-től, mindig is az egészségügyi minisztériumtól és az irányítástól, hogy egyértelmű üzeneteket adjanak az egészségügyi dolgozóknak, hogy ne ilyen létbizonytalanság közepette kelljen nekik a vírushelyzet alatt is az életeket menteni, nemcsak a covidos betegekét, hanem a sürgősségi ellátás területén is. Köszönöm a megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Rétvári Bence államtitkár urat is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Pontosan a járvány elleni védekezés biztonsága miatt döntött úgy a kormány, hogy nincs felső határa az egészségügyi védekezésnek, több mint ezermilliárd forintot fordítottunk arra, hogy a járvány ellen az egészségügy frontján is küzdjünk. Nyilván ezermilliárdokat lehet még mondani, de a gazdaság, a mindennapi megélhetés biztonságának megőrzése érdekében is a kormány óriási gazdasági erőforrásokat mozgósított a költségvetésben pontosan azért, hogy biztos legyen az alapzata a védekezésnek.Ön azt mondta, fontos, hogy nehogy elbizonytalanodjon valaki az egészségügyben orvosként vagy ápolóként, hogy ezt a pályát folytassae vagy sem. Ennek az egyik legfontosabb megerősítése pontosan az orvosbérek és ápolóbérek megemelése, az, hogy 72 százalékkal emeljük meg négy év alatt az ápolók bérét. Ennél erősebb megerősítés kevés van, tisztelt képviselő úr, hiszen ha megnézi, 2010 óta már több mint kétszeresére emeltük az ápolók bérét, tavaly volt egy 14 százalékos és egy 20 százalékos emelés, jövőre egy 30 százalékos emelés. Ezzel is, hogy évről évre folyamatosan, több lépcsőben emeljük ezeket a fizetéseket, azt akarjuk mutatni, hogy ezeket az embereket meg akarjuk erősíteni, pontosan ezért egy húsz éve dolgozó orvos idén már biztosan egymillió forint fölött keres, de ez a bér a jövő évben már közel másfél millió forint lesz bruttóban. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Nacsa Lőrinc képviselő úr, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Mi a különbség a balliberális és a nemzeti válságkezelés között?” címmel. Tisztelt képviselő úr, a miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Schanda Tamás államtitkár urat jogosította fel. [[Nacsa Lőrinc igent int.]] A képviselő úr jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Nacsa Lőrinc képviselő úré a szó. Parancsoljon! [[Folytatás 179/2-ben!]] 2018-2022. országgyűlési ciklus Budapest, 2021. február 15. hétfő 179/2. szám Országgyűlési Napló
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A koronavírus-járvány következményeként a gazdaság és különösen annak egyes szektorai az egész világon, Európában és így hazánkban is számos nehézséget szenvedtek el. Most, hogy a válságkezelés eddigi lépései megtörténtek és a gazdaság-újranyitási akcióterv fő pillérei is ismertek, nem okoz nehézséget mérleget vonni és megnézni, hogy egy gazdasági válságra hogyan reagált a Gyurcsány-Bajnai-páros, és mit tett a polgári-nemzeti kormány.2008-2009-ben a balliberális kormány a megszorítások híve volt, a családokat és az időseket sanyargatták leginkább, miközben a külföldi megfelelési kényszer a tetőfokára hágott akkoriban. Nézzünk pár intézkedést a teljesség igénye nélkül, mi lett a következménye a 2008-as, 2009-es Gyurcsány-Bajnai-féle hitelpaktumnak és az évek alatt félrekormányzott gazdaságnak. Megszüntették a családi adókedvezményt és az otthonteremtési kedvezményeket, valamint megszüntették a kedvező lakáshiteleket. A 600 milliárdos pénzkivonástól az összeomlás szélére sodródott a betegellátás, iskolabezárások, bérelvonás és elbocsátások történtek a pedagógusok között. Egyhavi nyugdíjelvonás és a nyugdíjak reálértékének drasztikus csökkentése következett be, valamint háromszoros gázáremelés. Ez még mind nem elég! Megemelték az adókat, a személyi jövedelemadót, a jövedéki adót, és megemelték a nyugdíjkorhatárt is. Elképesztő mértékben csökkentették az önkormányzati támogatásokat, 10 százalékkal megvágták a táppénzt, és felszámolták a gázár- és távhő-kompenzációt. Csak pár példa az elhibázott, embereket sanyargató válságkezelésből. Gyurcsány Ferenc felesége a közelmúltban ezt be is ismerte, amikor egy tévéinterjúban azt mondta, hogy sikerült megmenteni a bankokat, de nem sikerült megmenteni az embereket. Ez volt tehát a baloldal válságkezelése, sanyargatták a családokat, sanyargatták az időseket, és a bankokat mentették az emberek helyett. Ez volt az, amire az emberek nemet mondtak, és nem kértek többet olyan válságkezelésből, amelyből minden Magyarországon élő ember, kivéve az önök oligarcháit, a vörös bárókat és a barátaikat, rosszul jött volna ki. Ezért kérdezem államtitkár urat, mi a különbség a balliberális és a nemzeti válságkezelés között. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ, mint hallottuk, Schanda Tamás államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr! Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, a baloldal és a polgári-nemzeti kormány között alapvető filozófiai és hozzáállásbeli különbségek vannak. Mi a munkában hiszünk a megalázó segélyezés helyett, mi munkaalapú gazdaságot építünk, mi a családok megsarcolása helyett pedig családbarát, a magyar családokat segítő intézkedéseket hajtunk végre. A baloldal katasztrofális kormányzása alatt épp ezzel ellenkező intézkedéseket hozott: megsarcolta a családokat, a dolgozókra pedig elviselhetetlen terheket rakott. [[16.30]] Tisztelt Képviselő Úr! A baloldal válasza a válságra az adóemelés volt. Az áfa általános kulcsát 5 százalékponttal emelték, és ingatlanadót is ki akartak vetni. Mi ezzel szemben a lakásépítés áfáját 5 százalékra csökkentettük. A baloldal a válságban megadóztatta a családokat. Mi ezzel szemben támogatásokat biztosítunk, mint például a 6 millió forintos kedvezményes hitelt a lakások felújításához, amiből 3 millió forint vissza nem térítendő támogatás. Ez mind-mind a gazdaság-újraindítási akcióterv része. Ne felejtsük el, hogy a baloldal megszüntette a 13. havi nyugdíjat. Mi a válságban, pont a válság miatt is, megkezdjük a 13. havi nyugdíj visszaépítését, amit pont a baloldal vett el az idős honfitársainktól. Ez mintegy 3 millió embert érintő intézkedés. Tisztelt Képviselő Úr! Az ellenzék éppen ezért hiteltelen, amikor a munkahelyek megvédéséről van szó, hiszen a baloldal korábban, ezt mindannyian jól tudjuk, megszorításokkal és adóemelésekkel kezelte a válságot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Nacsa Lőrinc képviselő úré a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Látszik, hogy a baloldaliak válasza a válságra mindig az adóemelés, az emberek sanyargatása és az idősek kisemmizése. Hiszen láthatjuk, hogy a mostani koronavírus-járvány okozta gazdasági nehézségek közepette is a baloldali városvezetők kizárólag adóemelésekben tudnak gondolkodni. Ezért is örömteli, hogy a kormány megtette azt a szükséges lépést, miszerint megtiltotta, hogy az önkormányzatok ilyen nehéz járványhelyzetben és válsághelyzetben további adókkal sanyargathassák az ott élő embereket és az ott működő vállalkozásokat, hiszen számos baloldali önkormányzat folyamatosan adóemelésekben gondolkozott, mint a válságkezelés bevált szocialista módszere.Köszönöm államtitkár úr, hogy felsorolta a gazdaság-újranyitási akcióterv bizonyos elemeit. Egy szimbolikusat szeretnék én is kiemelni, hiszen elkezdődött a 13. havi nyugdíj visszaépítése. A Gyurcsány Ferenc vezette kormány nyújtotta be azt a törvényjavaslatot, és az itt lévő baloldali képviselők közül is többen megszavazták, hogy elvettek egyhavi nyugdíjat az idősektől, akik évtizedekig a hátukon vitték ezt az országot. Örülök, hogy a Fidesz-KDNP-kormány ezt vissza tudja adni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Schanda Tamás államtitkár urat is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ne feledkezzünk el arról sem, hogy a baloldal semmit nem változott 2010 óta. Jól láttuk ezt a mai nap is, amikor nemet mondtak a járvány elleni intézkedésekre, és nemet mondtak arra, hogy a szükséges támogatásokat biztosítani tudjuk. Tisztelt Képviselő Úr! Ha a baloldalon múlt volna, akkor február 22-én éjféltől nem lenne több ágazati bértámogatás, nem lenne hitelmoratórium, nem lenne adó- és járulékcsökkentés, nem lenne bérletidíj-elengedés, nem lenne háziorvosibér-rendezés, ráadásul a támogatásokon túlmenően a védekezés valamennyi szabálya is hatályon kívül helyeződne. A baloldal ennyit tud felmutatni: akadályozzák a védekezést. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Gurmai Zita képviselő asszony, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter asszonynak: „A vészfék a megoldás?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! Miniszter asszony a távolléte miatt válaszadásra Fónagy János államtitkár urat jelölte ki. [[Jelzésre:]] Nem kell tovább mondanom, mert a képviselő asszony jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Gurmai Zita képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Urak! Képviselőtársaim! Egészen elképesztő, hogy sajtóinformációk szerint az utóbbi időben több mint kétszáz zaklatás történhetett már a gödöllői és a csömöri HÉV vonalán. Az utasok, teljesen érthető módon kamerát, biztonsági őröket követelnek a saját biztonságuk érdekében. Az erről szóló petíciót már csaknem négyezer utas írta alá. Ennek fényében a MÁV reakciója egészen megdöbbentő. A vasúttársaság ugyanis egyáltalán nem partnere az utasoknak a probléma megoldásában. [[Mesterházy Attila: Szégyen!]] A sajtó megkeresésére előbb nem is válaszoltak, de a közérdekűadat-igénylésként benyújtott kérdésekre végül mégis kénytelenek voltak reagálni. Abban viszont nem volt köszönet. Kiderült, hogy a MÁV egyrészt nem is tud az utasait ért zaklatásról, másrészt nem ígéri a leszerelt vészjelzők visszahelyezését, és a kamerarendszer kiépítését sem. [[Mesterházy Attila: Elképesztő!]] Mindössze azt javasolták, hogy ha egy utast megtámadnak, húzza meg a vészféket. Ezzel azonban több gond is van. Az egyik az, hogy a vonat megállítása még nem szünteti meg a vészhelyzetet. Arról már nem is szólva, hogy a hirtelen nagy erejű fékezés az utasok sérüléséhez és a kocsik meghibásodásához vezethet. Látható tehát, hogy a MÁV válasza nem csupán az együttérzést és a problémamegoldó szándékot nélkülözi, de szakmailag sem elfogadható. Valódi megoldásra van szükség, és talán abban egyetértünk, hogy az utasok biztonsága nem lehet pénz kérdése. Kérdezem tehát államtitkár urat, hogyan kívánják megvédeni a HÉV utasait a rendszeresen előforduló zaklatásoktól. Várom válaszát. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ, mint említettem, Fónagy János államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr! Öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Tudom, hogy az én szavaim nem változtatnak a megtörténteken, de engedje meg, hogy itt is együttérzésemet fejezzem ki a közösségi közlekedés keretei között elszenvedett cselekmények áldozatainak. Egyébként a MÁV és ezen belül a HÉV az elmúlt években is igyekezett mindent megtenni annak érdekében, hogy a működése folyamatos és biztonságos legyen, s ezen belül a MÁV és a MÁV-csoporthoz tartozó HÉV is igyekezett a lehetőségekhez képest az utasok mind személyi, mind vagyonbiztonsága érdekében mindent megtenni. A képviselő asszony úgy tette fel a kérdést, hogy mi a tényleges megoldás. Nem egy megoldás van; van, ahol az élőerő, tehát a rendészet rendszeres jelenléte, van, ahol a kamera, van, ahol pedig magukon a szerelvényeken felszerelt egyéb berendezések. Egyébként csak a szakmai aggályokra tekintettel mondom, végső esetben, és ha nincs más, akkor akár a vészfék meghúzása is megoldás. Messze nem a legjobb, messze nem az egyedüli, és messze nem az üdvözítő. Ez egy komplex feladat, és nem mentegetőzésként, pusztán tényként mondom, hogy ez nem a magyar közösségi közlekedés specialitása, Európa minden vállalata küszködik az országonként eltérő adatokkal. Meg kell mondjam, Magyarországon és most nem a számháborúba szeretnék belemenni, más adata van a rendőrségnek, más a MÁV-nak, más az újságírónak , mondjuk, Nyugat-Európához képest, ez nem vigasz az áldozatoknak, de tulajdonképpen alacsonyabb a szám, mint az európai átlag. Ott, ahol erre lehetőség van, eddig is megtettük az intézkedéseket. Ha megengedi, az egy percemben folytatni fogom. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Gurmai Zita képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Fontos, hogy együttérzéséről biztosította azokat, akik ebbe a pocsék helyzetbe kerültek. Ne felejtsük el, hogy a koronavírus-járvány alatt ez jelentősen megnőtt, tehát számomra is meglepő volt ez a válasz. Nyilvánvaló, hogy komplex megoldásról beszélt, én azt szeretném kérni, hogy egyrészt a MÁV illetékese válaszoljon egy ilyen meglehetősen fontos kérdésre, másrészt pedig vegye komolyan a választópolgárokat, és ne ilyen hogy mondjam? együttműködést kímélő válaszokat adjon. Mindenképpen azért is volt fontos, amit mondott, mert nyilván az ön válaszával a HÉV járatain utazóknak üzent, és nyilvánvaló, hogy ezek azok az emberek, akik nem érezték magukat biztonságban, pedig azt mondják, hogy ők kifizették a jegyüket és a bérletüket. Tehát ezért is tisztelettel arra kérem, amennyiben erre szükség van, akkor legyen ez ügyben konzultáció, mert én igenis azt gondolom, hogy minden egyes ember élete számít. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen. Csak a válaszom alátámasztásául, ha megenged néhány konkrétumot: a MÁV elsősorban az elkövetkezendő időben beszerzendő, például HÉV-szerelvényeknél a kamera jelenlétét már a közbeszerzési tender részeként tekinti. Ma a műszaki feltételek van, amelyik kocsitípusra adottak, van, amelyikre nem, van, amelyiken van kamera, van, amelyiken nincs, de a jövőben már a tenderek kiírása is így történik. [[16.40]] A másik a személyes jelenlét. A MÁV-nak külön rendészeti személyzete van; hasonlóan például a német vasutakhoz, külön vasúti és HÉV-rendészetet működtetünk. Ezeknek a személyes jelenléte a vasúti szerelvényen szolgálatot ellátó vasúti alkalmazott, tehát a kalauz mellett, remélem, növelni fogja az ott utazók nemcsak biztonságát, de biztonságérzetét is. Köszönöm, hogy végighallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel az azonnali kérdések órája végére értünk. Most áttérünk a kérdések tárgyalására. Tisztelt Országgyűlés! Csányi Tamás képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Önök tényleg azt hiszik, hogy jól csinálják?” címmel. Csányi Tamás képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A középiskolai felvételi vizsgák eredményeit február 9-én értékelte Maruzsa Zoltán. A köznevelésért felelős helyettes államtitkár hasonló számokról beszélt, mint a tavalyi, és biztosan nem véletlenül hallgatta el azt a tényt, hogy magyarból tíz éve nem volt ilyen gyenge a felvételi átlag, még a 2012-es mélypontot is sikerült alulmúlni.Tisztelt Államtitkár Úr! Ön szerint mivel magyarázható ez a kiugróan gyenge teljesítmény? A diákok visszajelzései alapján már a felvételi hétvégéjén sejteni lehetett, hogy nagyon nehézre sikerült a magyar feladatlap. Tudjuk, hogy a nehézség megítélése szubjektív, meg hogy egy gyenge feladatsor nem alkalmas a kellő szelektálásra sem, de ez a kirívóan alacsony átlag azért mégis önmagáért beszél. Én húsz éven keresztül tanítottam magyart nyelvtant és irodalmat természetesen , tisztában vagyok azzal, hogy milyen 18 éves diákokat felkészíteni életük nagy eseményére, és nagyon is átérzem azt, hogy milyen lehet ugyanezt megtenni általános iskolás gyerekekkel és szeleburdi kiskamaszokkal. Minden tiszteletem így a gyerekeknek, szülőknek és a kollégáknak! Tisztelt Képviselőtársak! Azért ne hallgassuk el már azt a tényt sem, hogy a középiskolai felvételik eredménye évről évre egyre rosszabb. Nem hiszem, hogy a diákok, tanárok, szülők hozzáállása változott volna ennyire meg. Azt viszont hiszem, államtitkár úr, hogy végre önöknek is el kellene kezdeniük dolgozni és nem csak visszafelé mutogatni. Nem gondolja, államtitkár úr, hogy ha már van digitálistartalom-fejlesztésért felelős kormánybiztosunk, Czunyiné Bertalan Judit, akkor már őt is számon kellene kérni, hogy mit csinál, vagy mit miért nem csinál? Miért nem hoznak már végre létre önálló oktatási minisztériumot egy hozzáértő, szakember miniszterrel, bár ezt nyilván a NER-társak közül lehetetlen lesz megoldani. Ön, tisztelt államtitkár úr, tényleg alkalmasnak tartja Kásler miniszter urat egy olyan gigatárca vezetésére, mint az EMMI? A néppárti Jobbik évek óta követeli felelős és önálló oktatási minisztérium létrehozását, mert azzal, gondolom, önök is egyetértenek, hogy aki az oktatásba fektet, az a jövőt építi. Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ képviselő úr kérdésére Rétvári Bence államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr! Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Csodálkoztam, hogy számokat miért nem említ, tisztelt képviselő úr, engedje meg, hogy pótoljam azokat a számokat, amelyekre ön nem hivatkozott. Nemhiába nem hivatkozott, hiszen cáfolták volna azokat az állításokat, amelyeket megfogalmazott. Talán lehet, hogy ez a különbség a matematika és a költészet között, de úgy látszik, ez utóbbit jobban kedveli.Ami a 8. évfolyamos tanulók átlagpontját illeti, az előző évek átlaga 47,6, ehhez képest a mostani 47,2. Itt nem mondhatnám, hogy olyan nagy mértékű az eltérés, csak tizedekben mérhető az eltérés. A 4. évfolyamosok, 6. évfolyamosok esetében: a negyedikeseknél 63 pont helyett 63,2, itt valamivel magasabb is, de csak tizedekkel; míg a 6. évfolyamosoknál 56 helyett 58,7 pont volt, tehát a korábbi átlaghoz képest a mostani átlag még magasabb is. Ebből is látható, hogy egyáltalán nem valós az, legalábbis számokkal nem alátámasztható, amit ön mondott, tisztelt képviselő úr, a teljesítmény és a felvételi számok tekintetében, hanem a számok teljes mértékben azt igazolják, amit Maruzsa államtitkár úr is mondott a sajtótájékoztatón. Több mint ötszáz helyszínen szerveztük meg ezeket a felvételiket úgy, hogy a járvány elleni védekezés minden szabályát igyekeztünk betartani, így például tantermenként tíz főnél nem lehetett több egyidejűleg benn a teremben. Második pótnapot is beillesztettünk a naptárba, a hagyományos pótidőpont, január 28-a mellett a február 5-ét, pontosan azért, hogy a 75 ezer tanulónak, aki jelentkezett erre, minél több lehetősége legyen. Egyrészt azért is, hogy ne legyen zsúfolt a vizsga, másrészt, ha valaki véletlenül karanténban van, vagy más okból nem tud a vizsgán megjelenni, akkor se essen el a felvételizés lehetőségétől. Ráadásul, náluk a felkészülés is kevésbé ütközött akadályokba, hiszen a 8. osztályosok és az alatta levő osztályosok is mind-mind jelenléti oktatásban tanulnak. Tehát, tisztelt képviselő úr, szerintem inkább emeljük meg képzeletben a kalapunkat a diákok teljesítménye előtt, akik ilyen rendkívüli esztendőben is az átlaghoz nagyon közelítő eredményt [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hoztak, és bízunk benne, hogy sikeresen fognak továbbtanulni. Amit lehetett, azt a tanárok, a pedagógusok, illetve a tankerületek ehhez hozzátették. