Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Dame i gospodo zastupnici. Pred vama se nalazi Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za prvo polugodište 2013.godine. Ukupni prihodi državnog proračuna u tom razdoblju iznosili su 52,3 milijarde kuna što je 1,4% manje u odnosu na isto razdoblje prošle godine ali su za približno 1 milijardu kuna ili 1,8% veći kada se oni usporede sa prvim polugodištem 2011.godine. Najznačajniji prihodi čine prihodi od poreza na dodanu vrijednost koji u prvom polugodištu 2013.godine iznose 20,2 milijarde kuna što je povećanje od 7,5% ili 1,4 milijarde u odnosu na isto razdoblje lani. PDV u strukturi ukupnih prihoda čini 38,7% dok je u strukturi ukupnih prihoda prošle godine iznosio 35,5%. Druge najznačajnije stavke prihoda čine doprinosi na zdravstveno i mirovinsko osiguranje, te doprinosi za zapošljavanje koji u strukturi ukupnih prihoda od 2013.godine sudjeluju sa 33,3% ili 18,1 milijardu kuna što je za 5,2% manje nego lani ili negdje na razini oko 990 milijuna kuna. Prošle godine udio takvih prihoda je bio oko 36% ili 720 milijuna kuna manje kada usporedimo sa prvim polugodištem 2011.godine. Zašto ovo kompariram i pokazujem udjele koji su bili kakav je bio udio PDV-a, kakav je dio bio udio doprinosa? Zapravo kada pogledamo promjene u strukturi dva najznačajnija prihoda, dolazi iz promjene porezne politike u 2012.godini to je posljedica povećanja stope PDV-a te smanjenje stope doprinosa za 2 indeksna poena. A agregiranoj razini nema promjena kod ova dva najznačajnija prihoda. Prošle godine njihov ukupan zbroj iznosi 37,9 milijardi kuna dok ove godine iznosi za 400 milijuna više 38,3 milijarde kuna. Navedena odluka je donesena kako bi se poboljšala konkurentnost hrvatskog gospodarstva odnosno smanjila bruto cijena rada za negdje oko 13%. Značajni efekt rasterećenju gospodarstva pogotovo malog i srednjeg poduzetništva u 2013.godini ogleda se i kroz povećanje praga za ulazak u sustav PDV-a sa 80 na 230 tisuća kuna ili negdje oko 30 tisuća 666 eura. S ovim pomicanjem praga za ulazak u sustav PDV-a hrvatsko gospodarstvo je konkurentnije na razini regije. Ukoliko pogledamo regiju kolika je ta razina praga za ulazak u sustav PDV-a vidjet ćete da je Hrvatska tu izuzetno konkurentna s ovim dizanjem praga za ulazak. Znači u BiH vam je to negdje oko 25 tisuća 600 eura, u Sloveniji 25 tisuća eura, Italiji 30 tisuća eura, Crnoj Gori 18 tisuća eura, Mađarskoj 17 tisuća 875 eura, Makedoniji 32 tisuće 600, jedino je nešto malo veći u Srbiji oko 35 tisuća 100 eura. Znači sve ove razine Hrvatska je izuzetno konkurenta za ovaj dio ne opterećivanja tog dijela PDV-a malog, srednjeg poduzetništva gdje je ova Vlada svojom jasnom politikom rekla da će podići taj dio sustava. Na toj razini se i pokazuju prvi efekti. Kao rezultat ove mjere koja je važna za malo gospodarstvo govori i činjenica da iz sustava PDV-a zbog ove mjere izašlo 27 tisuća i 700 poduzetnika. Na smanjenje prihoda što je svakako i ova je mjera utjecala na prihodovnu stranu proračuna ali je rasterećenje malom i srednjem poduzetništvu, na smanjenje prihoda u prvom polugodištu značajno je utjecalo i smanjenje prihoda od poreza na dobit i to 34%. U prvom polugodištu 2013.godine temeljem tog poreza uprihodovano je milijarda i pol kuna manje u odnosu na isto razdoblje lani. Udio u strukturi ukupnih prihoda poreza na dobit smanjen je sa nekih 8,3% koji je bio u 6.mjesecu 2012.godine na negdje na 6,4% u 2013.godini. Znači ovo je bila ponovo mjera Vlade RH da potiče kapital u poduzećima. Razlog zašto je ova mjera i uvedena? Razlog smanjenja ovog dijela prihoda leži u činjenici zbog promjene sustava oporezivanja poreza na dobit gdje Vlada RH u vidu bolje konkurentnosti kapitaliziranosti hrvatskog gospodarstva dala mogućnost poduzetnicima da umanje poreznu osnovicu za reinvestiranu dobit. Ova mjera bi bila potrebna ukoliko znamo da od 2001. godine kapitaliziranost hrvatskih poduzeća je u konstantnom opadanju. To vam govori i činjenica da je udio kapitala, znači vlastitog financiranja hrvatskih poduzeća 2001. godine iznosila 55%. 2007., znači još, dakle dok su bile još pozitivne stope gospodarskog rasta udio kapitala, znači vlastitog financiranja hrvatskih poduzeća iznosila 50%. Zbog krize koja zapravo i kreće, zbog globalne financijske krize koja se … [[Govornik se ne razumije.]] na Hrvatsku od 2008., 2009. zapravo do 2012. godine udio kapitala hrvatskih poduzeća pao je na 34%. Ili negdje kada govorimo 2012. godini, znači taj kapital iznosi 361 milijardu kuna ili negdje oko 48 milijardi eura je kapital u svim kompanijama u Hrvatskoj. Međutim ukoliko se isključi udio kapitala državnih poduzeća koji predstavljaju uglavnom infrastrukturu, udio kapitala u poduzećima u Hrvatskoj je zabrinjavajuće nizak i on pada negdje na razinu 20%. Zbog čega ovo govorim? Ovo govorim jer ne možemo ostvariti onu drugu polugu koja je izuzetno važna za jednu nacionalnu ekonomiju, znači ne samo stabilnost javnih financija pod svaku cijenu nego i gospodarski rast kao prvi i primarni cilj, kao primarni cilj stvaranja novih radnih mjesta. Poduzeća sa udjelom kapitala od 20% jednostavno i gdje su sve svoje kolaterale dali zapravo u zaloge bankama gdje zapravo postoji jedna restriktivnost bankarskog sektora teško se očekivati, očekivati gospodarski rast. I zbog toga ovaj dio odluka Vlade Republike Hrvatske da poboljša i pojača kapital u hrvatskim poduzećima bila bez obzira koliko god gledajući javne financije milijarda i pol kuna u tom dijelu je manje uprihodovano u proračun ali ostala je u poduzećima da otvaraju radna mjesta i da zapravo stvaraju nove vrijednosti. U 2013. godini ovu olakšicu umanjenje poreza na dobit koristilo je 1908 poduzeća, što znači da su ta poduzeća odlučila povećati svoj temeljni kapital u iznosu od 5,8 milijardi kuna što će značajno poboljšati njihovu financijsku strukturu u nadolazećim godinama. Znači ona mjera će direktno utjecati da se poveća udio kapitala, znači blizu 6 milijardi kuna u hrvatskim poduzećima. Na smanjenje poreza na dobit svakako je utjecalo i smanjenje profitabilnosti bankarskog sektora u 2012. godini. Dobit poslovnih banka u 2012. godini je iznosila 2,7 milijardi kuna, što je i za 900 miliona kuna manje u odnosu kada se gleda znači 2011. godina kada je ta dobit iznosila 3,6 milijardi kuna. Znači i to je zapravo posljedica loših plasmana, znači niske kapitaliziranosti i kada banka zapravo i smanjiva i svoju u tom dijelu profitabilnost, oni zapravo imaju još veću averziju ulaganja prema privredi pogotovo onoj privredi koja zapravo nema dostatni kapital. Tako da je ova mjera Vlade Republike Hrvatske za poticaj poduzetništvu svakako će imati dugoročni učinak na jačanje kapitala pogotovo ulaskom u Europsku uniju gdje nemamo jaka kapitalna poduzeća koja se mogu javljati i na fondove i zapravo da potiču onu drugu stranu gospodarskog rasta. Jednostavno ovo je bila nužna mjera za poticanje privrede. A rekao sam vam koliko je njezin udio u ukupnoj strukturi. I smatrali smo da u ovom dijelu tog udjela oko 6% znači da se u, da je to bila pozitivna mjera. Što se tiče ostalih prihoda posebni porezi i trošarine su na razini prošlogodišnjih i oni iznose oko 5 milijardi kuna. I znači oni u ukupnoj negdje razini iznose oko 9,5% ukupnih prihoda. Prihodi od upravnih i administrativnih pristojbi su se povećali za 5% i oni iznose oko 1,9 milijardi kuna ali je njihov udjel negdje na razini 3,7%. Usprkos nepovoljnim kretanjima na tržištu rada zanimljiva je činjenica da nam raste prihod od poreza na dohodak koji bilježi povećanje od 3,6% i on iznosi oko 554 milijuna kuna što mi smatramo da je uslijed povećane financijske discipline, odnosno uvođenja uredbi zapravo da nema mogućnosti isplate plaća, neto plaća bez bruto plaće. Dok su prihodi od pomoći bilježe rast od 54% a odnose se na povećane IPA projekte, znači povećana su povlačenja iz sredstava i zapravo i Europske unije, znači za 54,5%. Kada govorimo o rashodima, ukupni rashodi državnog proračuna u prvom polugodištu 2013. godine iznose 63,7 milijardi kuna što je za 4,9 milijardi kuna ili 8% više u odnosu na isto razdoblje prošle godine. Glavni razlog povećavanju rashoda odnosi se na podmirivanje dospjelog duga iz prošlih godina prema zdravstvu odnosno za sanaciju dugova HZZO-a i kliničkih bolničkih centara u iznosu od 3,3 milijarde kuna. Najveći iznos od 1,7 milijardi kuna odnosi se na plaćanje lijekova na recepte i to prema 445 ljekarni odnosno 1,4 milijarde kuna plaćeni je za stacionarnu zdravstvenu zaštitu prema 170 različitih dobavljača KBC-ovima i … [[Govornik se ne razumije.]] znači za određene dugove bolnica. Također plaćanje od 115 milijuna kuna izvršeno je prema 434 ljekarne za dugove za ortopedska pomagala. I iznos od 71 milijuna kuna je plaćen prema raznim pravnim i fizičkim osobama na ime dospjelog duga za naknade za bolovanja. Dok je iznos od 36 milijuna kuna plaćen Hrvatskom zavodu za transfuzijsku medicinu. Gore navedeni iznosi plaćeni su iz dugoročnih bankovnih kredita znači koje smo zadužili se u iznosu od 3,3 milijarde kuna. Subvencije su u prvom polugodištu ove godine veće za jednu milijardu kuna u odnosu na prošlu godinu ali isključivo radi brže dinamike, isplate poticaja i to uglavnom u poljoprivredi, određeni dio također i po dogradnji, određeni dio također subvencijama željeznica zbog njihovog restrukturiranja te subvencija određeno HABOR-u. Znači HABOR je u prvom polugodištu, Vlada je dokapitalizirala sa 300 milijuna kuna gdje je dala jasnu poruku da je Hrvatska banka za obnovu i razvoj, ta banka putem koje će se zapravo poticati malo i srednje poduzetništvo. Isto tako na godišnjoj razini zabilježeni su i povećani rashodi kod rashoda za kamate u iznosu od 464 milijuna kuna, te rashodi za mirovine u iznosu 461 milijun kuna uslijed indeksacije mirovina. Rashodi za zaposlene iznose 10,8 milijardi kuna i manji su za 365 milijuna kuna ili 3,3% što je posljedica smanjenja koeficijenata za 3% od travnja 2013. godine te učinka uvođenja centraliziranog obračuna plaća. Rashodi za pomoć su povećani za 140 milijuna kuna, također … bržeg financiranja javnog međumjesnog prijevoza učenika, dok su rashodi za nabavu nefinancijske imovine povećani za 222 milijuna kuna zbog ubrzane izgradnje graničnih prijelaza te ostalih kapitalnih projekata u znanosti. S obzirom na gore opisane razloge, povećanje rashoda, deficit u prvom dijelu godine iznosi 11,4 milijarde kuna ili 3,4% BDP-a što je prvenstveno posljedica sanacije zdravstva i brže dinamike isplate poticaja poljoprivredi. Ukoliko bi zapravo eliminirali ova dva efekta u tom dijelu znači deficit bi se kretao negdje oko 7 milijardi kuna što je ono što smo zapravo imali vrlo blizu i prošle godine. Još bih samo kratko rekao dvije informacije, a vezane su zapravo za izvršenje proračuna negdje na 30.9., znači prihodi su u prvih 9 mjeseci, vrlo kratko, 79,6 milijardi, rashodi 92,9 odnosno deficit je 13 milijardi kuna. Ono što je posljedica porasta deficita u 9. mjesecu u odnosu na 6. mjesec je efekt ulaska u Europsku uniju što je zapravo bilo i očekivano jer je ova godina bila prilagodbe poslovanja na jedinstvenom europskom tržištu gdje je jedan od najvećih efekata odnosio se na PDV gdje se zapravo kod uvoza kod prijašnjih sustava gdje nismo bili na jedinstvenom tržištu, odmah zapravo plaćao pri uvozu, a sada je on zapravo obračunska kategorija, znači posluje kao na tržištu Republike Hrvatske i ovaj efekt imat će negativni efekt na državni proračun oko milijarde kune zbog toga što se zapravo u tom dijelu, ali ta milijarda kuna je ostala zapravo u tom dijelu privrede gdje im se olakšalo likvidnost. Znači prilikom uvoza roba i usluga znači taj dio se zapravo nije plaćao odmah nego se zapravo kroz obračunsku kategoriju sad taj dio korekcije izvrši i onda se zapravo likvidnosno je ostala ta milijarda u privredi, a svakako je svakako utjecala na prihode za PDV. Također je ulaskom u Europsku uniju Vlada Republike Hrvatske prihvatila ovu mogućnost korištenja reverse charge kod PDV za građevinare, tzv. tuzemnog prijenosa porezne obveze na primatelja. Također je ova likvidnosna olakšica utjecala za građevinare da oni su npr. u srpnju i kolovozu koristili ovaj dio oko 2,2 milijarde kuna porezna osnovica oko 500 milijuna kuna u ovom dijelu PDV-a je zapravo likvidnosno ostavljen zapravo građevinarstvu koje se također nalazi u teškim problemima kako bi likvidnosno mogla ostvariti pozitivne efekte na svoj gospodarski rast. I ono što je bitno reći, do kraja godine budući da poslujemo na jedinstvenom carinskom području svakako imat ćemo i manje prihode od carine. Oni do kraja godine kako smo sad na jedinstvenom carinskom tržištu imamo samo carinu zapravo sa trećim zemljama. Kada uspoređujemo sa prošlom godinom imat ćemo od ove godine do kraja godine znači oko 600 milijuna kuna manje prihode jednostavno zato što ne postoji više carina, ali to je novac zapravo također koji su prošle godine hrvatski privrednici morali plaćati, ove godine ga ne plaćaju i u tome dijelu ponovo govorimo da je likvidnosno koliko god su negativni ovi efekti na proračun jer nemate ih na strani prihoda. To su neke, možemo ih gledati i pozitivne mjere ulaska u Europu jer ti novci su ostali u privredi i na taj način smatramo da zapravo privreda će ove novce koji su zapravo i što se tiče reinvestirane dobiti i što se tiče doprinosa, što se tiče povećanja ulaska u sustav praga PDV-a također i ove dijelove koji su poboljšani što se tiče nepostojanja carine i ovog efekta i PDV-a da će snažno utjecati na gospodarstvo, da će taj dio ostati i da će se zapravo prvi efekti gospodarstva i gospodarskog rasta vidjeti početkom 2014. godine jer jednostavno efekti koje je zapravo u ovom dijelu proračun, znači u problemima, znači da kad govorimo vrlo jednostavno znači vraćamo i svoja kratkoročna zaduženja, likvidnost je zadovoljavajuća na tržištu budući da postoji dosta likvidnih sredstava. Koliko god nas s jedne strane zadovoljava što se tiče bankarskog dijela da su pristupni za državu ali nas također potiče da banke se trebaju okrenuti privredi i financiranju privrede i u tome dijelu kada se i taj kotač zapravo bankarskog dijela da kažem otkači da onda ćemo sigurno imati pozitivne efekte ne samo ovim dijelom što vidimo na strani javnih financija nego što se vidi i u gospodarstvu. Zahvaljujem.
Hvala lijepa poštovani zamjeniče ministra. A sada set replika. Prva replika i poštovana zastupnica Martina Dalić.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine zamjeniče ministra, utrošili ste značajno vrijeme ustvari obrazlažući različite moguće i očekivane efekte koji će od proračuna doći, međutim tih efekata ne vidimo niti u gospodarstvu, a niti u samom proračunu. To znači da u prvih 9 mjeseci kao što ste obavijestili javnost prihodi su milijardu i 600 milijuna kuna manji nego što je to bilo prošle godine. Planirano je podsjećam u ovoj godini porast prihoda od 3,5 milijarde kuna. Dakle 15.10., danas, postavlja se pitanje kako ćete i na koji način nadomjestiti nedostajuće prihode u proračunu od sada 5,2 milijarde. Dakle u odnosu na našu prethodnu raspravu prije ljeta nedostajući prihodi kontinuirano se kreću u razmaku između 5 i 6 milijardi kuna. To znači da za toliko otprilike prijeti i povećanje deficita kojeg ste planirali od 10 milijardi kuna, a došao je na 13. Kontinuirano spominjete da je to sve planirano i očekivano, a ako je onda planirano i očekivano zašto nije zapisano u proračunu? Kažete da je planirano i očekivano bio gubitak prihoda od PDV-a zbog ulaza u Europsku uniju, a kako to kada ste planirali rast prihoda od PDV-a u iznosu od 2,3 milijarde kuna, a nakon ljeta povećanje je samo 90 milijuna. Moje pitanje gospodine zamjeniče je kao i ministru prije ljeta, kako i na koji način će se zatvoriti ovogodišnji proračun? Kako i na koji način će se nadomjestiti nedostajući prihodi i probijajući rashodi? [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] I kako i na koji način će se isplatiti mirovine i plaće u prosincu i u studenom?
Odgovor na repliku, poštovani zamjenik ministra Boris Lalovac. Izvolite.
Zahvaljujem na pitanju. Vezano za ovo zadnje odmah bih krenuo. Znači, nije upitnost uopće kada govorimo o isplati mirovina kao što sam ovdje i naznačio. Ova Vlada bez obzira na tešku gospodarsku situaciju je izvršila indeksaciju mirovina i ona je u iznosu od 460 milijuna kuna. Tako da što se tiče isplate svih plaća i mirovina iz proračuna nije upitna. Vezano za povećane prihode što smo bili razgovarali mi na svakodnevnoj razini razgovaramo i napravili smo hajmo reći jedan novi model unutar Porezne uprave i reorganizirali se na taj način da vjerujte mi nisam mogao ni vjerovati koliko još tu ima prostora da se zapravo, ne bih ja rekao ono što se na žalost u javnosti proteže kao jedna porezna presija, nego boljom organizacijom rada se naplate prihodi. Reći ću vam samo primjer na primjer za stečajeve koji na žalost traju preko 12, 13, 14, 15 godina gdje se Porezna uprava naplatila samo 2%. Porezna uprava će sada biti puno aktivnija u naplati svojih prihoda gdje ćemo ići sa promjenama prema vjerovnicima da se aktivno uključimo u naplatu svih prihoda, znači i od dijela stečajeva i od dijela predstečajne nagodbe i od dijela reprograma i znači potpuno novom reorganizacijom da se naglasak je zapravo na prihodima, a zapravo pokazat će se koliko ćemo biti uspješni vrlo brzo do kraja godine, hoće li ovi planovi koje smo zapravo i mi zamislili u Poreznoj upravi, da li će se i ostvariti. Evo pa ja bih molio da se još malo pričekamo do kraja godine da vidimo da li će te mjere zapravo i dati rezultate. Zahvaljujem.
Hvala i vama poštovani zamjeniče ministra. Poštovani zastupnik Ivan Šuker i njegova replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine zamjeniče ministra, vi ste pokušali širokom elaboracijom opravdati određene porezne promjene. Međutim, idemo malo raščistiti tu glorifikaciju kako ste vi sa 2% smanjenjem doprinosa dali hrvatskom gospodarstvu 2 milijarde i 700 kuna. To naprosto nije istina. Od tih 2 milijarde i 700 kuna, 600 milijuna kuna vam otpada na plaće koje se isplaćuju iz državnog proračuna i vi ste na takav način praktički smanjili sebi rashode za 600 milijuna kuna. Kad uzmete koliko tih doprinosa otpada na plaće u državnim javnim poduzećima, na jedinicama lokalne samouprave i njihova komunalna poduzeća. I kad tome dodate financijski sektor bankarski i nebankarski, osiguravajuća društva, telekomunikacije onda će ispast da od ovih 2 milijarde i 700 je samo nekakvih 500, 600 milijuna da tako kažem završilo u realnom sektoru a to je nekakvih par desetaka tisuća kuna po poduzeću. I morat ćete priznati da tih par desetaka tisuća kuna ne može potaknuti nikakvu investicijsku aktivnost. Dakle, to je samo jedan od promašenih poreznih poteza s kojim ste umanjili prihode državnog proračuna 2 milijarde i 700, efektno niste postigli s tim ništa. I možete vi govoriti da ste 2 milijarde uputili u gospodarstvo. To naprosto nije istina. Pogledajte proračun, pa ćete vidjeti da ste najprije pomogli rashodovnoj strani proračuna jer ste na takav način administrativnim putem praktički smanjili rashode za 600 milijuna kuna. I također kad govorite o porezu na dohodak. Nije istina da su efekti bolje naplate ovo što ste vi rekli. Efekti većih prihoda od poreza na dohodak su promjena razreda. Dakle, vi ste sve plaće koje su iznad 6000, iznad praktički 5000 kuna prije oporezivanja s poreza na dohodak opteretili sa većim porezima. I druga stvar. Pogledajte samo izvršenje proračuna 2012. pa ćete vidjeti koliko je smanjen povrat poreza na dohodak i to je efekat toga. A što se tiče centralnog obračuna plaća, pa to svi u Hrvatskoj znaju da praktički tu se ništa nije napravilo.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zamjenik ministra Boris Lalovac.
Zahvaljujem na pitanju. Pa odmah bih ponovo krenuo od ovoga zadnjeg kao što ste rekli da se za centralni obračun plaća nije ništa napravilo, tako da rezultate vrlo promptno objavljujemo da je preko 40000 državnih službenika, pa koliko se sjećam i vi uvaženi zastupnici ste zapravo na centralnom obračunu plaća, u FINA-i, bolnice idu krajem ovog mjeseca tako da ovaj dio vas odmah tu demantiram. Znači i vi zapravo primate iz tog centralnog obračuna plaća i sva ministarstva. Toliko o tom dijelu. Vezano za doprinose. Gledajte, kada smo rekli da smo nekonkurentna zemlja, onda većinom cijelo vrijeme govorimo da nam je skupa bruto cijena rada i teško je onda odrediti da nećete smanjiti bruto cijenu rada za državu a smanjit ćete za privredu. To je jednostavno nemoguće. Ali ono što sam zapravo pokazao i u uvodu da prošle godine su zapravo upravo ovi doprinosi bili najznačajnija struktura prihoda. I to je ono što nam zapravo cijelo vrijeme govorimo da smo nekonkurentni ili kroz doprinose i mirovinsko i zdravstveno ne može nam biti najveća struktura prihoda u proračunu, a vidjeli smo da taj dio smo rekli da moramo rasteretiti i da taj dio moramo prebaciti i olakšati privredi. Jedan podatak. Od 7 do 9 mjeseca doprinosi nam se bolje pune nego u isto razdoblje prošle godine, znači što ponovo potkrepljujem znači boljom disciplinom da se doprinosi u 7, 8 i 9, 10 mjesecu ove godine se bolje pune nego u istom razdoblju prošle godine kada znači, ukoliko usporedimo da je stopa na istoj razini. A zato sam i rekao da su doprinosi, kada smo govorili o velikim iznosima, da se doprinosi zapravo 700 milijuna kuna da su manji u odnosu na prvo polugodište 2011. godine. Tako da što se tiče doprinosa svakako da je to efekt i mjera koja je pomoć … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa zamjeniče ministra. Nova replika i poštovani zastupnik, potpredsjednik Doma Željko Reiner.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine zamjeniče ministra, vi ste izrekli nešto što u zadnjih nekoliko dana u naručenim intervjuima po televizijama je vrlo vehementno govorio i ministar, a to je da je deficit proračuna dobrim dijelom posljedica sanacije zdravstva. To naprosto nije točno. Prvo, nije točno da je zdravstvo uopće sanirano. Zdravstvo je dobilo 3,3 milijarde kuna međutim važno je vidjeti kud su ti novci otišli. S jedne strane je zdravstvo izgubilo negdje između 2,6 i 2,7 milijardi kuna naprosto zbog toga što ste smanjili doprinos. S time niste nažalost ništa pomogli gospodarstvu a da je tome tako najbolje se vidi da niti nezaposlenost nije se smanjila. Evo, 330 tisuća nezaposlenih i čini mi se da nitko u ovoj zemlji ne misli da je krenulo gospodarstvu fantastično zbog toga što je smanjeno za 2% doprinos za zdravstvo. Ali svi znaju da je s time zdravstvo značajno oštećeno. Drugo, treba vrlo jasno reći da kad govorimo o gubicima onda su oni iznosili prošle godine 1,4 milijarde kuna, a ove godine negdje između 600 do 700 milijuna kuna. Dakle, oko dvije milijarde kuna su sad stvoreni deficiti u zdravstvu. A zašto su oni stvoreni? Oni su stvoreni zato što uopće nije napravljena niti jedna jedina strukturna reforma. I naravno kad imamo takvu situaciju u kojoj su potpuno nerealne i cijene i sve ostalo onda će se ti dugovi samo gomilati. Prema tome, niste riješili problem zdravstva. Zdravstvo nije sanirano jer nisu napravljene strukturne reforme koje su trebale biti napravljene. A da su one napravljene situacija bi bila drugačija. U ovom stanju samo ste po partijskoj podobnosti stavili nove sanacijske upravitelje i oni će, kao što sam ja rekao prije nekoliko mjeseci, za 6 mjeseci ili za godinu dana biti u još gorem položaju nego što su bili bivši.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zamjenik ministra Boris Lalovac.
Zahvaljujem na pitanju. Znači ono što sam zapravo i rekao kroz isplatu 3,3 milijarde kuna rekao sam i specifikaciju zapravo što se plaćalo, da su se plaćali lijekovi na recepte, da su se plaćali uglavnom dobavljači u tome dijelu sektora tako da je cjelokupna, znači plaćale su se i određene naknade za bolovanja, tako da je to cjelokupni iznos znači od tzv. ovih ariersa koji su jednostavno u sustavu postojali. Strukturne reforme se trenutno provode u zdravstvu gdje aktivno sudjeluje i Ministarstvo financija. Svakako glavnu ulogu zapravo i treba i mora voditi Ministarstvo zdravlja. Mi ćemo u tom dijelu dati maksimalnu podršku. A koliko je to kompleksan proces provođenja strukturnih mjera u zdravstvu to je ono što sam vam rekao cijelo vrijeme pokušavamo znači nisu samo određena rezanja i uskraćivanje određenih promjena nego istinske promjene u zdravstvu. Ali to ono što smo rekli to mislim da ipak trebamo naći jedan zajednički konsenzus kod svih značajnih strukturnih reformi bila ova ili ona vlast ili vaša da tu moramo naći zajednički konsenzus. Znači, i kod zdravstva i kod drugih. Tako da sve prijedloge koje kod vas dođu svakako za strukturne reforme u zdravstvu sa naše strane su dobrodošle. Zahvaljujem.
Nova replika i poštovana zastupnica Sunčana Glavak. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine zamjeniče rekli ste da su počele reforme, govorite o zdravstvu pa ću vas ja zamoliti da nam jasno kažete da li je točno, govorili ste o lijekovima na recept, da se dio duga odnosno dio novca prelio na taj resor, da li je točan podatak da gotovo 210 dana nisu plaćeni lijekovi na recept? Jednako tako govorili ste o promjeni porezne politike u ovoj godini. Ja bih rekla da ste svojom promjenom porezne politike zapravo ubili proračun i zato ova zadnja vaša rečenica pretpostavljam da pozivate na konsenzus. Ja ću vas samo podsjetiti da smo mi vas pozvali da slušate glas razuma, primjerice kada ste licitirali stopama PDV-a. Pa ću samo jedan primjer iznijeti koji eto ovih dana čujemo da će biti plivajući odnosno da će biti 13%. To je ona stopa PDV-a za neke dnevne novine. Pa dobro da nismo uveli brojače novina, odnosno brojače 25 tisuća riječi. Dakle, nijedna vaša mjera koju ste predlagali nije išla u cilju povećanja dohotka građana, povećanja zaposlenosti, kreditni rejting nam je smeće, nema jednostavno aktivne gospodarske politike. Ja vjerujem da nećete to ovog trenutka demantirati vraćajući se ponovno u prošlost i svaljujući sve to na neke bivše vlade jer demantirat će vas kolege koji će govoriti u ime kluba zastupnika da to jednostavno nije tako. Jedino što najavljujete, konkretno, to je rasprodaja državne imovine, a ja bih rekla da porezna politika slijedi ono što možemo reći kako nam radi Vlada idemo iz lošeg u gore. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama poštovana zastupnice. Odgovor na repliku, poštovani zamjenik ministra Boris Lalovac.
Zahvaljujem. Pa ne bih se složio s vama kada ste zapravo govorili i kada govorite zapravo da je u tom dijelu porezna politika, znači porezna politika je cijelo vrijeme i kroz ove promjene bila za poticanje gospodarstva. I cijelo vrijeme pokušavamo govoriti da javne financije situacija nije alarmantna, nije dramatična. Znači, nalazimo se u jednom okruženju da samo pogledate i zemlje oko nas da se nalaze u još gorim situacijama. Znači, mi se nismo odlučili za drastične rezove, nismo se odlučili zato što ih država kroz svoju određenu potrošnju generira jedan gospodarski rast. Znači, nismo se odlučili za mjere kao što su nam predlagale mnoge financijske institucije i rejting agencije zapravo da jednostavno srežemo 20, 30% plaće i da 20, 30% srežemo zapravo u određenim dijelovima kao što rade neke zemlje oko nas jer smo smatrali da u tome dijelu nećemo postići efekte. I te zemlje znači pretjerane štednje i pretjeranog rezanja su pokazali u zemljama EU da nisu dale te mjere. Znači, Vlada cijelo vrijeme pokušava zapravo u izrazito ovim teškim i ulaskom u ovom dijelu Europe ali dati poticaj privredi da privreda zapravo sve ove benefite koje cijelo vrijeme ovdje spominjemo i rezultati će se vidjeti bez obzira koliko god tko što licitirao rezultati će se vidjeti. I ukoliko počne gospodarski rast svakako će puno jednostavnije biti upravljati i javnim financijama. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Poštovani zastupnik Đuro Popijač i njegova replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine zamjeniče dobar dio svog govora usmjerili ste prema argumentaciji što ste sve učinili za hrvatsko gospodarstvo. Ako je 2012. godina mogla biti refleksija onoga što smo mi radili 2013. je direktno morate se složiti već odraz vaših politika, a to je preko 330 tisuća nezaposlenih. I evo samo jedan podatak pad industrijske proizvodnje u 7.mjesecu u odnosu na prošlu godinu da ne govorim koliko je to u odnosu na 2011. ili 2010.-tu više od 5%, to su efekti vaših politika i vaših mjera koje usmjeravate prema gospodarstvu. I ne treba puno ekonomske pameti da bi se shvatilo kakvu poreznu politiku za hrvatsko gospodarstvo vodite. Još ste spomenuli jednu zanimljivu tezu dakle da ste povećali konsenzus za ulazak u PDV i spominjali ste zemlje u okruženju, što niste spomenuli zemlje EU pa recimo spomenuli da je tamo konsenzus 35 tisuća eura. Ali ste rekli da zato što je ne znam koliko tisuća ljudi izašlo ili malih, srednjih poduzetnika odnosno obrtnika iz sustava PDV-a da su time postali konkurentni, znači li to da direktno priznajete da je povećanje PDV-a u Hrvatskoj na 25% direktno utjecalo na pad gospodarstva Hrvatske i direktno utjecalo na dramatičan pad konkurentnosti hrvatskog gospodarstva i s tim sve posljedice koje danas vidimo u vašem proračunu?
Odgovor na repliku poštovani zamjenik ministra Boris Lalovac.
Zahvaljujem. Pa vezano za ovaj dio za ulazak u sustav PDV-a hvala na pitanju, nisam namjerno govorio o zemljama EU zato što one imaju ne ovaj što ste rekli 35 nego niži, pogledajte da Njemačka ima 17 tisuća eura, Nizozemska ima oko 2 tisuće eura i neke druge zemlje imaju i niže stope vezano za ulazak u sustav PDV-a. namjerno ih nisam pokazivao zato što ne nisu u ovome dijelu konkurentnosti za otvaranje malih i srednjih firmi prekogranične suradnje. Zbog toga sam govorio o našoj regiji da nama ne bi malo i srednje poduzetništvo prelazilo preko granice u Sloveniju ili u neke druge u Mađarsku da ne bi otvarala mala i srednje poduzetništva upravo zbog ovog opterećenja PDV-a. zbog toga sam govorio da je Hrvatska u ovome dijelu konkurentnija u odnosu na našu regiju i da će poduzetnici ostati i otvarati u ovome dijelu u Hrvatskoj a ne u regiji. A zemlje EU imaju još niže pragove. A vezano za ovaj dio povećanja opće stope PDV-a pa evo sada sam vam rekao i vidjeli ste kada se smanjio ovaj dio PDV-a sa 25 na 10% da određeni dijelovi cijene se i nisu korigirale prema dolje tako da i kod povećanja također smo smatrali da i kod ovog dijela olakšica gdje nemate carinu gdje nemate ovaj dio PDV-a da su svakako poduzetnici mogli taj dio stvoriti interne rezerve da ne povećavaju određene prebacivaju te cijene na građane. A ulaskom u EU i oslobađanje svih ovih pristojbi svakako postoji značajnog prostora da se smanji taj dio PDV-a ako znamo da je opća stopa negdje oko 800 milijuna kuna bila sa 23 na 25% a zapravo ako vidite da smo samo carinama koje će iduće godine neće biti preko milijarde kuna znači da tu svakako značajnog prostora postoji za poduzetnike da svoje cijene vrate kao što su bile na razini 23%. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Poštovani zastupnik Frano Matušić i njegova replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U Hrvatskoj je danas na sceni jedan paradoks. Naime od preuzimanja vlasti Kukuriku koaliciju je vodio prvi potpredsjednik Vlade dok nije otišao u zatvor nakon toga je vodi blagajnik Linić. I doista je paradoksalno da nam njegov predstavnik dolazi ovdje govoriti temeljem polugodišnjeg izvješća da su oni planirali i očekivali ovakvo stanje u kojem danas jesmo. Reći da je planirano i očekivano deficit od 11 milijardi u prvih 6 mjeseci jednostavno nije istina. To vas vaši dokumenti u proračunu hrvatski proračun za 2013.godinu jasno je kazao da ste vi planirali deficit od 10.5 milijardi kuna, a u prvih 6 mjeseci već imate deficit od 11 milijardi kuna. Pa koga vi obmanjujete danas na današnji dan kada imate polugodišnji izvještaj iz kojeg je jasno da je sve u minusu, da država ide k bankrotu. Izgleda da blagajnik Linić ima problema sa plusevima i minusima jer za 2012.godinu je rekao da će BDP rasti za 2% preko 2% međutim na kraju godine imali smo minus 2%, dakle nije plus 2% nego minus 2%. Za 2013.je najavio rast BDP-a od 1,8% izgleda da ćemo na kraju biti u minusu 1,8%. Dakle plus i minus treba vašeg blagajnika Linića naučiti u čemu je razlika između plusa i minusa.
Odgovor na repliku poštovani zamjenik Boris Lalovac.
Zahvaljujem. Ja samo na ovakvom omalovažavanju ministra jednostavno ne želim odgovarati.
Nova replika i poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo predsjedniče. Uvaženi zamjeniče pozorno sam vas slušao i mogu steći dojam da za vas u Ministarstvu financija nema nikakve brige na osnovu ovog što ste rekli u prvih 6 mjeseci na izvršenju proračunu, ali stvarnost u Hrvatskoj je drugačija. Hrvatski građani imaju brige itekakve brige i njih ova vaša priča ne veseli. A što je problem? problem je što im svakodnevno izgovarate neistine pa ste tako nastavili raditi i danas. Kada bih vam pročitao slajd sa Vlade kada ste projicirali tj. predstavljali proračun za 2013.godinu vi biste sami sebe uhvatili u laži. A tamo lijepo piše na jednoj stranici onaj najvažniji dio, makroekonomske analize, što će se desiti u 2013.godini, piše rast od 1,8%. To bi značio nekakav suficit, nekakav višak novaca. A što imamo na drugoj strani? Danas je 15.10.mi na Zavodu za zapošljavanje imamo broj nezaposlenih kao na kraju 10.prošle godine znači 15 dana prije imamo isti broj nezaposlenih kao i prošle godine. pa kakve su to ekonomske mjere gdje vi sami kažete dali smo 2,5 milijarde smanjenog zdravstvenog doprinosa poduzetnicama, a dobijamo 60 tisuća novo nezaposlenih. Kaže ministar financija bacio sam 3 milijarde u vjetar na PDV-u za turizam. I onda se zadužim za 3 milijarde po kamati od 6% da bih to vratio. Pa se zadužim za 2,5 milijarde po kamati od 6% da bih to vratio. Pa kakva je to ekomonija? Pa što ćemo mi tako naprijed? Da ne kažem javni dug, nikad veći u povijesti preko 190 milijardi. Samo u dvije godine vaše vlasti 40 milijardi. 40 milijardi. A cijelo vrijeme govorite nema zaduživanja. Pa treba prestati sa izgovaranjem neistina [[Upadica: Hvala. Hvala lijepa isteklo je vrijem.]] Recite hrvatskim građanima ono što je. Biti će im lakše.
I jasna je replika. Odgovor na repliku, poštovani zamjenik ministra Boris Lalovac.
Zahvaljujem. Ako bar netko govori u ovom dijelu i vrlo jasne brojke i konkretno stanje, znači uopće ne govoreći ni neke hvalospjeve s jedne strane ali i s druge strane ne dramatizirajući je zapravo Ministarstvo financija. Kada ste govorili o dugu da se povećalo za 40 milijardi kuna, javni dug znate da je prošle godine prvi put smanjen deficit sa 15 kao što je bila, znači 2011. godine na 10 milijardi i što se tiče deficita same države, znači matematička ona ga nije mogla stvoriti. Stvorile su ga nažalost javna poduzeća jer preuzimanjem dugova javnih poduzeća, znači preuzimanjem dugova kao što znate i 9 milijardi brodogradnje i preuzimanje duga umirovljeničkog fonda i ovog dijela zdravstva, znači to sve ulazi u javni dug. I što ćemo trebati dalje da omogućimo željeznicama. Nažalost, ovaj jedan dio duga javnoga koji raste raste isključivo zbog loših financijskih pokazatelja u javnim poduzećima, znači ne zbog centralne države. Tako da u tom dijelu centralna država je na onoj razini u kojoj zapravo jesu zadovoljavajuće, znači oko, znači kada govorimo između 3 i 4% što je zapravo jedna realnost koja se nalazi oko nas. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Srđan Gjurković. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine zamjeniče u raspravama o Izvršenju proračuna koji je naravno 6 mjeseci, on je s određene strane prolazan ali je pokazao određene trendove što ste jasno ukazali ali i činjenice sa današnjim datumom ukazuju da je stabilnost proračuna i financijsko stanje u državi vrlo dobro, odnosno da apsolutno nema potrebe za bilo kakve rasprave u negativnom smislu kako kolege iz opozicije očekivano raspravljaju. Ali ono što sam ja možda očekivao u vašem uvodnom izlaganju to je bilo vezano za utjecaj a nije iskazano utjecaj predstečajnih nagodbi, odnosno Zakona o financijskom poslovanju koje osim već nabrojanih mjera Vlade prema gospodarstvu, smanjenju zdravstva, poreza na dobit itd., predstečajne nagodbe osim koje su bitne za opstanak što radnih mjesta a to može biti jedino ako opstaju firme gdje država iznimno ne samo da izlazi u susret gospodarstvu nego radi apsolutno sve što je u njenoj mogućnosti i u pregovorima sa bankama da se osigura opstanak ključnih firmi i tvrtki koje smo naslijedili a privatne su od bivše vlasti da nije rješavano. I bitno je da se tu spašavaju radna mjesta a da tu sigurno ima i velik dio prihoda za državni proračun, što za naplatu onoga šta do sada nije naplaćivano a posebno po pitanju plana i onoga naplate koja bi mogla biti nakon što predstečajne nagodbe završe.
Odgovor na repliku, poštovani zamjenik ministra Boris Lalovac.
Zahvaljujem. Tako je, znači zakon koji smo rekli da je vrlo važan za privredu Republike Hrvatske i gdje još jednom zahvaljujem svim klubovima koji su ga ovdje podržali jer Zakon o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi je jedan konsenzus za spašavanje privrede gdje su rezultati jasno vidljivi, gdje je nelikvidnost sa 45 milijardi kuna sada na razini oko 34,6 milijardi u godinu dana. Gdje su zapravo brojna poduzeća koja su bila i građevinska poduzeća a znate o kojima govorimo, govorimo i o Konstruktoru i o brojnim drugim poduzećima koja jednostavno nisu mogla izvoditi radove jer su bila blokirana. I zbog toga je cijela bila 2012. godina bila bitka za građevinarima da krenu ali je bio problem jer kako bi jedna banka odblokirala a druga bi blokirala a znate da je Konstruktor i ostala druga građevinska poduzeća da su izašla pozitivno iz predstečajne nagodbe, da oni rade, da rade i vidite i svaki dan i da se završavaju određene dionice. Tako da efekti predstečajne nagodbe i brojčano i gospodarski se vide. I da će njihovi puni efekt zapravo biti i dalje jer ipak mislim da je to najvažniji iskorak u spašavanju privrede osim onog dijela gospodarstva što smo rekli rasterećenja predstečajne nagodbe su preko 40 tisuća radnih mjesta kojih spašavamo u trenutku u poduzećima koja jednostavno su do prije toga zakona nisu imala perspektivu. Zahvaljujem.
Hvala i vama zamjeniče ministra. Na redu je poštovani zastupnik Goran Marić i nova replika.
Hvala lijepa. Gospodine Lalovac, pa postoji li išta što se dogodi a da vi ne očekujete? Još nisam doživio da ništa da se nešto dogodilo a da vi niste očekivali. A u službenom, najvažnijem dokumentu Republike Hrvatske, najvažnijem financijskom dokumentu još uvijek stoji gospodarski rast i vi kažete da očekujete gospodarski pad. Ne mogu to, dvije stvari povezati nikako. Kažete Hrvatska je izuzetno konkurentna. Ostao sam zatečen. Hrvatska puca od snage konkurentnosti, cijela Europska unija i zemlje vaše tzv. regije drhte od snage hrvatskog gospodarstva. Zabranjuju nam ulaziti 10-cima tisuća šlepera sa hrvatskom robom na granicama jer ne mogu te autoceste više podnijeti hrvatsku robu. Na inozemnim burzama tučnjava za dionicama hrvatskih tvrtki zbog povećane konkurentnosti i povećane proizvodnje. A zapravo samo dva podatka, pročitajte, vidjeti ćete što su vaša porezna rasterećenja donijela. Službeni podatak, udio poreza na proizvode umanjen za subvencije u ukupnom bruto društvenom proizvodu u 2011. iznosio je 14,2% a u 2012. 15,1% Toliko službeno o poreznom rasterećenju gospodarstva. To rasterećenje je dovelo i do toga da imamo danas 17 tisuća više nezaposlenih nego na isti dan 2011. godine. Zato imamo deficit u 9 mjeseci veći nego ijedne godine na godišnjoj razini, veći nego u najgorim godinama krize. To su sve te vaše mjere donijele, daj Bože barem da su neutralne bile, ali bile su pogubne.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zamjenik ministra Boris Lalovac.
Zahvaljujem. Pa ja za razliku od vas vjerujem u Hrvatsku i vjerujem u hrvatska poduzeća da će ovo što ste rekli da se svi što se tiče regije da smo nekonkurentni i da nitko ne želi kupovati vrijednosnice hrvatskih poduzeća pokazuje se da možemo biti lideri u regiji i prema ovim nekim transakcijama što su zapravo i naše najveće kompanije napravile i prema susjednim državama i prema investicijama. Znači ima jako puno potencijala u hrvatskim poduzećima i jednostavno ja iskreno ne bi bio tu da ne vjerujem i u Hrvatsku i u hrvatska poduzeća. Toliko o tome vezano za konkurentnost. Kad sam govorimo o konkurentnosti, govorio sam o usporedbi 2013. u odnosu na 2011. godinu gdje su ovi efekti koji su vidljivi u proračunu gdje sam ih obrazlagao zašto su minusi u proračunu da bi se dalo da se poboljša i da još uvijek budemo bolji od regije i zapravo da se tu dođe investirati, a zapravo koliko ćemo biti uspješni zapravo će se pokazati na kraju mandata. Zahvaljujem.
Hvala i vama poštovani zamjeniče ministra. Na redu je deseta replika i poštovani potpredsjednik doma Nenad Stazić.
Poštovani zamjeniče Lalovac, u ovom vašem uvodnom izlaganju meni je nedostajao jedan širi kontekst, jedna analiza stanja u kakvim uvjetima mi uopće donosimo proračune i u kakvim uvjetima mi te proračune moramo izvršavati. Podatak da moramo godišnje vratiti 11 milijardi kamata po starim zaduženjima, po zaduženjima HDZ-ove Vlade, danas vama ovdje prigovaraju bivši ministri koji drugo nisu radili nego obilazili svijet zadužujući Hrvatsku, danas vaša Vlada mora vraćati te dugove. Dok su oni zaduživali Hrvatsku njihov šef Sanader i njihova stranka HDZ su krali. Krali su pa danas odgovaraju na sudu, a danas vama ovdje sole pamet. Pa slušamo taj Marićev cinizam, pa kolega Marić pa što niste bili tako pametni 8 godina pa davali takve savjete svojoj Vladi pa ne bi bilo ovakvo stanje u državi da ste tada pokazali pamet kad je bila prilika za tu pamet nego danas moramo slušat vaš cinizam. Danas moramo slušat da 3,3 milijarde kuna koje su dane zdravstvu da to ne znači ništa, da to ne znači, odakle tih 3,3 milijarde? … [[Upadica se ne razumije.]] Danas moramo slušati čak i Matušićevo tamburanje o blagajniku Liniću. Hvala.
Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Gordan Jandroković.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, dakle povrijeđen je članak 238. jer zastupnik odstupa od ponašanja koje je uobičajeno u sabornici budući da ne replicira predstavniku Vlade nego se obraća zastupniku HDZ-a. On nema pravo na taj način replicirati. I sad nam se događa po ne znam već koji puta da saborski zastupnik koji je vjerojatno da postoji takvo priznanje bio bi nositelj priznanja za mikro nemoralno djelo jer je za 7 kuna ljetovao mjesec dana na Brijunima na trošak poreznih obveznika, on sada dijeli lekcije svima ovdje u sabornici što su i kako trebali činiti. Pa gospodine Staziću toga je dosta. Vi niste čovjek koji možete govoriti drugima o moralu jer imate veliko breme na svojim leđima.
Dobro poštovani zastupniče. Poštovani zastupniče bilo bi dobro i volio bih kad biste pogledali svoj govor oko povrede Poslovnika i principijelnost koju ste iznijeli. Zaista bih to volio jer prigovarajući kolegi Staziću da je neprincipijelan kod izricanja replike zaista je bilo čudo slušati šta vi prigovarate, a prijavili ste povredu Poslovnika. Zaista nema smisla, nema smisla. Sve drugo osim reći da nema smisla bilo bi ponovo mimo standarda u Hrvatskom saboru. Nema povrede Poslovnika, to znate i sami nego ste koristili institut kako biste replicirali nešto što, ok. Idemo sa raspravom po klubovima. … [[Upadica se ne razumije.]] Jeste, ali izvan vremena. … [[Upadica se ne razumije.]] Hvala lijepa. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, ne. Idemo na raspravu po klubovima. Na redu je Klub nezavisnih zastupnika i poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine zamjeniče. … [[Upadica se ne razumije.]]
Imat ćete prilike. Gospodine zastupniče suzdržite se. Sljedeća prilika je za vaše sve replike. Nemojte.
Hvala. Gospodine predsjedniče, zamjeniče ministra, gospodo zastupnici. Ako ne najveće, onda sigurno među najvećim financijskim autoritetima u Republici Hrvatskoj profesor Božidar Jelić otprilike je ovako rekao, da Linić nedavno u jednom intervjuu, da li je to bilo u Jutarnjem ili Večernjem ili nekom trećem listu ne znam, da gospodin Linić nema dobar potez i da što radi, da u ovom trenutku zapravo bira između najmanje lošeg i to je naprosto bit, htjeli se mi s time složiti ili ne i činjenica jeste da je gro naprosto tih financijskih parametara i trenutaka usuđujem se reći zadano. Evo kad govorimo o ovom proračunu, tj. izvršenju jedna zamjerka. Npr. zašto neka i to … ministarstva troše neusporedivo manje od planiranog. Jasno je, ne treba se razbacivati ali ono što je meni u najmanju ruku čudno, Ministarstvo gospodarstva planiranih ima milijardu i 800 milijuna kuna, izvršenje 288 milijuna kuna, 15,7%. Ministarstvo poduzetništva kod gospodina Marasa 700 milijuna kuna planiranih, izvršenje 70 milijuna kuna, za prvih 6 mjeseci svega 10%. Ministarstvo turizma 281 milijun kuna planiran prihod na godišnjoj razini. Realizirano za 6 mjeseci 104 milijuna kuna, 37,2%. Zaštita okoliša 390, realizirana 143 milijuna ili 36,8%. Ministarstvo graditeljstva realizirano 30% itd. Kod poljoprivrede znamo zbog čega situacija je obrnuta. Oni su za šest mjeseci realizirali 61%, Ministarstvo uprave 48%. Ministarstva zdravstva, iako svakodnevno slušamo o štrajkovima za prvih 6 mjeseci realizirali su 64% predviđenih sredstava na godišnjoj razini od 21 milijarde kuna. Ministarstvo socijalne politike, pravosuđa, ne znam rada otprilike 50% kao što je hajde i normalno. Što želim zapravo reći? Oni koji bi možda trebali između ostalog snažnije pokretati Hrvatsku po meni ne troše ni ono što imaju na dispoziciji. I kao što me brine što da kažem ovaj proračun Republike Hrvatske, kao što me vrijeđa i razbacivanje nije bitno da li na lokalnoj razini ili negdje drugdje tako me brinu i pokazatelji nekih, ne nekih nego gro hrvatskih tvrtki za što opet pitanje tko je zapravo odgovoran. Ali vjerujem najmanje Vlada. Hrvatska je u krizi ostala bez 150000 proizvodnih radnih mjesta. U istom periodu od 2008. do danas broj zaposlenih u neproizvodnim radnim mjestima povećan je za gotovo 400000 bilo da je riječ o Istri, bilo da je riječ o Slavoniji, bilo da je riječ o drugim krajevima. I Istra je izgubila u tom periodu 12000 radnih mjesta, a broj neproizvodnih kako su mi izračunali povećan je za 6 stotina. U Hrvatskoj negdje 30000 i više. Međutim, što želim isto tako reći? Evo hajde recimo Istra paradigma gospodarskog trenutka. Za prvih 6 mjeseci 2013. Uljanik je prepolovio prihode. Lanjsku dobit od 4,7 milijuna kuna zamijenio je gubitkom od 105 milijuna kuna. Prepolovio je obim posla za 500 milijuna kuna. Tko je za to kriv? Da li je za to kriva Vlada? Sumnjam. Što se dešava recimo u turizmu? Oni koji više rade iskazuju veći gubitak i obrnuto, tko radi manje iskazuje čak i dobit. Tko je tu kriv? Da li je tu kriva Vlada, Adris? Zaradu od 133 milijuna kuna umanjio na 38 milijuna kuna za prvih 6 mjeseci ili za 701%. No hajde, za njih se ne treba brinuti. Drastično su porasli gubici Arena turista, Riviere Adrie iz Poreča, Uljanik plovidbe itd. Govorim o velikim tvrtkama, gotovo bih se usudio reći nacionalnim monopolima. Ako je situacija u Istri takva drugdje sigurno nije bolja. Istarska kreditna banka, jedna mala dobra banka prepolovila je za 6 mjeseci dobit kao što se to dogodilo i svim drugim hrvatskim bankama kojima je zarada manja 40% u odnosu na isti period lani. I što želim i tu dodati? Da veću dobit za prvih 6 mjeseci je ostvarila samo jedna nacionalna kompanija THT od svih hrvatskih banaka. Sve hrvatske banke za šest mjeseci ostvarile su dobit od milijardu i 200 milijuna kuna, a THT milijardu i 300 milijuna kuna. Što je sa obrtima, onom najslabijom karikom? Tu je problem doista, doista bolan. Opet ću reći na primjer u Istri od 5227 tvrtki krajem lipnja u blokadi su bile sa nekih 2,4 milijarde kuna. Međutim, tu dolazim možda do biti. Godina je teška, godina je neizvjesna. Kakva će biti 2014. ostaje da se vidi. MMF daje prognoze o rastu BDP-a 1,5%, Vlada daje prognozu rasta 1,3%, Zagrebačka banka i druge banke 1%. Ne znam, netko kaže da će biti i teže. Međutim, nešto se ipak sa hrvatskim gospodarstvom dešava i to je zapravo bit. Uz sve nepopularne mjere iako je točno da je gospodarstvu ostavljeno 7 do 8 milijardi kuna nakon što su uvedene te predstečajne nagodbe, nakon što je smanjen ovaj doprinos za Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, nakon što su korigirani neki parafiskalni nameti danas imamo to da je insolventnost pala za 9,8 milijardi kuna na isti period lani. Znači, 15 hiljada poslovnih je subjekata danas 2013. manje blokirano nego 2012. Oni još uvijek zapošljavaju 46060 radnika ali je taj dug pao za onih 10 milijardi kuna na 34,7 milijardi kuna. I to je činjenica. A drugo, koncem lipnja 2013. bilo je registrirano 274700 poslovnih subjekta. Od tog broja aktivno je 53,7% ili 147600. To je 10000 više nego 2012. 2012. bilo je aktivnih 134000 i nešto tih tvrtki. No, kod obrta nije dobro, jer u lipnju 2013. registrirano je 90900, 2012. 93300, početkom 2008. 101400. Što će biti iduće godine ostaje da se vidi. Jednostavno neće biti lako, ali opet netko govori o deficitu za iduću godinu. Da, i on će biti milijardu kuna zasigurno veći jer treba platiti onu ulaznicu EU od 4,7 milijardi kuna, treba platiti dodatnih 2 milijarde kuna za kamate, treba temeljem kolektivnih ugovora korigirati plaće, penzije za dodatnih milijardu kuna i to je tih 7 milijardi kuna. A tko će platiti ceh, i to je bit. Tko uvijek plaća ceh, tko uvijek plaća najvišu cijenu? E to su građani. I to treba naprosto podvući. Što s druge strane, netko je govorio s desne strane, znači PDV u turizmu 10%? Ne znam, ja isto prije bih korigirao PDV tekstilu, drvnoj industriji nego turizmu. Ali što želim reći, što je s plaćama i cijenama? Kupovna moć se srozala na 2006. godinu. Točno, plaća je rasla u periodu 2008. na ovamo ali uglavnom zbog toga, zašto? Jer smo izgubili 150 tisuća radnih mjesta. Gdje? U onom realnom sektoru koja su bila najpotplaćenija i koja su uvijek srozavala prosjek. Ako su prosječne plaće u tom periodu od 6 godina porasle za 5,8% uz inflaciju u 5 godina od cca 15% to znači da je kupovna moć 10 do 15% manja no što je bila pred krizu. Od 2008. do 2012. plaća je sa 5178 kuna narasla na 5478 kuna, za 5,8%. A inflacija je 2008. bila 6,1%, 2009. 2,4%, 2010. 1,1%, 2011. 2,3%, 2012. 3,4%. Ili cijene su u tom periodu znači rasle za 10, 15 kako što, neke možda i više posto, plaće su porasle za 5,8%. Jasno, kod onih sretnika koji su ih uredno dobivali. I sva je sreća da je u tom periodu bio hrvatski bankarski sustav stabilan. Što znači ulazak Hrvatske u Europu? Svi smo to pozdravili, ali bojim se da ćemo najprije ići malo dolje da bi tek sutradan mogli pod navodnicima "ići gore". Mi smo zbog viza ove godine izgubili Ruse, izgubili smo Ukrajince. Još je san turistički prihod bez fiskalizacije iz 2008. od 7,5 milijardi kuna ali izvoz u CEFTA-u je u prvoj polovici 2013. pao za 6,4% ili negdje cca 500 milijuna kuna. A što to znači? Da ćemo samo zbog gubitka CEFTA-e, a to je cijena ulaska u EU, izgubit ove godine milijardu kuna, a to će onda sa sobom brat bratu povući možda dvije, možda tri tisuće proizvodnih radnih mjesta. I za kraj, da Hrvatska nije gospodarstvu oslobodila ili Vlada ili Sabor svejedno tko, politika, tih 7, 8 milijardi kuna sigurno je da bi prilike bile i daleko teže. Ne mislim da su pogotovo oni mali poslovni subjekti krivi za bilo što. Dapače, oni su iscrpili sve rezerve, u čarapama novaca nema, mnogi da bi opstali rasprodali su svoju privatnu imovinu, ne samo imovinu tvrtke. I bez da se pokrene i Europa i sve oko nas pa i mi sami jednostavno loše nam se piše. Ja ću isto tako reći otvoreno ne razumijem čemu PDV od 10%, a tekstilu recimo 25% ili drvoprerađivačima od 25%. Mi moramo racionalizirati javnu opću ali i jednako tako i državnu i lokalnu samoupravu. Činjenica je da će deficit iduće godine biti veći no što je 2013. upravo radi onih momenata koje sam spominjao. Mi moramo skresati niz troškova. Država imam dojam da štedi više nego možda lokalna samouprava koja ponekad i od bahatosti ne zna naprosto što će. Javna poduzeća isto tako imam dojam da se razbacuju, a jasno manjak se uvijek servisira novim zaduženjima. Ali se postavlja pitanje dokle? 2013. smo se zadužili za 21 milijardu, 2012. za 15, a vratiti moramo 29,3 milijarde kuna. I to će biti itekako jasno teško, ali i zato se ne treba čuditi i nekim novim potezima, od monetizacije autocesta, jer novih 18 milijardi kuna jednostavno u Proračunu za 2014., 2015. i 2016. koje po tom osnovu treba vratiti jednostavno nema osim ako ne želimo raditi bez plaća, odnosno živjeti bez mirovina. Znači, pred nama je ovo izvršenje Proračuna za 1.01.-30.06. Još jedanput mogu citirati prof. Božidara Jelića koji kaže da naprosto ovo ministarstvo nema dobrih poteza i da je u situaciji pa i zbog naslijeđa da bira on najmanje loš. Jednako tako morat ćemo se svi uozbiljiti na svim razinama od lokalne do državnih razina, od komunalnih ili javnih sustava pa nadalje.
Prof. Jelčića poštovani kolega. Jelčić da, a ne Jelić. Hvala lijepa. Imamo prijavljene replike poštovani zastupniče. Prva replika i poštovani zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa uvaženi kolega Kajin pažljivo sam vas slušao. Ovo je bila jedna nezavisna ekspertiza učinaka proračuna u prvih 6 mjeseci. Uspio sam zapamtiti ovo, trebamo dolje da bi išli gore. Da, to ste rekli trebamo dolje da bi onda išli gore, a kazao je jedan poljski filozof ovako "Taman sam mislio da sam došao do dna, a onda je netko pokucao s druge strane". To nam se dešava svake godine, a posebno ove dvije zadnje od kada vi podržavate vrlo žestoko ovu Vladu i sve njezine … Pa ste tako podržali sve ijedan zakon da bi danas utvrdili da su vam sve tvrtke u Istri pogotovo one zvučnijih imena u gubicima i to onda … pa to je sve nešto naslijeđe nekakve povijesti, nekakvih loših, najlošijih odluka od svih dobrih mogućih. Ja ću vas podsjetiti što je rekao i premijer kada je predstavljao proračun da bi prestali prebacivati odgovornost na sve druge, tj. izbjegavati vlastito, a on je rekao na predstavljanju proračuna za 2013. "Ovo je kraj početka našeg posla početog 2012.godine. iduća godina je teška godina u kojoj moramo pokazati i građanima i sebi i investitorima da je ovo ozbiljna država u kojoj se ozbiljno radi. Ovo je naša Vlada i svi uspjesi i neuspjesi su naši", to je jedina valjda važna istina koju treba ovdje reći. Sve je ovo vaš neuspjeh i gotovo.
To nije rekao Božidar Jelčić [[Upadica: Ne, to je rekao premijer.]] Dobro. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Damir Kajin.
Ja sam između ostalog spominjao činjenicu da nam je izvoz u CEFTA-i u prvoj polovici 2013.pao za 6,4% za 64 milijuna eura. To je između ostalog činjenica da je Hrvatska ušla u EU. Neće biti samo po tom osnovu jedne milijarde kuna. Govorio sam između ostalog da smo zbog ulaska u EU sigurno izgubili dodatnih nekoliko milijardi kuna zbog nedolaska Rusa odnosno Ukrajinaca. I tko je tome kriv? Možda je krivo i Ministarstvo turizma zbog nesnalaženja što na samim aerodromima ljudima nisu izdavali vize, možda i oni su krivi, možda i oni. Ali zbog CEFTA-e nije nam nitko kriv ni ova Vlada ni bivša vlada ni ona buduća. Ali samo po tom osnovu izgubit ćemo sigurno nekoliko tisuća proizvodnih radnih mjesta. I gospodine zastupniče, ja govorim isto i radim isto što sam radio od prvoga dana, a bezbroj je tih mandata, u ovom Parlamentu. Doduše i HDZ radi uvijek isto ali uvijek i predvidivo.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Ivan Domagoj Milošević.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa uvaženi kolega Kajin pažljivo sam vas slušao, na kraju mislim da nitko ne može zaključiti da li vi podržavate ili ne podržavate i fiskalnu i ekonomsku politiku ove Vlade. Ali ono što bismo očekivali od vas s obzirom da predstavljate Istru dolazite iz Istre koja je u značajnoj boljoj poziciji od većine dijela Hrvatske upravo zato što počiva na poduzetništvu i obrtništvu očekivao bih da se ne možete složiti sa ministarstvom čiji ministar dakle ministar financija gospodin Linić optužuje poduzetnike da ne ulažu, da ne zapošljavaju otvoreno na televiziji kaže da je uzeo građanima ove zemlje milijarde kuna dao ih poduzetnicima i obrtnicima, a oni eto nisu glupani iskoristili i nisu investirali i nisu otvarali nova radna mjesta i eto mi na kraju imamo gospodarski pad. Dakle usprkos svemu tome vi ste govorili o planu za iduću godinu, ali zamislite zemlju u kojoj Vlada planira dvije godine za redom i promašuje u nekoliko posto gospodarski rast, dakle planira 1,8% pa se desi minus 2%, pa onda za ovu godinu ponovno 1,8% nakon što je ostvaren pad od 2% i opet ćemo nažalost imat pad. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Damir Kajin.
Podržavam ovaj proračun ili bolje rečeno ovo izvršenje proračuna za prvih 6 mjeseci. Slažem se s vama da ne treba jednostavno prozivati gospodarstvo kao što je isto tako nesporna činjenica zbog povijesnih okolnosti Istre u specifičnim ili drugačijim pozicijama. Daj Bože da su svi u istim koliko god imamo mi problema, ali netko kao da misli da je život počeo naprosto danas, kao da ljudi koji su do jučer bili na vladi su živjeli u nekoj drugoj državi, kao da su jučer živjeli i vodili Švicarsku, a danas eto neka druga vlada je došla koja upravlja Hrvatskom. Točno, hrvatska Vlada u ovom periodu nije ništa drastično rezala, možda je zbog toga griješila ali je isto tako nesporna činjenica da je gro tereta kao što to uvijek biva prebačen na one koji su najslabiji kojih je najviše, a to su građani. I kroz tu jednu formu ostavilo se nešto novaca gospodarstva da nije prilike bi bile neusporedivo teže ali i ovakve sigurno nisu za nikoga zahvalne, jer svi oni koji imaju te male tvrtkice jako dobro znaju u kakvoj zemlji živimo, kako je teško doći do posla i kakve prilike mogu očekivati u idućoj godini.
Nova replika i poštovani zastupnik Franjo Lucić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa evo osvrnuo bih se na izlaganje kolege Kajina i ne mogu doista shvatiti da vi danas govorite kada ste u drugoj situaciji sasma jednom novom retorikom, a pogotovo još kažete kako se slažete i podržavate ovo izvršenje proračuna za prvih 6 mjeseci, a i sami ste rekli da je gospodin Jelčić rekao kako je ovo proračun koji jednostavno ne može zadovoljiti po nijednom aspektu gledajući njegovo izvršenje. S druge strane rekli ste za 4,7 milijardi Hrvatska mora platiti EU ulaskom u EU, ali znate koji je najveći problem? problem je upravo što Hrvatska i resorna ministarstva zbog svoje inercije neće uspjeti povući 4,7 milijardi kuna onih sredstava koje nam EU daje, a to je još jedan problem ove Vlade jer resorna ministarstva jednostavno ne čine ono što trebaju činiti i sredstva koja nam je Europska unija dala faktički nećemo iskoristiti. A to je dokaz da će ovo gospodarstvo i svi oni koji koriste ta sredstva biti u daleko težoj situaciji nego što su danas. I stoga doista sam zabrinut zbog ovoga što kažete podržavam ovaj proračun koji je danas, 11 milijardi, pardon za 6 mjeseci, koji je danas već 13 milijardi i koji će do 31. 12. biti 16 milijardi. Pa poštovani kolega molim vas objasnite mi kako se možete složiti sa time?
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Damir Kajin.
Pa upravo ono što sam u nekoliko puta rekao za govornicom citirajući profesora Boždara Jelčića da ministar Linić nema dobar potez, citiram: "…bira između najmanjeg lošeg.". I to je napravo bit. I svi mi znamo da je sve ovdje manje-više u ovoj zemlji zadano. Pa gdje je Hrvatska bila od 2003. do 2011. ili do 2013? Inflacija je otpočetka krize rekoh narasla za 15%, pad brutodruštvenog proizvoda brat bratu cca. toliko 12 do 13%. Gdje je naš problem? Pa mi smo imali predkrizu 150 tisuća više je radnih mjesta u proizvodnim zanimanjima. Otpočetka krize na ovamo imamo 150 tisuća radnih mjesta tu manje ali zato 30 i nešto tisuća radnih mjesta više u neproizvodnim zanimanjima. U nekim županijama dobivamo eto čak i pročelnike kako ih mi dole posprdno nazivamo … [[Govornik se ne razumije.]] , to je naprosto problem. Nećemo govoriti o problemu nekih ranijih razdoblja od pretvorbe, ne znam, ove parcepcije suđenja bivšem premijeru i tome slično. Ali s slažem s vama u jednoj stvari da nam se može dogoditi u 2014. možda ne, ali u onoj 15.-stoj da da ćemo manje novaca povući iz Europe no što ćemo uplatiti. I konačno svi građani u Hrvatskoj moraju znati da kada povućemo npr. 100 tisuća eura da je 50% tog novaca, hrvatskog novca naše ulaznice u Europi a do 2020. negdje na dispoziciji imati ćemo 8,7 milijardi eura od čega će hrvatski porezni obveznici kroz državni proračun Briselu uplatiti pola tog iznosa. Pola novca je našeg novca.
