Gospođe i gospodo zastupnici otvaram 27. sjednicu Hrvatskog sabora. Sve vas lijepo pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade doktora Ivu Sanadera, potpredsjednicu, potpredsjednika i nazočne članove Vlade Republike Hrvatske. Ovom sjednicom ujedno započinje i redovito zasjedanje Hrvatskoga sabora koje prema odredbama Ustava Republike Hrvatske i Poslovnika započinje 15. rujna i završava 15. prosinca. Pozivam vas da na početku zasjedanja odamo počast domovini izvođenjem himne "Lijepa naša domovino". - Izvođenje himne "Lijepa naša domovino". – Gospođe i gospodo zastupnici, pozivam vas da minutom šutnje odamo počast palim hrvatskim braniteljima, svim civilnim žrtvama rata, svima palim za Hrvatsku, žrtvama "kornatske tragedije", stradalim vatrogascima, našim kolegama, do jučerašnjem zastupniku u Hrvatskom saboru Marijanu Mlinariću i predsjedniku Hrvatskog sabora ranijem akademiku Vlatku Pavletiću. - Minuta šutnje. – Neka im je vječna slava i hvala. Zapisnik 26. sjednice Hrvatskog sabora primili ste na sjednici. Ima li primjedbi na zapisnik? Nema. Utvrđujem da smo usvojili zapisnik 26. sjednice u tekstu kako ste ga primili. Gospođe i gospodo zastupnici, imam jedan prijedlog. Nakon katastrofalnog požara na Kornatima u kojima je tragično izgubilo živote 12 vatrogasaca podnosim Prijedlog odluke da svi zastupnici i zastupnice Hrvatskoga sabora u svrhu pomoći obiteljima stradalih vatrogasaca iz svojih osobnih plaća izdvojimo po tisuću kuna i ta sredstva da se uplate na račun Zaklade "Kornat" da bi na neki način i ublažili tu strašnu tragediju, tu nesreću. Da li se slažemo s tim prijedlogom? Hvala. Gospođe i gospodo zastupnici prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i Prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podijeljen i Konačni prijedlog dnevnog reda. U Konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 13 novih točaka. I to: - Prijedlog Zakona o državnoj potpori za obrazovanje i izobrazbu, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. 782., - Konačni prijedlog Zakona o kvaliteti zdravstvene zaštite, P.Z.E. 735, - Konačni prijedlog Zakona o preuzimanju dioničkih društava, P.Z.E. 728, - Konačni prijedlog Zakona o računovodstvu, P.Z.E. br. 736, - Prijedlog Zakona o dopunama Zakona o posebnom porezu na alkohol, hitni postupak, - Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za projekt "Nova luka Zadar", - Prijedlog odluke o postavljanju spomen-bisti uzoritog kardinala doktora Franje Kuharića i prvog predsjednika Republike Hrvatske doktora Franje Tuđmana u Hrvatskom saboru, - Izvješće o korištenju predpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja 2007. godine, - Prijedlog Zakona o dopuni Zakona o područjima posebne državne skrbi, predlagatelj zastupnik Miroslav Čačija, - Prijedlog zaključka kojim se Vlada Republike Hrvatske obvezuje da Hrvatskom saboru dostavi na prihvaćanje Godišnje izvješće o stanju poljoprivrede, Zeleno izvješće, za 2006. godinu, predlagatelj Klub zastupnika HSS-a, - Prijedlog zaključka kojim se obvezuje Državno povjerenstvo za procjenu štete od elementarnih nepogoda da Hrvatskom saboru žurno dostavi Prijedlog odluke o dodjeli jednokratne pomoći općinama i gradovima za djelomično ublažavanje posljedica štete od suše u 2007. godini, predlagatelj Klub zastupnika HSS-a, - Prijedlog restrukturiranja hrvatske brodogradnje Gospodarsko stanje hrvatske nacije sa programom gospodarskog razvoja Republike Hrvatske u razdoblju od 2008. do 2012. Predlagatelj je zastupnik Slaven Letica. U konačnom prijedlogu dnevnog reda izostavio sam točku Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mjeriteljstvu. Navedenu točku je Vlada povukla iz procedure. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. U konačnom prijedlogu dnevnog reda po točkama od 1. do 21. pod točkom 23., pod točkom od 22., 27. do 32., po točkama 34. i 35., pod točkom 40. i pod točkama 44. i 45. navedeni su zakoni za koji se predlaže donošenje po hitnom postupku. To su Prijedlog zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu između Razvojne banke Vijeća Europe i Republike Hrvatske za projekt financiranja zdravstvenih ustanova u Republici Hrvatskoj. Prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice o pristupanju Republike Hrvatske šestom Okvirnom programu Europske zajednice za istraživanje tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti koji pridonosi stvaranju europskog istraživačkog prostora i inovacijama. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za financiranje dodatnih troškova projekt obnove riječkog prometnog pravca. Prijedlog zakona o potvrđivanju torremolinos protokola iz 93. godine na torremolinos međunarodnu konvenciju o sigurnosti ribarskih brodova. Prijedlog zakona o uvođenju europskog društva Societas Europea i europskog gospodarskog interesnog udruženja. Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije o ujednačavanju određenih pravila za međunarodni zračni prijevoz. Prijedlog zakona o agenciji za mobilnost i programe Europske unije. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine o dvojnom državljanstvu. Prijedlog zakona o Fondu za financiranje razgradnje i zbrinjavanja radioaktivnog otpada i istrošenosti nuklearnog goriva Nuklearne elektrane Krško. Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije Vijeća Europe o sprječavanju terorizma. Prijedlog zakona o potvrđivanju Protokola o nadzoru emisija hlapljivih organskih spojeva ili njihovih prekograničnih strujanja uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 79. godine. Prijedlog zakona o potvrđivanju Protokolu o nadzoru emisija dušikovih oksida ili njihovih prekograničnih strujanja uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 79. godine. Prijedlog zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i komisije Europskih zajednica o pravima za suradnju u svezi financijske pomoći Europske zajednice Republici Hrvatskoj u provedbi pomoći u okviru instrumenta pretpristupne pomoći. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Europske komisije i Vlade Republike Hrvatske za program potpore zajednice na području nuklearne sigurnosti za Hrvatsku za 2006. godinu. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o općoj sigurnosti proizvoda. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o doplatku za djecu. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o predškolskom odgoju i naobrazbi. Prijedlog zakona o plovidbi i lukama unutarnjih voda. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o listi profesionalnih bolesti. Prijedlog zakona o ovlasti Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zemljišnim knjigama. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o zaštiti od požara. Prijedlog zakona o akademskim i stručnim nazivima i akademskom stupnju. Prijedlog zakona o obalnoj straži Republike Hrvatske, Prijedlog zakona o dopunama Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika. Prijedlog zakona o državnoj potpori za obrazovanje i izobrazbu. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o posebnom porezu na alkohol. I Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za projekt "Nove luke Zadar". Napominjem da zakoni navedeni u konačnom prijedlogu dnevnog reda pod točkama od 5. do 7., pod točkama od 10. do 12., pod točkama od 15. do 21., pod točkom 23. i pod točkom 40. nose oznaku P.Z.E. pa o primjeni hitnog postupka sukladno članku 161. Poslovnika ne glasujemo. To su Prijedlog zakona o uvođenju Europskog društva Societas Europea i europskog gospodarskog interesnog udruženja. Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije o ujednačavanju određenih pravila za međunarodni zračni prijevoz. Prijedlog zakona o Agenciji za mobilnost i programe Europske unije. Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije Vijeća Europe o sprječavanju terorizma. Prijedlog zakona o potvrđivanju Protokola o nadzoru emisija hlapljivih organskih spojeva ili njihovih prekograničnih strujanja uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 79. Prijedlog zakona o potvrđivanju Protokola o nadzoru emisija dušikovih oksida ili njihovi prekograničnih strujanja uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 79. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o općoj sigurnosti proizvoda. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o doplatku za djecu. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o predškolskom odgoju i naobrazbi. Prijedlog zakona o plovidbi i lukama unutarnjih voda. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o listi profesionalnih bolesti. Prijedlog zakona o državnoj potpori za obrazovanje i izobrazbu. Ima li tko od zastupnika ili zastupnica primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja ostalih predloženih zakona? Zastupnik Šime Lučin.
Ispričavam se, ove koje ste pročitali.
Molim?
Ove koje ste pročitali.
Ima li tko od zastupnika primjedbi kod donošenja ostalih predloženih zakona, dakle ne ovih po E.U.
Imam za obalnu stražu, on nije u PZ. Dakle u ime Kluba SDP-a predložio bih da zakon, mislim da je to točka 34. ide u redovnu proceduru. Držimo da je to značajno obzirom da idemo u jedan eksperiment koji je nejasan, ovim prijedlogom vraćam vojsku na Hrvatske granice, vojsci dajemo policijske i carinske ovlasti što po meni bi trebalo posvetiti dužnu pažnju tim naumima i mislim da jedan ovako značajan zakon koji će u perspektivi porezne obveznike koštati stotina milijuna kuna da bi bilo dobro da ga razmotrimo u redovnoj proceduri. Hvala.
Hvala. Sada idemo na glasovanje, molim? Ima još? Ispričavam se nisam vas primijetio. Zastupnica MIlanka Opačić.
Ja bih u ime Kluba SDP-a izrazila naše nezadovoljstvo time što je Prijedlog odluke da se pristupi promjeni Ustava Republike Hrvatske se našao na 66. mjestu u Dnevnom redu.
Pardon, imate li primjedbi na primjenu Zakona po hitnom postupku?
Pa ovo nije po hitnom postupku, ali imam primjedbu. To ćemo kasnije.