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Gurmai Zita képviselő asszony, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Milyen formában vesz részt Magyarország a nők elleni erőszak kapcsán indított európai uniós konzultációban?” címmel. Gurmai Zita képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Elnök Úr! Államtitkár Úr! Bizonyára ön is értesült arról, hogy az Európai Bizottság májusig tartó konzultációt indított a nők elleni és a családon belüli erőszak ügyében. Az akció az érdekelt felek lehető legszélesebb körétől, az uniós állampolgároktól, civil szervezetektől is gyűjt információkat, továbbá fókuszál az esélyegyenlőségért felelős területekre is, de a Bizottság a tagállamok kormányainak részvételére is számít.A kezdeményezés sajnos igen időszerű, mivel a nőkkel és gyermekekkel szembeni erőszak jellemzően minden országban emelkedik. A járvány miatti lezárások során ugyanis sok áldozat kényszerült négy fal közé a bántalmazójával. A magyar helyzet súlyosságát jelzi, hogy nem is olyan régen az Országos Kríziskezelő és Információs Telefonszolgálat is jelezte, hogy már a járvány első hulláma előtt duplájára nőtt a telefonon segítséget kérők száma, ráadásul a bántalmazások is súlyosabbá váltak. Bár újabb adat nem áll rendelkezésre, ez biztosan csak a jéghegy csúcsa, hiszen nem mindenki mer segítséget kérni. Az Európa Tanács nők elleni erőszak témájának jelentéstevőjeként is figyelem, hogy más országokban milyen tájékoztató kampányokkal segítik a nehéz helyzetben levőket. Több, akár jó példa van arra, hogy az erőszak áldozatai hipermarketekben vagy patikákban is jelezhetik, hogy bajban vannak, segítségre van szükségük. Itt, Magyarországon ilyen kampányról én nem tudok, és sajnos most sem látni érdemi áldozatsegítő kormányzati szándékot. Ezért tisztelettel kérdezem államtitkár urat, milyen formában vesz részt Magyarország a nők elleni erőszak kapcsán indított európai uniós konzultációban. Milyen intézkedéseket ajánl Magyarország a Bizottság és a tagállamok figyelmébe a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelemben? És a harmadik kérdésem: mely, nők elleni erőszakkal foglalkozó civil szervezetek közreműködésére számítanak? Várom megtisztelő válaszát, államtitkár úr. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Ház! Képviselő asszony kérdésére miniszter asszony nevében Völner Pál államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar kormány elkötelezett a nőkkel szembeni és a kapcsolati erőszak elleni fellépés iránt. A fellépés hatékonysága nem egyezmények ratifikálásában, konzultációkban, hanem tényleges intézkedések megvalósulásában mérhető. Ahogy az ön előtt is ismert, az Országgyűlés a 2/2020. számú politikai nyilatkozatában rögzítette, hogy Magyarország ma kiemelt figyelmet szentel a családok, a gyermekek és a nők védelmének. Jogaikat az Alaptörvény deklarálja. Ennek szellemében zajlik az Országgyűlés törvényalkotó munkája, s az állam külön intézkedési kötelezettsége is kivételes helyzetük támasztéka. A magyar kormány a zéró tolerancia jegyében következetes jogalkotással törekszik arra, hogy hazánkban minél kevesebb nőnek kelljen bántalmazást elszenvednie. 2010 óta többször is szigorítottuk a Btk.-t ezen a területen.Tisztelt Képviselő Asszony! Fontos hangsúlyozni, hogy nemcsak a bajok orvoslása a cél, hanem az is, hogy megpróbáljuk megelőzni a jelenségeket. Az Igazságügyi Minisztérium területén 2010 óta jelentős fejlődésen ment át az áldozatsegítés Magyarországon. 2017. június 22-én megnyitott a Budapesti Áldozatsegítő Központ, amelynek működési tapasztalatait felhasználva 2018-ban Miskolcon és Szombathelyen megnyíltak az első vidéki központok, 2020-ban pedig további három központ került átadásra az Igazságügyi Minisztérium fenntartásában, Pécsett, Kecskeméten, valamint Szegeden. Az áldozatsegítő központok országos hálózattá fejlesztésének érdekében Magyarország minden megyéjében áldozatsegítő központ fog nyílni 2025-re. Tisztelt Képviselőtársaim! Az Európai Bizottság tájékoztatása szerint a konzultáció során összegyűjtött vélemények egy, a nemek közötti egyenlőség stratégiájában meghirdetett, ez év végén várható jogalkotási kezdeményezésbe fognak becsatornázódni. [[16.50]] Ezzel kapcsolatban ugyanakkor hangsúlyozandó, hogy Magyarország ellenzi a nemeknek a hazai felfogással ellentétes fogalmát. Nem támogatunk továbbá olyan jogalkotási kezdeményezéseket sem, amelyek a tagállami hatáskörök lopakodó elvonását eredményeznék. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Sebián-Petrovszki László, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Ismét a vérplazma-üzletről, avagy kit képvisel az Országos Vérellátó Szolgálat főigazgatója?” címmel. Sebián-Petrovszki képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Államtitkár Úr! Nemrégiben a DK, illetve a DK nevében én közérdekűadat-igényléses pert nyertünk első fokon a magyar állam ellen, egészen pontosan az Országos Vérellátó Szolgálat ellen. Ez nem meglepő egyébként, hiszen ez a kormány az elmúlt tíz évben rendszeresen azt játssza, hogy nyilvános adatokat eltitkol, és arra kényszerít mindenkit, hogy azt perelje ki; mi ezzel gyakran élünk is.Most, ebben a konkrét ügyben a pernek a tárgya az a szerződés volt, amit az Ország Vérellátó Szolgálat jelenlegi főigazgatója, Bayerné dr. Matusovits Andrea megtagadott kiadásképpen, megtagadta a kiadását. Ez a szerződés 2016-ban kötődött a Vérellátó Szolgálat és magáncégek között arra, hogy az állami vérplazmát milyen feltételekkel lehet értékesíteni, milyen feltételekkel adják el. Ezt a szerződést 2019-ben újabb tender kiírása nélkül három évre hosszabbította meg ez a főigazgató asszony. Tekintve, hogy a plazma ára évről évre emelkedik, ez a lépés legalábbis gyanúra ad okot, ennek a szerződésnek az eltitkolása, különösképpen, hogy a sajtó részletesen citálta azt, hogy milyen személyi, szakmai és baráti összefonódások vannak az Országos Vérellátó Szolgálat vezetői és ezen nyertes cégek vagy egyes cégek vezetői között. A céget ráadásul közben egy japán vérplazmacég felvásárolta, nem tudjuk, hogy nem azérte, mert esetleg ez a szerződés jelentős vagyont képvisel. Az igazán érdekes azonban az, hogy főigazgató asszony mivel indokolta a bíróságon ennek a szerződésnek a ki nem adását. Azt mondta, hogy a vele szerződött cégek üzleti érdekét sérti. Értik tehát: nem az állampolgárok, nem az adófizetők érdekei szerint járt el főigazgató asszony, hanem a szerződött cégek érdekeit nézi. Kérdezem államtitkár urat, hogy normálisnak tartjae, hogy a Vérellátó Szolgálat ön által kinevezett vezetője nem a magyar állam, hanem a szerződött magáncég üzleti érdekeinek védelmében lép fel, illetve mit kívánnak tenni ebben az ügyben. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Rétvári Bence államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr! Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az ügyet röviden összefoglalhatom önnek: az a helyzet, hogy 2007-ben az akkori vérellátó szolgálati vezetés kiírt vagy pontosan megkötött egy szerződést a terápiás célra fel nem használt, frissen fagyasztott vérplazmák értékesítésére, tehát amit már itt Magyarországon a közszolgálatban nem használnak föl. 2007-ben a hatósági ár alatt, annak a harmadáért vásárolhatta meg ezt a vérplazmát az a cég, akivel 2007-ben szerződést kötöttek, és 2017-ben, miután lejárt ez a tízéves szerződés, egy új pályázatot írt ki a főigazgató, és a legmagasabb ár alapján történt meg a szerződő fél kiválasztása. Ez azt jelenti, ez a magasabb ár, amit most sikerült elérni, hogy évenként 450 millió forint többletárbevétele van a magyar államnak, a Vérellátó Szolgálatnak, tehát a magyar államnak a vérplazmák értékesítésében, az egy közel félmilliárd forintos összeg. Ez az, ami tehát korábban ott maradt luxusprofitként egy magáncégnél, most pedig nem maradhat ott a cégnél, hanem be kell fizetnie az Országos Vérellátó Szolgálatnak. Nyilvánvalóan, amely cég zsebéből ez az évi 450 millió forint többletbevétel hiányzik, az minden eszközt megragad arra, hogy megpróbálja besározni azt, aki az állam számára sokkal kedvezőbb szerződéses konstrukciót hozott létre. Az viszont egy jó kérdés, tisztelt képviselő úr, hogy ön, akit, ha jól tudom, Czeglédy Csaba ügyvédi irodája képvisel ebben az ügyben és talán más ügyekben is mit tegyen akkor egy költségvetési intézmény vezetője, ha ön egy adócsalásért jogerősen elítélt, kamarai tagságában felfüggesztett ügyvéddel pereskedik, és adott esetben ennek az ügyvédnek az e-mail-címére szól a bírósági ítélet; egy felfüggesztett ügyvéd címére ilyesfajta iratok kiadhatóke vagy sem jó jogi kérdés és jó jogi dilemma. Ha esetleg ön nem egy adócsalót bízna meg azért, hogy a közpénzeket védje az ő perei által, talán egyszerűbb helyzetben lennénk mi is, meg jobb helyzetben lenne az ország is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Mit tesz a Kormány a légszennyezés ellen?” címmel. Schmuck Erzsébet képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A légszennyezés Magyarország egyik legsúlyosabb környezeti problémája. Évente több mint 14 ezer ember korai halálát okozza, és a magyarok közel fél évet veszítenek az életükből emiatt. Ez most különösen aktuális, hiszen a szennyezett levegő segíti a koronavírus terjedését. Magyarországgal szemben sok éven keresztül kötelezettségszegési eljárás volt folyamatban, végül nemrég az Európai Bizottság ítéletében megállapította, hogy az ország nem teljesítette az uniós levegőminőségi követelményeket. A szálló por koncentrációja az ország több régiójában rendszeresen határérték fölött volt, és a kormány lényegében nem tett ez ellen semmit. Az országos levegőterhelés-csökkentési programot az elfogadás utolsó lépésénél gyakorlatilag lenullázták. Az igazán hatásos eszközök kikerültek, és a gyakorlatban sem tapasztalható lényeges előrelépés azóta. Tisztelt Államtitkár Úr! Szeretném megkérdezni, hogy mit üzen önöknek az Európai Bizottság ítélete. Hajlandóak végre foglalkozni érdemben a levegőszennyezés csökkentésével? Ha igen, mikor és milyen intézkedésekre számíthatunk? Mikor indul végre el átfogó épületenergetikai program, ami leginkább a rászorulókat is eléri? Mikor szüntetik meg az ingyenes parkolást, ami csak növelte a forgalmat? Egyébként nagyon-nagyon sokan szörnyen élik meg ezt a helyzetet, nagyon sokat kell körözni a ház körül, hogy végre megtalálják a maguk helyét. Kérdésem az továbbá, hogy lehetővé teszike a dugódíj bevezetését, ami elengedhetetlen lenne Budapest élhetővé tételéhez. Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Képviselő asszony elhangzott kérdésére a választ Farkas Sándor államtitkár úrtól, miniszterhelyettestől fogjuk hallani. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Mindenekelőtt hangsúlyoznám, hogy az Európai Bíróság ítélete alapjául szolgáló eljárás 2005-től mért határérték-túllépések miatt indult. Természetesen a magyar kormány tudomásul veszi az abban foglaltakat, és megteszi a megfelelő intézkedéseket. Fontos azonban leszögeznem, hogy a levegőminőség javítása közös európai kihívás, hiszen a légszennyezettség és a légszennyezés nem ismer határokat. Magyarországra az országhatáron túlról mintegy 30 százalékkal több légszennyező anyag érkezik, mint amennyi távozik. Magyarország PM10-szennyezettsége az utóbbi években erősen javul. A 2020. év kiemelkedő javulást hozott, éves túllépés nem volt, a maximális napi túllépések száma jelentősen csökkent. Ez az eredmény messze túlmutat a szocialista kormányok korábbi teljesítményén is. Az adatok is bizonyítják, hogy a kormány ipari, közlekedési, mezőgazdasági és lakossági szektorban mintegy 300 milliárd forint értékben tett intézkedéseinek köszönhetően a levegő minősége évről évre javul. Ami pedig a budapesti dugódíj kérdését illeti, a kormány álláspontja szerint ez egy rossz eszköz. Talán nem véletlen, hogy az Európai Unió több mint 26 fővárosából összesen kettőben van ilyen szabályozás: Stockholmban és Madridban. Úgy gondoljuk, hogy autóval közlekedni nem deviancia, és az autósok üldözését nem tartjuk jó megoldásnak. Olyan megoldásokat támogatunk, ami szélesíti és lehetővé teszi az emberek szabad választását a közösségi közlekedés versenyképesebbé tételével, például a külső körúti elemek megteremtésével, a peremhidak megépítésével, a P+R és a B+R parkolók kapacitásának növelésével. Tehát egyértelmű, hogy a levegőminőség javul az országban, az egészség védelme fokozódik; remélem, hogy ezzel képviselő asszony is egyetért, és támogatja a válaszomat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Mikor kívánnak érdemi egyeztetést folytatni az önkormányzatokkal az uniós források felhasználásáról?” címmel. Tisztelt képviselő úr, parancsoljon, öné a szó. [[17.00]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Érdeklődnék, hogy befejeztéke már az EU helyreállítási alapjáról szóló egyeztetést az önök legfontosabb partnereivel: Mészáros Lőrinccel, Szíjj Lászlóval és a többi fideszes pénzemberrel. Mert ha befejezték, akkor ideje lenne a magyar embereket képviselő önkormányzatokkal is elkezdeni egyeztetni annak érdekében, hogy ne csak stadionok, ne csak szállodák, hanem új utak, új orvosi rendelők és közvetlen támogatás jusson a helyi lakóknak. Tudjuk, hogy maguktól nem egyeztetnének az önkormányzatokkal, legszívesebben beszántanák őket, de ez a csúnya Európai Parlament és az az csúnya Európai Tanács kötelezi önöket, mert különben Mészáros Lőrinc sem kap pénzt. Kérem, hogy a válaszában ne hozza föl Perneki Juditnak, a Budapesti Önkormányzatok Szövetsége volt főtitkárának küldött levelét, mert ő már nem főtitkár egy jó ideje. És a Palkovics László miniszterrel folytatott nyári levelezést se hozza föl, mert az már tavaly nyáron volt. Az a helyzet, hogy az ország három legnagyobb önkormányzati szövetsége semmilyen egyeztetésre nem kapott meghívást a mai napig, a Magyar Önkormányzatok Szövetsége, a Budapesti Önkormányzatok Szövetsége és a Települési Önkormányzatok Országos Szövetsége sem, miközben ön, tisztelt államtitkár úr, február 2-án nekem azt válaszolta egy kérdésemre, hogy a települési önkormányzati szövetségek is közvetlen felkérést kaptak az együttműködésre. Kérdezhetném azt, hogyha Müller Cecíliát szeretném követni: erre nincs jobb válaszuk? De nem viccelődnék, azért nem viccelődnék, mert ma volt az önkormányzatok határideje, hogy elfogadják a saját költségvetésüket. És egyetlenegy dolgot tudnak: azt, hogy önök mennyi pénzt vesznek el tőlük. Úgyhogy legyen kedves, államtitkár úr, válaszoljon: mikor kívánnak valóban leülni az önkormányzatokkal, és a helyreállítási EU-s alapról egyeztetni az önkormányzati szövetségekkel, legalább azokkal, amelyeket felsoroltam? Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úrnak imént elhangzott kérdésére a választ Orbán Balázs államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Rendkívül szórakoztató volt a kérdése, mert meghatározta a választ is, hogy melyik konzultációra felhívó leveleket nem szabad nekem válaszul sorolnom. Engedje meg, hogy eleget tegyek kérésének, és akkor ezeket az egyébként konzultációra felhívó leveleket nem sorolom. Sorolom a többit. Tehát december végén hivatalos felkérő levelet kapott: megyei jogú városok vezetői, minden megyei önkormányzat, a Megyei Jogú Városok Szövetsége, a Megyei Önkormányzatok Országos Szövetsége, a Kisvárosok Szövetsége, a Klímabarát Települések Szövetségének, Magyar Település- és Területfejlesztők Szövetségének, Települési Önkormányzatok Országos Szövetségének és a Faluszövetségnek a vezetői is. Plusz ezenkívül még Karácsony Gergely pluszértesítőt is kapott január 18-án a Pénzügyminisztériumtól, kifejezetten az odatartozó források vonatkozásában, plusz a Fővárosi Közfejlesztések Tanácsával folyamatosan volt az egyeztetés, plusz 2019 nyarától tervezési szakértők körülbelül 150 online személyes rendezvényen, 15 ezer szakértővel, pályázóval egyeztettek, plusz egyetemek, felsőoktatási intézmények, kuratóriumok, kamarák, egyesületek, szövetségek, egyházak 500 szervezetben kaptak felkérő levelet. Közülük mind a napig 92-en részleges szakmai megállapításokkal teli válaszlevelet juttattak vissza a Miniszterelnökségnek. Ez az, amit Karácsony Gergely és az ön politikai szövetségesei egészen mind a mai napig nem tettek meg, de január 31e volt a határidő, és ezt a határidőt meghosszabbítottuk, úgyhogy azt reméljük, hogy képesek lesznek valamilyen szakmai állásfoglalást kipréselni magukból a határidő lejártáig hátralevő időben. Egyébként pedig, csak hogy parafrazeáljam az önök politikai kommunikációját: pártpolitikai árokásás és a kormány befeketítése nem kormányzás. Úgyhogy foglalkozzanak a településeikkel, legyenek szívesek! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Pósán László képviselő úr, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Milyen fejlődési lehetőségekkel jár a magyar egyetemeknek az állami vagyonkezelői alapítványi fenntartás?” címmel. Pósán László képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt év során közel tucatnyi felsőoktatási intézmény került közvetlen minisztériumi fenntartásból állami vagyonkezelői alapítványok fenntartásába, és ennek lévén jóval távolabb a napi politikai döntéshozatali szinttől. Ezek az intézmények többnyire világos profillal és tevékenységi körrel rendelkeznek, melyek révén közvetlen kapcsolódási lehetőségük nyílik a gazdasági szférával való szorosabb együttműködésre, a hazai magasabb hozzáadott érték megjelenítésére, innovációra. Mindezt a baloldal az egyetemi autonómia elleni támadásként igyekezett beállítani, kicsit sem zavartatva attól a ténytől, hogy a világ neves egyetemeinek többsége hasonló fenntartói modellben működik. Ez év januárjában azonban a legnagyobb magyar egyetemek közé tartozó, a nemzetközi rangsorokban is egyre jobb helyeken jegyzett intézmények cáfoltak rá a baloldali rettegésekre. A számos tudományterületen képző, sok karból álló debreceni, pécsi és szegedi egyetemek szenátusai a következő évekre szóló intézményfejlesztési terveik készítésével összefüggésben a fenntartói modellváltás mellett döntöttek, nem is akármilyen támogatottsággal: Debrecenben 65 igen, nulla nem, és 3 tartózkodás mellett, közel 96 százalékkal, Pécsett az igen szavazatok kétharmadával, Szegeden pedig mintegy 55 százalékával. Természetesen, ha a haladó baloldal számítási eljárását alkalmazzuk, ahogyan ezt tették Brüsszelben a Sargentini-jelentés elfogadásakor, amikor a tartózkodó szavazatokat egyszerűen figyelmen kívül hagyták, nos, akkor a modellváltás mellett voksoló egyetemeink esetében a támogató szavazatok aránya ennél is magasabb: Debrecenben 100 százalék, Pécsett nem kétharmad, hanem háromnegyed, Szegeden pedig kétharmad. Tisztelt Államtitkár Úr! Tudjuk, hogy a baloldal hangzatos politikai koncepcióalkotását a tények és a valóság tolakodó közelsége kifejezetten zavarja, és ezekről igyekszik tudomást sem venni, de a közvélemény számára, kérem, ismertesse röviden, milyen előnyökkel és fejlődési lehetőségekkel jár a magyar egyetemeknek az állami vagyonkezelői alapítványi fenntartás. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr elhangzott kérdésére a választ Schanda Tamás államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A magyar kormánynak az a célja, hogy a magyar fiatalok a jövő nyertesei legyenek, és a baloldal frusztrált politikusaival ellentétben az egyetemi vezetők ezt értik, és hasonló dolgokat akarnak. Éppen ezért támogatják, ahogy ön is mondta, azt a módosítást, amiről itt most beszélünk. Ennek az új finanszírozási formának több előnye van. Ezek közül az egyik, hogy az intézmények rugalmasabban működhetnek. Gyorsabban reagálhatnak a térségük gazdasági igényeire, és így a magyar fiatalok végeredményként versenyképesebb képzésben részesülhetnek, és a munkaerőpiacon is értékesebb oktatást kaphatnak. Mindez azt jelenti, hogy jobb egyetemeken tanulva értékesebb diplomát fognak majd kapni. Ez pedig azt eredményezi, hogy sikeresebben állhatják meg a helyüket az életben és a munkaerőpiacon. Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy arra is fölhívjam a figyelmet, hiszen mindenfajta riogatásokat hallhattunk ezzel kapcsolatban is a baloldal részéről, hogy a modellváltó egyetemeken továbbra is biztosított lesz az állami ösztöndíjas képzés. Az oktatók közalkalmazotti státuszból munkaviszonyba kerülnek át, és így sokkal inkább lehetővé válik a többletteljesítmény elismerése, amelyre a merev bértábla miatt a korábbiakban nem igazán nyílt lehetőség és mód. A kormány célja az, hogy az egyetemek központi szerepet töltsenek be a kutatás-fejlesztésben és az innovációban. Ezt a képzések korszerűsítésével, illetve a minőségi infrastruktúra megteremtésével meg is fogjuk valósítani a következő években, és így Magyarország az egyetemek segítségével regionális tudásközponttá válhat. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Brenner Koloman képviselő úr, a Jobbik képviselője, az Országgyűlés alelnöke kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mi a kormány stratégiája az érettségi vizsgákat illetően?” címmel. Brenner Koloman alelnök urat illeti a szó. Parancsoljon! [[17.10]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Az érettségi vizsga még mindig, annak ellenére, hogy sajnos már nem az a presztízsű vizsga és meghatározó élmény a fiatal generáció számára, mint még néhány évtizede, egy olyan mérföldkő a fiatal felnőttek életében, amelynek a jó és szakszerű lebonyolítása mindannyiunk közös érdeke. Azt gondolom, hogy ez a most érettségire készülő, covidos generáció megérdemli azt, hogy kiemelten támogassuk őket ebben a meglehetősen nehéz időszakban. Ez az a generáció, aki már tavaly tavasz óta, gyakorlatilag folyamatosan szinte csak online tudott felkészülni az érettségi vizsgára, és különböző felmérések és becslések szerint a tanulók egyötöde vagy akár egyharmada is nem kapta meg azt a megfelelő szintű online oktatást, ami egy teljes, valós és jó felkészülést lehetővé tett volna. Azt továbbra is súlyos mulasztásának tartjuk a fideszes kormánynak, hogy miközben a frontvonalon szolgáló pedagógusok egyötöde megfertőződött, még mindig nem szerepelnek a pedagógusok megfelelő és előkelő helyen az oltási tervben. Mindezek fényében tehát tisztelettel kérdezem államtitkár urat, hajlandóake megfontolni azokat a javaslatokat, amelyeket a néppárti Jobbik ifjúsági tagozata egy néhány napja megtartott kerekasztalon a többi ellenzéki párt ifjúsági szervezeteivel megfogalmazott; hogy például a tavalyi könnyített érettségihez képest legyen idén is könnyített érettségi, hiszen az előbb elmondottak alapján a felkészülés sem volt tökéletes. Legyen lehetőségük a diákoknak a hozzájuk legközelebb eső oktatási intézményben érettségizni. Javasoljuk az összes érettségi vizsga ingyenessé tételét. Illetve, ahogy ma miniszterelnök úrtól hallottuk, amennyiben továbbra is rosszak a számok, akkor megfontoljáke a szóbeli érettségi eltörlését? Várom érdemi válaszát, államtitkár úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, alelnök úr. Alelnök úr imént elhangzott kérdésére a választ Rétvári Bence államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Hogyha a kormány a baloldalra hallgatott volna, önökre, tisztelt képviselő úr, akkor már tavasszal sem lett volna érettségije több mint 80 ezer diáknak, és további 30 ezernek ősszel is veszélybe került volna az érettségije, egy egész évfolyamot fosztottak volna meg a továbbtanulás lehetőségétől. Így, azt hiszem, ezek a diákok is örülhetnek, hogy nem egy olyan kormánya volt Magyarországnak, aki csak a hergelésben látja a célját. Sőt, ne feledjük, hogy az önök egyik szövetségese, a PDSZ még bojkottra is szólított föl, és önök egy szóval nem mondták, hogy ezt ne tegyék meg a pedagógusok, de szerencsére a pedagógusok felelősségteljesen viselkedtek, a diákok felelősségteljesen viselkedtek, sikeresen lebonyolítottuk tavasszal az érettségi vizsgákat. Ennek az átlageredménye nagyjából megfelel az elmúlt öt év átlageredményének, az évismétlések száma is 40 százalékkal csökkent, így tehát elismerés illet minden tanárt, minden diákot, minden iskolaigazgatót, tankerületi vezetőt, hogy sikeresen sikerült ezt a rendkívüli időszakot átvészelni; Európa sok más országában talán nem voltak ilyen jó eredmények.Ami az idei érettségivel kapcsolatos friss információkat illeti, hiszen itt nyilvánvalóan további újabb és újabbak merülnek föl, azokat az Oktatási Hivatal honlapján, az „Érettségi vizsgákkal kapcsolatos információk” menüpontban lehet elolvasni. Ami addig is nagyon fontos pontosan azért, amit ön is mondott, hogy a most érettségizők már elég régóta digitális oktatásban tudnak csak felkészülni , hogy az iskolákba kis csoportokban be lehet menni. Amúgy is része az utolsó évnek az érettségire való felkészítés, éppen ezért kiscsoportos konzultációkra lehetőség van, és mindenkit biztatunk is arra, hogy az érettségizőknek az érettségi tantárgyukból ezeket a kiscsoportos konzultációkat tartsák meg, hiszen így jobban sikerül felkészülni majd az érettségikre. Ehhez, amit lehet, minden segítséget és támogatást megadunk. A vakcinák kapcsán pedig, ha önök esetleg nem a vakcinák ellen hangolnák az embereket, hanem oltáspártiként viselkednének, akkor ez a diákok, a pedagógusok és a szüleik számára is nagyobb biztonságot jelente az érettségi vizsga időszakában is és azután is. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! A kérdések napirendi pont tárgyalásának végére értünk. Most a Törvényalkotási bizottság ülésének a befejezéséig, várhatóan 17 óra 40 percig szünetet rendelek el. Találkozunk 17 óra 40 perckor. (Szünet: 17.15 17.48 Elnök: dr. Latorcai János Jegyzők: dr. Vinnai Győző és Szabó Sándor)
Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Most a politikai nyilatkozat összevont vitájával folytatjuk munkánkat. Kérem, hogy a pandémiás helyzetre tekintettel az ülésteremben tartsák be a pandémiás szabályokat. Köszönöm szépen megértésüket. Soron következik „A Visegrádi Csoport megalakulásának 30. évfordulójáról” című politikai nyilatkozatra vonatkozó javaslat összevont vitája. A Külügyi bizottság által előterjesztett javaslat P/14918. számon a parlamenti informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Tisztelt Képviselőtársaim! A visegrádi csoport megalakulásának 30. évfordulója alkalmából az Országgyűlés által elfogadandó politikai nyilatkozat vitájára és a döntéshozatalra meghívást kaptak a visegrádi országok budapesti nagykövetei is. Köszöntöm a díszpáholyban helyet foglaló valamennyi nagykövetet. A vitában elsőként megadom a szót Németh Zsolt képviselő úrnak, a Külügyi bizottság elnökének, a politikai nyilatkozat előterjesztőjének, aki előterjesztői beszédét itt, az emelvényen mondja el. Megvárjuk, amíg az elnök úr felérkezik az emelvényre. Tisztelt Elnök Úr! Mielőtt megadnám a szót, tisztelettel felhívom figyelmét, hogy a nyitóbeszédre, a vita közbeni felszólalására és a viszonválasz elmondására összesen 20 perces időkeret áll a rendelkezésére. Ezek figyelembevételével, tisztelettel, öné a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt visegrádi Nagykövet Urak! Ma pontosan harminc éve, hogy Antall József kezdeményezésére újjászületett a visegrádi szövetség három ország és négy nemzet képviselőjének aláírásával. A magyar miniszterelnök mellett Lech Wałęsa lengyel elnök és Václav Havel csehszlovák elnök látta el aláírásával a visegrádi szerződést. A Külügyi bizottság által egyhangúlag elfogadott és a Ház elé terjesztett parlamenti politikai nyilatkozat kezdeményezője a négy visegrádi házelnök konferenciájának egyetértésével a V4 elnöki teendőit ellátó Lengyelország. A visegrádi együttműködés közismerten 685 éves, tekintélyes múltra tekint vissza. 1335-ben Visegrádon Károly Róbert magyar, Nagy Kázmér lengyel és Luxemburgi János cseh király azt tűzte ki célul, hogy nem engedik át az országaikban lakó emberek munkájának hasznát Bécsnek, hanem saját országaik javára fordítják azt. Kereskedelmi, pénzügyi és katonai együttműködésük eredményeképp megerősödött országaik szuverenitása, és gazdasági fénykorukat élték az azt követő évtizedekben. Milyen ismerős helyzet! Miért is? Hét évszázad alatt Európa képe sokat változott, de ahogy Szűcs Jenő és Bibó István megállapításai nyomán tudhatjuk, Közép-Európa geopolitikai helyzete és az ebből fakadó kulturális és tudati sajátosságok nagyfokú állandóságot és térségi összevetésben jelentős hasonlóságot mutatnak. A V4 nem egy ad hoc szövetség, hanem egy önálló karakterrel bíró térség intézményi leképeződése. Harminc évvel ezelőtt a visegrádi országok legfőbb közös célkitűzése egy geopolitikai fordulat kiaknázása, a függetlenség, a szabadság és a rendszerváltozás sikeres megvalósítása volt. Néhány hónap múltán, pontosan június 28-án a KGST és július 1-jén a Varsói Szerződés koporsójába is együtt vertük be az utolsó szögeket. Természetesen mindehhez nélkülözhetetlen volt 1956, ’68, ’81 forradalmai során a diktatúra elleni közös küzdelem, majd 1988-90 között a rendszerváltozás sikeres lebonyolítása. Ezeket a kommunista évtizedeket mindvégig jellemezte a hatalom tiltása ellenére a három ország az elrabolt Nyugat, ahogy Milan Kundera nevezte ezt a térséget közvéleményei és ellenzékei közötti kölcsönös odafigyelés, reflexió és szolidaritás. Ma, 2021-ben az előttünk tornyosuló feladatok eltérő természetűek, de semmivel sem kisebb jelentőségűek, mint a kommunista diktatúra megdöntése volt harminc évvel ezelőtt, nevezetesen: Európa és a hagyományos európai értékek védelme a feladatunk a globalizáció árnyékában. [[17.50]] Érdekes, de egyáltalán nem véletlen módon ez a kihívás és hivatás már az 1991-es visegrádi szerződés szövegében is megjelent, idézem: „Elhatározott szándékunk, hogy a feladatokkal bátran szembenézve, erőfeszítéseinket a közös összekötő történelmi hagyományokra alapozva, a hagyományos európai értékekkel és fő folyamatokkal összhangban mindent megteszünk nemzeteink békéjéért, biztonságáért és felemelkedéséért.” A hagyományos európai értékek védelme nemhogy könnyebb lett, hanem harminc év múltán nem túlzás azt állítani, hogy Európa hanyatlása napjainkban fenyegető veszéllyé terebélyesedett, amivel mi, a visegrádi országok ma is bátran szegülünk szembe. A visegrádi együttműködés harminc éve alatt három jól elkülöníthető, ma is érvényes cselekvési irány kristályosodott ki. Ezeken a területeken komoly eredményeket sikerült elérni, de nap mint nap újabb kihívásokkal kell szembesülnünk. Először is: a V4 kitüntetett feladata a közép-európai építkezés. Az elmúlt években minden eddiginél látványosabb fejlődésnek indult. Országaink felismerték, hogy az észak-déli közlekedési, energetikai infrastruktúra kiépítése nélkül térségünk életképtelen. Nagy jelentőségű feladatot jelent napjainkban a Via Carpatica, a Baltikumot a Fekete- és Földközi-tengerrel összekötő közlekedési folyosó, a fővárosainkat összefűző gyorsvasúthálózat megvalósítása és energiahálózataink összekapcsolása. A közép-európai építkezés humán dimenzióiban fontos szerepet tölt be az egyre jelentősebb anyagi források fölött rendelkező Nemzetközi Visegrádi Alap, de meg kell említeni ezen a téren a lengyel-magyar tükörintézményt, a Felczak Alapot és intézetet is. Noha a visegrádi együttműködés és a „Három tenger” együttműködés, illetve számos regionális kezdeményezés egymásnak nem riválisai, hanem szövetségesei, bátran kijelenthetjük, hogy a V4 továbbra is a magyar külpolitika egyik legfőbb prioritásának, a közép-európai térségi építkezésnek a motorja. Másodszor: a V4 a kezdetektől az európai és nemzetközi érdekérvényesítés eszköze is. Ahogy az előttünk fekvő politikai nyilatkozat is hangsúlyozza, együttműködésünk az európai uniós és NATO-csatlakozásunk katalizátora volt. A minap Tony Blinken, az Egyesült Államok új külügyminisztere szerint a V4 növelte a biztonságot Európa szívében és azon túl is az elmúlt harminc esztendőben. Ugyanakkor új kihívásként jelentkezik országaink előtt az Európai Unió kelet-nyugati irányú megosztottsága. Noha gyakran éri az a vád a visegrádi négyeket, hogy mindezért komoly felelősség terheli őket, meggyőződésem, hogy együttműködésünk nem e szakadék mélyítését, hanem épp ellenkezőleg, annak áthidalását szolgálja. A régiós megközelítés sem ellentétes az európai integráció célkitűzésével. Európa a régiók Európája is, ezért az egyes régiók közötti együttműködés az északi, a balti vagy a balkáni országokkal Európa egységét erősíti. Természetesen vannak olyan politikai és elvi kérdések, ahol egyes nemzetek alkotmányos identitásának kérdése forog kockán, idetartozik a föderalista és a nemzetállami megközelítés közötti különbség, Európa jövője, a migráció vagy a térségben jellemző értékkonzervativizmus talaján számtalan társadalompolitikai kérdés. Ezeken a területeken a kölcsönös tiszteleten alapuló párbeszéd és jogszerűség útját kívánjuk járni. Mind térségünk, mind Európa előtt a koronavírus-járvánnyal szembeni küzdelem, valamint gazdaságaink újraindításának feladata tornyosul. A visegrádi országok mind ez idáig jól vizsgáztak a járvány elleni küzdelemben történő együttműködés terén is. Országaink szintén jó eséllyel pályáznak a digitális, zöld-, körforgásos gazdasági szemléleten nyugvó, új gazdaság megteremtéséért induló nemzetközi versenyben. Semmi okunk, hogy ezeken a területeken ne törekedjünk a minél szorosabb térségi és európai együttműködésre. Nem túlzás azt mondani, hogy a visegrádiak Európa-víziója ma a kontinens jövőjének záloga. Harmadsorban: a V4-ek mindig különös felelősséget éreztek az Európai Unió határain kívül élő európaiak iránt. Az Európai Unió bővítési és szomszédságpolitikája és a Nyugat-Balkán és Kelet-Európa iránti elkötelezettségünk abból a meggyőződésből fakad, hogy Európa újraegyesítése egy ma is zajló folyamat, egy olyan folyamat, amely az előttünk álló évtizedekben az Európai Unió legfontosabb feladatai közé tartozik. Ebben a munkában a V4 intézménye, a pozsonyi székhelyű Nemzetközi Visegrádi Alap már eddig is jelentős eredményeket tudhat magáénak. Célunk az, hogy ezen európai nemzetek belső és külső stabilitását azáltal segítsük elő, hogy minél többen és minél előbb az európai struktúrákon belülre kerüljenek, és addig is olyan kiszámítható legyen a közeledésük, hogy minél több európai programnak a részesévé válva már a folyamat során is Európán belül érezhessék magukat. [[18.00]] Tegyük hozzá, hogy levágni a kanyart persze nem lehet, a feltételeket teljesíteni kell, az alapvető emberi és kisebbségi jogok biztosítására ez hatványozottan vonatkozik. Az említett három cselekvési irány vonatkozásában a V4 sikere legfőbb zálogának az együttműködés rugalmas jellegét tekinthetjük. A V4 működése egyszerű elveken nyugszik, nincs túlintézményesítve, ott működünk együtt, ahol egyértelmű az erre irányuló közös szándék. Ami nem megy, azt nem kell erőltetni, de ahol a fű nő, ott érdemes locsolni. Ezen evidenciák közé tartozik, hogy a V4-eken belül a lengyel vezető szerep elismerése nem képezi vita tárgyát. A V4 működésének logikájába szervesen illeszkedik az együttműködés parlamenti dimenziója a házelnöki és a bizottsági szinteken is. Jó példa erre az előttünk fekvő parlamenti politikai nyilatkozat. Üdítő, hogy az utóbbi időben megjelenő külső kritikák ellenére meglehetősen széles körű térségi és pártpolitikai konszenzus övezi a visegrádi együttműködést. Mi, magyarok, a magyar Országgyűlés politikai pártjai is így vagyunk ezzel. Természetesen vannak különbségek a megközelítésünkben, voltak hullámvölgyek az elmúlt 30 év során nálunk is, de ami a legfontosabb, hogy a V4-re értékként tekintünk, amelyet minden jel szerint nem kívánunk feláldozni a pártpolitikai csatározások oltárán nos, ez széles körben elfogadott a magyar politikai pártok részéről. Bízom benne, hogy ez nem változik az előttünk álló választási év során sem. Talán nem veszik rossz néven, ha azzal fejezem be expozémat, hogy a V4-célkitűzések elérése csak együtt sikerülhet. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Megköszönöm előterjesztői felszólalását is, és tájékoztatom, hogy a vita közbeni felszólalásra és a viszonválasz elmondására összesen 7 perc és 35 másodperc időkeret áll majd a rendelkezésére. Most tisztelettel kérdezem a kormány képviseletében Vargha Tamás államtitkár urat, hogy kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen, köszönöm szépen. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Nagykövet Urak! A Külgazdasági és Külügyminisztérium üdvözli a visegrádi együttműködés elindításának 30. évfordulójáról szóló parlamenti határozattervezetet, és teljes mértékben támogatja annak elfogadását. A visegrádi együttműködés ugyanis a magyar külpolitika egyik alappillére, a közép-európai együttműködés erősítése olyan stratégiai érdekünk, melynek belpolitikai vitákon felül kell állnia. A határozat egy olyan meghatározó eseményről, a visegrádi együttműködési nyilatkozat 1991. február 15-ei aláírásáról emlékezik meg, amely történelmi léptékű előrelépést jelentett a térség életében. Büszkén tekinthetünk vissza tehát arra a bölcs, bátor és előrelátó döntésre, melynek meghozatalában Antall József akkori magyar miniszterelnöknek kulcsszerepe, kezdeményező szerepe volt. A demokratikus és piacgazdasági átalakulás, illetve az európai uniós és NATO-integráció segítése érdekében történt baráti együttműködés elindításakor az akkori magyar, csehszlovák és lengyel vezetők talán még nem is tudták, mennyire időtálló szövetséget hoztak létre éppen ma 30 évvel ezelőtt Visegrádon. Az alapítók fő közös célja, a NATO- és európai uniós csatlakozás már 2004-re valósággá vált, ám ezután a visegrádi négyek együttműködése nemcsak hogy folytatódott, de erősödött és el is mélyült. Ezáltal a Visegrád név már nemcsak az 1335-ös királytalálkozónak otthont adó közkedvelt magyar várost jelöli, hanem egy olyan szövetséget, amely három évtized alatt a jószomszédság jelképévé, külpolitikai sikertörténetté és globális márkanévvé vált. Az évforduló ünneplése okán érdemes felidézni, mi teszi sikeressé a visegrádi négyek együttműködését. Mindenekelőtt a történelmi sorsközösséget, a kulturális közelséget és a hasonló értékvilágot kell kiemelnünk, ami az együttműködés szellemi alapja is egyben. Pragmatikus szempontból pedig biztonsági, politikai és gazdasági érdekeink hasonlósága, illetve az a felismerés alapozza meg az együttműködést, hogy országaink közösen sokkal hatékonyabban képviselhetik érdekeiket az Európai Unióban, mint egyenként. A siker harmadik kulcsa az együttműködés rugalmasabb, bürokráciát nélkülöző, a mindenkori igényekhez igazodó jellege. Ahol egyetértünk, ott közösen haladunk, de azt is tiszteletben tartjuk, ha nemzeti álláspontjaink különböznek. Azt gondolom, ez a hozzáállás példaértékű a nemzetközi együttműködések világában. Az Unión belül a közép-európai összefogás olyan területeken hozott polgárainak kézzelfogható előnyöket, mint a hazánknak járó uniós források növelése, a schengeni csatlakozás, a szabad mozgás és a kereskedelem kiterjesztése. Hasonló súlyú eredmény az is, hogy az Európai Unió eddigi legnagyobb válságában, a migrációs válságban a visegrádi négyek közösen léptek fel a határok védelme és a migráció megállítása érdekében, és ezzel egész Európa biztonságát, védelmét szolgáltuk, amit már egész Európa-szerte elismernek, még ha ezt nem is szokás nyíltan elmondani. Az elmúlt években sokat tettünk azért is, hogy a térségi infrastruktúra fejlődjön, és erre jó példa a visegrádi négyek közötti gyorsvasúti összeköttetés előkészítés alatt álló megteremtése. Sikeres közös innovációs, illetve kutatási projekteket is indítottunk, és elengedhetetlen, hogy a digitális kihívások és a fenntarthatósági célok terén is támogassuk egymást. A visegrádi négyek kulcsfontosságú feladata, hogy az Európai Unió nyugat-balkáni bővítését és a kelet-európai országokkal való együttműködését támogassa, hiszen ez térségünk stabilitásának záloga. A V4-eknek köszönhetően Közép-Európa láthatósága globálisan is megnőtt, és Izraeltől Japánig számos országgal építettünk ki partnerséget az elmúlt években. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt 30 év mérlege egyértelműen pozitív, a visegrádi térség súlya politikai és gazdasági szempontból egyaránt megnőtt. A kontinens jövőjének aktív alakítói vagyunk, akik készek az együttműködésre egymással és minden más érdekelt partnerrel a kölcsönös tisztelet alapján. Gazdasági téren növekedésünk évek óta felülmúlja az európai uniós átlagot, fegyelmezetten gazdálkodunk, és magas a foglalkoztatottság. A visegrádi régió Németország legfontosabb kereskedelmi partnere, tehát így jelentősen és látványosan hozzájárulunk Európa gazdasági erejéhez is. Bár ma a múltra emlékezünk, a visegrádi együttműködés egy igazi jövőbe tekintő kezdeményezés. Eddigi sikereink lehetőségünkké, az Európát ma érő kihívások sokasága pedig kötelességünkké teszi, hogy a következő 30 évben is közösen, együtt, a hagyományos visegrádi értékeink alapján együttműködve segítsük Közép-Európát. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom önt, hogy a rendelkezésre álló tízperces időkeretet nem használta ki teljes egészében, önnek még 4 perc 20 másodperc időkeret áll rendelkezésre ahhoz, hogy a vita közben fel tudjon szólalni.Tisztelt Országgyűlés! Most a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi véleménynek az ismertetésére kerül sor. Most megadom a szót Mátrai Márta háznagy asszonynak, a Törvényalkotási bizottság előadójának. Parancsoljon, háznagy asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, tisztelt elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Nagykövet Urak! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a mai napon, 2021. február 15-én tartott ülésén megtárgyalta „A Visegrádi Csoport megalakulásának 30. évfordulójáról” című, T/14918. számú politikai nyilatkozatra vonatkozó javaslatot. [[18.10]] Az összegző jelentést a bizottság a házszabály 82. §-a alapján 36 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül, egyhangúlag elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az 1991. február 15-én létrejött, de már XIV. századi gyökerekre visszatekintő visegrádi együttműködés meghatározó és elvitathatatlan szerepet játszik mind a négy részt vevő ország közötti kapcsolatok erősödésében, mind pedig abban, hogy a négyek szava az Európai Unióban is jól hallatszik. A visegrádi együttműködés történelmi szerepet játszott Közép-Európa uniós integrációjában, a modern közép-európai identitás megerősödésében, a közép-európai szolidaritás érvényesülésében. Földrajzi és történelmi közösségünkből fakad érték- és érdekközösségünk, amelynek következtében közösen tudtuk felvenni a küzdelmet az olyan sorsdöntő kihívásokkal, mint amilyen a gazdasági migráció, és közösen tudunk kiállni Brüsszelben, amikor akár az értékválasztás szabadságáról, akár az uniós források méltányos elosztásáról van szó. Közép-Európa, különösen pedig a V4 az elmúlt években Európa leggyorsabban növekvő régiójává vált, és minden reményünk megvan arra is, hogy a koronavírus-válságból is elsőként emelkedünk ki. A visegrádi csoport hivatalban lévő lengyel elnökségének javaslatára, azzal egyetértve az Országgyűlés elnöke és a Külügyi bizottság kezdeményezte a 30. évforduló alkalmából a P/14918. számú politikai nyilatkozat elfogadását, amely méltó módon emlékezik meg az elmúlt 30 évről, ugyanakkor kellő bátorsággal tekint a következő 30 évre. Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm, hogy meghallgattak, és kérem önöket, hogy a politikai nyilatkozatot támogassák. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, háznagy asszony. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Most a képviselői felszólalások következnek. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a frakcióknak 10-10 perc, a független képviselőknek pedig összesen 2 perc áll rendelkezésükre. Vita közben az esetleges kétperces hozzászólásokat is bele kell számítani az időtartamba. Megkérdezem, hogy kíváne élni valaki a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Igen. Elsőnek megadom a szót a Fidesz képviselőcsoportjából Hörcsik Richárd képviselő úrnak. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Nagykövet Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Amint hallottuk, három évtizede már, hogy a kommunista pártállam időszakát lezáró szabad választásokon győztes Antall József miniszterelnök úr a lengyel és a csehszlovákkal elnökkel együtt elindította ezt az együttműködést. Ma is, 30 év múltán szívünknek kedves ez az összefogás, a közép-európai országok közötti szövetkezés egy jobb cél érdekében. Ne feledjük, hogy ez egy olyan külpolitikai alapvetés, miszerint minden ország saját jól felfogott érdekében szövetségeseket keres. Emlékeztetem arra képviselőtársaimat, hogy egyes, a világháborúkat lezáró békeszerződések eredményeként számos, máig ható konfliktust sikerült kódolni az európai országok egymás közötti viszonyába. Célunk meghaladni ezt a múltat, különösen itt, Közép-Európában. Ma már azt is látjuk az Unióban, hogy például a skandináv államok egymásnak természetes szövetségesei, a Benelux államok parlamentjei közösen lépnek föl, és a balti államok között is fennáll egy sajátos kapocs, és mindez az Európai Unió jogi keretei között. Azt is tapasztalhatjuk, hogy az Unión belüli együttműködések kialakításakor komoly súllyal estek latba a történelmi vonatkozások. A visegrádi csoport ebből a szempontból is unikális, ahogy hallottuk, előzménye az 1335-ben tartott királytalálkozó. Úgy vélem, tisztelt elnök úr, hogy ez ma is cél, ami volt több száz évvel ezelőtt, hogy ezt az együttműködést tovább munkáljuk. És úgy hiszem, hogy a céljaink közösek, csak megváltozott történelmi körülmények között, hiszen a közép-európai országok elérték céljukat a 2004-es csatlakozáskor. Akkor megállapodtunk, hogy ettől kezdve egy hosszabb távú együttműködésre készülünk, úgymint harcolunk az Európai Unióban a közös agrárpolitikáért, a strukturális és kohéziós alapokért, a közös kül- és biztonságpolitikával kapcsolatos kérdésekben is, illetve a schengeni rendszer működésében. Tisztelt Elnök Úr! Ma azt látjuk, hogy az Európai Unióban eltöltött több mint egy évtizedes együttműködésünk egy kiváló kooperációnak bizonyult, hiszen a kormányfőink egymással találkoznak az európai csúcs előtt nemcsak a fővárosokban, hanem Brüsszelben is, és az együttműködés intézményesült formája, a Visegrádi Alap fontos kulturális és oktatási célokat is szolgál. És itt van a parlamenti dimenzió, ahol a házelnökök eszmét cserélnek folyamatosan. És a bizottságok között is elindult a párbeszéd. Pöstyén, Poprád, Varsó, Krakkó, Velehrad, Prága, Budapest, Hernádvécse és Sárospatak, csak néhány olyan település nevét említem, ahol a közös bizottsági üléseken igenis eredményre jutottunk a bennünket érintő közös ügyekben. Tisztelt Elnök Úr! Úgy vélem, igaz az az állítás, hogy a visegrádi négyek egy jól csengő márkanév lett az Európai Unióban. Régóta meggyőződésem, hogy a visegrádi együttműködés valójában nem más, mint annak a felismerése, hogy nekünk, közép-európaiaknak is lehetnek sajátos közös érdekeink. Miben ragadható meg ez a közép-európai jelleg? Talán a vasfüggöny mögé zárva töltött években és azok anyagi és szellemi természetű következményeiben? Esetleg valamilyen sajátos kulturális vonásban? A beszélt nyelveink gyökereiben? Úgy vélem, hogy ennek megválaszolására egy esszé is kevés lenne. De elég csak néhány címszó: polgári forradalmak, polgárosodás, egyéni szabadságjogok, függetlenség és szuverenitás az idegen elnyomókkal szemben. Amennyiben szeretnénk meghatározni, hogy miről is szól a visegrádi csoporthoz tartozás, akkor ma már könnyedén kimondhatjuk, hogy a valódi európaiságról, az európai értékek valódi megőrzéséről szól, ahogy Németh Zsolt elnök úr említette. Hazánk esetében különösen is szembetűnő ez, hiszen sokszor védtük meg a tőlünk nyugatabbra fekvő államokat komoly veszélyektől. Az pedig egy komoly tanulság számunkra, hogy a visegrádiaknak járó támogatásokért más nem fog harcolni, az országainkat összekötő utakat és vasutakat más nem fogja megépíteni, csak mi. Tisztelt Képviselő Úr! Ez a nyilatkozat, amit ma elfogadunk, megerősíti, hogy a visegrádi csoport országaink számára az egyik legfontosabb érdekérvényesítési fórum, ahol megfogalmazhatjuk, hogy szerintünk mi a helyes és mi a célszerű Európa számára. Fontos, hogy mit döntünk el, és ehhez a döntéshez hogyan jutunk el. A V4-es találkozók a valódi érdekegyeztetés, a valódi konzultáció fórumai, ahol nincs más lehetőség, mint a méltányosság eszközével a rációra hatni. Most, tisztelt elnök úr, a 30 éves évfordulón az a feladatunk, hogy ezt a kincset, ami a visegrádi kooperáció, megőrizzük és mások számára is láthatóvá tegyük. Tisztelt Képviselőtársaim! Talán nem túlzás kijelenteni, hogy a visegrádi csoport léte és sikere nemzeti ügy. Erre figyelemmel kérem az Országgyűlést a Fidesz képviselőcsoportja nevében, hogy támogassa ennek a javaslatnak az elfogadását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Bravó! Taps a kormánypártok soraiból. Szórványos taps az ellenzék padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! A Jobbik képviselőcsoportjának képviseletében Dudás Róbert képviselő úr jelentkezett felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó. [[18.20]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Nagykövet Urak! Történelmi jellegű lépés, történelmi események ismerete és tisztelete. Valahogy talán így foglalható össze az, ami 1991. február 15-én történt, hogy az akkor még három ország részvételével, majd később kibővülve, illetve elnyerve végleges formáját megalakult a visegrádi együttműködés, megalakult a V4-ek. Számos hozzászólásban elhangzott már történelmi visszatekintés, én azokat nem szeretném ismételni, ugyanakkor egy aspektus, egy megközelítés miatt mégis röviden én is visszatekintenék. 1335-ben Károly Róbert volt az, Antall Józsefhez hasonlóan, aki szintén Visegrádra hívta azokat a királyokat, akikkel megalkottak egy olyan közös gazdasági együttműködést, amellyel hosszú-hosszú időn keresztül a térség vezető csoportjává váltak, és komoly gazdasági teljesítményt tudtak felmutatni. Ettől, legyünk őszinték, ma még messze vagyunk, de ez nem jelentheti azt, hogy egyébként ezt az együttműködést ne tartsuk fenn, és ne tegyünk meg mindent annak érdekében, hogy egyre erősebb legyen, egyre erősebb legyen a V4, egyre erősebbek legyenek azok az országok, amelyek ebben az együttműködésben részt vesznek és dolgoznak közösen. Amíg azonban 1335-ben valami ellen hozták létre, nyilván valamiért is, de valami ellen, hiszen Bécs árumegállító joga ellen hozták létre ezek a királyok az együttműködést, hogy országukat megerősítsék, 1991-ben nem valami ellen, és ezt szeretném leszögezni, ez a jövőben is nagyon fontos lesz minden résztvevő számára, nem valami ellen jött létre a V4, hanem valamiért. Ez a párhuzam az a kulcs, azt gondolom, amiből ki kell indulnunk, hogy bár egy történelmi tényre való alapozással jött létre ez a megállapodás 1991-ben, de amíg az valami ellen, egyben valamiért, ez 1991-ben csakis valamiért jött létre, azért, hogy dolgozzunk közösen az országainkért. Legyünk őszinték, nagyon sok teendő van még. Az elmúlt percekben, szűk fél órában számos teendő hangzott már el, hogy milyen teendők állnak a V4-országok előtt. Ezeket sem szeretném ismételni, egy nagyon fontos dolog azonban kimaradt, és ez mindenképpen idekívánkozik. Legyünk őszinték: kérdés az, hogy mi érdekli a nemzeti parlamenteket és mi érdekli a nemzet embereit, polgárait, és erről még eddig nem esett szó, ez pedig az, hogy Közép-Európát zárkóztassuk fel. Zárkóztassuk fel a közép-európai béreket, zárkóztassuk fel a közép-európai emberek életszínvonalát annak érdekében, hogy ténylegesen eljöjjön számukra az a jólét, amit 1991. február 15-én megfogalmaztak az alapító elnökök, miniszterelnökök. Ez az, ami prioritást kell hogy élvezzen. Ne szakadékokat építsünk, hanem hidakat, mert ez fog minket elvezetni a céljainkhoz, mert bár ténylegesen az elmúlt évtizedekben erősödő együttműködésről beszélünk, de ebben még bőven van potenciál, és nagyon fontos, ahogy felismerték a V4 alapító atyái, hogy összefogással tudjuk az érdekeinket érvényesíteni megfelelő módon. A néppárti Jobbik nevében támogatásunkról biztosítjuk ezt a nyilatkozatot, egyben üdvözöljük az alapító atyák elképzelését, bízva abban egyébként, hogy a jövőben hosszú-hosszú évtizedeken keresztül ez az együttműködés, ez az összefogás úgy létre tud jönni és fenn tud maradni, hogy a pártpolitika nem szab neki gátat, mert az is egy nagyon fontos szempont az elmúlt időszak tekintetében, hogy változtak a pártok, változtak a kormányok országról országra, de az együttműködés maradt. Nagyon fontos, hogy ez a nyilatkozat létrejött. Örülünk neki, hogy a házelnökök deklarálták ezt, majd pedig a Külügyi bizottságon keresztül most nagy valószínűséggel az Országgyűlés is el fogja fogadni. Jó egészséget kívánunk minden, ebben az együttműködésben részt vevő szerv számára, és a mi részünkről maximálisan támogatásunkat fogjuk biztosítani. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportjának felszólalója, Simicskó István frakcióvezető úr következik. Parancsoljon, frakcióvezető úr! Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Nagykövet Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy látom, hogy ez egy jó vita, gyakorlatilag nincs vita, hiszen mindenki egyetért abban, hogy ez egy kiváló politikai nyilatkozat. Ezért hadd köszönjem meg Németh Zsoltnak, a Külügyi bizottság elnökének és a Külügyi bizottság valamennyi tagjának, hogy megírták, megfogalmazták és benyújtották a Ház elé. Hadd köszönjem meg a házelnököknek is, akik valóban előkészítették ezt az előttünk fekvő politikai nyilatkozatot. Szerintem fontosak az ilyen döntések, fontos, hogy a 30 évvel ezelőtti eseményről ilyen méltó módon megemlékezzünk, hiszen valóban, ennek a 30 évnek is nagyon komoly, rendkívül sok változással járó története van már. A rendszerváltástól indultunk, együtt fogalmaztuk meg azokat a célokat, amelyek az euroatlanti integrációs folyamatot jelentették, szinte egyszerre kerültünk ezekbe a helyzetekbe és ezekbe a fontos nemzetközi szervezetekbe.Tisztelt Képviselőtársaim! Bizonyára mindannyian ismerjük a ma már kicsit közhelyszámba menő közmondást, amely úgy szól, hogy a történelem az élet tanítómestere. Bizony, bizony, az emberiség ismert története bizonyítja azt, hogy ha az emberek és embercsoportok képesek együttműködni, képesek szövetséget kötni, képesek összefogni, akkor sokkal eredményesebbek lehetnek, és komolyabb célokat érhetnek el, mint ha nem, mint ha összevesznek, mint ha egymás ellen dolgoznak. Sokan beszéltek már arról, az előttem szóló felszólalók elmondták, hogy 1335 novemberében mi történt. Valóban, a három akkori komoly király összeült, Károly Róbert magyar király kezdeményezésére Visegrádon találkoztak. III. Kázmér lengyel király, Luxemburgi János cseh király és Károly Róbert ültek össze alapvetően azért, hogy elsimítsák a meglévő esetleges ellentéteket, és politikai-gazdasági együttműködést, egyfajta érdekszövetséget hozzanak létre, valóban úgy, ahogy elhangzott, Bécs árumegállító jogával szemben. Sikeres volt az együttműködés, megerősödött ez a három király is, és új kereskedelmi útvonalakat hoztak létre pont azért, hogy a saját gazdaságunk erősödhessen és fejlődhessen. Ez egy konkrét tény, egy konkrét esemény, de az elmúlt évszázadokban számtalan közös fellépés, egyfajta közös sors jellemzi ennek a négy népnek az egymás mellett és egymásban való élését. 1991. február 15-én ismét egymásra találtak a népeink, és ez valóban egyfajta sajátos ünnep, hogy megértettük a történelem hívó szavát, megértettük az egymásrautaltság fontosságát, és a vélt vagy valós ellentéteken felülemelkedve a közös barátság és a közös célok megvalósításának útjára léptünk. Szerintem óriási dolog valamennyi nemzet részéről, hogy megérezte és felismerte ennek jelentőségét. Én magam, mint egykori honvédelmi miniszter azon voltam, hogy a V4-ek védelmi minisztereivel kiváló kapcsolatot alakítsunk ki. Ez működött is és jól együtt tudtunk működni. Most is ezt látjuk, hogy igen, fontosnak tartják a lengyelek is, a csehek és a szlovákok is, mi is, magyarok, hogy együttműködjünk, minden fontos kérdésben egyeztessünk. Szerintem ez a helyes út, ez a helyes irány: felismerni a XXI. század kihívásait, és felismerni a felelősségünket, hiszen rajtunk múlik, hogy ezt a közösséget, ezt az értékalapú, nyilván érdekeken is alapuló szövetséget hogyan tudjuk még tovább gyarapítani, gazdagítani. Ez a mi generációnk, a mi nemzedékünk felelőssége. Mi, a KDNP képviselőcsoportja azon vagyunk, hogy támogassuk ezt a nyilatkozatot, és minden olyan fontos, lényeges tartalommal még inkább megtöltsük, amellyel gazdagíthatjuk a népeink barátságát és együttműködését. Tisztelt Képviselőtársaim! Végezetül hadd zárjam azzal, talán ideilleszkedhet és talán a késő esti órákban már ez az egy perc nem sokat számít, hogy ha valaki elkötelezett a V4-együttműködésben, az én magam, személy szerint is az vagyok, hiszen a nevemből is ítélve, talán mindenki látja, hogy erőteljes szláv hatások érvényesülnek. Nem azt mondom, hogy én magam vagyok a V4-ek, de az biztos, hogy a felmenőimet látva egyértelmű érdekközösséget látok. Tehát örömteli látni azt, hogy valóban, ez a négy ország, ez a négy nép nagyon sok kérdésben egyre szorosabban együtt tud működni. Tehát higgyék el, ha egyfajta sajátos nagyköveti szerepet betölthetek, KDNP-frakcióvezetőként ezt el fogom látni a jövőben is. Azt hiszem, ebben nem kell túl nagy vitákat folytatnunk, hiszen elég sokan vagyunk így ebben a térségben és ebben a politikai beosztásunkban, hogy támogatjuk a visegrádi országok erősödését és gyarapodását. Tisztelt Képviselőtársaim! Lengyelek, csehek, szlovákok, magyarok hasonló lelkület, hasonló történelmi múlt, közös sors, közös értékek, és nyilván felismertük azt, amit fel kellett ismernünk, a közép-európai népek együttműködésének küldetését, a misszióját, a felelősségünket. [[18.30]] Ezt szeretnénk továbbra is támogatni, gazdagítani, és példát mutatni Európa más régióinak is, más országok együttműködésének. Szerintem ez jelentheti a nemzetek megmaradásának a jövőjét; ez jelentheti azt, hogy Európa akkor lesz erősebb, ha erős nemzetállamok alkotják, amelyek kölcsönösen tisztelik egymást, segítik egymást, megértik egymást, és félreteszik az évszázadok során felhalmozott esetleges félreértéseket és ellentéteket. Ebben tudunk mi példát mutatni más népeknek is, úgyhogy ezért messzemenőkig támogatjuk a politikai nyilatkozat elfogadását. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Az MSZP képviselőcsoportjából Gurmai Zita képviselő asszony jelentkezett felszólalásra. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Nagykövet Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Ritkán adatik meg egy politikusnak, hogy itt biztosan tudja, hogy az, amiről beszélni fog, történelmi jelentőségű. Jómagam most ebben a szerencsés helyzetben vagyok, hiszen a visegrádi országok együttműködése kiállta az idő próbáját, és most nemcsak az elmúlt harminc esztendőről beszélek. Az 1335. évi visegrádi királytalálkozó idején talán még Károly Róbert királyunk, valamint a cseh és lengyel uralkodó sem gondolta volna, hogy utódaik 700 esztendő múlva is folytatják a megkezdett diplomáciai munkát. Nem lehet véletlen, hogy az együttműködés ötlete éppen bennünk, magyarokban vetődött fel elsőként. A germán és a szláv tömb közé szorult magyarságnak akkor is és most is szövetségesekre volt szüksége. A visegrádi országok vezetői helyesen ismerték fel, hogy itt, Közép-Európában közös a sorsunk, összefogásunk pedig javítja országaink érdekérvényesítésének hatékonyságát, beteljesítve ezzel az együttműködés történelmi küldetését. A középkorban kötött szövetség a harminc évvel ezelőtt aláírt visegrádi nyilatkozatban öltött újra testet, és azóta is egyértelmű sikertörténet. A V4-brand ismertsége és elismertsége globálisan is megnőtt. Jelentőségét mi sem mutatja jobban, mint hogy Ned Price, az Egyesült Államok külügyi szóvivője közleményben gratulált az együttműködő országoknak. Az amerikai diplomata elismerte, hogy az 1991-es megalakulása óta a V4-együttműködés felerősítette a Cseh Köztársaság, Magyarország, Lengyelország és Szlovákia közös hangját a fontos, regionális kérdésekben. Előremutató megnyilatkozásnak tartom azt is, hogy az Egyesült Államok várja a visegrádi csoporttal való párbeszédet a közös kihívások kezelésének érdekében. Ez a szövetség a létrehozásától kezdve a mai napig egyértelmű és teljes támogatást élvezett a mindenkori kormánypártok és ellenzéki pártok részéről mind a négy országban. Nálunk mára csaknem ez az egyetlen külpolitikai terület, amelyet teljes konszenzus övez a kormányoldali és az ellenzéki pártok részéről. Ez ugyan nem állít ki jó bizonyítványt a magyar belpolitikai viszonyokról, de nézzük a dolgok jó oldalát: legalább ezen az egy területen teljes az egyetértés. Kimondhatjuk, hogy a V4-ek szövetsége egy pártok feletti sikertörténet. Talán éppen ezért nem feltétlenül szerencsés, hogy a most elénk kerülő nyilatkozatba egy mondat erejéig aktuálpolitikai üzenet is került. Tudjuk be ezt egyfajta emberi gyengeségnek, aminek a nyomait az idő majd úgyis elmossa. Az viszont szilárd meggyőződésünk, és ezt az egész MSZP nevében mondhatom, hogy a visegrádi országok együttműködése még sokszor 30 évig fennáll, éppen ezért tartjuk fontosnak, hogy a nyilatkozat szövege ne napi eseményekről és ne aktuálpolitikai törekvésekről szóljon. Legyen ez a pillanat méltó megemlékezés a közép-európai országok legújabb kori együttműködésének kezdetéről. Ma már mind a négy ország, Magyarország, Lengyelország, Szlovákia és a Cseh Köztársaság egyaránt tagja a NATO-nak és az Európai Uniónak. A nyugati orientáció pedig biztosítéka annak a több mint ezer éve tartó hazai törekvésnek, ami Szent István királyunk óta szerves része a hazai diplomáciának. Éppen ezért vigyáznunk kell arra, hogy e négy ország együttműködése régiónk közös érdekeinek védelmét szolgálja, ne pedig egyfajta alternatívát építsen az európai integrációval szemben. Az elmúlt harminc év teljesítménye rendkívül elismerésre méltó, és ebben a parlamenti dimenziónak is része van. Köszönet Németh Zsolt elnök úrnak, hogy ebben közbenjárt most. Szeretném én is kiemelni a lengyel elnökség eredményes és sikeres munkáját, amelyet a járvány okozta nehéz körülmények között is nagyon tisztességgel végzett. 2021 júliusától magyar elnökség lesz, amely folytatja a következő évtizedek sikeres együttműködésének további építését. A nehézségek és a kihívások nagyok, de a szilárd alapok megvannak. A lengyel elnökség által javasolt parlamenti nyilatkozat méltó megemlékezés a harmincéves születésnap alkalmából, amelynek elfogadását támogatjuk. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A következő felszólaló az LMP képviselőcsoportjából Ungár Péter képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Ezt a nyilatkozatot az LMP frakciója támogatja. Egy dologra ugyanakkor kitérnék, ez pedig az, hogy történelmi tanulmányaim alapján ez a régió mindig akkor szenvedett, hogyha a német és orosz birodalmi érdekek vagy felosztották, vagy kölcsönösen megtámadták ezt a régiót. Ezt mutatja a négy nemzetnek a történelmi tapasztalata. Ezért is nagyon fontos, hogy az a lengyel kormány, amelyik ennek az oldalnak a politikai vetélytársa vagy ellenfele, az önök oldalának meg a politikai szövetségese, sok minden olyat mond ugyanakkor Oroszország viszonylatában, amit önöknek el kéne fogadniuk, ha már a V4-ek együttműködéséről és geopolitikai szövetségéről van szó. A korábbi, tehát a PO-s lengyel külügyminiszter még azt mondta az Északi Áramlat II. gázvezetékről, hogy Molotov-Ribbentrop-vezeték. A jelenlegi lengyel vezetés, a legmagasabb szinten, államfői szinten azt mondta, Oroszország nem olyan állam, amelyikben meg lehet bízni, amelyik ugyanazokat a demokratikus értékeket képviseli, mint az euroatlanti közösség, illetve folytatja az Északi Áramlat II.-vel szembeni politikát az önökkel szövetséges lengyel kormány. Véleményünk szerint teszi ezt nagyon helyesen. Ezzel szemben sajnos a Külügyminisztériumtól nem sikerült emberi fogyasztásra alkalmas, értelmezhető választ kapni abban a kérdésben, hogy mi a magyar kormány álláspontja az Északi Áramlat II.-ről, illetve az orosz birodalmi politikáról, és hogy ebben támogatjáke a szövetséges lengyel kormányt. Én arra kérném önöket, hogy azt a lengyel kormányt, amelyik ismételten az én politikai nézetemmel teljesen ellentétes, amely a nők jogait tiporja, ugyanakkor ebben igaza van, ezzel a lengyel kormánnyal értsenek egyet Oroszország kapcsán, és támogassák meg őket, hogy orosz és germán birodalmi törekvések ne veszélyeztethessék ezt a régiót, akkor sem, hogyha önök azt gondolják, hogy üzletileg ebből Magyarország jól fog járni, mert a történelmi tapasztalatunk, a régiós tapasztalatunk azt mutatja, hogy ilyen nem tud történni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak a felszólalása következik. Parancsoljon, képviselő asszony! [[Jelzésre:]] Megvárom, amíg felteszi a mikrofonját. [[Megtörténik.]] Igen. Kérem innen indítani majd az időt, mert csak 2 perc áll rendelkezésére. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Nagykövet Urak! 1991. február 15e, a visegrádi csoport megalakul. E visegrádi találkozó és a visegrádi csoport megalakulása, a visegrádi egyezmény létrejöttének apropója egy középkori megállapodás, amely a visegrádi királyi palotában 1335-ben volt, amikor is Károly Róbert magyar király kezdeményezésére tanácskozást tartottak III. Kázmér lengyel és Luxemburgi János cseh király részvételével. A három ország találkozójának célja az volt, hogy elsimítsák ellentéteiket, és gazdasági-politikai együttműködésben állapodjanak meg Bécs árumegállító joga ellenében. Ez az együttműködés olyan sikeres volt, hogy a három királyság gazdasága ebben a korban virágkorát élte. Történelmi gyökereink, hasonló sorsfordulóink e négy nép számára ma már, a XXI. században a közös érdekek és a társadalmaink fejlődését segítő közös célok harmonizálását kell hogy jelentse. A visegrádi együttműködés mellett e négy nép közösen tagja az Európai Uniónak és a NATO-nak. [[18.40]] Üdvözlöm a politikai nyilatkozatot. Megelégedésemre szolgál, hogy annak megfogalmazása nem az országok kormányainak öndicséretén, sokkal inkább az elért közös értékek kihangsúlyozásán alapul. Természetesen megszavazom e jeles évfordulón a nyilatkozatot, és kívánom népeinknek, hogy találják meg azt a közös hangot, amellyel az értékek, a közös érdekek mentén, népünk szebb és biztonságosabb jövője érdekében együtt tudunk működni itt, Közép-Európában. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelettel kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki felszólalni a vitában. [[Jelzésre:]] Igen. A KDNP képviselőcsoportjából Juhász Hajnalka képviselő asszony kért szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Nagykövet Urak! Ahogyan a korabeli krónikák jegyzik, az Úr 1335. évében Szent Márton ünnepe körül elhatározták e királyok, hogy ha közülük bármelyiket vagy országukat valami ellenség támadná meg, a többiek kötelesek segítségükre sietni, és ezt egymás között nagy eskütétellel is megerősítették. A XIV. század egyik legfontosabb diplomáciai eseménye Kelet-Közép-Európában megkérdőjelezhetetlenül az 1335-ben Visegrádon tartott találkozó volt, amely a XX. századi regionalizmus fejlődésének az egyik megalapozója is egyben. Ahogyan 1992-ben a prágai csúcsértekezleten Antall József is megfogalmazta, először összeköt bennünket a történelmi tradíció, jó és rossz emlékeivel együtt, másodszor összeköt bennünket a földrajzi kapcsolat, ami egyben gazdasági együttműködési lehetőséget is nyújt, a harmadik, ami összeköt bennünket, az euroatlanti biztonsági rendszer, amire feltétlenül szükségünk van. Végül a negyedik egy gyakorlati kérdés: közösen ülünk az Európai Közösség fogorvosi előszobájában. Antall József a Duna völgyében, a Kárpát-medencében élő népek történelmét széles horizontban látta, és hitt az együttműködés szimbolikus és gyakorlati erejében. Sokan azt hitték, hogy a négy ország euroatlanti szövetségbe való betagozódásával, mint a NATO-, az EU- vagy az EBESZ-tagságuk, e cél teljesült, és a visegrádi formáció tartalmilag majd kiürül. Nem is tévedhettek volna nagyobbat. Napjainkra a V4 egy önálló márkajeggyé vált. Az elmúlt évek eseményei bebizonyították, hogy a V4-országok együtt hatásosabban tudnak fellépni az őket érintő ügyekben, és közösen erősebb érdekérvényesítő képességgel rendelkeznek. Sőt, a transzatlanti szövetségi státuszuknak köszönhetően a fő geopolitikai kérdésekben is a V4-országok alapvetően egy platformon helyezkednek el. A V4-ek egy főre jutó reál-GDP-növekedési rátája az utóbbi években messze meghaladta nemcsak az uniós átlagot, de az EU négy legnagyobb gazdaságáét is. A V4-országok 2020-ban átlagosan kisebb reál-GDP-visszaesést éltek meg a koronavírus-járvány alatt, mint az EU négy legnagyobb gazdasága. Mit mond nekünk a V4 üzenete? Azt, hogy annak a népnek, nemzetnek van jövője, aki tudja, honnan jött és hová tart, és érzi az összefogás erejét. Büszkék lehetünk arra, hogy Európa regionális értékközösségének egyik alapítója és meghatározó tagja lehetünk. A V4 által életre hívott regionális együttműködés napjainkban megkérdőjelezhetetlen szimbólummá vált, és az Európai Unió jövőjét formáló politikai tényezővé nőtte ki magát. Hangja mindazoknak, akik a közös gyökerekre és a közös értékekre alapozva nyújtanak egymásnak kezet. Mélységes hála és köszönet a közel hétszáz éve életre hívott szövetségért. Kérem képviselőtársaimat, hogy az előttünk fekvő politikai nyilatkozat elfogadását támogassák. Nagyon szépen köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megkérdezem Vargha Tamás államtitkár urat, hogy a hátralévő időkeret adta korlátokat figyelembe véve kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Parancsoljon! Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Ungár Péter képviselőtársam azt mondotta, hogy nem tudta értelmezni a Külügyminisztérium válaszát az Északi Áramlat II. megépítése ügyében. Én segítenék képviselő úrnak értelmezni a válaszunkat és a helyzetet. Ha a képviselő úr visszatekint az elmúlt tíz esztendőre, akkor a tetteinkből világosan látszik, hogy mi az álláspontunk. A gáz beszerzése és Magyarország gázellátásának biztonsága tekintetében, ha csak arra gondol és azt tekinti képviselő úr, hogy mit tettünk a horvátországi LNG-terminál ügyében vagy az azeri gázhoz való eljutás érdekében ez a közelmúlt két eseménye , akkor világos és egyértelmű, hogy biztonságosan beszerezhető gázt szeretnénk Magyarországon, és azt hiszem, hogy ez a fő törekvésünk megértésre talál Magyarországon a magyar embereknél. Köszönöm szépen a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy ki óhajt még felszólalni. [[Jelzésre:]] Varga Zoltán képviselő úr jelentkezett, a DK képviselőcsoportjából. Parancsoljon! [[Dr. Vadai Ágnes: Tévedés. Varga Zoltán nemet int. Közbeszólás: Megnyomódott a gomb!]] Bocsánatot kérek, nálam a monitoron megjelent. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Ő már szavaz!]] Köszönöm szépen. Kérdezem tehát tisztelt képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki felszólalni a vitában. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az összevont vitát lezárom. Most megkérdezem Németh Zsolt elnök urat mint előterjesztőt, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Tájékoztatom, mint ahogy már említettem is, elnök úr, 7 perc 35 másodperc az időkerete. Parancsoljon! Öné a szó.
[[Hangosítás nélkül.]] Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Lehet hallani?
Kérem szépen a hangot Németh Zsolt elnök úrnak kiadni. Köszönöm. Innen kérem az időt is számítani.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Valóban, ma 30 éve került sor a visegrádi szerződés aláírására, és az elmúlt hetekben nagyon méltó módon indult el a megemlékezés. Azt hiszem, hogy ebbe a folyamatba a mostani parlamenti politikai nyilatkozat elfogadása jól illeszkedik. Januárban a házelnökök tartottak egyeztetést, a múlt héten az országaink elnökei találkoztak, ezen a héten a miniszterelnökök fognak találkozni, az elkövetkezendő hetekben további miniszteri, illetőleg parlamenti találkozókra fog sor kerülni. Fontos, hogy egy ilyen eseményt megünneplünk, és hogy milyen módon ünnepeljük ezt meg, és azt hiszem, hogy ez a mostani vita is nagyon méltó a megemlékezéshez, az ünnepléshez, hiszen olyan érvek, olyan megközelítések, olyan hangsúlyok hangzottak el, amelyek jól kiegészítik egymást, és lehetséges értelmes párbeszédet folytatni egy fontos kérdésben a magyar Országgyűlésben. Azt hiszem, ez nem kevés. Simicskó István frakcióvezető úr használta ezeket a szavakat, hogy a visegrádi együttműködésnek küldetése van, és egyet kell értenem vele. Harminc évvel ezelőtt is volt egy küldetése, és talán a legfontosabb és a legegyszerűbb megfogalmazás az lehet, hogy a rendszerváltozás sikeres lebonyolítása, a függetlenségünknek, a szabadságunknak a megteremtése és megvédése. Persze, itt Dudás képviselő úrnak szeretném mondani, lehet, hogy ez egy pozitív elköteleződés volt, de azért volt negatív vonatkozása is, hiszen meg kellett haladnia a kommunizmusnak az évtizedeit, és egy közös ellenségkép volt a demokratikus magyar közvélemény, ellenzék hivatalos, félhivatalos, írószövetségi ellenzékeket is említhetnénk, de volt a társadalmainkban egy egymás iránti szolidaritás, egy odafigyelés, egy reflexió egymásra a kommunizmus évtizedeiben, nem beszélve a forradalmak során megmutatkozó elkötelezettségre és támogatásra egymás iránt. Meggyőződésem szerint ma is van egy küldetése a visegrádi együttműködésnek. Ha nagyon egyszerűen szeretném ezt megfogalmazni, akkor bátran mondjuk azt, hogy Európában ma nagyon komoly problémák vannak, és a hagyományos európai értékek védelme meggyőződésem szerint a legpontosabban és legkonkrétabban megfogalmazható közös küldetés, amely összekapcsolja a négy nemzet képviselőit. Azok a cselekvési irányok, ahogy ez az elkötelezettség megjelenik, ugyanakkor nagyon gyakorlatiasak. A közép-európai építkezés folyamata, a közép-európai észak-déli infrastruktúra kiépítése, azt kell mondanom, hogy egy komoly kihívás, nagyon komoly pénzügyi vonatkozásai vannak. [[18.50]] De ahogy 1335-ben új kereskedelmi útvonalakat kellett nyitni észak és dél irányában, és Bécset ki kellett váltani Kassával, nagyon érdekes módon Kassán fog keresztülhaladni a Via Carpatia is, az az észak-déli kereskedelmi és közlekedési folyosó, amely a Balti-tengertől a Földközi-, illetőleg a Fekete-tengerig fog majd vezetni. Magyarország, jelentem, nagyon jól áll ebben a munkában, hiszen mi leszünk az első olyan ország, amelyik a ránk eső autósztráda-szakaszt a jövő esztendőben meg fogja nyitni a Via Carpatia egésze tekintetében. Vagy a közép-európai építkezés mellett említhetném azt a másik fontos cselekvési irányunkat, ami az európai és az atlanti érdekérvényesítés kérdése. Itt is meglehetősen komoly feladataink vannak, láthattuk csak a nyáron, hogy a visegrádi miniszterelnököknek, különösen a magyar és lengyel miniszterelnöknek milyen komoly küzdelme volt az újjáépítési alap, illetőleg az európai uniós költségvetés elfogadása érdekében. És velünk fog maradni az elkövetkezendő években az a feladat is, ami az európai további újraegyesítés célkitűzése, a szomszédságunknak, a bővítés által érintett országoknak a támogatását jelenti. Ha mi ezt nem tesszük, akkor más helyettünk ezt a munkát nem fogja elvégezni. Tehát van nagyon fontos küldetése a visegrádi együttműködésnek. Örülök annak a politikai konszenzusnak, amely a nyilatkozat körül kialakult. Én nem tapasztaltam aktuálpolitikai mondatot az előttünk fekvő nyilatkozatban, egyetlen aktuálpolitikai mondatot sem találtam benne. Ugyanakkor fontosnak tartanám azt, hogy ezt a konszenzust sikerüljön fönntartanunk az elkövetkezendő években is, különösen azért, mert egy választási év elé nézünk, és ebben a választási évben Magyarország fogja majd átvenni nyártól a visegrádi elnöki teendőket. Tisztelt Képviselőtársaim! Azzal szeretném befejezni, hogy a visegrádi együttműködés sikerének nagyon fontos vonatkozása az, hogy nem túlfeszült küldetéstudattal rendelkező politikusok alkotják, hanem egy pragmatikus jellegű együttműködés, és ott működünk együtt, ahol erre van lehetőség. Ungár Péter képviselő úrnak szeretném jelezni: ahol van egy együttműködési szándék, ott együttműködünk, ahol ez nem áll rendelkezésre, vagy egyelőre nem áll rendelkezésre, ott nem erőltetjük az együttműködést. A visegrádi együttműködés ettől működik, és azt gondolom, hogy ezt nem kell akarni megváltoztatni, mert ez pont úgy jó, ahogy van. Köszönöm szépen a figyelmüket, és köszönöm szépen a támogatást. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalra a következő napirendi pontunk keretében kerül sor.Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Most a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Mielőtt megkezdenénk a szavazási eljárást, a szavazógépek működőképességének ellenőrzése érdekében jelenlét-ellenőrzést tartunk. Kérem, nyomják meg a szavazógépük valamelyik „jelen” gombját most! [[Jelenlét-ellenőrzés.]] 161 képviselő van jelen, 38 van távol, tehát az Országgyűlés határozatképes. Tisztelt Képviselőtársaim! Soron következik A Visegrádi Csoport megalakulásának 30. évfordulójáról szóló P/14918. számú politikai nyilatkozatra vonatkozó zárószavazás. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a politikai nyilatkozat benyújtott szövegéről határozunk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a politikai nyilatkozat elfogadásához az országgyűlési képviselők több mint felének igen szavazata szükséges. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a P/14918. számú politikai nyilatkozatot. [[Több kormánypárti képviselő jelzi, hogy nem működik a szavazógépe.]] Kérem, szavazzanak! [[Szavazás. Az eredményjelző táblán 154 igen szavazat és 1 tartózkodás jelenik meg.]] Közben már jelzik képviselőtársaim, hogy nem működik a gépük. [[Jelzésre:]] [[Jelzésre:]] [[Jelzésre:]] Nem működik jegyző úrnak; nem működik Farkas Sándor miniszterhelyettes úrnak, aki most a helyén ül. Kovács Zoltánnak működik? (Jelzésre: ) Igen. Nem működik Halász Jánosnak a Fidesz képviselőcsoportjából; Soltész Miklós államtitkár úrnak, aki szintén a helyén ül. Ez összességében négy, ugye? (Jelzésre: ) Czunyiné képviselő asszonynak sem működik a gépe. Akkor egy kis türelmet fogok kérni. Tisztelettel kérdem a technikai személyzetet, jelezzék, hogy ez nem derült ki a jelenlét ellenőrzésénél? [[Rövid szünet.]] Mivel a technikai személyzet egyértelmű választ nem tudott adni, kérdezem Farkas Sándort, hogy mi a szavazata. [[Farkas Sándor: Igen.]] Igen, köszönöm. Soltész Miklósé? [[Soltész Miklós: Igen.]] Igen. Halász Jánosé? [[Halász János: Igen.]] Igen. Vinnai Győzőé? [[Dr. Vinnai Győző: Igen.]] Igen. Czunyiné Bertalan Judité? [[Czunyiné dr. Bertalan Judit: Igen.]] Igen. Tehát ez öt darab. Megállapítom, hogy az Országgyűlés 154 plusz 5 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodással a politikai nyilatkozatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy megköszönjem a visegrádi négyek hazánkba akkreditált nagyköveteinek a visegrádi csoport megalakulásának 30. évfordulójáról szóló politikai nyilatkozat vitája és határozathozatala során történt személyes megjelenésüket. Minden jót kívánunk önöknek. Köszönjük szépen. Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Folytatjuk a munkánkat. Az elfogadott napirendünknek megfelelően most a mai napon elhangzott interpellációkra adott válaszok elfogadásáról történő határozathozatalokra kerül sor. Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője az I/14954. számú interpellációra adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 111 igen szavazattal… ehhez hozzá kell adni még a most jelentkező képviselőket. Tehát Halász János képviselő úr? [[Halász János: Igen.]] Igen szavazat. Czunyiné Bertalan Judit képviselő asszony? [[Czunyiné dr. Bertalan Judit: Igen.]] Igen szavazat. Vinnai Győző jegyző úr? [[Dr. Vinnai Győző: Igen.]] Igen szavazat. Ez plusz három, tehát 111 plusz 3 igen szavazattal, 53 nem ellenében, tartózkodás nélkül az interpellációra adott választ az Országgyűlés elfogadta. [[19.00]] Arató Gergely képviselő úr, a DK képviselője az I/14936. számú interpellációra adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae az interpellációra adott választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ Halász János igen, Czunyiné Bertalan Judit igen, Vinnai Győző igen tehát 111 plusz 3 igen szavazattal, 52 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Korózs Lajos képviselő úr, az MSZP képviselője az I/14959. számú interpellációra adott választ nem fogadta el. Tisztelettel kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 112 igen plusz 3 helyszíni igen szavazattal akiknek a gépe nem jelzett vissza , 51 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Demeter Márta, az LMP képviselője az I/14956. számú interpellációra adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 110 plusz 3, azaz 113 igen szavazattal, 52 nem ellenében és 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tehát itt már beleírtam a 3, gép által nem visszajelzett szavazatot is. Tordai Bence képviselő úr, a Párbeszéd képviselője az I/14757. számú interpellációra adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 112 plusz 3, azaz 115 igen szavazattal, 51 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Lukács László György képviselő úr, a Jobbik képviselője az I/14952. számú interpellációra adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 112 plusz 3, azaz 115 igen szavazattal, 52 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalok végére értünk. Most kétperces technikai szünetet tartunk. [[Rövid szünet. Számos képviselő elhagyja az üléstermet.]] Képviselőtársaim! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Jobbik képviselőcsoportjából Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Parancsoljon képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A gyászos, koronavírussal terhelt hónapokban megjelentek a tavalyi évre vonatkozó demográfiai adatok is, és el kell hogy mondjuk: Magyarországon a kormánypropaganda minden próbálkozása ellenére és sajnálatos módon folytatódik a demográfiai tél. Hogy egy ismert „anderizmust” említsek: süllyedő Atlantiszra emlékeztető állapotok uralkodnak Magyarországon, hiszen az élveszületések számának a zuhanásszerű csökkenését egy-egy évre sikerül megállítani, aztán megint zuhanás követi a folyamatokat. 1980-ban még, ugye, majdnem 150 ezer gyermek született Magyarországon, 1990-re 125 ezer környékére csökkent ez a szám, az ezredfordulón jutott sajnos 100 ezer fő alá, és azt is látjuk, hogy 2011-re esett a mindenkori legalacsonyabb élveszületés száma, egy 88 ezres adat. 2016-ig szerencsére, ahogy a régió országai mindegyikében, ez a visszapótlódásnak nevezett folyamat a termékenységi arányszámot szintre lökte vissza , ugyanakkor 2016 óta minden évben mérséklődött a születésszám az előző évhez képest. A tavalyi év szerencsére kivétel ezalól, hiszen egy-egy sikeresnek tűnő konstrukció, mint most a babaváró, képes egy kicsit lökni egy, azaz egy esztendőre ezen a számon. Két ilyen alkalom volt az utóbbi tíz évben. Azt látjuk ugyanakkor, hogy a tavalyi születésszám még mindig jóval alacsonyabb, mint a 2016-os. Éppen ezért az a kormányzati propaganda, amely valamifajta demográfiai fordulatot igyekszik sejtetni, egész egyszerűen nem találkozik a valósággal. Azt is látjuk, hogy a mostani élveszületések száma alapján az évszázad közepére ez egy 6,5 milliós ország lesz. Tessék megbarátkozni ezzel a gondolattal, ami statisztikai alapú, nem ellenzéki vádaskodásból indul ki! A mai élveszületési szám alapján 6,5 milliós ország lesz Magyarország. A közös felelősségünk az, hogy változtassunk mindezen, és éppen azt tapasztaljuk, hogy ezen változtatás nem működik az eddigi családpolitikával. Azt is látjuk, hogy kétségkívül GDP-alapon és úgy súlyozva a családtámogatásokra fordított összeg magasabb, mint a korábbi időszakokban, és ez szerintem jó dolog, ezt el kell ismerni. Ami viszont megdöbbentő, hogy a viszonylag több ide jutott forrás ellenére is egy helyben toporgás tapasztalható, és nem sikerült bármiféle rendszerszintű eredményt elérni ennyi pénzből. Éppen ezért látjuk azt, hogy maga a Magyar Nemzeti Bank is meghazudtolja a kormányzati sikerpropagandát, hiszen az előttem tartott tanulmányban a szerző, Kreiszné Hudák Emese a Mi kell a demográfiai fordulathoz? című munkájában szó szerint azt említi, hogy a termékenységi ráta szintje elmaradást mutat azon országokhoz képest, amelyek hasonló összeget költenek családtámogatásokra, és ez bizonyítja a kormány vegytisztán neoliberális gazdaság- és családpolitikájának sikertelenségét. Önmagában az, hogy új építésű lakóparkok vásárlásához kedvezményt nyújtanak, és a jellemzően szerencsésebbeket támogatják, az út szélén hagy több millió olyan honfitársunkat, akiknek lennének családpolitikai céljaik, gyermekvállalási céljaik. Nemcsak a kilakoltatottakról beszélek, de azon a brutálisan magas albérleti árakat megfizetni kényszerülő fiatalokról, az albérletbe kényszerülő és onnan szabadulni nem tudó magyarokról, mindazokról, akiknek egyértelmű és érdemi családpolitikai céljaik és családi céljaik lennének. Azt is látjuk, hogy folyamatosan csökken a szülőképes korban lévő hölgyek száma, és az utóbbi négy-öt évben egy óriási utolsó lehetőséget szalasztott el ez a kormányzat, hiszen az 1970-es évek második felében született nagy létszámú korcsoport az utolsó, amely még valamifajta demográfiai szinten maradást tudna hozni, és ez a korcsoport most kezdi éppen elhagyni a szülőképes kort. Én nagy figyelemmel tanulmányoztam a Jövőnk a gyermek című tanulmánykötetet, egy demográfiai csoda ez a mű. Jellemzően KDNP-közeli szakértők és nemzetben gondolkodó szakértők írták tele ezt a könyvet, és azon lepődtem meg a legjobban, hogy tíz olyan javaslatot találtam benne, amelyet ezek a derék szakmabeliek javasolnak, a Fidesz és a KDNP viszont nem nyújtotta be ezeket a parlament elé. [[19.10]] Éppen ezért én megfogtam az egyik ilyen javaslatot, amely az amúgy még akár sikeresnek is bizonyulható babaváró támogatásról szól, és amely egy értelmetlen felső életkori korlátot hoz ebbe a rendszerbe, mivel pontosan ez az említett nagy létszámú korosztály most ezt még realizálni tudná kedvezményként. Éppen ezért benyújtom azt a javaslatot, amely a babaváró támogatás esetén ezt az értelmetlen korlátozást, amelynek csak a spórolás volt a célja, megszünteti; és elvárom a Fidesz, illetve a KDNP képviselőitől azt, hogy ezt a javaslatot abban a formában támogassák, ahogy azt a saját szakértőik papírra vetették. Ez a magyar megmaradás záloga, támogatni kötelező, nem támogatni egész egyszerűen hazaárulás lenne. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! A következő felszólaló Keresztes László Lóránt, az LMP képviselőcsoportjának frakcióvezetője. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Immár hagyományt teremtettem belőle, hogy az Országgyűlés ülése után, napirend után szűkebb hazám, Pécs és Baranya megye problémáiról beszélek, és ezt a hagyományt, ezt a szokást meg fogom tartani az Országgyűlés tavaszi ülésszakában is. És sajnos azt kell mondanom, hogy vannak legalább olyan súlyos problémák, melyekről indokolt is itt, az Országgyűlés nyilvánossága előtt beszélni. Az egyik kérdés, amit meg kell említenem ebben a felszólalásban, hogy a kormányzat sorozatos megszorító politikája gyakorlatilag a működőképesség határára taszította az önkormányzatokat, és fokozattan érvényesül az a pusztító hatás egy olyan térségben, ami gazdaságilag amúgy is rendkívül nehéz helyzetű, mint Pécs és Baranya. A másik oldalról pedig beszélni kell arról is, hogy az az álnok folyamat, amit a kormány modellváltásnak hazudik, nem más, mint az egyetemek kiszervezése, és a korábbi kormányzati kommunikációval ellentétesen ez a folyamat elérte Pécs egyetemeit és a Pécsi Tudományegyetemet. Nos, tehát el tudjuk mondani azt, hogy az elmúlt időszakban annak ellenére, hogy a védekezés első számú bástyái az önkormányzatok, a kormány ahelyett, hogy megadott volna minden lehetőséget és minden forrást, hogy az önkormányzatok a megsokasodott feladataikat el tudják látni, helyette nehezítette a működésüket megszorításokkal, és most gyakorlatilag a működőképesség határára sodorja őket a legújabb, Parragh-féle javaslat megvalósításában. Nézzük, hogy konkrétan Pécs esetében mit jelentettek a megszorítások, illetve mit jelentett a koronavírus-válság, illetve a kialakuló gazdasági krízis! A 2020. évben csak Pécs esetében 3,7 milliárd forintos bevételkiesést jelentett egyrészt a járvány, másrészt a kormányzati elvonások sorozata. Ez a becslések szerint a 2021. évben 5,1 milliárd forintot jelent majd. A gépjárműadó elvonása egy év alatt Pécs esetében 450 milliót tesz majd ki, Komló esetében 51 millió forintról kell lemondania az önkormányzatnak, Kozármisleny esetében 27 millióról, és a sor folytatható. Minden Pécs környéki település esetében nagyon komoly veszteségről beszélünk. Jelentékeny még a közműadóval kapcsolatos jogszabályváltozás kapcsán ez is közel 80 millió forint veszteséget jelent az önkormányzatnak , és hasonlóképpen óriási problémát és óriási bevételkiesést jelent a közösségi közlekedés finanszírozása, hogy ebből gyakorlatilag a kormány kivonul pont egy ilyen válságos időszakban, amikor amúgy is csökkennek a közösségi közlekedésnek a bevételei. Ez teljes mértékben elfogadhatatlan. Azt el tudjuk mondani, hogy amikor a kormány ilyen megszorításokkal érinti a városokat, akkor közvetlenül az ott élő, tehát Pécsett, Komlón, Kozármislenyben és egész Baranya megyében élő embereket támadja, és ezeknek az embereknek okoz károkat. Ez elfogadhatatlan. Látható, hogy ez a hatalmas megszorító csomag, amit a kormány elnyújtva érvényesít Pécs, Baranya esetében is, ez közvetlenül veszélyezteti az emberek számára legfontosabb közszolgáltatások biztosítását, úgymint a tömegközlekedés biztosítását, az ivóvíz-szolgáltatást, a közvilágítás ellátását és minden olyan feladatot, amiben az önkormányzatnak kiemelt szerepe van. Ezt minden eszközünkkel meg kell akadályozni, kötelessége a kormánynak, kötelessége az államnak biztosítani az önkormányzatok számára azokat a forrásokat, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ilyen nehéz helyzetben a védekezés feladatát el tudják látni az önkormányzatok, illetve az alapvető szolgáltatásokat fenn tudják tartani. És rendkívül súlyos probléma, súlyos támadás a felsőoktatás ellen, amit a kormány modellváltásnak hív. Legyen világos, hogy nem szakmai szempontok és nem a fejlesztés szándéka érvényesül a folyamat mögött, amit a kormány most véghez visz így diktátumként. Itt az történik, hogy az egyetemeket, az egyetemi vagyont, az egyetemi ingatlanokat és a teljes egyetemi döntéshozatalt gyakorlatilag magánalapítványokba szervezik ki, és ezeknek az alapítványoknak a vezetőit, kurátorait a kormány nevezi ki. Ezek a kurátorok visszahívhatatlanok, gyakorlatilag minden döntést magukhoz tudnak vonni, így elmondhatjuk, hogy itt nem attól kell tartanunk, hogy az egyetemi autonómia sérül, itt ki kell mondani, hogy az egyetemi autonómia megsemmisítéséről van szó annak a folyamatnak a kapcsán, amit a kormány most véghez visz. Egészen elképesztő és döbbenetes, hogy Hoppál Péter, Pécs egyik megválasztott kormánypárti országgyűlési képviselője a mai napig nem szólalt meg az ügyben, nem fejtette ki a gondolatait, nem állt oda az egyetemi polgárság mellé, és nem követelte azokat a garanciákat, amelyek nélkül modellváltásról nem lehet beszélni. Ez teljes mértékben elfogadhatatlan. Mi azt gondoljuk, hogy együtt az érintett önkormányzatokkal alapvetően Pécs önkormányzatával és Baranya megye valamennyi érintett településének az önkormányzatával együtt minden felhatalmazást, minden lehetőséget és minden támogatást meg kell adnunk az egyetemi polgárságnak annak érdekében, hogy ezt a diktátumot és ezt a gyalázatot meg lehessen akadályozni. Mi elindítottunk helyben egy petíciót a Pécsi Tudományegyetem autonómiájának megvédése érdekében. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Arra kérünk mindenkit, hogy ezt aláírásukkal támogassák, hogy meg tudjuk védeni a Pécsi Tudományegyetemet, hiszen tudjuk, hogy Pécs és a Pécsi Tudományegyetem jövője összekapcsolódik. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga-Damm Andrea képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Van egy barátom, polgármester. Olyan polgármester, akire annyian szavaztak 2010 novemberében, mint még senkire sem a környéken. Igen, ő Budai Lóránt, Jászberény polgármestere.Budai Lóránt polgármester és csapata nemcsak a kormány bosszúhadjárata ellen küzd, amióta megválasztották őket az emberek, hanem a Fidesz-Mi Hazánk koalíciójával, ahogy helyben mondják, a Jászberény-ellenes koalícióval is rendre meg kell küzdeniük, akik lépten-nyomon akadályozzák a város működését, Pócs Jánossal, a térség fideszes országgyűlési képviselőjével az élen. [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Szégyen!]] Tudjuk mindannyian, veszélyhelyzet idején egy település polgármestere szinte minden kérdésben hozhat egyedül is döntést, de Budai Lóránt azt mondja, nem, itt egy közösség kapott felhatalmazást a város lakóitól, a közösség együtt döntsön a legfontosabb kérdésekben. Évről évre a legfontosabb döntés a költségvetés, hiszen ez alapozza meg, hogy egy település képese a feladatait maradéktalanul ellátni. Jászberény, hiába a polgármester elegáns, hiába kéri azt, hogy együtt döntsenek mindenben, a Fidesz-Mi Hazánk Jászberény-ellenes szövetségtől még egy hozzászólásra, egy javaslatra, egy véleményre sem telt. [[Dr. Apáti István: Kikérem magamnak!]] Mindössze annyi a válaszuk, hogy nem szavazzák meg. Persze, hogy nem, mert akkor jó lenne a város polgárainak. Nekik viszont az az érdekük, hogy Jászberény városlakói kiszolgáltatottak legyenek a kormány kénye-kedvének. A kormány áldásos tevékenységének eredményeként másfél milliárddal kevesebb iparűzésiadó-bevétel maradt a városnál, mint 2019-ben. A gépjárműadó elvonása mintegy 150 millió mínuszt jelent, és a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott kedvezmények a járvány következményeinek enyhítésében előreláthatóan további 500 millió forint bevételkiesést jelentek. Ez összesen több mint 2,1 milliárd forint, azaz egyharmada a város 2019-20-as tervezett költségvetése bevételeinek. Az előző fideszes önkormányzat több mint 4 milliárdos deficittel tervezte a város költségvetését. Ez az új önkormányzat már 2020-ra 1 milliárdot lefaragott a deficitből. Csak címszavakban az eredményekről. Az ÁSZ jó osztályzattal értékelte a polgármesteri hivatal munkáját, önkormányzati helyiségben éjszakai melegedő került kialakításra, karanténtúlélő mozgásterápiát teremtettek a városban, a közmunkaprogram keretében 12 400 méter csatornát és árkot tettek rendbe, átlagosan mintegy öt konténer szemetet szedtek össze hetente. 100 ezer négyzetméter területet tisztítottak meg a parlagfűtől és a gyomnövényektől, ők betonozták a Huszár utcai hídfelüljárót, a Szent István körúti Nepomuki Szent János-szobor, valamint a polgármesteri hivatal udvarán lévő iráni emlékmű talapzatát, járdát építettek a Páfrány utcában, a Gerevich Aladár utcában. Az Alsócsincsapart utcában ők végezték a Ferencesek terén lévő családsegítő központ kapubejáró-betonozását, fákat ültettek, ők gondozták a homoktövis-ültetvényeket, melynek köszönhetően az abból származó termésből négymillió forint bevétele származott a városnak. Sikerrel pályáztak a fóliasátras növénytermesztésre, a jászberényi Margit-szigeten egy folyamatosan bővülő kültéri sportpark, speciális igényeket kielégítő új játszótér készült el, és napestig sorolhatnánk azokat az eredményeket, amelyeket egy év három hónap alatt elért a Budai Lóránt vezette polgármesteri hivatal. Ez idő alatt Pócs János nyolcszor szólalt fel az Országgyűlésben a kormány felé inkább könyörgő, mint határozott stílusban. [[19.20]] Amikor azonban 2020. december 7-én, hazug módon adóemelésekkel vádolta meg a város önkormányzatát, akkor nagyon határozott tudott lenni. De hiába a sok áskálódás, Budai Lóránt és csapata nem Pócs Jánosra esküdött föl, hanem a jászberényiek szolgálatára. Láthatóan őket nem töri meg a kicsinyes, gyáva és irigy viselkedés, amiért Jászberény-ellenes koalíciót tanúsít velük és Jászberény lakosságával szemben. Amint a felszólalásom címe is mondja, akinek hite és elkötelezettsége van, azt soha nem lehet legyőzni. Budai Lóránt barátomat, Jászberény polgármesterét s a várost sikeresen vezető közösséget, a jászberényieket soha nem fogják tiszta versenyben legyőzni, mert nekik hitük és elkötelezettségük van. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a függetlenek soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A Fidesz képviselőcsoportjából Horváth László képviselő úr jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A múlt héten lehet, hogy sokunk figyelmét elkerülte, de megdőlt egy országos rekord, a csütörtökön kezdődött markáns lehűlés miatt megdőlt Magyarország mindenkori áramfogyasztási rekordja. Ezúton szeretném megköszönni valamennyi, az energiaellátásban dolgozó honfitársunknak az áldozatos munkáját, és külön szeretném megköszönni a Mátrai Erőmű valamennyi dolgozójának, hogy az ország villamosenergia-ellátásának zavartalanságát többletmunkával, megerősített ügyelettel és személyzettel biztosította. Köszönjük, hogy a rendkívüli hideg miatti rendkívüli áramfogyasztás során is helytálltak, mint már annyiszor a múltban. A Mátrai Erőmű kulcsfontosságú szereplője a magyar energiaellátásnak. Az energiaellátás biztonságát szavatolja, a magyar villamos energia közel 20 százalékát állítja elő, és a térség kiemelt és semmivel nem pótolható foglalkoztatója, hiszen az erőműben dolgozó 2 ezer ember mellett, az erőmű ipari parkját is ideszámolva és a szolgáltatókat is ideszámolva több mint 10 ezer vagy körülbelül 10 ezer család megélhetését biztosítja a Mátrai Erőmű. Az erőmű tavaly több évtized után újra állami tulajdonba került. A baloldal néhány pártja és néhány messziről jött környezetvédő aktivista rögtön a bezárást követelte. [[Varju László közbeszól.]] Érdekes módon, amíg német tulajdonban volt több évtizedig a Mátrai Erőmű, addig senkit nem zavart az említettek közül sem a lignitfelhasználás, sem a szén-dioxid-kibocsátás. Mégis, mert hangosak voltak ezek a hangok, a magyar kormány úgy döntött, hogy nem bezárja az erőművet, hanem átalakítja [[Varju László: Mészáros Lőrinc…]] , és emellett kötelezte el magát, hiszen az erőmű energiaellátási szempontból nélkülözhetetlen, és a környék gazdasági erejét és foglalkoztatási szerkezetét is az erőmű nélkül nehéz lenne fenntartani. A cél, amit kitűzött a kormány maga elé: az energiatermelés képességének fenntartása környezeti terhelés nélkül. A lignitvagyonról, amely ma az erőmű működési bázisát jelenti, nem mondhatunk le. Az egyetlen erőmű a Mátrai Erőmű Magyarországon, amelyik hazai nyersanyagbázison működik. A lignit a stratégiai vagyon része erről is döntött a kormány , és a jövőben mindig hozzáférhetőnek kell maradnia, hiszen rohamosan fejlődnek a tisztaszén-technológiák, és nem várt helyzetben az országnak lehetőséget kell biztosítani, hogy akár lignitalapon is tudja működtetni az erőművet. Az energiatermelő képesség megtartása átalakítással együtt képzelhető el, ezért kerül telepítésre egy újgenerációs gázturbina, ezért fog nőni a napelemparkok száma, méghozzá olyan módon, hogy ezek a napelemparkok energiatárolási lehetőséggel is bírjanak. Elindul egy új energetikai célú hulladékfeldolgozás, amely a mai szemétégetés helyett modern termikus energiát tud biztosítani az ország számára. A Mátrai Erőmű emellett a szénalapú technológiák, új technológiák bevezetésének is a színtere lesz, melynek keretében szintetikus tüzelőanyag-, illetve más iparialapanyag-előállításra nyílik lehetőség a szénből. Mindezek mellett új ipari tevékenységek, új ipari technológiák is elindulhatnak a Mátrai Erőmű és a hozzá tartozó ipari park bázisán, de ami legalább annyira lényeges, vagy talán még lényegesebb, mint az előbb elhangzottak, az a foglalkoztatási kérdés. A Mátrai Erőmű átalakítása, modernizálása során nem leépítés lesz, hanem továbbképzés, új munkakörök megjelenésére való felkészítés, mert a Mátrai Erőmű minden dolgozójára számítunk. Ez az átmenet a munkavállalók számára igazságos, méltányos és kiszámítható lesz, és ezt szolgálja az a folyamatos konzultáció, amelyet a kormányzat a maga részéről mind a környékbeli önkormányzatokkal, mind a munkavállalói érdekképviseletekkel rendszeresen le fog folytatni. Egy zöld Mátrai Erőművet képzelünk el, egy zöld Mátrai Erőművet igyekszünk megvalósítani, amely békésen meg fog élni a zöld Mátra lábainál. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló Farkas Gergely képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt napokban volt 12 éve, hogy egy bűnöző horda brutálisan legyilkolta a veszprémi kézilabdacsapat román játékosát, Marian Cozmát, társai egy horvát és egy szerb válogatott sportoló pedig szintén életveszélyes sérüléseket szenvedtek. A tragédia a hazai sportéletet és az egész országot megrázta, mindenki osztozott a csapat és a család gyászában. Az emberölés miatt elítélt elkövetők 13-tól 18 évig tartó szabadságvesztést kaptak, tehát sajnos az életfogytig tartó büntetést nem találta indokoltnak a bíróság, ráadásul egyikük azóta már jó magaviselete miatt szabadult is a fegyházból. Igaz, nem sokáig volt kint, hiszen bűnözői életmódját a gyanú szerint ott folytatta, ahol abbahagyta, most prostitúciós bűncselekmények miatt tartóztatták le a gyilkost. „Egyszerű, tisztességes emberek vagyunk, akik bodzagyűjtésből és vasazásból élnek.” nyilatkozta nem sokkal a veszprémi eset után az egyik elkövető édesanyja. Nem csoda, hogy ez újabb felháborodást váltott ki minden tisztességes emberből, hiszen a bűnözők láthatóan nagyon jó anyagi körülmények között éltek, luxusautókkal jártak, fényűző életvitelükkel a közösségi médiában is gyakran büszkélkedtek. A fent említett, a gyanú szerint nőket is futtató bűnöző 2018-as feltételes szabadságra bocsátása után szemtanúk szerint óriási szabadulóbulin mulatott, és újra egy luxus-BMW-vel furikázott. Nem véletlen hozom fel a bűnözők családjának anyagi helyzetét. Marian Cozmát nem lehet visszahozni az élők sorába, és a megítélt kártérítés sem fogja enyhíteni a Cozma-család azóta is tartó fájdalmát, de annak kifizetése esetén legalább nem kellene nélkülözniük a kézilabdás nyugdíjas, nehéz körülmények között élő szüleinek. Önmagában az is szomorú, hogy az illetékes hatóságok nem képesek érvényt szerezni a végrehajtásnak, és a láthatóan nem szűkölködő famíliákon nem tudják behajtani a több tíz millió forintra rúgó bűnügyi költséget és a megítélt kártérítést. Az viszont még inkább felháborító, hogy a kártérítésből többek között azért sem lát egyetlen fillért sem a család, mert a jogszabályok szerint az elkövetőknek előbb a közel százmilliós bűnügyi költséget kell megfizetniük az államnak, csak utána következhet a sértett hozzátartozóinak járó kártérítés. Szörnyen igazságtalan ez a helyzet, hiszen ezzel az állam a saját igényeit előbbre helyezi, mint azoknak az embereknek a polgári jogi igényét, akiknek teljesen tönkrement az élete a gyermekük elvesztése miatt, nemcsak lelki, hanem anyagi értelemben is. Természetesen nem egyedi helyzetről van szó. Az ismertebb esetek közül említhetném még az olaszliszkai gyilkosságot is, ahol a Szögi Lajost gyermekei szeme láttára agyonverő bűnözőktől sem sikerült behajtani a megítélt kártérítés összegét, többek között azért, mert előbb a bűnügyi költségeket kellett kifizetni. Érthetetlen tehát, hogy miért nem mutat több empátiát a kormányzat az áldozatok felé, és miért nem lehet megcserélni a kielégítési sorrendet, ha más nem, legalább egyedi mérlegelés alapján. Én magam is kezdeményezni fogom ennek az igazságtalan rendszernek a megváltoztatását, hiszen minden jóérzésű ember igazságérzetét bántja ez a helyzet, ráadásul vélhetően a költségvetést sem döntené be, ha ilyen esetekben nem sikerülne behajtani a teljes bűnügyi költséget. Arra szólítom fel az illetékes kormányzati szereplőket, hogy ők is gondolkodjanak el ennek a helyzetnek a rendezési lehetőségein, ellenzéki és kormánypárti képviselőtársaimat pedig egyaránt arra kérem, hogy a hamarosan elkészülő és benyújtandó konkrét javaslatomat támogassák, mert az igazságtétel minden áldozatnak jár, nemcsak erkölcsi, hanem anyagi értelemben is. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a függetlenek soraiból.]] [[19.30]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bencsik János független képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Kiábrándító. Ezzel az egy szóval tudnám összefoglalni mindazt, ami a mai nap ennek a háznak a falai között elhangzott. Miután két hónap után újra összegyűlt az Országgyűlés, és téma, megvitatnivaló lett volna bőven, például az, hogy az elmúlt hetekben családok tízezrei hogyan kényszerülnek szembenézni a teljes létbizonytalansággal; az, hogy hogyan próbálják a vállalkozók követni az egyre követhetetlenebb, átláthatatlanabb és egymásnak ellentmondó kormányrendeleteket, amelyek alapvetően meghatározzák az életüket; hogy miközben azon őrlődnek, hogy vajon meddig tudják fizetni az alkalmazottaikat, meddig lesznek még megrendelőik vagy meddig tudják egyáltalán kifizetni a beszállítóikat, hány hétre elég még az a tartalék, amit felhalmoztak, eközben a mai nap úgy foglalható össze, hogy Orbán Viktor gyurcsányozott, Gyurcsány Ferenc pedig orbánozott.Tisztelt Képviselőtársaim! Nem ezért vagyunk itt, nem ezért küldtek ide minket a választók. A választók azért küldtek minket ide, hogy világos válaszokat kapjanak azokra a problémákra és azokra a kérdésekre, amelyek az ő mindennapjaikat befolyásolják. Az emberek joggal várják el tőlünk, természetesen elsősorban a kormánytól, amely a kétharmados felhatalmazás birtokában bármit megtehet, de ugyanúgy az ellenzéki pártoktól és képviselőktől is, hogy milyen valós megoldási javaslatuk van az ő mindennapi problémáikra. Miről kellett volna beszélni ezek helyett? Elsősorban például arról, hogy hol késik az a beígért támogatás, amelyet november óta várnak a vendéglátásban, a turizmusban és a szolgáltatószektorban dolgozók, mikor kapják meg végül, mikor kapják meg végre azt a pénzt, és meddig várjanak még, meg hogy egyáltalán miből lesz ez megvalósítható. A 2020. évet a magyar kormány döbbenetes mértékű, 5550 milliárd forintos költségvetési hiánnyal zárta, úgy, hogy karácsony előtt, az utolsó napokban mintegy 860 milliárd forintnyi pénzeső hullott sok helyre, többek között NER-közeli vállalkozókra. Ez a pénz valami felfoghatatlan, ez gyakorlatilag minden egyes magyar család zsebéből 210 ezer forintot vett ki. A kaszinóknak az ügye. Hogyan fordulhat elő az, hogy míg Magyarországon az összes étteremnek, kávézónak, cukrászdának, kocsmának, konditeremnek, uszodának, fürdőnek zárva kell tartania, aközben a kormányközeli oligarcháknak a kaszinói vígan működhetnek? Van valami fekete lyuk ezekben a kaszinókban, amely az időn meg a téren kívül elszívja a vírust is? Mert más logikus magyarázatot arra nem látunk, hogy például a Garancsi István érdekeltségében lévő, a Corvin-negyednél található kaszinó 1700 négyzetméteren hogyan tud működni. Erre az üvöltő, ordító kettős mércére világítottunk rá a Polgári Válasz aktivistáival akkor, amikor szimbolikusan lezártuk ezt a kaszinót, mert nincs az a járványügyi kockázat, amely indokolná ezt a kettős mércét, mert hogyha zárva kell tartani, akkor kelljen zárva tartania mindenkinek, ha pedig nem indokolt a zárvatartás, akkor nyithasson ki minden szórakozóhely és minden vendéglátóhely Magyarországon! Tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, hiába mondják el százszor egy nap, hogy nemzeti, keresztényi, polgári kormányzás van, amit önök művelnek, az maga a vegytiszta bolsevizmus, a politikai alapon és a kegyalapon osztogatott kivételezések, az einstandolás, a tudománynak a politika szolgálatába állítása és a felsőoktatásnak az ipari, gazdasági igények szerint való formálása, ami napjainkban zajlik. Orbán Viktor miniszterelnök úr úgy fogalmazott ma, hogy akik kiestek a munkaerőpiacról, azoknak három hónapos munkanélküli-segély után korlátlanul rendelkezésre áll majd a közmunka. Tisztelt képviselőtársaim, ez a perspektíva? Közmunkát adni? Küldjük el a körforgalmakra füvet nyírni azokat az embereket, akik valahogy nem tudtak megrendeléseket kapni vagy nem vették fel őket ételfutárnak? Vagy küldjük el a szakácsokat meg a pincéreket utat kaparni az árokpart mellé vagy ároktisztításra? Tehát ez az önök víziója, ez a polgári válaszuk erre? Azt kell hogy gondoljam, hogy önöknek elment az eszük. Szeretném felhívni a figyelmüket bár nem sokan maradtak itt a teremben kormánypárti képviselők , hogy önök most vizsgáznak válságkezelésből. Önök azt mondják, hogy a 2010 előtti kormányok eladósították az országot, ami persze igaz, de önök most az embereket adósítják el. Ki fogja visszafizetni azokat a hiteleket, amelyeket most ráömlesztenek az emberekre? Ki fogja visszafizetni majd, ki fogja majd elkezdeni újra törleszteni a törlesztőrészleteket, amikor lejárnak a moratóriumok? Ezekre a kérdésekre nincsenek válaszaik. Az az igazság, tisztelt kormánypárti képviselőtársak [[Az elnök csenget.]] hogy önök még soha nem láttak közelről válságot. Most ki fog derülni, hogy mennyire képesek. A jelek szerint pusztán ennyire. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett a DK képviselőcsoportjából Hajdu László képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó. Nyugodtan tegye fel, képviselő úr, a mikrofont, megvárjuk. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! A mai napon, 15-én kell a települési önkormányzatoknak benyújtaniuk a költségvetésüket a képviselő-testület elé, és ez a nap egy keserves nap sok önkormányzatnál ebben a hazában. Szeretnék egy picit visszább menni, hiszen ebben az esztendőben ma találkozunk először. Karácsony előtt azt olvastuk a Magyar Közlöny szentestén megjelenő számában, hogy bizonyos önkormányzatok jelentős karácsonyi ajándékot kaptak, 13 megyei önkormányzat 1,38 milliárdot, tehát 1 milliárd 380 millió forintos ajándék-egységcsomagot kapott 13 megyei jogú önkormányzat, teljesen meglepő, hogy mindegyik fideszes többségű, fideszes sarzsit viselő polgármesterrel az élen. Nem kaptak azok a megyei jogú önkormányzatok, amelyeknek nem az az előjele, azok nem kaptak, ilyenek, mint Miskolc, Pécs, Szeged vagy mondhatnám a fővárost, Budapestet, esetleg Budapest kerületeit, azokat, amely kerületekben nem kormánypárti a polgármester, illetve a többség. Meglepő dolog az, hogy a pénzt normatíva nélkül, minden követelmény nélkül, csak úgy osztogatták. Itt ma az hangzott el, hogy segélyt nem adunk. Ez lényegében egy karácsonyi segély [[Varju László tapsol.]] , egy olyan segély, amellyel megváltozik az önkormányzatnak az éves mérlege, és veszteségből a megyei önkormányzatok… December 31-étől már úgysem tudták felhasználni, legfeljebb csak be tudták a költségvetésbe venni, ha meg tudták ezt is tenni, de nem lesz veszteséges az önkormányzat. Ugyanakkor azoknak az önkormányzatoknak, amelyek ebből az adományból, ebből a karácsonyi, szentestei ajándékból nem részesedtek, azoknak a mérlegében majd a zárszámadáskor jelenik meg ennek a hiánya, illetve most, a ma becsatolt képviselő-testületi költségvetésükben fog megjelenni az, hogy ki tudtáke hozni az egyensúlyi költségvetést, ha igen, minek a terhére, mit kellett lefaragni, milyen módon jön ki egy olyan egyensúlyi költségvetés, amely megfelel az Áht. követelményeinek, a számviteli törvénynek, csak nem felel meg a valóságos igényeknek, a szolgáltatásoknak és a kötelező feladatok ellátásának. Ilyen körülmények között osztogattunk pénzt, miközben ugyanakkor, karácsonykor jelent meg az a hír is, hogy 900 milliárd forint hitelt vett fel a kormány, majd ennek a Közlönynek, a 24-ei Közlönynek egy tüzetesebb áttekintésével ki is derült, hogy ebből a pénzből 860 milliárdot ki is osztottak ott van tételesen, nincs időm arra, hogy ezt felsoroljam , a maradék 40 milliárd, mert ha összeadjuk, körülbelül 40 milliárdot kaptak jutalomba karácsonyi pénzként ezek a települési önkormányzatok, ők 13-an, akkor kijön, hogy a 900 milliárd el is lett karácsonyra osztva. Azt gondolom, hogy ez a harc sok harcot folytat a kormány, végig ismerjük ezeket a harcokat, a Sorostól kezdve mindenki ellen harcolnak 2019 óta az önkormányzatok ellen is folyik, 2019 óta, amikor is az önkormányzatokban jelentős többséget szereztek az összefogás pártjai, és ezt a harcot, úgy tűnik, most már pénzre is váltották. [[19.40]] Még annyi időm talán van: az iparűzési adó még egy újabb sarc ehhez, és az a nagy megkülönböztetés, ami miatt nyilván a kormánypárti önkormányzatokat ki kellett segíteni, mert őket ugyanúgy érinti, mint ahogyan az érinti a fővárost vagy bármelyik önkormányzatot. A fővárostól egyébként csak ennél az egy tételnél, a hipánál 65 milliárd forinttal kurtították meg a költségvetést. Ez a mi kormányunk? kérdezem. Köszönöm. [[Taps a DK, az MSZP és az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak napirend utáni felszólalásra jelentkezett a DK képviselőcsoportjából Varju László képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Ma reggel, amikor autóba ültem, automatikusan a Klubrádióra kapcsoltam, de ott csak hangos sistergés fogadott, mást nem lehetett hallani. Éjfél óta ott, ahol eddig még szólt, mostantól már nem szól a Klubrádió, sem Újpesten, sem Mágocson, sem Zalaszentgróton, bár ez utóbbi településeken megvan az új lehetőség.Sajnos, ez a kijelentés mérhetetlen súllyal bír, mutatja ugyanis azt, hogy a kormány nem tűr meg olyan orgánumot, amely más álláspontot képvisel vagy akár visszakérdez. Önök szerint nincs helye ebben a közéletben más álláspontnak, mint az önök propagandájának, amit itt nyomnak? Nem szabad gondolkodni, nem szabad ellenkezni, ez az önök állítása. Azt üzenik, hogy mindenki erre a sorsra jut, aki hangot mer adni a véleményének, megszólalási lehetőséget nem kapnak az ellenzéki politikusok. Számtalanszor elmondtam már, hogy ilyen egy demokráciában, jogállamban nem fordulhatna elő. Ezek a diktatúra ismérvei, ilyen utoljára az előző évszázadban volt. De mi ebbe nem nyugszunk bele, és ezért élni fogunk az internet lehetőségével, és segítünk, tanítunk mindenkit, akinek erre szüksége van, hogy hozzáférhessen ahhoz az információhoz, amit ez a rádió biztosítani tud mindannyiunknak, és mondhassuk újra: hadd szóljon! Érthető módon nemcsak Újpesten dühösek a választópolgárok, az emberek nagy részének körében az eset nagy porvihart kevert, de egyébként még nemzetközi szinten is. Érthető, hiszen az európai demokráciákban elképzelhetetlen, hogy a legnagyobb ellenzéki rádiót elhallgattassák mondvacsinált indokokkal. Éppen ezért fordult egyébként képviselőtársam, Molnár Csaba, a Demokratikus Koalíció európai parlamenti képviselője az Európai Bizottsághoz. Végtelenül elkeserítő, hogy ilyen ügyekre kell felhívni a Bizottság figyelmét, és ilyen megítélés alá kerül hazánk a nagyvilágban is. Ezt önök is olvashatták, láthatták azokban a híradásokban, amelyek körbevettek bennünket az elmúlt napokban. Számomra azonban egyre világosabb, hogy az itt elhangzó lekezelő válaszok mögött, amelyeket önöktől kapunk, a propagandagépezet mögött mérhetetlen félelem bújik meg önökben, félelem attól, hogy egy esetleges kormányváltás esetén minden gazságra fény derül, minden bűncselekmény fel lesz kutatva és el lesz számoltatva. Én személy szerint a Demokratikus Koalíció alelnökeként, újpesti képviselőként, Angyalföld képviselőjeként, országgyűlési képviselőként minden erőmmel azon leszek, hogy a Klubrádió által képviselt értékek továbbra is fennmaradjanak, eljussanak az emberekhez akár internetes rádióként, akár más csatornákon. Azt gondolom, hogy az ország többségének igenis szüksége van arra, hogy hallja, van más vélemény, van más a világon, mint amit a kormány képvisel. Úgyhogy hajrá, Klubrádió! Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a DK és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett a DK képviselőcsoportjából Varga Zoltán képviselő úr is. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Elnök Úr! Tisztelt Ház! Sokan úgy gondolhatják, és ezt a pánikkormány, Debrecen fideszes polgármestere, Kósa Lajos és szervilis fideszes képviselői még csak erősítik is, úgy kommunikálják, hogy a mai Magyarországon elég fideszesnek lenni egy nagyváros vezetőjének, és akkor a települést majd nem fogják érinteni az orbáni megszorítások. Ezt sugallja az a hír is, hogy Debrecen más fideszes vezetésű városokhoz hasonlóan 1,3 milliárd forintos baksist, júdáspénzt kapott közvetlenül a miniszterelnöktől karácsonyra. Csak ott a gond, hogy mindez pont annyira igaz, mint minden más, amit a kormány vagy a Fidesz mond: semennyire. Orbán is, a kormány is, de Debrecen polgármestere, Kósa Lajos és a fideszes képviselői is nemes egyszerűséggel hazudnak, mert Debrecen, a város lakosai, bírjanak azok bármilyen politikai preferenciával, legyenek azok fideszesek is akár, valójában ugyanúgy áldozatai a köröttünk dúló diktatúrának, mint Budapest vagy bármely más baloldali vezetésű település. A különbség mindösszesen annyi, hogy míg azok fel merik emelni nemcsak a szavukat, hanem a fejüket is, ők mernek kihúzott, egyenes derékkal, egyenes gerinccel járni, addig Debrecen vezetése földig hajolva a hatalom előtt, a legmesszebbmenőkig lojális ahhoz. Pedig a város minden ellenkező kormányzati vagy fideszes győzelmi jelentéssel ellentétben, látszólagos kormányzati segítség ellenére is pont ugyanúgy a tönk szélén áll, gyakorlatilag csődközeli helyzetben billeg a semmi és a valami, a lét és a nemlét határán, mint a többi magyarországi település. Hiába minden mámorosan bejelentett újabb helyi fejlesztési terv, beruházás, hiába a kormányzati fontos urak időszakos haknijai, a helikopteres vagy csak a szimpla miniszteri delegációk sora, a város költségvetésén bizony-bizony végzetes sebeket okozott az orbáni gazdaságpolitika. Míg az önkormányzatoktól mindent elvon a kormány, addig az Orbán kezéből etetett oligarchák, strómanok fürdenek a milliárdokban. Debrecen polgármestere és Kósa Lajos, de a többi fideszes debreceni nagyúr is kénytelen volt beismerni, hogy az év végi, amúgy szemérmetlen és minden morált átlépő elv alapján szétosztott júdáspénz, az 1,3 milliárd forint, amit a város megkaphatott, valójában még a város tömegközlekedésének a veszteségeit sem tudja kompenzálni. A 2020-as év elvonásai, a válság okozta nehézségek az önkormányzat tekintetében óvatos becslések szerint is és itt most kapaszkodjanak meg meghaladják az 5,5 milliárd forintot, míg a város vagyonát kezelő vagyonkezelő holding is újabb 3,5 milliárd forintos mínusszal zárta a múlt évet. Mindezek mellett hozzá kell hogy tegyem: Debrecen jelentős hitellel kénytelen élni most is. Így a közvetett kár, amit az Orbán-kurzus felelőtlen és gátlástalan politikájának köszönhetünk, megközelíti a 10 milliárd forintot csak az elmúlt évben. Tudjuk nagyon jól, olvashattuk, a Megyei Jogú Városok Szövetsége, Szita Károly már felemelte a szavát. Érdekes módon Papp László, Kósa Lajos, Debrecen volt és jelenlegi polgármestere mélyen hallgat. Kérdéses az, hogy meddig tart a katonás pártfegyelem, és hol kezdődik majd a felelős városvezető, mert ezt a helyzetet, az önkormányzatok bedarálását, köztük Debrecen tönkretételét egy városáért élő polgármester, egy parlamenti képviselő sokáig már nem tűrheti. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a DK, az MSZP és az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Jobbik képviselőcsoportjából Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy somogyi is ér annyit, mint egy fővárosi. Egyre kilátástalanabb a helyzet a kistelepüléseken, láthatjuk ezt mindannyian. Ők vannak a legnehezebb helyzetben, és ők kapják meg a legkevesebb segítséget a kormányzattól. Mit kapnak? Propagandát. Ennél többre van szükség: valódi, kézzelfogható segítségre. Elszomorító, hogy van pénz konzultációra, közben pedig nincsen pénz a somogyi utakra és járdákra. De ha nézzük, nem lehet újonnan átadott fitneszparkokkal sem felfűteni a mélyszegénységben élők lakásait. Mire van szükség? Komplex vidékfejlesztési stratégiára, ez az, amit önök még nem tettek le az asztalra. Ezt várja mindenki, én magam is, hiszen látható, hogy ha nincs munkahely, ha nincs lakhatás, ha nincsenek közösségek és ha nincsenek szolgáltató szektorok, akár csak nézzük 30 kilométeres körzetben, akkor a vidék elnéptelenedik. Ahogy járom a vidéket, és a Somogy 4. számú választókerület falvaiban beszélgetek családokkal, mindenki a munkahelyek hiányára panaszkodik. Beláthatjuk, önök nem tesznek semmit, tétlenül nézik azt, hogy Magyarországon a vidék helyzete egyre rosszabb. [[19.50]] Mi, jobbikosok azért küzdünk, hogy egy olyan országot építsünk, ahol a jólét és a szabadság nemcsak szavak, hanem tettekben is érhető, hiszen mindenkinek joga van, hogy egy olyan országban éljen, ahol a vidék és a falvak élhetőek, és mindenki számára a jövőt jelenthetik, a fiataloknak is a jövőt jelenthetik. Erre van most a legnagyobb szükség, mi ezért dolgozunk. A Balaton mindenkié mondhatnánk ezt a vidékfejlesztési stratégia mellett. Látható, hogy az elmúlt időszakban önök semmi mást nem tettek, csak és kizárólag a Balaton kisajátításával foglalkoztak. A veszélyhelyzet ideje alatt szépen kiárusították a part menti ingatlanokat, eladták a kempingeket, vitorláskikötőket építenek, az építési engedélyek folyamatban vannak, és azt látjuk, hogy nem tesznek semmit, sőt még ehhez asszisztál a kormányzat: hizlalja az oligarchákat, miközben a helyiek, a part mentén élő lakosok és az odalátogatók mindezt nézik, mert egyelőre nem tudnak tenni semmit. De a népharag egyre nagyobb, mindenki látja, hogy önök elveszik a Balatont a magyar emberektől. Ezt nem lehet hagyni! Nem kell nagyon messzire menni, elég csak leutazni Balatonvilágosig, ott a Club Aliga területe. Évtizedek óta küzdenek a helyiek azért, hogy a közparkok és a közutak megmaradjanak. Önök most egy kormányrendelettel ezt elvették, és titkos tárgyalásokon még a képviselő-testületet is megosztják. Itt tartunk ma, és ugyanez van pepitában Balatonföldváron, ahol is kiadták az építési engedélyt, most már a vízjogi engedélyezési eljárásnál tartanak. Igen ám, csak a helyieket erről elfelejtették megkérdezni, hogy mit szólnak ők a kikötőberuházáshoz, hozzájárulnake ahhoz, hogy a Nyugati strand egy részét önök így szépen elvegyék. Önök adtak egymilliárd forintos támogatást ennek a kikötőnek a fejlesztéséhez, úgyhogy ne mondják azt, hogy önök nem tehetnek arról, hogy a Balaton egyik fontos és az egyik legszebb strandját egész egyszerűen eltüntetik a színről. És akkor arról már ne is beszéljünk, ami Balatonszemesen és Balatonbogláron folyik: két kempingnek annyi. Most önök még csendben vannak, de az elkövetkezendő időszakban majd mit fogunk látni? Apartmanházak, luxusszállodák épülnek ezeken a partszakaszokon, és ezeket a partszakaszokat, ezeket a kempingeket is elveszik a magyar emberektől. Értsék már meg, a Balaton a kicsiké és a nagyoké, az idősebbeké és a fiataloké, a kétkezi munkásoké és az irodistáké, a vezetőké és az alkalmazottaké, a vidékieké és a fővárosiaké, minden magyaré, mert a Balaton mindenkié. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Párbeszéd képviselői csoportjából Tordai Bence képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! A budai polgárok is megérdemlik a korszerű egészségügyi ellátást. A vidék Magyarországa az elmúlt években valóban, szerencsére komoly fejlesztéseken ment át, ami az egészségügyi ellátás színvonalát illeti, hiszen az uniós pénzek elsősorban oda érkeztek, és a 2010-es évek végére a kormány felismerte, itt az idő, hogy Budapest polgárai is végre ne a hetvenes-nyolcvanas évek technikai színvonalán álló egészségügyi intézményekben kapjanak ellátást, hanem úgy, ahogy azt a XXI. század megköveteli. Ennek örvendetes jele volt, hogy bejelentette maga Varga Mihály pénzügyminiszter, miniszterelnök-helyettes, az érintett kerületek országgyűlési képviselője, hogy kormánytámogatást adnak a III. kerületben a Szent Margit Rendelőintézet telephelyeinek felújítására és a II. kerületben pedig egy integrált szakrendelő megépítésére. Szó szerint idézek 2018. július 18-áról: „A kormány támogatásával újul meg a Szent Margit Rendelőintézet. A mintegy 5,1 milliárdos állami támogatásnak köszönhetően a Szent Margit Rendelőintézet Vörösvári úti és Csobánka téri telephelyének felújítása, az épületek gépészeti és műszaki korszerűsítése, az orvostechnológiai és informatikai eszközpark cseréje is megvalósulhat.” 2019. október 10-én pedig, kevéssel az önkormányzati választás előtt, arról az örömhírről értesülhettek a II. kerületiek, idézem a kormany.hu-ról: „Hamarosan elkezdődik a II. kerületi integrált szakrendelő megépítése, amelyhez a kormány a szükséges forrásokat biztosítja” jelentette be Varga Mihály. Mint mondta: „A II. kerületben jelenleg több telephelyen látják el a betegeket, ezért nagy szükség van egy olyan intézményre, ahol egy helyen végezhetnek el minden vizsgálatot. A magyar kormány által biztosított, önkormányzati önerővel is kiegészülő forrásból megvalósuló beruházás eredményeként sor kerül a külső telephelyek átköltöztetésére, az orvostechnikai eszközök modernizálására, a kúraszerű ellátások fejlesztésére, valamint az informatikai rendszer eszközparkjának korszerűsítéseire is.” Tehát 2018-19-ben még teljes egyetértés volt abban, hogy a II. és III. kerület rendelőintézeteit fel kell újítani, fejleszteni kell. Mi történt ezután? Jöttek az önkormányzati választások, ahol Budapest ellenzéki főpolgármestert, a II. és III. kerület pedig ellenzéki polgármestereket választott, és hogy, hogy nem, ezek után a fejlesztésekről több szó nem esett egészen 2020 utolsó napjaiig, amikor egy kormányhatározat jött arról, hogy ezeket a forrásokat, amelyeket a kerületi rendelők fejlesztésére szánnak, egyszerűen egy tollvonással elveszik a II. és III. kerületi emberektől. Tehát az történt, hogy akárcsak az egy évvel korábbi ígéreteit tételesen megszegte Varga Mihály és a Fidesz-kormány átverték azokat a budai polgárokat, akik akár ennek az ígéretnek a nyomán szavaztak rájuk, annak tudatában adtak nekik bizalmat, hogy legalább a kerület egészségügyi ellátását fejlesztik. Elvontak közel 10 milliárd forintot csak ebben a két kerületben az egészségügy fejlesztéseitől akkor, amikor a magyar egészségügy amúgy is válságban van, akkor, amikor egy világjárvány kellős közepén vagyunk, és akkor, amikor ezt a pénzt olyan célokra fordítják helyette, mint sportlétesítmények további fejlesztése, és ahogy Orbán Viktor kimondta egy kormányülésen, a billegő körzetek megnyerése. Tehát ott lesz majd új templom és újabb lówellnessintézmény, ahol azt gondolják, hogy ezzel néhány szavazatot be lehet söpörni a 2022-es választáson. Ennek érdekében megszegték az ígéretüket, átverték a II. és III. kerületi polgárokat, és azt gondolom, ezzel elvesztették a hitelüket egyszer s mindenkorra. Innentől kezdve nekünk, ellenzékieknek az a feladatunk, hogy ezt a budai polgári közönséget, közösséget megszervezzük, a tiltakozásnak továbbvigyük a formáit. Köszönjük azt a több ezer támogató üzenetet, visszajelzést, amit eddig is kaptunk a budai rendelőintézetek felújításáért vívott harcunkban. Szeretném kérni, hogy az, aki eddig még nem tette meg, írja alá a petíciót a rendelőintézetekre szánt források visszaszerzéséért, a Facebook-oldalamon megtalálható. Biztosak lehetünk benne, hogy 2022-ben, a kormányváltás után egy olyan köztársasági koalíció kerül majd hatalomra, amely betartja még a Fidesznek is azokat az ígéreteit, amelyeket egyébként érdemesnek tartunk arra, hogy megvalósítsunk. Ezek a rendelőintézeti fejlesztések pedig egyértelműen ilyenek. Úgyhogy mindenki, aki budai polgárként minőségi egészségügyi ellátást szeretne, a legjobban teszi, ha csatlakozik a kormányváltás erőihez, segít nekünk leváltani ezt a hazug kormányt, amely megtévesztette, átverte őket, és megvalósítjuk közös erővel a korszerű betegellátást Budán is. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Napirendi utáni felszólalásra jelentkezett a Jobbik képviselőcsoportjából Ander Balázs képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Közelednek a választások, és ezt nemcsak a naptárból tudjuk, hanem abból is, hogy ígéretcunami árasztotta el Dél-Somogyot is kormánypárti részről. Miért is történt mindez? Hát, csak azért, mert bombaként robbant a hír, és nagyon sokakat kiábrándított, teljesen elkeserített, és abban a szomorú hitében erősített meg, hogy Dél-Somogy a fideszes kormányzat számára valamiféle mostohagyermek. Dél-Somogyot a térképről is leradírozták, ugyanis kiderült, hogy új irányvonalat szabnak az M9-es autópályának, és joggal vélekednek úgy nagyon sokan a megye déli részén, hogy ezzel tulajdonképpen feladták az utolsó kenetet a Kaposvártól délre fekvő területeknek. Ugye, sajátos helyzetben van Somogy megye, hiszen a fő közlekedési tengely a megye szélén, a Balaton partján húzódik, ez az M7-es, és ha egy ilyen új transzverzális pályát építenek, aminek nyilvánvalóan mindenki örül az országban, akkor az úgy lenne logikus, ha a periferikus részeit a megyének minél inkább fel tudná tárni, és dinamizálni tudná, hiszen óriási gondokkal találkozhatunk, ahogy elhagyjuk ezt a kaposvári sávot, és megyünk egyre délebbre a megye területén. [[20.00]] Szóval, ez hasznos lenne, de ehelyett egy új útvonalat látunk, most már nem a Kaposvár-Nagykanizsa útvonalról van szó, hanem a Kaposvár-Keszthely-Zalaegerszeg útirányt tűzték ki kormányzati részről, ami bizony Dél-Somogyot, de hozzáteszem, egyébként Zala megye déli részét is, tehát a nagykanizsai térséget roppant hátrányosan fogja érinteni, és azoknak is igaza van, akik azt mondják, hogy ha ez így, ebben a formában megvalósul, akkor mifelénk ott, a megye déli részén bizony kitehetik a „Magyarország vége” táblát. És ezért van az az ígérgetésdömping, amivel most találkozunk, hiszen valahogyan kárpótolni kellene a nagyatádi, csurgói és a barcsi térségben élő embereket. Ez pedig nem szól másról, mint a 6-os felújításáról. Tudjuk jól, hogy életveszélyes állapotban van, dübörögnek rajta a horvát és a román kamionok is. Nem történt semmi annak a felújításának érdekében, holott 2013-ban a kihelyezett Baranya megyei kémesi kormányülésen minden szépet s földi jót ígértek Baranyának és Somogynak is ezzel kapcsolatosan. Aztán elkezdtek ígérgetni a 68-as út kapcsán is, ami folt hátán folt, az ország egyik legrosszabb állapotban lévő országos főútvonala. Én azt kívánom, hogy egyébként legyen így, tehát valósítsák meg ezeket az ígéreteket, de ígéretekkel teli a padlás, teli a Somogy megyei és a dél-somogyi emberek hócipője; jól látjuk egyébként, hogy ezek az ígéretek rendre nem valósultak meg. Milyen perspektíva marad így az ott élő emberek számára? Hát bizony, ha nincsen normális infrastruktúra, akkor úgy érzik magukat, mint akiket élve eltemettek ott, azon a tájon, és ha nem érkezik oda befektetés, akkor az emberek előtt vagy nagyon sokak előtt marad, mondjuk, a 22 800 forinton való tengődés, amihez képest már sajnos, ezt kell mondani, szinte minőségi ugrásnak tűnik a közmunka, és nagyon sok olyan ember van, aki azért rimánkodik, esdekel, könyörög a polgármestereknél, hogy legalább ehhez hozzá tudjanak jutni. És hogy milyen megbecsültsége van a közmunkának? 76 forinttal fog emelkedni naponta egy közmunkás bére. Szégyen és gyalázat akkor, amikor, mondjuk, a miniszterelnöki malacpersely 100 milliárd forinttal tudta gyarapítani az elmúlt esztendőben a vagyonát. Vagy milyen erkölcsi megbecsültsége van ezeknek a közmunkásoknak? Lázár János azt mondta, hogy aki elmegy 6-kor dolgozni, ugye közmunkásként, annak délután 3-kor majd nem azon jár az esze, hogy lopni menjen. Ennyire becsülik egyébként ezeket a sokszor valóban korán kelő, keményen dolgozó és keveset kereső átlagpolgárokat. Ebből viszont a néppárti Jobbik nem kér. Mi egy igazságos, jóléti Magyarországot szeretnénk felépíteni, és gondoskodunk is arról, hogy ha ezeket az ígéreteket önök nem is, majd akkor mi be tudjuk váltani. Kérem szépen, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, hallják meg a vidéki emberek panaszát, hallják meg a dél-somogyi emberek panaszát, akik nagyon sokan azt mondják, hogy el kell innét menni, akik azt mondják, hogy élve vannak eltemetve, akik azt mondják, hogy a 24. óra végén vagyunk. Képviselőtársaim, hogyha a térségnek nem érkezik hathatós kormányzati segítség, akkor búcsút mondhatunk ennek a vidéknek is. Az Ormánság már eltűnt, Belső- és Dél-Somogy most van eltűnőben, és csatlakozik hozzá, ha minden így megy tovább, Zala megye déli része is. Ezt nem szeretnénk megvárni. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak a Jobbik képviselőcsoportjából Steinmetz Ádám képviselő úr jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az utóbbi években sajnálattal és egyben megdöbbenéssel tapasztaljuk, hogy a politika benyomul olyan társadalmi terekbe, ahova nem volna szabad. Politikusok veszik át az irányítást civil szervezetek, szakmai szervezetek, érdekképviseleti szervezetek fölött, és sajnálatos módon a sport világa sem kivétel. Általában jelentős állami támogatásból is gazdálkodó, nagy múltú sportklubok és sportszövetségek irányítását látják el politikához köthető személyek. Ez nem szolgálja a magyar sport érdekeit, ezért mi azt mondjuk, hogy politikára szüksége van a magyar sportnak, de a politikusra nincs. Miért nincs? Hát, például azért, mert sportot csinálni egy önálló szakma. Orvosnak sem állnak be a politikusok. De legyünk őszinték: ha egy közéleti szereplő, egy országgyűlési képviselő vezet egy sportegyesületet, vajon mennyi ideje és mennyi energiája jut annak lelkiismerettel, az ügyes-bajos dolgainak az elintézésére és a bonyolítására? Aztán az egészséges verseny szellemével is teljességgel ellentétes az, hogyha egy sportszervezet vezetője politikusi minőségében dönt az általa vezetett sportszervezet támogatásáról, vagy éppen most tessék figyelni! az ellenfelei, versenytársai nem támogatásáról.Továbbmegyek. A helyi önkormányzatokról szóló törvény szerint „nem folytatható olyan tevékenység, amely a képviselői feladatok ellátásához szükséges közbizalmat megingatja”. Nos, hát nemrég tapasztaltuk, hogy milyen lesújtó következményei vannak annak, amikor egy országgyűlési képviselő egy sportszövetség elnökeként milliárdos adósságba hajszolja azt a szervezetet. Hát, hogyha valami, akkor ez nyilvánvalóan megingatja a közbizalmat a képviselők iránt. A politikusok megjelenésével a politikai konfliktusok is megjelennek a sport világában. A sport ezáltal nem a békéhez vezető híd lesz, hanem éppen ellenkezőleg, politikai harcszíntér. És hogy ez mennyire így van, ezt már több helyen nemzetközileg is felismerték. Montenegróban a sporttörvény a korábbi negatív tapasztalatok alapján például összeférhetetlennek tartja és kifejezetten tiltja a politikusok szerepvállalását a sportban. És ha már a nemzetközi sportélet területére eveztünk, a nemzetközi sport világában egész egyszerűen nem értik, hogy magyar sportklubokat, magyar sportszövetségeket miért pártpolitikusok képviselnek, és miért nem megfelelő sportmúlttal rendelkező profi és hozzáértő sportvezetők. Végezetül, de nem utolsósorban, rendkívül rossz az üzenete annak is, amikor egy különböző politikai világnézetű emberekből, sportolókból, szurkolókból álló sportolói közösséget pártpolitikusok, azaz megosztó személyiségek vezetnek. Mindezekre tekintettel határozati javaslatot fogunk benyújtani annak érdekében, hogy köztársasági elnök, miniszterelnök, országgyűlési képviselő, polgármester, önkormányzati képviselő, megyei önkormányzat képviselő-testületének tagja, valamint állami és önkormányzati tulajdonban lévő vállalat vezetője, vezető tisztségviselője ne lehessen a jövőben sportszervezet elnöke, illetőleg elnökségi tagja. Tisztelt Képviselőtársaim! Én bízom benne, hogy fogják tudni önök támogatni ezt a javaslatot, mert mint említettem politikára szüksége van a sportnak, de a politikusra nincs. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm egész napi munkájukat, köszönöm a jegyzőkönyvvezetést, köszönöm a teremszolgálat munkáját. Az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja ülését. Mindenkinek szép jó éjszakát kívánok! Az ülésnapot bezárom.