Hvala lijepa nova replika i poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Kajin očigledno pritisnuti sa nekim lošim pokazateljima gospodarstva u Istri u svojoj raspravi u ime kluba ste pokušali biti realni. Međutim, ja vam sada postavljam jedno pitanje možete misliti koliki bi bio deficit za prvih 6 mjeseci da su ova ministarstva koja ste vi nabrojali, koja imaju izvršenje 10, 15% izvršila po planu 50%, onda bi sada imali deficit od 13 milijardi a za 9 mjeseci bi imali deficit od 15 milijardi. Možda … [[Govornik se ne razumije.]] je i to razlog zašto određeni rashodi nisu izvršni ali vam jasno ukazuje kuda nas taj brod od velikog deficita vodi dokraja godine. Također ste rekli da su oslobodili gospodarstvo za 7 do 8 milijardi kuna. Da, možda jesu oslobodili gospodarstvo ali oni to nisu osjetili i nisu toga svjesni. Ali oni koji su osjetili i toga su svjesni to je da su hrvatskim građanima sa osnova povećanja PDV-a i sa osnova povećanja cijene struje, električne energije i grijanja uzeli 7 milijardi i to su hrvatski građani itekako osjetili. Cijelo vrijeme govorite da Rusi nisu došli. Je kolega Kajin ali došli su Turci na Otok Krk i dobili jamstvo od države za to 5 milijuna eura. I kolega Kajin to piše unutra u dokumentima, netko je uzeo 37, 38,5 milijardi eura, zapravo 38,5 milijuna kuna da dragi Bog ne zna zašto i nitko nikoga ovdje ne pita. Dakle, nisu došli Rusi da potroše novce, došli su turci da blagonaklono uzmu ono što im se daje.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Damir Kajin.
Ako su došli Turci i ako su nam uzeli 5 milijuna eura ja ne znam što radi gospodin Bajić da ne procesuira ili te Turke koji su nam uzeli tih 5 milijuna eura ili one koji im je to naprosto omogućio. Evo, da, točno. Građani, teret je prešao na građane tih 2% PDV-a. A znate tko je još svjestan da je itekako profitirao od PDV-a? Profetirao je turistički sektor. Možda najmanje onaj mali ali onaj veliki zasigurno da. Postavlja se i pitanje gdje Hrvatskoj fali naprosto novaca, kako doći možda prije nego dodatno oporezujemo građane? Možda bi trebalo zaplatiti ovaj rad na crno. U jednoj Austriji na crno radi 7 do 8%, u Italiji možda 15%, u Hrvatskoj 30%. Ako je 30% u Hrvatskoj rada na crno, to je brat bratu 100 milijardi kuna. Tu prvi puta sa ovim PDV-om u turizmu a ja opet ću javno reći ja bih prije korigirao PDV tekstilnoj industriji, drvoprerađivačkoj nego ovim velikim turističkim kućama. Ali ako je turizam 7 milijardi eura u onom užem smislu u ugostiteljstvu itd., 3 milijardi eura sa ovom fiskalizacijom i ovim PDV-om defacto je rad na crno bio neću reći sveden na nulu, ima i tu prostora, ali gotovo, gotovo na nulu. Ima rezerve ali tu se nešto naprosto napravilo sa korekcijom PDV-a, odnosno sa tom fiskalizacijom. Sve u svemu ja mislim da se nešto mijenja, htjeli to netko priznati ili ne, prije sam citirao koliko mi imamo više tisuća novoformiranih poduzeća, da li će to zaživjeti u konačnici vidjeti ćemo na koji način, ali sam isto tako rekao da je ovoj Vladi pošlo za rukom da smanji nelikvidnost za 10 milijardi kuna makar građanima iz čarapa izvukla … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Kajin, rekli ste da ova Vlada, odnosno država štedi. Pa ja bih vas zamolio da nam to pobliže i objasnite u odgovoru na repliku u čemu to ova Vlada štedi i čemu onda kupovine automobila, I-phone, novo zapošljavanje u državnim službama i to partijski ili politički podobnih itd. U vašoj osebujnoj i šarolikoj raspravi dotaknuli ste se svega i svačega, i Rusa, osim Turaka pa je Šuker vas opomenuo za Turke, pa ne znam kako to Rusi dolaze, Kinezi dolaze, kako ste to mislili da Rusi dolaze ili ne dolaze i gdje dolaze, u Hrvatsku, Srbiju, kako to mislite uopće. Ja znam da su ruski investitori bili zainteresirani za hrvatske projekte ali još onaj koji je na odsluženju kazne zbog prometne nesreće u Mađarskoj je odbio te iste Ruse koji su imali određene planove sa Hrvatskom, pa onda južni tok više ne postoji za Hrvatsku itd. O tome bi trebalo govoriti u vezi rada ove Vlade koja je zapravo proizvela ono što ću ja u svojoj raspravi reći, a poslao mi je jedan slavonski seljak u obliku stiha pa ne bih htio ovaj puta to zlorabiti, ali ću u raspravi to izrecitirati vam. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Pa kad sam spominjao Ruse onda sam mislio na nedolazak Rusa na način što je zbog te činjenice izostao nam izvjestan turistički naprosto prihod i to ne mali. Na ulicama, trgovinama, dućanima, ove godine za razliku od prijašnjih nije se ruski čuo, a Rusi su nam bili jedni od najboljih potrošača. Daj bože da su Rusi i gospodarski prisutni, daleko više no što jesu na ovim prostorima. Ja se slažem sa svima onima koji kažu da nam je opća država, da nam je lokalna samouprava preskupa i slažem se da sve treba preispitati, od Iphone-a do automobila. Ali isto tako evo nedavno je izašla jedna analiza u jednim medijima gdje se govori da lokalna samouprava u ukupnim prihodima, pazite za plaće izdvaja preko 30%, 35% pa se spominje jedan Vrsar, jedan Grožnjan, jedan Žminj, Buje, Buzet, Pazin, Rovinj, Vodnjan, i tu isto trebamo nešto po tom pitanju napraviti, da neka spomenuta mjesta '90. godine imali su dva zaposlena, a sada imaju 50-tak zaposlenih, da oni koji su imali 20-tak zaposlenih, ali opet ću reći u toj užoj upravi, u administraciji, ne javnim sustavima i komunalnim poduzećima, recimo sad imaju 60-tak i tome slično. Jednostavno i po tom pitanju nešto trebamo učiniti, moramo se jednostavno uozbiljiti, a ne samo teret prebacivati na one koji su najslabiji, bilo da je riječ o građanima, bilo da je riječ o ovome malome gospodarstvu. Za velike se previše ne brinem, iako ni njima u ovim okolnostima nije lako i ne trebamo ni bez njih ostati, dapače ako možemo im pomoći.
Iscrpili smo replike i odgovore na replike. Idemo dalje u raspravu po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je klub HDZ-a i poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine zamjeniče, kolegice i kolege. Pa nije dobro kad o jednom važnom ovako dokumentu raspravljamo o podacima koji naprosto nigdje ne pišu nego su proizvod nekakve mašte samo da bi se opravdale neke stvari. Zato ću ja u ime kluba HDZ-a pokušat ovu raspravu svesti u konkretne okvire sa numeričkim pokazateljima i onda možemo raspravljat o tome i doći ćemo vjerojatno ako nećemo to javno priznat, ali ćemo negdje u dubini duše doći do spoznaje da situacija u Hrvatskoj je izuzetno složena, izuzetno opasna i da ova politikantska prepucavanja nikome neće pomoći. Jer kolegice i kolege, kad pogledate što nam ovo izvješće donosi, neću ulaziti duboko u neke podatke, ići ću samo sa rezultatom ovog izvješća, a to je deficit od 11 milijardi 432 milijuna 285 tisuća i 794 kune, a planirani deficit za cijelu 2013. godinu je 10 milijardi i 246 milijuna. I kad bi to sveli na nekakve planske okvire znači nekakav deficit koji bi bio u okvirima nekakvog plana za prvih 6 mjeseci bi bio 5 milijardi i 120 milijuna. I dozvolimo da u prvih 6 mjeseci su nekakva punjenja praznija zbog dinamike naplate poreza, ali isto tako i neki rashodi su manji zbog dinamike troškova pa recimo neka bi taj deficit bio oko 6 milijardi kuna, međutim kolegice i kolege on je još uvijek 123% veći od planiranog deficita. I to je stvarni problem. Kasnije kad budem se malo osvrnuo ok stanja za prvih 9 mjeseci onda ćete vidjeti da je ovaj podatak još pogubniji. A što je stvorilo ovaj deficit? Da li su ovi deficiti rezultati ovog proračuna proizvele strukturne reforme koje je ova Vlada poduzela? Nije, jer da je ova Vlada poduzela strukturne reforme onda bi situacija na rashodovnoj strani bila sasvim drugačija jer smanjit rashode možete jedino ako poduzmete strukturne reforme, nikako drugačije. Prihodovna strana proračuna se ne može u uvjetima krize napuniti povećanjem poreza, možete samo nametnuti i povećati strukturnim reformama, dakle povećanjem gospodarskog rasta. Dakle strukturne reforme nisu nešto što je proizvelo ovo, nego neprovođenje strukturnih reformi je nešto što je dovelo do ovakvog deficita. Da li je pogrešna ekonomska politika i fiskalna politika proizvela ovakav deficit? Da. Jer svi makroekonomski pokazatelji nam govore da nažalost pogreška ekonomska i fiskalna politika su dovele do toga da imamo negativni gospodarski rast, imamo povećanu nezaposlenost, imamo pad industrijske proizvodnje, imamo pad trgovina na malo. Dakle svi pokazatelji su negativni, a glavni instrument za provođenje ekonomske politike je proračun jer kad vama proračun iskaže ovako enormno visoki deficit onda jasno da nemate polugu s kojom ćete voditi ekonomsku politiku, imate rezultat kakav imate. I treća stvar što … prepucavanja, upravo zbog toga što ne želimo prihvatit činjenicu, ne želimo čitat proračun ono što nam govori, a to je koji su rezultati određenih poreznih zakona, određenog smanjenja i povećanja poreza, da li su oni negativno utjecali na prihodovnu stranu proračuna. Jesu. Jedna totalno kriva procjena što se tiče smanjenja doprinosa, jedna totalno kriva procjena što se tiče povećanja PDV-a da bi se to kompenziralo. Izgubilo se negdje u magli sa nekakvim politikanskim uvođenjem među stopa za neke proizvode, povećanje nulte stope od 0% na 5% osnovnih prehrambenih artikala za građanstvo to je kruh i mlijeko. Dakle, mi te negdje milijardu i 600, milijardu i 700 efekta od tog povećanja smo negdje ispraznili. Ne zna se gdje. To se naprosto ne vidi u proračunu. Dakle, to su pogreške koje su dovele do svega ovoga. Također da je ova Vlada nastavila praksu koja je bila prije, a to je da do svakog trećeg u mjesecu se javnosti podastre izvješće o prihodima i rashodima vjerojatno bi ova rasprava potaknula Vladu na određene poteze jer mi praktički podatke o izvršenju za prvih 6 mjeseci nismo vidjeli do 7, 8 mjeseca, samo smo ih mogli nagađati. Kolegice i kolege, da li je smanjenje prihoda od poreza na dohodak posljedica toga što se reinvestirala dobit ili je to posljedica s manje dobiti kod privatnog sektora. A ako pogledate koliko je uvezeno kapitalne opreme i koliko je kapitalne opreme proizvedeno u Hrvatskoj onda to je osnova za povećanje gospodarskog rasta, onda će vam biti jasno da smanjenje prihoda od poreza na dobit nije uopće posljedica reinvestirane dobiti nego na žalost posljedica smanjene dobiti privatnog sektora. Također često se spominje teza o tome kako su poduzetnici dobili 2 milijarde i 700 milijuna kuna od smanjenja doprinosa. To je najveća neistina. I ja ću vam sad podastrijeti podatke koji su naprosto činjenica i od njih ne možemo pobjeći, htjeli mi to ili ne htjeli priznati. Najveću korist od smanjenja doprinosa 2% je imao državni proračun. Jer kad uzmete da se iz državnog proračuna za plaće izdvaja negdje oko 30-tak milijardi kuna i kad uzmete koja je osnovica za obračun 2% doprinosa onda ćete vidjeti da je to godišnja ušteda nekakvih 500, 600 milijuna. Prema tome, dodate javna poduzeća, jedinice lokalne samouprave i komunalna poduzeća koja imaju relativno visoke plaće u odnosu na hrvatski prosjek onda ćete vidjeti da za taj sektor doprinos za zdravstvo je praktički smanjio njihove troškove za milijardu kuna. Sljedeći sektor je bankarski i nebankarski sektor i telekomunikacijska društva i nekakva uvozna poduzeća i poduzeća koja se bave marketingom koja imaju relativno visoke plaće i doći ćete do podatka da je realni sektor sa osnova smanjena doprinosa možda dobio nekakvih milijardu kuna. Međutim, kad milijardu kuna rastepete doslovno i drugu riječ neću koristiti na preko 200000 korisnika onda vam je jasno da to na žalost ništa ne znači. Milijardu kuna kad je na hrpi onda to izgleda puno, a kad ih neracionalno bacite onda je to na žalost bačeni novac. Zašto? Da ta mjera ima bilo kakav efekat pa rekli bi poduzetnici to je dobro što smo napravili, međutim vi ni od jednog poduzetnika to niste čuli da su napravili. Ono što još treba reći, a to je da uštede na plaćama o kojima se govori od 2 milijardi kuna za prvih šest mjeseci se ne mogu niti nazrijeti u proračunu. Možete vidjeti efekat smanjenja koeficijenta od 3% od 1.4., vidite efekat smanjenja doprinosa za zdravstvo za 2 mjeseca u odnosu na prošlu godinu i još neke sitnice i to će vam na godišnjoj razini biti 600, 700 milijuna kuna, a Vlada je u svojim projekcijama planirala da će na plaćama smanjiti iznos za 2 milijarde. Zašto ovo sve govorim? Zato ako malo pratite i kad to sve zbrajate vrlo brzo ćete doći od kud deficit za 6 i pol milijardi veći nego što je Vlada planirala za prvih 6 mjeseci. Zdravstvo, posebna priča. Gledajte, mi tu stvarno se pravimo ko da u ovoj državi nitko ne zna. Pa pogledajmo izvršenje proračuna za 2011., pogledajmo proračuna za 2012. i vidjet ćete da u 2012. je u odnosu na 2011. za zdravstvo osigurano 200 milijuna manje. Niste poduzeli niti jednu strukturnu reformu u zdravstvu i pričate da ove 3 milijarde i 300 je posljedica saniranja zdravstva iz nekih prije godina. Jedan dio da, ali kolegice i kolege zdravstvo je prošle godine proizvelo milijardu i pol milijuna gubitka. U prvih 6 mjeseci ove godine je proizvelo 600 milijuna gubitka. Prema tome, ove 3 milijarde i 300 na žalost se odnose većim dijelom na 2012. godinu i dijelom na 2013. I kolegice i kolege, ovdje odgovorno kažem u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice ovako nerestrukturirano zdravstvo će na kraju ove godine proizvesti gubitak od milijardu i 100 milijuna kuna. Dakle, zato što nisu provedene strukturne reforme i ovakva sjajna sanacija vidjet ćete saldo 31.12. će biti negdje preko milijardu kuna. Također, određenim administrativnim egzibicijama je smanjena rashodovna strana proračuna. Dakle, pogledajte primjer Hrvatskih željeznica, sve divno, krasno. Smanjila se subvencija i poticaji željeznicama za nekoliko stotina milijuna kuna. Međutim, kad malo bolje pogledate proračun naročito izvršenje 2012. i izvršenje 2013. vrlo interesantna stvar. HŽ putnički prijevoz je prošle godine odobrio 217 milijuna jamstva za kratkoročni kredit, HŽ Cargo 345, HŽ Infrastruktura 450. Kad sve skupa zbrojite milijardu i 100. Ne, nemate ih na rashodovnoj strani proračuna, nemate ih u deficitu, ali ćete ih imati za godinu, dvije na poziciji plaćena protestirana jamstva kao što imate ove godine u prvih 6 mjeseci 200 i još nešto milijuna plaćenih protestiranih jamstva što društva u HŽ-u nisu platila. To je priča koju sam ja davno apsolvirao upravo od ove Vlade, jer su isti sistem imali u obnovi i isti sistem su imali sa HŽ-om 2003. sa kreditom od milijardu i pol kuna. No, ono što je možda najviše zabrinjavajuće, a to su podaci za prvih 9 mjeseci 2013. godine. Dakle, ovdje smo upozoravali prilikom donošenja proračuna da će bit problem sa odmakom naplate poreza na dodanu vrijednost sa 1.7. na nekoliko mjeseci i da će to naprosto izazvati manjak u državnom proračunu. I ako pogledate s toga osnova će u državnom proračunu do kraja godine faliti preko milijardu kuna. Ali isto tako to će proizvesti i deficit državnog proračuna koji će biti sigurno preko 50% u odnosu na ovu godinu. Ono što kolegice i kolege treba reći kad pogledate na međugodišnjoj razini onda ćete vidjeti nešto što se dogodilo šokantno. U tromjesečju koje je najjače po naplati poreza na dodanu vrijednost vi imate međugodišnje smanjenje od 15%. To je treće tromjesečje. Rezultat toga vam je deficit 2013. godine. Ali nešto ovdje želim reći u ime kluba HDZ-a, sniženu stopu u turizmu je uvela Vlada HDZ-a i to još 2007. godine baš u turizmu. To je smještaj i puni pansion. Ovo što ste vi napravili, vi ste uveli sniženu stopu ali za ugostiteljstvo. Ja ću reći uveli ste subvencionirani boravak u prekrasnim ugostiteljskim objektima Hrvatske za bogate Austrijance, Nijemce, Talijane na račun siromašnih slavonskih seljaka, na račun siromašnih djelatnika nekih tvrtki koji ne mogu dobiti plaću. Dakle, na njihov račun. Jer njima ste smanjili poticaje na ime toga da bi mogli smanjiti ove poticaje u ugostiteljstvu. Dakle, subvencionirali ste bogate da bi uzeli siromašnima. I to je činjenica od koje također ne možete pobjeći. Kolegice i kolege ako pogledate malo bolje izvršenje proračuna onda ćete doći isto do nekakvih frapantnih podataka koji naprosto čovjeka tjeraju da se zabrine i da se zamisli što će se dogoditi do kraja godine. Mi u ovom trenutku kad pogledamo proračun imamo negdje oko 5,5 milijardi rashoda koji će se morati izvršiti do kraja godine, a koji nisu izvršeni u nekakvoj dinamici u prvih 6 mjeseci. I zato kolegice i kolege ja predlažem u ime kluba HDZ-a kad ste već tako na vrat na nos kao da trčite trku na 110 metara s preponama pristupili izmjenama Ustava zbog aveti prošlosti ili lex Perkovića ja vam predlažem da se pozabavite kod izmjene Ustava sa jednom životnom činjenicom, a to je tzv. "zlatno pravilo" kontroliranog deficita. Mislim da je to nešto što je životnije, što je prihvatljivije i koje će riješiti nažalost avet budućnosti. Ako to ne riješimo imat ćemo avet budućnosti za svoju djecu sa enormno visokim deficitom. Dakle, u cjelini gledajući prihodi državnog proračuna u 2013. godini će biti negdje 4 do 5 milijardi manji, rashodi će biti negdje oko milijardu kuna veći. I to je povećanje deficita državnog proračuna od 50% što nije zabilježeno nikada u povijesti Hrvatske države u odnosu na plan. Isto kao što i sad ne možemo pobjeći da nam je deficit državnog proračuna za prvih 6 mjeseci ako svedemo BDP na polugodišnju razinu i deficit onda nam je deficit državnog proračuna 8% što nikad u povijesti Hrvatske države nije bio. Kolegice i kolege zašto govorim o ovom povećanju od 50%? Zato što će to povećanje od 50% deficita platiti svi hrvatski građani. Platit ćemo ga kroz skuplje zaduživanje, platit će ga svi hrvatski poduzetnici, svi hrvatski građani koji će dizati stambene kredite kroz veću stopu kamata koje će plaćati zbog neozbiljnosti, zbog toga što se nije bilo u stanju napraviti ono što se treba napraviti. I na kraju kolegice i kolege zapošljavanje. S ovim projektom od 1600 kuna nekoliko tisuća ljudi mladih je po partijskoj liniji zaposleno u javnim poduzećima i za nekoliko tisuća ljudi je povećan broj zaposlenih. O nekim drugim stvarima ću govoriti kasnije. Ovo su razlozi zašto HDZ ne može prihvatiti ovaj prijedlog izvršenja ovog proračuna bez obzira što su to događaji koji su nastali iz razloga što u obrazloženju predlagatelja
Hvala lijepa.
Samo jednu rečenicu molim vas. Iz razloga što u obrazloženju predlagatelja Vlade naprosto nisu istaknute nikakve mjere koje bi nas spasile od enormnog deficita na kraju godine.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje poštovani zastupniče dobili ste prijavljeno 16 replika. Poštovani zastupnik Ivo Jelušić, prva replika.
Poštovani kolega Šuker vi se ovdje u ime kluba HDZ-a čudite koliki je deficit, koliko je veći u odnosu na planirani. A ja se čudim vama jer vi govorite kao da niste 8 godina bili na vlasti i kao da niste u tih 8 godina od toga većinu bili ministar financija. Točno je da je deficit veći za 4,3 milijarde nego što je planiran za prvih 6 mjeseci, ali od toga je 3,3 milijarde vaš deficit. Deficit koji ste vi napravili, deficit to je dug zdravstva koji ste vi ostavili ovoj Vladi. I ova Vlada kao odgovorna Vlada odlučila je to konačno sanirati, ne prelijevati iz godine u godinu. To je dakle ono što ste vi ostavili i mi to odlučili sada konačno platiti i vi sad tu prigovarate. Da ste vodili deficit po onome kada je zaista nastao od poslovnih događaja, a ne kad se plaćalo onda bi to stvarno se vidjelo da je to vaš dug. Prema tome, mi smo samo platili vaš dug i zato smo povećali deficit. Milijarda je naravno otišla na subvencije poljoprivrede ranije plaćene. Pa valjda ni to nije grijeh ako ranije daš poljoprivrednicima, a ne kasnije. Plaćeno je u prvom polugodištu, nije u drugom, trebalo je u drugom. Pa što, jel' to grijeh? Dakle, vi govorite o deficitu koji ste imali 4 milijarde, 5 milijarde veći deficit nego SDP ove Vlade. I kud ste s njim radili? Naš deficit ide za plaćanje kamata na kredite, a vi ste pola tog deficita dali u potrošnju, a pola istina Bog i vi na kamate, ali pola u potrošnju. Prema tome, kad govorimo o gospodarskim kretanjima i o deficitu i općenito proračunu morate imati na umu da ste vi ti koji ste stvorili ove probleme. Vi da imate imalo obzirnosti prema građanima ili srama šutjeli bi o ovim temama, svi vi iz HDZ-a. Jer vi ste doveli Hrvatsku u ovu situaciju u kojoj jesmo. Od ovog ukupnog gospodarskog pada od 10%, 9% indeksnih poena je vaših, samo 1 naš. Prema tome, da imate srama vi biste šutjeli. Pošto nemate vi govorite, ali već kad govorite ustvari bi se trebali samo ispričavati za ono što ste ostavili. Ali ako se ne želite ispričavati, ako vam je to problem onda šutite, pokrijte se ušima i šutite.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Kolega Jelušić ja bih vama savjetovao kada ulazite u ovakve teške optužbe i … najprije da pročitate dokument o kojem govorite i kada biste ga pročitali onda bi vidjeli sami da ste ispričali najobičnije i notorne gluposti. Ali kolega Jelušiću vaša Vlada je platila nekakav famozni Clean Start. U tom Clean Startu nema skoro ničega ovdje o čemu vi pričate, prema tome to su … činjenice. Druga stvar, kolega Jelušiću u najkritičnijim godinama za prvih 6 mjeseci i 2009.i 2010.i 2011.deficit nije bio ovakav kakav je. rekao sam u svom obrazloženju što čine ove 3 milijarde 300 duga u zdravstvu, međutim možete ga sanirati koliko god hoćete. Ove godine već imate minus od milijardu i 100 milijuna kuna. I možete vi optuživati ovako i onako međutim za razliku od nekih stvari koje optužujete napamet nas rekoh kolegu Kajinu nisu došli Rusi ali su došli Turci, imate tu u protestiranim jamstvima u izvješću o izvršenju proračuna koje je napravila vaša politička opcija 38,5 milijuna plaćeno je nekim likovima iako nikom u Hrvatskoj nije jasno zašto. Pa vjerojatno će biti govora i o tada. Ali ajmo spustiti loptu na zemlju, ajmo raspravljati o činjenicama. Ljudi koji ne mogu raspravljati o činjenicama vrijeđaju, a oni koji vrijeđaju više govore o sebi nego o onima koje vrijeđaju.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Igor Rađenović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa da ajmo razgovarati o činjenicama rekao je gospodin Šuker, prvu rečenicu ne želim politikansku raspravu, situacija nije dobra pa je onda upravo održao takav jedan govor prilično nekritičan za vrijeme koje je prethodilo ovome svemu. Gospodine Šuker vi dobro znate da je deficit 2011.bio 15 milijardi kuna, dakle deficit koji je prethodio ovoj Vladi i da je unutar toga deficita oko 7,6 milijardi su bile kamate a ostalo potrošnja kao što reče kolega Jelušić. Deficit 2012.bio je 4 milijarde manje sa udjelom kamata daleko većim, dakle gotovo da je tekući prihodi da su pokrili tekuće rashode. Jednako tako planiran je i ovogodišnji proračun, jednako tako. I sada govorimo o dinamici u prvih 6 mjeseci, govorimo o 3,3 milijarde dugova starih preko 500 dana, sama riječ 500 dana vam govori da su iz staroga vremena uglavnom o lijekovima se govori. I nije to sve, nas čekaju još i županijske bolnice sa nekih 2 milijarde i živo me zanima kakva će rasprava biti kada konačno dođe taj master plan hrvatskih bolnica koje Ministarstvo zdravlja priprema i zanima me kakva će tada biti rasprava u ime vašega kluba. Ukoliko izuzmemo ovu dinamiku dakle ovih 800 milijuna kuna prethodno plaćenih subvencija, dakle radi se o jednakom deficitu kao i prethodne godine deficitu koji je najniži u povijesti. Dakle proračun 2012.jedini je proračun koji u odnosu na prethodnu godinu ima apsolutno rashode niže nego godinu prije i vi to dobro znate u svih 20 godina poslovanja Hrvatske. I drugo pitanje koje naprosto ne mogu da vas ne pitam kao bivšeg ministra financija. Kritizirali ste ovu stopu spuštanja od 10% da parafraziram uzeli ste seljacima uzeli ste slavonskim seljacima dali birtašima. Prihodi, završavam od trgovine na malo i ugostiteljstva, promet prijavljeni je 7 milijardi već u prvih 6 mjeseci, godišnje 14 milijardi više, kako vam je kao ministru financija vama ili vašoj nasljednici Martini Dalić promaklo 14 milijardi kuna prometa? Hvala lijepo.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Kolega Rađenović lako je pričati a ne znate o čemu pričate. U statistici knjigovodstva vođenja u Poreznoj upravi do ukidanje nulte stope PDV-a niste imali evidenciju prometa kruha i mlijeka pa kada za prvih 6 mjeseci ili 5 mjeseci dodate promet kruha i mlijeka pa ćete vidjeti koliko vam je s tog osnova povećano. Druga stvar tako ste isto pričali o listi dužnika, koji je efekat svega toga skupa. Nakon 15 mjeseci 500 milijuna kuna naplaćenih. A kada govorimo o kamatama da ne bi ispalo da politiziramo uzmite izvršenje proračuna za 2011.i vidjet ćete koliki je … za kamate i 2012.su kamate i vaše Vlade za 4 godine i svih HDZ-ovih vlada prije, a povećanje kamata u 2013.je isključivo posljedica vašeg zaduženja. To je elementarno znanje i vi ne trebate tu ići dalje. A druga stvar trebali bi znati da je deficit 2008.godine bio 2,5 milijarde kuna, a isto tako ste 2003.vi kao tada vlada imali deficit od 15 milijardi na 80 milijuna kuna. I o tome bi mogli čitave štorije napisati ali ja zato kažem držmo se činjenica držmo se podataka pa onda nećemo raspravljati svašta.
Poštovani zastupnik Ivan Domagoj Milošević i nova replika.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega Šuker pa u jednom niste bili u pravu, a to je ova Vlada jest pokrenula jednu bitnu reformu a ta reforma se zove rasprodaja državne imovine budzašto, naglašavam budzašto. Dakle nakon što smo 2012.upozoravali da ne podižu porez desilo se ono očekivano, a to je gospodarski pad da ne kažem raspad gospodarstva i pad kupovne moći hrvatskih građana. Jedna od posljedica je činjenica da je naš kreditni rejting danas u smeću. Posljedica toga što je danas naš kreditni rejting u smeću i to sa izgledom negativno je da naša imovina, svih nas ova državna koja se rasprodaje vrijedi nažalost sve manje i manje. Dakle ova je Vlada umjesto novih investicija koje bi pokrenule gospodarski rast i otvarala nova radna mjesta pokrenula isključivo val privatizacije. Ja osobno sam među zadnjima koji bi bio protiv privatizacije međutim kako se može objasniti da Vlada čiji ministar financija neprekidno govori protiv privatnog sektora citiram privatnika inzistira na toj isto privatizaciji. Dakle s jedne strane inzistiraš na privatizaciji, a s druge strane optužuješ privatni sektor da ne ulaže, da ne otvara radna mjesta. Čini mi se da bi bilo puno primjerenije očekivati nekakvu mjeru nacionalizacije ili konfiskacije privatne imovine od ove Vlade. Hvala.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Milošević vidite vrlo interesantni su kriteriji po kojem se prodaju dvije financijske institucije, jedna bankarska, jedna nebankarska. U jednoj vam je kriterij najveća ponuda, a u drugoj vam je kriterij još ponuda za dionice i dokapitalizacija. I kada zbrojite ponudu za jednu i drugu, bez ove dokapitalizacije, to vam je negdje oko 250 milijuna eura, to je negdje oko milijardu i 800, milijardu i 900 kuna. A deficit državnog proračuna ove godine u odnosu na planirani će biti 6 milijardi kuna veće. I notorna je neistina i laž tko god kaže da će se sa prodajom Hrvatske poštanske banke i Croatia osiguranja vraćati stari dugovi. Ne možete vraćati stare dugove dok imate deficit državnog proračuna. Dakle vi sa tom prodajom smanjujete potrebu za zaduživanje i financirate vlastite promašaje u ekonomskoj, poreznoj i fiskalnoj politici. I postavlja se pitanje kome je u interesu da pod takvim uvjetima proda Croatia osiguranje gdje ključni moment praktički ponuda za dokapitalizaciju. Sa tom dokapitalizacijom onaj koji kupi 43% vlasništva dolazi na 50% vlasništva. Oko pričanja, širenja u regiji Croatia osiguranje u ovom trenutku ima i u Srbiji firmu, Milenium ili kako se zove, ima na Kosovu, ima u Makedoniji, ima u Bosni i Hercegovini, ima u Sloveniji, ima u Albaniji, međutim, nažalost tamo … [[Govornik se ne razumije.]] ljudi … [[Govornik se ne razumije.]] zbog političke situacije. Pa nemoj govoriti sada tu u rukavicama, … [[Govornik se ne razumije.]] osigurati u Croatia osiguranju ni u poduzeću koje je u vlasništvu u Croatia osiguranje. Prema tome nikakva dokapitalizacija nije zbog regionalnog širenja nego zbog nekih drugih stvari. Ali kažem, otom potom, biti će još … [[Govornik se ne razumije.]] na ovoj državi.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjednik Doma, Nenad Stazić, sljedeća replika.
Kolega Šuker, meni je upravo nevjerojatno kako se količina vašeg znanja i sposobnosti povećala odlaskom u opoziciju. Dok ste bili na vlasti ništa od ovoga što vi danas savjetujte ministarstvu i ovoj Vladi da treba napraviti vi niste napravili. Vi danas kažete u zdravstvu nisu provedene strukturne reforme. Pa što ih niste proveli? Pa imali ste 8 godina vremena. Kažete 38 milijuna kuna otišlo nekim Turcima. Pa kolega Šuker nije to otišlo nikakvim Turcima, to je bilo jamstvo Vlade za plaće radnicima DIOKI-a. Pa hoćete reći, hoćete reći radnicima DIOKI-a da nisu trebali dobit plaće? To im hoćete reći, pa evo ja im kažem. Kolega Šuker vam ne bi isplatio plaće, ostali bi bez plaća da je Šuker bio ministar a da nije bio Linić. Kažete povećali ste PDV na kruh i mlijeko sa 0 na 5%. Ali kolega Šuker, pa to je zato što smo ušli u Europsku uniju jer Europska unija ne pozna nultu stopu PDV-a. Ali moram vas podsjetiti od 1. srpnja mi smo ravnopravna članica Europske unije i moramo igrati po europskim pravilima. Vi biste igrali drugačije, a dobro, vi biste se cijeli život igrali falš. Ali ne ide više.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Meni je drago da se porezni stručnjak Stazić javio za riječ jer on zna kako se plaća porez na dohodak od primitaka u naravi. Ali isto mi je tako drago kolega Stazić i neizmjerno sam vam zahvalan što ste hrvatskoj javnosti rekli da ste na ujedan perfidan način mimo svih hrvatski zakona dali novce za isplatu plaća radnicima DIOKI-a. To ste mogli napraviti na bilo koji način, transparentno, iz državnog proračuna. Pogledajte Ministarstvo gospodarstva i Ministarstvo poduzetništva nema izvršenje proračuna ni 10, 20%. Mogli ste dati otuda, rebalansom proračuna to napraviti. I vjerujete da nitko od kolega ne bi govorio protiv toga zašto ste dali novce za plaće. Ali dati jamstvo za nešto, jer pogledajte malo, sad a ste se malo izlajali, niste bili oprezni u svojim napadima. Pogledajte i obrazloženje pod kojim je Vlada dala jamstvo nema spomena o ovome što ste vi rekli. Vi ste predsjednika Vlade i ministra financija doveli u poprilično nezgodnu situaciju. Nisam ih ja doveo. To ste vi rekli. Ja ovdje uopće nisam rekao, kolegice i kolege da se ti novci koriste za nešto za što nije namjena jamstva. Odite na web stranicu Vlade pa pročitajte pa ćete vidjeti. Ali kažem, u svojoj zločestoći i svojim napadima ste nažalost bili neoprezni. O tome zašto mi nismo napravili nekakve strukturne reforme, pa zbog toga smo izgubili izbore. Molim lijepo, pa šta bravo? Pa zbog toga smo izgubili izbore. Da smo sve dobro napravili, vjerojatno bi dobili izbore. Molim lijepo. Ali to isto tako, vi ste samo naprosto nama ovdje rekli uz drugu notornu činjenicu da je Vlada napravila jedno protuzakonito djelo da ćete i vi izgubiti izbore jer niste napravili ono što prigovarate nama da nismo napravili. Prema tome, čudim se jednom poznatom demagogu da je napravio ovakve dvije kardinalne greške. Napravili ste veće greške nego ovi naši dečki u subotu u Maksimiru.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovana zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo. Pa gospodine Šuker, kada ste govorili o deficitu od 11, preko 11 milijardi kuna tada kao da ste i vi razmišljate o tome da život, odnosno deficit počinje kada je došla naša Vlada. Ja sam svjesna toga da i vi i mnogi od vas hoćete zaboraviti jedan period vaše vladavine jer ste i vi postali svjesni što ste zapravo napravili. Loše je optuživati bivše Vlade itd. i sigurno je to građanima puna kapa svega toga. Međutim moram reagirati na to vaše zato što nećete priznati ništa. Slušam danas govornika sa vaše strane pa onda našeg ministra koji je puno napravio nazivaju blagajnikom, što nije u redu. Mislim da ste vi kao bivši ministar svjesni zbog čega je nastao deficit, da ste svjesni dugova u zdravstvu, da ste svjesni rokova plaćanja. Ja ću vam sada reći da je upravo HDZ donio Zakon o rokovima plaćanja 60 dana. Prema tome, ovo je odgovorna Vlada koja je počela provoditi. Kada pogledate u odnosu na deficit te upravo 3,3 milijarde kuna to su, to je u biti taj deficit koji se može nazvati, ali da i nije odgovorna Vlada, da nije to uradila, da se ne vraćaju takvi dugovi, da se ne drže zakona onda sigurno deficit bi bio isti kakav je bio. Spomenuli ste isto tako da se reforme ne provode, provode se reforme gospodine samo što to nije čarobni štapić nego je to rezultati reformi će se tek vidjeti, to je jedan proces koji se radi. Prema tome, ova Vlada sigurno zna opravdanje za ovakav deficit. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nova replika i poštovani zastupnik Luka Denona.
Ma ne, ja sam digao ruku gospodine. … [[Upadica se ne čuje.]] Digao sam, digao sam, odmah na početku.
Ok., ok., ok [[Upadica: Dobro ja ću drugi puta]]
Kolegice Bonačić, dakle nisam ništa drugo rekao od onoga što sam ja pričao, ali vi naprosto morate pročitati dokument i nađite mi izuzev dijela koji se odnosi na zdravstvo što utječe na deficit da se odnosi na prethodno razdoblje. Naprosto te cifre nemate. Ali ono što je povećan iznos za zdravstvo vi se dobro sjećate kad je bio rebalans proračuna onda smo za razliku od vas mi iz HDZ-a pitali gdje su te 3 milijarde i 300 u proračunu. U rebalansu proračuna ih niste prikazali, a govorili ste o sanaciji zdravstva. Dakle, da ste znali što i kako napraviti onda bi u rebalansu proračuna prikazali to, onda bi vam deficit bio vjerojatno 13-14 milijardi, a ne bi se mogli hvalit s deficitom od 10 milijardi. Drug stvar, od ove 3 milijarde 1,5 milijarda otpada na vaš mandat, 1,5 milijarda otpada na HDZ. Ali govorimo i tako sanirano zdravstvo, živi bili pa vidjeli, će vam ove godine proizvesti milijardu i 100 milijuna deficita, proizvest će vam ga naprosto jer u zdravstvu nisu poduzete strukturne reforme. Nismo ih ni mi u HDZ-u očigledno dobro napravili, ali da bi mogli komparirat stvari morate uzet izvješće o izvršenju proračuna 2011. i izvješće o izvršenju proračuna 2012. pa ćete vidjeti da u odnosu na 2011. sredstva u 2012. su 300 milijuna manja. Ako se ništa u zdravstvu praktički nije promijenilo, pa kako onda sa 300 milijuna manje sredstava možete poslovati bez gubitaka, a sa 300 milijuna više sredstava poslovat s gubicima. To je nekakva genijalna matematika. Ali ponavljam vam kolegice Bonačić, ovakvo sanirano zdravstvo će vam na kraju godine proizvesti milijardu i 100 milijuna gubitka i ovakav proračun kako je koncipiran će Hrvatsku državu dovest do deficita od 16, 17 milijardi kuna na kraju godine, imat ćemo povećanje deficita od 60% što nikada nije zabilježeno u povijesti Hrvatske države.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Luka Denona.
Kolega Šuker ne brinite, dobit ćemo izbore, ako vas to brine jer ne vjerujem da ovaj narod ima slabo pamćenje i nisam siguran da će za dvije godine se usuditi glasati za jednu osumnjičenu stranku. Što se tiče deficita, imam osjećaj da ste sada kada ste saborski zastupnik pomalo se ponašate kao saborski zastupnik iz oporbe što ja to razumijem, ali ja vas pamtim kao ministra financija, kao ministar financija siguran sam da ne možete sa tim znanjem koje ste imali ovdje govoriti da je to deficit takav kao da građani mogu shvatiti, to je sad ovaj deficit takav, to ga je ova Vlada učinila, potrošila je novce više nego što je zaradila i to je ova Vlada napravila. Mi vas upozoravamo u par ovih replika do sada da je to ipak nešto što nije popularno s naše strane govoriti, neki vaši grijesi od prije ali je. Vi ste donijeli zakon o plaćanju kojega niste poštivali pa je došlo sad na naplatu nekakve milijarde u zdravstvu. Pa je bila i nekakva sanacija brodogradnje koju vi niste poštivali pa je to također netko morao platit, pa isto tako su nekakve kamate na nekakve kredite došle, a nismo ih zaradili da bi ih mogli platiti na nešto što je netko drugi digao nekakve kredite pa mi moramo otplaćivati. I kažete na kraju, nema reformi. Pa ovo jest jedna mala reforma da se jedna ozbiljna vlast ponaša ozbiljna, onako kako joj dolikuje i da plaća svoje dugove, da plaća svoje dugove. Ova vlast to radi. Nije popularno, nije dobro jer je deficit takav kakav je ali on će se svest u one granice o kojima smo vam govorili, za to treba ipak malo više vremena.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Kolega Denona, ja stvarno dugi niz godina se poznamo i ne bi htio prema vama biti neugodan ali kad pogledate fiskalne projekcije onda mi nije jasno u koje će se to okvire sljedeće godine svesti deficit ako vam je procjena 17,5 2014., 16,5 2015., 15,5 2014. Koji su to okviri? A što se tiče deficita, kad vi dođete na ono što je bilo 2008., to je da je deficit državnog proračuna bio samo 2,5 milijarde i prije krize, da nije došla kriza vjerojatno bi došlo do … 2009. A što se tiče brodogradnje, ne valja govorit o nečemu ako ne čitate dokument. I vidjet ćete da brodogradnja nema nikakve veze s deficitom, osim u onom dijelu kamata za kredite koji su se preuzeli. Ali gledajte, samo čas, to je možda stotinjak milijuna. 9 milijardi kuna za sanaciju brodogradnje, a da nije to napravljeno vi ne bi mogli potpisat tu ove ugovore koje ste potpisali jer vam naprosto Europska komisija ne bi dozvolila. Prema tome to je bio jedini model da se brodogradnja riješi je samo pretvoren u javni dug, a to imate u dokumentima i kad pogledate Izvješće o izvršenju proračuna 2012. koji je radio kolega Fičor i kolega Lalovac i kolega Linić, za kojeg ja nisam rekao ono što ste vi rekli da je, onda bi vidjeli kako oni govore o tih 9,5 milijardi. Uopće se u izvršenju proračuna ne govori na ovakav način kakav je. Zato kad se govori o ovako jednoj složenoj materiji treba čitat sve dokumente koji to prate i onda neće biti politikantskih rasprava.
Branko Bačić, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Šuker, kada govorimo o proračunu, a pogotovo kada govorimo o izvršenju proračuna onda govorimo o gospodarskoj i fiskalnoj politici Vlade. I mi smo danas kroz izvješće o izvršenju proračuna uglavnom pozabavljeni pozicijama i stavkama pojedinih ministarstava odnosno Vlade, ali se uz to u hrvatskom društvu događaju i druge stvari koje smo danas propustili napomenuti, a to je da je u međuvremenu povećana struja za 30%, da je povećan plin za 35%, da je povećana cijena vode, da je povećan PDV, da su povećane trošarine i da je temeljem takvih mjera na godišnjoj razini hrvatskim građanima su dodatni nameti preko 7 milijardi kuna. Dakle temeljem ovih povećanja u godinu dana hrvatski građani moraju izdvajati za normalno funkcioniranje 7 milijardi kuna više nego godinu dana ranije. I pored toga, ministarstvo najavljuje nove poreze, kolega Linić najavljuje uvođenje poreza na nekretnine. Da li je još Vlada pri tome ja to ne znam. Najavljuje se porez na, odnosno ukidanje olakšice, odnosno oslobađanja plaćanja poreza za kupnju prve nekretnine. Zatim se najavljuje ukidanje subvencije na stambenu štednju, zatim se sada najavljuje povećanje među stope poreza sa 10 na 13%. Dakle, Vlada jedan dan, odnosno Ministarstvo financija bolje rečeno, jedan dan najavi porez, drugi dan zbog neslaganja u koaliciji kao od njega odustaje, a sve to zajedno rezultira ovakvim izvršenjem proračuna kakvim smo svjedoci, a da ne govorim da će uslijed ovakvih mjera do kraja godine taj deficit narasti još za dodatnih milijardu eura.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Da kolega Bačić, najopasnija stvar u državi je kad se često lamentira sa promjenom poreznih zakona. Bolje je imati loš porezni zakon, nego ga često mijenjati. I mi ako govorimo o tome da želimo privući investitore onda je porez na stabilnost i konstantnost jedan od ključnih argumenata. Ne možete 2000. izračunati nekakav koeficijent za izračun zaštitne kamate kod umanjenja poreza na dobit retroaktivno to naplaćivati, izgubite sve sporove. I onda dođe 2012. i napravite istu stvar, donesete zakon kojim ćete retroaktivno oporezivati dividendu. Tko će doći uložiti u Hrvatsku kad na temelju dva ta iskustva ne znam što ćete napraviti. Prije 2 mjeseca nas ovdje u ovoj sabornici uvjerava da smanjenje sa 25 na 10% u ugostiteljstvu će biti nešto sjajno, da smanjenje PDV-a sa 25% najprije na 5 pa onda su kasnije na 10% za one koji imaju preko 25000 reći će bit sve nešto genijalno u novinarstvu, da bi se na kraju od toga odustalo i sad nakon 2 mjeseca kad bi trebao se buking napraviti, kad se trebaju puniti za sljedeću godinu kapaciteti, onda se dogodi da netko kaže da će se među stopa povećati sa 10 na 13%. Kakvu mi to poruku svijetu šaljemo? Kakvu poruku šaljemo onima koji žele investirati u Hrvatsku? Gospodo mi možemo s vama sklopit ugovor. Kakav vas porez čega sljedeće godine? Ne znam, a isto tako dat ćemo vam jamstvo. Nećemo dati novce za plaće da svi hrvatski građani vide da je to za plaće radnika i da to hrvatski porezni obveznici će pomoći onim jadnim ljudima u DIOKI-u da dobiju plaće, nego ćemo mi to na jedan kamufliran način napraviti i onda nekome to pobjegne onako.
Đuro Popijač, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, uvaženi kolega. U svojoj raspravi ste dobro argumentirali i zapravo raskrinkali ovu mantru i laž da je hrvatska Vlada dala hrvatskom gospodarstvu u ovoj godini preko 8 milijardi kuna. Zapravo to apsolutno nije istina. Da je i djelomično istina, barem bi se nekakvi efekti vidjeli, a kakvo je stanje u hrvatskom gospodarstvu to više i gotovo ne treba ponavljati. To se vidi naravno i u izvršenju proračuna gdje su sve one pozicije i u pojedinim ministarstvima izvršene sa 2 ili 3% direktnih subvencija osim 50 milijuna kuna preko Fonda za gospodarsku suradnju u Centar banku. To je doprinos hrvatskom gospodarstvu ove Vlade. Spominjali ste isto tako, a vrlo je zanimljiva ova diskusija i jamstvo, dakle hrvatska Vlada je ove godine do 30.6. izdala 4 i pol milijarde kuna državnih jamstava. Ovdje piše kome? Osim onome koji se ovdje spominje nekakvoj turskoj firmi. Što se može smatrati pod razlogom za davanje jamstva piše da se oni, da se financijska državna jamstva izdaju za potporu kapitalnim ulaganjima u razvitak kojima se poboljšavaju opći uvjeti gospodarskog djelovanja itd. Na rashodovnoj strani vidimo da se aktiviralo jamstvo za … [[Govornik se ne razumije.]] i sad smo po prvi puta čuli da nekakva turska tvrtka privatna sudjelovala u isplati plaća za DIOKI preko državnog jamstva. Može li to itko razumjeti što se tu dogodilo i zašto je to tako? Kakova je to transakcija i kakav je pravni razlog i pravni uopće pravna mogućnost postojala da se tako nešto dogodi i da se tako nešto radi i koje su posljedice toga i naravno koji rezultat svega toga i kako je na kraju krajeva završila ta priča sa DIOKI-em doznali smo evo ovih dana.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Vidite kolega Popijaču, u silnoj želji da napadnete nekoga omakne vam se, izgubite. Pa to se kolegi dogodilo jednome, izgubite loptu i primite gol. Tak' se njima danas dogodilo u toj raspravi. Da smo mi slučajno rekli to da se koristilo onda bi nas napali na ovakav ili onakav način. Zakonom je propisano zašto se daju jamstva. Ista priča sanacije jedne privatne banke bila je izjava ako to ne napravimo državni proračun će izgubiti 500 milijuna. Ne, treba reći da se osigurana štednja ne isplaćuje iz državnog proračuna nego se isplaćuje iz DAB-a. I to su sredstva koja ulažu poslovne banke na ime osiguranja uloga svojih štediša. Prema tome, dakle dvije dezinformacije. Dakle, možemo 50 milijuna uložit u privatnu banku, ali problem je razmišljat o tome da nađete strateškog partnera za 25% u jedinoj državnoj banci ili da nakon što je ta državna banka sanirana sa 400 ili 500 milijuna kuna 2010. godine vi nju prodajete za 800 milijuna kuna. Znači, vi ste tom kupcu koji kupuje tu banku dali 400 milijuna državnih novaca. I kad bi tu dodali neke druge stvari, onda bi se moglo razvest tu niz pitanja. Ali nije izvršenje proračuna za politikanske rasprave. Vi ste se dotakli ključnog momenta. Koliko je potrošeno u 2 ministarstva, zapravo možemo dodati i treće, a to je Ministarstvo regionalnog razvoja koje bi trebalo misliti o dizanju infrastrukture kao osnovnog preduvjeta za ulaganje i 2 ministarstva koja su trebala pomoći hrvatskim poduzetnicima koji ne mogu doći do novaca. Jedno je iskorištena sredstva 10%, od toga na poslovne kartice, ručkove, za traženje investitora na Dalekom istoku. I ja da vam iskreno kažem više tam kad krenem prema aerodromu nemrem hodat od tih kosookih koji su došli investirat u Hrvatsku na ime onih silnih ručkova koji su potrošeni na kartice. A kad ste već to spomenuli kolega Popijač bilo bi vrlo intresantno vidjeti koliko danas dužnosnici po razno raznim institucijama troše na kartice i na reprezentacije.
Hvala lijepa. Franjo Lucić, replika.
Hvala lijepo. Pa evo kolega Šuker vi ste u svom izlaganju govorili o gospodarstvu kako je u teškoj situaciji, a istovremeno smo ovdje svjedoci kako je ministar nekoliko puta rekao i optužio gospodarstvo i gospodarstvenike da su dobili 8 milijardi kuna, a ništa nisu napravili. S druge strane sam siguran da reforme koje su trebale biti provedene nisu provedene i da je to jedan od glavnih razloga upravo što se danas ovdje nalazimo u ovoj situaciji. Kada govorimo o gospodarstvu i poreznoj politici koja je doista represivna ona je ostavila duboke tragove u gospodarstvu i bojim se da gospodarstvo u Hrvatskoj se neće još dugo oporaviti. Stoga, sve ovo što ste rekli i sve ovo što govori Ministarstvo financija i ministar i zamjenik su informacije koje zavaravaju ovaj narod. Jer upravo ovaj deficit koji je danas 11 milijardi za 6 mjeseci danas je već 14 i koncem godine će biti 17. Pitam ja vas sve skupa koji vodite ovu politiku prema gospodarstvu da li je to politika koja daje garanciju budućnosti i opstojnosti čovjeka koji se bavi gospodarstvom ili doista vodite jednu politiku koja će nas odvesti u negativnom smjeru? Jer ovo sve što ste dosada učinili bez obzira na vaše hvalospjeve to nije istina. Potkrepljujem upravo izvršenje vašeg proračuna za 6 mjeseci gdje ste u Ministarstvu gospodarstva od 1 milijarde i 800 tisuća kuna svega izvršili 15%, u Ministarstvu obrta od 700 milijuna izvršili ste 10%. Pa da li su to poticajna sredstva svim gospodarstvenicima i da li doista je to dovoljno da bi se gospodarstvo vratilo na onu razinu na kojoj je nekada bilo? Hvala lijepa.
Kolega ali replicirate kolegi Šukeru, a ne Vladi. Ivan Šuker, odgovor.
Hvala lijepo. Drugi put gledaj mene kad repliciraš, jesi čuo, nemoj gledati tamo Lalovca. Kolega Luciću što bi zamjenik ministra financija mogao reći nego naprosto činjenice. Isto kao što su činjenice njihove fiskalne projekcije. To je istina od koje se ne može pobjeći. On je danas na uvijen način pokušao reći da određeni ministri nisu proveli strukturne reforme tj. da se odstupilo od programa Vlade. A s obzirom da je proračun osnovna poluga za vođenje ekonomske politike to je najbolja potvrda da nekakav kvazi program Vlade koji nikada nije postojao niti postoji se ne izvršava. Druga stvar kad govorimo o ovih 8 milijardi za gospodarstvo, ja bih volio vidjeti da mi netko s prstom pokaže gdje je tih 8 milijardi u proračunu. Njih naprosto nema. Ja sam pokušao elaborirati samo ona 2% zdravstvenog doprinosa, to je gospodarstvu dovelo možda milijardu kuna, međutim kad se to rastepe na silne stotine tisuće korisnika to je ništa. A ako želite pomoći gospodarstvu u krizi onda bi bila logična stvar da je Ministarstvo gospodarstva i Ministarstvo poduzetništva s obzirom da je imalo već iza sebe jednu sezonu, zapravo godinu, praktički sve ove poticaje dalo na početku godine i da se ne … [[Govornik se ne razumije.]] u polovici godini. A ne, ajmo mi HANDA-u ubaciti u Ministarstvo gospodarstva da si prigrabimo milijardu kuna prihoda, nećemo imati milijardu kuna rashoda i automatski smo si umanjili deficit. To su te knjigovodstvene egzibicije koje kad se malo pogledaju u proračunu, a nažalost oni koji nam daju novce, koji nam daju kredit sve to vide. Oni znaju čitati to u proračunu. I ovo sve što sam ja danas govorio oni to nažalost vide. I zato i je bila poruka ministru da se u ovom trenutku sa ovakvim fiskalnim projekcijama i sa ovakvim kretanjima u ovoj godini ne može u Americi zadužiti ispod 7%. A to bi bila tragedija jer Hrvatska u godinama kad je bila najteža kriza, kad burze nisu praktički funkcionirale po 4, 5 mjeseci nije plaćala veću kamatu od 6,5%.
Josip Borić, replika.
Hvala lijepo. Pa kolega Šuker moram najprije priznati da mi je žao što danas nema ministra ovdje, ministra financija, jer je on bio iskren i rekao da je car gol. Pa vi ste u svojem obraćanju tj. u obraćanju u ime kluba o izvršenju proračuna objasnili lijepo zašto je car gol. Međutim, s naše desne strane kolege kao dvorjani, kao dvorske lude cijelo vrijeme plješću i govore da car nije gol nego da se ipak u međuvremenu u ovih par dana obukao. To je naš problem, što ne želimo priznati istinu i ne želimo utvrditi da je naša državna ekonomska politika loša. Ona je depresivna, ona ne daje nikakvu perspektivu mladim ljudima. I onda slijedom toga utvrđujemo sve aktivnosti i naravno u proračunu vidimo egzaktne brojke. Njih se ne može mijenjati, o njima je i zamjenik govorio na svoj način, mi ćemo na svoj, ali ne vidimo nikakva rješenja. Mi nismo ni od zamjenika čuli što dalje, kako dalje. Kako riješiti ono što nismo uspjeli vidjeti u 6 mjeseci? Pa spomenuli ste Ministarstvo regionalnog razvoja. Imamo zajmove koji su podignuti u puno većim iznosima nego što su im razdjeli u Ministarstvu regionalnog razvoja. Pogledajmo ostvarenje, svi zajmovi ili su skroz na ničemu, znači nula realizacija kao što je EIB 3, a bilo je 50 milijuna kuna, ili imamo 100% realizaciju kao što je EIB 1. Znači, ovi koji su ispucali sve u 6 mjeseci, u sljedećih 6 mjeseci ne radimo ništa, a ovi nismo iskazali očito jer se ništa ne događa, jer mi ne znamo zašto lokalna samouprava nema pravo dobiti ta sredstva. Dolazi se u ministarstvo, onda se čelnike upućuje na to da postoje fondovi, bez obzira što na zajmove plaćamo kamate i moramo ih vratiti, ne damo im mogućnosti da danas imamo 500 projekata u 500 općina nego izmišljamo priče.
Ivan Šuker, odgovor.
Gledajte kolega Borić, ako znamo da u ovom trenutku glavni investitori ili oni koji nešto investiraju i rade su jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave. Dakle, u svakoj jedinici se nešto kopa i nešto se radi. I kad one najsiromašnije jedinice ne dobiju sredstva koja su im osigurana davno jer ti krediti sa EIB-om su ispregovarani prije 4, 5 godina i dogovoreni onda je logična stvar da oni naprosto ne mogu složiti infrastrukturu da bi sutra došao tamo netko otvoriti radno mjesto. Nemojmo se zavaravati da će netko investirati na ledinu bez infrastrukture, a infrastrukturu jedinice lokalne samouprave ne mogu same napraviti. Druga stvar ti krediti od EIB-a i neki krediti od pretpristupnih fondova su upravo bili sa ciljem da se jedinice lokalne samouprave pripreme za korištenje sredstava europskih fondova. I ako mi na ovakav način koristimo sredstva kredita koji su već ugovoreni samo sa ciljem da imamo manji deficit onda vam je jasno zašto vam je ovakva situacija sa EU fondovima jer za sve te projekte koji se financiraju za EU fondove treba praktički kompletan iznos osigurati prije onda ćete kasnije dobiti sredstva. Dakle to pokazuje kako ova Vlada funkcionira. To više nema veze sa HDZ-om jer oni su dvije godine na vlasti, oni su tu mogli pripremiti, napraviti i mogli su razveseliti čelnike jedinica lokalne samouprave sa određenim projektima. Mi smo tako projekti koji su gotovi se financiraju po nekoliko godina. Evo imate slučaj u toj osnovnoj školi u Novom Čiču u Velikoj Gorici ja govorim od praktički već tri godine, škola je započela se raditi donesena je odluka 2010.započela se raditi 2011., 2012., 2013.gradilište je otvoreno sa dva, tri čovjeka tek toliko da se radi i pitaj boga kada će djeca prvi puta tamo otići u školu. Pa da se u tu školu uložilo da je radio nekakav građevinski obrtnik ili nekakav građevinska firma to bi na određeni način možda smanjilo za dva, tri zaposlena a i diglo BDP.
Goran Marić replika.
Hvala lijepa. Kolega Šuker govorili ste da se poluga fiskalna ne koristi dovoljno, mislim da dvije poluge postoje glavne fiskalna i monetarna, da se fiskalna pogrešno koristi, a monetarna se ne upotrebljava. Ona počiva u miru. I najbolje pokazuju rezultati da recimo prihod od PDV-a u svibnju prošle godine bio veći nego od prihoda od PDV-a u ovoj godini. Smanjenje PDV- au turističkom sektoru i to najizdašnijem sektoru hrvatskog gospodarstva nije cilj pomoći gospodarstvu ali to se htjelo nadomjestiti sa porezom na nekretnine od kojeg se srećom odustalo ali taj najavljeni porez za nekretnine je zastrašio investitore a povećanjem PDV-a sa 23 na 25% zakočila se kompletna ekonomska aktivnost. Ustrašeno je poduzetništvo i istodobno to smanjenje PDV-a na turistički sektor je zapravo bio proračunski suicid čisti. A najveću štetu u svemu tome je donijela predstečajna nagodba koja se predstavlja kao pomoć hrvatskom gospodarstvu, to je najveća šteta kojom se vrši političko nasilje nad većinom malih vjerovnika i nad pravosuđem čak, a vrši se najveća korist poduzetnicima koji su svjesno uništavali svoja poduzeća, iznosili kapital u inozemstvu i danas se natječu za kupnju pojedinih hrvatskih tvrtki u državnom vlasništvu. Taj Zakon o predstečajnoj nagodbi je čisti reprint Hamurabijevog zakonika koji po svojim diskriminirajućim odredbama na to podsjeća i on je dokaz da je u hrvatski poslovni život ozakonjen ekonomski aparthejd koji već dugo vlada i u takvim uvjetima zapravo je onemogućena ekonomska aktivnost i zato jesu svi pokazatelji ovakvi kakvi jesu jer sa činjenicama se ne može raspravljati.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Da kolega Marić dobro ste primijetili taj odnos fiskalne i monetarne politike. mene monetarna vlast podsjeća tamo početkom kada je izbio rat u Hrvatskoj onda su bili oni promatrači EU u … [[Govornik udaljen od mikrofona, ne razumije se.]] oni su se ponašali stalno mi se ne bi šteli mešati. I tak se oni ponašaju. Ali ono što je mene zaprepastilo je izjava bivšeg guvernera koji sadašnjem guverneru govori da je pasivan a radi potpuno isto kao što radi i on. … [[Govornik udaljen od mikrofona, ne razumije se.]] sredstava koji imaju. Porez na nekretnine, najava poreza ne nekretnine je totalno umrtvila tržište nekretnina, ubila građevinsku operativu u RH. možemo pričati što god hoćemo. Predstečajna nagodba … [[Govornik udaljen od mikrofona, ne razumije se.]] međutim ono što ovdje treba jasno reći nije nelikvidnost u Hrvatskoj smanjena za 10 milijardi niti lipa nije nikome plaćena jel predstečajne nagodbe nisu završene nego samo temeljem zakona administrativnim putem su maknuti oni koji su bili blokirani i to se prikazuje kao smanjena nelikvidnost. Ali to je opet ona jedan zakon za kojeg se može reći da je … [[Govornik udaljen od mikrofona, ne razumije se.]] A ovo bi moglo biti popločeno prema negdje dugdje.
Koliko znam i vi ste glasali za njega. Mladen Novak replika.
Hvala lijepa. Pa kolega Šuker u par navrata ste rekli da ova tema sigurno nije za populizam i takve stvari pa ja bih vas molio da se i vi ne bavite s tim jer između ostaloga spomenuli ste da je ovaj proračun predvidio ako se ne varam jedno 400 i nešto milijuna kuna manje ulaganja u HŽ jer restrukturiranje HŽ-a je obavljeno i to su sada zdrave firme koje mogu vraćati svoje kreditne obaveze, prema tome ova državna jamstva koja su izdana vjerojatno nikad neće biti aktivirana pogotovo ne u slučaju HŽ carga koji će otići kod Rumunja. Ali htio bih vas nadopuniti ovo je bio sarkazam, nadam se da to shvaćate, htio bih vas nadopuniti rekli ste da su izdana državna jamstva za iznos otprilike milijardu kuna ako se dobro sjećam. Treba dodati tu još i priču oko nabavke 44 putnička vlaka za HŽ putnički prijevoz čija je ukupna investicija od milijardu i 600 milijuna kuna 1,6 milijardi kuna. I moram priznati kada je završen natječaj za proizvođača odnosno za dobavljača tih motornih vlakova. Bio sam iznenađen kada sam vidio da to dobiju hrvatski proizvođač, odnosno konzorcij na čijem je čelu Končar. No međutim, kada sam vidio da iza toga čak ne pomaže ni državno jamstvo da bi se bilo koja banka javila na natječaj koji bi financirao taj projekt onda mi je postalo jasno zbog čega je Končar uopće mogao dobiti taj natječaj. Čisto ovo je bilo zbog nadopune vaše a vi ste spomenuli milijardu kuna a ja spominjem još dodatnih 1,6 milijardi kuna.
Odgovor na repliku Ivan Šuker.
Kolega Novak, mi se tu možemo složiti, samo ovo o čemu vi govorite je nekada bilo financirano iz proračuna. Dakle vidjelo se, zašto sam ja to spomenuo? Pogledajte si raspravu o državnom proračunu i vidjeti ćete rasprave tadašnjeg zastupnika a danas ministra u odnosu na mene koji sam bio ministar. Svaki put mi je govorio da za željeznice izdvajamo premalo. Ja sam to namjerno danas spomenu. Zašto? Zato što sam 2004. naslijedio potpuno identičnu stvar, milijardu i pol kuna izdana jamstva HŽ-u koja su kasnije naplaćena iz državnog proračuna kao protestirana jamstva. A da, ja bih bio presretan kada bi ovih milijardu HŽ i ova njegova društva vratili da ne bude protestirana na način državnog proračuna. Međutim kada pogledate, kada pogledate koje najveće jamstvo je prošle godine i ove godine protestirano iz državnog proračuna od preko 200 milijuna kuna onda ćete vidjeti da se odnosi upravo na HŽ. Zato sam rekao kada sam govorio u ime Kluba da kada želim govoriti o činjenicama ne želim politizirati. Dakle, sve ono što sam rekao u ime kluba možete na pojedinim stavkama naći ili u proračunu, izvršenju proračuna 2013. ili u izvršenju proračuna 2012. Jer nama u Klubu HDZ-a nije u interesu ovdje politizirati. U interesu nam je s obzirom da svjesni grešaka neki i neke stvari koje nismo bili u stanju sami napraviti želimo naprosto upozoriti ovu Vladu da ide u krivom smjeru.
Nadica Jelaš, replika.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice. Pa kolega Šuker, moram reći da je ova vaša zabrinutost za stanje u državnim financijama zaista dirljiva, tim više što ste bili dugogodišnji ministar u prethodnim Vladama. A eto svo umijeće vaše prethodne Vlade, dakle, sastojalo se u tome da ste održavali zapravo jedan privid unutarnje nekakve financijske stabilnosti jer niste iskazivali potpuni deficit. Dakle, šlepali ste i brodogradnju i željeznicu i zdravstvo itd., itd.. Dakle tek ćemo, imali smo zapravo jednu sliku, jednu idilu na papiru a kao u stvarnost. I tek ćemo zapravo kada dobijemo povratnu informaciju od Eurostata a to će biti za nekakvih mjesec dana pa ćemo zapravo vidjeti koliki su bili deficiti prethodne Vlade. Dakle, održavali ste jednu prividnu situaciju financijske stabilnosti a na uštrb ogromnog vanjskotrgovinskog deficita i ogromnog vanjskog duga koji je ovoga trenutka negdje na razini 190 milijardi kuna sa perspektivom da dostigne 200 milijardi. I na tih 200 milijardi imamo svake godine 10, 11, 12, 13 milijardi kamata, 13 milijardi kamata, dakle to je više od iskazanog deficita, to je 10% godišnjeg proračuna. I ako se te kamate ne plate, one ulaze ponovno u dug, dakle više nemamo 200 milijardi javnog duga, imamo 213 milijardi javnog duga. I strašno je, ne znam da li to naši građani znaju da mi od 90.-te na ovamo još nismo platili niti kunu glavnice a kamoli, dakle uspijevamo servisirati jedino kamate. A što se tiče strukturnih reformi, pa eto zašto ih vi niste provodili. Dakle ni u željeznici, ni u zdravstvu, zdravstvo sada saniramo da bismo upravo mogli provoditi Zakon o financijskom poslovanju. Dakle, vi to niste napravili, ova Vlada strukturne reforme provodi a rezultate svega toga vidjeti ćemo na kraju mandata.