To ćemo kasnije. Sada dakle idemo na glasovanje o tome da li ćemo ići za primjenu hitnog postupka kod donošenja pojedinih zakona. Molim uključimo se. Molim rezultat, koliko se evidentiralo. 79, imamo kvorum. Idemo redom. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu između Razvojne banke Vijeća Europe i Republike Hrvatske za projekt financiranja zdravstvenih ustanova u Republici Hrvatskoj. Molim uključimo se. Glasovati. Rezultat. Sa 78 glasova za i 2 suzdržana, u dnevni red po hitnom postupku uvršten je ovaj Konačni prijeldog zakona. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice o pristupanju Republike Hrvatske 6. Okvirnom programu Europske zajednice za istraživanje, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti koji doprinosi stvaranju europskog istraživačkog prostora i inovacijama? Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat. SA 78 za i jednim suzdržanim ide primjena hitnog postupka. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, za financiranje dodatnih troškova projekta obnove Riječkog prometnog pravca? Molim uključite se. Možemo glasovati. Rezultat. Sa 80 glasova za jednoglasno hitni postupak. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Torremolinos protokola iz 93. na Torremolinos međunarodnu konvenciju o sigurnosti ribarskih brodova iz 97. Molim uključimo se. Glasovati. Rezultat. Sa 80 glasova za, jednim suzdržanim ide u hitni postupak. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine o dvojnom državljanstvu. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat. 78 glasova za, jedan suzdržan ide hitni postupak. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o fondu za financiranje, razgradnje i zbrinjavanje radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva Nuklearne elektrane Krško. Molim uključimo se. Glasovati. Molim glasujte. Rezultat. Sa 76 glasova za i 3 suzdržana ide hitni postupak. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i komisije Europskih zajednica o pravima za suradnju u svezi financijske pomoći Europske zajednice Republici Hrvatskoj u provedbi pomoći u okviru instrumenata pretpristupne pomoći. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat. SA 78 glasova za i 2 suzdržana i ovaj prijedlog zakona ide po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o ovlasti Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora? Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 78 glasova za i ovaj Zakon ide po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima? Molim uključimo se. Možemo glasovati. Molim vas glasujte. Rezultat? 65 za, 5 suzdržanih, 9 protiv. Ide po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji? Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? 78 za, 2 suzdržana i ovaj Zakon ide po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zemljišnim knjigama? Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? 75 za, jedan suzdržan i jedan protiv. Ide po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o zaštiti od požara? Molim uključimo se. Molim glasovati. Rezultat? 75 za, 2 suzdržana. Ide po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o akademskim i stručnim nazivima i akademskom stupnju? Molim uključimo se. Možemo glasovati. Molim glasujmo. Rezultat? 73 za, 4 suzdržana. Ide po hitnom postupku. Sada imamo onaj Prijedlog zakona, Konačni prijedlog Zakona o obalnoj straži Republike Hrvatske gdje je zastupnik Šime Lučin uložio prigovor sa prijedlogom da taj Zakon ide po redovnom postupku. Da li se želi Vlada očitovati oko toga prijedloga? … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro. Ostaje Vlada da ide po hitnom postupku. Molim glasovati. Molim uključimo se. Glasujete za hitni postupak ili protiv hitnog postupka. Nema kvoruma. Predsjednik kluba HDZ-a, zastupnik Luka Bebić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, evidentno je da u sabornici postoji kvorum, a isto tako je veliko gubljenje vremena oko ovih glasovanja. Kad se glasuje o dnevnom redu treba brže da ide, pa ja predlažem da se izbroji kvorum, a onda da se dizanjem ruku usvajaju i ostale točke dnevnog reda. Ići će brže. To je racionalnije.
Glasovat ćemo prema Poslovniku, na prijedlog jednog kluba ćemo glasovati sa dizanjem ruke, ćemo na taj način glasovati. Molim tko je za. Molim zastupnike i zastupnice da se očituju o tome da li su za to da se, da Konačni prijedlog Zakona o obalnoj straži Republike Hrvatske. Zakon o obalnoj straži. Tko je za to da se ide po hitnom postupku? Molim dignimo ruke. Hvala. Protiv? Rezultat? 71 za, 31 protiv. Ide po hitnom postupku. Konačni prijedlog Zakona o dopunama Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika. Molim idemo ručno glasovati. Tko je za? Hvala. Protiv? 30 protiv, 72 za. Ide po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopunama Zakona o posebnom porezu na alkohol? Molim tko je za? Hvala. Protiv? Jednoglasno sa 102 glasa za. Ide po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za projekt "Nova luka Zadar". Molim tko je za? Hvala. Protiv? Sa 104 za i ovaj zakon ide po hitnom postupku. Dame i gospodo zastupnici! Pisani prigovor na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu podnio je 24. rujna zastupnik Slaven Letica. Zastupnik Letica uputio je prigovor zbog toga što u prijedlog dnevnog reda ove sjednice nije uvrštena točka Prijedlog odluke o postavljanju spomen-bisti uzoritog kardinala doktora Franje Kuharića i prvog Hrvatskog Predsjednika Republike Hrvatske doktora Franje Tuđmana u Hrvatskom saboru. Navedenu točku uvrstio sam u dnevni red ove sjednice. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv na sjednicu nije bilo, te se ovaj dnevni red sukladno članku 203. stavak 4. Poslovnika smatra usvojenim. Sukladno članku 203. stavak 5. Poslovnika prigovor se sada može dati samo na one točke koje nije sadržavao Prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. A to su točke: - Konačni prijedlog Zakona o kvaliteti zdravstvene zaštite, P.Z.E. 735, - Konačni prijedlog Zakona o preuzimanju dioničkih društava, P.Z.E. 728, - Konačni prijedlog Zakona o računovodstvu, P.Z.E. broj 736, - Prijedlog odluke o postavljanju spomen-bisti uzoritog kardinala Franje Kuharića i prvog Hrvatskog Predsjednika Republike Hrvatske doktora Franje Tuđmana u Hrvatskom saboru, - Izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja 2007., - Prijedlog zakona o dopuni Zakona o područjima posebne državne skrbi, predlagatelj zastupnik Miroslav Čačija, - Prijedlog zaključka kojim se Vlada Republike Hrvatske obvezuje da Hrvatskom saboru dostavi na prihvaćanje Godišnje izvješće o stanju poljoprivrede (Zeleno izvješće) za 2006. godinu, predlagatelj Klub zastupnika HSS-a i, - Prijedlog zaključka kojim se obvezuje Državno povjerenstvo za procjenu štete od elementarnih nepogoda da Hrvatskom saboru žurno dostavi Prijedlog odluke o dodjeli jednokratne pomoći općinama i gradovima za djelomično ublažavanje posljedica štete od suša u 2007. godini, predlagatelj Klub zastupnika HSS-a, - Program restrukturiranja hrvatske brodogradnje i, - Gospodarsko stanje hrvatske nacije, s Programom gospodarskog razvoja Republike Hrvatske u razdoblju od 2008. do 2012., predlagatelj zastupnik Slaven Letica. Ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje neke od predloženih točaka u dnevni red? Nema. Sukladno članku 205. stavak 2. Poslovnika ja bi sad trebao objaviti utvrđeni dnevni red. Predlažem ako se slažete da ne čitam taj cijeli dnevni red, nego samo da objavim da je utvrđen dnevni red onako kako sam ga predložio u Konačnom prijedlogu dnevnog reda. Suglasni? Dakle, dnevni red je utvrđen. Ima nekih prijedloga zastupnica Milanka Opačić. Izvolite!
Hvala gospodine predsjedniče. Ja sam u ime kluba htjela izraziti naše neslaganje s tim što je prijedlog odluke da se pristupi promjeni Ustava Republike Hrvatske se našao na 66. točki dnevnog reda. U samo tri tjedna zasjedanja Parlamenta, uz sve ove točke koje ste vi ovdje sada još nadopunili u dnevni red i uz neke koje ste na Predsjedništvu najavili, koje će dakle doći možda tijekom ovog ili sljedećeg tjedna, sasvim je jasno da se točka pod rednim brojem 66. neće moći raspraviti. Ovu točku podržalo je svojim potpisima osam klubova u ovom Domu. I ja samo mogu još jedanput izrazit svoje nezadovoljstvo zbog toga što se ova točka neće raspraviti. To znači da ne postoji dovoljno političke volje prvenstveno od strane HDZ-a koji je ostao kao jedini klub koji nije potpisao dakle potporu ovom prijedlogu. To znači da… …/Govornik je isključen, pa ponovo uključen./… Obračunati se sa svima onima koji su evidentirani u izvješću državne revizije kao pojedinci koji su radili protuzakonite stvari u pretvorbi i privatizaciji, koji su se na taj način obogatili i uništili radna mjesta naših građana. Dakle, ovakve promjene Ustava su omogućile da napokon te ljude sankcioniramo. Dakle, nepotpisivanje od strane HDZ-a ove inicijative ali i stavljanje na 66. mjesto dnevnoga reda pokazuje da dakle ne postoji s vaše strane politička volja da te ljude doista i kaznimo koji su većinu radnika i građana ove zemlje, na kraju krajeva i samu državu poprilično zavili u crno.
U Konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam točke prema Poslovniku oni koji idu po hitnom postupku, koji imaju prednost kao i zakoni koji imaju prednost, koji se odnose na usklađivanje hrvatskog zakonodavstva sa pravnim stečevinama Europske unije. Tu ima prednost, tu je prvih pedesetak točaka dnevnog reda, kao i prijedlozi odluka koji se odnose na raspravu o relevantnim izvješćima. Promjena Ustava kao što znate dame i gospodo, odvija se u tri faze. Prva faza je ta da se donese odluka većinom glasova svih zastupnika i zastupnica u Hrvatskom saboru, da se pristupi promjeni Ustava. Druga faza je donošenje odluke da se prihvati nacrt promjena Ustava za koji je također potrebno 77 zastupnika. I treća faza je donošenje odluke da se promijeni Ustav za što je potrebna dvotrećinska većina. Ova inicijativa skupine klubova zastupnika podnijeta je neposredno prije isteka prošle sjednice u srpnju Hrvatskom saboru na raspravu. Sada je istek ove sjednice i mi ćemo vjerojatno raspraviti tu prvu fazu ali pitanje koliko je uopće moguće i koliko je racionalno i razumno da se u promjene Ustava ide i sa postupkom u promjenu Ustava ne ulazeći u razloge za promjenu Ustava nego da se u promjene Ustava ide u vrijeme neposredno prije izbora i da se te faze pokušaju spojiti, te tri faze za što očito je vrijeme krajnje kritično da bi se to moglo raspraviti, usvojiti i donijeti. To stoga dakle nije nikakva politička odluka koja bi gledala, smjerala prema tome da se vrijednosno određuje bilo koje stranke prema onim razlozima koji se ističu za promjenu Ustava. Mi svi jesmo za to da se progoni i ratno profiterstvo i kaznena djela vezana za kriminal u pretvorbi i privatizaciji. Ali druga stvar je vrijeme kada se to nastoji donijeti promjena Ustava u ovom trenutku. Gospođe i gospodo zastupnici, to će biti raspravljeno, u dnevnom redu je. Mi imamo dnevni red vrlo iscrpan, usvojili smo dnevni red a o redoslijedu dnevnoga reda, kakav će biti redoslijed dnevnog reda odlučuje predsjednik Sabora u skladu sa Poslovnikom Hrvatskoga sabora. Zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ime Kluba SDP-a željeli bismo ustvari pozvati Vladu da točku 22. ovog današnjeg dnevnog reda a to je Konačni prijedlog Zakona o ostvarivanju prava na pravnu pomoć koji je sada u drugom čitanju P.Z. br. 738 povuče iz procedure. Naime, taj zakon je u prvom čitanju bio.
Kolegice, molim vas. Ne možete to predlagati, nije dopušteno. Usvojili smo dnevni red. Da ste stavili prigovor na dnevni red, niste stavili. Sada ne možemo kako je dnevni red.
Kako je Vlada ostala oglušena na sve zahtjeve prvenstveno i stručne javnosti evo mi smo u ime kluba htjeli to predložiti.
Žao mi je ali ne možemo sada o tome raspravljati. Zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, ispred Kluba IDS-a želim izraziti prigovor što je naš Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti prometa na cestama ili popularnije nazvan 0,5 promila stavljen.
Ne možete na to ulagati prigovor. Dnevni red je utvrđen.
Kršite … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]] parlamentarne … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]] berba je gotova i treba te zalihe se riješiti.