Ivan Šuker odgovor na repliku.
... [[Govornik naknadno uključen.]] [[Upadica: Uključite mikrofon.]] Uključujem, očigledno je ovo previše replika. Druga stvar, kolegice Jelaš nisu kamate 13 milijardi, onda očigledno vaše kolege iz Ministarstva financija pišu krive dokumente. Ja čitam on što piše i to govorim. Prema tome, isto tako što se tiče deficita. Pogledajte kada je donesena odluka o sanaciji brodogradilišta i kada se tih 9 milijardi, kojom odlukom Vlade pretvorilo u javni dug. I nije istina da se za tih 9 milijardi nije znalo. Pogledajte unatrag 7, 8 godina, sva ta jamstva su vam navedena u Izvješću o danim jamstvima u državnom proračunu. Dakle, sve imate navedeno. I nije istina da se nije znalo. Ova Vlada je stupanjem na snagu, zapravo na vlast, donijela, mislim da je bilo u veljači 2012. odluku da se jamstva prema brodogradnji pretvaraju u javni dug. Da to nije napravila ova Vlada napravila bi bilo koja koja bi bila na vlasti. Ja znam da ćete se vi svim silama truditi da EUROSTAT-u prikažete da ovih 9 milijardi koji nisu deficit proračuna, njih nemate u deficitu one su jamstva i vjerojatno će sutra biti nekakva protestirana jamstva, prikažite da je to bilo u nekim godinama prije. Ovi drugi deficiti o kojima vi pričate nemaju veze sa deficitima od 2011. prema dolje. Ponavljam, 2008. je deficit bio 2,5 milijarde kuna i daj Bože da vi dođete do ovoga. Ali vi sa lažnim iluzijama da ste smanjili rashode a smanjiti rashode ne možete bez strukturnih reformi, toga morate biti svjesni ste doveli do toga da vam je deficit u prvoj sljedećoj godini eksplodirao na 17 milijardi kuna. Zašto? Pa zato što ste imali krive procjene raste. Imali ste totalno krive procjene, efekte pojedinih zakona koje ćete donijeti ovdje. Zašto mi stalno kada govorimo o nekim zakonima govorimo koliko su potrebna sredstva i koji su efekti tih zakona? Evo zato što nije tu napisano imamo danas efekat deficit od 17 milijardi na godišnjoj razini.
I Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Šuker s pravom ste ustvrdili da je sasvim jasno da do kraja godine možemo očekivati pad prihoda proračunskih i rast rashoda. Da to je sasvim jasno svima koji pročitaju čak i ovaj dokument Vlade koji je upućen nama na raspravu iz, o izvješću o prvih 6 mjeseci jer je jasno da se ne ostvaruje onako kako su oni planirali. Bez obzira što pomoćnik ministra govori, odnosno zamjenik ministra, što već, govori da će biti onako kako su oni planirali i da je ovo sve očekivano. Međutim, oni očito ne razlikuju pluseve i minuse kao što sam ja već to naveo u svom izlaganju i osim toga što ne razlikuju plus i minus zabrinjavajuće je i što ne razlikuju neke puno banalnije stvari. Pa tako kolega Stazić ne razlikuje tamburanje od umjetničke glazbe. Dakle kolega Stazić ne razumije da Bach, Mozart, Sorkočević, Josipović…
Replika kolegi Šukeru.
Da je to umjetnička glazba, a nije tamburanje tipa pjesmuljaka "Igrale se delije". Tu razliku očito mora negdje naučiti i bilo bi dobro da … dodatnu edukaciju jer svaki školovani građanin Republike Hrvatske razlikuje umjetničku glazbu Bacha, Mozarta itd., ono što ja sviram, što može čuti na BBC 3, najboljem klasičnom programu na svijetu, od tamburanja tipa pjesmuljaka "Igrale se delije". To doista mora razlikovati. Mislim da to zaslužuje posebnu skrb i trebalo bi naći načina kako da dodatno educiramo kolege zastupnike iz SDP-a.
Ja razumijem da ste vi bili pogođeni, ali replicirali ste kolegi Šukeru. … [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Vidite kolega Matušić, da se nisu dogodile falš note kolegi Staziću ovaj Visoki dom i hrvatska javnost ne bi saznale zašto se dalo 5 milijuna eura. Mi smo bili uvjereni da je to dano potencijalnom investitoru da se pokrenu neke stvari, kad vidi vraga ti novci završiše, sad veli htjeli su s tim isplatit plaće. To vam je kada se sviraju falš note, možete kad-tad svirati pa to oni koji ne kuže prihvate i onda naleti netko tko kuži note i onda vam popucaju sve žice, tako su i kolegi popucale sve žice dva puta, ali šta mu mi možemo. Međutim ono što je definitivno činjenica, da će deficit državnog proračuna bit 17 milijardi i da će deficit državnog proračuna porast u odnosu na planiranih 60, 70% i to nije samo problem u tome, to znači rast kamatnih stopa bar za 1 postotni poen u odnosu na ono što bi Hrvatska imala da je deficit ostao na istoj razini. To je činjenica i to treba reći hrvatskoj javnosti i nema smanjenja javnog duga dok god imate deficit. Dakle laž je da će se sa prodajom Croatia osiguranja i Hrvatske poštanske banke smanjit javni dug. Ne, nego će se samo za tih milijardu i 800 ova Vlada trebat manje zadužit da bi isfinancirala svoje promašaje koji je u ovoj godini koštaju 17 milijardi kuna. Ali kažem, nekad je dobro da neki zasviraju falš note, dobijete informaciju koju niste znali.
U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Srđan Gjurković.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovani zamjeniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Klub HNS-a podržat će Izvješće o izvršenju proračuna u prvih 6 mjeseci 2013. godine. Dakle, već je ovdje rečeno i zna se da je proračun, izvršenje proračuna u biti rezultat fiskalne ekonomske politike. Dakle u prvih 6 mjeseci odnosno u drugom tromjesečju 2013. blagi je rast gospodarskih aktivnosti, znatno povoljniji od prvotnih očekivanja te stagnatna kretanja na početku trećeg tromjesečja upućuju da bi se ukupni pad gospodarske aktivnosti u 2013. godini kako je bilo predviđeno, bit će manji. U drugom tromjesečju 2013. godine rast gospodarske aktivnosti u odnosu na prethodno tromjesečje prema … podacima iznosio je 0,2%. Pritom se ostvarena povoljna kretanja svih sastavnica agregatne potražnje, a najsnažniji je bio rast izvoza i osobne potrošnje. Na pozitivnoj strani drugog tromjesečja ove godine mogu se navesti i dobri rezultati u turizmu i daljnji rast potrošačkog optimizma koji u biti i inicira i potrošnju osobnu i gospodarski rast. Dakle to vam je da vas podsjetim bilo izvješće Hrvatske narodne banke. Pa kad govorimo o 6 mjeseci izvršenju proračuna, kad govorimo o smanjenju 2 postotna poena na zdravstvene doprinose, za 50% šta smo smanjili vodne i šumske doprinose, sve mjere iz Zakona o investicijama, ulaganju u poduzetnika, oslobađanju poreza na dobit, smanjenju PDV-a i na ugostiteljske usluge očito imaju efekt. Ne onaj koji bi bio potrebit, a to je rast bruto proizvoda koji može pokrit deficit, da li je on 10, 11 ili 13 milijardi ali je potrebit da u biti sanira uopće deficit u Republici Hrvatskoj. Ono što je ključno, da postoje ove fiskalne i ekonomske mjere koje ukazuju na pozitivne trendove, na pozitivne trendove koji se jasno očitavaju kroz brojeve. Želim u ime kluba HNS-a istaknuti ono što je zamjenik ministra financija rekao vezano za 1908 poduzeća koje je uložilo u kapital, skoro 6 milijardi kuna, koje je iznimno bitno što je čisto, direktno mjera ove Vlade, fiskalne politike kako bi ojačale poduzetništvo, kako bi ojačalo njenu poziciju na tržištu kada idu investicije, kada dolaze u banke i preuzimaju kredite jer svi smo svjesni, iznimno je slaba kapitalizacija tvrtki bez ovakvih mjera koje indirektno utječu baš na ovo, a to je mogućnost da se ide naprijed, da se uzimaju kredit za investicije, a ne za preživljavanje. Iako naravno u izvršenju proračuna nemamo izvješće o financiranju Hrvatske banke za obnovu i razvoj, ali i dalje treba naglasit da ona sa iznimnim visokim postotkom u odnosu na prethodne godine ide prema gospodarstvu, ide prema poduzetništvu a sve to u cilju jačanja gospodarstva i zapošljavanja jer rasprava o proračunu bez jačanja gospodarstva, bez rasta bruto proizvoda, bez zapošljavanja u biti sama po sebi ne bi imala smisla jer je to iznimno povezano i to je ono ključno zbog čega i ova Vlada radi i sve mjere koje mi i zakone donosimo su vezani za rast i poticanje gospodarstva. Šta treba reći po pitanju projekata europskih fondova ovdje u proračunu? Jasno piše da u prvih 6 mjeseci po tom pitanju je povećano skoro 50% u odnosu na prošlu godinu ulaganje sredstava za onaj dio koji trebamo mi ulagati kao naš dio komponente za povlačenje sredstava, odnosno za realizaciju projekata. Ono što je bitno isto kazat a vezano je za izvršenje proračuna što u 6 mjeseci to izvršenje određenih pripremnih projekata, dakle i plinifikacija i dogradnja i proširenje plinovoda i dogradnja, odnosno proširenje dalekovoda i razvoja LNG terminala ušao je u, ne onaj paket koji mi imamo kao Hrvatska za kohezijske strukturne fondove, nego je ušao u dodatni paket prioriteta Europske komisije, 250 projekata za EU, interesa EU. Znači, to su dodatna sredstva što je ova Vlada osigurala kroz projekte da budu dio projekata 2014., 2020. i koji nisu vezani za ovu komponentu o kojim govorimo da pola dajemo, a pola možemo povući. I to su sve rezultati fiskalne ekonomske politike ove Vlade. Kad govorimo o rashodima državnog proračuna onda treba naglasiti, treba istaknuti da u tim rashodima rashodi za zaposlene su manji, odnosno ušteda je izvršena od 365 milijuna kuna u odnosu na prošlu godinu. I isto tako materijalni rashodi su 8,5% manji nego za prošlu godinu, pa neovisno o vašim raspravama o Ipod-ima, o vozilima sasvim je jasno ne treba tu demagoški ni populistički branit ulaganje u određena sredstva koja su nužna za funkcioniranje kako Vlade, kako ministarstava. Ako imate auto star 10 ili 12 godina, ako vam je održavanje mjesečno 7 ili 8000 kuna onda sigurno kupnja novog vozila je manji trošak nego održavanje i glumljenje da imate, da ne kupujete nova vozila. U biti bacate novac održavajući stara i neupotrebljiva vozila. Kad govorimo o manjku proračuna i opće države i deficitu i naravnih 13 milijardi, odnosno kako opozicija govori 17 mislim da će izvješće EUROSTAT-a po novoj metodologiji koji uskoro će se objavit pokazat i pravo lice i prošlih deficita i proračuna. Realno stanje ovoga i ono šta nas očekuje u budućnosti. Ključna je stvar za bilo koje izvršenje proračuna, za bilo koji proračun. Naravno očekuje nas Proračun za 2014. godinu. Ključna je stvar rast gospodarstva. I sve mjere i svi instrumenti koje ova Vlada radi usmjereni su rastu gospodarstva i svi pokazatelji ukazuju da smo na dobrom putu, da je prekretnica ova godina i da iduće godine hrvatski brutoproizvod ide u plus. U plus u smislu raste BDP, rast će i gospodarstvo i to je ono zbog čega ova Vlada uspješno uz sve teškoće koje ima što naslijeđene, što zbog recesije, što zbog okoline, zbog stanja u gospodarstvu. Nemojmo zaboraviti, 70000 radnika nije primalo plaće zbog blokada računa u privatnim tvrtkama. Vođeni su kao zaposleni, a nisu bili zaposleni. I to su sve radnici koji su radili u tvrtkama ili u obrtnicima sa blokadama dužima od godinu dana. I onda se čudimo ili se čudite zbog čega je došlo do povećanja broja nezaposlenih na Hrvatskom zavodu za zapošljavanje. Pa zbog toga što smo uveli realno odnos prema realnoj ekonomiji, prema realnim obavezama, a s druge strane koliko god kritizirali s jedne strane, a s druge strane ste podržali Zakon o predstečajnoj nagodbi jedini način u kojem se aktivno sa svim rizicima Vlada RH posebno Ministarstvo financija aktiviralo da spasi ono što se spasit može. Jer stečajevi su pokazali da ne mogu biti temelj na kojem se može realno, brzo spašavat ono što je potrebito u hrvatskom gospodarstvu a radi se posebno i isključivo o privatnom sektoru. I to je jedna od mjera i ključnih instrumenata kojim ova Vlada ne samo puni proračun, nego osigurava poduzetnicima da nastave radit, zaposlenima da i dalje primaju plaću i da se može stvarat novo stvorena vrijednost. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Jasen Mesić, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa štovani kolega, lijepo ste izreferirali i pročitali nam iz uvodnog materijala ovog zakona sve što ste nam htjeli reći. Izgubili smo 10 minuta, a ono što ste trebali kolega kao predsjednik Odbora za financije svaki drugi mjesec imati tematsku sjednicu gdje bi analizirali stanje u proračunu, o financijama, pozvat meritorne stručnjake sa sveučilišta, sa fakulteta, iz Gospodarske komore, iz ekonomskog instituta iz Ekonomskog instituta gdje bi mogli analizirati sadašnje stanje i onda ne bi morali slušati ovakvo vaše izlaganje u ime kluba koje ne vjerujem da i vi sami vjerujete u njega. To je broj jedan. A broj dva, ako već ne smijete tematske sjednice raditi gdje ćete se dotaknuti u SDP-ova ministarstva onda lijepo uzmite ona ministarstva i one probleme izvršenja proračuna koje kontroliraju HNS-ovi ministri. Pa kad kažete da je priprema projekata za EU 50% bolja nego prošle godine, a ove godine vam je u prvih 6 mjeseci u Ministarstvu kulture 7,8% a 50% su bolji nego prošle godine. Zato što prošle godine su bili ispod 4% u prvih 6 mjeseci, što je stvarno za čestitati i stvarno izaziva oduševljenje opće među građanima i među svima nama. Zato vam predlažem i dajem inicijativu da umjesto što nam tu prepričavate ono što je napisano, što nas uvjeravate u nešto što sami ne vjerujete sazovite tematsku sjednicu, nemojte vjerovati nama pozovite stručnjake sa strane da izanaliziramo stvar. Sigurno će vam i kolega Rađenović koji vodi Odbor za gospodarstvo sigurno će vam se i on pridružiti u toj tematskoj sjednici sa dobrim prijedlozima kako izaći iz sadašnje gospodarske situacije. Prištedjet ćemo si ovdje vrijeme i živce i sebi i hrvatskim građanima.
Odgovor na repliku, Srđan Gjurković.
Hvala kolega naravno na vašim primjedbama. Vidim da je bilo i zabavno u vašem klubu. Dakle, ako ja kažem da je u drugom tromjesečju rast gospodarske aktivnosti, da je rast potrošačkog optimizma onda ja ne čitam izvješća niti Vlade niti ekonomskih specijalnih analitičara kojih imamo jako puno pa se i sami ne mogu često dogovoriti koje mjere bi trebalo raditi. Ja čitam iz izvješća i analize HNB-a i to jasno onda ukazuje da su određeni trendovi gospodarski pozitivni. Ekonomski analitičari su tu da analiziraju, a Vlada je da vodi posao, da vodi ekonomsku i fiskalnu politiku i da je zato dobila mandat od građana. Da je mandat od 4 godine, ali ono što smo naslijedili od vas očito nije preko noći moguće promijeniti.
Domagoj Milošević, replika.
Hvala vam gospođo potpredsjednice. Pa ako je nekom zaista bilo danas teško ovdje govoriti uvaženi kolega Gjurkoviću onda je to sigurno vama. I to dvostruko vam je bilo teško. Prvo kao predsjedniku Odbora za financije koji nesumnjivo zna pročitati brojke i proračun i izvršenje proračuna, a drugo kao član liberalne stranke koja bi se trebala zalagati za ovaj jedan privatni sektor, jačanje privatnog sektora što ova Vlada ne radi. Međutim, braniti neobranjivo je zaista nemoguće pa tako moram vam reći dakle izvlačiti se na HDZ nakon 2 godine mandata zaista više ne impresionira apsolutno nikoga. Međutim, ono što impresionira svakoga normalnoga impresionira da govorite o deficitima i o upravljanju državnim proračunom kad uspoređujete 2013. ili 2011. Dakle, 2011. predizborna godina, 14,5 milijardi kuna deficit u relativno teškim okolnostima bez ijednog rebalansa državnog proračuna nakon što je 6, odnosno 12 mjeseci prije zakonskog roka ukinut krizni porez, bez ijednog rebalansa. Dvije godine kasnije deficit će biti jedno 20, 30% veći nego što je bio 2011., gospodarstvo se urušilo novih 3%, o nezaposlenima i sve dakle danas ovdje da ne ponavljam. I ono što u svakom slučaju još impresionira, a to je da ovdje netko ima uopće srca govoriti o investicijskoj klimi, o poduzetničkoj klimi u zemlji koja je jednu stopu PDV-a će promijeniti tri puta u jednoj godini. Ne znam, možda umjesto ono četvrtkom umjesto na Burzi da se u Vladi izvikuju stope PDV-a po vrsti proizvoda, svaki tjedan nova.
Odgovor na repliku, Srđan Gjurković.
Poštovani kolega ja se s vama slažem da mijenjanje poreznih stopa nije dobro i o tome ne treba naravno raspravljati. Što se tiče jačanja sektora privatnog i da ova Vlada to ne čini ja ću opet ponoviti pa sad kako vama to izgledalo Zakon o predstečajnoj nagodbi odnosno financijskom poslovanju je jedan od elemenata koji pomaže s jedne strane apsolutno poduzetništvu zato što dosada tom poduzetništvu je dopušteno da ne plaća svoje obaveze i da u toj spirali neplaćanja u biti stvori jednu nelikvidnost u kojoj biti poduzetnik je izuzetno teško jer ono pravilo tuži me pa kad se naplatiš više u ovoj državi neće vrijediti i to je jedno od iznimno dobrih situacija kod Zakona o financijskom poslovanju gdje se više ne može tako govoriti niti tako raditi. Zakon o poticanju investicija i investicijskog okruženja stimuliranje i pomaganje i sufinanciranje zapošljavanja, odnosno oslobađanje od poreza na dobit to je nešto što sigurno je dobro i što pretpostavljam i vi pozdravljate kao i Zakon o strateškim investicijama gdje zbog birokracije na lokalnoj samoupravi moramo osigurati prostor poduzetnicima da jednostavno brzo temeljem prostornih planova uređenja lokalne samouprave osiguramo investicije koje su zapele već 7, 8 godina. Pa to kad govorimo o prošlosti onda moramo se uvijek doticati i ovoga deficita i recimo kamata koje će 2014. sigurno biti oko 12 milijardi kuna. Te kamate nisu naravno nastale u ove godinu, dvije, one su nastale negdje prije, nekad prije zbog nekog zaduženja pa onda se to treba i spomenuti da se zna zašto, kada i kako.
Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Gjurković ja znam da je vaša Vlada naslijedila ne prazne ormare ili kako ono kaže netko kosture iz ormara negoli praznu kuću i da za dvije godine se nije ta kuća mogla napuniti, ali način na koji je ova Vlada, a i ovo izvješće koje nismo dobili, kojega ja nemam, imamo jedan primjerak po klubu, dakle gdje ja moram od kolege Bubala koji sad govori posuđivati ovaj primjerak i vidjeti što to piše u njemu jel' što je vrlo zanimljivo, dakle način na koji vaša Vlada vlada ikako provodi poglavito evo možemo govoriti i o poreznoj politici o voluntarizmu, lutanjima u poreznoj politici, pa evo bit će porez na nekretnine pa neće biti, pa bit će oslobođen porez na prvu nekretninu pa hoće se osloboditi porez na prvu, pa onda Štedno-kreditna zadruga ima poticaja, nema poticaja državnog itd. dakle ta lutanja i odluke koje su donošene su dovele do toga da danas u Hrvatskoj zapravo vlada opće siromaštvo i nezadovoljstvo. Nije mi jasno da vi govorite tako kao da bi se moglo reći blago nama, ni briga ni pameti kao što nema ni ova Vlada zapravo.
Odgovor na repliku Srđan Gjurković.
Pa ja ne očekujem kolega da vi hvalite ovu Vladu jer vi ste se definirali da ste u opoziciji i opozicija naravno ima razloga da kritizira i uvijek se i kada je najbolje može se kritizirati. Ono što mene na neki način žao mi je što ne nudite određene druge projekte odnosno načine ako već mislite da ova Vlada ne radi dobro, na koji način kojim fiskalnim ili ekonomskim mjerama ali realnim ne onim demagoškim, nemojmo smanjivati, dajte ono dignite, ono spustite itd. sve se ono što se radi vi pretpostavljam da znate ali ne želite reći. Rade se modeli, modeli A,B,C,D zavisno od situacija zavisno o određenim okolnostima na koji način osigurati normalno funkcioniranje proračuna što je sasvim jasno da on funkcionira da uopće nije upitno po pitanju bilo kojih izdataka da proračun ne funkcionira, da država uredno podmiruje svoje obveze prema Zakonu o financijskom poslovanju. Prema tome, rasprava o tome da li ova Vlada zna ili ne zna, hoće li ona uvesti ili neće porez na nekretnine dakle ministarstva se usuglašavaju i političke stranke se usuglašavaju. HNS je jasno rekao da poreza na nekretnine neće biti dok gospodarski rast ne bude najmanje tri mjeseca da se ne vide reakcije, da se ne vidi pozitivan trend i on se do tada neće uvesti. Da li je porez na nekretnine ili porez na imovinu dobar, postoji svugdje u svijetu treba ukinuti još određene parafiskalne namete ali uvijek je u politici tajming onaj bitan, ključan ne samo radi reakcije javnosti nego radi životnosti, realnosti i pristupa politici na način koji je najadekvatniji i najpotrebitiji u datom trenutku.
Đuro Popijač replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Gjurković dakle kako to konstantno ponavljate da neki pokazatelji ukazuju na to da smo na dobrom putu. Pa koji to pokazatelji ako mislite na RH? možda to mislite na pokazatelje u nekim zemljama EU, Njemačkoj, ne znam, Kini možda? U Hrvatskoj ne možete pokazati takve pokazatelje. A pokušajte pitati bilo kojeg gospodarstvenika, poduzetnika, srednjeg, malog, velikog što misli u kakvim okolnostima uvjetima danas živi u odnosu pa evo što često spominjete u ono naslijeđe i u vremenima naslijeđa na koje se tako lako i tako žestoko obrušavate? Pitajte ih kada im je bilo bolje funkcionirati i kada su imali bolje uvjete za poslovanje, sada ili samo pred dvije, tri godine u vremenima najteže gospodarske krize? Spominjete 70 tisuća ljudi koji su radili a nisu dobivali plaće, pa navedite izvor iz kojega taj podatak crpite. 2011.godine postojao je službeni dokument Gospodarsko socijalnog vijeća, a ja se nadam da znate tko sjedi unutra, dakle sindikati, poslodavci i Vlada koja je objavila podatak nakon vlastitog istraživanja da se radi o 15 do 20 tisuća ljudi koji rade a povremeno ne dobivaju plaću. I nemojte konstantno iznositi te laži. To je možda bilo 2012.godine kada ste vi došli na vlast, a nikako ne 2011.godine jel to je laž. Postoji službeni dokument Gospodarsko socijalnog vijeća i nemojte obmanjivati javnost. Dalje, što ste učinili sa predstečajnim nagodbama? Pa naravno opraštate dugove partijskim prijateljima, pa to čitamo svaki dan sve više o 70 milijuna kuna ne znam neću sada ponavljati uvažene gospodarstvenike kojima se svaki dan opraštaju dugovi. Ali znadete li vi kolega koliko je radnih mjesta izgubljeno u tvrtkama koje su nastradale jer ne mogu naplatiti svoja potraživanja zbog tih istih nagodbi? To će izaći na vidjelo pa ćete vidjeti što je rezultat vaše politike.
… [[Govornica se ne razumije.]] vodite računa o vremenu. Baš uživate što ste prekoračili vrijeme. Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Vidim kolega da ste se kako se ono kaže dobro zapalili jel što znači da sam očito pogodio. Ne, ja naravno da nema razloga da lažem mislim da postoje dokumenti iz rujna i listopada prošle godine kada smo donosili Zakon o predstečajnoj nagodbi koji ste i vi podržali koji su podijeljeni i zastupnicima i ministar financija je jasno rekao to su izvješća FINA-e o blokiranim firmama iznad 365 dana što obrtnika, što pravnih osoba. Prema tome to su dostupni dokumenti iz 2012.godine tako da po tom pitanju nema razloga da se užgate što bi mi doli u Dalmaciji rekli jel to su dokumenti službeni. Po konkurentnosti ako se ne varam smo na svjetskoj listi sa 84.pali na 76.mjesto odnosno skočili smo nije ništa posebno ali ukazuje da apsolutno poduzetnici koje se intervjuira ne vas i mene nego poduzetnike ukazuju na to da je ova Vlada sa svim svojim mjerama ipak pokazala i dokazala veću osjetljivost prema problemima poduzetnika a o svim ovim smanjenjima određenih dažbina i parafiskalnih nameta već smo razgovarali. Mislim zadovoljstvo poduzetnika pretpostavljam apsolutno da je u turističkom sektoru. A što se tiče, opet kažem predstečajne nagodbe, tko je zadovoljan, tko nije zadovoljan. Gledajte, jasno je da odlazak u stečaj svih tvrtki na način kada se stečaj provodio i kako se provodi, jer to više nije u ingerenciji izvršne vlasti bi doveo do toga da i ovi poduzetnici o kojima [[Upadica: Hvala.]] Vi govorite da oni ne mogu ništa naplatiti onda tek ne bi mogli naplatiti.
U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice, poštovani predstavnici resornog ministarstva, kolegice i kolege. Pred nama je prijedlog Polugodišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna Republike Hrvatske za prvo polugodište 2013. godine i Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za prvo polugodište 2013. Naime, Klub HDSSB-a gledajući ovo izvršenje proračuna za prvih 6 mjeseci može reći da se hrvatskoj Vladi, ovo je jasan signal, ovo je zvono na uzbunu zbog enormnog deficita. Odmah na početku želim reći da HDSSB nije pripremao, nije kreirao, nije provodio, nije ni glasovao za ovaj proračun a nisu ni prihvaćeni amandmani ili oni projekti koje smo predlagali kada smo vidjeli proračun za 2013. godinu. Naime gledajući izvršenje proračuna za prvo polugodište i gledajući brojke koje su neumoljive ali isto tako slušajući i resornog ministra, ministra Lilnića i njegove najave ali bez rasprava o prodaji nacionalnog srebra prije svega Croatia banke, HPB-a, cesta i gledajući brojke koje se žele ostvariti s tim prodajama i gledajući deficit koji projiciramo da će biti do kraja godine onda smatramo da sve te prodaje neće biti dovoljne za krpanje tog deficita. Jer ono što se čini a upravo je to potrošnja sredstava, potrošnja i rashodovna strana proračuna možemo reći da se ne vodi jedna sustavna politika. Zašto? Prihod u prvih 6 mjeseci je 52 milijarde 298 milijuna kuna, rashod 63 milijarde 731 milijun manjak od 11 milijardi i 432 milijuna kuna. Planirani deficit je bio za ovu godinu 10 milijardi i 246 milijuna 915 tisuća jasno gledajući prvih 6 mjeseci mi smo deficitom probili sve ono što se moglo probiti ali nema sustavne politike. Pa često slušajući ovdje u Saboru vidimo treba ulagati u Centar banku, ne treba ulagati u Croatia banku ili u Poštansku banku. Hrvatska mora odlučiti kojim će putem. Ovaj put kojim se ide enormnog zaduživanja, stvaranja deficita je kratkoročnog daha. Gledajući o fiskalnoj i govoreći o fiskalnoj odgovornosti onda možemo reći da se treba ona promatrati i srednjoročno i dugoročno. Ali vidimo da se ovdje ne promatra ni kratkoročno. Ne gleda se što će biti do kraja godine, ne gleda se što će biti u idućih par mjeseci i koliki će biti deficit. Ono što nas posebno zabrinjava, to je i kreditni reiting Republike Hrvatske, kreditni reiting naših građana, naših poduzeća, javnih sustava. I onda nas ne čudi što ovakvim sustavom upravljanja dolazimo do toga da hrvatski kreditni reiting se proglašava smećem. Gledajući manjak od 11 milijardi 432 milijuna a gledajući i poziciju koja piše razlika između viška i manjka. Bojim se da ovaj višak moći ćete izbaciti komotno iz tablice u idućih par godina. Jer projekcije ali i bruto društveni proizvod i makroekonomsko okruženje koje imamo jasno ukazuje da višak sigurno nećemo imati. Gledajući račun financiranja, gledajući primitke od financiranja imovine i zaduživanja od 21 milijardu i 584 milijuna kuna prošle tj. 2012. prvih 6 mjeseci 15,3 milijarde onda vidljivo je koliko više crpimo upravo od zaduživanja. A naglasak je na zaduživanju. Primici od zaduživanja je 9 milijardi i 102 milijuna. A znamo mi onu poslovicu tko živi na kredit umire na rate. Umire nam cijela Republika Hrvatska ne samo demografski nego na sve druge načine. Gledajući 2012. kada je prvih 6 mjeseci vraćeno dobar dio iz refinanciranja 8 milijardi 974 milijuna ove godine 6,6 milijardi vjerojatno opet refinanciranjem. Ali znate kada uđete u refinanciranje i kamata onda banke ne gledaju na to blagonaklono a tu je vidljiv onda i kreditni reiting. Gledajući pojedine stavke u proračunu, gledajući prihode od poreza koji jesu nešto malo narasli za oko 118 milijuna, gledajući prije svega porez na dobit koji je pao dijelom zbog reinvestirane dobiti ali ja bih rekao da dobrim dijelom upravo zbog onih ugovora koje smo imali s CEFTA-om vezano za naša tradicionalna tržišta, gledajući i neprilagođenost europskim prostorima, gledajući pad izvoza, gledajući sve ono što se događa upravo u našim najznačajnim proizvodnim tvrtkama možemo očekivati i daljnji pad poreza na dobit u idućem vremenu. PDV je povećan za 7,54% ili milijardu i 416 milijuna ali tu se vidi lutanja, lutanje porezne politike koja jedan dan ide sa jednim PDV-om, drugi dan sa drugim PDV-om pa bojim se onda da nije rađena procjena. Bilo bi to mudro ako je ministar predviđao da će smanjivanjem PDV-a pohvatati ono što je bilo na crnom tržištu, neke koji nisu vjerojatno bili u sustavu i ove fiskalne kase itd. Ako je to bilo na takav način planirano, a ja procjenjujem da nije, onda je to bilo mudro. Ali na ovakav način mijenjati u nekoliko mjeseci stopu PDV-a sigurno da nije ohrabrujuće ni za naše hotelijere ni za ulagače koji žele ulagati na našem prostoru. No maloprije je netko govorio o depresivnom stanju. Pa onda kada pogledamo potrošnju recimo alkohola i alkoholnih pića ispada da pijemo 13,72% više nego u prvih 6 mjeseci prošle godine, izgleda da pijemo više kave 19,54% više nego prošle godine, kockamo se u Hrvatskoj više za 10% nego prošle godine, ali ono što je evidentno izgleda da manje pušimo za 6%. Pa bojim se da se ne bih složio s tim. Ja mislim da je ipak u pitanju ova neka granica i uvoz duhanskih proizvoda i donošenje potrošačke košarice sa prostora i Bosne, ali isto tako i Srbije jer naši ljudi su i na granici mogućnosti kad govorimo o potrošačkoj košarici pa onda sigurno koriste i nastoje što jeftinije doći do proizvoda, a isti proizvod nalaze preko granice značajno jeftinije. Gledajući i poziciju 6422, poziciju zakup i iznajmljivanje imovine, ali isto tako gledajući ono što radio AUDIO i što radi danas DUDI, možemo reći da je prihod smanjen za 17%. Kojem bi se to privatniku dogodilo da ima masu poslovnih prostora, zgrada, objekata, a za koje uopće ne raspisuje natječaj. Pa imamo mi mogućnost vidjeti primjerice u gradu Osijeku, u centru grada Osijeka više lokala za koje upravo DUDI nije raspisao nijedan natječaj. Prolaze mjeseci, prolaze godine, dobivaju upozorenja, dobivaju sugestije no oni ne slušaju, ne vide i onda nakon takve nebrige ne čudi nas smanjivanje upravo te pozicije na prihodovnoj strani upravljanja imovinom, državnom imovinom za 17%. Država je loš gospodar i pokazuje se to upravo i na ovoj stavci. Prema tome upravo decentralizacija, regionalizacija, ali i prepuštanje jedinicama lokalne uprave da upravljaju dijelom imovine koja je na njihovim prostorima bilo bi puno efikasnije i puno bolje. No ono što raste, raste pozicija 3233, promidžba, informiranje za 23,68%. Vjerojatno treba ono sve što je loše pokušat kroz informiranje i promidžbu na neki način izgladit i na jedan drukčiji način prezentirat. Gledajući poziciju 096, to je Ministarstvo zdravlja, gledajući plan koji je za ovu godinu i gledajući ono što je potrošeno, potrošeno je 64%, ali mi možemo sa sigurnošću reći da zdravstvene ustanove nisu sanirane pa kad krenemo od KBC-a, kad krenemo od razgovora sa pojedinim dobavljačima tih sustava onda možemo reći da one 3 milijarde o kojima ste pričali nisu bile dovoljne, da su dubioze puno veće i one svakodnevne rastu. Isto tako gledajući pojedina ministarstva, kao što je Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta, koji su recimo Ministarstvo gospodarstva izvršenje 15,77%, Ministarstvo poduzetništva i obrta 10%. Pa koliki bi, kolegice i kolege, bio tek deficit da su ta ministarstva nešto odrađivala, da su ta ministarstva ubrizgavala sredstva i razvijala ovaj prostor, jačala konkurentnost, poticala gospodarstvo i pripremala se i za projekte Europske unije. Isto tako i ministarstvo koje je nama značajno, to je Ministarstvo regionalnog razvoja, samo s 34% je imalo izvršenje. Gledajući poljoprivredu za koju smo upozoravali da neće biti dovoljno sredstava, izvršenje je 61,87%, a to da neće biti dovoljno sredstava najbolje osjete naši poljoprivrednici po našim ruralnim prostorima, po Slavoniji i Baranji. Želim reći da smjernice se vide, ali ne vide se mjere, ne vidi se izlazak iz ove situacije, mogućnost da se smanjuje deficit, da se izlazi iz krize, da se vide jedne reformske mjere koje bi dovodile i do ulaganja i do jačanja gospodarstva. Nema više varanja Europske unije oko financija. Traži se fiskalna konsolidacija i traže se reforme. Prema tome, odgovor i Europske komisije … vrlo žestok nakon što bude se vidio koliki će biti deficit, a mi procjenjujemo da će on biti preko 17 milijardi kuna u ovoj godini, e onda ćemo vidjeti reakciju Europske komisije, a onda ćete vidjeti i povećavanje kamata na one kredite koje Hrvatska koristi. No ono što nas brine, kad govorimo o zapošljavanju, zapošljavanja gotovo da nema pa kad i gledamo pojedine stavke, kao što je zapošljavanje hrvatskih branitelja, iskorištenje samo 13,54% to je sramotno. Ispada da nitko neće zaposliti hrvatske branitelje i nitko uzeti ova sredstva. Prema tome, tu se još više trebamo angažirati kroz resorna ministarstva. Moraju se rješavati dubinski problemi, a ne kozmetičke mjere provoditi po resornim ministarstvima. Mora porezna politika biti vrlo određena, određena za srednjoročno i dugoročno razdoblje i tu ne smije biti lutanja. Gledajući naše banke koje još uvijek su stabilne, ali i procjene analitičara da izloženost pojedinih banaka u Republici Hrvatskoj javnim sustavima može ugroziti njihovo poslovanje, ali i kreditni rejting, sigurno nas zabrinjava. S ovim prodajama ispada da će Hrvatska sve prodati u idućih nekoliko mjeseci, pa s čime ćemo onda financirati deficit u idućoj 2014. godini. Fiskalna odgovornost je zbog generacija koje dolaze, ali u ovom trenutku ispada zbog generacija koje odlaze izvan Republike Hrvatske i nalaze svoj kruh. Mi gledamo isto tako i našu konkurentnost i okrećemo se oko nas. Zašto u Hrvatskoj ne dolaze greenfield investicije? Pa iz jednostavnog razloga zato što naše okruženje je puno povoljnije, puno stabilnije i pruža mjere koje su značajnije upravo da bi netko financirao i realizirao svoj projekat. Ono što je važno za našu regionalnu stranku to je da nema ujednačenog razvoja Republike Hrvatske i to je ono što vidimo i u izvršenju ovog proračuna koji se nalazi pred nama. Prema tome, evidentan je gospodarski pad, evidentan je pad proizvodnje, pad izvoza, evidentni su svi makroekonomski elementi koji nas ne ohrabruje. Prema tome, nužan je rebalans. Kako će se zatvoriti ono što je potrošeno, potrošeno već do danas, a deficit do danas je 13,3 milijarde kuna. Prema tome, ovakva situacija je za nas neodrživa, ovaka situacija traži hitan rebalans i mijenjanje politika koje bi značilo više sredstava za gospodarstvo, stvaranje jedne druge atmosfere za jačanje gospodarskog potencijala, ali i ulaganja zemalja koji žele ulagati u Republiku Hrvatsku, koje žele realizirati pojedine projekte i koji još vide ipak malo interesa na našem prostoru. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Prelazimo na replike. Domagoj Milošević, izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice. Pa uvaženi kolega Bubalo dobro ste napomenuli činjenicu da je zaista čudna politika koja novac poreznih obveznika ulaže u privatnu banku koja u roku od par mjeseci propadne, a istovremeno se prodaje posljednja hrvatska državna banka. Međutim, ima još nešto puno gore i puno teže, a to je fondovi i gospodarska suradnja o kojima govorimo u ovom slučaju su prije svega, prije ove Vlade, dakle osnovani sa namjerom da se potpomogne domaća industrija, hrvatska industrija, da se spašavaju radna mjesta u industriji, trajna radna mjesta u industriji koja izvozi. Gredelj kao državna firma preko HŽ-a ili DIOKI su upravo takve tvrtke gdje je trebalo uložiti taj novac, sačuvati radna mjesta i zbog tih radnih mjesta, ali i zbog tog cijelog sektora. Dakle, mi kad govorimo o Gredelju i Diokiju govorimo o cijelim sektorima, govorimo da možete pratiti vertikalno do sustava obrazovanja. Dakle, dijelovi našeg obrazovnog sustava su na neki način proizvodili kadrove za, odnosno obrazovali kadrove upravo za tu proizvodnju. I s druge strane spomenuli ste monetizaciju. Gledajte, stvarno je nevjerojatno da izađete sa fiskalnim smjernicama za sljedećih nekoliko godina i da u sljedeće dvije godine planirate 5 milijardi eura novog duga, 5 milijardi eura novog duga da to planirate. To je neshvatljivo! Dakle, kad netko govori ovdje o monetizaciji, pa ta monetizacija to vam je ko kad, kao da ovisniku date još novaca. Pa koja je vjerojatnost da će ovisnik novac potrošiti na liječenje? Koliko? 1%.
Odgovor na repliku Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo. Evo kolega Milošević, ja sam nastojao u svom izlaganju u ime kluba upravo prezentirati ove politike koje smatram da su promašene prije svega kad govorimo o prodaji našeg nacionalnog bogatstva, prije svega naših banaka koje i donose pozitivan rezultat a ulaganje u privatne banke. Prema tome, Vlada treba ulagati u ono što se zove državna banka i stvarati jedno okruženje i poticati gospodarstvo preko te banke za razliku od privatnih banaka gdje se pokazalo da je to ulaganje propalo i još će da, morati isplatiti 500 milijuna kuna. No, isto tako kad govorimo o fiskalnoj odgovornosti točno je, proiciranje deficita u tolikim iznosima smatramo da je itekako pogubno i za nacionalne interese, ali i za generacije koje dolaze u Republici Hrvatskoj. Prema tome, taj krug u koji je Hrvatska upala mora se mijenjati jer jednostavno ulazimo u krug da više nećemo moći servisirati kamate.
Igor Rađenović, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa evo slušajući gospodina Bubala, iako pozdravljam ovu promjenu retorike u odnosu na njegovog prethodnika, dakle jedna smirena, dobra rasprava. Slušajući ga imao sam dojam kao da dolazi iz Finske, ma čak ne i Finske nego možda iz Gvatemale s obzirom na poznavanje odnosa u Hrvatskoj. Naime, koncentrirali ste se i dobro ste rekli da je Hrvatska u velikim problemima, ali kao da su ti problemi nastali u tih 6 mjeseci. Naime, gospodine Bubalo mi 20 godina imamo deficit. Znači, mi još od bivše Jugoslavije i onog duga u sukcesiji mi nismo vratili ni jedne jedine kune, dolara, dinara ili kakva su već ta bila zaduženja već smo iz godine u godinu taj dug povećavali deficitima i došli do javnog duga današnjeg koji se dakle penje blizu 200 milijardi što onda uz kamate kakve imamo donosi ovih 11, 12 milijardi opterećenja na sami proračun. I sada kad već imate tolike deficite onda morate naći načina kako da ih smanjite. Jedan od načina je u svakom slučaju i bolje raspolaganje vlastitom imovinom, poduzećima, tvrtkama, onima koje imate. Sami ste govorili da na nekim područjima tu nismo najbolji. Na područjima gdje tu imovinu možete unovčiti, baš sa ciljem da ne upadnete u dužničko ropstvo to su baš tvrtke oko kojih smo razgovarali, oko kojih smo se odlučili, dakle Croatia osiguranje, Hrvatska poštanska banka, to je i monetizacija Autocesta. Da, jer drugog rješenja na žalost nemamo, inače imamo zbog svih ovih 20 godina dok nismo primjećivali što se oko nas događa dugove vratiti moramo. Mi imamo 200 milijardi kuna duga, 30 milijardi eura. Za ovako malu zelju to je praktički nemoguće. Kada bi ostvarili rast od 4 i 5% imali bi samo za servis kamata i to svi mi dobro znamo, vi kao ekonomist također znate. Prema tome, moramo naći rješenje. A reći mi smo protiv svega, ali vi ste jako loša vlast nije rješenje. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo. Kad govorimo o deficitu kolega poznato mi je da je deficit dugi niz godina, ali ono što moramo konstatirati i vi i ja da nikad toliki deficit u Republici Hrvatskoj nije bio kao ove godine. Prema tome, gledajući brojke, brojke su neumoljive. Ja bih volio da mi imamo finski deficit. Malo prije ste spominjali Finsku, ali deficit koji ćemo imati ove godine i bojim se u ono što smo ušli da ćemo ga imati još već iduće godine. To je ono što me sigurno zabrinjava. Ja sam svjestan da nije samo problem u ovoj Vladi, problem je u raznim politikama u prošlih 20 godina koje nisu vodile brigu o svim nacionalnim vrijednostima. Ali isto tako i bogatstvima, o našim poduzećima, bankama, financijskom sektoru i zato i danas i nemamo baš poluge za ostvarivanje naših politika. Osim Narodne banke nama uskoro neće ostati nijedna financijska poluga da bi provodili naše politike u RH. I prema tome, bojim se da ulazimo u fazu dužničkog ropstva, kad više nećemo moći servisirati upravo ono što se zove kamata.
Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem. Kolega rekli ste da je država loš gospodar. Nije država loš gospodar, loši gospodari su oni koji su preuzeli vlast i koji su odgovorni za današnje stanje u državi. I nije dobro kad se pokušava također obmanuti javnost da je stanje dobro i da je stanje upravo onakvo kakvo je bilo planirano i očekivano, to nikako nije dobro. Sami ste primijetili da će deficit vjerojatno biti i preko 17 milijardi kuna, najveći u povijesti RH što je nažalost i po mom sudu istina. I doista je čudno da danas mi nemamo u sabornici ministra Linića koji bi hrvatskim sabornicima i hrvatskoj javnosti trebao reći kad ide rebalans proračuna i što će se događati sa financijama do kraja godine. Zašto o tome danas ne raspravljamo? Oni nas danas uvjeravaju da ćemo imati lijep rast itd. u budućem razdoblju, da će to sve biti fino, krasno prodavajući imovinu istovremeno koju ne trebaju prodavati. Nitko nas ne goni u prodaju ni HPB-a ni Croatia osiguranja. Dvije zdrave firme koje mogu donositi dobit RH. Stavimo u funkciju ono što ne funkcionira. To je zadaća Vlade da stavi u funkciju ono što ne funkcionira. Da otvori prostor da poduzetnici doista stave u funkciju sve resurse, sve potencijale i da na taj način ostvarimo gospodarski rast. Planirali su rast u ovoj godini 1,8%, to je još uvijek na papiru, a iz prvih 6 mjeseci vidimo da je popapan, da su SDP-ovi žohari pojeli deficit od 11 milijardi kuna. A 10,5 je planirano do kraja godine. Dakle, sasvim je jasno o čemu se radi. I druga stvar, predstečajna nagodba. Jedini koji je imao petlju reći gospodin Kolakušić to je prevara hrvatskih poduzetnika i prevara hrvatskih građana. To je predstečajna nagodba.
Odgovor na repliku, Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo. Evo kolega Matušiću ja ipak ostajem pri onom svom da je država loš gospodar, to se pokazalo u proračunu i vođenju brige oko državnih nekretnina, poslovnih prostora ali i u puno drugih situacija. Vjerojatno ćemo čuti, pitali ste gdje je ministar Linić, vjerojatno ćemo čuti neku radosnu vijest a to je da je ministar Linić na putu. Što radi? Zadužuje Hrvatsku. Kaže, dobili smo još jedan kredit. To je ono što ne može nikako biti radosna vijest, ali stavljanje u funkciju onoga što ne funkcionira to nismo vidjeli po resornim ministarstvima i hrvatskim javnim sustavima. Samo ono što funkcionira to se prodaje, samo ono što investitori traže to se prodaje. A zašto se ne prodaju razni portfelji onoga što ne funkcionira, što stvara gubitke i što je u nekom predstečajnom stanju? Govorili ste maloprije o predstečaju. I dobar dio zdravog tkiva hrvatskog gospodarstva, prije svega mislim na građevinu, upravo osjećamo da u tim predstečajnim nagodbama ulaze u probleme i onaj porez na dobit o kojem smo razgovarali ne samo radi reinvestirane dobiti nego i radi predstečajne nagodbe vidjet ćete kad se podvuče crta s 31.12. da će biti porez na dobit još manji upravo zbog te predstečajne nagodbe. Hvala lijepo.
Mladen Novak, replika.
Hvala lijepo. Kolega Bubalo i u svojoj raspravi a i sad na odgovor kolegi Matušiću ste spomenuli da država je loš gospodar. Ne mogu se složiti nikako s tom konstatacijom. Ja i dalje tvrdim da nije država loš gospodar nego oni pojedinci koje država, odnosno vlast onih koji trenutno obnašaju vlast i koji su imenovani. A podsjetio bih na nastupni govor premijera i iza toga nekoliko zastupnika s ove strane je branilo tezu imenovanja. Nema natječaja za određene pozicije i ide se sa imenovanjima iz razloga mi preuzimamo odgovornost. I tad je bilo decidirano rečeno ukoliko netko zabrlja od tih koje je ministar postavio da će i ministar preuzeti svoj dio odgovornosti i da će i ministar s takvima otići. Ovo ste potkrijepili primjerom o državi kao lošem gospodaru sa primjerom prostora u Osijeku koji se nikako godinama već ne stavlja u funkciju. Dodali ste da je nekoliko inicijativa išlo sa različitih strana da se to ipak stavi u funkciju. Međutim, nikad nitko nije odgovarao ni na kojoj razini. I to je problem ove države što jednostavno ne postoji sustav odgovornosti. I moram vas ispraviti rekli ste nažalost ćemo ući u dužničko ropstvo. Nećemo, mi već jesmo u tom dužničkom ropstvu. Hvala.
Odgovor na repliku, Krešimir Bubalo.
Ovo bi se jedino složio kolega s vama da ne postoji sustav odgovornosti, a posebno kad upozoravamo na nešto što jedinice lokalne uprave osjećaju po terenu, bilo da su to općine, gradovi, županije i kad se ukazuje da se državna imovina ne stavlja u funkciju da oni ne reagiraju i ne odgovore makar jednim dopisom, a ne daj Bože slučajno i natječajem što bi sigurno ohrabrilo jedinice lokalne uprave da im još više također pišu. Evidentno je po brojkama da država loše gospodari poslovnim prostorima, ali itekako treba napraviti razliku između onih na atraktivnim lokacijama i onih koji nisu perspektivni. Prema tome, i tu se treba raditi razlika u resornim ministarstvima i hrvatskim javnim sustavima što je to za prodaju, što nije. Kao i kod poduzeća o čemu smo maloprije govorili, a to je da ona zdrava poduzeća se prodaju, a nezdrava ostaju a umjesto da se radi obrnuto. Hvala lijepo.
Boro Grubišić, replika.
Stranački kolega Bubalo govorili ste o deficitu proračuna, o ogromnom deficitu koji je preko 11 milijardi za prvih 6 mjeseci. Ja nisam ekonomist kao vi što ste magistar ekonomije ali čini mi se da kao kirurg to bi bilo isto kao kad bih ja planirao operaciju i ulazio u operacionu salu računajući da će pacijent za vrijeme operacije podleći ili umrijeti. Zapravo to bi a u Hrvatskoj državi kaže ovdje iz redova SDP-a kolega da je deficit trajan u svim godinama, svake godine donosi proračun uz računanje deficita. Izgleda da smo se mi rodili sa deficitom kao Hrvatska država ili smo država s poteškoćama u razvoju i stalno nekakav deficit imamo i povećavamo ali doduše pojedinci imaju zaista posebne potrebe u ovom društvu. Ja se pitam hoće li ikada svanuti dan ili proračun potkraj godine da planiramo jednom suficit proračuna kao što ga imaju neke države u Europi i svijetu? Teško, teško. Hvala vam lijepo.
Odgovor na repliku Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Grubišiću je 11 milijardi 432 milijuna kuna prvih 6 mjeseci, a u 9 mjeseci 13,3 milijardi kuna. To je ono što nas brine i sve u klubu, ali i sve stanovnike RH. I ono što sam malo prije u svom izlaganju rekao vjerojatno će ova Vlada ukinuti poziciju višak-manjak, ostavit će samo manjak. To je ono što se u politici iščitava ali i u izvršenju proračuna prvih 6 mjeseci, a sa 31.12.sigurno da će i Europska komisija poduzeti određene mjere.
Zlatko Tušak replika.
Hvala. Kolega Bubalo osvrnut ću se na onaj dio gdje ste govorili u upravljanju državnom imovinom i gdje ste rekli tu se slažem i sa kolegom Novakom i sa kolegom Matušićem koji tvrde da država ne može biti loš vlasnik. Loša je Vlada koja upravlja s tom imovnom. I određeni problemi gdje ste dobro uočili da je pad prihoda značajan u proračunu sa upravljanjem tom imovinom to su posljedica upravljanja sa tom imovinom s kojom upravlja Vlada. I ono što ste naznačili da će se pokrpati određene rupe prodajom nacionalnog gospodarstva, našeg srebra odlazi HPB u prodaju, odlazi Croatia osiguranje u prodaju u trenutku kada se ne može postići ona vrijednost i cijenu koliko vrijede te tvrtke. Da li to dobar potez ove Vlade ili loš potez? Zato se vraćam na onaj dio početka da nije pitanje države sa upravljanjem imovinom nego onima kojima je dato to pravo da upravljaju sa imovinom. I spomenuli ste pitanje monetizacije cesta, ja ću reći govorimo o monetizaciji na 50 godina, šta je to nego prodaja i te imovine na 50 godina jel je pitanje koje generacije će proći i što će generacije iza nas govoriti ako dademo te ceste na 50 godina u monetizaciju. A jasno da mi nećemo tih 50 godina doživjeti. Hvala.
Odgovor na repliku Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo. Vrlo kratko. Ovo smatram da je samo krpanje rupa a ne cijelog deficita, to ćete vidjeti i da se proda sve ovo što Vlada planira prodati, to će biti samo krpanje rupa a ne cijelog deficita. A za iduću godinu ili iduće godine više nećemo imati šta prodati osim zraka i vode.
Voda je na cijeni inače kolega. Ivan Šuker replika.
Hvala lijepo. Kolega Bubalo govorili ste o sanaciji u zdravstvu, prilikom donošenja proračuna pompozno je najavljivano da će sa milijardu i 100 milijuna kuna biti sanirane županijske bolnice. Međutim kada pogledate izvršenje proračuna onda ćete vidjeti na poziciji Ministarstva financija da je od tih milijardu 100 milijuna je utrošeno samo 70 milijuna. A znate što se dogodilo? sve županijske bolnice koje … skupštine gdje nije SDP-ova opcija na vlasti su dobili sanacijskog upravitelja. Da li je to pompozna najavljivanja sanacija zdravstva bila sanacija upravitelja jel se stvarno htjelo sanirati županijske bolnice? Također ste rekli da nije dobro stalno pričati o promjeni PDV-a a govorili ste i o poticajima u poljoprivredi. Poticaji u poljoprivredi ako se ne varam su smanjeni skoro milijardu i 200 milijuna kuna u odnosu na 2011.godinu, ali znate vi koliko na godišnjoj razini država hrvatski proračun izgubi sa uvođenjem PDV-a 10% na gospodarske usluge ne na turizam nego samo na gospodarske usluge, preko 2,5 milijarde kuna. A tko koristi te usluge? koriste bogati turisti i koriste bogati Hrvati. A tko je ostao bez novaca? Ostao siromašni slavonski seljak. I znate kolega Bubalo koja je politička opcija bila jedina kada smo 2010.godine u 11.mjesecu u ovom Visokom domu predlagali Zakon o fiskalnoj odgovornosti, koja je jedina politička opcija bila protiv tog zakona? SDP. A znate zašto? Pa odgovor vam je u podacima u izvršenju proračuna jer da se drže Zakona o fiskalnoj odgovornosti onda bi netko snosio odgovornost za ovo što se dogodilo u prvih 6 mjeseci.
Odgovor na repliku Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo. Kolega Šuker s ovim dijelom oko zdravstvenih ustanova županijskih bolnica bih se složio s vama i smatram da je vaša tvrdnja točna, no kada govorimo o promjeni PDV-a pa i o onome što je ministar Linić neki dan se želio pohvaliti ovdje u Hrvatskom saboru, a to da značajna sredstva HBOR otpisuje poljoprivrednicima. Naš seljak zna proizvesti, naš seljak istu količinu proizvodi samo što nisu isti poticaji. I tu je razlika da je naš seljak ušao u probleme i da ne može vraćati kredite. Nije to pomoć da se nekom tko više ne može vraćati kredit čini kao što je ministar Linić rekao neki dan ovdje u Hrvatskom saboru da se ide u otpisivanje kredita poljoprivrednicima. Ne, politike se moraju mijenjati. Isto tako i politika u poljoprivredi, a to se najbolje vidi po poziciji u proračunu.
U ime Kluba zastupnika SDP-a Igor Rađenović. Izvolite kolega.
Zahvaljujem uvažena gospođo potpredsjednice. Pa evo prije ručka u malo smirenijem tonu. Dosta smo žestoko počeli, a radi se samo o izvješću o brojkama koje promijeniti praktički ne možemo ali dobro bilo je to očekivano. Izvješće ima više stotina stranica, netko se pobunio da ih nismo ni podijelili. Pa to je isto u sklopu mjera štednje da su svi klubovi dobili jedan print a svi drugi dakako na Internetu imaju tu mogućnost pogledati, mogu i isprintati eventualno dijelove koje ih ponajviše zanimaju. Ali kako smo svi manje-više informatički sve pismeniji onda to možda i nije nužno. Ima da, 10-ak tih velikih separata o kojima mi danas raspravljamo a manje-više se rasprava vodi oko toga što se sve događalo u ovih 20-ak godina, tko je manje a tko je više kriv. A radi se zapravo o jednoj, svega o jednoj četrdesetini toga vremena. Dakle, u ovih 6 mjeseci. Kada sam nešto prije replicirao kolegi Bubalu, da, mi od početka '90.-tih, od početka Hrvatske države nismo vratili ni kune onoga kredita, govorilo se sjećate se u Jugoslaviji vi malo stariji, ja sam bio 20.-godišnjak onda, bilo je 20-ak milijardi ako se ne varam dolara pa je to bilo strašno pa skoro smo dužni kao Grčka a Hrvatsku je zapalo nekih 4 milijarde tadašnjih dolara. A dobro, sve inflacije, sve drugo. Ali danas razgovaramo o deset puta, o deset puta većoj cifri tako da znamo koliki zapravo problem jest. Neće nam ni prodaja imovine pomoći oko samog deficita, ona se knjiži ispod crte, pomoći će nam oko lakše otplate tih daljnjih kredita. Jer sa današnjih 200 milijardi samo kamate velim iznose, otprilike pokrivaju gospodarski rast od 4 i 5% na današnjoj razini. Prema tome, nama zaista nije jednostavno. Puno je razloga zašto tih 20 godina nismo smanjivali deficite, zašto oni nisu bili manji, rat, obnova, svi drugi odnosi oko toga ali bilo je dakako i dosta neodgovornosti. Nije isto da li deficit kada ga planirate, ulažete u potrošnju, ulažete u kupnju biračkih skupina koje su vam skloniji ili ih ulažete u razvoj i investicije. Možda smo povijesnu priliku propustili, kada se već vraćamo u povijest onda kada smo uveli PDV i kada je PDV taj čas se pokazao kao dva, tri puta veći prihod, kada je proračun preko noći praktički se udvostručio, tada nismo možda napravili taj iskorak koji smo mogli da na neki način ujednačimo svoju potrošnju sa onim što zaista proizvodimo. A kada sam već u povijesti, evo da i podsjetim da je 2003. dakle na kraju mandata one Vlade javni dug bio 81 milijardu, da su investicije u te tri godine kumulativno rasle za punih 45,7%. Da je nelikvidnost tada bila 15 milijardi kuna, danas smo na 35 s time da smo bili na 45 do nedavno. Kaže kolega Šuker da je to samo prebijanje, ne bih se složio sa njim. Porezni dug bio je 23 milijarde, danas nam je na 50 i nešto. Što je to i kako su te sve brojke utjecale na konkurentnost gospodarstvenika unutar same Hrvatske, što je to značilo za međusobne odnose kada jedan plaća porez, drugi ga ne plaća, kada zapravo imate apsolutno nelojalnu konkurenciju i što bi to značilo da kao takvi ulazimo u Europsku uniju možemo samo pretpostavljati. Prema tome, sve mjere koje Vlada vuče u tom smjeru da stvari promjene idu, idu u dobrom smjeru jer drugog puta osim toga zapravo nemamo. Dozvolite nekoliko rečenica ipak o brojkama, dakle prihodi za prvih 6 mjeseci su manji za 1,4% od čega porezni prihodi 0,4% više nego u prvom polugodištu prethodne godine i ukupno su 30,5 milijardi. Od toga porez na dohodak raste za nekih 3,6% što zbog veće efikasnosti u naplati, što zbog nižih povrata prihoda po toj osnovi. Porez na dobit, najznačajniji i najizdašniji, ispričavam se, porez na dobit najznačajniji podbačaj, podbačaj sa te strane, očekivani, naravno jer je ova Vlada dakako ukinula porez na investiranu dobit. Nešto tog pondera ima dakako i oko slabih rezultata samih poduzeća pa budući da se radi o predujmovima za sljedeću godinu su te uplate nešto manje, ali osnovni i najvažniji ponder je ponder je ukidanje poreza na investiranu dobit, povratak tog novca gospodarstvenicima dakle koji ulažu u svoj temeljni kapital, koji razvijaju proizvodnju da dakle država se odrekne tih dobrih milijardu kuna, milijardu kuna smanjenje 34% u odnosu na prethodnu godinu. Porez na imovnu ima mali udio, raste u odnosu 20% na prethodnu godinu no pitanje je da li sa takvim relativno malim porezom 230 milijuna možemo uopće nešto značajnije razgovarati … [[Govornik se ne razumije.]] 120 milijardi, 120 milijuna. Ta tema će se otvoriti kad-tad i porez na nekretnine će biti jedini i najvažniji kao što je to u svim zemljama Europe najznačajniji izvor financiranja lokalne samouprave. Ako će se lokalna samouprava financirati isključivo na dohotku tj. na plaćama ljudi koji žive u određenom gradu. U Zagrebu je to 70%, u drugim velikim gradovima 50%, ima općina gdje je to 90%, ima općina koje se ne mogu financirati. A da ne odem predaleko sam porez na dohodak nije dobar porez i zapravo i ne ovisi o našim gradonačelnicima, načelnicima nego o mjerama koje mi ovdje donesemo i ukupnom funkcioniranju države. A onda se možemo pitati retorički dakako a što će nam onda lokalna samouprava ako im sve prihode osigurava zapravo državna inicijativa. Porez na dodanu vrijednost ili PDV 20,2 milijarde, povećanje 7,5%. To je najznačajnija stavka, rekli smo rasterećenje gospodarstva na uštrb pojačanja poreza. Iako su mnogi porezi sjetiti ćete se smanjeni na 10%. I ulje i šećer i brašno, sada su prigovori zašto su 13, ali ako, zapravo prijedlog je 13, vidjeti ćemo još kako ćemo do donošenja proračuna za sljedeću godinu. Jer se tu krije nekih 600-tinja milijuna dakle na tim robama koje smo željeli rasteretiti naše građane sa smanjenja sa 25 na 10, porez za ulje, šećer, dječja hrana, voda itd.. Znači to je sa jedne strane razlog pada PDV-a. Dakako ova opća stopa i porast je tu. Posebni porezi, netko ih je spomenuo prije, duhan je … [[Govornik se ne razumije.]] nešto značajnije, luksuzni porezi, kolateralna žrtva smo ulaz u Europu, iako oni ponderi nam nisu značajni ali kažem rastu alkohol i … [[Govornik se ne razumije.]] ali oni su uglavnom zbog kažem promjene odnosa oko Europske unije. Porez na kavu je narastao a sa te strane očekujemo i značajnije prihode svih drugih godina. Ono što je značajno to su doprinosi, dakle usprkos kontrakciji gospodarskih aktivnosti doprinosi se nalaze na razini prošle godine za mirovinsko i za zapošljavanje, a za zdravstveno osiguranje su veći nego što je pad dakle postotni 15 na 13, u apsolutnom iznosu je to 13,40 a pad je 11, prema tome bolje … doprinosa ipak bolje funkcionira zdravstveni sustav. Što se tiče rashodne strane, izvršenje iznosi ukupno 63 milijarde, 63,7 što jest 4,9 milijardi više, a 51,5% planiranih i tu sad dolazimo do ove osnovne teme koja kada prođe u javnost od ove sve naše kakofonije, ogroman deficit, ogromni odnosi. Da, on je u odnosu na proteklu godinu indeksom preko 100 ali smo jasno i glasno objasnili što to je, znači dinamika isplate subvencija za koje se odlučila Vlada Ministarstva poljoprivrede, financija i Vlada u cjelini da ih dinamički isplati brže u prvih 6 mjeseci i sanacija dugova u zdravstvu 3,3 milijarde. I kažem, veseli me uvijek kad dođu odgovornije rasprave jer mi imamo još 2 milijarde za sanaciju, zajedno ćemo morati pronaći rješenje kako god na kraju digli ruke, još 2 milijarde u županijskim bolnicama, milijardu 800 ako se ne varam nam još stoji kao … mač na vratom. I reforma zdravstva je ono što sigurno je ovoj zemlji potrebno, što je kroz master plan bolnica Vlada najavila i ja očekujem vrlo brzo takve … ovdje i nadam se da će tu biti dosta odgovornih rasprava. Uštedilo se tamo gdje se moglo uštediti pa tako na zaposlenima 365 milijuna kuna od smanjenja koeficijenata za 3%, od učinka uvođenja centralnog obračuna plaća. … se očekuju na Ministarstvu znanosti i obrazovanja i Ministarstvu unutarnjih poslova još uvijek dakle tamo nismo dovoljno brzo provodili reforme koje trebamo pa sa te strane stoje još uvijek cifre koje ćemo očigledno morati kroz rebalanse pokrivati. Što se tiče materijalnih rashoda, tu smo zaista ja mislim zategli sad koliko god je to moguće, 8,5% smanjenje u odnosu na prethodnu godinu, određene odluke ne baš popularne oko sjećate se prijevoza, rada na terenu, odvojenog života, ukidanje tj. bolje bi rekli izjednačavanje prava svih zaposlenih da svoj stvarni materijalni trošak prijevoza na posao dobiju. Tu se uštedilo 17% u odnosu na prethodnu godinu. Subvencije su nešto veće rekli smo … poljoprivredi, ali i brodogradnji, ali i HŽ-u, ali i u HBOR-u i one su na iznosu od 62,7 i to je dakle drugi osnovni generator porasta rashoda koji ima svoju dinamiku i dakako naknade građanima i kućanstvima, tj. u ovom slučaju podmirenje sanacije kliničkih bolničkih centara kroz transfer subvenciju Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje. Što se tiče rashoda za nabavu nefinancijske imovine oni su također porasli, ali oko toga imate obrazloženje. Da li je sve to dovoljno? Četiri glavna pravca hrvatske Vlade za uravnoteženje življenja u ovoj zemlji bila su dakle uvođenje reda na svim područjima, konsolidacija državnih financija, restrukturiranje i racionalizacija državnog i javnog sektora te izrada, donošenje i provedba mjera za gospodarski oporavak. Spomenuli smo javni dug 190 milijardi, samo ove godine povećan je za 21,5 milijardu, od toga je kažem brodogradnja 9200. Morat ćemo naći rješenje za taj deficit jer ga očigledno kažem kroz čak i dobar gospodarski rast pokriti ne možemo. Jedan od izlaza je racionalizacija upravljanja imovinom tj. prodaja gdje je moguće, monetizacija gdje je moguće i oko toga naprosto kada netko jest protiv što ja mogu razumjeti što iz oporbeno politikantskih razloga, što iz možda nepoznavanja totalno teme, ali mi zaista moramo pronaći rješenje na koji način financirati ovaj javni dug koji je nastao jer naprosto drugog puta nema osim stopa rasta kakve je imala bivša Jugoslavija '50.-tih ili Japan, ali to je nažalost nemoguće učiniti. Popravljanje države na svim nivoima, fiskalizacija. Netko je tu prigovorio zašto fiskalizacija, zašto ugostitelji. Ugostiteljski promet bio je 64,4% veći u srpnju nego protekle godine. Ugostitelji i trgovci za 6 mjeseci prijavili su 7 milijardi kuna više nego za isti period 2012. Da li je trebalo ići u tu mjeru, gdje je taj novac završavao? Slušali smo i u ovoj sabornici neće vam to uspjeti, ne možemo suzbijati gospodarstvo, financijska rješenja, blagajne same nećemo naći, padat će sustavi, šta će se dogodit kad se ovaj, kad se onaj javi, prosvjedi itd. Danas imamo sasvim urednu situaciju pa čak i na tržnicama, imamo prijavljene radnike, imamo daleko bolju situaciju u proračunu i ono što je najvažnije, imamo ravnopravnu tržišnu utakmicu jer ukoliko svi plaćaju porez koji mi ovdje donesemo, tek tada možemo imat ravnopravnu tržišnu utakmicu. Ukoliko svi plaćaju porez, onda možemo i racionalno i odgovorno raspravljati o tome koji ćemo porez podići, koji ćemo spustiti i na taj način svi zajedno organizirati funkcioniranje države. Ukoliko su jedni povlašteni u odnosu na druge onda taj put dakako ne možemo nikad ostvariti, ovaj imamo neke pondere koji nam zapravo daju nejasnu informaciju i to je ono što smo nažalost radili ovih deset godina posljednjih pa zato i jesmo tu di jesmo. Što je još ova Vlada napravila? Kroz … rekao sam 350 milijuna, a još nam nisu ušli i ovi čuveni kliničko bolnički centri, još nam nije ušao MUP i MORH ili će ući ovih dana. Prema tome, očigledno je tu bilo puno curenja novca kroz raznorazne dodatke na ugovor, a koji nisu na neki način verificirani. Bilo je i onih koji su kroz zdravstvo poništeni na Ustavnom sudu zbog kojih je sada štrajk, ali kažem očigledno vjerojatno neće moći ići dalje, vidjet ćemo kako će priča završiti. Zaboravljamo da je ova Vlada završila kažem kroz uvođenje reda na svim područjima. Oni imaju i svoju posljedicu na financijsko tržište i registar birača i legalizacija bespravne gradnje, 800 tisuća zahtjeva itd., da sad, vidim da mi je vrijeme pri kraju i ja sam se malo usporio, da popravimo tu konkurentnost koja nam je potrebna i da sa te strane stvorimo pravedno društvo i za gospodarstvo ali kažem i osjećaj pravde oko svih, za sve naše građane. Imam još malo? Zato hoću doći do nekog zaključka pa da ipak da kažem. Evo podsjetit ću se, počeo sam sa poviješću. 2000. isto je bila tako teška, rasli su nezaposleni, bilo je jako puno stečajeva, bili smo preko 400000 nezaposlenih, imali smo pad te godine. Najpopularniji ministar danas Slavko Linić bio je Slavko stečajko. Za dvije, tri godine ipak smo uspjeli stvari pokrenuti, znali smo kud idemo, znali smo kud hoćemo [[Upadica Zgrebec: Hvala lijepa.]] Ovo je nešto teže doba, očigledno zbog mnogih, samo da završim rečenicu, međunarodnih okolnosti koje imamo ali ja sam uvjeren da smo na pravom putu i da ćemo ciljeve hrvatske Vlade, Vlade Zorana Milanovića ostvariti. Hvala lijepo.
Hvala. Ivan Šuker, replika.
Kolega Rađenović, rekli ste za razliku od bivše Vlade koja je kupovala birane skupine biračke, ova Vlada je deficit, praktički novca i deficita utrošila u poticaje. Pa bilo bi vrlo interesantno da ste rekli koje smo to biračke skupine kupovali – hrvatske branitelje, invalide Domovinskog rata, poljoprivrednike? Koju to biračku skupinu? Zar je poticaj gospodarstvu smanjiti poticaj u poljoprivredi za milijardu kuna? Zar je poticaj gospodarstva smanjen željeznici milijardu kuna, onda to kroz nekakva jamstva, kratkoročne kredite. Dakle, idemo govoriti o onome što piše u ovom dokumentu, idemo govoriti o onom što piše u ovom dokumentu i pogledajte strukturu ovih rashoda. Ona je potpuno identična strukturi rashoda proračuna iz 2011. godine i zato što niste poduzeli strukturne reforme koje ste morali poduzeti vam se dogodi ovakav deficit koji se dogodio. Vi ste naprosto stali, niste ništa napravili da smanjite eskalaciju rashodovne strane i to je ključni problem. I o tome vi možete govoriti što god hoćete, s tim će se sigurno ministar financija složiti. Na kraju krajeva to je sam i nekoliko puta rekao da je problem u tome što nije se uspjelo zaustaviti rast rashodovne strane proračuna jer neki članovi Vlade naprosto nisu spremni na reforme. S druge strane, na prihodovnoj strani se nije baš dogodilo onako kao što je. Jer gledajte, nitko u ovoj sabornici nije protiv toga da se zavede reda, da se mi razumijemo. Nitko protiv toga nije. Samo ako je toliki sjajni rezultati nekakvih mjera zašto se oni ne vide na prihodovnoj strani proračuna, ništa drugo. Ali budite sigurni, pa na kraju krajeva idemo vidjeti kako se glasalo o pojedinim zakonima i na kraju krajeva što je tko govorio čak i o Zakonu o predstečajnoj nagodbi pa ćemo vidjeti tko nije podržao mjere koje su za uvođenje reda. Ali naprosto ne smijete žmiriti pred činjenicama. I kad vi kažete da je netko trošio deficit na kupovine biračkih skupina, a vi imate skoro po potpuno identičnoj … [[Govornik se ne razumije.]] znači i mi smo trošili takve novce.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Igor Rađenović.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, pa evo na ovo na kraju glasali ste i podržali. Da, ona strana je glasala i podržala mnoge, pa i Zakon o predstečajnoj nagodbi. A danas čujemo, očigledno netko reče danas kratka pamet, tražim neki pristojniji izraz ali danas se kaže evo to nije dobro. Ne? Bolji su bili stečajevi koji nam naplate ne znam 6% sa 15 godina zakašnjenja, a ovo sad se pogoduje nekim poduzetnicima itd. Pa čak i vi ste to govorili, iako kažem sjećam se da smo bili konstruktivni oko toga. To je naprosto rješenje koje jedino možemo naći. Pozvao sam vas i u jednoj od svojih replika da kada dođe ova reforma zdravstva, kada dođe dakle novi ustroj bolnica kako je ono engleski izraz pa ćemo vidjeti kako će se tada vaša strana ponašati. Pitali ste me koje to biračke skupine i koje to poticaje nije trebalo činiti. Hoćemo li zbrajat poljoprivredu. Koliko? 50-tak milijardi. Hoćemo usporedit poticaje i proizvodnju prije 8, 9 godina. Proizvodnja manja, a poticaji svake godine sve veći i veći. Hoćemo li govoriti o Hrvatskoj željeznici? Hoćemo li govoriti o brodogradnji? Ali dobro, hajmo o Hrvatskoj željeznici. Ostavili smo 2003. strukturnu reformu. Koliko? 13 poduzeća odvojite. Posloženi su d.o.o.-i i samo ih trebamo provesti do kraja. Ne vratili smo HŽ Holding, hajmo upucat 4, 5 milijardi, hajmo plaće, ne želimo … [[Govornik se ne razumije.]] i idemo. Danas Hrvatske željeznice voze punih 40 km/h. Još malo pa će ga i maratonci, Ussain Bolt je već brži. Još malo pa ovi maratonci koji trče Zagrebački maraton će trčati brže od naših Hrvatskih željeznica. Zapravo bilo bi tako da nismo ove godine krenuli u reformu toga. Croatia airlines sad mi pada, nadam se padaju im kotači. Danas idem na avion, nadam se da ćemo i tamo stvari popraviti. Naprosto kolega Šuker u 8 godina niste činili ništa ili ste očuvavali status quo. Mi pokušavamo, trudimo se, često s vašom podrškom ja se uvijek veselim kad dobijemo podršku sa one strane. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Domagoj Milošević, replika.
Hvala gospođo potpredsjednice. Uvaženi kolega Rađenović, ono što činjenice govore, a to je da je aktualna SDP-ova Vlada državu preuzela upravljat nakon 2 kvartala gospodarskog rasta što je znači tehnički izlazak iz recesije. Brojke pokazuju da je nezaposlenost padala, da su investicije rasle i to sve uz kao što rekoh smanjenje poreznog opterećenja. E sad pretpostavljam da protekle dvije godine ipak imaju nešto sa onim što čini ova Vlada, bar bi trebalo bit. Naravno na žalost negativno, ali to je činjenica. E sad, preteško. Svakom treba past kad sluša da pričate o periodu od 2000. do 2003. iz nekoliko razloga. Ali ključan je da to samo potvrđuje da ova Vlada uopće nije svjesna okolnosti u kojima vodi zemlju i kuda vodi zemlju i to pokazuju brojke i to pokazuje današnja rasprava. Mene sad zanima sasvim osobno vaš stav da li je, rekli ste da postoje 4 smjera kojima ova Vlada vodi zemlju. Ne znam, obično je jedan smjer pa neki podsmjerovi. Jedan je navodno fiskalna konsolidacija. Da li vi mislite osobno, zanima me, odgovorite mi 5 milijardi eura novog duga u 2 godine. Jel' to put konsolidacije, jel' to put kojim ova država treba ići?
Odgovor na repliku Igor Rađenović.
Bit ćemo svi pametniji vjerojatno 21.10. ako se šta oko tih datuma ne promijeni, bit ćemo svi pametniji kada Državni zavod za statistiku u suradnji sa dakle EUROSTAT-om objavi deficite za sve ove prethodne godine. Na žalost, na žalost s obzirom na politikantsku raspravu koju inače mi imamo tek tada ćemo moći uspoređivati prave brojke. Usporedio sam 2000., 2003. je upravo bio taj znate onaj prvi pad kada si priznate što i kako kao i u svemu u životu, a onda uzlet nakon toga. U daleko povoljnijim makroekonomskim okolnostima koje su tada bile. Ali problemi su kažem bili isti, nelikvidnost jasno vam je kako govorimo. Samo malo, dospjela neizvršena obveza krajem 2011. 2,5 milijarde kuna. To je podatak koji kaže iz Ministarstva financija. Znači, negdje u ladicama je stajalo pa čak navodno i Crkvi jedno 300, 400 milijuna zaostatka itd. Znači, ajmo pričekati ove EUROSTAT-ove tj. zaključke Državnog zavoda za statistiku pa i EUROSTAT-ove pa onda idemo razgovarati. Rado možemo o tome razgovarati iza novih okvira. Rado bih volio, evo danas Odbor za gospodarstvo je zasjedao, niste došli na strateške investicije. Žao mi je, bio je klub, makar sam ga dva, tri puta sazvao, uvijek kada dođete ste konstruktivni. Evo, pozivam vas javno dođite i na Odbor za gospodarstvo kolega Mesić je pozvao da nema tu baš nekog doprinosa, barem sam ja tako cinično … [[Upadica se ne razumije.]] Ne izvan, u 8,30 znači izvan same sjednice. Dođite češće na Odbor za gospodarstvo možete dati svoj doprinos, idemo zajedno doći do rješenja. Možemo se prepucavati kako se prepucavamo ali dug ove države je 200 milijardi kuna. Rast od 4%, 5% ga drži praktički mi stojimo na mjestu gospodine Miloševiću vi to jako dobro razumijete kao čovjek koji je vodio nekoliko firmi. Moramo naći rješenje zajedno i moramo ga naći iskreno i odgovorno.
Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Moram napomenuti kolega Rađenović da nisam kažem ponovno ekonomist ali čini mi se da i iz vašeg izlaganja ali i ponašanja Vlade koja se pomalo otuđila od problema svakodnevnice građana pa je pomalo samoživa i samodovoljna dakle moram reći da 26 milijardi eura javnog duga koji je povećan za vrijeme vladavine Kukuriku koalicije za 5 milijardi kuna govori puno toga. Govorili ste nešto i o zdravstvu. Pa mi nije jasno kako, a govorili smo i o odgovornosti onih, dakle rekli ste da će biti za provođenje ove politike biti odgovorni ljudi koji je vode. E pa sad mi nije jasno kako ne spominjete nijednu odgovornu osobu za dug nastao u zdravstvu kojega je ova Vlada i Ministarstvo financija da kažem podmirilo kako sami kažete, a da nitko ne proziva onog tko je zapravo vodio to zdravstvo i koji je proizveo na kraju krajeva i ovaj aktualni štrajk liječnika, potpuno opravdan štrajk liječnika. Naime, svi smo svjedoci izjave da će sa 13% doprinosa za zdravstveno osiguranje biti dovoljno za funkcioniranje zdravstva i za podmirenje svih potreba u zdravstvu. I što se dogodilo? Pa evo to se dogodilo što se događa. Nitko ne proziva niti ima prozivke odgovorne osobe koja je slavodobitno izjavljivala kako će 13% biti manje a to će ostati ona 2% za gospodarstvo. Niti je išlo naprijed gospodarstvo jer imamo pad u svim segmentima i elementima, a zdravstvo vidimo u kakvom je stanju. Tako da zapravo ovo što ste vi govorili to je kao da je pacijent u onoj vigilnoj komi, koma vigile jel', sluša ali zapravo ne reagira ili ne može reagirati.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Igor Rađenović.
Evo reče gospodin Grubišić potpuno opravdan štrajk liječnika sa zahtjevom koji je Ustavni sud proglasio nezakonitim jel' tako? … [[Upadica se ne razumije.]] Da zbog 800 milijuna kuna koje je ministar na odlasku rekao ajde mi odlazimo, gotovi smo, ajmo mi tih 800 milijuna kuna ostaviti nekoj budućoj vlasti što nas briga. E kad bi to bilo jedino područje na kojem su problemi ostali onda bi mi bili na konju. … [[Upadica se ne razumije.]] Zbog proceduralnih razloga? Dobro. Ok, nismo ni vi ni ja pravnici pa da budemo tumači Ustavnog suda ali vi ste liječnik pa možda to, a ja ekonomist pa možda da ne nastavljamo dalje tu temu. Tristotinjak milijuna kuna napravljeno je na objedinjenoj nabavi unutar sustava zdravstva. Podatak je objavljen nema razloga da ne vjerujem. Sanacijski upravitelji postavljeni su sa ciljem da stvari poslože. Ukoliko mi mislimo da možemo danas promijeniti stvari i sutra ukoliko mislimo da sanirati zdravstvo možemo u dva, tri, šest mjeseci pa čak i toliko godina, ukoliko mislimo da je javni dug RH od 200 milijardi možemo riješiti u sklopu mandata ove Vlade onda se varamo. Možemo to ovdje govoriti, može se to nekome tko nas sluša svidjeti ali to u svakom slučaju učiniti ne možemo. Bitno je da imamo smjer, da imamo odgovornost za upravljanje sredstvima. Ja tu odgovornost kao član pozicije ove Vlade ne vidim. I ja, budimo iskreni do kraja sam nekad nezadovoljan dinamikom. Nemamo dovoljno informacija, imali smo veća očekivanja, ali to ne znači da smjer nije dobar i da možemo poništavati sve napore ove Vlade jer zaista ih čini. U dvije godine su ovdje bez afera. Pa recimo i to, bez i najmanje afere. Uštede, spominjao sam 10-ak njih na stavkama na kojima pokušavamo. Doći ćemo i do gospodarskog rasta, doći ćemo. Ja vam obećajem, evo držite me za riječ u kameru pred vama 2014. imat ćemo gospodarski rast, nezaustavljiv gospodarski rast. Kao i Vlada Ivice Račana, samo godinu dana kasnije.
Jasen Mesić, replika.
Hvala lijepa potpredsjednice. Uvaženi kolega tek u replici ste rekli nešto što sam mislio od vas kao ekonomista da ću čuti, da imamo 200 milijardi duga i da nam treba rast od 4% do 5%. To je točno. Međutim, bez obzira što ste spomenuli 4 pravca kojima Vlada ide da bi ostvarili taj rast od 4% do 5% laički rečeno prije svega nam trebaju investicije jel' tako? Ako pogledamo izvršenje proračuna po nekoliko ministarstava koji bi trebali biti za to zaduženi, prije svega za pripremu projekata iz EU izvršenje je katastrofalno. Je li to moguće da neka ministarstva imaju izvršenje od 7% na toj stavci? I da projekte koji su im u pojedinim ministarstvima ostavljeni od IPA-e imaju izvršenje 3% u prvih 6 mjeseci? Dakle, gotov projekt. I kažemo da trebamo pomoći raditi kao što vi kažete i ja kažem tematske sjednice da vidimo kako to zajednički možemo riješiti i da idemo u dobrom pravcu, a istovremeno imamo ovakvu aktivnost na pripremama tih projekata a sami kažete da nam treba rast 4 do 5% ako se ne varam da ste rekli da bi se krenulo u pozitivan trend i da bi se to opterećenje tog duga počelo smanjivati. Stvarno zašto ne napravite tematsku sjednicu ali da raspravljamo konkretno o tome? Jel znate kolega Rađenović puno puta smo mi ovdje davali prijedloge, prilikom rasprava o raznim zakonima, ne sjećam se da je ijedna bila usvojena. Ja se osobno ne sjećam niti jednog prijedloga da je bio usvojen. a govorili smo itekako o konkretnim stvarima u nizu se društvenih segmenata koji su bili ovdje na raspravi.
Odgovor na repliku Igor Rađenović.
Zahvaljujem. Kolega Mesiću, evo referiram se na zadnju vašu rečenicu iako ste se vi u svojoj raspravi referirali barem ste tako rekli na moju repliku što nije baš po Poslovniku ali zaboravimo. Nijedna primjedba nije usvojena jel tako. Zakon o strateškim investicijama, bilo je određenih primjedaba iz klupa HDZ-a usvojene su. Da li su danas vaše kolege Šuker, Milošević, Dalić … [[Govornik se ne razumije.]] uvaženi potpredsjednik Popijač došli na odbor čuli bi, ako već nisu pročitali materijale, da u Zakonu o strateškim investicijama određeni prijedlozi vašeg kluba zastupnika ili vas osobno uredu su prihvaćeni oko toga. prema tome demantirao vas je današnji demantirao ima takvih prijedloga još. Ajde idemo dalje, rekli ste porast BDP-a nema investicija u Ministarstvu kulture to je vaša boljka itd. kako može rasti BDP? Rastom osobne potrošnje, rastom državne potrošnje i rastom investicija, jel tako. E super. A znate kakva je … [[Govornik se ne razumije.]] u zadnjih godina kod vas, spomenimo samo građevinski sektor, samo te državne potrošnje. Ajmo napucati te deficite koliko idu da idu nema veze pošto kupujemo određene radove, da spomenem samo ceste, da spomenem samo tunele itd. i onda lijepo super imamo formalni rast BDP-a. to što te tvrtke ostaju neproduktivne, što ostaju neefikasne, što im omogućujemo da ne plaćaju poreze pa onda 2, 3, 5 godina gledamo što direktori tih tvrtki nose torbe a da ne znaju ni sami da li su ih odnijeli ili nisu, e a onda dođemo do problema, dođe neki divlji ministar Linić pa kaže ajmo sada vidjeti šta se iza svega toga krije, ajmo vidjeti jel vi plaćate svoje obveze, gdje smo sa predstečajnim nagodbama i trošim silnu energiju. Evo možda je građevinski sektor najbolja slika oko toga što i kako se može napraviti. Činimo sve što možemo. Projekte za EU također činimo 80% onoga što smo do sada napravili. Hvala na svoj vašoj pomoći kojom nam pomažete da napravimo da ovu zemlju našu zajedničku zemlju izvučemo iz krize konstruktivno.
Hvala. Sada ćemo otići na stanku do 15,00 sati. Prvi na redu je Klub zastupnika nezavisne zastupnice Jadranke Kosor i HGS-a. Hvala lijepa. STANKA U 13,35 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Kolegice i kolege nastavljamo sa raspravom. U ime Kluba zastupnice Jadranke Kosor i HGS-a, gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani gospodine zamjeniče, kolegice i kolege, malobrojni ali odabrani. Puno je naravno rečeno i nekada pogotovo mi koji evo nastojimo sudjelovati u raspravi tako da pozorno slušamo druge i da pokušamo što je moguće više sa ovom raspravom pomoći a nikako odmoći. Ali uvijek čovjek ima na kraju neki dojam da je manje-više sve rečeno i da pokuša koliko je god moguće izbjeći, ponavljati svoje prethodnike. Ali teško će to biti. Dakle, ja ću na samom početku konstatirati da raspravljamo o Izvršenju državnoga proračuna za proteklih, za prvih 6 mjeseci međutim mi sada raspravljamo već o izvršenju proračuna za prvih 9, pa moglo bi se reći i za 10 mjeseci. I zapravo raspravljamo o izvršenju proračun. U konačnici jasno je kako će se ta priča zaokružiti za cijelu 2013. godinu. Ono što je zabrinjavajuće jest da sve projekcije deficita za ovu godinu idu ka tih 17 milijardi kuna. Međutim, evo neki analitičari i ljudi koji pozorno prate kretanja i vezana za proračun ali prije svega za hrvatsko gospodarstvo, za gospodarstvo Europske unije ali i refleksije koje nam dolaze iz svijeta kažu da bi ta brojka mogla ići nažalost i do 20 milijardi. Osobno se nadam da se to neće dogoditi. I o čemu mi zapravo govorimo? Dakle, kada se govore uzroci ovakvog teškog stanja danas u proračunu Republike Hrvatske onda su mnogi skloni vraćati se u prošlost. Ono što je činjenica i u prosincu 2011. i 1. siječnja 2012. i 1. siječnja 2013. godine znalo se jasno kakve sve terete nosimo u budućnost. Ne samo za proračun 2013. nego i '14., '15. ali svakako i one koje će doći iza toga pogotovo nakon članstva Republike Hrvatske u Europskoj uniji. Dakle, znalo se i za teret brodogradilišta, znalo se da ulazimo u Europsku uniju i da to uz sve mogućnosti od 500 milijuna ljudi, dakle tržište od 500 milijuna ljudi koje nam se pruža od svemogućnost korištenja novca europskih fondova. Činjenica da ćemo na uloženi 1 euro moći koristiti 3 eura, povući 3 eura itd.. Znalo se da naravno kao članicu, 28 članicu Europske unije to za Hrvatsku znači i određene obveze. Dakle, znalo se da će dio se prihoda samim činom ulaska u Europsku uniju, znači 1. srpnja ove godine smanjiti a da će se dio rashoda povećati. To znači kada se uzmu u obzir sve okolnosti s kojima se danas suočavamo dakle da se ne ostvaruje niti gospodarski rast kakav je planiran ali niti realizacija proračuna kako je planirana. Jasno je da proračun za 2013. godinu nije realno planiran. I to je činjenica oko koje trebamo razgovarati danas zato što nas pretpostavljam vrlo brzo očekuje rasprava o proračunu za 2014. godinu. Ja ću podsjetiti naravno i na 2011. to je isto tako bila vrlo teška godina, međutim to je bila godina bez rebalansa. Evo mi smo, mi na vratima imamo drugi rebalans u ovoj godini. 2011. je bila bez rebalansa, bila je izborna godina sa zamrznutim rashodima a to je bila odluka Vlade. U tako zamrznute rashode mi smo i tada uložili, odnosno uklopili 4 milijarde tada novih obveza, dakle vezano i za kamate o kojima moramo vrlo realno razgovarati. Kamate su obveze kojih se nećemo riješiti bilo kakvim političkim prepucavanjima niti optuživanjima, kamate su obaveza koje će se nasloniti na državni proračun i sljedeće i godinu iza i u godinama koje dolaze. Znači i Vladama koje će doći nakon ove kakve god to i kako god koncipirane Vlade bile. Ono što je dakako zabrinjavajuće jest i najava da ćemo u 2014. godini povećati rashode za novih 8 milijardi. Deficit će rasti, dakle planiran je rast, pitanje kakav će biti onaj koji nije planiran kada govorimo o deficitu. Naravno mislim da bismo možda jednom mogli, nikada se do sada to nije napravilo i nitko nije na taj način iskoračio u Hrvatskom saboru. Možda bismo mogli razmišljati da npr. organiziramo jednu tematsku raspravu ne samo u odboru nego možda i na plenarnoj sjednici o našem dugu i o tim svim obavezama koje nas čekaju u budućnosti. Dakle hoćemo li se zaduživati, kako ćemo se zaduživati, hoće li doći jedan dan kad se nećemo uopće moći zaduživati, a i dalje ćemo morat isplaćivati i plaće i mirovine i imat ćemo obveze prema zdravstvu, ali imat ćemo obveze prema kamatama odnosno dugu vezano i za obveze prema kamatama, ali isto tako na sve one obveze koje se tiču mirovina. I činjenica je da i ove godine jedan veliki dio za mirovine moramo odvojiti iz proračuna Republike Hrvatske, da se manji dio prikuplja, ali to je konstanta Hrvatske, to je nešto s čime su se suočavale i vlade prije ove. Jedno načelno pitanje na koje će vjerujem gospodin zamjenik ministra možda odgovoriti u nekakvom konačnom sumiranju svega onoga o čemu smo govorili. Čujemo vrlo često da nema nekih sastanaka vladajuće koalicije, dakle da se nije nastavila praksa koja je bila proteklih godina. Jako je komplicirano voditi koalicijsku Vladu, nekoliko stranaka. Svi imaju svoje interese, svoje prijedloge, svoju viziju, ali naravno u svakoj Vladi su oni koji su najodgovorniji, svaki uspjeh svake Vlade se dijeli na sve partnere, a svaki neuspjeh ili svaki poraz se uvijek nasloni na onu najjaču koja je vodeća i koja onda po logici stvari i najodgovornija. Dakle čini se, a to govore i koalicijski partneri vrlo često ove Vlade, da nema koalicijskih sastanaka, da se ne planira unaprijed nego dogovara što će se raditi. Zašto to govorim? Loše je, jako je loše što se vrlo često evo kod primjera poreza na imovinu, ukidanja povlastice na prvu nekretninu, poticaja na stambenu štednju i mogla bih tako nabrajati, pogotovo iz Ministarstva financija koje je u tom smislu osobito odgovorno, najavljuju određene mjere, najavljuju evo i neki porezi, a onda se to nakon izvjesnog vremena demantira, odnosno vrlo jasno drugi partneri kažu da se takav jedan projekt, takav novi npr. porez neće realizirati ili pak olakšica. Neugodno je gledati da npr., neću naravno imenovati, ali mnogi koji prate sve što se događa na političkoj sceni i prate medije znat će o čemu i o kome govorim, dakle da jedan koalicijski partner primjerice u trećem dnevniku na HTV-u oštro kritizira mjere svoje Vlade u kojoj participira, mjere ministra financija i poručuje mu preko medija da mora više čitati i da mora više učiti. Dakle to nije dobro, to se u konačnici svakako reflektira na i ono što zovemo investicijski potencijal Republike Hrvatske. Isto je tako bilo sa PDV-om, ovim dijelom PDV-a koji se veže za turizam. Naše mišljenje je da to nije bila osobito mudra odluka, ali vidjet ćemo što će u konačnici pokazati završni rezultati, dakle ocjena izvršenja državnoga proračuna u cjelini za 2013. godinu. Često se i danas govorilo o reformama, reformama koje su izostavljene, reformama koje se moraju provesti i reformama koje treba pojačati, reformama koje uopće ne postoje, a da malo tko ikada i to govorim ovdje jer sam to govorila i kao predsjednica Vlade kad smo predlagali proračun, primjerice i za 2011. i 2010. u ovom parlamentu pa to govorim i sada. Dakle i na neki način mi je drago bilo čuti ministra financija, s druge strane i teško, kad je gotovo istu tu sintagmu o reformama koje bi svi htjeli ali ih nitko ne bi htio u svome dvorištu, ponovio nekoliko puta i ministar Linić. I to je hrvatska zbiljnost dame i gospodo. Sjetimo se Zakona o radu. Mislim da je i ovo prilika i upravo kad razgovaramo o izvršenju proračuna i onome što nas čeka u sljedećoj godini da spomenemo evo i to je bila jedna od mogućih reformi koja je zaustavljena tim silnim potpisima za referendum i danas još uvijek mi nemamo iako smo tada mi potpisali, a mislim da je to trebala biti obveza i za ovu Vladu, sporazum sa sindikatima i poslodavcima o tome da se napravi potpuno novi Zakon o radu i to je nešto što je nužno. Evo i danas čujemo ponovo odustajanje jednog dijela sindikalnih središnjica o bilo kakvim raspravama o Zakonu o radu gdje se rasprava i dijalog pokušava dovesti do postavljanja ultimatuma. To je nemoguće i tako se do dobrog, kvalitetnog Zakona o radu koji će pratiti život svagdašnji u Republici Hrvatskoj sasvim sigurno neće doći. Zakon o fiskalnoj odgovornosti i to bih voljela čuti gospodine zamjeniče, bilo je nekih najava da će se Zakon o fiskalnoj odgovornosti mijenjati, odnosno da će se odustati od priznajem dosta rigoroznih mjera koje nalaže Zakon o fiskalnoj odgovornosti koji smo donijeli 2010. godine. Dakle to je bila jedan poticaj u javnosti, onda je to zamrlo. Voljela bih čuti hoće li se do kraja ove godine zakon promijeniti, odnosno hoće li biti takvih poticaja koji će u konačnici završiti izmjenom toga zakona, a da ne kažem da nas naravno ubrzo čekaju i fiskalne škare Europske unije čija smo članica i dakako da je pitanje svih pitanja jesmo li i na koji način smo se za to pripremili. Podsjećam i na jedno nedavno istaknuto mišljenje Instituta za javne financije vezano i za međustope i za promjene opet odluka vezano za ulja, masti, šećer i dječju hranu itd. gdje i institut ističe da je to jako loša pojava i jako loša poruka potencijalnim investitorima u Republici Hrvatskoj. I sad na kraju još ponešto, dakle u ovoj situaciji kad imamo, kad nam rashodi bujaju, kad nam deficit raste, kad nisam sigurna da Vlada ima pravi odgovor na pitanje kako će ga zaustaviti imamo dva primjera o kojima je govorio na početku današnje rasprave upravo zastupnik Kajin. Žao mi je da ga nema ovdje. Dakle, ja ću istaknuti samo dva ministarstva čije mi izvršenje apsolutno nije jasno. Znači to je ministarstvo od kojih očekujemo taj zamašnjak u uvjetima teške gospodarske situacije i malenoga ili nikakvoga pomaka u tom smislu kad i dalje bilježimo pad BDP-a Ministarstvo gospodarstva ima izvršenje proračuna od samo 15,77%. Znači, indeks je 15,77 gdje su strateške zalihe primjerice izvršene sa samo 9,91%. To ovako usput ističem jer to je nešto, strateške zalihe su i sigurno strateško pitanje. Ali još teža situacija u Ministarstvu poduzetništva i obrta. Dakle, njihovo izvršenje je 10,02%. Međutim, u tom ministarstvu pogledajte naknade troškova osobama izvan radnog odnosa, dakle svugdje su plaće izvršene uglavnom u 50 postotnom ali i više od toga iznosu. Međutim, ovdje naknade troškova osobama izvan radnog odnosa bilježe indeks od 170 cijelih 7 zarez 68% a ostali nespomenuti rashodi poslovanja 99,86. Znači izvršena je gotovo 100% ali zato subvencije trgovačkim društvima u javnom sektoru 1,90 a subvencije trgovačkim društvima itd. 4,91. Dakle, dva ministarstva koja bi trebala imati prije svega i ideje, ali naravno i izvršenje u svakom smislu, pa onda i u proračunskom. Ovdje u ovoj analizi zaostaju po mom mišljenju i po našem mišljenju neobjašnjivo. Tako da gospodine zamjeniče, molim vas da onda pokušate u nekom vremenu kad to bude moguće objasniti što se zapravo događa u tim ministarstvima. Možda su to sve projekti koji će se izvršavati u drugom dijelu godine, pa to sada ne vidimo. Ali bi bilo dobro to ovdje reći jer su to dva iznimno važna za hrvatsko gospodarstvo dva važna ministarstva. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista – Stranke rada Mladen Novak. Izvolite kolega.
Uvaženi zamjeniče sa suradnikom, poštovane kolege. Pa ja nisam ekonomista i ne mislim ulazit u neke stručne rasprave po tom pitanju, to priznam, a s druge strane nisam ja ni pekar pa znam procijeniti koji mi je kruh ukusniji. Pa mogu procijeniti da ovo što nam ova Vlada sad zamijesila ima 77 kora, a kažu da je kruh sa 7 kora težak. Dobro je i to čuti. Sjetimo se rasprave koje su ovdje bile u vrijeme kada je donošen ovaj proračun za 2013. godinu, onda je proračun predstavljao i branio ga po pola su to odradili premijer Milanović i ministar Linić. Pa je premijer konstatirao da nema troškova za kamate država bi bila okos suficita. To su njegove riječi, ali kamata ima pa deficit je taman u razini prekomjerne mase za plaće. Tom prilikom je on apostrofirao kolektivne ugovore kao maltene glavni uzrok zbog čega Hrvatska neće već maltene od sutra krenuti u bolje sutra i zbog čega nama eto nije svjetla perspektiva. Moram priznati da je ministar Linić bio kud i kamo oprezniji, bio kud i kamo realniji. On je rekao da se mora štedjeti, ali da se ta štednja odnosi na dio plaća za javni i državni sektor. U onom dijelu gdje se možemo odreći nekih dodataka sa obrazloženjem da jednostavno pokažemo da smo odgovorni prema svojim investitorima i prema svojim kreditorima. Pa nisam baš siguran da li su kolektivni ugovori glavni kamen spoticanja i da upravo zbog njih Hrvatska ne može naprijed. Mislim da tu ima mnogo, mnogo drugih problema, da su kolektivni ugovori definitivno zadnji koji bi trebali bit kamen spoticanja. Ali interesantno ni tad ni danas nitko ne spominje brojne agencije. Recimo danas to još nije spomenuto, barem je meni promaklo ako je spomenuto. Ministar Bauk je neki dan sa ove govornice rekao da ih ima 185. Ja osobno moram priznati da nisam nikad vidio da je negdje napravljen izračun koliko koštaju nas te agencije, a izračun koja je korist od njih nema smisla raditi jer nema koristi, nema ni izračuna. Sad postavljam pitanje i sebi i vama, da li netko možda zna što bi bilo kad ne bi imali neku od tih agencija koje navodno moramo imati, ne navodno moramo ih imati jer smo takvu obavezu preuzeli na sebe stupanjem u EU. Da li je možda veća korist ne imati takvu agenciju pa platiti kaznu nego snositi trošak rada te agencije pa onda još trpjeti i štetu koju ta agencija može napraviti. A ja ću za primjer navesti jednu agenciju čiji rad me posebno boli, a to je Agencija za regulaciju željezničkog tržišta koja sustavno pet godina mislim da postoji pet godina sustavno ne radi ništa, a ono što radi bolje da ne radi. Pa imamo recimo pogledajte izvješće njihovo bit će uskoro na dnevnom redu, za prošlu godinu su imali 7 točaka, 7 primjedbi, za 5 su se proglasili nenadležni, a 2 nisu stigli riješiti. Toliko oko rada takvih agencija i njihovih koštanja i koliko to utječe recimo na državni proračun. Jedan od većih problema koji je danas spomenut je sanacija zdravstva. I slažemo se ako se ne varam 3,4 milijarde kuna je rečeno da je utrošeno za to, ali podsjetio bih na raspravu kad je donesena odluka o smanjenju doprinosa sa 15 na 13% kada smo mi Laburisti upozoravali kakve će posljedice biti od te odluke. Tada je kao obrazloženje rečeno da je to oblik rasterećenja gospodarstva i da se svjesno prebacuje teret na građane ali će uslijediti efekat otvaranja novih radnih mjesta. Sad koliko je otvoreno novih radnih mjesta zahvaljujući donošenju ovakve odluke koja je ranga svojevremeno Obrovca nemam pojma, ali mislim da nema ni potrebe za nekom dubljom analizom jer takvih radnih mjesta vjerojatno ni nema. S obzirom da smo mi svi lokalpatrioti pa ću ja usput napomenuti i onu drugu posljedicu, recimo u Sisku su u proteklih mjesec dana firme FINELA i HERBOS ugasile proizvodnju i to je nekih 80-ak radnih mjesta, Zlatna igla kojoj je oprošten znatni dio duga u iznosu ako se ne varam nekih 9 milijuna kuna što je otprilike dvije trećine i nije možda presudno što je u vlasništvu jednog od visoko pozicioniranih kadrova SDP-a, bitno je da se zadrže radna mjesta. Ovo je bez ikakve ironije, stvarno je to najbitnije. No međutim, čuju se sve češće glasine da će i ta Zlatna igla famozna preseliti svoju proizvodnju preko granice u BiH. Sad se postavlja pitanje čak i dvostruke štete. Situaciju oko Željezare Sisak više nitko i ne spominje pa čak kad danas netko i spomene onih nekadašnjih famoznih 500 radnih mjesta koja će se otvoriti to ispadne malte'ne bogohulno jer koristite u javnoj raspravi tuđu nesreću. A kad smo upozoravali da tih 500 radnih mjesta uopće nije realno, da nema smisla pričati o nečemu što nema uporište baš u ničemu onda smo proglašavani demagozi, populisti i što sve ne. Dobro, sad možemo se vratiti na zdravstvo, možemo konstatirati da je zdravstvo uspješno sanirano. Liječnici, a da nema dugo i medicinske sestre skupa s njima su se okupljali na svojim nekim mjestima da bi se zajedno oduševljavali za uspješno saniranje zdravstva. Ne znam da li su u međuvremenu dobili plaće, jučer još nisu dobili, pa je i to posljedica vjerojatno takve sanacije. Podsjetio bih da smo govorili da ovakav model funkcioniranja, odnosno financiranja zdravstva da je jednostavno neodrživ i da će se desiti ono što je danas nekoliko govornika s ove govornice reklo da će biti samo ponavljanje povijesti. Svakih par godina ili kroz neko vrijeme ćemo opet ulupati par milijardi kuna u saniranje zdravstva, a ako ne promijenimo model ništa se neće promijeniti u tome, imat ćemo samo bacanje u bunar bez dna. Spominje se u ovom izvršenju državnog proračuna i 760 milijuna kuna, mislim da je ta cifra ranije isplaćenih sredstava za potpore seljacima. Pa su ti isti seljaci gotovo do sredine kolovoza boravili na cestama i prosvjedovali ukazujući na neisplaćene poticaje, na nisku otkupnu cijenu, na apsolutnu netransparentnost evidencije isplate poticaja iz koje je nemoguće utvrditi ni kome je ni koliko isplaćeno tih poticaja. I na kraju donijela se odluka da se slome ti seljaci koji su prosvjedovali, slomljeno je i hrvatsko selo usput i na taj način je otvoren prostor da se slobodno uvoze poljoprivredni proizvodi iz drugih zemalja. Našim seljacima ćemo omogućiti da se odmore od tog teškog rada na zemlji, potičemo na taj način otkup iz drugih zemalja prazneći njihove hladnjače za ovogodišnje urode jer smeta im onaj urod od prije dvije, tri godine. Mi kao država nemamo potrebe, nema svrhe da gradimo nikakve hladnjače jer to nije posao države već poduzetnika. Država je tu da pripremi zakonske pretpostavke za lakšu realizaciju. Problem je što takvih poduzetnika ili nema ili smo im napravili jako dobru zakonsku podlogu pa oni bježe što dalje od nas. Na kraju krajeva i s ove govornice u nekoliko navrata je rečeno da je država loš poslodavac. Ali država niti upravlja nitijednim poduzećem. Što rade samo neki pojedinci koje ova država, odnosno Vlada koja je na čelu imenuje? I podsjetio bih još jedanput na ono što sam danas rekao u replici svojevremeno je s ove govornice rečeno mi preuzimamo odgovornost i ukoliko se ti ljudi koji su imenovani od ministara ne pokažu kao pravi i ne ispune svoje obaveze, ukoliko zabrljaju snosit će odgovornost i ministri. Pa nisam baš dobio dojam ako izuzmemo primjer gospođe Mreli Holy da je itko snosio odgovornost za neku svoju grešku ili smatramo da grešaka u dosadašnjem radu nije ni bilo. Privatizacija svega i svačega, rasprodaja državne imovine i ja slobodno mogu reći nacionalnog bogatstva bez obzira što je nema dugo i premijer se oglasio sa rečenicom da nije nacionalno bogatstvo ono što stvara dugove. Ima poduzeća ima usluga evo gledam kolegu pa se sjetim jedne od takvih usluga, ali nije samo to jedino i obrazovanje spada u tom i mnogo toga još spada u to što država ima obavezu prema svojim građanima pružati im tu uslugu, a ako ćemo sve privatizirati onda tu više neće biti ni takve usluge, a onda očito i država gubi smisao te ajmo reći socijalne države. Očito da hrvatska Vlada ne samo ova je donesla odluku da Hrvatska nema ni potrebu biti socijalna država ili barem ne prema svojim građanima. Postavlja se i pitanja barem meni, sam sebi postavljam pitanje svako malo se izađe i sa teorijom ako ne napravite ovo što mi kažemo neće biti za penzije. Pa je svojevremeno ako se sjećate kod referenduma za ulazak u EU prva potpredsjednica Vlade izjavila, tada još nije bila na toj poziciji, ali je bila ministrica, izjavila da ukoliko ne izađemo na referendum i ne glasamo za ulazak u EU neće biti novca za penzije. Nema dugo ministar Hajdaš Dončić je izjavio da ukoliko ne monetiziramo autoceste neće biti novaca za penzije. Najgore od svega što iza toga izađe isto tako sa teorijom da taj novac neće biti uložne, neće biti za krpanje proračunskih rupa nego će biti uložen u otvaranje novih radnih mjesta. Pa da li još netko ima tko vjeruje u te i takve priče jel ako se to ne desi što će da li će ministar podnijeti ostavku, da li će preuzeti odgovornost? Ja vjerujem da ga sada to pitam njegov odgovor bi bio vjerojatno u stilu dabogda me savjest pekla ako se to ne desi. S obzirom da sam malo razvukao i da sam se malo i pogubio ponekad u raspravi moram priznati da ću malo i skratiti, a spomenut ću još i ono što je ovdje spomenuto jel ne mogu bez toga HŽ sada napokon imamo situaciju da je sve restrukturirano, sve sanirano, sve je na zdravim nogama, moći ćemo ono što smo već imali moći ćemo vraćati kredite koje smo podigli iako je država bila samo jamac, ali podsjećam ponovno i 44 vlaka koja smo naručili ponovno se država pojavljuje kao jamac mada čak i uz to jamstvo ne možemo naći banku koja bi pratila taj projekt, pa je to dodatnih milijardu 600 kuna opterećenja državnog proračuna. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Imamo prijavljeno pet replika. Prva se javila Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite kolegice.
Evo kolega spominjete jednu tvrtku i kažete da je država oprostila veliki dug toj tvrci. To što vi nazivate opraštanje dugova jeste postupanje po Zakonu o predstečajnoj nagodbi, otvoreno i transparentno i ništa se ne krije, kome je kako vi kažete oprošteno, tko je uspio u toj stečajnoj nagodbi tko nije. Kako biste nazvali postupanje bivše vlasti koja je godinama, ako ne i desetljećima ako zbrojimo ono razdoblje i do 2000.godine svojim odabranim ali nisu samo to bile poznate osobe. To su bili onako neki nepoznati ljudi a možda su se neka poznata imena skrivala iza tih nepoznatih ljudi kojima su dugovi rješavani na vrlo perverzan način i to na način da se čekalo da zastari, a onda bi se utužilo kako bi se pravosuđe optužilo kako nije procesuiralo odnosno završilo taj postupak. Dakle već zastarjela potraživanja poreskih davanja, kako biste to ond nazvali. To je jedna stvar. Druga stvar, kažete evo sve će oni rasprodati. Ma moramo shvatiti dugovi su nešto što nisu samo ekonomski pojam, dugovi su nešto što s mora platiti. Nitko ne prodaje ništa ni u kući. Da ste vi dužni i stanujete u svojoj kući, a da milijune dugujete zar biste imali morala reći da stanujete u vlastitoj kući. Dugovi samo nisu samo ekonomski pojam, dugovi nisu samo pravni pojam u koji ulaze pojedinci ili zajednica ili država, to je duboko moralno pitanje. I shvatimo da je to pitanje poštenja. Govorite da država na taj način ne može biti socijalna, država prije svega mora biti odgovorna, a ako jeona odgovorna onda će lako biti i socijalna i pravedna.
Hvala. Imamo odgovor kolega Novak.
Hvala lijepo. Mene pitate kako se zovu dugovanja koja su opraštala bivšoj vlasti. ja kada imam nešto za reći ja to onda kažem i nađem sam ime, pa izgovorite vi ako nešto mislite. Ali kako bi mi nazvali ovo ako se desi ono što ja pitam da li će se desiti, što ako je 9 milijuna kuna oprošteno a proizvodnja se preseli. Ja sam odmah na početku rekao da pozdravljam to ali treba i to obavezati firmu da ne može napustiti nakon takvog oprosta da ne može napustiti državu da ne može preseliti proizvodnju, o tome sam govorio. Ali dobro, očito vaša replika je bila više usmena na kolege … … [[Upadica se ne čuje.]] Pa to, o tome sam i pričao. Što se tiče otplate dugova da li država treba otplaćivati dug ili ne treba otplaćivati dug i da je to pitanje poštenja. Ja bih vas podsjetio i na plan Vlade i na onaj famozni plan 21. Pa da li piše i jedno slovo o tome tamo? Toliko o poštenju. A da li treba vratiti dugove? Treba da li mi samo recite kada prodate Croatia osiguranje, Hrvatsku poštansku banku, Croatia airlanes, HŽ CARGO, Hrvatsku lutriju, ne znam šta već sve je na onom spisku, što je iza toga? Što je iz toga? Je li ovo nije prodaja da se stvaraju neka nova radna mjesta? Navedite nešto što je otvoreno, što je, gdje se krenulo naprijed. Baš ništa, ovo je bacanje u bunar. Što je iza toga? Samo ćemo konstatirati, je desila se Grčka, gledali smo ju i sada ju doživljavamo. Ništa drugo nego to. Hvala.
Hvala i vama. Sljedeća replika Ana Komparić Devčić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče, pa danas je više puta bilo govora o zdravstvenom sustavu i sanaciji zdravstva. Poštovani kolega, u zdravstvo je otišlo ove godine 3,3 milijarde kuna. I to ću vam ja reći zašto je otišlo 3,3 milijarde kuna. Da, naravno dio je otišao u sanaciju HZZO-a odnosno plaćanje lijekova na recept ali je dobar dio otišao u sanaciju KB-a, odnosno KBC-ova. I još je ostalo za sanirati sve županijske bolnice. I ono što se sada radi trenutno jest činjenica dakle da moramo vidjeti da li su nama potrebne za istinu sve te bolnice koje mi danas imamo. Zdravstveni sustav Republike Hrvatske je krenuo nizbrdo u onom trenutku kada se piramida okrenula potpuno naopako. Ako ste bili a možda i niste prisutni na Odboru za zdravstvo kada smo raspravljali o stanju u zdravstvu onda sam ja to vrlo jasno rekla i svi koji su tamo sjedili su me podržali. Činjenica je da primarnu zdravstvenu zaštitu smo zanemarili u onom trenutku kada smo ukinuli bijele, plave knjige. To se ljudi iz nekih davnih vremena dobro sjećaju. Dakle, nama se kompletna primarna zdravstvena zaštita preselila u bolnice što je najskuplja varijanta u zdravstvenom sustavu. Mi moramo se vratiti metodi Andrije Štampara. I kada mi budemo imali takav zdravstveni sustav dakle a imali smo ga u nekoj bivšoj državi, onda će i nama zdravstveni sustav oživjeti. Mi sada plaćamo dakle najskuplje preglede, nama se pacijenti mjere tlak kod specijalista, kardiologa ili nefrologa a liječnike opće medicine smo pretvorili u pisače recepata i uputnica i to jest činjenica. To je dragi moji kolege činjenica. Uništili smo zdravstveni sustav još davne 90. i neke godine kada je ministar bio gospodin Hebrang koji je ukidao bijele i plave knjige i to ne smijemo zaboraviti.
Hvala. Imamo odgovor, kolega Novak, izvolite.
Hvala lijepo. ada ne znam da li želite potvrditi ono što sam ja rekao ili me niste dobro slušali. Rekao sam na početku da kod kada je donošena odluka o smanjenju doprinosa sa 15 na 13% da samo tada već upozoravali na stanje u zdravstvu. I da ta 2% itekako … [[Govornik se ne razumije.]] Gledajte ako imate smanjenje, sada nemate dosta i idete nešto smanjivati pa normalno da vam fali više. Mi smo upozoravali na to. Mi ne kažemo ništa da ovih, da nije trebalo ili ne znam šta. Ali činjenica je da smo tada upozoravali da će se desiti upravo to. A koji je bio odgovor? Ne, ne mi znamo šta radimo, mi sve držimo pod kontrolom. Ali iskreno rečeno masa vas s te strane, jako velik broj ljudi se slaže sa time kada je van ove govornice, van ove Sabornice da baš i nije sve tako divno i krasno kako se mora reći ovdje s vaše strane ili još konkretnije kako se mora dići ruka petkom. Ne čak ni reći nego dići ruka petkom. I to je ono zar je problem nešto reći, je o.k. bila je pogreška, tih 2% je stvarno povećani problem, nije ga ono stvorilo ali ga je povećalo. A s druge strane da li je otvoreno koje radno mjesto sa osnova ta dva postotna poena, radnih mjesta je cijelo more zatvoreno i s time i bez toga. Prema tome to sigurno nije utjecalo, ta dva postotna poena sigurno nisu utjecala na otvaranje novih radnih mjesta. Ali su uvelike štetile zdravstvu. Hvala.
Hvala. Boro Grubišić, replika. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Novak, zaista je puno toga o čemu ste vi govorili točno. Naime, u Hrvatskoj državi unazad dvije godine kako se to kaže stručno ili od ekonomskih analitičara je učinjen porezni ugriz. Dakle, na polju poreza je učinjena takva, dakle povećanje u svim segmentima na, evo razmišlja se i o ukidanju ovog oslobođenja poreza kod prve nekretnine pa onda još porezu na nekretnine itd.. No, ono što sam htio reći kada ste govorili o Hrvatskim autocestama i tzv. monetizaciji je to da nitko ne razmišlja o tome pa ni Vlada da npr. kada već postoji tako silan otpor i u oporbi ali i kod građana da raspiše referendum o tome pa i čak sa pitanjem je li građanstvo za to da se čak i poveća dio cestarine, dakle cestarina a da se ne prodaju Hrvatske autoceste. Ako će stranac ili bilo tko drugi zaraditi na tim autocestama pa zašto ne bi država zaradila na tim autocestama i upotrijebila te novce u onu svrhu u koju ih misli upotrijebiti prodajom odnosno monetizacijom, nije prodajom nego monetizacijom tih autocesta. Pa dajmo svi skupa kao građani pomozimo da Hrvatske ceste otplate svoj dug, kamate i ostalo, a eto ako treba, dajmo, provedimo referendum jesu li građani za to da se ne monetiziraju Hrvatske autoceste a da se poveća možda za koju kunu cestarina. Pa to građani otplate, pa to su oni i do sada radili. I to smo radili i do sada, gradili autoceste iz naših, iz džepa svih građana. A što se tiče poljoprivrede, pa evo jutros ste slušali na vijestima da je drastično pala proizvodnja mlijeka u Hrvatskoj, da su ostale samo najveće farme mljekara u funkciji i da od gotovo milijardu litara mlijeka koje smo proizvodili prije 3-4 godine sada smo spali ispod 500 milijuna litara mlijeka godišnje, i manje.
Hvala. Imamo odgovor, kolega Novak. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolega Grubišić, prvo bih se osvrnuo na ovo oko monetizacije autocesta. Ono što, ako se ne varam isto danas nije rečeno, a spomenuto je prije par dana, ako je sporno u ugovoru da postavimo pitanje da možemo raspravljat o tim ugovorima. Sad se pojavila informacija u medijima da se sklapa ugovor na način ako promet autocestom ne bude ostvarivao dovoljnu zaradu koncesionaru da će mu država namirivat štetu. Takav primjer već imamo tako da to nije čudno. Takav primjer imamo u Hrvatskoj, prema tome nije nešto novo. Ali ako to radimo e onda stvarno postavljamo pitanje tko to radi i u čijem interesu jer to ne možete pravdat više s ničim, to čak nije ni krpanje proračuna jer čak nije sigurno ni ono što ste dobili da ćete dobiti. To je istina, a mislim da bi u interesu javnosti svakako to trebalo obznaniti čim prije ako nije točno da se spriječi šteta, manipuliranje sa tim poluinformacijama, dezinformacijama, ne znam kako bi ih nazvao ali u svakom slučaju sama ta informacija već može prouzročit veliku štetu. Ovo što se tiče poljoprivrede i sela, ja sam napomenuo i odozdo u raspravi u ime kluba, u ovu štetu koja je napravljena, možemo se mi zavaravat ali to su štete koje su nepovratne, to nije nešto što vi možete obnovit za godinu-dvije, to nažalost tko ne razumije, tko to gleda previše površno nikad neće shvatit da ovo što sad napravite vjerojatno će trebat nekoliko generacija da bi se uopće vratilo na prvobitno stanje. Hvala.
Hvala i vama. Sljedeća replika, Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Novak, govorili ste o Hrvatskim željeznicama i o knjigovodstvenoj egzibiciji koju je Vlada napravila, kao smanjile su se subvencije u gospodarstvu. Istina, HŽ-u je smanjeno negdje 800, 900 milijuna kuna ali istovremeno je izdano milijardu, prošle godine milijardu i još nešto jamstava, ove godine mislim negdje oko 270 i ovo jamstvo koje banke nisu prihvatile za nabavu vlaku. Međutim, kad pogledate u izvješću izvršenja državnog proračuna za prvih šest mjeseci ove godine onda ćete vidjeti da jamstva koja je Vlada dala u nekakvim prethodnim godinama HŽ-Infrastrukturi, HŽ-Vuči vlakova i HŽ-Cargu ukupno 75 milijuna kuna je naplaćeno iz proračuna. Ne bi to bio problem, Vlada se naprosto odlučila za takvu taktiku da istovremeno isti slučaj ne proglašava katastrofom, kao to je bivša Vlada namjestila jer to su jamstva koja su dana brodogradnji ili jamstvo koje je dano Croatia osiguranju. Sad je to pretvoreno u javni dug i to je katastrofa, a ovih milijardu i 100 kad se bude sutra pretvorio u javni dug jer HŽ nema šanse da vrati ove kredite iz svog poslovanja onda će to biti nešto drugačije. Dakle to je problem ovih javnih financija, što se knjigovodstvenim egzibicijama negdje 2-3 milijarde kuna naprosto prebacilo u nekakve druge rashode samo da bi proračun ispao divan i krasan, jer pogledajte koliko ova Vlada ozbiljno razmišlja i koliko ozbiljno shvaća ovu situaciju. Što je rekao premijer kad se obraćao ovom Visokom domu prije mjesec dana, rekao je da imaju niski deficit, da su jedini koji su uspjeli smanjit deficit. Je, u jednoj godini su ga smanjili na ovakav način sa 3,5 milijarde kuna međutim ove godine zbog takvog smanjenja deficit skače za 7 milijardi kuna i bit će do kraja godine 17, a kakav će bit u sljedeće 3 godine nek nam samo dragi Bog pomogne.
Hvala. Odgovor, kolega Novak. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa počet ću s nečim što vi niste sad spomenuli, ali je danas u dva-tri navrata to apostrofirano. Niste se pojavili na Odboru za gospodarstvo, e pa sad ću istine radi čisto da svi znamo, Odbora za gospodarstvo sazvan jutros u 8,30 na kojem nije bilo kvoruma. Vladajući nisu svoj kvorum osigurali, rasprava nije ni bila i sazvano je u 13 sati ajmo dići ruke. To je ono što vi ne znate, a što mi znamo jer je naš predstavnik došao ali čak ni njihovih predstavnika nije bilo. Prema tome, demagogiju tko širi u ovoj Sabornici čisto da se zna. Sad da vratim priču na HŽ. S obzirom da je 2000. godine predsjednik Nadzornog odbora HŽ-a bio današnji ministar financija ja se jako dobro sjećam tih sastanaka na kojima je on govorio, citiram: para ima ko blata, a s njima ću ja raspolagat a ne vi. Posljedice toga su kupovina šest bombardierovih vlakova od kojih vjerojatno ne znam da li jedan ili dva voze sada trenutno. Posljedica toga je peglanje ličke pruge koja je totalni promašaj. Posljedica toga, kolega Rađenović je rekao mi smo vam napravili takvu podlogu da možete samo dalje. Nažalost, i vi ste nastavili dalje isto sa takvim promašajima da je to strahota. Ali ovi njihovi su bili katastrofalni. E sad što vam je još najgore? Ovi novi su još gori, ovi su još gori jer sad odvajaju kompletan sustav održavanja i idu u privatizaciju. Pa sad ćete imat situaciju kad god se šta desi da više ništa nemate u Hrvatskoj jer sve treba zvat Austrijanca ili šta je on to prebacio u biznis možda čak i u BiH pa ćemo vidjet tko će nam najsitnije stvari održavat.
Hvala. I zadnja replika, Srđan Gjurković. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ma kolega vi ste rekli da ovo više nije socijalna država, da se sve rasprodaje. Mislim nije baš da socijalna država i monetizacija autocesta, Croatia osiguranja, HPB-a ima veze. Socijalna država koja izdvaja 16 milijardi za mogućnost da bi umirovljenici primali mirovine zato što u fondu mirovinskom nema dovoljno sredstava sigurno je socijalna država, država koja radi indeksaciju mirovina isto socijalna država neovisno o recesiji. A država koja izdvaja 22 milijarde za zdravstvo isto je sigurno socijalna država pokriva one zatečene dugove da bi naši građani imali zaista kvalitetnu uslugu, a uslugu osim medicinske treba naravno imati i sredstva s kojima bi se to rješavalo. A što se tiče monetizacije i privatizacije pa rasprava i pozicije i opozicije u biti o jačanju privatnog sektora i gospodarstva, pa ja ne znam jel' se vi zalažete možda za etatističku državu?
Hvala. Odgovor kolega Novak.
Ispričavam se kolega, ali ovaj zadnji stvarno nisam čuo pa ne mogu ni odgovoriti za šta se to zalažem po vašim riječima. Ali da li vi smatrate da je država socijalna ako isplaćuje nekome nešto što je on zaslužio, što je zaradio? Da li smatrate da je socijalna država i ako će platiti prekovremeni rad liječnicima? Jel' to dokaz da je ona socijalna ili da je pravna država. Čega je to dokaz? Ne možete na taj način raspravljati. Država isplaćuje penzije penzionerima i zato je ona socijalna. Pa ona samo ispunjava, u tom dijelu samo ispunjava ono što mora. S druge strane činjenica je da tu se moram složit da na žalost i u tom paketu tog kojekakvih a ne, čak nije pravi izraz privilegiranih mirovina s obzirom da nisu sve privilegirane. Ali tu se svega i svačega navuklo pa meni je prva asocijacija kad netko to spomene dr. Rubala. Toliko o tome što se toga tiče. Što se tiče monetizacija autocesta ja vas, vi se zalažete za privatizaciju svega. Ja vas pitam zbog čega je Vlada donesla odluka nećemo privatizirat šume i vode. Zato što je to u interesu građana Republike Hrvatske. Šta znači ovo drugo nije? Ne razumijem u čemu je onda razlika. Ako je sve dobro što je privatizirano zašto onda ne i to. Ili ste možda svjesni da je to onda krah svega. Hvala.
Hvala i vama. Završili smo raspravu po klubovima. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva je na redu Nadica Jelaš. Izvolite kolegice.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. U svojoj raspravi htjela bih zapravo elaborirati jednu tezu, tezu koja je i danas više puta izrečena od strane oporbe, a to je ona da ova Vlada provodi konsolidaciju državnih financija ali na način da to radi poreznom presijom. Dakle, podsjetimo se aktualna Vlada 2011. godine preuzela je vlast sa deficitom od 14 milijardi kuna. Dakle, u prvoj godini mandata u 2012. uspjela ga je srezati za 5 milijardi kuna. Međutim, evo u prvoj polovici 2013. godine već dakle za 6 mjeseci ostvaren je deficit kakav je zapravo planiran za cijelu 2013. godinu. Što je zapravo uvjetovalo pojavu u apsolutnoj brojci tako visokog deficita? Dakle, smanjenje prihoda s jedne strane i povećanje rashoda s druge strane. Dakle, taj dizbalans između proračunskih prihoda i proračunskih rashoda. Međutim, već sama ta činjenica da su proračunski prihodi smanjeni govori u prilog tome da zapravo nema novih poreza, da nema dodatne porezne presije. Naravno da onima koji do sada nisu plaćali poreze, koji su varali državu ovo nastojanje aktualne Vlade da uvede disciplinu u državne financije, dakle da uvede jedan financijski red da je to presija. Oni nisu bili naučeni na takav jedan red i naravno da se oni protiv takvog reda bune. Međutim, ponavljam nema novih poreza. Baš suprotno. Država se odrekla značajnog dijela svojih prihoda u korist gospodarstva svjesna činjenice da se trajna stabilnost proračuna može osigurati samo kroz gospodarski rast, dakle kroz rast domaćeg bruto proizvoda, a nikako zaduživanjem. Naime, politika zaduživanja nas je i dovela do toga da danas govorimo o javnom dugu od 190 milijardi kuna sa eto perspektivom da to bude i 200 milijardi, a tih 200 milijardi na godišnjoj razini nosi novih 10 milijardi kuna kamata. Dakle, troška kamata. To je zapravo iznos koji je veći eto od proračunskog deficita. I ako se ta kamata ne plati ona povećava javni dug. Dakle, sljedeće godine nećemo imati 200 milijardi, nego ćemo samo iz tog naslova povećanja za kamatu imati 210 milijardi kuna. I tako to zapravo ide u nedogled kao što je jednom prilikom rekao kolega Linić. To je zapravo sudbina Hrvatske. To su sredstva koja ne idu ni gospodarstvu, ni hrvatskim građanima. Ona naprosto idu za servisiranje starih dugova a na žalost najveći dio tih kredita, tih starih dugova otišao je u potrošnju. Dakle, nije iskorišten za proizvodnju. I da nešto kažem o prihodima kojih se država odrekla u korist gospodarstva. Dakle, odrekla se dijela prihoda od poreza na dobit. Oko 2000 poduzeća koristilo je dakle tu zakonsku mogućnost da na reinvestiranu dobit ne plati porez i time je poduzećima ostalo negdje oko milijardu i pol kuna. To je zapravo jedna snažna injekcija realnom sektoru jer podiže njihovu razinu konkurentnosti, odnosno kapitaliziranosti za gotovo 6 milijardi kuna. I ti efekti će se naravno, računamo tako jer mislimo to oslobođenje od poreza na dobit ostaviti i dalje. Dakle, računamo da bi to trebalo se osjetiti narednih godina. Istina je naime da hrvatska poduzeća imaju vrlo nisku razinu kapitaliziranosti ako se izuzmu ova infrastrukturna velika javna poduzeća onda je ta kapitaliziranost negdje na razini 20-ak posto i to je zaista zapravo govori o velikoj ovisnosti domaćih poduzeća o tuđem kapitalu, a naravno korištenje tuđeg kapitala ima visoku cijenu upravo kroz kamate. Dalje, država se odrekla milijardu kuna time što je za dva postotna poena smanjila doprinos za zdravstveno osiguranje. Time je smanjena bruto cijena rada, složili se dakle u opoziciji sa time ili ne. Dakle, činjenica je da je poduzetnicima smanjena bruto cijena rada, odnosno povećana im je konkurentnost za otprilike 13%. Dalje, malim poduzetnicima i obrtnicima pomoglo se na način da je podignut prag za ulazak u sustav PDV-a s 85 na 230 tisuća kuna. Efekt ove mjere je da je gotovo 27 tisuća što malih poduzetnika što obrtnika izašlo iz sustava PDV-a. Dakle oni na svoje usluge ne moraju obračunavati PDV. Samim time njihove cijene mogu biti niže, a to automatski podrazumijeva njihovu višu konkurentnost. Dalje, za negdje pola milijarde kuna smanjeni su parafiskalni nameti. Dakle, sve ove mjere koje sam nabrojila su zapravo određeni trošak ovoga trenutka za državnu blagajnu ali to je istovremeno i ulaganje države u budućnost hrvatskog gospodarstva. Sve ove poteze Vlada je učinila u dobroj vjeri, da tako kažem, i očekuje od poduzetnika odgovorno postupanje sa tim sredstvima. Dakle, to nisu poklonjena sredstva to su sredstva kojih se država odrekla i naravno država ima pravo očekivati jednu pozitivnu reakciju na te mjere, odnosno u 2014. godini očekuje se određeni gospodarski rast. Dakle, to je što se tiče smanjenja prihoda. Imamo s druge strane povećanje rashoda i oni su utjecali na visok deficit. Naime, 2013. godina za ovu Vladu je zapravo jedna godina velikoga pospremanja. Najveći kostur u ormaru kao što smo danas već u nekoliko navrata čuli i s kojim se ova Vlada morala suočiti je zapravo sustav zdravstva. U sklopu sanacije zdravstvenog sustava dosada je isplaćeno 3,3 milijarde kuna što kliničkim bolničkim centrima, što kliničkim bolnicama. Još otprilike 1,8 milijardi trebat će se isplatiti za sanaciju županijskih bolnica. Dakle, sanacija ovog zdravstvenog sustava bila je potrebna iz jednostavnog razloga što se prije ove sanacije nije mogao provoditi u cijelosti Zakon o financijskom poslovanju, dakle trebalo se osigurati da sustav zdravstva plaća u rokovima kakvi su predviđeni tim zakonom, znači u roku od 60 dana. Sljedeći razlog dinamičnog rasta proračunskih rashoda, a onda posljedično i proračunskog deficita je ta što je poljoprivrednicima prije roka, dakle prije nego što je trebalo biti isplaćeno milijardu kuna. Isto tako u prvih šest ovogodišnjih mjeseci povećane su kamate za refinanciranje starih dugova za nešto više od 500 milijuna kuna. Kada se zbroje svi ti troškovi, dakle i troškovi sanacije zdravstvenog sustava i prijevremena isplata sredstava poljoprivrednicima i trošak kamata vidjet ćemo da je to negdje na razini 5 milijardi kuna, odnosno da nije bilo tih rashoda deficit bi bio jednak onome koji je ostvaren za prvih 6 mjeseci 2012. godine. Dakle, mogli smo otprilike kao što je to činila prethodna Vlada ne činiti ništa, ne povećavati deficit i imali bismo idilu na papiru a kaos u sustavu. Međutim, Vlada je dobila mandat od građana da upravo rješava probleme i aktualna Vlada to čini, aktualna Vlada je odgovorna i ovaj visoki deficit je na neki način zapravo cijena odgovornosti ove Vlade. Ova Vlada podmiruje svoje obveze, ne vuče ih iz godine u godinu kao prethodna i ne predaje ih kao vruće krumpire sljedećoj Vladi kao što je eto ona prethodna to učinila nama. Dakle, od brodogradnje, od poljoprivrede, od zdravstva, a o javnim poduzećima da i ne govorimo. Dakle, deficit je tu crno na bijelo, on je visok jer su u njemu iskazane sve dubioze, nema nikakvog prikrivanja. Ova Vlada je spremna taj deficit rješavati ali ono što želim naglasiti to neće ići ili će ići vrlo teško bez podrške gospodarstva i bez podrške građana. Dakle, gospodarstvo, građani i država to je zapravo jedan sustav spojenih posuda. Ako je jednome loše, loše je svima i obratno krene li gospodarstvu svi ćemo zapravo profitirati. Dakle, i poduzetnici i građani moraju biti partneri države. Država se odrekla jednog dijela svojih prihoda o čemu sam uvodno govorila u korist poduzetnika. Što se tiče građana moram spomenuti jedan podatak, dakle po stanju 30.06. ove godine štedni depoziti su porasli 3 milijarde kuna i u tih 3 milijarde kuna zapravo je najveći relativni udio građana. Dakle, ima kapitala međutim sve su to mrtvi kapitali tako dugo dok oni nisu u funkciji gospodarskoga razvoja. Dakle, taj domaći kapital treba aktivirati, moramo si sami pomoći da bi nam pomogli drugi. I ono što na kraju želim reći dakle potreban nam je zaista jedan konsenzus, konsenzus za razvoj. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo nekoliko replika. Prvi se javio Zlatko Tušak. Izvolite kolega.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice Jelaš vi ste bili malo kontradiktorni u svojoj diskusiji. Sa jedne strane ste govorili kako je gospodarstvo rascvjetalo nam se jer je 2% kroz zdravstvo rasterećeno, smanjena je stopa sa 15 na 13% i da su tu određene uštede napravljene, a sa druge strane govorili ste o 5 milijardi kuna koliko je gubitak u zdravstvu. E sad ovo gospodarstvo koje je eto rascvjetalo se sa 2% je dalo druge efekte. Ja ne znam, ne vidim koji su to efekti u gospodarstvu sa tih 2% ovo je napravljeno. Da li je došlo do većeg gospodarskog rasta, da li je došlo do većeg zapošljavanja, da li je došlo do većih financijskih efekata, a sa druge strane ovaj gubitak za kojeg nema pokriće u proračunu ono se bude pokrilo sa novim zaduživanjem, sa novim kreditnim obavezama na to se plaćaju kamate. Znači taj dio što fali novaca u zdravstvu koje smo mogli pokriti sa određenim doprinosima jel efekti u gospodarstvu nisu nikakvi sa tih 2%, mi to pokrivamo sa novim zaduženjem i sa novim kamatnim obavezama koje moramo na to plaćati. Da li je to dobar posao? Ja ne znam, za vas možda je to dobar posao ali za mene nije.