Berba je gotova, da.
Tri godine to stoji.
Dame i gospodo, idemo na postavljanje pitanja Vladi ili pojedinom članu Vlade. Prekidam sjednicu. Nastavak sutra u 9,30 sati sa Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovačkim društvima, pa nakon toga Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona, pa Zakona o odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela, o ostvarivanju prava na pravnu pomoć itd.
Poštovani gospodine predsjedniče, u ime Kluba Hrvatske stranke prava, jutros smo podnijeli zahtjev koji je upućen vama nakon skandalozne i sramotne presude Haaškog suda u predmetu suđenja ratnim zločincima Šljivančaninu, Mrkšiću i Radiću kojim je Haaški tribunal pokazao svoje pravo lice te ponizio poginule Hrvatske branitelje, obitelji poginulih, zatočenih i nestalih branitelja, Hrvatske ratne vojne invalide iz domovinskog rata, Hrvatske branitelje i cijelu Hrvatsku, tražimo bez odlaganje otvaranje rasprave u Hrvatskom saboru o svrsishodnosti daljnje suradnje sa ovakvim Haaškim tribunalom. Suspenziju daljnje primjene Ustavnog zakona o suradnji s Haaškim tribunalom i pokretanje postupka pred Vijećem sigurnosti o svrsishodnosti djelovanja ovakvog Haaškog tribunala, znači riječ je o minimumu što Hrvatski sabor može i treba učiniti u ovome trenutku. Tražim da se ova točka sa ovim prijedlozima odmah danas uvrsti u dnevni red jer to je naša obveza prema Hrvatskoj, prema povijesti prema budućnosti. Hvala.
Hvala. Potpredsjednica, zastupnica Đurđa Adlešić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, u ime Kluba HSLS-a ja također želim reći da nakon onoga što se dogodilo jučer i nakon reakcije javnosti držimo da Hrvatski sabor, zastupnici a i javnost imaju pravo znati koje su mjere koje će poduzeti Vlada Republike Hrvatske, mi inzistiramo na jednoj snažnijoj diplomatskoj aktivnosti pa tražimo da se premijer tijekom zasjedanja obrati zastupnicima, upozna nas sa stavovima Vlade, sa aktivnostima koje se poduzimaju jer doista držimo da sud ovakvom presudom gubi kredibilitet.
Dobro, dame i gospodo, ja ću izvijestiti premijera i kada se nađe trenutak da se on obrati Hrvatskom saboru a o daljnjim prijedlozima ću odlučiti naknadno nakon toga obraćanja. Dame i gospodo zastupnici, brojni zastupnici i zastupnice se nalaze nakon 15 sati na već dogovorenim susretima sa predsjednikom Europskog parlamenta, predsjednikom Europske komisije i sa izaslanstvom predsjednika Europskog parlamenta. Stoga da im omogućimo da oni sudjeluju i u tim izaslanstvima i susretima ne bi danas glasovali pa ćemo glasovanje prebaciti za srijedu u 12 sati. U srijedu u 12 sati ćemo glasovati o svim raspravljenim točkama. Dakle, sada se prekida sjednica i nastavak u srijedu. U srijedu je početi sjednica u 9,30 sati sa raspravom o slijedećim točkama dnevnog reda. To će biti, počet ćemo raspravu sa Konačnim prijedlogom Zakona o kvaliteti zdravstvene zaštite, Konačnim prijedlogom Zakona o preuzimanju dioničkih društava, Konačnim prijedlogom Zakona o računovodstvu. I u 12 sati ćemo prekinuti. … [[Upadica se ne čuje.]] To ćemo ići nakon glasovanja.
Poštovani gospodine predsjedniče, klub Hrvatske stranke prava je u petak podnio vama zahtjev da se otvori rasprava o Hrvatskome saboru vezano za skandaloznu i sramotnu presudu Haškoga suda trojici krvnika sa Ovčare. Znači, tražimo da se otvori rasprava i da se donesu odluke vezano za suspendiranje od daljnje primjene Ustavnog zakona o suradnji sa Haškim tribunalom odnosno daljnje suradnje sa Haškim tribunalom. Držimo da je potrebno znati i radi interesa javnosti, ogroman je interes javnosti. Hrvatska javnost je zgrožena i nužno je u samoj raspravi utvrditi, znači identificirati, locirati, uhititi i transferirati sve odgovorne za sramotnu i skandaloznu presudu Haškoga suda i s jedne strane kako sa strane Haškog tribunala tako sa strane i neodgovornog ponašanja nadležnih tijela u Hrvatskoj državi. Znači, tražimo odgovor da nam kažete kad će biti održana ta rasprava i da to bude za vrijeme HTV-ovog prijenosa zbog ogromnog interesa hrvatskih građana jer oni ovakva poniženja više ne mogu trpjeti. Hvala.
Zastupnik Željko Pecek. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Ja vas želim izvijestiti kao javnost da su klubovi HSS-a i HSLS-a u proceduru uputili prijedlog zaključaka u vezi ovih zbivanja u Den Haagu. Tim zaključkom mi pozivamo predsjednika Vlade Republike Hrvatske doktora Sanadera da nam se obrati ovdje u Saboru u roku od 24 sata te da nam podnese izvješće o presudi Međunarodnog kaznenog suda u Den Haagu izrečenu optuženicima za ratni zločin kao i o radnjama koje je Vlada Republike Hrvatske poduzela ili će poduzeti nakon izrečene presude a radi zaštite digniteta Domovinskog rata i svih stradalnika te zaštite pravde i pravednosti u kažnjavanju počinitelja zločina. Također tim zaključkom mi predlažemo da svi zastupnici o ovim zbivanjima u toku plenarne sjednice usvoje rezoluciju kao zajednički akt. Predlažemo da kroz taj zaključak imenujemo radnu grupu koja će izraditi tu rezoluciju i koju bi činili predstavnici svih zastupnika ovdje u Saboru. Pa pošto je to u proceduri ja vas molim da se očitujete hoćete li to uvrstiti danas u dnevni red odnosno hoćete li zvati premijera jer prema mojim spoznajama o tome imamo podršku većine klubova pa bi sakupili potpise za hitni postupak ukoliko vi to ne uvrstite u dnevni red. Hvala lijepo.
Zastupnik Damir Kajin.
Apsolutno ja sam također na tom tragu tih razmišljanja da bi se ovom Domu u svakom slučaju trebao obratiti premijer Ivo Sanader ali da bi se odmah nakon tog njegova obraćanja trebala otvoriti parlamentarna rasprava. Mi bi, ne znam zašto mi se dobacuje. Mi bi trebali na neki način razriješiti jednu malu dilemu, da ne kažem jedan institucionalni spor koji je nastao na relaciji između predsjednika države i predsjednika Vlade tko će progovarati o toj materiji pred vijećnicima Ujedinjenih naroda. Slažem se sa svima onima koji kažu da je presuda skandalozna, da ona nije uvreda samo Vukovaraca, građana Hrvatske, zdravog razuma nego i svih onih slobodno … [[Govornik se ne razumije.]] građana u Srbiji koji su ustali protiv Miloševića režima. Činjenica je da golgotu koju je prošao Vukovar vjerojatno uz Srebrenicu vjerojatno nije prošao niti jedan grad u poratnoj Europi. I upravo imajući to na umu i imajući na umu kvalifikacije iz optužnog prijedloga s jedne strane ove posljedice koje može izazvati ta presuda, mislim da bi bilo dobro da se o tome progovori i pred saborskim zastupnicima ali i da se nama da prilika da kažemo o tome što naši klubovi misle.
Zastupnica Milanka Opačić.
U ime kluba SDP-a ja bih htjela reći da podupiremo zahtjev ovih triju klubova koji traže rasprave o haškoj presudi i predlažu donošenje jedne zajedničke deklaracije. Mislim da doista presuda Haškog suda je izuzetno veliki udar prvenstveno za žrtve Domovinskog rata u Hrvatskoj. I mislim da zaslužuje da se o tome raspravi ovdje u hrvatskom Parlamentu bez politiziranja, prvenstveno sa namjerom da na neki način i kao Parlament dignemo svoj glas protiv takve presude i da vidimo na kraju što možemo kao država učiniti kako bismo tu presudu na neki način promijenili. Prema tome mislim da bi se o tome trebalo raspraviti u Parlamentu i da bi trebalo donijeti jednu deklaraciju kojom bi hrvatski Parlament izrekao svoj stav. Hvala lijepa.
Hvala. Zastupnik Dragutin Lesar.
Hvala lijepa. U ime kluba Hrvatske narodne stranke također podržavamo prijedlog da se u Hrvatskom saboru otvori rasprava na temu haških presuda i da određenim dokumentom izrazimo svoje negodovanje i odnosno stajalište što smatramo na tu temu, podsjećajući posebice da je na početku svoga mandata premijer pred Saborom izrekao da Vlada ima 3 moguće strategije odnosa i suradnje sa Haagom, pa bi trebali čuti i kakav je ishod i koja je strategija u ovom slučaju bila primijenjena. Međutim, postoji još jedna tema koja je parlamentarna, koju nažalost nemamo na dnevnom redu, a trebala bi, a odnosi se na 1. siječnja iduće godine i aktiviranje ZERP-a odlukom Sabora. Prije dva dana u Europskom parlamentu na pitanje slovenskog zastupnika, predstavnika Europske komisije, izjavio je da bi primjena odluke Hrvatskog parlamenta o aktiviranju ZERP-a sa 1.1. iduće godine usporila pregovore i pristup Hrvatske Europskoj uniji. Neki političari u Hrvatskoj o tome nemaju pojma, drugi nemaju komentar, a mi mislimo da bi u ime Hrvatske narodne stranke također Vlada, posebice glavni pregovarač i ministrica vanjskih poslova trebali Sabor izvijestiti o tome kakva je strategija daljnjih pregovora odnosno sudbina odluke o aktiviranju ZERP-a sa 1.1. iduće godine. Hvala.
Dame i gospodo. U 12 sati kada bude kvorum predložit ću da se raspravi o ovim prijedlozima. Dakle predložit ću da se u dnevni red dopuni sa prijedlogom: 1. za otvaranje rasprave o haškim presudama 2. o prijedlozima da se u dnevni red unese točka koju je predložio Klub zastupnika HSP-a o suspenziji o daljnjoj primjeni Ustavnog zakona o suradnji sa Haškim sudom i pokretanju postupka pred Vijećem sigurnosti u svrsishodnosti daljnjeg djelovanja Haškog tribunala 3. i ovaj Prijedlog zaključaka koji je predložio Klub zastupnika HSS-a kojim bi se Vlada obvezala da podnese izvješće o presudi Međunarodnog kaznenog suda u Den Haagu izrečeno ovim optuženicima i o radnjama koje Vlada kani poduzeti. Dakle u 12 sati ću predložiti da se glasuje o uvrštenju ovih točaka u dnevni red. Nastavljamo sjednicu. Molim utvrdimo kvorum! Utvrdimo kvorum! Koliko vam treba za podić' ruku? Poštovana zastupnica Marija Bajt. Marija Bajt! Jel' ti spavaš?