Hvala. Imamo odgovor kolegice Jelaš. Izvolite.
Dakle ja zaista nisam rekla da se gospodarstvo rascvjetalo. Ne znam gdje ste to čuli to ja nisam izrekla. Rekla sam da se država odrekla dijela svojih prihoda, ako aludirate na ovo smanjenje doprinosa za zdravstveno osiguranje s 15 na 13%. Činjenica je da država nije uprihodovala te prihode. Dakle ako država to nije dobila u svoju kasu to je očito nekome ostalo, ostalo je gospodarstvu smanjila se bruto cijena rada i s tog naslova bi gospodarstvo trebalo biti konkurentnije, dakle trebalo bi u budućnosti dakle to je ulaganje u budućnost ostvarivati bolje rezultate. A što se tiče zdravstva ono se u EU jednim velikim dijelom financira upravo iz poreza dakle ne iz doprinosa, iz poreza i tome upravo teži i ova Vlada. I ako gledamo povećanje PDV-a sa 23 na 25% tada je financijski efekt potpuno jednak u apsolutno iznosu ovom smanjenju doprinosa za zdravstvo s 15 na 13%.
Hvala. Sljedeća replika Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega mi je dio replike već uzeo ali moram pitati gospođu Jelaš, dakle govorila je o tome da se doprinos za zdravstvo smanjio sa 15 na 13% i da je to rasteretilo gospodarstvo smanjenjem cijene rada. To je efekt koji se želio ili trebao postići ali povratne informacije o postizanju toga efekta nema poglavito stoga što su svi pokazatelji u gospodarstvu pali oni što ne bi trebali padati. A što se tiče zdravstva, smanjenje doprinosa sa 15 na 13% je naizgled 2%, ali to je sedmina ukupnog doprinosa za zdravstvo, a sedmina je 14%. Dakle 2% od 15 je sedmina, a to je 14% od 100% pa onda na mostu si dobio, a na ćupriji izgubio. Tako ste vi dali za gospodarstvo da se rastereti a onda ste morali upumpati u zdravstvo 3,5 milijarde kuna. I šta si dobio? Ništa. Od gotovine napravio veresiju i ništa drugo. Kakvi su to potezi? Pa to moja pokojna baba Pejuša zna tako raditi isto, dat ćemo ovima a ovima ćemo malo uzeti i opet si na svom. To se tako ne radi.
Hvala. Nemamo odgovora. Sljedeća replika Jozo Radoš. Izvolite kolega.
Hvala lijepa. Kolegica Jelaš je govorila o povećanju državnog duga i stvaranju deficita i zaduživanju za potrošnju, a ne za razvoj što je naravno onda otežalo da se taj dug vraća jer se nema iz čega vraćati jer se ništa ne proizvodi. Ne samo da se tako radilo nego se oni koji su to radili danas prave kao da to nema s njima nikakve veze, danas su puni svih mogućih i nemogućih rješenja zabrljajući da su oni stvorili takvu situaciju, a ja ću vam navesti jedan primjer. Vi niste govorili o mirovinskom sustavu i ja ću nešto reći o tom sustavu. Danas u RH dakle 2013.godine mirovinska davanja odnosno mirovine su teške 36 milijardi kuna, a iz mirovinskih doprinosa se prikupi 19 milijardi kuna, dakle 17 milijardi kuna ide iz državnog proračuna. Prije 9 godina 2004.godine taj odnos isto nije bio dobar ali je bio puno bolji nego 2013.godine, tada se prikupilo iz doprinosa 14,6 milijardi kuna, a isplaćivalo se 22 milijarde kuna, znači razlika je bila 8 milijardi kuna. Za 9 godina ta razlika se popela za 9 milijardi kuna i da je održana na tom iznosu od minus 8 milijardi kuna tada bi imali 9 milijardi kuna i zapravo ne bi imali deficit ili bi bili vrlo blizu nule bili bi u svim mogućim kriterijima. To je argument, još jedan pokazatelj i primjer takve vrste ponašanja koji nas je onda suočio sa ovom teškom financijskom situacijom u kojoj se danas Hrvatska nalazi.
Hvala. Odgovor kolegice Jelaš.
Odlično ste primijetili dakle da je zaduživanje mahom otišlo u potrošnju, a ne u proizvodnju i ono što ovoga trenutka možemo konstatirati da je u Hrvatskoj kako bih rekla da je industrijska proizvodnja se zapravo zatrla. Hrvatska je ovoga trenutka deindustrijalizirana zemlja, industrijska proizvodnja je negdje na razini one prijeratne i možemo reći da ja ovih posljednjih 20 godina potpuno izgubljeno, to je izgubljeno vrijeme. A upravo je ta industrijska proizvodnja ona gospodarska djelatnost koja stvara i najviše dobara za izvoz i koja otvara najviše radnih mjesta i zbog toga što nemamo industrije imamo ogroman vanjsko-trgovinski deficit i imamo jednu visoku stopu nezaposlenosti. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika Ivan Šuker. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo na svu sreću kolega Hrelja je živ, gledao sam ga tamo dok je kolega Radoš replicirao mene je bilo strah da će ga srce kresnuti kako se kolega Radoš zalagao za to da se hrvatskim umirovljenicima nisu smjele podići mirovine, ali dobro, otom potom. Dakle, … … [[Upadica se ne čuje.]] Da, da, jer kada govorite o nečemu onda trebate znati o čemu govorite. Kolegice Jelaš vi ste rekli da u ovom proračunu su iskazane sve dubioze. Ja ću vam reći na dva primjera da to nije istina. Govorio sam jutros o jamstvima za Hrvatske željeznice. Dakle, prošle godine milijarda i sto i ove godine 200 i još nešto milijuna u prvih 6 mjeseci. I ptice na grani znaju da te kredite Hrvatske željeznice, dakle ta poduzeća njena neće moći vratiti nego da će to biti u nekakvim budućim godinama će se naprosto trebati platiti. Prema tome, istovremeno se smanjila dotacija Hrvatskim željeznicama i jasno što se sa time želi postići. Zdravstvo. To famozno sanirano zdravstvo će ove godine ostvariti minus od milijardu i 100 milijuna kuna. Tih milijardu i 100 milijuna kuna nemate u proračunu. Dakle, sljedeće godine će ministar morati razmišljati kako sanirati tih milijardu i 100 milijuna kuna. Mogli bi … [[Govornik se ne razumije.]] nekim drugim stvarima ali naprosto ne treba govoriti da je nešto sjajno kada su rađene određene egzibicije. Druga stvar, rekli ste jednu vrlo čudnu stvar i ja mislim da kolege iz Ministarstva financija baš to nisu blagonaklono čule isto kao što i danas ujutro neke izjave vaših kolega iz kluba nisu baš bile takve a rekli ste da za reprogramirane kredite se treba osigurati 600 milijuna novih kamata. Gledajte, za te kredite i u proteklom razdoblju su se plaćale kamate. Ako vi kažete da se treba osigurati novih 600 milijuna za reprogramirane kredite to znači da ste se vi za tih 600 milijuna nepovoljnije zadužili od onog prvotnog zaduženja. To je znači vaš neuspjeh ili to je odgovor financijskog tržišta, smo još jednu rečenicu molim vas, na ovu politiku ove Vlade.
Hvala. Imamo odgovor kolegice Jelaš.
Da, nažalost tih pola milijarde kuna je posljedica toga što smo se morali zaduživati pretpostavljam po nepovoljnijim uvjetima. A nepovoljnije zaduživanje, odnosno više kamata su posljedica pada kreditnog rejtinga.
Hvala. Sljedeća replika Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Jelaš, uvodno ste rekli da je, da Vlada nije povećala poreznu presiju i da je u isto vrijeme uvela reda u državne financije. Pa ja se s vama ne bih složio u prvom redu što je Vlada povećala poreze. Vi to jako dobro znate da je povećan porez na dodanu vrijednost sa 23 na 25%. Da je Vlada u tom, u proteklih godinu dana za pola kuna, odnosno točnije 51 lipu povećala trošarine. Da je prihod HANDA-e koji je bio njezin izvorni prihod sada postao temeljem izmjene Zakona o trošarinama prihod državnog proračuna i da je danas HANDA na državnom proračunu. I koliko je sredstava ostvarila na ovaj način to piše u Izvješću o ostvarenju proračuna. Dakle, nije točno da ova Vlada nije povećala poreze, povećala je poreznu presiju. I pokušala je, tu se sa vama slažem, pokušala je uvesti reda. Ali koliko je reda uvedeno, to najbolje govori podatak da pri činjenici da je navodno uveden red. I da su povećani porezni, da su povećane porezne stope, Vlada u 6 mjeseci je ostvarila manje poreznih prihoda nego što je to ostvarila prošle godine kada navodno je bio nered i kada još nije bio stupio na snagu svi ovi zakoni koji su ustvari doveli do povećanja, do povećanja poreza u Republici Hrvatskoj. I druga stvar, kažete da je visoki deficit cijena odgovornosti Vlade. Mislim da je visoki deficit cijena nesposobnosti ove Vlade u provođenju strukturnih reformi kako bi smanjila rashodovnu stranu proračuna a time bi onda smanjila i deficit. Dakle, Vlada nije uspjela staviti rashodovnu stranu pod kontrolu, dapače rashodi su, to ste vi sami priznali, rashodi su se povećali što direktno govori da nije uveden red i da nisu provedene strateške reforme, strukturne reforme u javnoj upravi niti u mirovinskom sustavu niti u zdravstvu. O tome je bilo maloprije riječi pa da se ne ponavljam, dakle niti u sustavu državne uprave, ova Vlada nije provela, nije provela strateške reforme i strukturne reforme u javnoj upravi.
Hvala. Imamo odgovor kolegice Jelaš.
Hvala lijepa. Dakle, ponovno tvrdim da nije povećana porezna presija. Dakle, jest činjenica da je povećana stopa PDV-a sa 23 na 25% ali je istovremeno smanjen doprinos za zdravstveno osiguranje sa 15 na 13%. Dakle i tu je financijski efekt zapravo izjednačen. I to je zapravo suština fiskalne politike ove Vlade. Dakle radila se i radi se konsolidacija gospodarstva na teret građana. I jedini koji se imaju pravo i puno pravo tužiti na to da im je teže jesu građani. Gospodarstvu su ostala određena slobodna sredstva upravo time što je država radila na njegovom rasterećenju. A što se tiče promjena, odnosno strukturnih reformi nažalost bili ste jako dugo na vlasti i niste proveli niti jednu. Sve ste te reforme kao vruće krumpire eto predali nama. Ova će Vlada provesti strukturne reforme i što se tiče zdravstva i što se tiče obrazovanja i što se tiče socijale, kažem pričekajmo do kraja mandata pa ćemo vidjeti rezultate odnosno efekte tih reformi. Još nešto samo moram reći. U trenutku velike iskrenosti na sjednici Odbora za financije kada se raspravljalo o izvršenju proračuna za prvih 6 mjeseci ove godine dakle vaš bivši ministar financija je rekao nismo provodili te reforme jer smo se bojali, bojali smo se da izgubimo vlast.
Hvala. Ja bih molio kolega Šuker i kolega Radoš ako je već toliko interes za raspravu, ajmo se malo, malo tolerancije prema kolegama. I zadnja replika Josip Borić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Pa kolegice Jelaš vrlo sam pozorno slušao što govorite i do sada ste mi bili jedna vrijedna zastupnica koja je bila ja bih rekao u ovom Svemiru. Ali nakon ove rasprave vi ste se bez pogovorno ukrcali na ovu letjelicu i otišli u ovaj paralelni Svemir o kojem govori kolega koji sjedi nedaleko od vas. Jer zaista kako rastumačiti sve ove vaše ekspertize kada su stvari vrlo jednostavne, vrlo jednostavne. Date nekome 3 milijarde da bi se zadužili za 3 milijarde s kamatom od 6% da vratite to. Ili date nekome 2 i pol milijarde da bi se zadužili za 2 i pol milijarde s kamatom od 6% da vratite to plus uz to što ste mu dali devastirate jedan drugi sustav zdravstveni i kažete da je sve dobro i da treba pričekati kraj mandata. Stvarno ponekad to izgleda groteskno jer vi ste rekli da ima novaca. Čak su 3 milijarde spremljene u dodatnu štednju, tj. građani štede 3 milijarde više nego prošle godine. A što niste rekli da imamo 270000 građana kojima su blokirani računi sa 21 milijardom dugova. Kad bi samo to država uspjela sve naplatiti, mi ne bi imali uopće problema sa nikakvim deficitom. Ali je porastao taj dug u nekoliko mjeseci za punih 5 milijardi. Pa nije zbog toga što ljudi imaju, pa neće da plate račun. Jednostavno nemaju. Nemaju više od čega platiti. Pa to bi država vrlo elegantno riješila sve svoje probleme, ali nije situacija takva. I onda s druge strane mi se brinemo o tim građanima. Kažemo spustili smo taj zdravstveni doprinos za dva postotna poena. Odmah smo 13% konkurentniji, a ne kažemo da smo im digli cijenu struje za 20%, benzina za kunu i pol, da smo im digli cijenu plina za 20%. Šta to ne opterećuje te poduzetnike? Pa ja mislim da su im troškovi u tom dijelu narasli puno više nego što su dobili na ova dva postotna poena.
Hvala. Imamo odgovor, kolegice Jelaš.
Pa evo nekako mi nije žao što sam vas razočarala. Nadam se da ću u nekim budućim raspravama ponovno vratiti vaše povjerenje. Ali eto činjenica jest ono što sam rekla, dakle da su povećani depoziti na štednju što gospodarstva, što stanovništva. Dakle, imamo s jedne strane i one poduzetnike koji imaju višak kapitala i dolaze u banku i pitaju koliko ćeš mi platiti za to da ti deponiram novac u banku? Isto tako imamo i jedan dio građana na žalost manji dio građana koji ima velikih ušteđevina i dobro živi od tih ušteđevina i ne pada im na pamet ulagati, jer se u Hrvatskoj odlično živi od kapitala. Međutim eto, vi ste sjetite se toga jako puno doprinijeli upravo toj ogromnoj podijeljenosti hrvatskog stanovništva na onaj dio, onaj mali dio koji ima jako puno. Govorilo se nekada o 200 bogatih obitelji i na žalost na onaj veliki dio koji ima jako puno, ali dugova.
Hvala. Sljedeći za raspravu Damir Kajin. Izvolite kolega.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodo zastupnici. Pa točno je ovo što mi manje-više slušamo danas cijelo jutro, što vi slušate. Dobro, ja sam se vratio nakon jutarnje rasprave. … [[Upadice sa strane, ne razumije se.]] I u novom dresu, da. Ali ovako točno je i ovo što se govori da je država 2012., 2013. gospodarstvu ostavila 7 do 8 milijardi kuna. Činjenica je isto tako da rezultata previše nema. Činjenica je isto tako da ne treba prozivati gospodarstvo. No, na što se konkretno odnosi tih 7 ili 8 milijardi kuna. Znači tu su spušteni ovi doprinosi za hrvatsko zdravstvo ili za Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, tu je reinvestirana dobit, tu su neki parafiskalni nameti i jasno PDV na onu prehranu u turizmu ili u ugostiteljstvu. Jasno je isto tako da treba preživjeti ovu 2014. godinu. Da li će se dogoditi rast bruto društvenog proizvoda o kojem govore ne znam vladine smjernice, o kojem govori Međunarodni monetarni fond, o čemu govori ne znam Zagrebačka banka, premijer, e to ostaje da se vidi. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Kako? Neće ukinut Istarsku županiju [[Upadica Batinić: Ja vas molim! Kolega Kajin zastanite na trenutak.]] Da je za gospodarski trenutak [[Upadica Batinić: Kolega Matušiću molim vas javite se na repliku, nemojte dobacivati iz klupe.]] krivo ni samo gospodarstvo, ni sama Vlada, ni sama lokalna samouprava, ni samo ovo okruženje koje nas okružuje, niti samo hrvatske banke. Šta ja znam kod gospodarstva recimo imamo ovu pretvorbu, kod države, kod lokalne samouprave imamo hipertrofiranost u broju zaposlenih. Imamo čitav broj nepotrebnih institucija bilo na nacionalnoj, bilo na lokalnoj razini. Imamo čitav niz neodgovornih ponašanja, konformizma kod ovoga okruženja. Jutros sam govorio. Dogodilo nam se to da ulaskom u CEFTA-u jednostavno smo izgubili najmanje 500 milijuna kuna izvoznih proizvoda ili izvoza u prvih šest mjeseci. Cirka će toliko biti i u drugoj polovici godine. To je dvije ili tri tisuće radnih mjesta. Kod banaka imamo to jedno ne znam kamatni udar. Mi isto tako s druge strane mislimo da se kriza u pravilu uvijek dešava drugima ne nama. Inače treba i to reći da od početka krize 2008. do danas Hrvatska je izgubila negdje oko 150000 radnih mjesta. Gdje ih je izgubila? Izgubila ih je u realnom sektoru. A s druge strane od početka krize 2008. na ovamo zaposlili smo brat bratu 30, možda i 40000 radnih mjesta u tim neprofitnim pod navodnicima industrijama ili u javnom sektoru. Evo jutros sam rekao, paradigma ono što je konkretno se dogodilo u Istri da su zaposlili čovjeka za organizaciju jazz festivala u Grožnjanu. Neto plaća 15700 kuna. Kada gledamo ukupni trošak 18000 i nešto kuna, neto plaća 10022 kune plus doprinosi za staž, plus materijalni troškovi. Znači, čovjek bi trebao prikupiti 300000 kuna, 300000 kuna je rashod po jednom pojedincu. Ja se slažem gospodin Milošević je o tome govorio da sa, ili slažem se sa poslodavcima da i opća država i lokalna samouprava su preskupe, da ne možemo samo jedan segment jednostavno prozivati. I slažem se i naprosto da treba sve preispitati i da se uvede načelo u ovoj zemlji da za plaće ne smije se izdvajati više od 20% proračunske mase. Kada govorimo o toj proračunskoj masi onda ne mislim, znači mislim na izvorne prihode ne na zaduživanja, ne na prodaju imovine, ne na slične izdatke. Evo konkretno jedan Vrsar za plaće izdvaja kada gledamo njihove vlastite prihode 33,8%. Jedan Grožnjan 33,5%, jedan Oprtalj 31,4, jedan Žminj 28,9, grad Buje 36,2%, Pazin 35, Rovinj 33, Vodnjan 30, Buzet 29,7% i tome slično i tome slično. Ili neka se svedu ti troškovi na, za plaće na 20% ili neka idu izbori. Ili zakon da nema isplata iznad 20%. Ne možemo se tako više gospodo ponašati. Zašto smo s druge stope a to ćemo svi priznati rasta najveće imali kada tamo po Ustavu iz 74. godine. Znači između 70.-te i 80.-ih godina. Država je s jedne strane bila decentralizirana. Ali ja mislim da su je između ostalog vodili ili te jedinice državu i tome slično ljudi koji su državi ili općinama ili institucijama prilazili kao da su njihove a ne tuđe. Recimo ovako, samo u Istri je broj zaposlenih, situacija je u svim županijama identična. U nadgradnji danas 2013. negdje 3 do 4 tisuće veći no što je bio '90.-te godine. Ja sam svjestan činjenice da standard košta. Sve treba, sve treba ali sve isto tako treba platiti. Jasno je da svijet ide dalje. Da imamo čitav niz novih zanimanja 2013. koji nismo imali 1990. ili ne znam 70.-te. Ali baš sve što smo imali na početku krize, to je moje mišljenje ne trebamo imati i danas. A jasno kada govorim o broju zaposlenih njih niti tu ne računam u ta neproizvodna zanimanja, tu ne mislim na zdravstvo i na prosvjeti. Oni moraju biti izuzeti. Ali drugo po mom sudu je moguće preispitati kao što to radi svaki gospodarstvenik, kao što to radi svaki obrtnik, kao što to radi svaka obitelj kada dođe u probleme. Nemam ja ništa protiv 8 općina, gradova u Puli, toliko na Pazinštini, onoliko na Poreštini ili ne znam u nekom drugom gradu. Ali znam samo jedno da je na Puljštini recimo nekada radilo 50-ak ili stotinjak ljudi, danas radi tisuću ljudi u tom neprofitnom sektoru. Isto je tako svugdje naprosto u Hrvatskoj. Znači ti proračunski izdaci za plaće moraju biti limitirani recimo na 20%. Ako tome ne bude tako neće biti investicija, neće sutradan biti za socijalnu, neće sutradan biti za razvoj, neće biti ne znam za neke druge javne potrebe, reducirati će se mirovine i sve ovo što se naprosto radi. Ako u županiji istarskoj, u državnoj upravi i lokalnoj samoupravi zajedno radi najmanje 10 tisuća ljudi, 4 hiljade u školstvu, 3 hiljade u zdravstvu, … [[Govornik se ne razumije.]] hiljadu 500 u policiji, tisuću u lokalnoj samoupravi plus sudstvo plus carina plus lučke kapetanije, to netko mora platiti. To je sto milijuna mjesečno nečega, kuna, dolara, nije bitno, malo sam rekao, kuna. Hrvatska ima problem iduće godine od jedne milijarde kuna za znači jedne milijarde eura, znači dvije milijarde za kamate, 4,6 milijardi kuna za Europu. Slažem se sa onima koji su rekli da ćemo možda više platiti nego povući iduće ili one narodne godine iz Europe plus jedna milijarda kuna za kolektivna prava. S time da treba naglasiti da svaka druga kuna koja će nam se vratiti iz Brisela je proračunska kuna građana Republike Hrvatske. I tu nema nikakvih dilema. Ja isto tako pozivam i ovom prilikom da se jednostavno manje troši i na državnoj i na lokalnoj razini. Da se ugledaju na Sabor Republike Hrvatske. Otprilike nas zastupnike. A ne da meni ured župana za 6 mjeseci u Istri troši 2,3 milijuna kuna a ured gospodina Milanovića 3,5 milijuna kuna. Da za protokol i komunikacije u županiji Istarskoj za 6 mjeseci potroše milijun 670 tisuća kuna a u Vladi Republike Hrvatske koliko? 633 tisuće kuna. Da za promidžbu mi troše milijun i 200 tisuća kuna, za rad na terenu 5,5 milijuna kuna, za intelektualne usluge, a sve intelektualac do intelektualca Einstein do Einsteina, 2,5 milijuna kuna, za računalne usluge milijun i 300. I tako dalje i tako dalje. I za kraj da odgovorim Matušiću, ruka se osušila onome tko bi glasao u ovome Saboru, tu mislim i na tebe za ukidanje Županije Istarske. Nemojte se gospodo sa time naprosto poigravati a troškove i u Istri i ovdje i drugdje valja smanjiti.
Hvala. Hvala kolega Kajin. Ja bih samo želio vas informirati da su na web stranicama udruge gradova demantirali ove podatke o plaćama za određene sredine. Ako niste pročitali upućujem vas na njih. Sada možemo krenuti sa replikama, prvi se javio Frano Matušić. Izvolite kolega.
Evo odmah, kolega da razjasnim ovo, slažem se potpuno s vama, neću kleti nikoga ali se slažem s vama da treba obraniti pozicije županija i da županije su opravdale svoju ulogu i trebaju funkcionirati. A o rastrošnosti pojedinaca možemo razgovarati. Kada govorite da je vaša županija potrošila 2,5 milijuna kuna na razne konzultantske usluge. Pa što je to u odnosu na Vladinih 200 milijuna kuna koje će dati sada za konzultacije oko prodaje, rasprodaje hrvatske imovine. 200 milijuna kuna konzultacije koštaju za rasprodaju INA-e, Croatia osiguranja i svega ostaloga. Evo vam podatak u medijima svakodnevno možete vidjeti. Imam podatak u medijima svakodnevno možete vidjeti. Što vam je to u odnosu na tih vaših 2 i pol milijuna kuna? Žao mi je što ste protiv zaposlenja jedne osobe za organizaciju jazz festivala. Znate zašto? Zato što ako ta osoba doista poznaje jazz i jazz festivale ta osoba je, ako dovede prave vrhunske jazz ansamble u Istru s tim ansamblima može doć pa možda stotinjak tisuća turista koji će boraviti u Istri tih dana kad bude taj festival. I ja sam uvjeren ako ste našli pravu osobu, sad to je drugo pitanje da li ste našli pravu osobu za organizaciju jazz festivala. Ali ako nađete pravu osobu siguran sam da će se isplatit to ulaganje i to višestruko. Gledajte, na Jazz festival u Montrou koji traje svega par dana u Švicarskoj dolaze preko stotine tisuća posjetitelja iz cijelog svijeta samo s jednim razlogom da tih par dana budu na vrhunskom jazz festivalu. Prema tome, ja evo, ja želim vjerovati da i vi idete ka tom tragu. I nemojte tako. Kultura, sektor kulture u EU zarađuje više nego neke industrije kao što je tekstilna industrija, kožarska itd. To je puno veći udio u BDP-u sektora kulture nego što su te industrije koje sam sad naveo. I to morate znati i Hrvatska mora ić ka tome. Nemojte kulturu smatrat troškom kao što to vi danas radite kroz vašu raspravu. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo odgovor, kolega Kajin. Izvolite.
Sigurno je jedno da 250 milijuna kuna, znači to bi bilo negdje oko 35 milijuna eura se ne troši u Vladi za konzultantske usluge. Ne mogu vjerovati, ne mogu vjerovati. Ali pustimo sada to. Stvar je u tome da se AGENDA za nekretnine sada pretvara u organizatora jazz festivala u Istri. Mi smo se toliko hvalili u Istri da u cilju očuvanja vlastitog identiteta poticat ćemo balun, ne znam polku, šete paši. Znači ja ne bih imao ništa protiv toga da angažiramo jednoga referenta, jednoga pročelnika, jednog lokalnog ministra za balun ili štete paši ali ne baš za jazz jer Istra boga mi nije Švicarska iako ne bi niti jedan Istrijan imao ništa protiv da budemo i bolji od Švicarske. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Tako je, mi smo picola Švicara.
Hvala. Sljedeća replika Goran Marić. Kolega Kajin, mikrofon.
Hvala lijepa. Kolega Kajin, istina je da je 220 milijuna kuna ugovoreno, predviđeno za konzultantske usluge za rasprodaju državne imovine. A za to ne treba uopće znanja, za to treba samo drskost i prezir prema državnom vlasništvu. Ali ću nešto kazati što možda gospodin Matušić neće podržati. Evo iz proračuna govorili ste kako se zapošljava i po vašem mišljenju nepotrebno rasipa novac. Pazite samo nekoliko pokazatelja. U Dubrovniku privatna udruga održava zidine Dubrovnika a država iz državnog proračuna isplaćuje obnovu Dubrovnika. Pet milijuna kuna. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Druga institucija, ali za obnovu Dubrovnika 5 milijuna kuna. Potpora kontroli životinjskih bolesti 24 milijuna kuna, a ostvareno u prvih šest mjeseci 3,7 a istodobno zdravstvena zaštita životinja 184 milijuna kuna realizirano 62. Ja sam za zdravlje životinja ali nešto je ili su one prezdrave ili nešto ne štima. 32% realizirano, predviđeno. Državni ured za trgovinsku politiku 18,8 milijuna kuna ostvareno 37 milijuna kuna. Samo 23%. Agencija za javno privatno partnerstvo 62 milijuna samo 30% ostvareno u prvih 6 mjeseci. A gledajte sad ovo. Agencija za opremu pod tlakom na službena putovanja u šest mjeseci je potrošila 340 000 kuna, Agencija za opremu pod tlakom. Hrvatska akreditacijska agencija za intelektualne usluge čak milijun i 263000 kuna. Koliko Hrvatska troši na intelektualne usluge bila bi naj, prva zemlja na svijetu po razvijenosti, po bogatstvu i po znanju. A istodobno Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja se financira iz državnog proračuna, a regulatorno tijelo bi se svakako moglo financirati samo sobom i može i treba, ali nekom to ne odgovara. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor kolega Kajin.
Pa šta da kažem? 340 hiljada kuna za putovanja? Ja u Županiji istarskoj, moj župan 55 hiljada kuna mjesečno za reprezentaciju, 55 hiljada kuna mjesečno. Pa čekaj čovječe, nemam ništa, pa ja znam da gladan čovjek ne može raditi. Ali čekaj, idi u malo jeftinije restorane, jedite sve isto samo malo jeftinije. Tako dajte malo raspodijelite te troškove i na ostale. Pa ja sam i jutros govorio gospodine zastupniče i meni je neshvatljivo da neka ministarstva i to proizvodna za prvih 6 mjeseci troše na primjer 10 do 15 maksimalno 20% od planiranih sredstava. Nije to i mislim da ako želimo potaknuti ekonomiju da i oni moraju isto tako biti puno, puno ažurniji. Ne svesti te rashode za prvih šest mjeseci na 10%. Nije bitno da li je riječ o Ministarstvu malog obrtništva ili je riječ o Ministarstvu gospodarstva. Nemam sada podatke ispred sebe, ali to je negdje od 10 do 15 naprosto posto. Tu mislim da i oni sami moraju biti daleko, daleko angažiraniji. A sve ove troškove koji nisu vezani uz plaće, mirovine, socijalu, rad, gospodarstvo treba naprosto reducirati. Došlo je takvo vrijeme da i o ovome valja voditi računa.
Hvala. Sljedeća replika Mladen Novak.
Kolega Kajin, ja vas lijepo molim da više ne pozivate nikoga, ali baš nikoga da se ugleda u zastupnike u Hrvatskom saboru. Pozivali ste zaposlene u županiji, zaposlene u gradovima jer dolazit će većina njih samo petkom na posao što baš ne bi bilo zgodno da nam se dešava. Bolje nek' rade onako kako rade do sad. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] U svoje ime sam se i javio, u svoje ime govorim ili je to nešto što ne bi smjelo. Zbog čega sam se javio? Zbog toga što ste spomenuli zakon, predložili na neki način zakon da nema isplate plaća iznad 20% proračunskih sredstava, osnovnih sredstava. S obzirom kada bi mi predložili jedan zakon bio bi vjerojatno odbijen a vi ste ipak narodski čovjek i socijalno osviješten pa ja vama predlažem da vi predložite zakon u kojem bi se recimo limitirale plaće, odnos plaća u državi, ne samo za državna poduzeća, javna nego i za privatnike. Da recimo u jednoj firmi odnos maksimalni bude 1:6. Prema tome, sigurno neće više biti da će netko, masa radnika biti prijavljeni na minimalne plaće nego će biti prijavljene na neke realne jer to je osnova da i direktor dobije više. Čekao sam da dignete pločicu da mogu završiti. Hvala.
Hvala imamo odgovor kolega Kajin.
Pa za privatnike neću to predložiti iako bih volio da se sprovede onaj Zakon revizije i pretvorbe i privatizacije koji je ili ne zastarijevanju tog pretvorbenog kriminala kojega je ovaj dom usvojio ako se ne varam 2012. godine a od čega baš neke velike koristi naprosto nema. S druge strane, ja vas uvjeravam da gro malih obrtnika, da gro malih poduzetnika u ovom trenutku u ovoj zemlji je i u goroj situaciji i od radnika koji rade kod njih. Da li će to netko vjerovati ili ne u ovome Parlamentu ali oni koji imaju ili njihove ako imaju te male tvrtkice znaju naprosto kako oni žive da su iscrpili svaku lipu koja je bila u obitelji naprosto sve svoje zadužili i samo kako bi mogli uredno poslovati i uredno servisirati obveze, prije svega prema vlastitim radnicima. Govorim o tim malima. Onim velikima ja se zalažem za jednu reviziju pretvorbe odnosno privatizacije. Kada smo mi kod ovih 20% opet me naprosto tjerate da govorim o županiji Istarskoj iako mi to nije namjera. Ukupan proračun 250 milijuna kuna ali tu je 80 milijuna kuna decentraliziranih sredstava, tu je 20 milijuna kuna kredita, tu je 20 milijuna kuna iz Europske unije za plaće ide 52 milijuna kuna, za materijalne troškove 80 milijuna kuna. Jedna i druga stavka 130 milijuna kuna. Pitanje je da li je to održivo i da li mi možemo tako i ubuduće naprosto funkcionirati. Nešto valjda promijeniti. Prema tome, nisam ja za gašenje ni ne daj Bože županije Istarske tu smo se valjda razumjeli za to niste ni vi, evo ni za drugih županija ni za općine ni za gradove. Samo neka se jednostavno odrede neka pravila po kojim se svi kako mi tako i oni imamo ponašati.
Hvala. Sljedeća … … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Rasprava je završena, molim vas. Molim vas kolege nemojte dobacivati javite se za repliku ukoliko imate nešto komentirati. Kolega Kajin mikrofon molim vas ugasite. Sljedeća replika Boro Grubišić.
Kolega Kajin vi ste se okomili u vašoj raspravi na plaće odnosno cjelinu plaća u lokalnoj i regionalnoj samoupravi. Citirajući, odnosno navodeći iznose u gotovo cijeloj Istri. To ste uspoređivali sa troškovima reprezentacije i svega ostaloga u državnoj dakle upravi, na nivou države pa ste onda uspoređivali ured predsjednika Vlade jasno umanjujući neke druge troškove koje taj ured čini, odnosno ove intelektualne usluge u kojima se jasno i glasno govori da iznose i više od 200 milijuna kuna. Pa pošto ste vi u vladajućoj koaliciji i miljenik premijera, pa dajte predložite da napravimo administrativno upravni preustroj Republike Hrvatske ako smijete. Jer to je kao vrući krumpir. Tu se malo bavi Bauk, malo vi, malo svi skupa ali nitko da krene upravo s tim kako bismo promijenili situaciju gdje imamo gotovo 6 stotina jedinica lokalne i regionalne samouprave, 530 općina, 20 gradova, 20 županija je li tako. Ja ne kažem da treba ukinuti županije, poglavito Istarsku, ne Istrijansku nego Istarsku gospodine Kajin jer ovdje Hrvatski govorimo a nemamo dvojezičnih tabla još uvijek ali ja se čudim da vi to ne pokrenete već jedanput. Jer biste time zapravo dobili jeftiniju lokalnu i regionalnu samoupravu. Govorim o tome da dobijemo jeftiniju lokalnu i regionalnu samoupravu. No to vama ne pada na pamet. A kao drugo, jazz festival, pa da, kako reče glazbenik Matušić je li, pa treba njegovati sve vrste kulture, pa i jazz festival. A osim toga zašto ste zabranili Thompsonu da dođe u Istru inače bi zaradili silne novce i pokrili sve te troškove vaše županije i svih vaših općina. Ali vi to nećete, vi zovete Boru Čorbu. Je li šta ja mogu.
Hvala. Sljedeća replika Branko… … [[Upadica se ne čuje.]] A jeste, izvolite, izvolite kolega. … [[Upadica se ne čuje.]] Je, je, izvolite odgovor na repliku kolega Kajin.
Gospodine zastupniče Grubišić Boro, nema za istrijane veće uvrede nego kada nas ispravljate da kada se mi deklariramo Istrijanima ili kada … … [[Upadica se ne čuje.]] Ne samo ja nego gro Istrijana, građana koji žive na tom polutku i nas ispravljate da to nije u skladu sa hrvatskim izričajem pa nam govorite da trebamo se deklarirati pod navodnicima ili izjašnjavati kao Istranin. Nemojte nam to raditi. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Što se tiče Thompsona nitko njemu ne brani da dođe u Istru. Evo bio je i na beatifikaciji Bulešića. Evo bio je. Bio je i u Poreču ga je lokalna vlast normalno i sponzorirala i pozvala i organizirala mu nastup, ova sada koju ste vi podržali tako zdušno i jednoglasno glasajući za ekipu koja danas upravlja Porečom recimo. Ali problem je kod njega u nečemu drugome što građani Istre kod [[Upadica: Poreča.]] Ne u Poreču nego kod Thompsona i u onima koji jednostavno veličaju jednu ideologiju koja je Istru i Hrvatsku zavelo u crno. Ako mogu sve ću učiniti da se na koncertima i u javnom životu ne pozdravlja "Za dom spremni". Mislim da smo se razumjeli pa makar to bilo i na jazz festivalima u Grožnjanu.
Hvala. Sljedeća replika Branko Hrg. Izvolite kolega.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo vi ste već na neki način i skrenuli pozornost kolegi Kajinu da je Udruga gradova objavila prave podatke oko visina sredstava za plaće u lokalnoj samoupravi. Meni je žao kolega Kajin da ste vi nasjeli na ove balone kojima se pokušava blatiti gradove u Hrvatskoj i da niste možda imali prilike pročitati. Evo recimo Rovinj vam troši 12,5% proračuna na plaće, Umag vam troši 11,9. To su samo ovi gradovi koji su u Istri. A samo ću vam pročitati završno što kaže Udruga gradova. Dakle, zaključno. Svi gradovi u Republici Hrvatskoj uskladili su svoje poslovanje sa propisanim zakonskim ograničenjima, pa niti jedan nije u obvezi mijenjati proračun ili u opasnosti od prijevremenih izbora o čemu svjedoče i nalazi Državne revizije. Ali onako slušajući vas u vašim raspravama bilo bi dobro da ne hvalite ovako Istarsku županiju, jer bi stvarno mogli izazvati postupak da dođe do onoga ne dao bog o čemu se ovdje govori i o čemu ste malo prije pričali. Moramo bit pažljiviji sada u ovim vremenima kad se očito priprema teritorijalni preustroj kako govorimo o jedinicama lokalne samouprave jer sve to može kasnije bit neki argument pogotovo ako nije točan, nije dobro.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Kajin.
E jesam, jesam. Opet sam digao tablice. E sad nisam pročitao ovo priopćenje gradova, općina. Ali mislim da govorite o ukupnim proračunskim sredstvima. Znači, kad govorimo o proračunu ja govorim o autonomnim prihodima 20% a ne i ona za decentralizirana sredstva i za zaduženja i ono što dolazi iz EU fondova i ono što dolazi kroz formu donacija i ono što dolazi kao sredstvo iz centralnog proračuna. Znači goli autonomni prihod pojedinog grada, općine, županije ili konačno države. A da državu treba decentralizirati, da je treba regionalizirati, da je treba po mogućnosti ustrojiti onako kako je izgledala tamo 1974. govorim o lokalnoj samoupravi, kad se Hrvatska najviše razvijala e to treba. E to treba bez omladinskih radnih akcija.
Hvala. Kolega Kajin, radi se uglavnom o poreznim prihodima. Hajmo ih nazvati izvorni, ne. I zadnja replika, Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Kajin, ja sam pokušao uhvatiti u ovoj vašoj raspravi lišenoj svih okova uhvatiti nešto što bi bilo dobro, pa sam čuo znači da vaš župan troši novce i to 50000 na hranu, tj. na prezentaciju mjesečno, pa milione na konzultacije, pa na službene vozače, uhljebljivanje, 300000 za jazz festival itd. Ali onda i onaj vaš zaključak poslije toga gdje kažete neka mu se osuši ruka tko bude za ukidanje te i takve Istarske županije. Pa kakve su to poruke? Znači ako smo protiv ukidanja onda dozvoljavamo sve ovo što on sada radi, a ako smo za ukidanje onda mu to ne dozvoljavamo. Ja to tako razumijem, za mene je to logika. Znači da je vama u stvari i stalo da on to radi i on to uredno radi i on je vaš susjed. Njega su građani Istre birali, on je bio gradonačelnik Buzeta, vi ste bili samo običan građanin u tome i oni su rekli Flego je bolji od Kajina ako se ja dobro sjećam i on je sada župan. Ali to ne znači da sad treba zbog toga što je moj susjed postao župan ukinuti županiju, tj. ili mu onemogućiti da on raspoređuje sredstva sigurno ne tako kao što ste vi to naveli da bi to populistički izgledalo kao nešto nepotrebno. Očito da ima u svakoj lokalnoj samoupravi toga, ali sve to navesti i onda reći da mu se osuši ruka tko bude protiv toga da se to ukine onda mi više ne znamo što u stvari poručujemo hrvatskim građanima. Što će oni mislit o nama kad šaljemo takve poruke. Po ovome ispada da bi tu županiju trebalo ukinuti, a ja nisam za to. Ali bojim se da će te ruke sušit se možda ne znam gdje. I premijer je rekao jednu čuvenu izjavu da bog da mi se osušila ruka ako te zaboravim Jeruzaleme. Mislio je tada na Slavoniju, a ne znamo di je to sada više. Čuvajte se takvih teških izjava.
Hvala. Imamo odgovor kolega Kajin.
Gospodine Boriću, ne poznaješ ti Istru. Moj župan je trošio 55 hiljada kuna mjesečno na reprezentaciju bivši, evo. Moj župan kao i župan svakog stanovnika Županije istarske. Ja samo mislim da to ponašanje treba disciplinirati. Svaka čast svakome tko je dobio izbore, pa i na način da se u Županiji istarskoj recimo na medije troši godišnje 7, 8 milijuna kuna koji itekako vraćaju te usluge, da imate zaposleno 4 ili 5000 ljudi koji isto tako glasaju samo za one od kojega dobijaju plaće. Tu je HDZ koji je podržavao tu politiku zdušno, gdje ste se na predsjedništvima vaši su se tukli da treba podržati jasno znate koga. Ne Kajina, bez brige, ne a da ne govorim o kojem novcu se ovdje naprosto radi, a da ne govorim o interesu. I neka je svakome sreća i nema tu ni malo zluradosti. Dapače, samo neka ljudi budu uspješni i neka svedu barem te troškove za promidžbu, za rad na terenu, za ne znam potpomaganje elektroničkih medija, za reprezentaciju na neke pristojne razine. Jer ovo kako se pojedinci ponašaju to je izgubilo svakoga smisla bilo da je riječ o njihovom načinu stjecanja nekretnina pa nadalje o čemu možete čitati i današnjih dana. A županiju ne smije se ukinuti ni po [[Upadica: Koju cijenu.]] Koju cijenu. I neka nastave da, pa će se to promijeniti jednog dana.
Zahvaljujem. Kolega Šuker izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora u ime Kluba Hrvatske Demokratske Zajednice ja bih vas zamolio da usmjerite raspravu o onome o čemu raspravljamo. Ako se to ne dogodi onda ćemo tražiti stanku i naprosto upozoriti jer mislim da je ovo kuda vodi ova rasprava. I nije čudo da nam se ljudi smiju i da nas doživljavaju na ovakav način. Lijepo je izvaliti nekakav štos ali mislim da je ovo otišlo tamo kamo ne treba.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Ingrid Antičević-Marinović izvolite.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani zamjeniče ministra sa suradnikom, kolegice i kolege. Kada govorimo danas o ovoj točki pada mi na um jedna engleska poslovica a vjerojatno je mnogi znate da ne pričaj, koja glasi, ne pričaj o tuđim dugovima ako ih ne misliš platiti. Danas kada mi raspravljamo o ovome, kada se zaduživalo, današnji kritičari, kada su se trošili novci, bilo kako sada ti isti dakle koji u ono vrijeme nisu imali hrabrosti ustati i tome prigovoriti. E takvi bi onda koji tada već nisu imali takve hrabrosti danas bi trebali imati bar toliko pristojnosti da sjede i da slušaju. Međutim, najveća nevolja takvih nije samo koji vole lagati i koji su lažima i pljačkom i prevarom doveli Hrvatsku na rub propasti. Nije samo da im se ne vjeruje kada oni govore, to je manja nevolja nego je nevolja za njih same i da oni kada im se istina kaže da oni u to ne vjeruju jer se mjere svojim laktom. Međutim, takve treba pripustiti i obrazložiti u čemu je u stvari, o čemu se tu radi. Njih ostaviti na miru neka se drugi bave njima. Ali je nevolja u tome što su ti i takvi ostavili Hrvatsku u rupi od 15 milijardi minusa. Hrvatsku su zagadili financijskim minama kako je to slikovito rekao ministar Linić. Dakle uspjeli smo smanjiti minus za 10,5 milijardi kuna. To kritičari, današnji kritičari sa svih strana, sa svih strana govore kako je to nered, to je, govore o tome kako je to nered. Dakle, u onom trenutku i kada se prihodi od poreza smanjuju također se u tome, u tome se vidi jedan veliki debakl i nered i iznered i nesnalaženje ove vlasti. Svjesno ili nesvjesno ne želeći priznati kako je dobar dio tih poreskih prihoda upravo od oslobođenog gospodarstva koje je, koje nije oporezovano zato što je svoju dobit reinvestiralo dalje u proizvodnju. Zato što je uvedena stopa od 10%, zato što su uvedeni programi reprogramiranja dugovanja koji se sada ovdje namjerno i zlurado nazivaju oprostima jer sve ono što je javno to je ovdje skandalozno a ono što se prije radilo ispod stola jer to je bila politika ispod stola da se ne sazna da se lažima i prijevarama obmani javnost, to je bilo u redu. Dakle, u ovom vremenu vrlo teškom, krize, možda što niti jednoj vlasti i državi nije uspjelo da je to uspjelo ovoj vlasti da u takvim teškim trenucima upravo za gospodarstvo ostavi 10 milijardi kuna. Zašto? Da se sačuvaju tvrtke, da se sačuvaju radna mjesta, da se očuva insolventnost. Ali sve je to očito za nekoga ništa. Naravno da čujemo i velike prigovore od onih koji bi to trebali i razumjeti ali čija se udruženja izgleda više bave politikom kao gospodarstvenici nego što se bave gospodarstvom i svojom društvenom odgovornošću. Jer gospodarstvo, gospodarenje, proizvodnja i sve ono što je vezano uz to jeste društveni proces. A uz društvene procese veže se i mora se vezati društvena odgovornost. I dok se takvi bave politikom, vjerojatno bi bili bolji, bolje rečeno politikantstvom, dotle ili bar sada u mnogim vidimo da su se neki političari bavili biznisom ili i dalje to čine. Dakle iako smo čuli više puta od samog ministra pa i danas i od zamjenika ministra, država je u pola godina platila milijardu kuna više subvencija za poljoprivredu nego lani. Isplatila je subvencije za cijelu godinu. Sanacija zdravstva od tri milijarde kuna. Koji su dugovi odnosno krediti i kako su se radile autoceste to vjerojatno još istražitelji istražuju i izračunavaju. Teško je to izračunati koliko je koštao pod HDZ-ovom vlašću 1km autoceste. Dakle i ti i takvi kritičari što su u to vrijeme bili učinili za gospodarstvo nad kojim sada rone suze? Podigli stopu PDV-a i uveli krizni porez. I sada tvrde zašto, kakvo vraćanje dugova, propala je to politika. Na kraju krajeva, zar možemo isto tako, pa i to su neke zemlje, takvu logiku imaju, poput Ekvadora, oni kažu da se dugovi i čak imaju nekakve analitičare i ekonomske stručnjake koji ih u tome podržavaju da su dugovi nešto što država i ne treba platiti. Krasno. Krasno. Krasna je to politika i zna se čemu i komu ona služi. Dakle ne treba vraćati dugove, u državi se takvoj neće ništa dogoditi. Ministar Linić također je rekao nećemo za otplatu dugova dizati kredite, ali dugove zaista treba platiti. To sam nešto govorila prije i u replici, da nije to samo ekonomski pojam, da to nije samo pravni pojam nego da je to nešto što je temeljno pitanje morala jer neplatit nekom nešto znači direktno ukrasti i još ga uz to i prevariti. Teže čak i od obične krađe ili od provale jer ste zaveli takvu osobu, pa bila ona bilo koji kreditor. Ono što nas očekuje i što je to i vidljivo i objektivno za očekivati, na kraju krajeva prvi koraci su i napravljeni, da se pokrenu javne informacije u elektranama, željeznicama. U prošlom mandatu čuli smo govorilo se puno o pustim investicijama, međutim nijedan projekt nije bio pripremljen. Nijedan projekt nije bio pripremljen. Dakle već u prošloj godini uspjeli smo zaustaviti to jedno ludilo zaduživanja, jedno ludilo trošenja, tomu je sada došao kraj. Al u tome oni vide i probleme. Zato ja gospodine zamjeniče, di je zamjenik, otišao, poručite mu kao vjerni suradnik da se ne treba osvrtati na takve kritike jer treba prije svega poći i od koga dolaze, od onih koji su zaista Hrvatsku gurnuli dok su trpali novac u crne vreće, Hrvatsku gurnuli u crnu rupu i neka je puste bez svojih žalopojki, da je izvadimo onako kako znamo i umijemo, bez imalo težnje da se u svemu tome bude popularan. Ali ja vjerujem da ova Hrvatska Vlada i mi ovdje kao većina u Hrvatskom parlamentu imamo snage da Vladi u tome pripomognemo i da bez nekakvih osobnih ambicijama u nekakvu popularnost, nekakve popularne mjere da izvršimo svoju dužnost u ovim teškim vremenima. Sigurno da ćemo u tome i uspjeti. A oni još jedanput koji vam daju lekcije o tome što biste trebali učiniti, kako to treba učiniti, njihovo znanje umjesto u udžbenike ekonomije, ne osvrćite se na njih jer umjesto u udžbenike ekonomije završilo je već u udžbenike kriminalistike. Hvala lijepa.
Prelazimo sada na replike. Prvo poštovani kolega Marin Jurjević. Izvolite.
Hvala. Slažem se kolegice s vama. Ovo što ste rekli oko dugova jer zaista naša opozicija ima nekakvu specifičnu logiku koja po prilici govori kakva je to Vlada nesposobna, to je loša Vlada, to je nikakva Vlada jer ne može dovoljno brzo vratiti one dugove i onu količinu tereta koju smo mi natovarili ko tovaru na leđa svakog građanina Hrvatske. I sada vidi, mi to natovarili a ovi nesposobnjakovići ne mogu to skinuti u dva dana, a mi tovarili godinama. Mi tovarili koliko ono godina? … [[Upadica se ne razumije.]] Preko 15. Tovarili, tovarili, oznojili se, napunili džepove svoje, narodu slomili kičmu a vi to ne možete vratiti u tri dana. I zbilja je loša Vlada. Kako to, a vidite kako su se oni trudili, a vi nikako to da skinete u dva dana, u dvi godine jer to su dva dana ljudi moji. Tako da ovo sve postaje farsa i zaista svaka vam čast, jeste demagozi ali mislim da nitko nije toliko glup, a da ne kaže pa dajte dosta je, dajte zašutite oko toga.
Odgovor na repliku, kolegica Ingrid Antičević-Marinović.
Pa vrlo kratko kolega Jurjeviću. Ja bih vam odgovorila na repliku citiranjem jednog stiha jednog srpskog pjesnika koji je rekao da ima onih koji lažu i kad pitaju.
Druga replika, kolega Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolegice Antičević, repliciram na onaj dio dok ste vi onako pjesnički govorili, dok ste se vi zaduživali itd., tu su falili nekakvi nastavi pa sam si ja dao malo truda da vidimo što se dešavalo ovih 23 godine. Bili ste i vi na vlasti pa i mi, jedan veći dio, 17 godina mi, vi sada šestu godinu pa da vidimo kako je tih 190 milijardi teklo kroz povijest, da čisto raščistimo tko je što radio i zaduživao se. Pa kažu ovako podaci, oni su egzaktni, tamo su objavljeni vani, nemamo što skrivati. U razdoblju tih 17 godina HDZ 121 milijardu, a SDP u svojih 6 godina 79 milijardi, 79. Kada to podijelimo s godinama u prosjeku HDZ-ove Vlade u 17 godina 7,2 milijarde kuna godišnje, a SDP u svojih 6 godina 13 milijardi kuna godišnje. Čisto da se zna, ne trebamo mi sada izmišljat tko je, što je, kada itd. A zadnje godine tj. zadnjih 8 godina HDZ od 2004.do 2011. 62 milijarde, a vaše zadnje dvije godine 40 milijardi. O čemu mi pričamo? Zamislite da ste vi bili cijelo to vrijeme, pa mi bi sad imali dug preko 300 milijardi. O tome se radi, to je jedina egzaktna istina. Nije pohvalno ni jedno ni drugo, ali recimo da je u razdoblju 2004.-2008. to bilo svega 5 milijardi više, ali je od 2009. krenulo puno više sa recesijom. Ali opravdavat ovakve loše ekonomske trenutke s time da ste se nešto zaduživali, da se nešto vraća. Pa pogledajte sve vam piše u proračunu, barem u mojem piše. Ne znam što piše u vašem. Pa mi sad plaćamo kredite iz 2002. i 2003. za HŽ. Jel' to istina zamjeniče ministra? Jel' vraćamo sada te dugove? Pa tko se zaduživao 2002. i treće? Pa SDP-ova vlast.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku Ingrid Antičević-Marinović.
Kao prvo, možda to vi se i ne sjećate, ne znam gdje ste tada bili dolaskom tadašnje koalicije 2000. na vlast također pa i 2002. godine ponovo su se vraćali dugovi prethodne vlasti s tim da biste se vi bili i više zadužili, ali vam više nitko tada nije htio davati novac. Međutim, dragi moj kolega, pitanje ovdje je pustih dubioza osim ovoga što je sve u proračunu, puno je toga i u sudskim spisima. Krađa nad Hrvatskom. Pa o tome se raspravlja, već je prešlo granice Europe. Što se u 8 godina i što se sa Hrvatskom i sa hrvatskim građanima radilo? I ja ne znam odakle vama uopće, jel' vi ste svjesni toga ili to vi mislite da se to vas uopće ne tiče. Kad govorite o ovim temama, pa dajte molim vas, još vam jedanput govorim tamo kao svjedoci ste pola od vas su vam svjedoci i kažete da ništa ne znate što se događalo dok ste bili na vlasti. Pa molim vas, pa naravno da vam govorim. A što vi nemate veze s time? Nemate veze s time? Sa vašom strankom nemate veze? [[Upadica Stazić: Bez dobacivanja iz klupe!]] Pa dajte, ja govorim vama kao jednoj političkoj garnituri. O čemu ja pričam? [[Upadica Stazić: Kolega Boriću nemojte dobacivati!]] O čemu, o onome što vi nemate hrabrosti sam vam malo prije rekla da ste onda ustali i usprotivili se u tome sada lijepo sjedite i slušajte.
Kolega Boriću ovako. Izašli ste sa replikom i saslušajte odgovor na repliku. Ako se bojite saslušati odgovora na repliku, nemojte replicirati. Iduća replika Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolegice Antičević, kada slušam ove Borićeve podatke HDZ 121 milijardu kuna, SDP 79 milijardi kuna mogu samo reći da ste i jedni i drugi šampioni zaduživanja Republike Hrvatske eto u zaduživanju. I danas kada imamo 190 milijardi kuna duga zaista je situacija takva kakva je i kako reče gospođa Antičević situacija je vrlo ozbiljna. Ali se ne slažem s tim da je, kako ona kaže, da je javni dug smanjen, a svi podaci govore ovdje i u knjigama da je povećan, da je enormno povećan. Pa mi nije jasno od kud joj podatak, od kuda vama podatak da je javni dug smanjen. Drugo, pa bilo bi dobro saznati, kao što sad evo znamo koliko je tko zadužio Hrvatsku, SDP i HDZ stvarno su pravi kažem šampioni u tome. To nije problem otići u Ameriku i po 6%, 7 kamata dignuti kredita kako god hoćeš. Još gospodin Šuker je rekao da to i nije kredit, to nije problem dignut to, kad bi bio ministar financija. Tako je na televiziji rekao. Prema tome, a tu je pa da se pogledamo i u oči. Dajmo jedanput saznati kome je oprošten porez bilo tajno, bilo javno. Vi kažete da ste javno oprostili putem ovog Zakona o predstečajnom postupku, a HDZ je to radio potajno. Pa ja mislim da imaju podaci i tragovi novca o svakoj kuni u ovoj državi i to nije problem. Na kraju ću poslati pisani upit da mi se to dostavi, da znamo svi, svi saborski zastupnici nek znaju koliko je kome što oprošteno i koliko je oprošteno novaca i u predstečajnoj nagodbi a i u onom da kažem tajnom nekakvom dijelu iako je to prema Zakonu o porezu bila tajna jedno vrijeme, nije se moglo to reći.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, kolegica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Pa kolega, radi se o tome da je jedno zakonito ponašanje, a drugo ne samo da je protuzakonito, da je destruktivno, nego je totalno razorno kad to jedna vlast čini i putem svojih tijela i to represivnih tijela kao što su poreska tijela. To je teško uopće zamislit u jednoj normalnoj državi da se to radi, da se to radilo. I sada je problem kada je donesen zakon, koji su mu ciljevi bili, da se spase tvrtke, da se spase radna mjesta. Onda oni to, oni koji su to radili tomu prigovaraju. Jer normalno je, za njih je to neobično da se to radi i vidi još govore o tome. Oni su to naučili, dakle protuzakonito svojim odabranim raditi ispod stola. To je jedna stvar. A drugo kad govorite ipak ovdje jedni su se zaduživali, drugi su se zaduživali. Pogledajte gdje su tu dugovi kao ondašnje koalicijske vlasti išli i sada. Ali mi smo isto rekli nema zaduživanja. Mi moramo od toga, od prihoda otplaćivati takve jedne, takve dugove a vi se gdje su otišli ti dugovi, njihovi i u koje svrhe. Ali vidite, gospodin Šuker se sada tome smije. On se smije, on se smije ljudima koji se ne mogu tako srdačno smijati jer ste im vi svojom politikom izbili zube.
Iduća, molim vas kolega Šuker. Vodite računa da ste u Hrvatskom saboru. Nismo na utakmici, nemojte dobacivati iz klupe. Iduća replika Goran Marić.
Hvala lijepa.
Mir, molim vas. Kolegice Ingrid! … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Pa što radim upravo nego je upozoravam. Kolegice Ingrid Antičević-Marinović u Saboru smo. Replika Goran Marić.
Pa mislim da situacija gospodarska baš ne oslikava i ne odgovara stanju u sabornici. Ali pokušat ću se samo zadržati na činjenicama, jer o činjenicama nikad ne treba ne raspravljati, a kamoli se s njima svađati. Kolegice Ingrid kazali ste da je iz redova HDZ-a došla poruka da dugove ne treba plaćati. Najsnažnija poruka svima u Hrvatskoj da dugove ne treba plaćati došla je kroz Zakon o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi. Ali ta poruka je odaslana samo odabranima, pojedincima, moćnima koji su kroz prethodno poslovanje svoje uništili male, jadne i nemoćne. Ako se čuvaju radna mjesta pojedincima i tim moćnima kako to da se ne čuvaju onima koji su nastradali zbog istih takvih? Ali samo nekoliko podataka. BDP je pao 2,3% u 2010., u 2011. bio je 0% pada. Nakon toga ponovni pad od 2,2% da bi u ovoj godini na 1,5 u prosjeku pao. Nezaposlenih osoba je bilo u 2010. 289 tisuća, u 2011. je smanjen, ovo sve govorim od 30. datuma rujna mjeseca, na 283 tisuće smanjen u 2011. u odnosu na 2010. Da bi u 2012. povećao se na 311 tisuća, danas 323 tisuće. Dug države je bio 135 u 2010. milijardi, povećao se na 154, a danas je na 195. Situacija je pogoršana.
Hvala lijepa. Sad ćete imati raspravu pa ćete to sve iznijeti. Odgovor na repliku, Ingrid Antičević-Marinović.
Kritizirajući primjenu ovog zakona, govoreći o nekim velikima, o nekim odabranima ako malo pogledate po županijama koje tvrtke su u toj predstečajnoj nagodbi pa ćete onda vidjeti da se zaista gleda da se spase pošto poto da se spase radna mjesta, da se spase ljudi, da se dade još jedna šansa. Ali ovdje kad govorimo, zato nije korektno to što govorite, ali se postavlja pitanje kako ste to dopustili, odnosno kako je došlo do tog ogromnog duga? Kako je to prijašnja vlast tolerirala? Zašto se nije plaćalo? Donesen je zakon koji je ostao mrtvo slovo na papiru. Dakle, ovdje nije problem i sad se tako i ponašate kad se donesu čak neki zakoni nego kad se počnu primjenjivati onda gotovo svatko u Hrvatskoj počevši od vas ovdje protivi se i ima nešto reći protiv primjene zakona. A to znači da vlast je, da je počela funkcionirati. Jer je najlakše bilo donositi zakone bez obzira s nekima jel se slažemo ili ne zavisno od toga jesmo li na vlasti ili u opoziciji, to je manji problem. Ali je problem očito kad se neki zakon, odnosno ne neki nego bilo koji počne primjenjivati. Pa se onda postavlja pitanje gdje smo to mi dosada živjeli. U zemlji zakona, a u biti u zemlji bezakonja. Što je jedan rekao kad mi se obratio? Znate što davno prije pet, šest godina imam problem kuća mi je bespravna. Pa kako to? A on kaže slušajte kakva država takva mi je i kuća. To je bilo, on je meni to rekao 2005. godine.
Posljednja replika, poštovani kolega Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo. Naime, kolegica Ingrid je rekla da se smanjio minus sa 10,5 milijardi kuna što nije točno. Deficit je danas 13,3 milijarde kuna. Ja razumijem da branite neobranjivo ali brojke su vrlo egzaktne. Možda je to bilo u Planu 21, ali plan nije izvršen. Prema tome to se nije dogodilo. Isto tako želim reći kad je u pitanju poljoprivreda je izvršenje 61,87% od iznosa 4 milijarde i 487 milijuna kad govorimo o poljoprivredi ali o tome smo i na to smo upozoravali kad je bio rađen proračun. HDSSB je upozoravao da neće biti dovoljno sredstava za poljoprivredu. Prema tome to je jedini razlog zašto je toliki iznos, da je volumen veći sigurno bi bio i postotak manji. Ono što je evidentno da povećavaju se dugovi i ovo je najveći deficit RH otkad postoji RH, ali maloprije je kolega Jurjević rekao zašutite. Pa i kad šutimo brojke govore same za sebe.
Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Na redu je poštovani kolega Goran Marić.