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Temeljem članka 238 [[Upadica: Ne radi.]]
Radi, radi, sve radi, samo treba slušat [[Upadica: Slušat najprije, pa onda…]] [[Upadica: Ne radi i da se…]]
Gospodine predsjedniče! Temeljem članka 238.a stavak 6. klub Hrvatske demokratske zajednice traži glasovanje o zakonima koji su pred nama dizanjem ruke, jer dio zastupnika nema ključiće.
Gospođe i gospodo zastupnici! Sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 27. sjednice sljedećim točkama. 1. Prijedlog zaključaka Kluba zastupnika HSS-a i HSLS-a kojima se obvezuje Vlada Republike Hrvatske na podnošenje Izvješća o presudi Međunarodnog kaznenog suda u Den Haagu izrečene optuženicima, počiniteljima ratnog zločina u Vukovaru Miroslavu Radiću, Veselinu Šljivančaninu i Mili Mrkšiću te o radnjama koje je Vlada Republike Hrvatske poduzela ili će poduzeti nakon izrečene presude. 2. Rasprava o svrsishodnosti daljnje suradnje Republike Hrvatske sa Haškim tribunalom, suspenziji i daljnje primjene Ustavnog zakona o suradnji sa Haškim tribunalom i pokretanju postupka pred Vijećem sigurnosti Ujedinjenih naroda o svrsishodnosti djelovanja Haškog tribunala, predlagatelj ove točke je predlagatelj Klub zastupnika HSP-a, 3. Prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Europske zajednice i Republike Hrvatske o pristupanju Republike Hrvatske 7. Okvirnom programu Europske zajednice za istraživanje, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti, hitni postupak, 4. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za PLINACRO, Plinovodi II, 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o eksplozivnim tvarima, 6. Prijedlog zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, predlagatelj Klub zastupnika, zastupnik Božidar Pankretić, 7. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o područjima županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj, hitni postupak, predlagatelj zastupnik Zdravko Sočković, 8. Prijedlog zakona o preradi i uporabi drva i proizvoda od drva, prvo čitanje, 9. Prijedlog odluke o imenovanju vice guvernera Hrvatske narodne banke, 10. Prijedlog kandidata za izbor člana Državnoga odvjetničkoga vijeća, 11. Prijedlog odluke o nepozivanju novaka na obvezu služenja vojnog roka. I 12. Prijedlog Nacionalnog programa izgradnje, opremanja i modernizacije svih željezničko-cestovnih putnih prijelaza na mreži pruga Hrvatskih željeznica u razdoblju od 2008. do 2012., predlagatelj zastupnik Slaven Letica. Članak 205. poslovnika odrađuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja predloženih zakona? Zastupnica Marija Bajt. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Na temelju članka 205. stavak 1. Poslovnika Hrvatskoga sabora Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice protivi se donošenju po hitnom postupku Prijedloga zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori, s konačnim prijedlogom zakona kojem je predlagatelj gospodin zastupnik Božidar Pankretić. Hvala.
Hvala. Dalje? Nema. Idemo na glasovanje o pojedinim prijedlozima da se određeni zakoni donesu po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Europske zajednice i Republike Hrvatske o pristupanju Republike Hrvatske sedmom okvirnom programu Europske zajednice za istraživanje, tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti? Tko je za? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 112 glasova za ovaj zakon uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za Plinacro plinovodi dva? Hvala. Protiv? Jednoglasno sa 112 glasova za. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o eksplozivnim tvarima? Hvala. Protiv? 97 za, 5 protiv. Ide po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori gdje je stavljen prigovor na hitnost postupka? Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. 47 za, 65 protiv. Ide u redovni postupak. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o područjima županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj koji je predložio zastupnik Zdravo Sočković? Hvala. Protiv? Protiv 45, za 67. Dakle, ide po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika prigovora na uvrštavanje u dnevni red neke od ostalih predloženih točaka? Prigovor na neke od ostalih predloženih točaka? Nema. Dopuna dnevnog reda je utvrđena. Sada bi u nastavku glasovali o ovim preostalim točkama koje su ranije raspravljene. A u 15 sati bi se otvorila rasprava o prijedlogu gdje bi predsjednik Vlade iznio prvo uvodno izlaganje o presudi Međunarodnog kaznenog suda i o svim aktivnostima koje Vlada kani i namjerava poduzeti u vezi ove presude haške. Sad da vidimo što sada. Zastupnica Milanka Opačić.
Gospodine predsjedniče, htjela bih čuti zbog čega u dnevni red niste uvrstili jednu točku koju je u petak čini mi se devet ili deset klubova zastupnika uputilo u proceduru. Riječ je dakle o pravilima za praćenje izbora. Naime, mi smo ispoštivali članak 204. stavak 3., skupili smo jednu trećinu potpisa saborskih zastupnika i vi ste po poslovniku dužni to uvrstiti automatizmom u dnevni red.
O tome ću odlučiti naknadno nakon sastanka koji danas imamo u 13,30 predsjednik Kluba zastupnika HDZ-a sa predsjednicima klubova svih zastupnika, tako smo bili bar neki dogovor u predsjedništvu. Dalje. Zastupnik Dragutin Lesar.
Poštovani gospodine predsjedniče, radi se dakle o istoj temi. Ja ću prihvatiti poziv da budem prisutan na razgovoru ostalih predsjednika klubova ali ovdje se radi o utvrđivanju dnevnog reda. I sukladno članku 204. stavak 3. poslovnika kada jedna trećina zastupnika podnese prijedlog u toku zasjedanja predsjednik je tu točku dužan uvrstiti u dnevni red. Ako to sada ne uvrstite u dnevni red mi nemamo o čemu razgovarati. Dakle, neću ići na razgovore o točki koje nema na dnevnom redu. A podnositelji su se pozvali na članak 204. stavak 3. Možemo razgovarati sa klubom HDZ-a o točci dnevnog reda, inače nema smisla razgovarati. O čemu ćemo razgovarati?
Ima li dalje tko? Zastupnik Pero Kovačević. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, u ime kluba Hrvatske stranke prava tražim da se poduzmu mjere da bi Hrvatska televizija izravno prenosila rasprava u 15 sati vezano o suradnji sa Haškim tribunalom i sve ove situacije jer je interes ogroman i mislim da je to točka dnevnoga reda gdje trebamo omogućiti prijenos pa molim da kontaktirate odgovorne na Hrvatskoj radio-televiziji da se izravno prenosi taj dio sjednice. Hvala.
204. stavak 3. je ovaj prijedlog da se uvrsti u dnevni red o pravilima o postupanju elektroničkih medija sa nacionalnom koncesijom. Uvrštavam u dnevni red. Za televiziju sam za 15 sati poduzeo sve potrebne korake da budu kamere HRT-a. Dame i gospodo, nastavak u 15,00 sati. Predlažem objedinjenu raspravu o ove prve dvije točke, o Haagu, objedinjena rasprava.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. U ime Kluba HDZ-a temeljem članka 238.a molimo da se glasuje ručno zbog ekonomičnosti.
Dobro. Bit će brže. Gospođe i gospodo zastupnici sukladno članku 204., stavak 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 27. sjednice sljedećim točkama: Prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Europske zajednice i Republike Hrvatske o sudjelovanju Republike Hrvatske u programu «Europa za građane», hitni postupak. Drugo, Prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice o sudjelovanju Republike Hrvatske u programu zajednice «Inteligentna energija – Europski program za konkurentnost i inovacije». Treće, Prijedlog zakona o potvrđivanju Međunarodnog sporazuma o šećeru. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vijeća ministara Bosne i Hercegovine o suradnji u nadzoru državne granice. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, hitni postupak. I Prijedlog zakona o Nacionalnoj zakladi za potporu učeničkom i studentskom standardu. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja predloženih zakona? Nema. Idemo glasovati. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Republike, između Europske zajednice i Republike Hrvatske o sudjelovanju Republike Hrvatske u programu «Europa za građane». Tko je za? Hvala. Protiv? Jednoglasno sa 118 glasova za, hitni postupak. Drugo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice o sudjelovanju Republike Hrvatske u programu zajednice «Inteligentna energija – Europski program za konkurentnost i inovacije». Tko je za? Hvala. Protiv? Sa 119 uvršten u hitni, po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992.? Hvala. Protiv? Bilo je protiv. 116 za. 3 protiv. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlada Republike Hrvatske i Vijeća ministara Bosne i Hercegovine u suradnji u nadzoru državne granice. Tko je za? Hvala. Protiv? 120 za. Jednoglasno. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju? Hvala. Protiv? 119 za. 1 protiv. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o nacionalnoj zakladi za potporu učeničkom i studentskom standardu? Hvala. Protiv? Sa 121 za jednoglasno dopuna dnevnog reda utvrđena i sa ovim Zakonom po hitnom postupku. Dopuna dnevnog reda inače je utvrđena. Sjednica iduća se nastavlja u 9,30 sati s raspravom o Prijedlogu izvješća o radu kaznionica. Prva na redu je u ime kluba HSS-a poštovana zastupnica Ljubica Lalić itd. Onda Izvješće o drogi, o uredbama Vlade itd. … [[Upadica se ne čuje.]] To bi u srijedu napravili. Sutra idemo u nove radne pobjede. A u ponedjeljak je Svečana sjednica u 10 sati.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Prema članku 238.a našeg Poslovnika klub Hrvatske demokratske zajednice traži glasovanje dizanjem ruke. Hvala.
Dobro. Molim. Tko je za? [[Upadica: Nema Ljube Jurčića.]] Tko je za to da se uvrsti u dnevni red prijedlog ove odluke? Odluke o izmjenama i dopunama pravila o postupanju elektroničkih medija? Hvala. Protiv? Sa 86 za i 1 protiv Prijedlog ove odluke o izmjenama i dopunama pravila o postupanju elektroničkih medija uvršteno je u dnevni red. I drugo, Prijedlog odluke o raspuštanju Hrvatskoga sabora. Kolega Kramarić? Onima koji neće proći neće pomoći ni tajno glasovanje. Hvala. Protiv? Jednoglasno sa 88 glasova donijeta je predložena odluka. Dame i gospodo, idemo na postavljanje pitanja Vladi ili pojedinom članu Vlade. Prva će postaviti pitanje poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, iako bih svoje pitanje trebala postaviti premijeru budući da Izvješće o provedbi Ustavnog zakona za 2006. neće doći u parlament, budući da se sa nekim pravima praktički nije niti krenulo kao što je dvojezičnost i kao što su elektronički mediji ja svoje pitanje ipak upućujem Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa. Budući da nema ministra pretpostavljam da će odgovoriti gospodin Uzelac. Iako je u ovom ministarstvu moram reći najviše napravljeno shodno i povećanom broju razreda i odjela, riješeno je pitanje savjetnika, prevode se ili su prevedeni svi udžbenici nažalost segment predškolskog odgoja ostao je nedirnut. On je u domeni financiranja lokalne samouprave. Županije su trebale donijeti programe predškolskog odgoja, većina nije. Ministarstvo je trebalo donijeti pedagoški standard a nije. Trebalo je provoditi nadzor a jednako tako nije. Zbog tobože previše djece u češkom vrtiću a pod firmom racionalizacije odnosno nemogućnosti grada Daruvara da financira više od proporcionalnih 18,9% malih čeka u vrtićima. Ove godine niti jedno dijete nije upisano u češki vrtić, odnosno jaslice čime se gubi cijela jedna generacija što će se kasnije odraziti kako na osnovnu tako i na srednju školu ali su se djeca mogla upisati u hrvatski vrtić. To što u Daruvaru postoje mješoviti brakovi, što je Češka Republika pomogla izgraditi vrtić odnosno jaslice, to što je češki jezik jezik sredine ne uvažava se u Daruvaru jednako tako kao niti mjere nataliteta ove države. Pitam vas uvaženi tajniče što ćete poduzeti kako bi se ispoštovao Zakon o predškolskom odgoju ali prije svega Ustavni zakon o pravima manjina. Kada ćete provesti nadzor nad županijama odnosno programom predškolskog odgoja županija, pa i to da li su sredstva koja državni proračun izdvaja za manjinske vrtiće namjenski potrošena odnosno da li su uopće stigla do tih vrtića? Hvala lijepa.