Hvala lijepa. Mislim da bi svakog ozbiljnog čovjeka u Hrvatskoj trebalo zabrinuti ovo izvješće koje je pred nama. Podaci pokazuju koji su rezultati dosadašnji u ekonomskom području, gospodarskom području rezultirali i u kakvom se stanju nalazi. Oni ne samo da su zabrinjavajući nego su oni alarmantni jer su iz dana u dan gori. I neću dijeliti sad razdoblja ali deficit državnog proračuna je u devet mjeseci veći nego ijedan dosada od samostalne Hrvatske za godinu dana na godišnjoj razini. Ako to nije već podatak za zabrinutost. Na dan 30. rujna nikada više nije bilo nezaposlenih ljudi, nikad više nije bilo nezaposleno mladih, nikad više nije bilo nezaposleno bilo branitelja, nikad više nezaposleno nije bilo invalida. To bi trebalo nekoga zabrinuti. Ako je u jednoj godini prije dvije, tri godine bilo smanjenje broja nezaposlenih branitelja, smanjenje broja invalida je bilo isto, a nakon toga u zadnje dvije godine za 15% i jedne i druge grupacije najosjetljivije je povećana stopa nezaposlenosti. Onda moramo se zapitati što se događa? Moramo se zapitati što ćemo i kako ćemo ako je državni dug porastao za 40 milijardi kuna u godinu i pol dana? Nemoguće je na to ostati nijem. O pogledu na sadašnjost ovisi naša budućnost. Ako smo ravnodušni prema sadašnjosti onda nam nešto nedostaje, onda smo hendikepirani. Ne možemo biti ravnodušni bez obzira tko je na kojoj poziciji. Očito da se situacija pogoršava kontinuirano. A evo prijedlozi SDP-a ovdje su svi prije dvije i pol godine koji su došli meni na Odbor za financije i proračun 12 zakonskih prijedloga iz područja fiskalne politike zapravo preciznije rečeno iz područja porezne politike. niti jedan od tih 12 prijedloga nije upotrijebljen sada u posljednjih godinu i pol dana. Tu je svaki prijedlog obrazložen, odustalo se od tih prijedloga. Što se promijenilo? U depresiji smo i dalje i krizi smo i dalje, negativni trendovi i dalje odustaje se od tih prijedloga. Najavili su se u Planu 21 da će se uvesti porez na visoke kamate, o tome nitko ne govori. Najavili su da će uvesti porez na dividendu iznad određene visine, nitko to ne spominje, ali se uporno inzistiralo na uvođenju poreza na nekretnine što je dovelo do blokade i do ustrašenosti u jednom poduzetničkom okruženju. I onda u takvim problemima idemo najizdašnijem sektoru smanjiti i sebi uzeti tri milijarde i to preseliti izravno u dobit pojedinaca jer vlasnici turističkog sektora su možemo reći u 90% slučajeva pojedinci. Nije to rasitnjeno vlasništvo u Hrvatskoj nije uopće rasitnjeno vlasništvo, sve je to koncentrirano. To je izravna dobit. Od te dobiti danas neki hoće kupovati preostalu državnu imovinu koja se ne bi nikako smjela prodavati. Pa kako to da nije PDV smanjen prerađivačkoj industriji, kako to da nije PDV smanjen drvnoj, tekstilnoj industriji, najgorima, nego smanjili smo onima koji najbolje posluju i koji su imali popunjene kapacitete i tako i tako. Motivi za takav potez ne mogu se nikako pronaći u ekonomskom području i u ekonomskim razlozima, ne mogu. To je iracionalan potez bio. Istodobno se onda poveća PDV sa 23 na 25% svim ostalim sektorima. Pa imamo po visini PDV-a drugu stopu u EU. Tko će onda u takvim uvjetima, a ne zna što ga čeka sa porezom na imovinu, a 32% u prosijeku energenti svi poskupjeli. Prvo što pita investitor cijena energije, stabilnost poreznog sustava, tek na 4.mjestu je trošak radne snage. To su znanstveno dokazana istraživanja, na 4.mjestu. Međutim, vidljivo je iz ovog izvješća za prvih 6 mjeseci da se nitko sustavno ne bavi svim pozicijama državnog proračuna i stavkama, ne postoji mjesto gdje nema motiva razloga i opravdanja racionalizaciju … Zamislite malo prije sam kazao jedna agencija za ne znam što 340 tisuća na službena putovanja, milijun i 200 tisuća na intelektualne usluge. znate koliko takvih ima stavki? A kako možemo i povećati prihode? Evo samo da ih nismo smanjili već smo ih, a najbolje se povećavaju povećanjem aktivnosti. Ništa se nije učinilo da se aktivnost povećava, mi smo ekonomsku aktivnost blokirali. Jeli to ima naslijeđenog, nema, nema tu reza, ne postoji u ekonomskom procesu rez koji će razdijeliti. Efekti prelaze u određena razdoblja, to je nemoguće. Ali ne možemo prozivati i optuživati sve, a samo biti u pravu oni koji odgovaraju. Jedini odgovorni za stanje u hrvatskom gospodarstvu i u bilo kojoj državi su Vlada i središnja banka. Da su rezultati bolji ja bih rekao da su im mjere bile učinkovite i dobre. Rezultati su se pogoršali prema tome mogu samo konstatirati da su mjere bile neučinkovite i pogrešne. A što se tiče ove druge poluge, monetarne, danas sam kazao da one ne funkcionira, ona počiva u miru. Ona se ponaša kao nezainteresirana stranka u postupku, nju ne interesira uopće što se događa sa Hrvatskom, uživa u blagodatima ovlasti, visokim plaćama. Pa samo da vidite koliko imaju savjetnici u Narodnoj banci plaću zgrozili bismo se, koliko savjetnici u jednim Autocestama imaju, koliko savjetnici imaju izmišljena mjesta, izmišljene plaće iznad 20 tisuća svaki i mi to gledamo godinama. Ma nije bitno tko gleda, treba to jedanput srezati, treba to jedanput napraviti analizu i vidjeti novac nam odlazi na ludosti, to je neodrživo više. A tamo gdje ga imamo mi ga ne želimo jer onda idemo u prilog nekim privatnicima koji su promijenili i bježe iz jedne djelatnosti u drugu. To je toliki osjećaj da se vodi privatna ekonomska politika, a ne nacionalna ekonomska politika jer samo zaprepašćuje činjenica od kuda tolika drskost pojedincima svakoj agencijici, ustanovi bilo kome angažirati intelektualne usluge? U zadnjih 10 godina milijardu eura je isplaćeno na intelektualne usluge. u ovoj godini samo u prvih 6 mjeseci 324 milijuna kuna. Šta očekujemo da će biti u godini dana 100 milijuna eura intelektualnih usluga? Pa nisu sve zemlje EU toliko isplatile zajedno. Zato treba drugačiji pristup državnom proračunu, drukčiji pristup procesu uopće ekonomskom, detektirati probleme i tražiti kako se ti problemi mogu riješiti. A ne treba izmišljati nego samo primijeniti, ali ne možemo ako ćemo koristiti metodologiju, a uporno se koristi metodologija čuvene grupe Mont Pelerin koja je zagovornik ortodoksni zagovornik vatrenih punokrvnih neoliberalnih ideja i neoliberalnog ekonomskog modela. On je mrtav i moramo ga prihvatiti moramo tražiti drugu alternativu. Tu je rješenje, ni u čemu drugom. Odustati, ali mi još uvijek školujemo ekonomiste za kvizove i ispunjanje križaljaka. Mi ne školujemo ekonomiste više za ekonomsku znanost. Ukinuli smo magisterije znanstvene u sve … [[Govornik se ne razumije.]] u struku, sve preko noći diplomiralo, sve, a nemaju pojma o suštini. Svi bi u osiguranje, svi bi u bankarstvo. Kako napraviti, kako pokrenuti nešto, kako stvoriti proizvodnju, kako izvesti, pa nitko se više ne bavi ozbiljno takvim ni problemima ni stvarnim strukturnim, ma kakvim strukturnim reformama, ne smijem kazati što mislim o strukturnim reformama uopće. Hvala lijepa.
Pet ih je prijavljenih, šest je prijavljenih replika. Prvo poštovana kolegica Dragica Zgrebec, potpredsjednica Doma.
Kolega Mariću vi vaše rasprave često imaju i teoretsku podlogu i ja vrlo rado poslušam što imate reći. Ali kada govorimo već o teoriji i nastanku državnog odnosno javnog duga, onda treba reći kako on nastaje. Nastaje tako da se pokriva deficit proračuna i deficit platne bilance. Pogledajmo dvije godine, deficit 2011. skoro 15 milijardi, deficit 2012. oko 10 milijardi kuna plus deficit platne bilance, već smo skoro na 40 milijardi kuna. Dakle to je to. A kada govorite nema politike, ima politike, kako ne. Ekonomska politika se itekako vidi kroz proračunsku politiku da se želi osnažiti gospodarstvo. I vi kažete da dobit se daje u džepove pojedinaca što nije točno. A kada se ostvaruje dobit i ako se ide u ulaganje ne ide džep pojedinaca nego se reinvestira u toj godini za dio koji reinvestiraš iz dobiti ne plaćaš porez. S druge strane ako isplaćuješ, ako ide u džep pojedinaca plaćaš porez na dividendu koji je 12%. Prema tome itekako se vodi i kroz proračunsku politiku i ekonomska i gospodarska politika.
Na repliku odgovara kolega Marić. Izvolite.
Pa naravno kolegice Zgrebec da se javnim dugom financira deficit. I istina je što ste kazali da je bio 2010. 14, 2011. 14 milijardi kuna deficit, 2012. 10 milijardi kuna deficit. To je točno. To su činjenice o njima nećemo uopće raspravljati. I činjenica je da ste vi planirali na istoj razini i za 2013.-tu deficit takav. Ali u proračun je, on je temeljen i taj deficit na gospodarskom rastu. Niti jedan element ekonomski nije mogao biti uporište da se planira gospodarski rast. I danas 9 mjeseci nakon što imamo sva, izvješće već za 9 mjeseci o izvršenju državnog proračuna i ako ovdje navedu samo 6 mjeseci, vidljivo je i nemoguće ostvariti u ovoj godini gospodarski rast a još uvijek nemamo rebalansa proračuna. I biti će deficiti najmanje do kraja godine. Volio bih ja da bude 10 milijardi ali će biti 17 do 18 milijardi kuna. O tome se radi. Ne ostvaruje se najavljivani i očekivani rast. Vaši ministri, potpredsjednici Vlade toliko puta su javno objašnjavali iz čega očekuju ekonomski rast, iz državnih investicija pa su odustali od toga. Onda kada se ne ostvari rast kažu da ipak su rezultati očekivani. Pa onda kada nije pad 2,2% nego 1,5 ili 1,8% onda taj isti potpredsjednik kaže ovo je odličan rezultat, ne padamo slobodnim padom 100 metara u sekundi nego padamo 90 metara u sekundi slobodnim padom. To nije dobro takvo razmišljanje. U čemu je grijeh priznati grešku? Pa samo ovo priznanje da sada već najavljujete povećanje PDV-a u turističkom sektoru je već veliko priznanje pogreške i na taj način razgovara. Hvala lijepa.
Nova replika Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani kolega dobrim dijelom se sa vašim sadržajem, sadržajem vaše rasprave čovjek može složiti i čovjek bi se mogao složiti da nije upućena krivom adresatu. Sve ste to trebali reći bivšoj vlasti. I danas kada kritizirate koliko je novca potrošeno za intelektualne usluge, za intelektualne usluge, kamo sreće da su vas angažirali pa makar vas i platili više nego FINA-u. Možda bi i mi danas svi skupa imali manje problema i ne bi na ovakav način raspravljali. I htjela sam vam još reći u pogledu najavljenih poreza na nekretnine, dakle od toga ne treba ni odustati, možda treba dobro razgovarati o tome. Pa molim vas, danas svi plaćamo komunalnu naknadu za stan, za kuću. Ona u sigurno u tom porezu koji bi zamijenio tu naknadu ne smije biti veća. Ali molim vas, kada banke su uzaptili stanove građanima koji nisu mogli plaćati kredite drže zaključano i ne plaćaju poreze. Pa to je, mislim vapi pravda da se to oporezuje onako kako to doliči. I još kao jednom dobrodušnom i duševnom čovjeku htjela sam vas zamoliti za jednu uslugu da poručite kolegi Šukeru, ali on je ovdje tu došao koji se bio ono junački sakrio, pokrio, … [[Govornik se ne razumije.]] kojim je prigovorio onako od tamo, ja se toga ne sramim da sam ja otvarala lift, da, lift 12 sudova i državnih odvjetništava samo mi je žao što nisam otvorila i zatvor.
Odgovor na repliku poštovani Goran Marić.
Kolegice Ingrid kazao sam da je za gospodarsko stanje u državi bilo kojoj odgovorna najviše Vlada a potom odmah i središnja banka. Prema tome, ako se bilo kome treba obratiti za nešto, za stanje u državi ili za pogrešne mjere onda je to jedino mjesto Vladi Republike Hrvatske se mogu uputiti takve kritike ili takve pohvale ili opaske. Kada govorite o porezu na nekretnine. Postoji komunalna naknada ali postoji i porez na vikendice istodobno. Ali se uporno govorilo o porezu na imovinu a misli se stalno na porez na nekretnine. Nije se uopće definiralo što je imovina. A istodobno Vlada je najavljivala da će oporezivati i financijski sektor. Financijski sektor nije dotaknut poreznom politikom. Dotaknut. Zašto se ne smanji porez na prijenos nekretnina a ne uvede porez na prijenos poslovnih udjela ili vlasnik … dionica. Zašto? Može ovdje bit 3%, a tamo se uvede 2%. Kakve koristi ima od transakcija i promjena nekretnina, država ima koristi. Tko god kupi nekretninu ili će malo obnoviti ili će nešto kupiti u nju, nešto će se događati, ili će renovirati. A kad netko kupi dionicu društvo i država od toga nema nikakve koristi. A drugo, što se događa sa imovinom izvan Hrvatske? Tko je vlasnik skrbničkih računa, fondova u inozemstvu, ma ne znam. … [[Upadica se ne razumije.]] Zato što se to točno ne zna, ali znate zašto? Jedini trag koji je nemoguće ne razotkriti, nemoguće nerazotkriti je to trag novca. Sve druge tragove je moguće zatrti, ali trag novca je nemoguće sakriti. Prema tome moguće je sve otkriti samo ako ima se volje i želje.
Hvala lijepa.
U inozemstvu ima 14 milijardi eura hrvatskog novca ilegalno iznesenog iz Hrvatske.
Iduća replika, Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Marić, slažem se s vašim izlaganjem. Negdje ste rekli, čini mi se još u početku da je Vlada umrtvila građevinarstvo u Hrvatskoj dijelom i najavom poreza na nekretnine nakon čega je jasno povukla drugi niz mjera. Ako Vlada svojim mjerama može utjecati na jednu djelatnost onda je to svakako i graditeljstvo odnosno građevinarstvo. Ali što se dogodilo? Kad se usporedi proračuna, odnosno izvješće za 2012., pa i ovih 6 mjeseci ove godine onda će se vidjeti da su ministarstva i javna poduzeća smanjili investicije za gotovo 50% u odnosu na 2011. godinu, a upravo kroz te investicije bio je angažiran građevinski sektor pa smo umrtvili cestogradnju, umrtvili smo potpuno izgradnju javnih objekata, izgradnju sustava odvodnje, vodoopskrbe itd. Hrvatske vode su manje investirale nego što su prije investirali itd., itd. Prema tome, Vlada je svojim mjerama neposredno smanjila investicije, a govorila je o tsunamiju investicija i posebno tsunamiju investicija u državnom sektoru, a s druge strane vidimo da neka ministarstva koja bi možda to mogla potaknuti upravo imaju izvršenja negdje oko 10 do 15% za prvih 6 mjeseci. No nije to samo bio razlog što smo umrtvili građevinarstvo, već je ministar svojim najavama novih poreza ili izmjena pojedinih poreza još dodatno doprinio takvom jednom stanju u hrvatskom građevinarstvu, npr. govorimo o smanjenju poticaja na stambenu štednju koji je išao prema štedišama u stambenim štedionicama. Nadalje govorimo o ukidanju olakšice za plaćanje poreza na prvu, odnosno ukida se oslobađanje od plaćanja poreza na prvu nekretninu itd. Dakle Vlada očekuje investicije, a upravo kroz rad ministarstava, rad javnih poduzeća te iste investicije ne provode.
Na repliku odgovara kolega Goran Marić.
Pa ukupna ekonomska aktivnost kolega Bačiću, ponajviše ovisi o građevinskom sektoru. Umrtviti taj dio znači sam sebi donijeti jedan suicidalan ekonomski potez. Broj izdanih građevinskih dozvola već pokazuje upola je manji u godinu dana nego što je bio prethodne godine. To već pokazuje koliko je zamrla ta aktivnost. Ali ona se i ne može povećati kad smo povećali vodnu naknadu, povećali priključke, povećali struju 30%, povećali plin, povećali komunalnu naknadu, pa i mi što smo radili nije bilo dobro da se kvadratura pretvarala u kubaturu, i to je utjecalo. Ali danas kad vidimo koliko trošimo na telekomunikacijski 240 milijuna kuna godišnje, a kad sam prešao nedavno granicu u Njemačku dolazi mi poruka telekomunikacijske kompanije od 1.7. možete telefonirati 10 puta jeftinije. Što radi ta Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja kad netko može godinama držat 10 puta veću cijenu nego što je normalna cijena. I onda još tu agenciju plaćamo iz državnog proračuna. Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja je jednako odgovorna za ovakvo stanje u hrvatskom gospodarstvu koliko i Narodna banka kao institucija jer umjesto da štiti i da djeluje sa svojim mjerama da se povećava tržišna konkurentnost sa što više sudionika na tržištu, ona svoju usmjerila aktivnost na zaštitu monopolista. Ona služi za izgradnju monopolista i oligopolista i zaštitu kartela u Hrvatskoj. I mi još to plaćamo i gledamo jednu te istu osobu godinama na istom mjestu. Zamislite, imamo 20 godina istog viceguvernera, imamo 20 godina istog ravnatelja, to je neodrživo po prirodi stvari. Hvala lijepa.
Replika, Frano Matušić.
Zahvaljujem. Kolega Marić, s pravom ste rekli da ovo izvješće zapravo pokazuje sav neuspjeh vladine politike. Ja bih rekao da ovo 6-mjesečno izvješće iz ove godine pokazuje krah vladine gospodarske politike. Na sredini mandata ova Vlada nije uspjela riješiti niti jedno krucijalno pitanje što se tiče pretpostavki za gospodarski rast, ali nešto ću reći o jednom problemu koji muči građane Hrvatske, a riječ je o predstečajnoj nagodbi koju ste također dijelom dotaknuli. Naime, to je sasvim sigurno prevara hrvatskih građana i hrvatskih poduzetnika, bez obzira što su naše kolege iz SDP-a trude prikazat to kao jedan dobar zakon. Jedini koji je imao petlje to jasno i reći je sudac Kolakušić kojega treba podržati zato što govori istinu i istina je da je taj zakon prevara. Zašto, zato što pogoduje samo odabranima. Kako je moguće da se oprosti porezni dug poduzetniku koji je dobio Zlatnu iglu Siscia, SDP-ov član. 120 milijuna kuna duga oprostilo se, oprostila država. I onda se hvali u SDP-u kako su smanjili nelikvidnost, smanjili su potraživanja. Ti isti poduzetnici SDP-ovi kojima je oprošten porezni dug su bili dužni i nekim malim, drugim poduzetnicima. I danas ova ista Vlada SDP-a male druge poduzetnike, obrtnike jednostavno ih guši ovrhama od 2000 kuna, a oprašta 120 milijuna kuna duga svojim članovima, navodno vrlo važnim i značajnim poduzetnicima. Dakle, apsolutno je riječ o jednom lošem pristupu. Ali ja bih rekao osim što je neuspješno u gospodarskoj politici da Vlada i jest uspješna u jednom dijelu, a uspješna jest u prijetnji građanima, u prijetnji poduzetnicima, privatnicima, u prijetnji obrtnicima, u prijetnji liječnicima, u prijetnji svima koji nešto rade u ovoj državi. U tome je vrlo uspješna.
Na repliku odgovara Goran Marić.
Hvala lijepa. Kolega Matušić, najbolji narod zna kakva je stvarnost. Ne može nitko uvjeriti narod da mu je bolje od onoga što on osjeća. Ne može nitko poslodavce uvjeriti da je njima poslovno okružje idealno za ulaganja, oni reagiraju automatizmom. Oni imaju izgrađen senzor za reakciju ako je okružje pozitivno. Zašto nema ulaganja? Ne treba ih napadati. Ne ulažu zato što im se ne isplati. Isplatilo im se više godinama držati novce u banci nego investirati. Za to je kriva politika, ekonomska politika. Poslodavci reagiraju i ne treba ih se ni zvati. Danas je sve ovo mali dio svijeta. Svi znaju za sve uvjete kakve. Pa evo Hrvatska gospodarska komora objavljuje u svim zemljama EU sve kakvi su pokazatelji, kakvi su podaci, kakvi su propisi, kakvi su uvjeti, kolki su rokovi, ide se tamo gdje mu je lakše, gdje. Ali mene rastužuje činjenica da Talijani preskaču Hrvatsku i idu u Srbiju graditi tvornice. Mene to rastužuje. I uvijek je odgovorna Vlada ako se to dogodi. Ali opet kažem mora se brinuti i o monetarnoj politici. A što se tiče zlatnih igala, menagera godine ili im se opraštaju dugovi ili završe u zatvoru, ili su završili u stečaju i otpustili ljude. Ali nitko ne pita gdje su 3 milijarde samo iz jedne tvrtke koja je sad u predstečajnoj nagodbi i zbog koje Trgovački sud reagira jer je diskriminirajući zakon. I neće proći ne zbog nas, ne zbog politike nego što je to nasilje nad pravosuđem i pravosuđe sazrijeva i oduprijet će se takvom nasilju. Siguran sam. I nek' se odupire ako, tko god donosi protu Ustavne odredbe i diskriminirajuće odredbe. Nek' ustaje se protiv toga. Hvala lijepa.
Sljedeća replika poštovani kolega Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo. Naime, kolega Mariću pričali ste o politikama. Porezna politika je jedna vrlo ozbiljna politika, a ne lutanje. PDV je danas jedan, sutra drugi. To je ono što odvlači investitore. No, ono što zabrinjava i nas u Hrvatskom saboru, ali i hrvatske građane su probni baloni. Ponekad se i pojedini porezi ne uvedu, ali samo puštanje probnog balona već izazove efekte koji su nesagledivi. No, gledajući prihode koji su ove godine prikupljeni u prvih 6 mjeseci od poreza oni jesu za 118 milijuna više prikupljeni. Znači, prošle godine je bilo 30 milijardi 331 milijun 425 404. Ove godine 118 milijuna više. To je znak jedne porezne represije. No, to neće pomoći ovome proračunu koji imamo na snazi, potreban je rebalans proračuna, a evidentno je da ova Vlada neće imati snage udariti na financijski sektor, ova Vlada ne smije dirati financijski sektor jer neće biti kredita. Mi smo itekako ovisni o tom financijskom sektoru u ovom trenutku.
Odgovor na repliku Goran Marić.
Kolega Bubalo, za svako područje, a posebice za ovako iznimno osjetljiva područja postoje temeljna načela kojih se treba držati uvijek. Temeljno načelo u poreznoj politici je da mora biti porezni sustav stabilan, dugoročno stabilan. Mislim da je nestabilniji u Hrvatskoj porezni sustav od vremena. Mijenja se češće porezne stope nego vrijeme. To je nedopustivo. Isto tako, spomenuli ste i najave i puštanje balona. Ako je igdje to zabranjeno, onda je to u tom dijelu. Kao što u bankarskom sektoru se ne smije sa takvim stvarima poigravati. Zamislite da netko najavi sada, danas ovdje da je jedna banka u problemima i pitanje je hoće li sutra moći itko dignuti depozit. Gotovo. Ići sa takvim stvarima, najavljivat, pa odustajat to toliko šteti, toliko obeshrabruje investitore i one koji već aktivnost imaju, njih obeshrabruje, a kamoli nove. Zato porezni sustav osim toga što mora bit stabilan o čemu se ne smije biti rasprave nikakve mora biti pravedan i mora odgovarati snazi ekonomskoj poreznog obveznika. A mi kao da se uporno trudimo suprotno, da bude nepravedan. I da, zato sam danas prozvao da je to Hamurabijev zakonik jer što je ekonomski nemoćniji veći porez i veća presija prema njom i veća ažurnost naplate. Što je ekonomski izdašniji, to tolerantniji prema. Krše se temeljna načela porezne politike, a onda iz takve porezne politike proizlazi i aktivnost koja ne rezultira poreznim prihodima zbog slabljenja ekonomske aktivnosti. Hvala lijepo.
I posljednja replika, poštovana kolegica Nadica Jelaš.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Mariću, u svojoj raspravi konstatirali ste da je stanje u državi alarmantno i u tom kontekstu postavili ste pitanje kako je u posljednje dvije godine, dakle u mandatu ove Vlade javni dug povećan za 40-tak milijardi kuna. Iako ja znam da vi znate odgovor, ja ću ipak reći. Dakle, sanirana je brodogradnja, saniran je veći dio zdravstvenog sustava, sanira se željeznica, sanira se Croatia airlines, plaćena su jamstva po cestama. Dakle, sanirano je niz područja, niz sektora koje ste vi stalno gurali godinama pod tepih i to je razlog zašto je povećan javni dug. A što se tiče visoke nezaposlenosti o kojoj ste također govorili i nad njom jadikovali i mi smo dakako zabrinuti, jako smo zabrinuti jer to jest jedna kumulativna posljedica lošeg stanja u gospodarstvu ali se pritom nikada niste pitali nitko koliko ste i vi za to zaslužni. Ali ja ću vezano za to povući jednu paralelu sa Vladom 2000. do 2003., dakle kada je ona koalicijska Vlada preuzela ulogu upravljača ovom državom tada je zatekla 320 tisuća nezaposlenih. Pa je ta nezaposlenost porasla na čak preko 400 tisuća a onda je nezaposlenost polako počela padati, a ekonomija rasti. Pa smo završili mandat sa prosječnim gospodarskim rastom od 6,5% potpuno riješenim problemom nelikvidnosti, 40% povećanim mirovinama, bitno smanjenim brojem radnika koji su radili a nisu primali plaće itd., itd. Znali smo tada pa ćemo znati i sada.
Na repliku odgovora poštovani Goran Marić.
Kolegice Jelaš nije točno da se dug povećao zbog ovih sve što ste nabrojali da ste učinili, točno je, ali vi kad je Vlada preuzimala vlast učinila je clean start, donijela proračun na temelju gospodarskog rasta. Zbog neostvarenja gospodarskog rasta porezni prihodi su manji i deficit državnog proračuna se povećao. Pa zamislite da se ostvario gospodarski rast od 1,8% koliko je bio planiran koliki bi prihodi državnog proračuna bili veći za 2,5 milijarde i za 2,5 milijarde manji deficit. Ali nije se ostvarilo, a to je rezultat. Nije se ostvarilo, to je posljedica. Ne možemo sada reći, najgori direktori koji postoje u upravljačkom svijetu su oni kad sjednu na fotelju i ništa ne rade nego samo kažu ovi bivši direktori što su radili to je nešto strašno. Najbolji direktori neće spomenuti bivšeg direktora. Susreću se s onim što imaju, znaju što imaju i čine što znaju i trebaju. Clean start je i plaćen milijun kuna prije godinu i pol dana, pet milijuna moguće, ja znam samo za milijun priznajem. I taj clean start je početna stavka. Na osnovu njega je izrađen proračun. Kažete znamo sve, imamo snagu, volju i ideju. To smo čuli. I sve godine naše Vlade bit će gospodarski rast. Nije se ostvarila ni 2012. ni 2013. neće se ostvariti gospodarski rast. To je glavni razlog povećanja deficita državnog proračuna. I ako se ne ostvari gospodarski rast povećavat će se još uvijek deficit. Ne zbog neke dodatne krivnje Vlade nego zbog toga što nije povećana ekonomska aktivnost. Zbog toga će se povećavati deficit i zbog toga će se povećavati javni dug jer se neće moći pokrit deficit bez povećanja javnog duga. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Na redu je poštovani kolega Domagoj Ivan Milošević. Nema ga pa gubi pravo govoriti o ovoj temi. Riječ dobiva uvažena zastupnica Martina Dalić. Izvolite.
Poštovani gospodine zamjeniče ministra na vas su malo zaboravili u zadnjih nekoliko sati ove rasprave. Međutim, ja bih u ovome izlaganju ustvari željela u najvećoj mjeri moguće vas malo ipak izazvati za ovu govornicu kako bismo svi mi ovdje koji sjedimo u Saboru moguće imali i dobili neke informacije kojima ne raspolažemo, a koje su vezane uz izvršavanje proračuna. Kao što je već više puta rečeno mi danas ovdje ispred sebe imamo izvršavanje za 6 mjeseci. Rasprava je bila žestoka, vodila se kao i često puta oko pitanja tko je što radio, tko što nije radio, korišteni su vrlo često mnogobrojni demagoški argumenti, izrečeno je i mnogo stvari koje u ekonomskom kontekstu i ne stoje. Međutim, ono što ustvari mene zanima i ono što mislim da zanima sve nas ovdje je kako proračun koji se izvršava na način kao što je detaljno opisano u ovom izvršenju i koji se izvršava na način kao što je naznačeno u Izvještaju o kretanju prihoda i rashoda za prvih devet mjeseci koji ste na konferenciji za tisak podijelili sa javnošću kako taj proračun ustvari utječe na financijski položaj i financijsku stabilnost naše države? I kakva je ustvari naša financijska perspektiva? Jer, trendovi i tendencije koje pokazuje ovo izvršenje što za 6 mjeseci što za 9 mjeseci jesu upozoravajući i jesu zabrinjavajući. Zato jer Hrvatska ne funkcionira kao otok, zato jer u svijetu javnih financija nažalost stvari se moraju precizno izvesti do kraja i moraju se zaključiti. U svijetu politike rasprave koje mogu biti i demagoške zasigurno imaju svoje mjesto i imaju svoju vrijednost, međutim u svijetu financija to ne pali. Godina se mora završiti i obveze se moraju izvršiti. Ono što zabrinjava sa proračunom za 6 mjeseci je dakle da on nesporno ukazuje da rezultat koji je planiran, a planiran je rezultat deficita od 10,2 milijarde kuna neće biti moguće izvršiti. Međutim, mi isto tako znamo da je Ministarstvo financija i Hrvatska vlada o tome planiranom rezultatu i na temelju toga planiranoga rezultata preuzela i određene obaveze na financijskom tržištu i preuzela i određene pozicije i dala određene informacije o tome kako će financijska politika Hrvatske u ovoj godini izgledati, da će to biti politika konsolidacije javnih financija i smanjivanje deficita. Izvršavanje proračuna kazuje da to neće biti tako. Deficit je znači u 6 mjeseci iznosio 11,4 milijarde kuna u 9 mjeseci premašio je 13 milijardi. Posljedica i uzrok eksplozije toga deficita nalazi se i na prihodnoj i na rashodnoj strani. Na prihodnoj, o tome sam već nešto govorila, a na rashodnoj strani nemojmo se zavaravati nije to samo pitanje zdravstva. Radi se o tome da planirane uštede na plaćama, na plaćama državnih i javnih službenika planirane u iznosu od milijardu 670 milijuna i na zdravstvu od daljnjih 800 milijuna dakle sve zajedno negdje 2,5 milijarde kuna neće biti ostvarene. U 9 mjeseci vidimo ostvarene uštede od 800 milijuna kuna. Vidimo u novim stavkama da nisu dostatna sredstva planirana za mirovine jer je u prvih 6 mjeseci ostvarenje mirovina veće od 50% i čeka nas još jedna indeksacija. Dakle i tu će nedostajati nekih 400 do 500 milijuna kuna. Neke krupne stavke kao što su ti famozni transferi i subvencije za brodogradnju, kao što je transfer HANDA-i izvršeni su u prvih 6 mjeseci sa minimalnim postotkom. Dakle i na samoj rashodnoj strani prijeti probijanje rashoda za nekoliko milijardi. Sve to zajedno znači da neće biti moguće izvršiti ovaj proračun kako je planirano. Sve to zajedno znači da fiskalna politika koju je Vlada najavljivala na međunarodnom tržištu financijskog kapitala neće biti realizirana i da je hrvatska Vlada time u određenoj mjeri izgubila i vjerodostojnost. A ovi nedostaci, iako vi to uporno izbjegavate kazati, a ja vam to mogu zasigurno tolerirati jel vi ste zamjenik ministra jer te to ne želi kazati niti ministar, mogu biti nadoknađeni samo zaduženjem. 15.10.nije moguće dragi kolega nikakvim reorganizacijama Porezne uprave do kraja godine namaknuti nedostajuće prihode od 5 milijardi kuna, nikakvi stečajevi koji traju 15 godina ne mogu u 2,5 mjeseca dati ove prihode. Zadužiti će se trebati da bi se redovito isfinancirale obaveze koje proračun isfinancirati mora. A s druge strane Hrvatskoj dolazi procedura za sprečavanje prekomjernog deficita odnosno pred Hrvatskom se postavlja zahtjev i pitanje kako i u kojem roku će svoj deficit smanjiti na razinu ispod 3%. O ovim pitanjima bi također bilo vrijeme danas progovoriti jer vi ste ovdje došli u Hrvatski sabor sa tezom da je sve normalno i da je sve očekivano. Izabrali ste vjerojatno tu tezu zato jer ste došli u dom politike. međutim ja mislim da to nije bila mudra odluka jer problemi sa kojima se suočava proračun su duboki su ozbiljni, a retoričko pokrivanje tih problema moguće može zadovoljiti osobe koje nisu duboko involvirane u ove probleme. Možda može zadovoljiti i dio hrvatskih građana, međutim hrvatski građani zaslužuju istinu jel ta će istina izaći na vidjelo u roku mjesec, dva, tri dana. Zaslužuju istinu o stanju državnih financija, ali isto tako i sliku kako će se iz toga stanja izaći. Mi smo danas ovdje imali čak prilike čuti da je povećanje deficita rezultat odgovorne Vlade. Ja razumijem da pozicija mora braniti ali ne razumijem da ipak mora braniti takvim oprostite besmislenim argumentima. Rezultat ovakove fiskalne i ekonomske politike, nemojte se ljutiti, najbolje se vidi u kretanju hrvatskoga rejtinga. Šta god tko mislio i što god tko argumentirao kakvo je i koje je stanje preuzeo, preuzeo je i investicijski rejting. Godinu dana strane analitičke kuće dale su hrvatskoj Vladi vremena korektno uredu da postavi svoju ekonomsku politiku. nakon toga uslijedilo je sniženje rejtinga, nakon toga u 8 mjesecu SNP je stavio izglede našeg rejtinga na negativan. Dakle nešto se cijelom ovom konstrukcijom ekonomske politike nije uredu, to se ogleda u ovome izvršenju. I ono što na ovome mjestu gospodine zamjeniče kada dolazite tumačiti izvršenje proračuna očekujemo da nam adresirate realno stanje, da nam date obrazloženja i da nam date sliku kako ćemo iz ovoga problema izaći jer ovdje se radi o prevažnoj i preozbiljnoj temi da bi se o njoj samo raspravljalo na demagoškoj razini, argumentima koji smo recimo danas u polovici rasprava mogli čuti. Dopustite da ima ovdje i zastupnika koji očekuju realnu informaciju, koji očekuju kako će se ovakvo stanje razriješiti, kako će Hrvatska konsolidirati svoje javne financije, kako će kombinirati politike za konsolidiranje javnih financija sa nužnim politikama za pokretanje rasta, kako će odgovoriti na zahtjeve procedure za smanjivanje deficita, kako i na koji način će adresirati pojedina probijanja na rashodnim stavkama, kroz koje reforme jer što god mi mislili o tome da li su se mogle provodite reforme, da li su bili uvjeti za provođenje reformi, manje ili više povoljni mislim da se nalazimo u vremenu kada drugoga izbora i drugoga načina neće biti. Jel ne radi se ovdje o potrebi provođenja bilo kojih reformi, radi se o [[Upadica: Vrijeme.]] potrebi provođenja reformi koje će adresirati rashode i istovremeno biti poticajne za rast. Molila bih vas i bilo bi mi drago da neke od ovih pitanja ipak na ovom mjestu adresirate.
Na ovo izlaganje imamo prijavljene dvije replike. Prvo poštovani kolega Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Dalić, vrlo ste smireno, rekao bih secirali ovo Izvješće državnog proračuna za prvih 6 mjeseci. I ono što sam iščitao iz vašeg izlaganja jedan pesimistični pogled na kraj ove godine i realizaciju državnog proračuna i u dijelu koji se odnosi na rast deficita državnog proračuna a onda jasno i opasnosti koji prijete po korisnike državnog proračuna što ste govorili već ranije u istupima u Saboru. Dakle, vrlo smireno ste dali pregled onoga što mi možda kroz cijelo jutro u raspravama nismo na takav način prikazali ali u potpunosti se sa vama slažem. Ono što sam vam htio replicirati odnosi se na HANDA-u. Naime, mi smo krajem prošle godine kada je Vlada predlagala Izmjenu zakona o naftnim derivatima i Izmjenu zakona o bio gorivima predvidjeli ovo što se sada događa. A to je da će HANDA izmjenom, temeljem izmjena toga zakona ostati bez sredstava koja su im do tada bila predviđena jer su izvorni prihodi HANDA-e postali trošarine i prihod državnog proračuna. I iz ovog se proračuna vidi da Ministarstvo financija ne transferira HANDA-i sredstva u onom dijelu i koje je čak i ona sama bila predvidjela kada je proračun donosila. A onda mogu misliti koliko je to u apsolutnom iznosu u odnosu na izvorna sredstva HANDA-e. Ja ovdje u proračunu nisam vidio koliko je Vlada transferirala sredstava HOTE, Hrvatskom operateru tržišta energijom jer je on direktno bio zadužen kao agencija za financiranje i poticanje proizvodnje bio goriva i bio dizela u Hrvatskoj. A isto što se događa HANDA-i po svojoj se prilici događa i ovom operateru. Prema tome, čini mi se da zbog nedostatka sredstava u državnom proračunu s jedne strane upitno je kako i na koji način održavamo obvezne zalihe naftnih derivata s jedne strane, a kako izvršavamo one obveze iz trećeg energetskog paketa kada je u pitanju poticanje alternativnih izvora energije, odnosno u ovom slučaju kada je u pitanju proizvodnja … [[Govornik se ne razumije.]]
Na repliku odgovara poštovana kolegica Martina Dalić.
Hvala. … [[Govornica naknadno uključena.]] [[Upadica: Uključite mikrofon da vas možemo čuti.]] Mislim da ono što vidimo iz ovog izvršenja proračuna jest, jesu ne samo naznake nego i dokazi kompleksnosti stanja u proračunu. Prema tome, ono što bih očekivala od Vlade je da se pojavi ovdje u Saboru sa jasnim mjerama što prihodnim, što rashodnim koje će stabilizirati, regulirati i postaviti proračun na putanju smanjivanja deficita. Znam ja da se to ne može napraviti ni u dva ni u tri mjeseca, ni u 6 mjeseci a koje će istovremeno biti poticajne za rast. Odnosno mislim da sveukupni rezultati ekonomske politike koji se reflektiraju i u ovom izvršenju zahtijevaju da i ovdje u Saboru se raspravi jedan sveobuhvatan i realan plan gospodarskog oporavka i rasta. Bez takvog realnog sveobuhvatnog i konzistentnog plana bojim se da pojedinačnim palijativnim mjerama nećemo moći naći put iz krize. Jedan od dokaza u prilog toj tvrdnji su i ove nesretne smjernice ekonomske i fiskalne politike za iduće tri godine koje su upravo primjer kako stvari ne treba raditi. Imamo smjernice, pa onda imamo neke mjere koje su međusobno ne povezane, nejasno kada i kako će se provoditi, kakve će efekte davati. Upravo suprotno od toga, situacija je teška, kompleksna i zahtjeva da se Vlada ovdje u Saboru pojavi sa konzistentnim mjerama koje će obuhvatiti jedno srednjoročno razdoblje i napokon staviti točku na ovu agoniju igre između poreza, negativne retorike prema poduzetništvu a gdje stvarni problemi stalno ostaju ne adresirani, ne riješeni i u konačnici u stvari rastu.
Druga replika, kolega Ivan Šuker.
... [[Govornik naknadno uključen]] gospodine potpredsjedniče. Kolegice Dalić vi ste to sve lijepo analitički iznijeli međutim, gledajući prošle godine i predsjednik Vlade i ministar financija i potpredsjednik su cijelo vrijeme pričali cilj nam je fiskalna stabilnost, cilj nam je očuvanje kreditnog reitinga i hvalili su se cijelo vrijeme kako su oni prvi koji su nominalno smanjili proračun. Prije mjesec dana u obraćanju predsjednika Vlade u ovom Visokom domu on je upravo o toj fiskalnoj politici, o tome kako drži deficit pod kontrolu iznio čitavu … [[Govornik se ne razumije.]] hvalospjeva. Da li je moguće da u trenutcima kada se obraćao ovom Visokom domu, to je bilo 17. ili 18. 9. predsjednik Vlade nije znao da je u tom trenutku deficit za prvih 9 mjeseci će biti negdje oko 13,5 milijardi. Naprosto pokazuje da Vlada kao tijelo nije svjesna činjenice a ne želim govoriti uopće o raspravama danas kolega koji su naprosto po političkoj dužnosti morali pravdati ovo sve skupa što se događa. Međutim postavlja se jedno pitanje zar stvarno, ja ne znam što bi se trebalo dogoditi da je govor predsjednika Vlade prije mjesec dana u ovom Visokom domu morao biti naprosto drugačiji. Ili je dobio krive podatke koji su mu servirani takvi kakvi jesu. Jer očigledno Vladine mjere nažalost, nažalost svih hrvatskih građana nisu dale rezultate. Jer ako će deficit proračuna ove godine biti 17 milijardi, ako je predviđeno da u sljedeće tri godine po fiskalnim projekcijama će biti 17, 16,5, 15,5 onda je jasno da ova Vlada nominalno nije smanjila deficit. Ona ga je nominalno odnesla u nebesa. I druga stvar, financijsko tržište je najbolji indikator o tome kako netko vodi politiku. Hrvatska u ovom trenutku nije smjela imati kamatnu stopu za zaduživanje veću od 5%. A mi se u ovom trenutku ne možemo zadužiti ni po 7%. I … [[Govornik se ne razumije.]] što oni koji nam posuđuju novce misle o ovoj politici.
Na repliku odgovara kolegica Martina Dalić.
Hvala lijepo. Pa točno je kolega Šuker, mislim da nisu samo zastupnici HDZ-a nego i šira javnost ustvari bili iznenađeni sadržajem govora predsjednika Vlade prilikom podnošenja godišnjega izvješća, prvog godišnjeg izvješća, govora od kojeg se puno očekivalo i u kojem se očekivalo da će predsjednik Vlade najaviti i ustvari oblikovati i opisati koje će to biti mjere i na koji će se naći početi rješavati problemi o kojima ovdje danas raspravljamo. Činjenica da je predsjednik Vlade propustio u svom govoru se pozabaviti ovim temama ustvari pokazuje možda i zorno ono što svi mi zaključujemo, a to je da unutar Vlade postoji relativno nizak stupanj koordinacije, da sam predsjednik Vlade na nedovoljno učinkovit način obavlja koordinaciju između ciljeva i prijedloge Ministarstva financija i drugih resora. Jer bit svih ovih problema o kojima ovdje govorimo jest da se ključ rješenja i proračunskih problema i mjera za pokretanje i oživljavanje gospodarstva nalazi izvan resora financija, a ono što se u stvarnosti zbiva jest da je resor financija vrlo aktivan sa svojim instrumentima ekonomske politike što su porezne stope, a drugi resori ostaju poprilično pasivni. I stoga je naravno vrlo jasno i vrlo logično upitati se kako i na koji način predsjednik Vlade obavlja svoju koordinativnu ulogu i kako ustvari upravlja i vodu cijelu Vladu.
Za riječ se sada javio poštovani Boris Lalovac, zamjenik ministra financija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo kad ste me, zahvaljujem što ste me pozvali da dođem na govornicu što ne znači kada me niste prije pozvali da nisam uredno bilježio sve što ste zapravo danas tu svi klubovi koji ste govorili, tako da sve ja vrlo vrijedno i marljivo sve vaše zabilježbe što smo danas raspravljali o proračunu i sve ono što smatramo korisnim pokušamo implementirati bar sa osobnog stajališta kada dođu dobri prijedlozi i svakako da u tom dijelu i pokušamo ih usvojiti. Ono što ste zapravo vi od mene danas tražili tu da pojasnim zapravo kako će se kretati financije do kraja godine i u idućim godinama. Ono što ja danas mogu reći s ovog dijela je da smo vrlo jasno i transparentno prikazali kako stoje financije na 30.6. i vidjeli ste u mome uvodnome govoru da nisam izbjegavao kako stoji stanje i sa 30.9., da je to vrlo važno i bitno ne samo zbog vas ovdje u Saboru nego i zbog hrvatskih građana, zapravo kada govorimo o putanji javnih financija. Ono što bih htio reći i to je istina, znači u ovoj godini nam se dogodilo i odmah da kažem da u mom uvodnom govoru da sam sve rekao, da je to sve normalno i očekivano, bar sa našeg dijela iz Ministarstva financija nećete nikada vidjeti jednu takvu nonšalanciju vezano za financije, znači mi u ovome dijelu uvijek ozbiljno i seriozno pristupamo i pokušavamo zapravo biti što realniji i upućivati i druga ministarstva zapravo šta je fiskalna održivost, dugoročna fiskalna održivost. Kada smo govorili s određene strane, moje je uvijek bilo stajalište da nažalost bez privrede, bez jakog gospodarstva nema dugoročno održivih javnih financija i to je ono što mi ovdje stalno vrijeme kada razgovaramo fokusirani smo na javne financije, fokusirani smo na proračun i pojedine stavke a ishodište zapravo svega se zapravo nalazi u realnom sektoru. I kada dobro ide realni sektor onda ide zapravo nekako i lakše javim financijama za izvršavanje javnih potreba, međutim kada je jedna kriza koja je od 2008. snažna u Republici Hrvatskoj i '09. i '10., '11. nastavlja se u '12., onda teško nakon pet godina snažne recesije da možemo danas razgovarati o nekoj dugoročnoj u javnim financijama ukoliko se taj dio gospodarskog pada nastavi. Znači mi smo svjesni da mora se promijeniti i zbog toga smo nezadovoljni i to smo više puta rekli sa određenim upravama javnih poduzeća gdje se trebalo više ulagati i zapravo da nitko više nema mandat ni u javnim poduzećima nego da se te investicije pokreću i da zapravo u cjelokupnom dijelu da ne spada sav uvijek teret na Vladu nego da i gospodarstvo, a mi smo i kritizirali javna poduzeća kojima upravlja da se zapravo mora dati više za investicije. Ono što je podatak kada cijelo vrijeme govorimo o prihodovnoj strani gdje smo rekli da je problem još uvijek nažalost u gospodarstvu, … podatak npr. iz agregiranih usporednih prijava poreza na dobit za … od 2007. do 2011. godine. Ono što se ovdje zapravo iz agregiranih tih podataka vidi zapravo da je i u 2012. godini povećali su se gubici računovodstvenog, kad gledamo gubitak, agregirani gubici na razini privrede. I to je onaj dio gdje smo mi rekli da još koliko god je teško da smo s ovim našim mjerama, možemo se tu slagati jesu li one sad pokazale učinak, nisu li pokazale učinak, ali se još uvijek vidi da i u 2012. godini je agregirani gubitak bio 32 milijarde kuna i koje su ostvarila 45 tisuća poslovnih subjekata. Znači to su još isto za nas jako alarmantni podaci i pokušavamo tražiti dok ne nađemo rješenje za privatni sektor teško da možemo imati nekakva dugoročna održiva rješenja javnih financija. Mi možemo u ovome dijelu rezati i na nekim određenim stavkama, ali efekti javne potrošnje također će se vidjeti na tome rastu ali krucijalni problem i zato smo mi i krenuli smo od one predstečajne nagodbe, uvijek tu može biti određenih manipulacija što pokušavamo zapravo zakonskim izmjenama da ih srežemo te manipulacije, ali okretanje privrednom sektoru dugoročno će jedino moći imati stabilne javne financije. Vezano za ovaj paket mjera koji ste rekli, potpredsjednik Vlade Grčić vrlo brzo ja se nadam da će to biti paket tih svih mjera kada se bude raspravljalo ovdje u ovom Visokom domu i o rebalansu proračuna, zapravo proračunu za sljedeću godinu će se zapravo upravo ovo što ste vi zapazili se priprema jedan, jasne mjere i sa svim učincima vezano za privredu. Pa tu onda ostavljam prostora da raspravimo da li su to mjere dobre, da li treba nešto promijeniti. I ponovo sam rekao pogotovo u sferi privrednog sektora gdje god možemo pomoći prihvaćamo sve sugestije, ali cijelo vrijeme govorim. Naglasak je na privatnom sektoru i sad kad govorimo da je ovaj dio i ostao u privredi mi mislimo i uvjereni smo da će polučiti efekte. Na žalost još uvijek kad vidite da je gubitak u 2012. godini bio ovoliko velik, kad gledate računovodstveni gubitak tih poduzeća. Znači, još uvijek nije se dogodilo to restrukturiranje koje mi zapravo očekujemo u privrednom sektoru. Tako da efekti na javne financije svakako uvijek treba promatrati sa realnim sektorom i tu svaka pomoć i mjere koje možemo očekivati za privredni sektor su dobro došle. Određeni dio reforme javne uprave sljedeće godine će krenuti, gdje smo mislili određeni dio usluga koji obavlja državna uprava upravo okrenuti, da damo privatnom sektoru, da jačamo taj dio privatnog sektora u onim dijelovima usluga u kojima se to može napraviti. I na taj način da ih, one komponente koje jesu tržišne da ih pustimo tržištu. Vrlo brzo ćete zapravo sve ove mjere, ja se nadam da će ili potpredsjednik Vlade ili ministar Linić ih ovdje iznijeti. I ja se slažem da jedino tako, sa takvim nekim kompletnim mjerama o kojima ovdje možemo onda raspravljati da onda jedino mogu biti ispravan put da će te javne financije biti dugoročno održive. Ali ponovo se vraćam, na žalost bez realnog sektora i bez rasta na žalost sve određene magije sa javnim financijama su nemoguće dokle zapravo nemamo stabilne izvore. Zahvaljujem.
Na ovo izlaganje zamjenika ministra imamo prijavljeno 5 replika. Prvo poštovana kolegica Martina Dalić. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa znate to je postalo već kao neka mantra, da bez rasta nema stabilnog proračuna. Pa to svi znaju i to nije nešto što bi sad u petoj godini krize bilo nam nešto novo. I javne financije ovise o rastu a i rast na neki način ovisi o ekonomskoj politici. Ali pogledajmo problem sa druge strane. Ako toliko spominjete privatni sektor, pa onda poslušajmo što privatni sektor kaže. Evo pred nekoliko dana, dva, tri tjedna ministar regionalnog razvoja potpredsjednik Vlade se je bio iznimno zadovoljan što se Hrvatska kao popela na ljestvici konkurentnosti. Na žalost zato jer su neke druge države potonule više nego Hrvatska. Ali tamo ima jedna informacija što to te poduzetnike smeta i što priječi rast, pa kaže prvo javna administracija, pa drugo korupcija, pa treće tržište rada, pa porezna politika i porezne stope. To je recimo dosta dobra osnova da se krene u stvaranje reformi koje će biti pogodne za rast. Ono što želim reći, da bez obzira na okolnosti, na uvijek postoje neke okolnosti u vođenju ekonomske politike ali jest vrijeme da se konkretne stvari počnu raditi koje su važne za rast. Na žalost ovdje je izgubljeno puno vremena baveći se mjerama koje su bile upravo suprotne i suprotne rastu i koje su u stvari otežavale i umanjivale taj rast. Vrijeme ide. O tome ste i tako ste govorili i prije ljeta, da će to biti i da će se to napraviti. Sada je sredina 10 mjeseca. Toga još nema. Objavili smo smjernice. Sad kažete to nije to, biti će neki novi i neki drugi plan. Čekamo.
Na repliku odgovara zamjenik Lalovac.
Pa nije ništa vezano za ove mjere koje su one zapravo proizlaze iz ovih smjernica. I zato kažem, ja bih volio da zapravo potpredsjednik Grčić koji je zapravo zadužen za gospodarstvo da će ih zapravo i elementirati u ovom Visokom domu.
Druga replika kolega Ivan Šuker.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine Lalovac, ovaj proračun je takav kakav je i vi ga u principu do kraja godine više teško možete popraviti sa bilo kakvom mjerom, naprosto niti možete bog zna ušparati kakva sredstva, niti sa bilo kojom naplatom možete povećati prihodovnu stranu. Samo je pitanje, moliti dragog boga da nam deficit ne bude 17, 18 milijardi, ništa drugo. Ali ono što je najtragičnije proračun za 2014. bi praktički već morao imati svoje konture. E sad me zanima, na kojim temeljima vi gradite proračun za 2014. godinu kad mi danas niti od vas, dobro od kolega iz vladajuće koalicije nisam niti očekivao da će nešto reći. Nismo čuli ništa u principu, pa niti jednu riječ da je naprosto ovo sve što se događalo u proteklih godinu i pol dana bila jedna zabluda, zabluda kako ćete doći do povećanih sredstava. Niti je objava liste dužnika donesla nešto spektakularno. Ta lista dužnika postoji u Ministarstvu financija već niz godina, niti se s njom šta naplatilo. 500 milijuna, tih 500 milijuna bi se vjerojatno naplatilo što bi se naplatilo. Reprogram. Na žalost isto nije dao nikakve rezultate. Predstečajna nagodba to ćemo vidjeti što će dati. Očigledno je netko bazirao rast proračuna i prihoda na tome da netko nije htio, a to smo čuli danas naplatiti u prethodnim godinama poreze. E sad ćemo mi to naplatiti, sve će biti divno i krasno. Evo dvije godine su prošle. Na žalost od toga nema ništa. Bez reformi, bez stalne najave izmjene poreznog zakonodavstva ne možete napraviti ništa. Evo danas opet poruka mi ćemo ukinut poticaj za stambenu štednju. Pa ukinite ih za milog boga, dajte zakon i ukinite ih. Ali tko će snositi odgovornost za posljedice što će to izazvati? Tko će snositi posljedice zato što će vjerojatno se iz … [[Govornik se ne razumije.]] morati isplatiti nove stotine milijuna.
Vrijeme. Na repliku odgovara zamjenik Lalovac.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Danas je bila rasprava znači o polugodišnjem izvršenju proračuna, a u mom uvodu zapravo sam dao malo i šire, a o ovim mjerama kao što sam rekao nije danas zapravo bilo toliko i riječi upravo zato što je bila tema izvršenje polugodišnjeg proračuna. A vezano za mjere koje je Ministarstvo financija pojedine radilo vezano za objavu određenih lista ok možemo se razlikovati vi kažete da nisu dale mjere, mi ipak smatramo da se vidi po boljoj uplati doprinosa. Iako doprinosi su veći broj nezaposlenih i po izvršavanju određenih svojih obveza i po izvršavanju određenih obveza prema fiskalizaciji itd. Znači, sve te mjere koje su u 90% slučajeva zapravo građani RH podržavali uvođenje reda u taj dio su dale mjere i zapravo najveću podršku u uvođenje tih mjera smo zapravo dobili od građana RH.
Sljedeća replika Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine zamjeniče ministra ja se nadam da ćemo se složiti kako su investicije jedna od mogućih mjera za izlazak iz krize, povećanje broja zaposlenih pa onda jasno indirektno i povećanje prihodovne strane proračuna. Ja sam gledao na stranici 136. ovdje vaše izvješće o danim jamstvima i izdacima po jamstvima u razdoblju 2013. za ovih prvih 6 mjeseci koja su to dana jamstva, koje su to investicije međutim evo tu nisam našao odgovor na jedno moje pitanje koje sam postavio već u dva navrata kada smo govorili o izmjenama Zakona o zračnom prometu vašem kolegi Antešiću za investiciju izgradnje putničkog terminala i upravljanja Zračnom lukom Zagreb. Naime, u javnosti pa čak i među zaposlenicima Zračne luke Zagreb govori se da je Ministarstvo financija, odnosno Vlada Republike Hrvatske dala jamstvo za podizanje kredita za izgradnju te zračne luke, odnosno putničkog terminala privatnom koncesionaru ZAIC-u pa me interesira da li je to točno jer on to dva puta nije htio odgovoriti. I da li je točno da je taj ugovor o koncesiji istekao ili da li je još na snazi. Jer prema kondicijama ugovora on je istekao prije 6 mjeseci. Pa me interesira da li imate vi saznanja je li Ministarstvo financija ili Vlada u postupku barem davanja jamstva za gradnju putničkog terminala u Zračnoj luci Zagreb? Evo, hvala.
Replika o nečemu o čemu uopće nije bilo riječi, ali uopće. Jednu jedinu riječ nije o tome zamjenik ministra govorio. Iduća replika Mladen Marelić.
Hvala gospodine zamjeniče. Gospodine zamjeniče ministra čuo sam vaše izlaganje u svezi predstečajne nagodbe. Bile su i kritike, žao mi je što je kolega otišao ali mogu samo znati da je Dubrovačko-neretvanska županija što je Frano Matušić kritizirao riješeno dobra dva slučaja na našoj županiji. To je hotelsko poduzeće Plat gdje je pozitivno riješeno, također i hotel Korčula gdje je unatrag 8 dana pozitivno riješeno. Kad znamo da je to poduzeće bilo 126 milijuna u gubitku, da su na 1.12.2012. imali 50 milijuna gubitka u poslovanju mislim da je dobra procjena ministarstva i dobri rezultati. Također su se izjasnili svi vjerovnici da je 88% bilo za, podržali su predstečajnu nagodbu i mislim da je to poduzeće spašeno, nije u stečaju a mi smo bolni na stečajeve jer … Korčula traje već 15 godina. Znali smo svi što bi se dogodilo, a mislim po Frani Matošiću i kolega iz HDZ-a mislim da bi bili likovali da su i ta dva poduzeća išla u stečaj. Hvala.
Na ovu repliku odgovara zamjenik ministra.
Zahvaljujem. Da, vezano za predstečajne nagodbe samo još jednom predstečajne nagodbe su dobrovoljni dogovori vjerovnika. Jasno je da u određenim momentima neki vjerovnici ili određeni manji vjerovnici su možda i nezadovoljni tim procesom. Ovdje smo ga u takvom izabrali. Ukoliko ga možemo naći bolje rješenje dajte ga, pogotovo u ovom dijelu Zakona o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi tražili smo konsenzus i ovdje smo ga dobili. A ne samo u ovom Visokom domu, nego i izvan. Znači sve institucije da se uključe tako da sve ovo što ste vi danas rekli vezano za ova poduzeća jučer su bila i druga dva poduzeća iz hotelskog biznisa. Do kraja godine bi se zapravo trebala konsolidirati. Mi smo u ovome trenutku ako ima neki bolji model uvijek smo za to da se taj model prihvati, ali model gdje je Porezna uprava naplaćivala manje od 2% svojih prihoda je nažalost gdje su dugo trajali zapravo procesi, gdje se izjedala ta imovina i nažalost pokazao svoj neuspjeh. Ne kažem da je ovo najsretniji model ali zapravo u vremenu u kojem se nalazimo, u tim blokiranim sredstvima ovo je jedino rješenje. Ukoliko bude novih modela tu smo uvijek da ih prihvatimo i da ih raspravimo.
I posljednja replika, poštovani Tomislav Klarić.
Poštovani dopredsjedniče Sabora, kolegice i kolege zastupnici eto gospodin Lalovac je rekao jednu dobru stvar, dobili smo materijal u kojem je vidljivo pravo stanje i dobro je kako je rekao a rekli su i ostali govornici da je napravljena i nekakva simulacija za ovo razdoblje od 6. do konca 9. mjeseca. Ali ono bitno što proizlazi iz svega ovog, a toga su se dotaknuli i gospodin Marić i gospođa Dalić, a i sam predlagatelj sad u svom zadnjem nastupu, rekao da treba raspraviti o svim učincima vezanih za privredu, za investicije za sve ono što može zakrpati sve te silne rupe koje se ovdje događaju. E sad se postavlja iza ovog što je on rekao, iza svega što je vidljivo iz izvršenja proračuna i stanja u kojem se on nalazi koliko je ono što je spomenuo i gospodin Marić puštanje balona, najava poreza. Ministar je nedavno na Saboru čak rekao mijenjat ćemo zakon i pet puta ako treba, utjecalo da se zaustave investitore, da investitori ne dolaze u Hrvatsku. Samo nekoliko primjera koje sam često ovdje i spominjao čak neke, gdje su investitori iz Njemačke iz Italije potrošili po nekoliko milijuna kuna u mjerenja u financiranje prostorno-planske dokumentacije, jednom odlukom ministarstva izbačen iz prostornog plana i odustali od investicije. Kako očekujemo da će netko doći ovamo ulagati ako šaljemo takve poruke? I u konačnici, što proizlazi iz ovog kašnjenja smjernica koje ste po zakonu trebali dostaviti jedinicama lokalnih i regionalnih samouprava za izradu proračuna. zakonski rok je čini mi se polovica 6.mjeseca, kašnjenje od tri mjeseca, iščitavaju smjernice koje su dobile jedinice lokalne samouprave, nikad nisu bile šturije nego što su sada. I postavlja se pitanje na koji način će sve te jedinice lokalne samouprave složiti svoj proračun osim onako kako misle da je najbolje kada nemaju prave upute iz vašeg ministarstva.
Na repliku odgovara zamjenik Lalovac.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Vezano za investicije, slažem se, kada sam došao prije godinu dana i kada smo uopće pokušali definirati šta to jesu investicije i kako se mjere onda ste vidjeli i prošle godine informaciju da je 2012.godina nedavno objavljeno znači UN je objavio nismo to mi objavljivali, da je Hrvatska po investicijama najbolja u regiji čini mi se preko milijardu dolara. Onda s druge strane vidimo ovakve slučajeve pojedinačne kada dolazimo da određeni investitori nailaze na barijere i to je sada ono prema jednim podacima oni govore da smo najbolji u regiji, onda po drugima imamo slučajeve gdje pojedinačno dolazi i ne mogu realizirati svoje investicije. I zato je Vlada uputila i Zakon o strateškim investicijama u ovaj Visoki dom, tu ćete o njemu raspraviti. Mislim da je to također jedan od instrumenata i alata da se poboljša ova investicija u realni sektor. Ali ja bi htio vidjeti tu statistiku investicija jer prema jednima smo najgori, prema UN ponovo nije to objavila ova Vlada nego je objavio UN da smo najbolji u regiji, tako da postavlja se pitanje u tom dijeli da nam netko jasno kaže kako netko definira šta to je investicija. Zahvaljujem.
Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Na redu je poštovani kolega Josip Borić.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče, uvaženi zamjeniče. Kaže jedna izreka da su optimisti ustvari slabo obaviješteni pesimisti. I zaista gledajući kolege sa svoje desne strane ponekad imam i ja taj osjećaj, stalno optimizam, optimizam kada smo donosili proračun za 2013.godinu, bit će to dobro, pa smo ga već rebalansirali ako smo zaboravili ja mislim u 3.mjesecu smo ga već popravljali da bi raspravljali sada o izvršenju za prvih 6 mjeseci tog popravljenog proračuna. Ali i tada kada se rebalansirao opet je bio taj optimizam, pa i sada kada raspravljamo ove brojke opet silan optimizam zato sam to i rekao. Često volim citirati ono što je netko rekao, oni koji su važni koji nam se nameću kao važni, premijer Vlade, ministar Linić itd. jer čuli smo mi podosta toga već u ove dvije godine. Mislim da svaki ozbiljan čovjek kada zacrta određeni cilj treba i stremiti da tom cilju dođe. Mislim da je prva obaveza i premijera da kada zacrta to što kaže da tome treba i doći. Ne mogu ja iz Senja krenuti u Rijeku pa završiti u Zagrebu i reći da ću doći preko Zagreba jer je to za mene onda neozbiljno. A što smo čuli pri donošenju prvog proračuna 2012.gdoine u 1.mjesecu, njegova izjava "Sveto trojstvo vladine politike u idućem razdoblju su održivost javnih financija u skladu sa Zakonom o fiskalnoj odgovornosti, stvaranje preduvjeta za pokretanje gospodarskog rasta i zaštita socijalno najosjetljivijih skupina društva". Pa su onda novinarima pokazane i određene prezentacije pa kaže "Za fiskalnu stabilizaciju države treba snažno smanjenje deficita središnje države uz više nego puno uvažavanje kriterija iz Zakona o fiskalnoj odgovornosti", pa drugo "Usporavanje rasta udjela javnog duga u BDP-u", pa treće "Promjena strukture proračunskih rashoda od tekuće potrošnje prema kapitalnim ulaganjima" i četvrto vrlo važno za mene "Kompenzacija smanjenja prihoda jedinica lokalne samouprave uslijed promjena u oporezivanju dohotka povećanjem izravne stope poreza na dohodak za 2%, a na teret dodatnih sredstava izravnanja za decentralizirane funkcije". To je bilo za 2012., čisto da znamo gdje smo danas jer i ovaj proračun je rezultat nekakvih projekcija i tog prvog proračuna. Pa onda uslijed tj. prije donošenja proračuna u 11.mjesecu prošle godine "Ovo je kraj početka našeg posla početog 2012.godine. iduća godina 2013.je teška godina u kojoj moramo pokazati građanima, sebi i investitorima da je ovo ozbiljna država u kojoj se ozbiljno radi. Ovo je naša Vlada i svi uspjesi i neuspjesi su naši". I onda je slijedio slajd na prezentaciji novinarima to je bilo 19.11.koji kaže "U 2012.godini očekuje se realno smanjenje BDP-a za 1,1%" pazite u 11.mjesecu, mjesec dana prije nego što saznajemo da je taj pad bio malo veći od tih 1,1%. A onda piše ispod toga "U narednom razdoblju očekuje se postupno ubrzanje realnog rasta BDP-a i to na 1,8% u 2013., 3% u 2014.te 3,5% u 2015.godini. glavni generator gospodarskog rasta u 2013.godini bit će javne i privatne investicije dok će u narednom razdoblju najveći doprinos rastu doći od izvoza roba i usluga". Zašto sam imao potrebu to pročitati? Da svi shvatimo vlastite odgovornosti pa i onaj tko ovo prezentira, koji očekuje, koji je krenuo u tu Rijeku, a završio je u Zagrebu. Ja mislim da su takvi rezultati bez obzira što god na slajdu napisali. To svjedoči po meni i ovaj državni proračun i njegovo izvršenje u proteklih 6 mjeseci. Opet ponavljam već smo ga jedanput popravili i još ćemo ga popraviti jedanput prije kraja godine. To su činjenice. To su činjenice. Kad pogledam pojedine razdjele ja ne mogu doći sebi. Na Ministarstvu regionalnog razvoja koji bi trebao biti srce proračuna, koji bi trebao biti pokretač investicija u Republici Hrvatskoj, pogledajte normativni iznos nakon što je iz njega izašao Državni ured za stambeno zbrinjavanje i obnovu. Ima manji proračun nego Ministarstvo kulture. A pričamo o fondovima, pričamo o investicijama u lokalnoj samoupravi, pričamo o infrastrukturi koja je važna svakom čelniku lokalne samouprave, pričamo o onome što nas treba pripremiti da bi mogli uzeti novce u proračunu za 2014., 2015. itd., itd. Najmanji proračun poslije Ministarstva turizma kojeg niti ne račun radi 200 milijuna kuna ima Ministarstvo regionalnog razvoja. Nakon rebalansiranog dijela i nakon što je izašao Državni ured za stambeno zbrinjavanje i obnovu iz sastava tog Ministarstva. Što nas onda očekuje? Po meni, ova državna ekonomija niti je dobra niti poticajna, zapravo je depresivna, ne inventivna, ponekad i agresivna i za mene potpuno neučinkovita. Jer danas smo mnogo puta čuli, stvara deficite, stvara javni dug 20 milijardi kuna godišnje. Samo ove dvije godine. Koliko god se pozivali na prijašnja vremena, mislim da sam danas jasno pokazao i dokazao kakvi su odnosi u stvaranju toga javnog duga. I na kraju krajeva imamo priznanje samog ministra prije nekoliko dana koji je jasno rekao da je car gol. Da je ova politika nažalost doživjela neuspjeh. Ja sam to tako iščitao jer kako drugačije iščitati činjenicu da imamo 270 tisuća ljudi blokiranih, to su nositelji obitelji koji imaju dvije, dva, tri člana, to je puno veći broj ljudi koji je ovisan o tim blokadama, kojima je danas otežano funkcioniranje da bi se postigla kako čujemo stalno stabilnost proračuna, da bi svi platili svoje dugove. A onda čujemo, nekome se onda oprosti 10 milijuna, 20 milijuna u nekakvim nagodbama. Ti koji duguju milijarde oni postaju parteri ovoj državi a građani koji duguju tisuću, dvije tisuće kuna oni su tu da budu uvijek spremni napuniti taj proračun. Šta kažu mladi? Dnevno ih tisak usmjerava da napuste ovu državu, da ima slobodnih radnih mjesta u Kanadi, Australiji, da su lijepe te epizode, da je dobro otići i u Švedsku, da ima boljih zanimanja u Francuskoj i da im je to ustvari pravi put kao nekada davno '45., '46., '50.-te itd., itd.. Što oni uopće imaju od ovog državnog proračuna? Po meni ništa. Za njih ovaj proračun ne brine. Mi smo nažalost kažem u tome da se tumače razne brojke na različite načine. Za SDP je rast depozita i štednje zapravo priznanje da ima mnogo bogatih koji ne žele ulagati, koji ne žele stvarati neka nova radna mjesta pa onda u tom svom zahtjevu radije to stave na banku i ne žele. Za mene je to strah o investicija, strah od budućnosti. Jer perspektiva se ne vidi. Pogledajmo ljude oko sebe, ja ih gledam svaki dan, vjerujem da i vi isto. Gledaju u pod, nezadovoljni su. Nezadovoljni su i sa nama političarima. Nažalost nemaju prilike ni ovo gledati jer im se zabranjuje pravo na informaciju. Ali što je tu je, preživjeli su oni i teža vremena. Sjećamo se mi i par nepar i stabilizacija razno raznih. Preživjeli su i Drugi svjetski rat, preživjeti ćemo i mi ovo. Samo je pitanje jesmo li mi onda ostvarili ono za što smo se silno tukli ili borili i da li ta država sa svim svojim sastavnicama uopće zadovoljava interese hrvatskoga čovjeka. Jer dok jedan nogometaš postiže takav transfer koji je jednako vrijedan prodaji jednog poduzeća koje se stvaralo stotinama godina, znači jedan transfer iz engleskog u španjolski klub 100 milijuna eura, Croatia osiguranje 100 milijuna eura. Ako je to jednako sve vrijedno postavlja se zaista pitanje gdje mi idemo i na koji način želimo voditi ovu našu ekonomsku, tako ju zovemo, politiku. Iako kažem za mene su ovi trenutci nažalost žalosni. I stalno nam se govori da smo mi zlurad ili da priželjkujemo to. Ovo očito nitko nije priželjkivao i zato je pitanje da li je istina ono što je rekao zamjenik ministra da li su ovo očekivani ili ne očekivani rezultati s obzirom na sve one izjave koje sam pročitao na početku svog govora.