Državni tajnik Slobodan Uzelac. Izvolite.
Poštovana gospođo zastupnice, predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Stoji ocjena prema kojoj djeca pripadnici nacionalnih manjina manje participiraju u dječjim vrtićima i privatnim i javnim nego ostala djeca, djeca građana Republike Hrvatske i u tome smislu ostaje nam dosta posla svima da bi se taj postotak povećao. Što se tiče vašeg konkretnog pitanja kada ćemo to pogledati ja bih rekao što je moguće prije. Ovo je za nas nova informacija. Ja ću predložiti da po hitnom postupku provedemo upravni nadzor i vidimo kako stvar stoji u datoj sredini i poduzeti odgovarajuće mjere. Nedopustivo je ako stoji to što ste kazali da se sredstva ne koriste u namjenu za koju su određena i da se stvarno odvija po programu koji je za to namijenjen. Hvala vam lijepa.
Zastupnica Zdenka Čuhnil. Izvolite.
Uvaženi tajniče, hvala lijepa na odgovoru. Mislim da je vrijeme hitnog poduzimanja jer u Daruvaru češki vrtić je uskraćen za ta sredstva. S druge strane, da ne upotrijebim riječ genocid ali ću upotrijebiti u Daruvaru se provodi galopirajuća dogovorena asimilacija time što se ograničava koja će djeca u koje vrtiće ići. Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine premijeru, vijest o prodaji Zadarske luke izazvala je konsternaciju i to ne samo u Zadru, Rijeci i Pločama, nego u čitavoj Hrvatskoj. Još veću konsternaciju izazvala je i vijest da je za desetak milijuna kuna, za 51% dionica prodano to upravo konkurentskoj – tako bar kuloari pričaju Slovenskoj luci i da je ona novi vlasnik Zadarske luke i da je tako naslijedila i koncesiju na obavljanje lučkih djelatnosti sve do 2014. godine. Ali i to dakle ljudi pričaju da iza takve transakcije stoji nekakav sumnjivi neprovjereni kapital. Ta apsurdnost je tim veća, a i panika sasvim opravdana, jer posljednjih godina hrvatska Vlada ulaže milijarde kune poreznih novca poreznih obveznika u gradnju cesta i ukupno uređenje Zadarske luke, a to se sve čini kako sada izgleda stvari stoje u korist može biti i hrvatskog konkurenta Koparske luke s kojom prije svega Riječka luka vodi otvorenu tržišnu utakmicu u borbi za svaku tonu tereta. Apsurdnost cijele situacije dodatno se povećava činjenicom da je ovih dana potpisan ugovor sa Europskom investicijskom bankom koja s oko 220 milijuna eura kredita kreditira izgradnju putničke luke i budućeg kontejnerskog terminala u Gaženici, te da se na taj način nema sumnje dionice tvrtke Luka Zadar enormno porasti i tako da će od tih enormnih ulaganja imati koristi izgleda netko ne drugi, nego treći. Zato vas ja pitam tko je kupio Zadarsku luku i zašto je to najbrižljivije čuvana tajna u Hrvatskoj i još nešto što je još važnije da li se provjerava kapital ovakvih transakcija i inače da li se provjerava, jer po pozitivnim zakonskim propisima to je dužnost pojedinih tijela i ureda, posebnih službi da provjeravaju svaku veću transakciju. Molim odgovor.
Predsjednik Vlade dr. Ivo Sanader. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospođo zastupnice. Hvala na ovako efikasno iznesenom pitanju, ali pitanje je upućeno na krivu adresu. Država ne prodaje luku i ja sa ove govornice kao predsjednik Vlade u ime Vlade i u ime najjače hrvatske političke stranke kažem da Hrvatska neće prodavati luke, nego će ih davati u koncesiju. Tko prodaje luku? Izvolite pogledati u Zadru, a mi ćemo preko mjerodavnih institucija provjeriti, jer riječ je očigledno o privatnim osobama, a ne o državi. Prema tome, nemojte me pitati za ono što rade privatne osobe, a da će institucije države sve provjeriti, pa i odvjetnike koji su u to uključeni apsolutno je to točno.
Naravno, naravno gospodine premijeru da nisam zadovoljna vašim pitanjem, odnosno vašim odgovorom jer to jednostavno nije točno što vi govorite. Država gradi svu infrastrukturu za tu luku, a država ima sve mehanizme, a ne samo mehanizme, gospodine premijeru, mandat vam je pri kraju a vi ne znate što Vlada odnosno njezine institucije i pojedine agencije trebaju raditi. Po izričitima antikorupcijskim propisima dužna je provjeriti, zato vam u Ministarstvu financija postoji posebna služba, a hvalite se upravo posebnim mjerama, provjeriti svako ulaganje i porijeklo novca. Zato ima posebne službe, ali izgleda da vi, ovakve službe imaju važnijeg posla da čeprkaju po elektronskoj pošti svojih političkih konkurenata umjesto da provjeriti i da dajete … [[Govornik isključen, ne čuje se.]] da se upita zaista … [[Govornik isključen, ne čuje se.]]
Molim vas! Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Emil Tomljanović.
Hvala gospodine predsjedniče. Zastupničko pitanje upućujem gospodinu Damiru Polančecu potpredsjedniku hrvatske Vlade i ono je vezano uz privatizaciju hotela “Alan“ u Starigradu. Naime, nedavno se u medijima pojavila informacija o pokretanju istražnih radnji i nezakonitoj privatizaciji hotela “Alan“ u Starigradu, a ubrzo nakon toga i niz kontradiktornih izjava pojedinih aktera tog slučaja. Tako na primjer tadašnji predsjednik Upravnog odbora HFP-a Slavko Linić tvrdi da je prijedlog za prodaju hotela “Alan“ banci dao tadašnji predsjednik fonda gospodin Vojković, dok to ovaj uporno negira i tvrdi da je to učinio SDP-ov zamjenik predsjednika fonda gospodin Starčević. Javnost zanima ne samo što je tu istina, već i odgovor na pitanje koje sad gospodinu Polančecu i postavljam je li izvršena u ovoj situaciji obveza Hypo banke da dokapitalizira “Alan“ poglavito u odnosu na činjenicu da je isto trgovačko društvo preprodano samo nekoliko mjeseci ili tjedana nakon kupnje. Tko su stvarni kupci i kakva je uloga trgovačkog društva firme “Reka“ u tom konkretnom slučaju privatizacije. Hvala.
Potpredsjednik Vlade Damir Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, hvala lijepa gospodine saborski zastupniče. Pa na osnovu meni dostupne dokumentacije, dakle dokumentacije koja postoji u Fondu za privatizaciju moram reći slijedeće. 12.12.2001. godine je Upravni odbor Fonda za privatizaciju donio odluku o prihvaćanju ponude HYPO banke za kupnju hotela “Alan“ bez obzira što tko govorio, je li bio nazočan ili nije nazočan iz zapisnika je vidljivo da su i predsjednik fonda i potpredsjednik fonda Starčević bili nazočni na toj sjednici Upravnog odbora fonda, kao što je i vidljivo da su svi članovi Upravnog odbora fonda glasali u tom trenutku za prihvaćanje ponude HYPO banke. HYPO banka je sklopila sa Fondom za privatizaciju nekoliko mjeseci poslije točnije 5.3.2002. godine ugovor kojim je postala vlasnik dakle hotela “Alan“. Jedna od obveza je bila da se izvrši i dokapitalizacija hotela “Alan“ kao što ste sami naveli u visini od 2,3 milijuna eura, a da se izvješće o izvršenoj dokapitalizaciji dostavi u Fond za privatizaciju, a naravno to izvješće mora biti potvrđeno od strane ovlaštenog revizora. Iako su revizori potvrdili u pisanom obliku da su izvršena ulaganja, moram reći da do dokapitalizacije u stvari nikada nije došlo i nikada nije došlo do povećanja temeljnog kapitala društva. Što se tiče ugovora, u ugovoru je posve jasno da HYPO banka kao kupac ne može i ne smije raspolagati dionicama odnosno prodati društvo najmanje godinu dana od potpisa ugovora – dakle do 5.3. 2003. bez pismene suglasnosti Fonda za privatizaciju. Hypo banka je izvijestila fond tek 2005. godine da je prodala društvo hotel “Alan“ ali je iz nalaza Ministarstva financija, Porezne uprave iz Splita, Odjela gospodarskog kriminaliteta posve vidljivo da je transakcija zapravo provedena svega nekoliko mjeseci ili kao što ste sami naveli tjedana nakon što je Hypo banka postala vlasnik te firme. Hypo banka kada je davala ponudu davala ju je u svoje ime, nigdje nije navela da kupuje tu tvrtku za nekog drugog. Međutim Hypo banka je prodala tvrtku "Alan Tours-u" iz Zadra, meni je nepoznato pod kojim uvjetima i uz koju cijenu, i dakle to je suština na osnovu dokumentacije koja je dostupna u Fondu za privatizaciju. Što se pak tiče društva "Reika", švicarske tvrtke "Reika" koju ste spomenuli meni je potpuno nejasna njihova uloga u ovoj priči. Dakle da rezimiram, svi, i predsjednik Fonda i potpredsjednika Fonda na temelju zapisnika mogu potvrditi, bili su nazočni na toj sjednici, svi članovi Upravnog odbora Fonda glasali su za prihvaćanje ponude Hypo banke. Hypo banka nije smjela prodati tu tvrtku u godinu dana. Ona je to učinila. Učinila je to na način da ju je prodala tvrtki "Alan Tours", naravno vez ikakve suglasnosti Fonda za privatizaciju. I dokapitalizacija apsolutno nije izvršena. Hvala lijepo.
Zastupnik Emil Tomljanović.
Ja sam zadovoljan ovim iscrpnim odgovorom i nadam se da će i u ovom smislu, dakle iznošenjem i ovih činjenica ćemo razjasniti i ovu privatizaciju koja se dogodila u Republici Hrvatskoj.
Zastupnik Ivan Jarnjak.
Poštovani gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru kulture, gospodinu Boži Biškupiću. Znano je svima da v Zagorju ima puno vrijednih spomenika zaštićenih u različitim kategorijama. Znano je svima i također da se u te spomenike u zadnje vrijeme i puno ulaže da bi se obnovili. Biser spomenika kulturne baštine u Zagorju je dvorac Veliki tabor. Njegova su vrata zaprta već dulje vrijeme. Pa me interesira kad bu došlo vrijeme da se vrata otpreju, da ljudi mogu unutra ići. I drugo, kad bu došlo vrijeme da i neki od naših spomenika kulturne baštine dođe na spisak UNESCO-a. Hvala lijepo.
Ministar kulture, Božo Biškupić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče. Točno da zatvorena vrata uvijek izazivaju sumnju da se nešto skriva ili da nešto nije za javnost. Već je ovdje zapravo slučaj iz sigurnosnih razloga. Taj se dvorac obnavlja i unutra su građevinski radovi. Upravo se radi na njegovom najvrednijem dijelu, na petrokutnoj kuli iz 16. stoljeća. Ulaz se obnavlja i sredinom 10. mjeseca bit će vrata širom otvorena za javnost. I ujedno u isto vrijeme se postavlja i muzej posvećen obitelji Ratkaj. To je jedan od naših najvrednijih dvoraca. I kad je riječ o UNESCO-ovoj listi on se nalazi na tentativnoj listi, to znači uz onih 15 najznačajnijih spomenika koje smo prijavili. I ustvari ovom obnovom mi mu povećavamo šanse da bude upisan na listu spomenika kulture svjetske baštine. I nadam se gospodine zastupniče da ćete prilikom otvaranja, svečanog biti nazočni, kao vjerojatno i svi ljudi tog kraja. Jer konačno, nakon skoro 100 godina nije se vodila briga o tome. Zadnji put je negdje pred 70 godina, još su bili posljednji korisnici časne sestre. Nakon toga je dvorac propadao i mi smo konačno vrlo ozbiljno pristupili njegovoj obnovi. I nadam se sada eto za nekih 15-ak, 20-ak dana da će biti potpuno taj dio potpuno obnovljen, drugi dio priređen. Isto tako i muzej otvorenje. Prema tome pozivam vas da dođete.
Zastupnik Ivan Jarnjak.
Hvala lijepa gospodine ministre. Ja sam zadovoljan sa tim odgovorom, a još bu mi draže kad bu na spisku definitivno baštine UNESCO-a, a i kad bumo vrata otprli da ga vidimo kak izgleda iznutra. Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Vesna Škare Ožbol. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja pitanje upućujem gospodinu premijeru. Ne znam da li ste vidjeli ovu kartu na kojoj su naznačene, to je interaktivna karta, na Internetu je možete vidjeti, na kojoj su naznačene sve korupcijske afere u protekle 4 godine, uglavnom ove Vlade. Tu vam se nalazi npr. od afere "Brodosplita" gdje je jedna pokrenuta istraga, ali nikad nije završena, gdje je zamračeno 6 miliona dolara. Pa vam je tu cesta Gaženica – Zadar, gdje su enormno porasli troškovi izgradnje ceste. Pa vam se tu nalazi i afera "KIM", pa afera "Braće Ladin" i ministra Vukelića i "Dalmatinke" nove. Tu vam se nalaze brojne afere, rekla sam, njih je preko 100. Nalazi vam se tu i afera "Maestro" koja nažalost još nije završena. Pa s obzirom na ovakvu percepciju o stanju korupcije posebno koju će danas iznijeti Amnesty International posebno na ono što iznosi i Europska komisija želim vas pitati da li do kraja mandata mislite riješiti i jednu od ovih navedenih afera. Posebno stoga što ste rekli da ćete vrlo brzo izaći sa rezultati istrage od "Brodosplita" pa sve do evo "Maestra" za kojeg ste toliko bili zgroženi da ste čak odlučili ukinuti Fond za privatizaciju, a to na kraju niste učinili. Zaboravila sam reći i "Sunčani Hvar". Evo sad me je podsjetio na to potpredsjednik Vlade gdje ste praktički potpisali sporazum o javnom privatnom partnerstvu, a ustvari prodali "Sunčani Hvar". Hvala.
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Gospođo zastupnice, najprije ću vam kao odgovor pročitati, jer ste citirali Europsku komisiju, pa ću vam pročitati točno što je Europska komisija napisala, ekspertna skupina Europske komisije. Konkretna procjena, lipanj 2007., dakle prije dva, tri mjeseca, je otkrila da su hrvatska tijela angažirana u borbi protiv korupcije bez zadrške, citat: "… učinila veliki i brz dio progresa tijekom zadnjih mjeseci provedbom novih struktura i sustava kao i usvajanjem brojnih zakonskih instrumenata koji učinkovito rješavaju korupciju.", završen citat. E sad ovako. Jesam li zadovoljan da sve ovo nije riješeno, što ste vi nabrojili? Naravno da nisam, ni ja kao ni vi. Ali kao predsjednik izvršne vlasti, na čelu izvršne vlasti ne mogu niti smijem sudjelovati u istrazi, naređivati bilo kome, niti vama donositi rezultate. Rekli ste možete do kraja mandata donijeti rezultate istrage. Ako mjerodavna tijela završe, mogu. Naime, mogu i ja kao i vi čuti što je završetak istrage. Ali vi kao i zastupnica uvažena i bivša kolegica u Vladi vrlo dobro znate da se mi ne možemo miješati, izvršna vlast, u procese. I kad ste spomenuli "Maestro". To nije afera, to je veliki uspjeh. Dakle afera je to što su oni radili. Ali je veliki uspjeh. I ja ne mogu kao ni u slučaju "Brodosplita", kao ni u slučaju bilo čega drugoga nego kao i vi čekati i tražiti da mjerodavna tijela završe to, da završe taj proces i da izvijeste i Sabor i javnost o tome što su učinili. Ali ponovit ću za kraj, da ne bi, jer kada se nešto prvo kaže pa nakon toga nešto drugo, onda ono prvo padne u zaborav. Pa ću ja završiti ponovo s tim prvim. Citat Europske komisije. Konkretna procjena lipanj 2007. je otkrila da su hrvatska tijela angažirana u borbi protiv korupcije bez zadrške učinila veliki i brz dio progresa tijekom zadnjih mjeseci provedbom novih struktura iz sustava kao i usvajanjem brojnih zakonskih instrumenata koji učinkovito rješavaju korupciju. Unatoč ovom mišljenju, još uvijek ne možemo biti zadovoljni i ja tražim i potičem sva tijela koja su uključena u borbu protiv korupcije da to još učinkovitije provode.
Zastupnica Vesna Škare Ožbolt. Izvolite.
Ja moram reći da pažljivo sam slušala vaš odgovor, ali ne mogu nikako biti zadovoljna s tim odgovorom. Niti jedna Vlada do sada nije imala ovako dobre odnose sa državnim odvjetništvom, slikala se na svakom sastanku i nikada niti jedna Vlada nije imala ovoliko korupcijskih afera koliko ih je pobrojano, ovdje ih je preko 100. Dakle citirati jedan mali citat iz Europske komisije, a ne citirati zaključak da se praktički preporuča ne otvaranje pregovora za područje pravosuđa, pokazuje da ova Vlada uopće nije dovoljno napravila na borbi protiv korupcije. Evo kada pogledate na vaš sat, vidjeti ćete da vam je ostalo još dva mjeseca i ja čisto sumnjam dok raja mandata naravno, i ja čisto sumnjam da ćete išta moći napraviti. Hvala.
Gospodin zastupnik Miroslav Čačija. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine premijeru, ministri, kolegice i kolege zastupnici. Postavljam pitanje premijeru. Klub zastupnika HSS-a u saborskoj proceduri ima dva prijedloga izmjena i dopuna Zakona o sigurnosti prometa na cestama, s Konačnim prijedlogom. Jedan od njih odnosi se i na onih famoznih 0,0 promila, odnosno naš prijedlog ukidanju istog. Nadalje, mi smo 1. veljače zbog toga što zakoni nisu, ovi prijedlozi nisu prošli, odnosno uvršteni u proceduru redovnu došli na red, podnijeli prijedlog zaključka kojim tražimo od Vlade da se detaljno izvijesti, da nas detaljno izvijesti o stanju sigurnosti prometa na cestama u Republici Hrvatskoj sa onim posebnim naglaskom na provođenju nacionalnog programa vezanog uz 2005. i 2006. godinu. Kako Vlada nije do danas podnijela to izvješće, a broj nesreća je veći svakako u odnosu na prethodnu godinu, broj poginulih, ja moram ovako reći. Gospodine premijeru da li i malo vas ne peče savjest što ovo izvješće nije došlo u saborsku proceduru do danas. Dakle postavljam pitanje zašto nije uvršteno do danas u redovnu proceduru.
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader.
Gospodine zastupniče u pravu ste i prihvaćam ovaj dio kritike koji se odnosi na izvješće koje je u završnoj fazi i trebalo je biti gotovo do ove sjednice Sabora da ga dobijete na klupe, ali ministar me izvijestio da je u završnoj fazi i ja tražim da se izvješće iz resornog ministarstva dostavi u klupe saborskih zastupnika još za vrijeme trajanja ove sjednice i to ne pri kraju nego još ako je moguće što prije, dakle idući tjedan. Što se tiče izmjena zakona, ja ću i možda će to biti nepopularno u ovom vremenu predizbornom, ali reći ću ponovno moje stajalište i stajalište Hrvatske demokratske zajednice. Ako smo tim zakonom, a siguran sam da jesmo, spasili i jedan ljudski život i jedan mladi život, onda se taj zakon isplatio i mi smo ga zato donijeli. Mi nismo donijeli taj zakon zbog toga da se ne pije, da naša vinarska industrija, ugostiteljstvo, turizam itd. ima od toga neke štete. Ne. Mi smo za to da svi piju koliko smatraju da im je dobro i koliko im ide u tek i koliko im je dobro za zdravlje, ali da poslije toga ne voze ako su popili previše. To je bio smisao tog zakona. Nisam za to da taj zakon samo zbog izbornih vremena raspravljamo i mijenjamo, to je naša stajalište. Možemo raspravljati o njemu, možemo raspraviti i ovo izvješće kad ministar i resorno ministarstvo ga uputi u Sabor, da vidimo koliko smo po statistici naravno, nikad se ne zna šta bi bilo da nije bilo tog zakona, koliko bi ljudi poginulo itd. Ali statistike vrlo jasno mogu reći i vidjet će se da u odnosu na one prethodne godine da je puno manje života izgubljeno nego što je to bio slučaj prije. Dakle izvješće očekujemo uskoro i ja ga očekujem, uputiti ćemo ga u Sabor, a o ovome smatram da treba u miru razgovarati a ne u izbornom vremenu. I ponavljam, imamo čitav niz, ja neću ovdje ići preemocionalno, ali čitav niz dopisa, poziva, i e-mailova od roditelja koji su izgubili djecu i koji traže i mole da ne mijenjamo taj zakon zbog drugih. E pa sada možemo se dogovoriti, ali ja sam otvoren za sve. Međutim ako smo spasili ponavljam jedan život, onda se zakon isplatio.