Na ovo izlaganje imamo prijavljeno 6 replika. Prvo poštovani kolega Zdravko Ronko.
Kolega Boriću svega smo čuli, no mi govorimo o polugodišnjem izvješću. I o raskoraku ovih 5 milijardi. A vi znate da je ove godine, kakav je bio pritisak neću reći organiziran ali je bio pritisak od poljoprivrednika a bila je i sjetva pred vratima i da li je trebalo isplatiti onaj ubrzani sistem poticaja u poljoprivredi. Je, trebalo je i tu vam je milijarda. Da li je trebalo ući u Europsku uniju? Naravno da je trebalo ući ali i to je imalo cijenu. Imate članarinu, imate smanjeni PDV, imate gotovo prepolovljenu ove godine carinu a iduće godine ćemo ostati na 100 milijuna umjesto onih milijardu i 700. Da li je trebalo rasteretiti gospodarstvo? Pa je, ali i to ima cijenu negdje 26 tisuća i 700 poduzetnika izašlo iz sustava PDV-a, smanjen doprinos za 2% ili 13% u svojoj ukupnosti, omogućeno ono reinvestiranje dobiti, 5,8 milijardi je ostalo neoporezivo itd., da ne nabrajam sve te ostale mjere. I na kraju sanacija 3,3 milijarde očekujemo sanaciju i županijskih bolnica 1,8 milijardi. Prebrojite pa ćete vidjeti da je za 6 mjeseci, a o čemu danas raspravljamo, da je za 6 mjeseci to 5 milijardi kojih na neki način nedostaje. Zato je bio potreban veliki napor, zato je bila potrebna velika odgovornost i velika hrabrost. Nema kolege Marića, on se pozvao na narod koji osjeća, točno narod osjeća, osjetio je i ove mjere koje je Ministarstvo financija i samo mjesto ministra financija po anketama govori više nego išta drugo.
Na repliku odgovara poštovani kolega Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Ronko, mi dnevno svjedočimo tim naporima Vlade, oni nikako ne mogu ostat nezabilježeni. To govore mediji, mi ovdje u Saboru, stalno su ti nekakvi napori, međutim rezultati ne prate taj napor, htjeli mi to priznat ili ne. Vama možda to izgleda s vaše strane sve u redu, nama iz opozicije to ne izgleda tako. Ako smo i upozorili na vrijeme, vi ste bili optimist, to sam već i rekao pa smo već popravili taj proračun koji je bio jako dobar kad se donosio u 11. mjesecu prošle godine. Mi smo već popravili, sad raspravljamo o učincima tog. Za mene je, ja nisam ekonomski stručnjak, nepojmljivo da jedno Ministarstvo regionalnog razvoja ima manji proračun sada od Ministarstva kulture. Tko mi to objasni, može se to objasnit, može ono imati 100 milijuna kuna proračun ali čemu to služi? Ako imamo zajmove koji trebaju doprinijet nekakvom razvoju infrastrukture u lokalnoj samoupravi pa zašto ih ne trošimo. Pogledajte ostvarenja na stavkama Ministarstva regionalnog razvoja, ili je 100% pa više nema ništa u sljedećih 6 mjeseci ili je 10%, a zbog čega? Jer ne želimo to iskazati da nam ne izgledaju brojke drugačije? Mi ćemo to saznati na kraju godine svejedno, 31.12. će doći, ali živjeti stalno u tom optimizmu a do nas stalno dosežu loši događaji ili negativni trendovi, pa je ne pamtim u dvije godine ove Vlade da smo imali jedan pozitivan indeks u bilo čemu, osim broj noćenja a i to bi se dalo raspraviti s obzirom na novu metodologiju obračuna kako se noćenja broje, s obzirom da su sada i djeca uključena u broj noćenja što nekada nisu bila. Zato te lažne nade nama po meni ne trebaju, neka se kaže istina kakva je, iako i to čujemo e to je prava istina. Ali još uvijek se opravdava poraz po meni.
Iduća replika, poštovani kolega Ivan Šuker.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Borić, vi ste lijepo citirali što se govorilo o tome koji su ciljevi proračuna, što se želi postići ali sve je završilo po onoj narodnoj rekao pa porekao jer ovo izvješće za prvih 6 mjeseci jasno … to da je jedno bilo govoreno, a drugo se dogodilo. Međutim, ja želim nešto vama drugo reći. Pa zar se vama kolega Borić ne čini u onom trenutku za onaj pompozno najavljivani clean start kad je konačno bio završen i kad su bili poznati rezultati da je tada Vlada predložila rebalans proračuna i da je u tom rebalansu proračuna ispravila sve te anomalije, kosture, što se sve ne govori o clean startu. To je bilo najnormalnije. I onda se mi više u ovom Saboru ne bi trebali prepucavati šta je tko kome ostavio pa bi u proračunu jasno stajalo da po tom clean startu se treba iz nekih prošlih vremena platiti toliko stotina milijuna ili toliko milijardi računa. Međutim, po tom clean startu nije bilo ništa poduzeto i sad ja vama postavljam jedno pitanje, da li je možda netko bespotrebno naručio taj clean start i bespotrebno potrošio nekoliko milijuna kuna poreznih obveznika jer očigledno da taj clean start nikome ne služi. I ako ovo izvješće o izvršenju proračuna za prvih 6 mjeseci nije zvono za uzbuni, onda ja jednostavno ne znam što bi trebalo biti. Jer ako nekome nije zvono za uzbunu da je deficit za 9 mjeseci 13,5 milijardi a planiran na godišnjoj razini 10 milijardi, a naprosto se do kraja godine ne može ništa dogoditi, međutim najveća je tragedija da se ništa neće dogodit ni u 2014. godini, a to je jasan pokazatelj politike ove Vlade. Pa mogu se kolege iz vladajuće koalicije pjenit koliko god hoće i prigovarat nama, ali su zaboravili da su oni dvije godine na vlasti i da dolazi treća godina koja je još pogubnija od ove.
Na repliku odgovara Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Šuker, pa zato sam ja i pročitao te izjave ali i ono što je pisalo na prezentacijama jer je za mene to smjer. To je cilj kojem stremimo. Zato sam i rekao ako krenem iz Senja u Rijeku pa završim u Zagrebu za mene je to krivi put i upozoravamo ih da su krivi jer ne može netko napisati da mu je za fiskalnu stabilizaciju države važno usporavanje rasta udjela javnog duga u BDP-u, a onda nam taj javni dug naraste 40 milijardi kuna u dvije godine, onda je to neozbiljno a rezultati se vide. Nezadovoljstvo na svim razinama, svih društvenih skupina. Maloprije pročitah na portalu uzeli zajam od 150 milijuna eura sa Svjetskom bankom da bi mogli povući novce iz Europske unije. Opet se HDZ zadužio očito, po objašnjenju …. To je već za sljedeću godinu najava. Uzet ćemo po toj i toj kamati da bi bili spremni uzeti bespovratni novac iz fondova Europske unije. Ja to ne razumijem, meni je to nerazumljivo. Možda je greška politike da ne zna to objasniti hrvatskom građanu, ali ja to ne razumijem. Ne razumijem 200 milijuna kuna za konzultante, da bi nam rekli tj. 50 milijuna da bi monetizirali autoceste. Što oni toliko pametno imaju reći za 50 milijuna kuna, da će nam davat 100 milijuna eura za svaku godinu koncesije ako ćemo je dati na 30 godina. To je strašno pametan savjet. Naravno da će savjetovati u svoju korist ne u korist građana, sigurno ne ni ove, ali ne znam ni koje buduće Vlade.
Iduća replika poštovana Martina Dalić.
Hvala lijepo. Pa kolega Borić vi ste u svom izlaganju, a i mislim nekoliko kolega prije vas spomenuli kako štednja u Hrvatskoj u ovoj godini raste. Pa to je u stvari sretna okolnost za državni proračun o kojem danas raspravljamo, jer svi ovi problemi koji se u proračunu naziru, deficit koji se dakle neće moći zadržati niti približno na razini kojoj je planiran. Morat će se financirati zaduženjem. Vidjeli smo i pronio se i glas da zaduženje u inozemstvu neće biti, jer upravo taj gubitak kredibilnosti koji je proizašao iz raskoraka između planirane i ostvarene fiskalne politike rezultirao je u nemogućnosti da se tako izrazim krpanja ove rupe u inozemstvu. Ostaje domaće tržište. I sva je sreća, dakle da su hrvatski građani štedjeli pa da hrvatske banke imaju prema zadnjim dostupnim podacima imale su u ljetu između 5 i 6 milijardi kuna slobodne likvidnosti i slobodnih financijskih sredstava koje će sada moći posuditi državnom proračunu za krpanje ovih tzv. rupa i pokrivanje ovih razlika između planiranog i ostvarenog, odnosno pokrivanje u stvari rezultata ekonomske politike. I tako će završiti štednja hrvatskih građana. I onda će na žalost iz ovakvog stanja proračuna rezultirati novi ciklus negativnih efekata po ekonomiju koji se naziva istiskivanje jer će i ono slobodnih financijskih sredstava ako tko i bude od hrvatskih poduzeća u mogućnosti uzeti kredit neće imati uzeti što, jer će taj novac posuditi država. To na žalost taj ciklus se na žalost tako vrti.
Na repliku odgovara Josip Borić.
Tako je kolegice Dalić. Jer mi smo danas dosta govorili o tom zaduživanju, a čuli smo s naše desne strane, rekla je kolegica da je to dokaz da su ljudi ipak još uvijek imućni, mogu, pa stave nešto sa strane ili štede. Ja dolazim iz turističkog mjesta i kod nas je uvijek bio običaj bez obzira na nove zakone o gradnji, legalizaciju itd. da se uvijek gradilo. Uvijek se gradilo, jer je nakon svake sezone to bilo moguće. Mi nemamo puno manje turista ili manje nego što smo ih imali nekad, ali sada više nitko ništa ne gradi. Znate di je novac? Novac je u bankama. Zašto je u bankama? Jer se ljudi boje, boje se jer su dnevno ili blokirani radi nečega ili su nesigurni u put kojim vodi ova Vlada i ne znaju gdje će završiti. Neki su se davno normirali na svoju plaću i tako su podizali kredite da bi mogli tom plaćom vraćati kredite i preživjeti. Te su plaće smanjene, obaveze su ostale, ljudi su našli se u problemu. Ovi stresovi koje ljudi proživljavaju danas nisu nam poznati, na žalost. Mnogi i obolijevaju. Nisu nam poznate ove razine stresova. Da si zaradio plaću, otišo si po nju, na FINA-i ti kažu da je nemaš a trebaš taj dan kupit kruh. To je životni problem. Da li to rješava ovaj proračun? Pa ja mislim da da, jer je tolika presija a vidimo po broju blokiranih 272000 i 20 milijardi koje će se teško naplatiti u 3, 4 godine. Pa kako će neki funkcionirati cijelo to vrijeme? To su sada već inovativne sposobnosti svakog Hrvata da uz svu ovu presiju i preživi u nekom budućem vremenu. Morat će se snalaziti. A što mu je država pomogla u tome? Ništa. Njegov dug će i tamo biti dalje. Ali zato ovim prijateljima, frendovima, [[Upadica Stazić: Vrijeme!]] 10 milijuna može samo reci kad.
Iduća replika Tomislav Klarić.
Evo poštovani gospodine Borić, postavili ste pitanje da li su ovo očekivani rezultati. Vjerujem da nisu, jer je Vlada najavljivala da ima plan, da ima program, citirali ste u svom govoru i riječi premijera koje su bile vrlo optimistične. Međutim, rezultati su takvi kakvi jesu. Pravo je pitanje koje ste trebali postaviti da li se još gori rezultati mogu očekivati iduće godine? Zašto? Zbog toga što nema investicija, zbog toga što eto se može dogodit da i nestane kad ste već spominjali Gorski kotar, odlazak u Kanadu naših mladih i ono što sve mediji nude. Što će bit sa Zakonom o brdsko-planinskom području, sa otocima? Investicija nema. Jedino one mogu napuniti proračun. Nove investicije, nova izgradnja, nova radna mjesta, uvođenje poreza, uvođenje reda je dobro, lijepo ali kao jednokratno rješenje. I zato eto u replici spominjem to, da li su bili ovo očekivani rezultati moramo reći da jesu. I da li na ovakav način kako se trenutno radi da li se još gori rezultati mogu očekivati na žalost i iduće godine. E to je pravo pitanje da sad čujem odgovor.
Odgovor na repliku Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa kolega Klarić, ja mislim da ovo nitko nije očekivao bez obzira što god mi rekli u ovoj areni ovdje. Da je ovo ipak svojevrsni promašaj aktualne vlasti koja se ne može pomiriti sa nekim svojim optimističnim najavama, jer jednostavno ne ide. Zbog čega ne ide? Pa ne znam, evo ako ministar izjavi da Hrvatska može pristati na svaku kamatu. Svaka kamata je za Hrvatsku prihvatljiva, ali ona nosi nove izdatke i minuse u proračunu pa pomože biti 6, 7, 10, 11% je rekao. Ona direktorica ako ste gledali Našu malu kliniku, ona je rekla, ona je uvijek imala rješenje i rekla bi tu nema ekonomske računice. A nama se cijelo vrijeme govori da ima, ali da je to uvijek netko drugi kriv. Zakon o brdsko-planinskim područjima nestaje, nestaje Zakon o PPDS-u. Ostat će vam novi Zakon o regionalnom razvoju i indeksaciji. Na svu sreću ostat će Zakon o otocima sa svojim odredbama koji je uvelike izmijenio život na otocima. I to me veseli. Ali kad vidim ovaj povijesno najniži iznos u Ministarstvu regionalnog razvoja koje je imalo nekada i 2 milijarde i 800 milijuna pa me danas uvjeravaju da sa 800 milijuna mogu napraviti više nego netko sa 2 milijarde i 800 onda su to stilske figure koje mogu proći u medijskom prostoru, ali život nas demantira. 500 lokalnih samouprava sa 2 projekta to je 1000 projekata dnevno se događa, Hrvatska i građevina rastu. Onaj tko to ne razumije neka i dalje priča ove priče. Ali omogućimo toj lokalnoj samoupravi dva projekta. Nemojmo ih držati u neizvjesnosti jer fondovi neće dati samo novac tako. Nepripremljeni smo, pogledajte na koji način su ostvarene stavke za dokumentaciju za povlačenje novaca iz europskih fondova, 23%. Pogledajte.
Dražen Đurović, replika.
Hvala. S većim dijelom vaše rasprave se slažem iako ste me moram priznati u jednom dijelu začudili kad ste počeli zapravo govoreći o težini gospodarske krize u kojoj se država nalazi relativizirati uopće pitanje te države i potrebe i smisao njenog nastanka. Mislim da zaista uz brojne u ovoj državi koji se obično i češće nalaze nekako sa lijeve strane spektra pomalo začuđujuće i neočekivano da bi čovjek i sa vaše strane spektra naišao na nekoga tko relativizira potrebu i smisao opstojnosti Hrvatske države. A posebno mislim da to nisu poruke koje bi mi uopće trebali slati bez obzira na težinu gospodarske krize. Jer ste onda kasnije rekli kriza je bilo i ovakvih i onakvih i mislim ljudi moraju ostati živjeti. Mislim da kakva god bila kriza nema potrebe da mi šaljemo poruke u kojima se onda pitamo treba li nam uopće država i da li nam je ta država uopće trebala. Pa naravno da nam je trebala i naravno da je imamo pa i bit će ako nije danas bit će jedne godine bolja, drugačija za hrvatske građane. Ali mislim da ne trebamo ulaziti u zamku uopće postavljanja pitanja o tome o pitanju smisla ovakve Hrvatske države kakva je danas.
Odgovor na repliku, Josip Borić.
Hvala lijepo. Ja nisam u tom smislu relativizirao postojanje ove države jer sam odmah rekao da smo mi proživjeli i teže trenutke nego što su ovi sada o kojima mi danas raspravljamo pa sam i naveo i par i nepar i htjeli smo mi svi iste kekse, od voća je bilo banana itd., itd. Ali nemojmo ni podcjenjivati hrvatskog čovjeka koji danas poseže u svojim razmišljanjima za tim vremenima koja su iza nas. I kažu mi smo tada bili sigurniji. Oni su nažalost danas nesigurni i otuda strah i otuda se taj novac slijeva u štednju. Sve što se ima nosi se na banku ili se čuva u kući. Jer ljudi politici i ovoj ekonomskoj politici više ne vjeruju, boje se. I zato nema investicija. Možemo mi donijeti sedam Zakona o strateškom investiranju kojima ćemo protežirati nekoga i stvoriti prečicu da on napravi nešto što ga je možda sada u tome smetalo, ali trenutak je da se jasno postave ciljevi koji su ostvarivi i dosežni. Zato sam čitao što se postavilo za cilj, a gdje smo završili. Ako netko kaže da ćemo poštivati, izričito poštivati fiskalna pravila onda se ne mogu najavljivati izmjene tog zakona kako bi se prilagodile neučinkovitoj ekonomskoj politici, po meni. Znači spremni smo promijeniti i to pravilo da bi pasalo na naš proračun. Ja nisam za takve ciljeve jer ljudi će i razumjeti ako je nešto uzeto da se nešto stvori, ali ako vi dignete kredit za HEP od 500 milijuna kuna da bi državi platili njezinu dobit koju ona želi povući iz tog poduzeća i na to ima pravo onda je to nerazumna i neracionalna odluka koja ne ide na korist ovom čovjeku nego mu ide na štetu. A tu su temelji zaduživanja.
Hvala. Damir Tomić, replika.
Hvala potpredsjednice. Ljudi Vladi ne vjeruju. Kolega imam dojam da ste vi prespavali zadnjih 20 godina ove Hrvatske države. Podsjetit ću vas samo da je bivša Vlada dopustila nekim vašim kolegama da stvore više milijunske porezne dugove. Jeste to prespavali? Vi govorite o preživljavanju, preživjeli smo ovo i ono par-nepar. Par-nepar je kamilica za pretvorbu i privatizaciju koju ste vi proveli. Jeste to prespavali kolega? Isto tako vi govorite o vrijednosti Croatia osiguranja, vi ste pozvani procjenjivati vrijednost Croatia osiguranja. Mislite po modelu Planinske kako ste procijenili? Jeste i to prespavali? Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Josip Borić.
Svaka vlast ima svoje ponašanje. Za sebe ću reći da sam najprije čovjek pa sekundarno i član određene stranke, ako ciljate na neke stvari. Nisam ja ništa prespavao. Bio sam na usluzi ovoj državi kad me trebala i odradio sve što je trebala od mene da bi danas čuo ovdje s vaše strane da smo mi kriminalci. Da, to je činjenica. Ali ako netko završi u zatvoru jer je izabrao slabu formu, pazite što govorim, jedan potpredsjednik Vlade a čujemo danas da je netko drugi izabrao isto slabu formu ali nije unutra onda se postavlja pitanje gdje je granica pravde u ovoj državi. I ovdje je kriva forma, jesmo čuli to danas? Netko je nekome dao plaću. Pa i oni su dali plaću, ali za neke vrijedi, za neke ne vrijedi. A što se tiče pretvorbe i privatizacije nedavno sam ovdje pričao, niste bili prisutni, 250 vlasnika, najvećih vlasnika dionica u RH velika većina, gotovo 90% su ljudi koji ili su nestranački ili su vrlo lijevo orijentirani, bliski vašoj stranci. A te medijske prijevare koje vi pokušavate spinovima plasirati da su samo neki uvijek krivi jer se ne možete pomiriti s nekim situacijama, to je kratkog daha. Ova vlast će proći kao i svaka koja je prošla do sada. Ljudi vas čekaju za stolom, papirić i reći će što mislite. Možete vi to uljepšavati koliko hoćete ali da ćete dva puta proći na istoj priči teško. Vjerujte mi hrvatski građani su jako pametni.
Nastavljamo raspravu. Kolega Dražen Đurović. Izvolite.
Hvala. Pa evo RH je jedna od rijetkih država u Europi koja je ušla sada u petu godinu recesije. Dakle recesija traje neprekidno praktički već pet godina, recesija u Hrvatskoj traje duže nego što je trajao 2.svjetski rat u Europi. Tako dugotrajna recesija gdje je kumulativan pad BDP-a domaćeg proizvoda gotovo 15% sigurno da je iscrpila hrvatske građane, iscrpila je hrvatsko društvo, iscrpila je hrvatske poljoprivrednike, umirovljenike, radnike. Naša mala djeca već pet godina odrastaju u društvu koje se nalazi u recesiji. Dijete koje se rodilo prije pet godina, sada ima pet godina ono ne zna za državu boljitka, za državu napretka, ono se rodilo i odraslo u ovih pet godina u državi krize. I u državi koja ne nalazi odgovor uopće nema odgovor kako izaći iz društvene i gospodarske krize u kojoj se nalazi jel ovo nije sada samo pitanje gospodarske krize, ona se zapravo prelama na ljudima i kroz cijelo društvo. Sada kada je riječ o ovom konkretnom izvješću o izvršenju proračuna mislim vidljivo je i to su već i prethodnici govorili da jednostavno ta fiskalna disciplina ne uspijeva, da izvršeni prihodi su manji od planiranih, izvršeni rashodi su veći od zacrtanih, zaduživanje je ubrzanije nego što je planirano. Evo dakle iz izvješća proizlazi da smo se zadužili 21,6 milijardi kuna u prvih 6 mjeseci što je 73% planiranog za razdoblje od cijele godine, a zaduživanje iz godine u godinu se povećava. Ali ono što je zanimljivo iz ovog izvješća šestomjesečnog u odnosu na izvršenje proračuna u protekloj godini to se da primijetiti da su se i nositelji izvršne vlasti, cijeli niz ministara, ministarstava, ljudi koji vode agencije i institucije, javna poduzeća da su se onako malo razbaškarili i da je fiskalna disciplina vidno popustila u svim mnogim ministarstvima i u mnogim segmentima i da dok su 2012.godine u niz ministarstava se držali okvira zadanih proračunom već iz izvješća za 2013.vidljivo je da u cijelom nizu korisnika državnog proračuna su prisutni proboji. To više nije jedan ili dva kao što je bilo u 2012.već je kod većine korisnika vidljiv proboj proračuna i to na rashodovnoj strani što govori o tome da ni Vlada ne uspijeva više konzistentno ili predsjednik Vlade držati ni ministre ni one koji vode javna poduzeća dovoljno pod nadzorom. Ministarstvo zdravlja 2 milijarde kuna, znači 64% realiziranih rashoda u prvih 6 mjeseci, Ministarstvo poljoprivrede 500 milijuna više. Ali su proračune probili i MUP na plaće je potrošeno 57% u prvih 6 mjeseci. Ministarstvo vanjskih poslova, Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta, Ministarstvo rada, Ministarstvo socijalne politike i mladih, Ministarstvo pravosuđa sve su to ona ministarstva koja su probila više od 50% rashoda planiranih u proračunu. Također dio stavki proračunskih opisanih kao što je u proračunu tako i u ovom izvješću su prilično nejasne i netransparentne. Primjerice MUP koji za policijsku opremu potroši 32 milijuna kuna i to prikaže kao stavku ali na poziciji 3239 napiše ostale usluge 110 milijuna kuna. 110 milijuna kuna je prevelika stavka da bi pisalo ostale usluge i da se uopće taksativno navede niti ima obrazloženja o kakvim se uslugama radi. S obzirom da ta cijela pozicija, a radi se o rashodima za usluge ima 246 milijuna kuna. Od tih 246 milijuna kuna to su sada neki komunalni troškovi, telefoni i sl. i onda 110 milijuna kuna ostale usluge. koje ostale usluge? dakle to je netransparentno izvješćivanje o korištenju proračunskih sredstava. Hrvatski centar za razminiravanje 106 milijuna kuna za ostale usluge, a napiše 10 milijuna za plaće, 14 za materijal i usluge a 106 milijuna kuna ostale usluge. pa kako neke stavke mogu biti tako velike a da nisu malo detaljnije obrazložene o čemu se tu radi. A tko štedi, tko manje troši? Tako je bilo u realizaciji proračuna 2012. Oni koji bi trebali potrošiti ta sredstva na pozicijama 352 Ministarstvo gospodarstva, Ministarstvo obrta, malog i srednjeg poduzetništva to su pozicije za subvencije trgovačkim društvima, poljoprivrednicima i obrtnicima izvan javnog sektora, gdje je Ministarstvo gospodarstva realiziralo samo 13,67% planiranih sredstava u prvih 6 mjeseci dakle 130 i nešto milijuna od plana od 1 milijarde kuna. Ministarstvo obrta, malog i srednjeg poduzetništva na toj istoj poziciji ima planiranih 78 milijuna kuna, ostvari 3,9 milijuna kuna to je 4,9% proračuna. U okviru njega HAMG Invest koji je na plaće i rashode potrošio svojih 50%, ali je na poziciji subvencija dakle on je svoje djelatnosti imao 75,6 milijuna kuna realizirano je svega 11 milijuna kuna ona su 14,51%. Pa to su upravo oni imputi koje treba davati prema gospodarstvu kroz različite programe a koji se očito ne provode. Ministarstvo poljoprivrede koji ima, na plaće potroši 60% svoga proračuna u prvih 6 mjeseci, odnosno 55%, odnosno 55 milijuna kuna. Koji ima 6 agencija. Tih 6 agencija sa ukupnim proračunom 300 milijuna kuna od kojih je pitanje da li možda jedna potrebna a to je Agencija za plaćanje a ovih drugih 5 mislim da ni onaj koji radi u Ministarstvu poljoprivrede ne znaju točno zašto postoji ovih pet preostalih agencija. Pa kada je riječ o agencijama, čak i Ministarstvo zaštite okoliša unutar sebe ima Agenciju za zaštitu okoliša sa proračunom od 16,5 milijuna kuna. Ministarstvo zdravlja je apsolutno ispalo izvan bilo kakve kontrole, ministar zdravstva ili zdravlja izgubio je potpuno kompas, ukonfrontirao se sa ljudima koji rade u sustavu, potrošnja lijekova mu se otela, liste čekanja su se produžile, HZZO je probio proračun za prvih 6 mjeseci za 3,5 milijarde kuna, te sa 13,5 milijardi kuna to je 65,42% realizacije za prvih 6 mjeseci HZZO. Ministarstvo pravosuđa, kada je riječ o Ministarstvu pravosuđa ono također ima nekakvu stavku ostalih nespomenutih rashoda od 36 milijuna kuna, to je malo ministarstvo koje na plaće troši 34 milijuna kuna i ima sve lijepo prikazano a onda 36 milijuna kuna nekakvih nepoznatih, ostalih rashoda. Sudovi u Republici Hrvatskoj. Ukupno 1,2 milijarde kuna. U odnosu na njih, dakle u ovih, za ovih 6 mjeseci u odnosu na njih državno odvjetništvo, dakle, državno odvjetništvo županijsko, općinska i USKOK oko 300 milijuna kuna. Odnos je 4:1 proračunskih rashoda između sudova i državnog odvjetništva i USKOK-a. Taj jadni USKOK od kojeg ova država toliko očekuje ima svega 21 milijun kuna na raspolaganju u tih 6 mjeseci. Taj je USKOK na usavršavanje svojih djelatnika u 6 mjeseci potrošio 2500 kuna. Za razliku od Hrvatskih voda koje su na poziciji 3 2 1 3 za stručno usavršavanje svojih zaposlenika utrošile u prvih 6 mjeseci 750 tisuća kuna. Radi paralele, državno odvjetništvo, sva državna odvjetništva zajedno sa USKOK-om potrošila su nekih 150, 200 tisuća kuna za stručno usavršavanje svih djelatnika koji rade u svim državnim odvjetništvima a u Hrvatskim vodama 750 tisuća kuna za usavršavanje djelatnika. Hoću reći nesrazmjer, nedovoljno praćenje, nedovoljna izbalansiranost zapravo tog cijelog sustava. I na kraju kada je riječ o deficitu, deficit raste, dug raste. Nisam siguran kako ćemo i na koji način ukupno izaći iz ove teške gospodarske i društvene krize u kojoj se društvo nalazi. Ali ono što bi Vlada svakako trebala postrožiti u prvom redu disciplinu sama prema sebi jer ako se trenira strogoća na građanima mislim da je najmanje što se može očekivati, odnosno da jednako strogi i uz iste kriterije budemo i sami prema sebi. U pri tome prvo mislim na Vladu i na javna poduzeća. Hvala.
Sada ćemo preći na replika. domagoj Hajduković.
Hvala gospođo potpredsjednice, pa evo kolega krenuti ćemo prvo sa ispravkom netočnog navoda, taj smo institut ukinuli, ali meni matematika nije jača strana ali Drugi svjetski rat je trajao 6 godina a ne 5, znači od 1939. do '45. Kriza, da, u nekim umovima još traje. Kriza, čija je to zapravo ostavština. Mi možemo pričati o krizi i ja vam u svojim recimo kronološkim godinama koje nisu tako bogate kao od nekih kolega ovdje, mogu reći da ja otkad pamtim za sebe živim u nekoj krizi. U nekoj stabilizaciji, u nekim konvertibilnim ovima, o nekim onima, u nekom poraću, u nekom ratu, u nekom ovome, u nekom onome. Dakle, kriza je na našim prostorima bojim se nešto što permanentno traje. Ali ova naša kriza, ova naša kriza nije globalna kriza, ova naša kriza je hrvatska kriza koja je uzrokovana hrvatskom politikom u zadnjih 23 godine. 21 ću reći ako izuzmemo ove zadnje dvije. Jer ne možete nešto što traje godinama popraviti u ovako malo vrijeme. Što se tiče samih manjkova prihoda proračuna. Pa ja bih vam samo rekao, što se PDV-a tiče, opet ću se ponavljati, to je zamjenik ministra i rekao ali kažu da je ponavljanje majka znanja pa ću ja ponoviti. Dakle, mi smo povećali prag za ulazak u sustav PDV-a sa 80 na 230 tisuća kuna. To vam je 30 tisuća 666 eura cca. Samo usporedbe radi, dati ću vam ostale zemlje regije znači koji je njihov prag. U BIH-a to je 25 tisuća i 600 eura, u Sloveniji 25 tisuća eura, u Italiji 30 tisuća eura, u Crnoj Gori 18 tisuća eura, u Mađarskoj 17 tisuća 875 eura. Pa ja vjerujem da smo mi tim poduzetnicima prije svega malim poduzetnicima koji imaju promet godišnji manji od 230 tisuća kuna pomogli. Reinvestirana dobit također ne spada u ono što morate platiti porez. Porezna disciplina je nešto što moramo provoditi, više nema načina da netko plaća … [[Govornik se ne razumije.]] a netko ne, koliko god velik bio. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku Dražen Đurović.
Hvala. Što se tiče, samo kratko, ja kada sam išao u školu nas su učili da je Drugi svjetski rat bio od '41. do '45., to je bilo vrijeme Juge ali nisu se računala valjda napad na Poljsku i događaji. Tako smo mi, tako sam ja učio, evo ispričavam se, nismo, nije se ta Poljska tada brojila, mislim da je i većina ljudi tako to učila. Drugo, što se tiče ovih vaših navoda, vi to ponavljate puno puta i s jedne strane neki kažu da je stvarno ponavljanje potrebno da bi se nešto zapamtilo, bile su nekada i one teze da 10 puta izrečena laž postaje istina. Nisam siguran u okviru ovih vaših teza koje vi sada navodite da li, gdje bi se prije priklonio kojoj tezi u odnosu na ovo što ste vi naveli. Jer ovo što ste vi naveli to su mjere koje su poduzete, koje nisu urodile plodom, koje nisu pokazale nikakve učinke, koje nisu pridonijele rastu gospodarstva, koje nisu pridonijele rastu BDP-a, koje nisu pridonijele poboljšanju standarda hrvatskih građana, koje nisu pridonijele povećavanju zapošljavanja. Prema tome, to je nekoliko mjera koje nisu pridonijele izlasku iz recesije i rastu BDP-a. Svaka Vlada poduzima određen broj mjera pa zato postoji, naravno da je poduzela određen broj mjera. Da ja ponovim druge mjere koje su poduzete, primjerice dakle poduzeta je mjera da se uplati 50 milijuna kuna u Centar banku, poduzeta je mjera da se oformi 101 agencija, poduzeta je mjera da se zaposli, izkadrovira ne znam koliko vlastitih stranačkih kadrova, poduzeto je niz mjera koje su zapravo bile štetne za proračun. Ali ukupno gledano, da li mi gledali s ove ili s one strane bilanca je ispod crte, a to je ono što zapravo predstavlja problem i za ovo društvo i za njegove građane.
Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Đurović, vi ste postavili u vašoj raspravi problem stavki ostale usluge ili pak ostali rashodi po ministarstvima. Te stavke su relativno u krupnom iznosu novčanom, a nema objašnjenja u što su utrošene pa ste čak i spomenuli među prvima Ministarstvo unutarnjih poslova. Ja vjerujem da je u tim ostalim uslugama ili rashodima da su plaćeni policajci koji su intervenirali prilikom prosvjeda seljaka, prilikom prosvjeda ovdje na Markovom trgu pa i prilikom evo plaćaju se sasvim sigurno oni koji danonoćno dežuraju čuvajući dvojezične ili dvopismene natpise u gradu Vukovaru ili diljem Hrvatske i to je onda valjda što spada u Ministarstvo unutarnjih poslova pod ostale rashode jer ljudi kad rade moraju se i platiti. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Dražen Đurović.
Što se tiče isplata za plaće one se posebno iskazuju, tako postoji stavka za prekovremeni rad. U većini ministarstva su to zaista vrlo skromne pozicije, ali recimo kad sam se tih Hrvatskih voda dotakao nisu u Hrvatskim vodama, i u Hrvatskim vodama je u 6 mjeseci plaćeno milijun kuna za prekovremeni rad, više nego u većini ministarstava ove Vlade. Pa jesam li ja taj koji treba pitat tko je to toliko u Hrvatskim vodama radio da je zaradio milijun kuna prekovremenog rada, a nigdje drugdje za tim ne postoji tolika potreba, ni u jednom ministarstvu, ni u jednoj agenciji nego baš u Hrvatskim vodama. Tamo je pritisak toliki da je to neizdrživo. A kad je riječ o radu Ministarstva unutarnjih poslova i o njihovom iznimnom angažman u gradu Vukovaru, o tome su Vukovarci rekli zaista dovoljno i potpora Stožeru za obranu hrvatskog Vukovara.
Nastavljamo raspravu. Kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovani gospodine zamjeniče. Pa evo čitajući Izvješće o ostvarenju državnog proračuna za prvih 6 mjeseci i prateći sve ovo što se događa u Hrvatskom društvu i ova jutrošnja rasprava, odnosno cjelodnevna, 12 sati već raspravljamo o izvješću državnom proračunu, ostavlja pitanje vlada li doista Vlada javnim financijama. Da li Vlada uistinu upravlja javnim financijama kada evo nakon 6 mjeseci izvršenja proračuna jedan tako važni pokazatelj kao što je deficit državnog proračuna bilježi indeks 112 ili 115% u odnosu na planirani. Po meni je to gospodine zamjeniče već itekako zvono na uzbunu koje je trebalo jer ste vi podatke za prvih 6 mjeseci imali već i u srpnju, po meni je to zahtijevalo da je Vlada još tijekom ljetnog zasjedanja došla u Sabor sa drugim izmjenama državnog proračuna, nakon onih koje smo imali čini mi se krajem ožujka ili početkom travnja i … da ste to propustili jer bilo kakav sad rebalans proračuna kada je do kraja godine još svega dva mjeseca, neće polučit nikakav učinak. Dakle kako god mi sad mijenjali proračun, što god Vlada predložila da bi sustavno pomogla državnim financijama, 2012. godina odnosno 2013. godina je po meni izgubljena, da bi nešto sada bitno promijenili. Ja vjerujem da se sa mnom slažete da ništa se više u zadnja dva mjeseca ne može dogodit nego će se jednostavno to po inerciji stvari koje su prouzročile ovakvo stanje za prvih 6 mjeseci jednostavno se nastavit i u drugih 6 mjeseci. I bojim se, nisam zlurad i ne bih htio i ne bih želio da se ove crne prognoze o deficitu državnog proračuna na kraju godine ostvare na razini od 15 do 17 milijardi, ja točno ne znam koliko, da je to jednostavno deficit koji bi zabilježio povijesni maksimum u Hrvatskoj, ali u svakom slučaju ne bi to bio dobar ulaz ni u iduću godinu pa onda smjernice za iduću i iduće godišnje razdoblje ni u tom dijelu moći puno napraviti. Prema tome, čini mi se da ste propustili nešto da učinimo u javnim financijama krajem lipnja, odnosno početkom srpnja da bi mogli ovaj jedan slobodni pad ako tako mogu reći na određen način nas zaustaviti. A složite se sa mnom također, to ste napisali u ovom izvješću, pazite važna ministarstva koja bi trebala potaknuti razvoj, koja bi trebala utvrditi investicije, koja bi trebala potaknuti gospodarstvo kao što je Ministarstvo regionalnog razvoja gdje bar u vrijeme naših vlada smo kroz to Ministarstvo financija ali i brojne objekte javne namjene, škole, vrtiće dvorane, bazene, ne znam već kakve sve sustave, vodoopskrbe, odvodnje itd., itd., manje prometne infrastrukturne projekte da ne govorim Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture, da ne govorim Ministarstvo obrta i malog poduzetništva, Ministarstvo gospodarstva. Oni bilježe pa i Ministarstvo prostornog uređenja i gradnje bilježe ostvarenje za prvih 6 mjeseci od 16% koliko bilježi Ministarstvo gospodarstva, odnosno Ministarstvo obrta 10% pa do 30% koliko bilježi Ministarstvo prostornog uređenja i graditeljstva. Dakle, da su oni ostvarili svoj plan od 50% onda bi ovaj deficit, ne bi bio 11 milijardi i 400 000, milijuna kuna, nego bi bio sigurno negdje oko 14, 15 milijardi. No, postavlja se pitanje da li bi bila bolja situacija da je taj deficit 15 milijardi, a da su ova ministarstva svoje planove izvršili i da imamo na terenu na tisuće otvorenih gradilišta ili ne znam da sad ne preuveličavam 1000 novih gradilišta, gdje bismo bili zaposlili možda desetak tisuća građevinara i njihovih kooperanata. Ili bi bila bolja ili ovakva situacija gdje s jedne strane nemamo investicije, nemamo izvršenje tih ministarstava i nemamo i još uvijek imamo visoki deficit. Prema tome, to je jedno pitanje koje, čini mi se i zamka u koju ova Vlada upada. S jedne strane zaustavlja investicije, ja sam to već i kad smo i rebalans donosili govorio ne bježimo od javnih investicija, ne bježimo od gradnje cesta, ne bježimo od gradnje autocesta, ne bježimo od gradnje velikih infrastrukturnih projekata, ne bježimo od toga. Bolje se zadužiti za njih i potaknuti proizvodnju, potaknuti građevinarstvo, potaknuti sve ono što se na njih nadovezuje nego imati jednu bonacu u državi gdje nema investicija, gdje nema ni … [[Govornik se ne razumije.]] to sam rekao a kamoli tsunamia od investicija, a gdje je jedno beznađe, gdje gubimo radna mjesta, gdje je svaki dan sve manje zaposlenih, sve više nezaposlenih. Ja mislim da je to po meni krivi pristup, ali evo Vlada je najavila mjere. Pričekat ćemo mjere koje će doći u ovaj Sabor pa ćemo vidjeti o čemu se radi. Primjerice Hrvatske ceste su, izvanproračunski fondovi koje smo danas vrlo malo spominjali ovdje, gotovo ni malo u ovoj raspravi su isto negdje nakon 35% izvršenja. Hrvatske ceste ja ne vidim razloga zašto su Hrvatske ceste i Hrvatske vode nisu ni one izvršile svoje proračunske, svoje planirane rashode. Pa evo dat ću vam primjer, dolazim sa otoka, pa to itekako pratim. Mi smo, odnosno Hrvatske ceste su napravile svoj program kojim su predvidjeli izgradnju cesta na otocima, tzv. otočni program i ukupni iznos je 14 milijuna kuna. To je 86% smanjenje u odnosu na 2011. godinu, pa i tako mali i jadan otočni program od 14 milijuna kuna godišnje je izvršen za prvih 6 mjeseci svega 12%. Mislim da ne govorim da je ministar Dončić bio primjerice u našoj Dubrovačko-neretvanskoj županiji, obećao je dole tri trase, tri dionice na području Pelješca kako bismo ljeti, a znamo što je ovo ljeto bilo sa prometom koji je dolazio u Ploče da bismo tamo izgradili 3 dionice. Samo je jedna u dužini od 2 km realizirana, ostale dvije nisu. Da ne govorim šta je sa ovim obilaznicama Janjine i Ponikava itd. itd. Dakle samo, hoću reći da ja se ne slažem s time da se zatvaranjem investicija, da se može smanjiti rashode državnog proračuna, pa ćemo onda smanjiti deficit. Treba prići strukturnim reformama. To je ono što smo jutros govorili, javnog sektora a ne na ovaj način. Nemamo strukturnih reformi, zaustavili smo investicije, a da bismo mogli puniti proračun povećavamo, ja sam to i već nekoliko puta rekao kroz repliku jutro povećavamo poreze, povećavamo ne samo porez na dodanu vrijednost, ne samo trošarine. Povećali smo i cijene energenata u Hrvatskoj i sve zajedno smo kroz taj skup, taj set mjera hrvatskim građanima godišnje uzeli 7 milijardi kuna više nego godinu prije ili negdje oko 5000 kuna po hrvatskom kućanstvu. Prema tome, držim da će Vlada morati vrlo brzo doći u Sabor sa rebalansom, ali za ovu godinu mislim da više neće biti vremena. I ja bih se u svom dijelu osvrnuo na Zakon o financijskom poslovanju i predstečajnim nagodbama. Vjerujem da je jako veliki broj dobrih primjera gdje je Vlada pa i hotela Korčula, podržavam to što se dogodilo u hotelu Korčula, … [[Govornik se ne razumije.]] itd. Vjerojatno i u drugim tvrtkama koje su u većinskom državnom vlasništvu kada je u pitanju turistički sektor. Ali bi me interesiralo da ako nam Vlada može dostaviti popis poreznih obveznika kojima je država otpisala porezna dugovanja. Malo prije smo čuli kako se napada pretvorba i privatizacija jer je učinjena tako kako je učinjena, a kao argument da ovo što se sada događa sa predstečajnim nagodbama da je poštivanje zakona. Pa i pretvorba i privatizacija je rađena na temelju nekog zakona, a koju danas prozivamo. Čak smo zbog toga i mijenjali Ustav. Tko kaže da sutra možda netko neće tražiti da se sličan proces dogodi i sa ovim Zakonom o financijskom poslovanju i predstečajnim nagodbama. Ne znači da je zakon, može biti najbolji ali u svojoj provedbi može biti loš. Prema tome, nek' vam ne bude dragi moji prijatelji argument to što se nešto radi jer se radi po zakonu. Pa kažem postoje zakoni za privatizaciju i pretvorbu, pa je bilo nepravilnosti i to značajan broj takvih nepravilnosti. Mene bi interesiralo ako smo na stup srama prebili … [[Govornik se ne razumije.]] porezne dužnike i porezna uprava je o tome jako puno puta govorila. Bilo je, čak smo i prozivali tko je više dužan državi obveza. Pa sad, zašto bi se sada stidili reći kome je i koliko otpisano poreznih obveza i dugovanja državi. Pa evo da vidimo i da na taj način budemo transparentni. Kažem vjerojatno ima vrlo dobrih primjera i to pozdravljam, ali nas interesira kome je sve u ovoj državi i koliko i po kom ključu otpisano dugova …
Hvala. Imate replike, pa ćete nastaviti. Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa evo kolega je u svom zadnjem dijelu spominjete zakon, Zakon o pretvorbi i privatizaciji. Međutim, pravo i pravda su dva različita pojma. Da li je nešto po pravu učinjeno vjerojatno je. Da li je pravično o tome možemo pričati. I recimo, naši susjedi Slovenci su jedini ti koji u zakonu razlikuju pravo i pravicu. Dakle, o tome bi mogli pričati vjerojatno bi mogli jednu samu sjednicu imati o tome. Što se samih stečaja tiče po meni firma koja je otišla u stečaj je adekvatno, dakle nesolventna je, ne može servisirati svoje obaveze. Po meni je bitno da se vjerovnici dakle pretpostavljamo da su to firme koje su iole zdrave pokušaju namiriti na bilo koji način. Ako je to predstečajna nagodba ja to pozdravljam. Dakle, po meni je to i način da se i onoj firmi koja je u stečaju zapravo pomogne ukoliko ima načina da iz stečaja izađe. Spominjali ste dosta Ministarstvo prometa i veza pa evo ja ću vam samo reći jedan primjer. Ja vam o otocima ne mogu govoriti nisam iz tog kraja, no mogu vam govoriti o Slavoniji iz koje dolazim i u kojoj je u proteklom razdoblju katastrofalno malo ulaganja bilo. Imali smo gradnju cestovnog Koridora VC koji je koštao više nego autocesta kroz Liku, Gorski kotar. Dakle, kroz jedan vrlo negostoljubiv teren ako govorimo o gradnji. Imate najave ministarstva koje će izmjestiti znači Koridor VC izvan grada Osijeka recimo jer pazite imate situaciju da jedan međunarodni koridor kojim prolaze vlakovi što teretni što putnički prolaze kroz naselja. Djeca svaki dan prelaze te pruge. Prije svega brzina kojom ti vlakovi mogu prometovati je smanjena, a zatim i kvaliteta samog prijevoza, a onda i kvaliteta pruge itd. Denivelirati znači sve prijelaze koji su inače zakrčavali grad Osijek jer željeznička pruga vam siječe grad Osijek zapravo na dva dijela. Dakle, to su neke investicije koje ja vidim kao izuzetno bitno za Slavoniju, za Koridor VC time i za Hrvatsku u perspektivi i za našeg susjeda BiH i Luku Ploče. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Hajduković dakle vi meni niste u ničemu replicirali, dapače složili ste se sa mnom jel'. Netko je već jutros rekao da put u pakao može biti popločan najboljim namjerama. To je ono što sam i ja rekao. Dakle, na kraju krajeva klub HDZ-a je tada glasovao za taj zakon jel' o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi. Ali, zakon je često puta tek temeljni akt. Nakon zakona vjerojatno postoje i uredbe Vlade, pravilnici kojim je taj zakon trebalo omogućiti njegovu provedbu i procesuiranje da bude transparentno. I nas interesira i mene interesira upravo taj popis da vidimo doista koliko je to bilo transparentno. Jer zli jezici, a dijelom i mediji, govore da se tu radilo po političkoj stranačkoj partijskoj podobnosti da ono što je bilo dostupno jednima nije bilo dostupno drugima. Ja sad ne želim iz medija ovdje u Saboru izvlačiti natpise, članke u kojima se neke tvrtke spominju da su oslobođene ogromnih iznosa obveza prema državi dok druge nisu. E pa eto ja bih, mene bi interesiralo ako smo već bili skloni tome da i Ministarstvo financija i Porezna uprava objavljivala je porezne dužnike u Hrvatskoj zašto sada na takav isti način i ne bi imala isti pristup pa sve hrvatske građane i hrvatsku javnost upoznala i sa tvrtkama pravnim osobama, poduzetnicima kojima je država kroz proces usvajanja predstečajne nagodbe odobrila ta sredstva. Ne znači i ne želim sumnjati da je bilo u tome bilo čega lošeg ali ako smo objavili dužnike objavimo i one koji su danas manji dužnici zbog toga što su bili sretnici jer im je država taj dug otpisala.
Josip Borić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Bačić što se tiče regionalnog razvoja, ulaganja u infrastrukturu više-manje sve je jasno iz ovog proračuna. Međutim, zabrinjava činjenica da evo već dvije godine recimo ne može se završiti projekt CEB 4 koji je trebao završiti 2012. biti gotov. U ovoj godini je ostavljen iznos 15 milijuna kuna, realizacija par sto tisuća kuna. To je bio jedan od najboljih projekata za hrvatske otoke gdje smo sa malim novcima, malim zajmom od ja mislim 25 milijuna eura izgradili preko 120 malih projekata na otocima. Sad, evo danas čitam 150 milijuna eura zajma da bi pripremili državu da možemo uzimati novce iz europskih fondova po ne znam kakvoj kamati. E sad, što tu uopće reći? Činjenica nam je da mi nemamo investicija više u lokalnoj samoupravi jer same ne mogu, a država pomoći ne želi. To je činjenica. Pitajte načelnike i gradonačelnike koji dolaze u to ministarstvo kakvi su im rezultati tih sastanaka. Dođi, poljubi vrata i ufaj se u EU fondove ako budeš na redu. Mi smo jasno rekli što se dešava s tom pričom. Ministar financija misli jedno i kaže bit ćemo u minusu u ovoj godini. Ministar regionalnog razvoja kaže bit ćemo u plusu. A što bi mi onda, što bi običan građanin, načelnik, gradonačelnik trebao onda misliti kad dva važna čovjeka jedan potpredsjednik Vlade za gospodarstvo i drugi ministar financija o istoj problematici govore različito. Zbog toga imamo ovo što imamo. A da su nastradale Hrvatske ceste u ovom prvom rebalansu jesu, uzeto im je preko milijardu kuna na uštrb smanjenog očito deficita koji je odmah procijenjen da će biti takav očito.
Odgovor na repliku, Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Tako je kolega Borić, slušao sam sinoć čini mi se dok sam putovao prema Zagrebu to će zamjenik ministra bolje reći, čini mi se da postoji vrlo velika vjerojatnost da Hrvatska u prvoj godini mandata manje sredstava izvuče iz EU fondova nego što ćemo morati uplatiti u europski proračun. Ja nisam siguran da će to tako biti ali iz onoga što sam slušao da se naslutiti da ćemo manje povući sredstava nego što ćemo uplatiti svoju članarinu u europski proračun. A što se tiče projekata o kojima ste rekli i CEB 4 i EIB 2 i EIB 3, mi smo sve te projekte radili koji su bili usmjereni ka izgradnji brojnih objekata diljem Hrvatske i u priobalju ili u kontinentalnoj Hrvatskoj i nama je tu partner bez problema bila jedinica lokalne samouprave. I sve su nam jedinice lokalne samouprave ispunjavale sve one kriterije koji su i tim projektima i sa Centralnom bankom Vijeća Europe i sa Europskom investicijskom bankom bili itekako zahtjevni i to su i javna poduzeća komunalna poduzeća na razini jedinica lokalne samouprave znale izvršiti i mi smo te projekte realizirali. Rekli ste na otocima je preko 120 projekata koji su također financirani s tim istim sredstvima. Sad je to malo modificirano. Čini mi se da ova Vlada, a to polako evo smo svjedoci svaki dan, nije spremno dočekala dan ulaska u EU nije državnu administraciju u ovih godinu i pol dana pripremila da bismo mogli kvalitetno koristiti europske fondove, a ti su europski fondovi čini mi se upravo u ovom dijelu investicija koji bi bili potaknuli građevinu, koji bi bili otvorili nova radna mjesta upravo u ovoj prvoj i drugoj godini članstva zakazali i toga smo svjedoci i u ovom izvješću odnosno u svim aktivnostima koji se sada događaju oko Ministarstva regionalnog razvoja. Ja očekujem da nas i potpredsjednik Vlade i ministar regionalnog razvoja u tome demantira, ali iz onoga što se da iščitati situacija je otprilike takova.
Ivan Šuker replika.
Hvala lijepa. Kolega Bačić govorili ste o iznosu iskorištenih sredstava Ministarstva regionalnog razvoja, međutim ima tu nekih pozicija koje su daleko opasnije za proračun i deficit proračuna ako se pogleda njihovo izvršenje do kraja godine. tako udio Hrvatske koji moramo uplatiti u proračun EU milijardu 700, Ministarstvo gospodarstva i Ministarstvo poduzetništva u prvih 6 mjeseci nisu iskoristili praktički ništa, do kraja godine bi trebali iskoristiti 2,5 milijarde. Kada pogledate za sanaciju županijskih bolnica nije isplaćeno ništa, a predviđeno je milijardu 100 milijuna kuna, tu već imate preko 5, 5,5 milijardi kuna. Dakle to su sredstva koja nisu praktički imale … troška u prvih 6 mjeseci. Ako je bez tih sredstava dakle bez tih isplata deficit državnog proračuna u prvih 6 mjeseci bio takav kakav je onda možete misliti što će se događati u drugih 6 mjeseci. No, fascinantna je lakoća s kojom kolege s desne strane vole optuživati, vole se nabacivati, vole vrijeđati ljude ali je vrlo interesantno da u ovom proračunu imate neke stvari koje su u najmanju ruku upitne. Dati jamstvo za privatnu tvrtku drugoj privatnoj tvrtki to se jamstvo naplati i da nitko ne postavlja pitanje kako. Dati novce jednoj poslovnoj banci za koju je bilo evidentno da je u problemima da je samo čudo može spasiti, novci propadnu nikome ništa. Predstečajne nagodbe, da, mnoga poduzeća su spašena. Dakle predstečajna nagodba u najmanju ruku bit će vrlo interesantno pogledati sa neke vremenske distance neke stvari jer kolege vole iz SDP-a izvlačiti događaje iz konteksta, vremena i prostora u kojem se odvijaju, a predstečajna nagodba je nešto što je najopasnije što se možda događalo RH.
Hvala.
Jel nije slučajno na trgovačkom sudu napravljena … kažem bilo je dobrih stvari ali ima svačega.
Odgovor na repliku Branko Bačić.
Kolega Šuker zajedno smo mnoge proračune, doduše vi državnoj ja ministarstva pripremali, mene ne može nitko uvjeriti da ovako nizak postotak izvršenja Ministarstva obrta i malog poduzetništva nije nalog Vlade. Nije to slučajno jer vidjet ćemo sada na rebalansu, ja sam uvjeren ako do rebalansa dođe da će i Ministarstvo gospodarstva i Ministarstvo obrta imati vrlo, vrlo nizak postotak izvršenja. Možda se varam ali vi to jako dobro znate da 10% nakon 6 mjeseci izvršenja, to su samo troškovi za rashode za zaposlene. Ja ne znam što je sa 10% uopće to ministarstvo radilo prvih 6 mjeseci, sa 10%. Prema tome, to je očito da bi se država deficit državnog proračuna na što je moguće niže onda je sve što se moglo zabranjivalo, zatvaralo investicije, možda neki programi koji nisu zakonska obveza koji su bili planirani pa se od njih odustalo itd. tako da ja vjerujem da je i to jedan od razloga zašto je deficit sada 11, a što mi iz kluba HDZ-a govorimo da će on do kraja biti znatno veći.
Tatjana Šimac-Bonačić replika.
Hvala lijepa. Ma kolega Bačiću slušajući vas ispada da ste vi i vaše ministarstvo i druga ministarstva odnosno vaša vlada da ste napravili čuda. Bolnice, škole sada ste sve spomenuli ceste itd. isto tako ste rekli da Vlada nije spremno dočekala ulazak u EU aludirajući vjerojatno na fondove EU, međutim pitam se koji ste dio vi participirali u tome, da li ste sudjelovali u pripremi svih tih projekata kada sada vidimo da su na redu strukturni fondovi da nemamo dovoljno projekata. Isto tako ste spomenuli da mjere Vlade koje se odnose na gospodarstvo su jako loši gotovo katastrofalni, odnosno da su krive mjere u smislu da se uzelo hrvatskim građanima, spomenuli ste pet tisuća kuna po kućanstvu odnosno oko 7 milijardi kuna. Međutim kolega Bačiću moram reći da ovo nije otišlo u potrošnju nego je bila dobra injekcija gospodarstvu. Prema tome sigurno da je bilo niz mjera koje to pokazuju kada pogledate to je i promjena porezne politike u smislu reinvestiranja poreza na dobit, zatim je trebalo se povećavati kapitalna baza koja je ključni moment, tu su bile injekcije koje su date, znači nije se išlo u potrošnju. Na taj način se branila konkurencija. Jutros smo govorili, sada ponavljam, rješavali su se obveze koje su se morale rješavati u zdravstvu, koje su zakonske obveze koje ste na kraju krajeva i vi donijeli. Prema tome nema smisla ovoliko napadati pa do jučer ste vodili i fiskalnu odnosno monetarnu politiku, prema tome ovim napadima nemamo ništa, sa li ste vi više napravili ili ne. Morate shvatiti da ova Vlada je ipak napravila dosta za gospodarstvo na taj način rekla sam na koji način znači ovo nije išlo u potrošnju nego je išlo za oporavak gospodarstva. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku Branko Bačić.
Hvala gospođo potpredsjednice. Kolegice Šimac-Bonačić 2011.godina u makroekonomskim pokazateljima u vrijeme kada je kriza nije bila manja, dapače jer su u međuvremenu od tada mnoge države Europe počele izlaziti iz krize što nije nažalost slučaj sa Hrvatskom. Vama je 2012.godine … država koja nije bila u padu što se tiče gospodarskih aktivnosti, što se tiče BDP-a. Imali smo dva kvartala pozitivna jedan za drugim. Imali smo na današnji dan puno manji broj zaposlenih, puno manji broj nezaposlenih veći broj zaposlenih. I malo svi pokazatelji u to vrijeme koji su bili su danas urušeni, politikom ove Vlade su urušeni. I mi zbog toga nismo niti sretni niti zluradi. I ovo što kritiziramo, ne kritiziramo zbog toga što se zbog toga naslađujemo nego želimo pripomoći da Vlada nešto napravi jer je krajnje vrijeme da se nešto napravi. Ja ne želim, dolazimo iz iste županije jer vi sve znate što se u toj županiji događalo ali vi znate da je dolje sve stalo. Da su investicije gotovo u cijelosti zastale. I u vašem i mome Dubrovniku. Vi znate da smo radili zračnu luku, da smo radili i morsku luku, da smo radili brojne investicije i po Korčuli i po Pelješcu i po Mljetu i Lastovu itd., itd., sada to je sve stalo. To se ne treba, ne treba biti zbog toga posebno, ništa posebno analizirati to se vidi na svakom koraku i to ste i vi toga svjesni. Dakle, ne želim ništa govoriti doli onoga da Vlada mora pokrenuti ono što je najavljivala, mora krenuti u strukturne reforme, mora nešto napraviti jer na ovaj način ja ne vidim gdje će Hrvatska završiti kako će dalje. Kako to u ovom trenutku se iz ovih materijala koje čitamo vidi. Jedino ako nešto ima a mi ne znamo pa onda možda živimo u zabludi ali ja mislim da ne živim u zabludi.
I Mladen Marelić replika.
Hvala gospođo potpredsjednice. Kolega Bačić vidim da ste se vi isto dotakli predstečajne nagodbe, mislim to je prema diskusiji kolege Šukera malo prije, Matušića da HDZ još nije i nema stav u svezi toga. Oni su sigurno protiv predstečajne nagodbe prema njihovim diskusijama. Vi ste morali reći u našoj županiji odakle smo oba dva poduzeća sanirana. I gdje je HDZ na vlasti oba, znači nije išlo nekome je nekome nije. Što se toga tiče. Drugu stvar, sjećamo se da su Hrvatske ceste u protekloj godini 400 milijuna dali županijskim cestama da hitno ide u investiciju da se radi. Znamo i to kolega Bačiću, rekli ste za pelješku cestu da se jedna dionica radila na tome. Da, možda se jedna dionica radila ali od 2003. godine na toj cesti 60km se nije radilo ništa. 2003. se sanirala i sada se je počela sanirati. Nažalost toliko je bilo aktivnosti od našeg župana da nije uopće znala da se radi. Što se tiče ostalih cesta na Pelješcu mislim da smo to isto mogli raditi da nije bilo tvrdoglavosti i da smo bili jedinstveni da se idu prilazne ceste kako sutra svi očekujemo budućem pelješkom mostu koji su imali dozvole, mogli smo ih raditi da nije bilo tvrdoglavosti, znači pristupne ceste su mogle ići jer su bile spremne za početak. A što je najžalosnije, prema odluci i ove Vlade imamo projekata koji su i na našem području doneseni, još nisu započeti sa radom. Još se ni kuna nije potrošila, na niki se nisu raspisali ni natječaji a neki su davno raspisali natječaj, još nisu uvedeni u posao. To je žalosno i zato sigurno kao i na ostalim mjestima stoji jako mali koeficijent izvodljivosti tih poslova. Nažalost … [[Govornik se ne razumije.]]
Odgovor na repliku Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Marić što se tiče predstečajnih nagodbi mi bi htjeli znati jesu li ili nisu selektivne, odnosno kakav je pristup Vlade u rješavanju predstečajnih nagodba. I to tražimo da se objavi lista i ništa više i ništa manje. Prema tome, to što je neka jedinica lokalne samouprave, što je neka tvrtka ili poduzetnik iz pojedine jedinice lokalne samouprave, to je najmanje bitno. Mi govorimo o vlasniku tvrtke kojemu se ta sredstva opraštaju. Što se tiče 400 milijuna kuna Hrvatskih cesta koje ste malo prije spomenuli. Vidite ja sam to već puno puta govorio. Hrvatske ceste su imale 400 milijuna kuna, odnosno zadužile su se na iznos od 400 milijuna kuna kako bi sredstva proslijedila županijskim upravama u Hrvatskoj koje su županijske uprave ulagale na tuđu imovinu. A za divno čudo te iste Hrvatske ceste u toj godini nisu imali sredstva a trebalo je duplo manje da bi uložili na svoju imovinu a to je bio tada pelješki most. Dakle, nisu imali novaca Hrvatske ceste za prema dinamici financiranja pelješkog mosta u toj godini 200 milijuna kuna da bi na svoju imovinu gradili pelješki most jer je to imovina Hrvatskih cesta. A imali su mogućnosti zadužiti se za 400 milijuna kuna i to proslijediti županijskim upravama za ceste. A što se tiče gospodina župana kojeg ste malo prije spomenuli za kojeg ste rekli da nije znao da se gradi odnosno preuređuje trasa, … [[Govornik se ne razumije.]] dolina Prizren na Pelješcu. Vaš ga je predsjednik Vlade, ovdje sa ove govornice i prozvao da je napravio štetu pelješkom mostu i rješenju oko izgradnje pelješkog mosta svojim pismom Barosu. A vidite ja ovdje imam pismo iz Brisela kojemu se, kojemu se konzorcij konzultanata za pelješki most zahvaljuje na svemu što je napravljeno, na organizaciji skupa na kojem vi niste bili ali bilo je ministarstvo i bila je Vlada i bili su svi sudionici i zaintersirani… … [[Upadica se ne čuje.]] E dobro, e onda upravo se Brisel zahvalio županu na tom doprinosu./…
Nastavljamo raspravu. Kolega Boro Grubišić. … [[Upadica se ne čuje.]] Nemojte vikati iz klupe.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, malo brojni kolegice i kolege zastupnici. Što reći nakon 10 sati rasprave? Pa poslužiti ću se mnogobrojnim metaforama i parafrazama ili kaže na youtubeu što reći, kome poslati poruku kada večeras ovdje i danas cijeli dan što kaže jedna narodna poslovica "svaki cigo svoga konja hvali" pa je onda ovdje natjecanje između ove dvije strane tko je to bolje vodio proračun, tko ga je bolje izvršavao i tko je više podigao kredite i zadužio Republiku Hrvatsku u ovih 20 godina. Ja sam već rekao o tome da se i jedni i drugi pravi šampioni za podizanje kredita i za zaduživanje Republike Hrvatske i ne mogu dočekati a mislim da i neću dočekati s obzirom na životnu dob dan kada ćemo u proračunu Republike Hrvatske računati sa suficitom, a ne sa deficitom. Možda to ni moji unuci neće dočekati tako da je to žalosno. Naime, i ti moji unuci i vaši unuci već sad su zaduženi svim ovim deficitima i žive, kako je rekao kolega Đurović, sa saznanjem i znanjem njihovih roditelja prije svega da odrastaju u takvoj atmosferi u kojoj je hrvatski građanin zadužen i prezadužen. Kako kaže ovaj na Youtube, što reći, kome poslati poruku, onima koji vide a ne čuju ili onima koji čuju a ne vide. A zapravo je to i živa istina. Ako uzmemo izjavu gospodina ministra, šefa gospodina Lalovca i kolege gospodina Linića neki dan u jednom očajnom trenutku kad je rekao car je gol, a onda opet uzmemo onu drugu izjavu premijera Milanovića koji je rekao ali povodom nečega drugoga da je ja bih rekao ovakav izvještaj o izvršenju proračuna za prvih 6 mjeseci 2013. dobra vijest za pesimiste. Da, zaista je to, ovo su odlične vijesti za ljude koji razmišljaju pesimistično jer na osnovu ovih podataka i nema se što optimistično razmišljati. Kolega Đurović je nabroji mali dio onoga što je zaista nesrazmjerno i što je u proračunu pomalo čudno. Kažem pomalo čudno iako sve miriše na nešto drugo i jasno da imamo puno pravo razmišljati o čemu se tu zapravo radi, pa i sumnjati u ono na što su potrošeni novci i onda kad se npr. u Hrvatskim vodama male ruke slože 100 tisuća eura na usavršavanje potrošit se može. Ili pak je toliki pritisak od potrošnje za stručno usavršavanje i za prekovremeni rad od milijun kuna koliko sam zapamtio kolegu Đurovića, da zaista u tim Hrvatskim vodama ventili izbijaju i pucaju na sve strane. Apsurd je u ovom izvješću, piše izvještaju, ne znam otkud sad izvještaj postao, nije izvješće kad je hrvatski izvješće, dakle nesrazmjer u stavkama potrošnje. Nesrazmjer u stavkama potrošnje među pojedinim korisnicima, ministarstvima ili pak ovim vanproračunskim korisnicima. Tako da na one ostale usluge ili rashode po pojedinim ministarstvima su ogromne razlike. Otkuda to, kako to? Je li to transparentno prikazivanje izvršenja proračuna? Nije. Jer mene zaista zanima kako na ostale rashode ili usluge je otišlo 110 milijuna kuna. Što je to što je 110 milijuna, u što je potrošeno ili ulupano 110 milijuna kuna. Ova Vlada je pokušala i vjerujem da nailazi na odobravanje kod građana, napraviti jednu financijsku disciplinu, poreznu disciplinu, privesti sve one koji nisu plaćali poreze pa i one djelatnike u sivoj ekonomiji da ih privede ajde da kažem jednoj poreznoj i financijskoj disciplini. No kako reče Marić, porezna disciplina i porezna politika mora biti i pravedna i trajna a ne svakodnevno, evo sad je bilo spušteno sa 23% na 10% za turizam i ugostiteljstvo, sad se već po novinama pušta balon da će bit 13%. Pa ne može se svaka tri mjeseca mijenjati poreznu stavku po pojedinim segmentima. To je zaista neka plivajuća porezna stopa, tako se može slobodno nazvati. Na pijace smo uveli fiskalnu blagajnu i što se dogodilo? Kolega Lalovac, pita me proizvođač paprika iz … kako to da onaj koji ima 100 kvadrata dvorišta ima pravo prodati tri vagona paprike, zato što ima zeleni karton, dobio je zeleni karton. Na 100 kvadrata dvorišta ima tri vagona paprike, a on jadan se satra da proizvede vagon paprike sa 20 hektara i vi mu to ne možete ništa. Gdje vam je inspekcija? Vi možete kontrolirat njegovu blagajnu, ali on prodaje na tone i vagone paprike i lubenica i svega ostaloga. Zašto ne provjerite u njegovom dvorištu koliko on to ima zasađene paprike, koja to inspekcija ide, … inspekcije ili vaše ministarstvo ili od poljoprivrede ministarstvo. Kako god hoćete. Provjerite takve proizvođače. Dakle vi ste učinili jedan korak, bitno je da se stranci izda račun i to je sve, a otkud njemu tolka paprika, lubenica itd. to vas ne zanima, a to nije dobro tako. Time se uništava naša poljoprivreda i to je samo jedna od mjera kojom se uništava naša poljoprivreda, mjera koje nisu dobrodošle poljoprivredi. Pa onda kad je o poljoprivredi riječ onda vidimo da Ministarstvo poljoprivrede je već ispunilo plan rashoda za ovu godinu sa 61%, dakle potrošilo je, rashodovalo je 61% predviđenih sredstava od 4,5 milijarde. A znamo dobro kako to u Ministarstvu poljoprivrede se radi, kako se zapošljava, koliko broji i onih šest agencija ministarstva i samo ministarstvo koliko broji zaposlenika. Znate li koliko broji Ministarstvo vanjskih poslova Danske ili Slovenije ili Bosne i Hercegovine koje nam je bliže ovdje? Dvostruko manje nego zaposlenika u Ministarstvu vanjskih poslova i europskih poslova Republike Hrvatske. Znate li koliko je zaposleno SDP-ovih i HNS-ovih kadrova u javnim ustanovama u Republici Hrvatskoj u ovo vrijeme? Znate li što rade u Centru za socijalnu skrb Slavonski Brod? Kontroliraju djelatnike, dugogodišnje djelatnike i dojavljuju u komitet. To rade i primaju plaćicu i oni ne traže da idu van. Došlo je vrijeme da danas intelektualci koji imaju trajni posao poput doktora, razmišljaju o odlasku ih Hrvatske, ne samo nezaposleni, sto molbi je kod gospodina Miniga, predsjednika Hrvatske liječničke komore, 100 molbi doktora da idu van. Znate li to? I svaki dan dolaze nove molbe, zamolbe kako god hoćete. Situacija nije dobra. I rekao je dobro Linić car je gol. Ali ja ne kritiziram niti Đurović, niti itko samo zato da bismo kritizirali. Pokušavamo ukazati, pokušavamo nešto reći. Niste nas slušali. I amandmane smo imali za novu godinu, prije nove godine. Ni jedan nije usvojen. Ponašate se potpuno kao i Vlada, potpuno bahato i potpuno samouvjereno, samodovoljno, samoživo i to je karakteristika vaše Vlade. Ići će se u Vukovar, jer ide 20000 Hrvata u Vukovar pa ću ići i ja kao. Pa nemoj ni ići brate mili, ići se 20000 ne moraš ti i tako ga nitko ne želi. Dakle, HDSSB zaista kada gledamo petogodišnji plan, nije to samo Drugi svjetski rat nego i Domovinski rat gospodine Hajduković ili h ili bez a, ne znam, a Hajduković. Dakle, od clean starta jel' pa još i prije clean starta 5 godina je Hrvatska u recesiji, 5 godina pada BDP, 5 godina se povećava broj nezaposlenih tu i tamo sa pojedinim varijacijama. Kad je bio popis stanovništva onda su zaposlili 30000 pa je to gospođa Kosor prikazala kao povećanje zaposlenosti tih mjesec i pol dana. Dakle, pada realni sektor prije svega. To je problem. Nema novostvorenog viška vrijednosti. Time pada jasno i potrošnja, jer je slabija kupovna moć. Lažemo se o visini inflacije, a svi znamo dobro koliko kad odete u trgovinu kolika je inflacija. Pa ne treba meni govoriti da je 2,7% kad je ona desetak posto. To se vidi. Ne treba meni statistika i matematika. To znaš i sam kad odeš u bilo koji lanac, u robnu kuću bilo koju, pa vidiš koliko potrošiš novaca i svaki put je sve više i više za isti špeceraj, za istu količinu špeceraja.