Zastupnik Miroslav Čačija. Izvolite.
Gospodine premijeru ja mogu biti samo djelomično zadovoljan sa ovim dijelom kada ste rekli da će biti i nastojati da se ipak uvrsti. On je istina uvršten u točku 84., ali s obzirom da nikada nismo došli do tih točaka, normalno da čovjek može vjerovati da neće ni ovaj puta. Mi smo tražili cjelovito izvješće isključivo stoga što je u Hrvatskoj nekako opće prihvaćeno da se vozače uglavnom okrivljuje za nesreće. 95% uglavnom nesreća, smatra se da su krivi vozači, a istovremeno analize pokazuju da to nije tako, da daleko više su prometnice, od njihovih projektiranja, izvođenja, održavanja itd. Rekli ste vezano uz mlade, moram skratiti. Rekli ste vezano uz mlade, mi apsolutno jesmo za prevenciju mladih, trebalo je ipak primijeniti zakon u cijelosti što znači onaj edukativi dio programa provesti, a ne odgoditi ga da 1.1.2009. godine. I na kraju normalno ono što moram reći, najviše od ovih 0,0 do kaže 5% promila, trpi turizam, trpe proizvođači vina. Smatramo da nema nikakvog razloga da se to više održi pogotovo stoga što veći dio Europe upravo nema takvu …
Hvala. Poštovana zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem premijeru, gospodinu Ivi Sanaderu. Gospodine premijeru, da li je točno da u Državnoj upravi za zaštitu i spašavanje je u tijeku istražne radnje od strane Kriminalističke policije zbog zlouporabe položaja ravnatelja i njegovog zamjenika.
Predsjednik Vlade, dr. Ivo Sanader izvolite.
Gospođo zastupnice nije mi poznato što se događa u pogledu istrage u državnoj upravi ali uputit ću vam nakon što ja dobijem informaciju pisani odgovor.
Zastupnica Gordana Sobol, izvolite.
Pa gospodine premijeru mislim da to baš vam ne služi na čast, obzirom da se radi o državnoj službi za zaštitu i spašavanje. Na čelu te državne uprave je gospodin Đuro Poldrugač. To je uprava u kojoj je kriminalistička policija već više od godinu dana i tri mjeseca. Prema izvješću ravnatelja policije, ustanova u kojoj vlada organizacijski kaos, zahvaljujući prvenstveno nesposobnosti ravnatelja a sve začinjeno financijskim malverzacijama i zlouporaba službenog položaja. Međutim, taj isti ravnatelj vodi državnu upravu za zaštitu i spašavanje, koja je ustvari jedna od najodgovornijih u sustavu vatrogasne zaštite. Mislim da je to vama kao predsjedniku Vlade jer ste mu direktno nadređeni, poznato. Taj isti Đuro Poldrugač vrhunac licemjerstva i cinizma jučer izjavljuje da je protekla vatrogasna sezona bila uspješna i dobra, i k tome još da se izabere u upravi odbor zaklade "Kornat". Gospodine premijeru, tražim detaljno izvješće, pisani odgovor na moje pitanje vezano oko krim obrade i naravno vaše hitno očitovanje o odgovornosti ravnatelja Državne uprave za zaštitu i spašavanje.
Poštovani zastupnik Nikola Vuljanić izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, moje pitanje upućeno je premijeru Ivi Sanaderu. Naime, najprije jedna konstatacija građani nisu u Hrvatskoj jednaki pred zakonom. Naime, što se događa, ako grade i navuče kapu, uđe u banku pokuša opljačkati banku, ne uspje, uhvate ga, optuže ga za kazneno djelo teške pljačke u pokušaju. Ako građanin pokuša skenirati 100 eura i negdje ih uvaliti ne uspije, uhvate ga, optuže ga za kazneno djelo falsifikata u pokušaju. Međutim, ako je građanin ministar, i ako četiri ministra donesu odluku kojom se u postupku prodaje, poklanjanja jedne tvrtke, radi se o tvrtki KIM u Karlovcu, paradigmi privatizacije na HDZ-ovski način, dakle ako ministri donesu odluku koja je definitivno nezakonita i pogoduje i najlošijem ponuđaču, dakle prekrše Kazneni zakon, njima se ne događa ništa. Ja sam kao građanin dao Državnom odvjetništvu prijavu protiv ta četiri ministra, za kazneno djelo u pokušaju. Uhvatilo ih se, javnost ih je uhvatila, novinari su ih uhvatili, svi smo ih uhvatili, povukli su se. Na vašu inicijativu ustanovili ste da je ta vrsta privatizacije nemoguća, no, ipak su kazneno djelo u pokušaju napravili. Hoćete li nešto poduzeti povodom toga da se sve građane dovede u istopravni, jednakopravni položaj pred zakonom pa da odgovaraju ne samo onda kada naprave kazneno djelo, nego i kada ga pokušaju napraviti a uhvati se.
Predsjednik Vlade dr. Ivo Sanader. Izvolite.
Uvaženi gospodine zastupniče, izveli ste jedan mali ovako, ja bih rekao jednu retoričku parabolu koja ne stoji. Ona možda funkcionira u retorici ali u stvarnosti, u politici, u životu ne funkcionira. Naime, ona nije istinita, ona naprosto ne odgovara činjeničnom stanju, a koje je činjenično stanje? A činjenično stanje je sljedeće, da je ovo prva Vlada koja je uvela u sjednice upravnog vijeća Fonda za privatizaciju transparentnost, novinare i javnost. U vrijeme vaše vlade gospodine Vuljaniću, vaše koalicije, kada je LInić bio predsjednik Upravnog vijeća Fonda za privatizaciju, nitko iz javnosti nije smio ni primirisati blizu vaših sjednica. A ja sada pitam Hrvatsku javnost na ovoj zadnjoj sjednici Hrvatskog sabora, a i o njoj će se i nju će se gledati pa će se po njoj odlučivati na idućim izborima 25. studenog. Tko je transparentniji u privatizaciji HDZ ili koalicija SDP HNS. Vi niste imali, niste dali novinarima da primirišu blizu sjednica Fonda za privatizaciju, vi ste provodili privatizaciju kako ste dogovarali, davali ste hotele za 600 tisuća maraka ondašnjih, na najboljoj poziciji u Dubrovniku. Čuli ste malo prije pitanje Tomljanovića i Polančeca koji mu je odgovorio. Pa vas ja pitam odakle vam pravo da Vladi koja transparentno vodi pa i ako pogriješi kao u slučaju KIM-a pa povuče odluku, ljudski je griješiti ali nije ljudski ustrajati u tome, ne sjećam se ni jedne odluke koju ste vi povukli. Kada je bio Lenac u pitanju, pogriješili ste ali ste išli i dalje, znali ste da je to loš projekt, znao je to i Slavko Linić da je to loš projekt, ali je išao dalje i ponovno pumpao novac u Lenac. Novac Hrvatskih poreznih obveznika. Prema tome, na ovoj sjednici koju su vodili Polančec i ostali bili su novinari i još nešto. Bili su predstavnici sindikata. Mi smo prva vlada koja je uvela predstavnika socijalnih partnera u upravno vijeće Fonda. Vi to niste napravili, ja vam mogu postaviti pitanje zašto. Jeste li htjeli skrivati svoje odluke od sindikata koji predstavljaju radnike i zaposlenike. Evo to je istina o našoj privatizaciji i vašoj. I za kraj transparentna privatizacija se upravo provodi i u T-HT-u i u INI a najavljujemo ovdje sa ove sjednice Sabora još takvih privatizacija.
Zastupnik Nikola Vuljanić.
Hvala vam gospodine premijeru što ste mi objasnili što sve kolega Linić i prošli Fond za privatizaciju nisu napravili dobro. I hvala na tome objašnjenju, to objašnjenje je potrebno javnosti, mogli ste ga dati, dali ste ga onda kada ste sjednili kao opozicija u ovom Saboru. Ali moje pitanje nije bilo oko kolege Linića, da sam to htio saznati ja bih to pitao, moje pitanje je bilo oko poteza ovog Fonda za privatizaciju i njenog upravnog odbora. Nisam dobio odgovor. Hrvatska javnost je dobila odgovor da vi o tom ne želite razgovarati, da je griješiti ljudski. Griješiti je ljudski ali nije pošteno pogriješiti i onda ne podnijeti konzekvence iz te greške.
Zastupnik Marko Širac, izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, pitanje ću postaviti ministru prometa i razvitka i pomorstva gospodinu Kalmeti. Vlada je tijekom 2007. godine vrlo uspješno nastavila realizaciju izgradnje na svih 6 pravaca autocesta u Republici Hrvatskoj. U tijeku je izgradnja autoceste na 5. koridoru dionice Sredanci-Đakovo-Osijek. Ja molim ministra da mi odgovori na pitanje u kojim su stanju radovi na toj dionici i kada će biti dovršena i puštena u promet prva etapa Sredanci-Đakovo te kada će se dovršiti i koji su rokovi dovršenja cijele dionice od Sredanaca do Osijeka? Za autocestu Zagreb-Velika Gorica-Sisak na kojoj su također radovi u tijeku poznato je da su obzirom na teškoće u donošenju prostornog plana Zagrebačke županije radovi bili usporeni ja molim da kažete u kojem su stanju i kakva je dinamika dovršetka izgradnje obilaznice Velike Gorice?
Ministar Božidar Kalmeta. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Pa evo u ovih nepune 3 i pol godine kao što je javnosti poznato izgradili smo i pustili u promet nešto više od 400, oko 412 kilometara autocesta što samo govori o jednoj doista, o jednom velikom intenzitetu izgradnje, jednom poštivanju rokova za izgradnju … [[Govornik se ne razumije.]] dionica. Što se tiče ove dionice koridora PC, naime to je dio koridora PC koji ide od granice sa Bosnom i Hercegovinom do granice s Mađarskom, odnosno od Sredanaca do Belog Manastira. Ova prva dionice Sredanci-Đakovo je pri završetku i završetak svih radova očekuje se negdje krajem 10. mjeseca, nakon toga će se dobiti i uporabna dozvola tako da ajde početkom 11. mjeseca očekujemo i puštanje u promet ove vrlo važne dionice od Sredanca do Đakova. Istovremeno od Đakova do Osijeka u tijeku je natječaj za izgradnju autoceste, odnosno trase autoceste, a već prije su propisan natječaj i odabrani izvođači i radi se na nekoliko objekata na toj trasi uz ekološka ispitivanja, izmještanja instalacija i sve ono što prethodi samom poslu. Ono što je bitno kazati je da će dionica od Sredanaca do Osijeka biti gotova kao što je planirano i kao što je donešeno u četverogodišnjem planu koji je Vlada donijela, a to je kraj 2008. godine. Što se tiče ove također vrlo važne dionice i autoceste od Zagreba do Siska, dionica Zagreb-Velika Gorica, tu je kao što ste i sami rekli bilo određenih problema, ne zbog nas nego zbog toga što Zagrebačka županija nije kako je bilo dogovoreno pravovremeno donijela prostorni plan što je na ovom dijelu od Jakuševca do čvora Velika Gorica usporilo nešto radove. Ta dionica je momentalno sada u natječaju, izgrađen je čvor Velika Gorica, on se momentalno oprema, ali bez obzira na to rok koji je zacrtan da se izgradi autocesta od Zagreba, odnosno Jakuševca pa do Lekenika bit će ispoštovan, a on je kao što javnosti poznato kraj 2008. godine.