Hvala. Dražen Đurović, replika.
Prije neki dan na jednoj od ovih televizija u Dnevniku komercijalnih televizija u Dnevniku reportaža o upravi HAMAG Investa, o upravi da i o tome kako se kupili Iphoni, uprava tročlana, članovi kupili Iphone, kako se jede u meksičkim restoranima. Dakle, prema priloženim računima kako se jede u meksičkim restoranima, kako se često jede u kineskim restoranima. Sve prema priloženim računima. I izjava jedne od članica uprave HAMAG investa o tome kako je svaki račun bi bio u funkciji rada. Kaže radi se stalno, radi se neprekidno, svaki račun, svaka večera, sve je bilo u funkciji rada, ništa nije upitno. Ali onda vidim u izvješću za prvih 6 mjeseci da je realizacija programa HAMAG Investa na razini 11 milijuna kuna odnosno 14,5%. I koja je pouka? Da li uprava snosi sankcije, HAMAG Investa? Da li resorni ministar snosi sankcije i da li mi ovo izvješće raspravljamo zato da bi prebacivali političke fraze ili da bi u nekakvoj raspravi došli do zaključaka o tome što treba činiti ili mijenjati u funkcioniranju državne uprave korisnika proračuna za drugih 6 mjeseci. Kad je riječ o fiskalizaciji koju ste spomenuli prije neki dan se vozim autobusom i gospodin koji vozi autobus utrpava kofere i ima mobilnu fiskalnu blagajnu. Za 7 kuna mobilna fiskalna blagajna, optički čitač, svaki kofer traje po nekoliko minuta. I još je to bilo izdržljivo. To traje po pola sata. Ali kad su došli na red studenti, pa kad je rekao a sad studenti za kunu, pa za svakog opet za kunu ponovo po nekoliko minuta onda je to zaista djelovalo bizarno.
Hvala. Odgovor na repliku, Boro Grubišić.
Da, kolega Đurović i ja sam gledao izjavu gospođe iz HAMAG investa, iz Uprave HAMAG Investa koja je vrlo ljutito objasnila potrošnju kineske i meksičke restorane, tortilje i ne znam ni ja što sve nije se jelo skakavce i ne znam cvrčke. I bez imalo stida i srama je to objasnila da je to sve u korist dakle općeg hrvatskog dobra. Neka dadne ostavku, jer takvo objašnjenje je i sramotno i žalosno. I kad prvi put dođe ovdje onda će nas čut dobro, kad bude HAMAG imao svoje izvješće. A to da sa 7 kuna i Titanik potone za 7 kuna.
Domagoj Hajduković, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa evo kolega vi govorite lijevi, desni, a vi koji sjedite u centru sabornice ste ekskulpirani. Pa ja ne bih rekao. Jedinice lokalne samouprave doprinose nelikvidnosti i netransparentnom trošenju javnih sredstava koliko i država. Pa sad ću vam spomenuti recimo primjer Osječko-baranjske županije. Osječko-baranjska županija vam u kapitalnim investicijama troši tisuće kuna na tablete i mobitele, a govori da je to za unapređenje tečaja za porodilje u Našičkoj bolnici. Pa vas ja pitam kako tableti i smartphonovi pomažu znači tim sestrama da drže rodiljama kvalitetnije tečajeve. Kasnije smo saznali da to ipak nije tako, ali da li je to šlamperaj onda u županijskoj upravi. Pa recimo Cesting d.o.o. u kojem županija nema većinski udio, istina je ali ima 40 i nešto posto troši slagat ću vam sad ne znam točni iznos. Ali ako me sjećanje ne vara oko 4 milijuna kuna na reprezentaciju i darove. I onda se još ljuti kada ga vijećnici pitaju, dakle predsjednika uprave pa na što ste vi to ljudi taj novac trošili koji je član nadzornog odbora koji dolazi iz reda vladajućih uredno podržao dakle izvješće u kojemu se to spominje. Pa ću vam reći strojeve za palačinke koji se nabavljaju za 49000 kuna, dva su se nabavila, nije bilo objedinjene rasprave, natječaja nabave. Dakle, pa vas ja pitam kaki to strojevi za palačinke moraju biti kada sam ja na Njuškalu našao slične strojeve za puno manje novaca. I da vas na kraju pitam koliko HDSSB-ovih kadrova je zaposleno u županijskim institucijama u Osječko-baranjskoj županiji? Hoćemo samo Agenciju za očuvanje okoliša gdje vam sjede neke glasnogovornici HDSSB-a i slični, neki Matkovići iz HSP-a koji su valjda prožvakani u svim političkim opcijama ali daju podršku HDSSB-u u Županijskoj skupštini. Toliko o odgovornosti i ona biblijska ne vadite trun iz oka brata svojega dok ne vidite brvno u svom.
Hvala. Boro Grubišić, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Aleluja! Vi ste kolega Hajduković jel' izgubljeni i u vremenu i prostoru. Vi ne znate da ste ovdje u Hrvatskom saboru, a ne u zgradi Županijske skupštine dakle Osječko-baranjske županije u Osijeku. Ova pitanja postavite ili u Gradskom vijeću ili gradonačelniku Vrkiću koji dobro zna koga je sve zbrinuo i smjestio na nagovor svoga prijatelje Đapića koji ste u koaliciji zajedno sa HDZ-om, dakle trojna koalicija jel', trojni pakt imate tamo u Osijeku jel' pa smještavate sve svoje što god gmiže od HDZ-a, SDP-a i nekakve Đapićeve ne prave stranke jel', ne znam ja kakva je to stranka i tako ih zbrinjavate tamo pa se priupitajte koliko ste ih dosada već ubacili. A tako i Vrkić i ne zna jer on kaže da on ne upravlja Osijekom nego Đapić upravlja Osijekom jel'. A što se tiče lokalne samouprave ona je jedina i vidite ovu dubiozu od 11,5 milijardi kuna koliko je proračun u dubiozi. Lokalna samouprava i regionalna samouprava u RH je u plusu za 145 milijuna kuna. Malo pročitajte bolje, malo se informirajte, nemojte blebetati bez veze.
I na kraju Branka Juričev-Martinčev. Izvolite kolegice.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice, poštovani zamjeniče i pomoćniče ministra, kolegice i kolege. Gotovo da nema teme koja se nije dotakla nakon višesatne rasprave o ovom polugodišnjem izvješću, međutim kao i o proračunu tako i o ovome se može govoriti i satima i danima pa moram i ja iskazati svoje razočaranje i ogorčenje na pojedine stavke. Naime, manjak državnog proračuna u prvih 6 mjeseci je 11,4 milijarde kuna. Vidimo da iz dana u dan taj manjak je sve veći. Da ova Vlada želi smanjiti manjak to možemo vjerovati međutim činjenica je da to ne uspijeva što znači da radi krivo. Manjak se može smanjiti ili time što se smanje rashodi ili se povećaju ili bih rekla i povećaju prihodi. Što se tiče rashodovne strane već se danima bore s tim kako smanjiti rashode na uštrb zaposlenika u zdravstvu, školstvu, onih koje bi rekla već su dobro potplaćeni. Isto tako prihode su nastojali povećati time što se povećao PDV, to je išlo na uštrb naših građana. Ni tu nismo vidjeli onaj uspjeh koji se očekivao nakon povećanja PDV-a. Sigurno da bi jedino kvalitetno bilo da se prihodovna strana povećava novim investicijama, kvalitetnim investicijama, otvaranjem novih radnih mjesta, razvojem malog i srednjeg poduzetništva, rastom gospodarskih aktivnosti. Kolege su već pričale i spominjale su se brojke kako Ministarstvo gospodarstva od predviđenih 1,8 milijardi kuna svega je realiziralo 288 milijuna dok Ministarstvo poduzetništva i obrta od 700 milijuna svega 70 milijuna kuna. I kao što je i rečeno tu su iznosi koji su predviđeni, koji su utrošeni i za osobne dohotke i za materijalne troškove i troškove struje, vode, telefona, reprezentacije i slično. Još više žalosti činjenica kad idemo gledati podstavke. Tako u Ministarstvu gospodarstva imamo stavku subvencija trgovačkim društvima, poljoprivredi i obrtništvu. Od 1 milijarde utrošeno je i realizirano 139 milijuna. U Ministarstvu poduzetništva i obrta isto takvu stavku imamo. Znači ponovno subvencije svega 4,5%. Što možemo zaključiti? Da naši obrtnici, da naša trgovačka društva imaju sredstva nadohvat ruke ali da im ne trebaju takva bespovratna sredstva ili da su nesposobni. Dalje, jedna stavka o kojoj nitko nije govorio, promocija hrvatskog gospodarstva. Jako se razmećemo sa tom temom, puna su nam usta i naslovnice u novinama o promociji hrvatskog gospodarstva za koju je predviđeno ja bih rekla svega 2 milijuna kuna. U prvih 6 mjeseci, ne znam da li ste primijetili, 2,5%, 50 tisuća kuna. Recite mi što možemo očekivati od hrvatskog gospodarstva kad za takvu promociju smo iskoristili i uložili 50 tisuća kuna, 2,5%? Nadalje, privlačenje investicija. Posebna tema i o tome se jako puno priča i vjerujem da nema zastupnika ni člana Vlade koji ne bi podigao obje ruke da se realizira ova stavka u 100% iznosu pa onda da prvim rebalansom proračuna izdvojimo još toliko sredstava jer zasigurno onda manjak državnog proračuna u dogledno vrijeme bi bio znatno manji nego što je sad. Za privlačenje investicija utrošeno je 5,38%. Idemo dalje, jačanje poslovne konkurentnosti malih i srednjih poduzeća i obrtnika 8,6%. Razvoj malog i srednjeg poduzetništva i obrtništva 4,65%. Razvoj poduzetničke infrastrukture i poslovnog okruženja 3,74%. Iako ove brojke dovoljno govore o ulaganju Vlade u gospodarstvo, obrt i poduzetništvo ministar Linić ima hrabrosti prozvati poduzetnike, štoviše proglasiti ih odgovornim za ovu krizu. Pitam se na kraju tko još može poželjeti biti poduzetnik u RH? Tko ima volje investirati i otvarati nova radna mjesta, a znamo bez takvih ulaganja nema gospodarskog oporavka, nema značajnijeg povećanja prihoda i smanjenja manjka državnog proračuna. Hvala.
Hvala. Replika Ada Damjanac.
Poštovana potpredsjednice. Kolegice ja se nadam da je pomoćnik ministra dobro saslušao ovaj recept koji ste mu sada dali, recept idealan za rješavanje iz ove krize. Smanjiti rashode, povećati prihode vrlo jednostavno i lako rečeno. Međutim sve ono što se poduzima je upravo taj dio sanacije vraćanja dugova i to onih potraživanja koja su tek prispjela sada. dakle od ovih kredita koji se sada dižu ne uspijevaju se čak niti one kamate vraćati na one kredite koje ste vi digli. Dakle idealan recept ali malo će biti teže to realizirati, zato su svi ovi potezi Vlade upravo u tom smjeru.
Odgovor na repliku Branka Juričev-Martinčev.
Poštovana kolegice očito me niste razumjeli. Ja mislim da ne treba smanjivati rashode tako što se smanjuju primanja svima zaposlenima u zdravstvu i školstvu niti povećavati prihode na taj način da se povećava PDV. Ali prihode se treba povećavati na taj način ulaganjem u poduzetništvo, obrtništvo i gospodarstvo. Znači kada smo već planirali proračunom određena sredstva i ona su nedostatna, ali u svakom slučaju ajmo ih iskoristiti, ajmo ih dati u one namjene za koje smo ih predvidjeli. Hvala.
Završna riječ zamjenika ministra Borisa Lalovca.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Dame i gospodo zastupnici. Evo nakon 10, 11 sati današnje rasprava o proračunu oko izvršenja proračuna za 6 mjeseci ove godine, dosta burno i s jedne i s druge strane pokušalo se pokazati da ipak bez obzira na tešku gospodarsku situaciju da se ipak može zajedničkim nekakvim naporima izaći iz ove sustavne krize. Znači ovo nije nešto što se samo događa Hrvatskoj, ovakve rasprave se vode i u EU parlamentu i nije ništa neobično da imate uzvišenih tonova i nitko u tome smjeru i ne govori da je nešto negativno i da se određene sugestije koje se mogu dati da se ako se neke stvari mogu ispraviti da se isprave. Međutim meni je žao što se određene mjere koje su Vlada RH dala poduzetnicima tako bagateliziraju da evo sve to što smo dali određeni poticaj da je to kriva politika da je to jedan novac koji je bačen u vjetar, a da je to ajmo reći izgubljeni određeni dio prihoda, ja baš ne bih se složio s time jel sve ove mjere Vlade koje su rekle da trebaju rasteretiti gospodarstvo a tu smo rekli o brojnim pokazateljima u kojima se nalazi hrvatsko gospodarstvo da bez ovih mjera mislim da bi bili danas u još težoj situaciji da te mjere nisu bile poduzete. Da nije bilo ovoga zakona o kojem se danas ovdje govorilo a izravno je vezan za poduzetništvo za njihovo restrukturiranje taj iznos i nelikvidnosti i neisplata plaća bio bi sigurno još veći. Vlada se je aktivno uključila u rješavanje i restrukturiranje privrede sigurno bi još teža gospodarska situacija bila jel nikakvim nečinjenjem jedan dio gomilate tih dugova i jednostavno se problemi ne rješavaju. Ovdje je danas bilo govora o transparentnosti Zakona o financijskom poslovanju samo nema uvaženog zastupnika gospodina Bačića ali ću mu reći kada se vidimo, znači sve transakcije, svaka predstečajna nagodba je transparentna i cjelokupni proces predstečajne nagodbe se može vidjeti na stranicama FINA-e ne samo koliko je Porezna uprava sudjelovala u restrukturiranju dugova nego banke i drugi dobavljači. Tako da je to jedan potpuno drugačiji proces, znači odvija se na ne zatvorenim sjednicama itd. znači vrlo jasan je i transparentan je i može se za svakoga subjekta vidjeti na koji način i s koliko je restrukturiran i od strane države a i od strane drugih poduzetnika i banaka. I ovaj dio koliko god bolan bio da imamo manje prihode smatramo da je to poticaj privredi i imamo pravo tražiti i od privrede koja je nažalost od 2008.godine neki dio privrede je svojim pogrešnim odlukama investirao u nekretninski biznis to cijelo vrijeme govorimo. To nije nešto što se dogodilo samo u Hrvatskoj to se dogodilo i u susjednoj Sloveniji, to se dogodilo u Španjolskoj. Nedavno je bila jedna jako dobra reportaža što se dogodilo i sa Španjolskom zbog čega su nažalost ti izlasci iz krize toliko dugotrajni. Vidjeli ste u drugim zemljama da se puno brže izlazi dok u onim zemljama gdje je bio taj nekretninski biznis stvorio jako puno dio zamrznute imovine nažalost puno teže te zemlje izlaze iz krize i Hrvatska je jedna od tih zemalja gdje smo imali potpuno promašenu investicijsku politiku privatnog sektora gdje se ulagalo od 2008., 2009.u špekulativni dio nekretnina. Nažalost to teže ide budući da i banke imaju zaloge nad tim nekretninama i taj dio oporavka gospodarstva pogotovo građevinskog sektora koji je potpuno zalutao u jedan takav dio biznisa efekti su nažalost nisu kratkotrajni. Ne možete ih dati polučiti brze mjere. Kažem, vidite primjere drugih zemalja, primjer bio Španjolske gdje nisu samo ulagali u nekretninski biznis nego su ulagali u zračne luke gdje uopće nema slijetanja aviona, tako da je cjelokupni jedan takav dio model koji smo prihvatili od zapada, prihvatili su naši poduzetnici i zbog toga je jedan od glavnih razloga zašto nema gospodarskog rasta koji mi mislimo da se može naći kroz građevinske firme jer su one potpuno insolventne. I zbog toga ova mjera podizanja njihovog kapitala, smanjivanja doprinosa, rasterećenja određenih parafiskalnih nameta i jedina i ispravna mjera da poticanja privrede jel bez obzira koliko god možemo da smo u tom dijelu i prikupili taj dio prihoda da smo deficit … 13 milijardi nego da smo imali 9 milijardi ako to nije ostavljeno u privredi neće moći dati dugoročni efekt. Kratkoročni efekt možete zatvoriti u javnim financijama nekim interventnim mjerama međutim sve te interventne mjere imaju reperkusiju i na privredu. Mi smo se odlučili dati privredi i cijelo vrijeme zato i od njih tražimo da se aktivnije uključe i oni u restrukturiranje tog privatnog sektora a ne da to radi država kroz Zakon o financijskom poslovanju i predstečajnim nagodbama i banke i svi vjerovnici da zapravo se uključe u restrukturiranje privrede. I rekao sam, nema održivih javnih financija bez stabilne privrede. Ova Vlada zapravo nije išla da ide u snažne rezove nego je išla zapravo da onaj dio troškova, onaj dio što može uštedjeti ali s druge strane da podršku privredi. I zato bih molio da u tom kontekstu i gledate ovaj dio izvršenja proračuna jer sve su snage zapravo date da se zapravo privreda čim prije oporavi i da onda možemo razgovarati na drugačiji način. Još jednom vam zahvaljujem na vašoj raspravi i kroz mjesec danas će vjerojatno biti u ovom Visokom domu i rebalans proračuna i najvjerojatnije i prijedlog proračuna za 2014. godinu tako da ćemo svakako o ovim temama koje su važne i bitne za Hrvatsku još uvijek razgovarati dosta u ovom Visokom domu do kraja godine. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O Izvješću ćemo glasati naknadno.
Sad bismo išli na izjašnjavanje o odrađenim točkama dnevnog reda. Pa idemo po redu. Prijedlog Izvještaja o izvršenju Državnog proračuna RH za prvo polugodište 2013. godine i prijedlog polugodišnjeg Izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za prvo polugodište 2013. godine. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog polugodišnjeg izvještaja. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 81 glas za, 31 glas protiv i 1 suzdržanim glasom usvojen odnosno doneseno polugodišnje Izvješće o izvršenju Državnog proračuna RH za prvo polugodište 2013. godine. Dajem na glasovanje prijedlog polugodišnjeg Izvještaja o primjeni fiskalnih pravila. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 81 glas za i 32 glasa protiv donesen polugodišnji Izvještaj o primjeni fiskalnih pravila za prvo polugodište 2013. godine. Sukladno odredbi članka 111. Zakona o proračunu dajem na glasovanje: Prvo, Odluku o davanju suglasnosti na polugodišnji Izvještaj o izvršenju Financijskog plana Hrvatskih voda za prvo polugodište 2013. godine. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je predložena odluka donesena većinom glasova, 81 glas za, 5 glasova protiv i 28 glasova suzdržanih. Drugo, dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na polugodišnji Izvještaj o izvršenju Financijskog plana Hrvatskih cesta za prvo polugodište 2013. godine. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je predložena odluka donesena većinom glasova, 82 glasa za, 33 protiv i 1 suzdržanim glasom. Treće, dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na polugodišnji izvještaj o izvršenju Financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za prvo polugodište 2013. godine. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je predložena odluka donesena većinom glasova 83 glasa za i 34 glasa protiv. 4. Dajem na glasovanje odluku o davanju suglasnosti na Polugodišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za prvo polugodište 2013.godine. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultata. Utvrđujem da je predložena donijeta većinom glasova 83 glasa za i 34 glasa protiv. 5. Dajem na glasovanje odluku o davanju suglasnosti na polugodišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Agencije za upravljanje državnom imovinom za period 1. do 6.2013.godine. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultata. Utvrđujem da je predložena odluka donešena većinom glasova 83 glasa za i 33 glasa protiv. Idemo na sljedeće.
Sada ćemo raspraviti: - Prijedlog Zakona o inspekciji cestovnog prometa i cesta, prvo čitanje, P.Z. br. 478.; Predlagatelj Zakona je Vlada Republike Hrvatske, prijedlog akta primili ste u pretince. Kod donošenja ovog Zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje Zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. A izvješća ste primili na sjednici. Uvodno će obrazložiti Prijedlog zakona zamjenik ministra kolega Zdenko Antešić. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora, gospođe i gospodo zastupnici. Nekoliko riječi o ovom Zakonu. Kako je Republika Hrvatska 1. srpnja 2013. godine postala članica Europske unije i time preuzela mnogobrojnu legislativu iz područja cestovnog prometa i cesta ukazala se potreba za usklađivanje zakona inspekcije i cestovnog prometa i cesta sa nizom važećih propisa i zakona iz područja cestovnog prometa i cesta a koji su se već uskladili sa propisima Europske unije. Normativnu podlogu važećeg sustava iz područja cestovnog prometa i cesta čini Zakon o cestama, Zakon o prijevozu u cestovnom prometu, Zakon o radnom vremenu i obveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za bilježenje u cestovnom prijevozu, Zakon o sigurnosti prometa na cestama, Zakon o prijevozu opasnih tvari. Predmetno usklađenje ima za cilj osigurati što kvalitetniji i efikasniji inspekcijski nadzor provedbe navedenih zakona. Prijedlogom novog Zakona o inspekciji cestovnog prometa i cesta rad inspekcije bio bi učinkovitiji i transparentniji. Nužne su novine u pogledu strukture i organizacije inspekcije te usmjeravanje i nadzor rada iste sukladno navedenim zakonima koji su se uskladili sa pravnom stečevinom Europske unije. Ovim Zakonom uređuje se, prvo nadzor nad provedbom odredaba zakona i podzakonskih i drugim propisa u području javnog, cestovnog prijevoza putnika, javnog cestovnog prijevoza tereta, sigurnosti prometa na cestama, prijevoza za vlastite i osobne potrebe, prijevoz za opasne tvari, pružanje kolodvorskih usluga na autobusnim i teretnim kolodvorima, održavanje zaštite rekonstrukcija i izgradnja cesta, radnih vremena mobilnih radnika, kontrole uređaja za bilježenje u cestovnom prijevozu i kontrole radionica za koje služe za provjeru, pregled, ugradnju ispitivanje tahografa. I drugo, prijedlogom novog Zakona o inspekciji cestovnog prometa i cesta bi se utvrdilo točno definiranje ovlasti i pravila postupanja inspektora, zatim donošenje godišnjeg programa rada, ustrojavanje posebnih jedinica i mobilnih ekipa inspekcije i međunarodna suradnja, odnosno radna područja Europske unije. Novine u Prijedlogu zakona o inspekciji cestovnog prometa i cesta su trajna i kontinuirana specijalistička edukacija inspektora, zatim kontrola informacijskih sustava prijevoznika, kontrola baze podataka prijevoznika i drugih nadziranih subjekata, kontrola tereta u i na vozilu, kontrola mase vozila sa i bez tereta, kontrola osovinskog opterećenja i dimenzija vozila sa i bez tereta. Novina u Prijedlogu zakona o inspekciji cestovnog prometa i cesta je i proširenje ovlasti inspektora u dijelu služenja označenim vozilima sa svjetlosnim i zvučnom opremom, izrađivanje foto zapisa i zahtijevanje uzorkovanja i ispitivanja građevinskih materijala, utvrđivanje osnove za nadzor temeljem predstavki i obveza obavješćivanja u roku podnositelja predstavke, pregled taxi vozila sa pravne osobe, produljenje roka isključenja vozila iz prometa, mogućnost otklanjanja nedostataka usmenim rješenjem, propisivanje rokova. Također novina je i u dijelu obavljanja poslova nadzora i donošenja rješenja o ovlasti inspektora na način da se ukida povjerenstvo za žalbe čije članove imenuje Vlada Republike Hrvatske a propisuje se mogućnost pokretanja upravnog spora tužbom. Donošenje ovoga zakona imati će za posljedicu usklađivanje i primjenjivost propisa iz područja cestovnog prometa i cesta sa odredbama posebnih zakona sa ciljem omogućavanja i dobivanja ovlasti obavljanja nadzora nad primjenom istih te učinkovit sustav unutarnje kontrole, redovit nadzor i otklanjanje raznih nepravilnosti.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne žele. Otvaram raspravu. Prvi na redu je u ime Kluba SDP-a kolega Tomislav Žagar.
Hvala poštovana potpredsjednice Hrvatskoga sabora, uvaženi zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Klub SDP-a podržava donošenje Prijedloga zakona o inspekciji cestovnog prometa i cesta jer smatramo da omogućava učinkovitiji, transparentniji i efikasniji rad inspekcije kao i usklađenost sa praksom rada prometne inspekcije u drugim državama članicama Europske unije. Gdje napominjemo da su nužne novine u pogledu strukture i organizacije inspekcije te usmjeravanje i nadzor rada inspekcije sukladno zakonima koji su preuzeli obvezu usklađenja sa pravnom stečevinom Europske unije. Budući da su se zakoni nad kojima inspekcija obavlja nadzor uskladili sa propisima Europske unije tako i ovaj Prijedlog zakona o inspekciji cestovnog prometa i cesta zahtjeva usklađenje sa istim. Na ovaj način se osigurava primjenjivost i usklađenost propisa iz područja cestovnog prometa i cesta s odredbama posebnih zakona, Zakona o prijevozu u cestovnom prometu, Zakona o cestama, Zakona o radnom vremenu, obveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za bilježenje u cestovnom prometu, Zakona o prijevozu opasnih tvari, Zakona o sigurnosti prometa na cestama. U klubu SDP-a smatramo da je ovaj zakonski prijedlog dobar jer definira i osigurava kvalitetniji i efikasniji inspekcijski nadzor u provedbi odredaba zakona koji su vezani uz sigurnost cestovnog prometa i cesta. Ovim zakonskim prijedlogom reguliraju se prava, dužnosti i ovlasti inspektora i ovlaštenih službenika inspekcije, kao i koje poslove osim nadzora inspektori obavljaju te navode se prava i obveze inspektora u provođenju inspekcijskog nadzora. Ono što je posebno važno, propisana je inspekcije u obavljanju nadzora te uvjeti kada su inspektori ovlašteni pregledati poslovne prostorije, vozila, opremu, kao i poslovne knjige, pregled tereta, planova programa, ugovora i ostale dokumentacije, mjerenje mase vozila, pregled stanja cesta, izvršenih radova na održavanju cesta i njihovog zaštitnog pojasa. Precizno definiranje ovih ovlasti je veoma važno upravo zbog činjenice o nailasku na niz poteškoća s kojima će inspektori biti suočeni u svom radu, a posebno u smislu nadležnosti u odnosu na različite prije navedene posebne zakona. Pa je tako definirana ovlast izdavanja privremene zabrane prilikom obavljanja inspekcijskog nadzora i uvjeti privremenog isključenja vozila iz prometa. Ono što posebno u klubu SDP-a podržavamo, a s obzirom na niz problema koji su se pojavljivali i koji se svakodnevno pojavljuju, a direktno je vezano uz sigurnost sudionika prometa jer mogućnost da inspektor u obavljanju inspekcijskog nadzora nad korištenjem cesta, planiranju, građenju i održavanju javnih cesta ovlašten narediti radnje koje otklanjanju nedostatke na cestama, privremene obustave radova ako su suprotni odredbama zakona, obustavu prometa i druge radnje ako se utvrdi da se na njima ne može odvijati promet na siguran način. U smislu transparentnosti i javnosti rada ono što posebno pozdravljamo je propisana obveza vođenja očevidnika o obavljenim inspekcijskim pregledima i poduzetim mjerama temeljem pravilnika kojeg donosi ministar nadležan za promet. I na kraju, budući da se ovim zakonskim prijedlogom definiraju jasne ovlasti i odgovornosti za pojedine postupke, osigurava transparentnost i jednostavnost postupka, kvalitetan i efikasan inspekcijski nadzor, učinkovit sustav unutarnje kontrole i redoviti nadzor, sprečavanje i otklanjanje raznih nepravilnosti, klub SDP-a će podržati donošenje ovog zakona. Hvala.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnik Hrvatskih laburista kolega Nenad Pleše.
Uvažena potpredsjednice Hrvatskog sabora, zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Cilj prijedloga ovog zakona je usklađivanje sa propisima i zakonima Europske unije kako bi rad inspekcije cestovnog prometa i cesta bio …, transparentniji, efikasniji. Konzultirajući sam prijedlog zakona i brojne web stranice nisam pronašao veće nedostatke u prijedlogu zakona koje bi mogao izdvojiti. Jedan od razloga je to, svakako taj što na sam prijedlog zakona nisu zaprimljena očitovanja niti primjedbe zainteresirane javnosti što upućuje na zaključak ako nema većih negodovanja glede novoga zakona, ali u članku 13. kaže u obavljanju inspekcijskog nadzora inspektor je ovlašten izvršiti pregled poslovnih i drugih prostorija. Za ove poslovne prostorije mi je jasno, ali za ove druge prostorije mi nije jasno, naročito ako su poslovne prostorije u obiteljskoj kući. Da li to znači da će onda inspektor izvršiti nadzor u kuhinji, odnosno wc-u ili negdje drugdje. U nadležnosti inspektora je nadzor nad provođenjem Zakona o prijevozu na cestama u cestovnom prometu, Zakona o radnom vremenu, obveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za bilježenje u cestovnom prometu, Zakona o prijevozu opasnih tvari, kao i Zakona o sigurnosti prometa na cestama. U posljednje vrijeme najveći interes javnosti bio je usmjeren na pojačan nadzor auto taxi prijevoza i to uglavnom zbog neodgovarajućih kvalifikacija vozača. Činjenica je kako vozač taxija prema zakonu mora imati vozačku dozvolu B kategorije i isto tako završenu školu za vozača. Kako mnogi vozači nemaju tu srednju školu ostavljena im je mogućnost prekvalifikacije, odnosno dokvalifikacije nakon koje tu djelatnost mogu obavljati. Primjedbe se tiču cijena tih prekvalifikacija jer su one uglavnom skupe što je neprimjereno s obzirom na broj nezaposlenih u državi. Jedan taxi prijevoz istaknuo je kako su suočeni s nedostatkom radne snage budući da mali broj potencijalnih kandidata ima odgovarajuću stručnu spremu, a prekvalifikacije si ne mogu priuštiti. Jedno od rješenje je rad bez odgovarajuće kvalifikacije što u konačnici sanira inspekcija cestovnog prometa i cesta. Moja promišljanja su, iako nije direktno vezano uz prijedlog ovog zakona, dakle kreću u smjeru olakšavanja prekvalifikacija za neposlene osobe kako bi im olakšao nalaženje posla. Novi zakon o inspekciji cestovnog prometa trebao bi omogućiti efikasnije postupanje inspekcije pa veliki problem i dalje ostaje niska educiranost prijevoznika jer nema svijesti o potrebi stalne edukacije poslodavaca i radnika u sektoru. Mnoge nepravilnosti tiču se zlouporabe radnog vremena i manipuliranje digitalnim tahografima od strane prijevoznika što je ponovo posao za inspektore. Kako bi se podigla razina sigurnosti na cestama smatram kako je pojačan nadzor u tom smjeru dobrodošao. Tahograf je uređaj koji bilježi brzinu, prijeđeni put, vrijeme, odmor i vrijeme vožnje vozača. Sva teretna vozila mase iznad 3,5 tone i autobusi moraju imati analogne tahografe, a od 1. siječnja 2009. godine sva takva novoregistrirana vozila moraju imati digitalne tahografe. Prihvaćanjem europskih propisa, među ostalima i Zakonom o radnom vremenu, obveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za bilježenje u cestovnom prometu, Hrvatska je prihvatila poštovati socijalne uvjete u cestovnom prometu. Inspekcija cestovnog prometa i policijski službenici dužni su na cesti i u prostorijama prijevoznika provoditi i provjeravati zakon i na temelju njega donesene propise. Inspekcija cestovnog prometa u suradnji s prometnom policijom provodi pojačani nadzor posebnog linijskog prijevoznika učenika od škole do škola, a koji se obavlja sukladno odredbama Zakona o prijevozu u cestovnom prometu odnosno pravilniku o posebnim uvjetima koje moraju ispunjavati autobusi koji organizirano prevoze djecu. Prema podacima Centra za vozila Hrvatske potvrdu o ispunjavanju uvjeta za prijevoz školske djece ima 2081 autobus. Unatoč tome što posjeduju spomenutu potvrdu utvrđeno je da pojedini autobusi ipak ne ispunjavaju sve propisane uvjete za prijevoz školske djece. Rezultat rada inspektora na terenu je čak 133 utvrđena prekršaja. Među prekršajima na prvome mjestu je nevaljana dokumentacija. Vozači ne posjeduju potvrdu o ispunjavanju uvjeta za autobus kojim se prevoze djeca, te su ti autobusi isključivani iz prometa, a djeca su do škole prevezena ispravnim autobusima. Zabilježeno je 25 prekršaja neposjedovanja ugovora i popisa putnika, odnosno učenika koji se prevoze, a koji se sukladno propisima tijekom obavljanja posebnog linijskog prijevoza moraju nalaziti u vozilu. U 8 je slučajeva utvrđen prekršaj … [[Govornik se ne razumije.]] što zakonski nije dozvoljeno, jer posebni linijski prijevoz učenika može obavljati samo na osnovi sklopljenog pisanog ugovora isključivo između naručitelja prijevoza i prijevoznika. Najveću opasnost po sigurnost djece ipak predstavljaju autobusi kod kojih je utvrđena tehnička neispravnost, te su ti autobusi redovito isključeni iz prometa i privremeno im oduzete registarske pločice. U praksi nam se događaju i neke negativne situacije i u nadzoru. Autotrans d.o.o. Rijeka kao prijevoznik i putnici u korištenju prijevoznih usluga i Zračne luke Rijeka na otoku Krku prema Rijeci bili su izloženi popriličnoj neugodnosti. Autotrans je sa Zračnom lukom Rijeka d.o.o. sklopio ugovor o uslugama prijevoza putnika za razdoblje od ožujka do 31. prosinca ove godine. Predmet ugovora je prijevoz putnika iz Rijeke do Zračne luke Rijeka i obrnuto s obzirom da ne postoji javni linijski prijevoz iz zračne luke do većih odredišta u Primorsko-goranskoj županiji. Zračna luka Rijeka je za 2013. godinu ugovorila dodatne letove s kompanijama širom Europe u namjeri dovođenja što većeg broja turista na to područje. S obzirom da ne postoji javni linijski prijevoz, a u nastojanjima da turistima omogući odlazak i dolazak sa Zračne luke Rijeka ugovorila je prijevoz autobusima Autotransa. No, 3. lipnja inspektor Službe inspekcije cestovnog prometa obavio je inspekcijski nadzor na autobusu Autotransa u Zračnoj luci Rijeka nakon čega je isključio iz prometa uz obrazloženje kako je njime obavljen javni linijski prijevoz putnika na relaciji Zračna luka Rijeka – Rijeka. Putnici su iskrcani iz autobusa na rampi Zračne luke, te upućeni da sami snalaze za prijevoz do svojih odredišta. Način i postupak inspektora nikako nije u službi unapređenja turizma. Sve akcije koje je poduzela Zračna luka Rijeka u dogovaranju novih letova i dovođenju novih turista dovedeni su u pitanje. Na kraju, ali ne manje važno potrebno je utvrditi način inspekcijske službe mogu, na koji način inspekcijske službe mogu izvršiti svoje zakonom određene ovlasti a da pritom ne narušavaju ugled Republike Hrvatske kao poželjne turističke destinacije kojoj svi težimo. Inspekcija cestovnog prometa i cesta mogla bi daleko više napraviti kad se radi o sanaciji i popravku cesti u njihovom zaštitnom pojasu. Za vrijeme obilnog snijega ove zime došlo je do klizišta na cesti Delnice – Brod na Kupi da je lijevi vozni trak propao 70 cm. Pola godine ova cesta stoji ne sanirana. Dolazi zima i mi Gorani s pravom se pitamo da li će preostali vozni trak izdržati ovu zimu ili će klizište povući za sobom preostali dio ceste, pa čak i magistralni vodovod koji prolazi u neposrednoj blizini, te će Delnice i pola Gorskog kotara ostati bez vode. Šteta koja je do sada prouzročena gospodarstvenicima ovoga kraja je velika zbog nemogućnosti prometovanja vozilima iznad 20 tona. Cesta Delnice – Brod na Kupi najbliža je poveznica ovoga dijela Slovenije sa Riječkom lukom i sigurno zaslužuje bolji tretman. I sad bih na kraju još samo pitao zamjenika ministra vezano uz autoceste i ograničavanja brzine vožnje na tim autocestama, odnosno preusmjeravanje promet u jedan vozni trak da li je moguće i snižavanje naplata cestarina. Jer u nekim susjednim zemljama kada je ograničena brzina vožnje na autocestama odnosno preusmjeravanje u vozni trak cestarine su bitno drugačije, bitno manje nego za potrebe vožnje. Hvala lijepo.
Igor Češek, replika.
Zahvaljujem potpredsjednice. Kolega Pleša, vi ste govorili o ovlastima inspektora i kolega Žagar u ranijoj raspravi je naglasio kako će rad inspektora biti transparentan. Može biti. No, hoće li izbori inspektora biti transparentan? U postojećem zakonu članak 5. kazuje da inspektor mora imati visoku stručnu spremu prometne, građevinske, pravne ili ekonomske struke. Međutim, u ovom prijedlogu zakona članak 6. stavak 2. govori da inspekcijski nadzor mogu obavljati i drugi državni službenici i ministarstva po posebnom ovlaštenju ministra nadležnog za promet uz ispunjavanje propisanih uvjeta za obavljanje inspekcijskih poslova. Tko propisuje te uvjete? Ako propisuje ministar, da li taj inspekcijski nadzor može vršiti i nekakav referent u ministarstvu? Dakle, upitan je način transparentnosti odabira osoba koja će izvršiti inspekcijski nadzor. Hvala.
Odgovor na repliku, Nenad Pleše.
Pa slažem se kolega, svakako da je i upitno na koji način će se vršiti odabiri inspektora cestovnog prometa, jer budući da inspektori obavljaju sve veći obim posla koji im je potrebno treba povesti računa da to ipak budu više kvalificirani i visoko kvalificirane osobe, da to ne rade referenti koji eventualno sjede u nekakvim kancelarijama pa bi evo shodno tome trebalo obaviti nekakav inspekcijski nadzor, a možda im je školska sprema sasvim neka druga, a ne vezano uz cestovni promet. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika HNS-a kolegica Nada Turina Đurić.
Poštovana gospođo potpredsjednice, gospodine zamjeniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa ja ću vrlo kratko u ime kluba HNS-a reći mi ćemo podržati zaključak da ovaj zakon ide u drugo čitanje. Naime, radi se uglavnom o usklađenju naše legislative sa legislativom EU u ovom području. Budući da smo imali vrlo aktivnu raspravu na Odboru za pomorstvo, promet i infrastrukturu gdje je dat čitav niz sugestija i otvorene su neke teme mislim da će biti osobito korisno da do drugog čitanja se vide mogućnosti kako unaprijediti ustvari kroz ovaj zakon rad inspekcije. Ono što je najviše ustvari bilo naglašavano je sama provedba, odnosno način rada i mogućnost stvarnog djelovanja na terenu gdje je većina kolega zastupnika na odboru zaključila da u susretu sa tim problemima na terenu ustvari inspekcija vrlo često ne može naložiti izvršenje nekog posla na način kako je to konstatirano zapisnikom jer se nakon što sama inspekcija odradi svoj posao uglavnom dođe do prepiranja čija je nadležnost da se određeni posao obavi na ovaj način kako je inspekcija naložila. Tako da pretpostavljam da je najveći problem u cijeloj ovoj priči oko inspekcije jest ustvari obim posla kojeg ona obavlja i na koncu broj ljudi koji to obavlja i onda sama provedba zakona. Naravno da što se tiče ovih izmjena u smislu poboljšanja koja se uvode u ovom zakonu će HNS podržati. Ono što evo kao jedna mala sugestija je išlo iz diskusije sa mojim kolegama u klubu. Naime, u ovim izmjenama možda jest upitna ta nemogućnost da se podnose žalbe u postupku jer je izbrisano tijelo koje odlučuje o žalbama tj. povjerenstvo za žalbe i to sukladno odredbama Zakona o općem upravnom postupku. I to jest u skladu sa izmjenama Zakona o upravnom postupku i pretpostavljamo da se želi postići veća jednostavnost postupka a time i njena efikasnost iz kvalitete. Međutim, uistinu nismo sigurni da li ćemo postići pravi cilj usklađivanjem jednog oblika pravnog lijeka bez obzira što se može pokrenuti upravni spor. Vjerojatno da bi u samom postupku puno više bilo žalbi, odnosno da bi žalbe izražavale stvarno stanje stvari nego što bi se to moglo učiniti u upravnom sporu. Međutim, to je neko drugo pitanje, ali je sugerirano da to jest određeni problem. Evo u prvom čitanju HNS će podržati prijedlog ovog zakona. Hvala.
Hvala. Pojedinačnu raspravu nastavljamo. Kolega Frano Matušić nije prisutan pa gubi pravo rasprave po ovoj točci. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno.
Prijedlog zakon o inspekciji cestovnog prometa i cesta, prvo čitanje, P.Z. br. 478. Rasprava o prijedlogu je zaključena. u skladu sa prijedlozima radnih tijela Hrvatskog sabora dajem na glasovanje sljedeći zaključak: "1. Prihvaća se Prijedlog zakon o inspekciji cestovnog prometa i cesta, 2. Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenje uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona". Molim da se izjasnimo o prijedlogu zaključka. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Ima. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova sa 113 glasa za i 4 suzdržana glasa donesen predloženi zaključak.
I još ćemo raspraviti - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o žičarama za prijevoz osoba, prvo čitanje, P.Z. br. 479. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Kod donošenja ovog zakona primjenjuje se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Izvješća ste primili na sjednici. Uvodno će obrazložiti prijedlog zamjenik ministra Zdenko Antešić.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo zastupnici. U Republici Hrvatskoj područje žičara uređeno je Zakonom o žičarama za prijevoz osoba i provedbenim propisima, odnosno pravilnicima donesenim na temelju tog zakona s kojima je ostvareno potpuno usklađivanje s Direktivom 2000/9 EZ o žičarama za prijevoz osoba te je isto notificirano Europskoj komisiji. Predviđeno je i propisano da žičare mogu raditi samo na temelju odobrenja za rad žičare koja uz propisane uvjete daje Ministarstva pomorstva, prometa i infrastrukture koja su u ovom trenutku izdana za 9 žičara. I to u Dubrovniku za žičaru Dubrovnik-Srđ, u Zagrebu za žičaru Uspinjača Zagreb ZET, na Sljemenu za žičaru trosjed Crveni spust, Bijela vučnica i Zelena vučnica, u Delnicama za žičare dvosedežnica Radeševo, vučnica Pribinić i vučnica Petehovac, na Bjelolasici za žičaru vučnica Tintilinić. Prvenstveni cilj donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o žičarama za prijevoz osoba je usklađivanje s odredbama Zakona o koncesijama. U postojećem Zakonu o žičarama za prijevoz osoba propisano je da se koncesijom stječe pravo građenja određenih vrsta žičare i upravljanje žičarom koje uključuju gospodarsko korištenje žičara. Sukladno odredbama Zakona o koncesijama u zakonu je određeno da se u području žičara koncesije mogu davati za gospodarsko korištenje općeg i drugog dobra, zatim koncesije za javne radove i koncesije za javne usluge. Koncesija za javne usluge i koncesija za javne radove daje se za pravo obavljanja usluga javnog prijevoza osoba, odnosno za građenje žičara u svrhu obavljanja usluge javnog prijevoza. Koncesije za gospodarsko korištenje općeg i drugog dobra daju se za građenje i upravljanje žičara u svrhu obavljanja isključivo komercijalne djelatnosti, a bez obveze pružanja javne usluge. Javnom uslugom smatrat će se pružanje javne usluge te izgradnja građevina u svrhu pružanja javne usluge ukoliko se ta usluga i realizacija tih radova pružaju na način i pod uvjetima kako je to odredio davatelj koncesije. U slučaju koncesije za javne radove ili koncesije za javne usluge objekt žičare po isteku ugovora o koncesiji prelazi u vlasništvo davatelja koncesije bez naknade. Određeno je da se na sva pitanja u vezi s koncesijama iz područja žičara koja nisu uređena zakonom primjenjuju odredbe Zakona o koncesijama. Koncesije daju nadležna tijela jedinica lokalne samouprave uz prethodnu suglasnost Državnog ureda za upravljanje državnom imovinom, ministarstva nadležnog za financije i ministarstva te da je naknada od koncesija prihod proračuna jedinica lokalne samouprave. Sukladno odredbama zakona predviđa se da će koncesije se dati u Dubrovniku za žičaru Dubrovnik-Srđ, u Zagrebu za žičara-uspinjača Zagreb-ZET, na Sljemenu za žičaru Trosjed-Crveni spust, u Delnicama za žičaru … Deševo, na Bjelolasici za tri dvosedežnice i na Platku za dvosedežnicu. Ostalim odredbama zakona izuzimaju se od primjene … za skijanje na vodi te se ukidaju odredbe o istražnom tijelu, a za istragu … događaja odgovoran je upravitelj žičare ne dovodeći u pitanje obvezu istrage ozbiljnih nesreća i nesreća od strane nadležnih tijela RH. Za zakon predviđeno je savjetovanje sa zainteresiranom javnošću od 21.veljače do 15.ožujka 2013.i to je provedeno i primjedbe su djelomično prihvaćene. Hvala.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a kolega Josip Borić.
Hvala lijepo potpredsjednice. Uvaženi zamjeniče sa suradnicima. Dosadašnji Zakonom o žičarama za prijevoz osoba uređuje se između ostalog stjecanje prava građenja određenih vrsta žičara i upravljanje žičarom koje uključuje gospodarsko korištenje istih. Ovim zakonom čuli smo implementiraju se odredbe Direktive 2000/9 EU zajednice o žičarama za prijevoz osoba. Dvije najvažnije novine i sam zamjenik se osvrnuo na njih, u skladu sa zakonodavstvom EU jest provođenje istraživanja nesreća u području žičara od strane neovisnog istražnog tijela te se ovim prijedlogom ukidaju odredbu o istražnom tijelu i ispravlja se pojam ozbiljna nesreća gdje se brisao nastavak koji je pod ozbiljnom nesrećom smatrao veliku materijalnu štetu koja je šteta koje istražno tijelo može odmah procijeniti najmanje na tri milijuna kuna. Sukladno Zakonu o koncesijama određeno je da se u području žičara mogu davati koncesije za gospodarsko korištenje općeg ili drugog dobra, koncesije za javne radove i koncesije za javne usluge. određena su i izuzeća od davanja koncesija i izuzeća od plaćanja koncesijske naknade. Koncesije daju nadležna tijela jedinica lokalne samouprave uz prethodnu suglasnost Državnog ureda za upravljanje državnom imovinom i ministarstva nadležnog za financije odnosno Ministarstva pomorstva, prometa i infrastrukture. Ono što je vrlo važno naknade od koncesija prihod su proračuna jedinica lokalne samouprave. Čuli smo ponešto o žičarama, ono što je dostupno i što se zna u Hrvatskoj imamo tri žičare i 13 vučnica, svejedno imamo i svjetske olimpijske prvake u skijanju. Međutim dvije su odredbe u javnoj raspravi izazvale najviše interesa a to su odredbe koje se tiču ukidanja neovisnog tijela jel se možda i s pravom od onih koji se sada bave žičarama i koji rade na žičarama postavlja pitanje, a tko će to biti nadležan u slučaju ne daj Bože bilo kakve nesreće. Ispada da će na kraju rješavati sve istražni sudac i policija, a da će za neke manje kvarove ili incidente na žičari biti odgovoran voditelj žičare jer da europsko zakonodavstvo kaže da neovisna istražna tijela postoje samo za zračni, željeznički i pomorski promet. Mi se s time u klubu možemo složiti, međutim mislim da je trebalo uvažiti i neke primjedbe s obzirom da su i neki pravilnici na snazi koji uređuju upravo to područje kako ne bi došlo do različitih tumačenja. A drugo, što će zasigurno izazvati možda i najveći interes javnosti jest dodjela koncesija. Prije svega one koje su najisplativije, a čuli smo jednu, a to je koncesija za žičaru u Dubrovniku gdje je evo kaže gradonačelnik zadovoljan, međutim nezadovoljan je onaj koji ju je izgradio tj. obnovio nakon što je ista u Domovinskom ratu uništena. I oni se s pravom boje ukoliko se primjeni Zakon o koncesijama u ovakvom obliku i ovakvom izričaju članka, zaista što će se desiti ukoliko netko ponudi po Zakonu o koncesijama neko drugo poduzeće veću cijenu ili veći prihod lokalnoj samoupravi a sudjelovao nije u ničemu što se tiče aktualne obnove i žičare koje dan danas rade. Mislim da nam je bio bliži prijedlog amandmana kojeg je podložila Dubrovačko-neretvanska županija tj. grad Dubrovnik i da se to moglo uvažiti jer su se obvezali da će ponuditi ekonomski najpovoljniju cijenu davatelja koncesije, a koji iznos za svaku kalendarsku godinu ne može biti manji od 25% od neto cijene ukupno godišnje prodanih karata. Ukoliko se godišnjim obračunom utvrdi da prihvaćeni godišnji iznos naknade odabranog ponuditelja, a predstavlja manji iznos od 25% od neto cijene ukupno godišnje prodanih karata razliku od prihvaćenog godišnjeg iznosa naknade do 25% neto cijene ukupno godišnje prodanih karata će koncesionar isplatiti davatelju koncesije najkasnije do 28.veljače naredne godine za prošlu kalendarsku godinu. Zaista postoji mogućnost da se javi jedna tvrtka, nevažno kojeg naziva, koji je navesti da će prodati ne znam po Zakonu o koncesijama toliko i toliko tisuća karata, da će ju ostvariti toliku i toliku dobit iako možda pojma nemaju o toj žičari i njezinom poslovanju i da će slijedom toga biti prisiljena dobiti i tu koncesiju. Naravno da je dobro da lokalna samouprava sudjeluje od početka u svemu tome i da je to prihod smog grada Dubrovnika ali mislim da je možda bilo prilika da se kroz ovaj Zakon to podrobnije riješi. Jer postoji interes i za neke druge žičare koje bi se mogle graditi u budućnosti. Prije svega mislim na žičaru Makarska-Biokovo i Opatija-Učka pa i Rabac-Labin koji i jesu u nekakvim najavama kojima se već i ozbiljno radi i pristupa kako to koncesioniranje ne bi oštetilo one koji su se potrudili staviti ih u funkciju a da onda kažem, netko na nekakvom natječaju zato jer je snimio da je taj posao vrlo profitabilan koliko sam ja imao priliku saznati već nakon tri godine taj posao se isplati. Koncesija nije plaćena jer nije bilo moguće ju izdati. Zato pozdravljam ovaj Prijedlog zakona da se i to riješi i da lokalna samouprava ima od toga koristi ali da ne dovedemo onda to do apsurda. Mislim da to ne bi bio interes ni lokalne samouprave ni državi. I da je možda trebalo već u ovom dijelu prijedloga zakona to koncesioniranje podrobnije riješiti jer Zakon o koncesijama je općenit i nigdje nije specificirao tko šta i na koji način mora riješiti. Mislim da je ovo bio razuman prijedlog i mi bi u Klubu HDZ-a bili zadovoljni kada bi se on uvažio. Hoće li to tako biti ili ne, kažem ovisi o volji predlagatelja. Međutim, sve u svemu Zakon o žičarama imamo, ovo su izmjene i dopune. Mislim da su napisane u korist razvoja i da ih treba podržati i mi ćemo to učiniti u ovom prvom čitanju. Hvala lijepa.
Hvala. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista Nenad Pleše.
Uvažena potpredsjednice Sabora, zamjeniče ministra sa suradnicima. Pred nama je Zakon o žičarama za prijevoz osoba. Hrvatski laburisti će podržati taj prijedlog zakona. Ako sam dobro prebrojao žičare na području Republike Hrvatske onda sam došao do broja 6 i 9 vučnica, kod kolega Borića je taj broj nešto drugačiji. Međutim, sve skupa kada sagledamo jedno manje skijalište u Italiji, Austriji ili negdje ima toliki broj žičara i vučnica kao što mi imamo u cijeloj Hrvatskoj. Nekada kako znamo reći vozile su još neke žičare pa između njih i jedna je bila u mojim Delnicama no nažalost na nju su ostale samo lijepe uspomene i ostaci nosivih stupova. U planu je izgradnja ili je bilo planirano izgraditi žičare Medveja-Učka, Makarska-Biokovo, nove žičare na Sljemenu, Rabac-Labin na Bjelolasici, Omišu i možda još poneke. Donošenje ovog zakona je ono prvo štalica a onda kravice jer da je suprotno onda bi prvo radili žičare pa donesli zakon. U vezi sa prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o žičari za prijevoz osoba ukratko sam proučio slučaj Dubrovačke žičare za Srđ te vam donosim svoja zapažanja. Naime … [[Govornik se ne razumije.]] nekretnine dio grupacija Lukšić vlasnik je dubrovačke žičare. Nakon obnove u koju su uložili 5 milijuna eura već tri godine koriste žičaru za Srđ bez plaćanja koncesije zbog nepostojanja adekvatnog propisa. A dozvola za rad izdana je na temelju privremenog odobrenja. Prema novom Prijedlogu zakona koncesije daju nadležna tijela jedinica lokalne samouprave uz prethodnu suglasnost Državnog ureda za upravljanje državnom imovinom. Dozvola od znači i od Ministarstva nadležnog za financije, Ministarstva pomorstva, prometa, infrastrukture a naknadno od koncesija … [[Govornik se ne razumije.]] proračuna jedinice lokalne samouprave. Podaci iz medija govore kako je riječ otprilike od 4 milijuna kuna koje bi grad Dubrovnik mogao uprihodovati od žičare. Također važno je istaknuti kako se s obzirom na veliki broj turista koje godišnje posjećuju Dubrovnik i sam Srđ. Gradonačelnik Vlahušić već dugo zalaže za ovaj zakon i zakon je pred nama. A glavne promjene su donesene baš zbog usklađivanja odredbi Zakona o žičarama za prijevoz osoba i odredba Zakona o koncesijama. Sukladno zakonodavstvu Europske unije ne predviđa se istraživanje nesreća u području žičara od strane neovisnog istražnog tijela te se zakonom ukidaju odredbe u istražnom tijelu i pojam ozbiljna nesreća. To su ujedno najvažnije promjene u ovom i zakonu i u ovoj javnoj raspravi najviše je bilo, vodilo polemike oko ovih izmjena. Nadam se da će se žičare u Hrvatskoj početi graditi i da će ovaj zakon naći svoju punu primjenu. Jedna opaska zamjeniče ministra ja mislim da ste u dva navrata spomenuli Delnice-Radeševo, nije Delnice nego je Radeševo je na Platku. Delnice … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica se ne čuje.]] Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika HNS-a kolegica nada Turina-Đurić.
Gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege, gospodine zamjeniče. Evo samo nekoliko kratkih opservacija. Dobro je da smo eto unatoč tome što kažemo potaknuti možda nekim posebnim slučajevima, ali dobro je da postoje ti posebni slučajevi u Hrvatskoj kao što je Dubrovnik da donosimo ovakav zakon jer je pretpostavka da će se u nekakvim narednim godinama ovakve slične žičare kao što je ova za Srđ, iz Dubrovnika za Srđ pojaviti još na nekoliko mjesta u Hrvatskoj prije svega na ovim nekim atraktivnijim turističkim destinacijama koje su spominjane od Makarske pa do mog Kvarnera. Ali ono što mislim da jest dobro da to donosimo ovaj zakon je to što se nadam da nećemo imati samo žičare za takav vidite ajmo reći razgledavanja ili posjećivanja nekog vidikovca kao što to sada jest u planu kod nas na Kvarneru ili ne znam u Rijeci na Trsatu i ovo na Srđu. Nego da će u Hrvatskoj se krenuti sa značajnim investicijama u zimski sport, odnosno skijanje i u žičare koje će niknuti na području našeg Platka gdje će se niknu žičare neke još nove na području Sljemena. Mislim da imamo dovoljno skijaša rekreativaca i mi sami u Hrvatskoj, a i oni koji bi eventualno u Hrvatsku mogli doći se bavit tim sportom i za to imamo uvjete i dobro je da imamo ovaj zakon jer to omogućuje da danas-sutra i potencijalni investitori, to nisu jeftine investicije, to su vrlo skupe investicije, da i potencijalni investitori eventualno dođu i ulože u takvu infrastrukturu, prije svega vezano znači za zimske sportove. Ovaj zakon na neki način garantira i sigurnost tim potencijalnim investitorima da dođu u Hrvatsku i da nađu svoj interes za ulaganje u takav biznis. U tom smislu HNS izrazito podržava intenciju ministarstva i prijedlog ovog zakona i podržat će ga. Hvala.
Hvala. U ime Kluba zastupnik SDP-a kolegica Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Zamjeniče ministra sa suradnicima. Pa evo ispred nas je Zakon o žičarama za prijevoz osoba. Naime, donošenjem Zakona o koncesijama utvrđeno je nesuglasje nekih odredbi koje su vezane uz koncesiju Zakona o žičarama za prijevoz osoba i upravo zbog toga je i pokrenut ovaj postupak i evo danas je ispred nas ovaj prijedlog. Inače, u području žičara koncesija se može dati za gospodarsko korištenje, za javne radove te javne usluge. Vidimo i u ovom prijedlogu da su neke primjedbe zainteresiranih, da je bila javna rasprava odnosno da su primjedbe zainteresiranih neke usvojene što su se mogle usvojiti. Isto tako je naglašeno izuzeće od davanja koncesije, odnosno izuzeće od plaćanja koncesijskih naknada. Određuje se isto tako da je građenje, održavanje, rekonstrukcija žičara od interesa za Republiku Hrvatsku i time sam postupak izvlaštenja nekretnina na njih se primjenjuju propisi o izvlaštenju. Ja bih se ovdje zapravo osvrnula na dva članka, članak 11. i članak 16. Evo danas je spominjana ovdje žičara Srđ između ovih devet žičara spominje se žičara Srđ koja je zapravo od 1969. godine, to je bila prva jedina žičara sagrađena na Jadranu. Možemo reći da je bila simbol Dubrovnika. Međutim, za vrijeme rata ona je pogođena direktnim udarcima i uništena je, da bi poslije 2010. godine renovirana i na otvaranju je rečeno da je to ipak pobjeda kulture građenja nad kulturom rušenja. Kao što je poznato iz medija, društvo Exelsa za nekretnine svojim zahtjevom je zapravo pokrenulo upravo rekonstrukciju žičare, odnosno gornje i donje postaje i glede toga spomenuto društvo je ishodilo građevinsku dozvolu za gornju postaju, kao i potvrdu za glavni projekt za rekonstrukciju donje postaje žičare. Evo čuli smo u uvodnoj riječi zamjenika ministra da je postojalo odobrenje za rad, međutim koncesije nisu postojale i upravo nije bilo moguće davati jer nije postojao Zakon o koncesijama. Prema tome, ovakva prva žičara zapravo bila je panoramska žičara i mi smo često razmišljali o tome da bi se uvela nekakva renta, razmišljali smo i o ambijentalnoj renti prije uopće razgovora o ovim koncesijama jer mislim da svatko onaj tko je ušao, koji se vozio tom žičarom da je zapravo uživo u jednoj neponovljivoj ljepoti Dubrovnika. Međutim, kad je maloprije kolega govorio da li je to u redu da onaj koji investira plaća toliko, ja moram reći da uređenje povijesnih spomenika, cijelu infrastrukturu, održavanje i zelenila i parkova i čišćenje ulica i trgova i preventivna protupožarna zaštita i sve ono u gradu Dubrovniku u biti plaćaju građani grada Dubrovnika, plaća grad Dubrovnik. Prema tome, to sve koristi privatni investitor odnosno koristi onaj koji je, on jest obnovio tu žičaru ali ipak mislim da je u redu i podržavam ovaj članak koji kaže da prihod od koncesije ide lokalnoj samoupravi, odnosno zarada od žičare. Koncesijska naknada ide u cijelosti u korist proračuna jedinice lokalne samouprave. Evo upravo zbog toga naglašavam ova dva članka, članak 11. i članak 16., da sad ne ponavljam. Dalje se uređivati, vidimo iz ovog članka, međusobni odnosi ugovorima o koncesiji i sad mi je žao što nema kolege iz HDZ-a jer rekla bi mu zapravo da dalje slijedi razgovor, ugovor između grada i Excelse i to je u tijeku, cijeli taj protokol o pregovaranju tako da će to ići i na gradsko vijeće. U slučaju da se ne uspije dogovoriti, jedinica lokalne samouprave i ovaj investitor kome će se dati zapravo koncesija, tada ulazi treći član u posredništvo, a to je predstavnik Ministarstva financija. Evo meni je drago da ste svi primijetili ljepotu, odnosno važnost i gospodarsku korist žičare na Srđu i ja se nadam da će takvim primjerom biti još više u drugim gradovima. Evo upravo zbog toga mi naravno ispred kluba SDP-a podržavamo ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Kolega Frano Matušić. Nije prisutan. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno. I najavljujem da ćemo sutra u 9,30 početi s raspravom o Prijedlogu odluke o pristupanju promjeni Ustava Republike Hrvatske. Laku noć. SJEDNICA PREKINUTA U 21,06 SATI.
Sljedeće je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o žičarama za prijevoz osoba, prvo čitanje, P.Z. br. 479. Rasprava o prijedlogu je zaključena. u skladu sa prijedlozima radnih tijela Hrvatskog sabora dajem na glasovanje sljedeći zaključak: "1. Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o žičarama za prijevoz osoba, 2. Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenje uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona". Molim da se izjasnimo tko je za predloženi zaključak? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova sa 118 glasova donesen predloženi zaključak. Poštovane kolegice i poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru dobro jutro. Nastavljamo sa plenarnim zasjedanjem Hrvatskog sabora. Na dnevnom redu je - Prijedlog odluke o pristupanju promjeni Ustava Republike Hrvatske, s Prijedlogom nacrta promjene Ustava Republike Hrvatske Prijedlog odluke o pristupanju promjeni Ustava Republike Hrvatske podnijelo je 46 zastupnika SDP-a. Prijedlog odluke primili ste poštom. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za Ustav, Poslovnik, politički sustav Hrvatskog sabora. Izvješća ovih radnih tijela primili ste na sjednici. Vlada Republike Hrvatske dostavila je svoje mišljenje o prijedlogu odluke. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Predsjednik Odbora za Ustav, Poslovnik. Ispričavam se. Poštovani zastupniče Peđa, samo malo da čujemo. Potpredsjednik Doma, poštovani Željko Reiner.