Zastupnik Marko Širac. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, ja sam jako zadovoljan sa odgovorom gospodina ministra glede realizacije ovih dvi važnih autocesta. Dakle, nije tu važno samo poštivanje zadanih rokova koliko je važno osigurati da se one zaista u planiranom vremenu i naprave radi gospodarskog razvitka ova dva vrlo važna dijela Republike Hrvatske, stoga se nadam da će naš ministar i naša Vlada i dalje ovako zdušno podržavati izgradnju autocesta u Republici Hrvatskoj.
Zastupnik Ratko Gajica. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora, ja ću pitati gospodina Čobankovića ministra poljoprivrede. Gospodine ministre, radi se o štetama koje na područjima povratka ljudi imaju na usjevima, nasadima, stadima, a koje prave divlje životinje. Radi se o prihodima od kojih ljudi isključivo žive i jedva preživljavaju. Na drugoj strani koncesionari lovišta se ponašaju rekao bih kao da im je to ćaćino jer njihovi lovočuvari prosipaju i posipaju otrov bez ikakvog upozorenja. Lovci i lovačke udruge rade po svom guštu, a opet divlje životinje su zaštićene na specijalan način. Jedino nema odgovarajuće brige u odnosu na ljude i njihovu imovinu i nema odgovarajuće zaštite koju ljudi zaslužuju. Uz to uskraćuje im se članstvo u lovačkim udrugama u mnogim sredinama i u velikom broju i uskraćuje im se pravo na dobivanje lovačkog oružja i ne mogu se, kako se to kaže, ni sami organizirati radi te zaštite na ni na koji drugi način. Izostaje pažnja i mjere vašeg ministarstva da se tu nešto uradi i da se ljudi i njihova imovina zaštite jer je to naš zajednički interes. Moje pitanje je ima li ministarstvo, zapravo najprije zna li što se događa na prostoru i ima li odgovor i mjere kojima će ove štete spriječiti i ljude zaštititi?
Ministar Pero Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Poštovani gospodine zastupniče vaše pitanje jeste i na žalost mi imamo dosta složenu situaciju na terenu poglavito situaciju na područjima povratka. Činjenica je da štete od divljači ima i na drugim dijelovima Republike Hrvatske, ali one su na sreću manje, nego na područjima povratka, poglavito na područjima gdje je relativno mala naseljenost, gdje je uvjetno rečeno slaba obrađenost poljoprivrednog zemljišta, dosta zemljišta koje nije obrađeno i nažalost, u takvim sredinama imamo pojavu povećane populacije određene vrste divljači. Iz tih razloga pojačanjem populacija činjenica je da je populacija divljih svinja u značajnom porastu ne samo u Republici Hrvatskoj nego i u drugim zemljama i u našem okruženju i susjedstvu. I poglavito tamo gdje je kao što sam već rekao mala koncentracija naseljenosti i slaba obrađenost su idealni uvjeti za povećanje populacije divljih svinja. Samo povećanje populacije povećava i štete. Naravno da Zakonom o lovstvu su propisana prava i obveze lovoovlaštenika s jedne strane. S druge strane isto tako i obveze vezano za onemogućavanja nastajanja štete. Također kada šteta nastane obveza lovnih udruga ili koncesionara ili lovoovlaštenika je i da tu štetu sankcionira i podmiri. Stoga evo, ja, mi znamo za problematiku. Tražimo od lovnih udruga i koncesionara da poštuju zakon. Zakonom je reguliran i način kako se vrši obeštećenje, način nadležnosti sudova i slično. Ali u pravilu sudski procesi su dugotrajni i oni dugo traju. U pravilu se ide na praktično rješavanje šteta putem procjena šteta i dogovornog odnosa. Većina lovoovlaštenika ili lovnih udruga ide i u proces osiguranja lovišta, osiguranja od šteta koje nastaju od divljači. I na taj način se pojednostavljuje naplata štete. Ali ono što bi još želio naglasiti da Uprava za lovstvo Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva stalno poduzima odgovarajuće mjere kako bi populaciju određene divljači svela na normalu. To je između ostalog skraćenje lovostaja, povećana dozvola za odstrel pojedine divljači i slično. Vode se i određene aktivnosti. Što se tiče ovih nekorektnih uvjetno rečeno odnosa koncesionara, ja bi vas molio da to dostavite našem ministarstvu. Mi imamo lovne inspektore i oni će ići u pravcu da ispitaju takve slučajeve. I svi oni koji rade suprotno zakonu će biti sankcionirani. I mi smo imali dosta slučajeva, mogu kazati negdje preko petnaestak lovišta gdje su lovoovlštenici izgubili pravo upravljanja lovištima. Što se tiče drugog problema, nemogućnosti učlanjivanja u lovne udruge. Ja znam da smo mi unutar ministarstva pokušavali naći određene oblike kako bi omogućili određenim ljudima koji žele biti članovi lovnih udruga da dođe i do formiranja novih lovnih udruga, da se riješi i pitanje lovišta i slično ili da se dio povratničke populacije na tim područjima integrira u postojeće lovne udruge. Činjenica da se radi o osjetljivim područjima, da se radi o područjima gdje postoje uvjetno rečeno i određeni problemi i posljedice rata i slično, da taj proces ide sporo. Ali evo, mi smo pokušavali dati naš doprinos da se svima omogući mogućnost lova.
Zastupnik Ratko Gajica. Izvolite!
Hvala vam gospodine predsjedniče. Gospodine ministre! Vi niste mogli pomoći u dvije stvari. Pomognite da se uspostavi stanje reda jer ono sada ne postoji. Naročito ne u zadovoljavajućoj mjeri. Drugo. Pomognite da ljudi uđu u lovačke udruge i dođu do lovačkog oružja unatoč ovim predrasudama koje vi spominjete. To će pomoći i tim ljudima i ukupnoj atmosferi. Ali s obzirom da to stanje nije dobro sada, dok god nije dobro nemamo pravo biti zadovoljni.
Zastupnik Mario Zubović. Izvolite!
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ja bi postavio pitanje gospodinu Ivici Kirinu, ministru unutrašnjih poslova. Već dulje vrijeme smo svjedoci velikih redova i gužvi u policijskim upravama za dobivanje dokumenata razno-raznih, od vozačkih do registracije automobila. Naročito su velike gužve bile ovoga ljeta kad se je prešlo na ljetno radno vrijeme. I ja vas pitam, što ste dosada napravili da takove gužve ne budu u policijskim upravama ne samo u Zagrebu nego i u drugim većim gradovima u Hrvatskoj? Ako ste nešto učinili, što ste učinili? I što ćete još učiniti da se takove gužve smanje jer ljudi mole da dobivanje dokumenata ide puno brže, jer gube nekoliko sati da bi registrirali automobil ili dobili osobne dokumente. Hvala lijepo.
Ministar Ivica Kirin. Izvolite!
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade, poštovani saborski zastupnici? Sa ciljem brže i kvalitetnije komunikacije sa građanima i rasterećivanje gužvi na šalterima prilikom izrade osobnih dokumenata od 2. kolovoza 2007. godine provodimo jedan projekt koji se zove obavještavanje građana o izrađenim osobnim dokumentima putem SMS poruka koje su osobno osmislili i realizirali djelatnici Odjela za informatike, Uprave za tehniku Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske. Samo par informacija da vidite koliki je to posao. Naime, mi u 2008. godini očekujemo da će isteći negdje oko 830 tisuća osobnih dokumenata. Prije svega mislimo na iskaznice, osobne iskaznice i putovnicu. I stoga smo recimo od početka provođenja projekta, od 2.8. do 7.9. u Ministarstvo unutarnjih poslova poslali preko 30 tisuća SMS poruka. Od 20.7. do 1.9. zaprimljeno je preko 35 tisuća zahtjeva, što u prosjeku znači da dnevno MUP šalje preko tisuću poruka. Isto tako MUP će otvarati šalterske urede. Primjer je bile ove gužve ljetne koje su se dešavale u Petrinjskoj i Henizlovoj, na svim mjestima znači, ali na području cijele Republike Hrvatske, sve tamo gdje su policijske uprave udaljene deset ili do dvadeset kilometara, kako bi se izbjegle nepotrebne gužve te nepotrebni troškovi putovanja. Za primjer navodim otvaranje šalterskih ureda u Policijskoj postaji Marof, u Varaždinskim toplicama i Policijskoj postaji Čazma. A u tijeku ljetnih mjeseci smo u Policijskoj upravi Zagrebačkoj otvorili deset novih šaltera gdje je zaposleno 28 novih djelatnika. Također sa institucijama dogovaramo da razmjenjujemo on line podatke kako građani ne bi morali osobno dolaziti na dva mjesta po podatke. A jedan od primjera koji ću napomenut, to je nedavna komunikacija internetska, odnosno on line komunikacija sa Centrom za vozila gdje ste dosad morali kod registracije vozila ići dva puta, znači obilaziti policijsku upravu gdje su vam se upisivali podaci i u Centru za vozila. Sada je dovoljno samo na jednome mjestu. S time uveliko smo smanjili i troškove i opterećenje i prije svega i gužve na šalterima. Također u planu je poboljšanje i daljnje implementacije internetske komunikacije sa građanima i to sada već u nekoliko mjeseci slijedeći te se u ovom momentu usklađuju poslovni procesi iz djelokruga MUP-a sa programom HITRO-HR i "one stop shop" gdje će sve za obavljanje konkretnih usluga biti na jednom mjestu. Također smo na internetskoj stranici MUP-a objavili sve one obrasce koje građani mogu ispisati na pisaču, popuniti i predati u najbližu policijsku upravu odnosno postaju što također ubrzava poslovne procese a za one javne usluge gdje je za objavu obrazaca i njihov ispis potrebno promijeniti zakonsku i podzakonsku regulativu objavljeni su i primjeri njihovog popunjavanja. Također je u tijeku i definiranje izrada tehničkog rješenja za javnu uslugu prijave kaznenog djela gdje će postojati mogućnost putem interneta prijaviti se preko slijedećih obrazaca slijedeća kaznena djela: uputa za podnošenje kaznene prijave, uputa i za podnošenje kaznene prijave protiv poznatog počinitelja, uputa za podnošenje kaznene prijave protiv nepoznatog počinitelja te podnošenje prijave anonimne odnosno nepoznate prijave, po nepoznatom počinitelju, zapravo podnošenje anonimne prijave. U tijeku je također sada i intenzivno opremanje uredskih prostora Ministarstva unutarnjih poslova informatičkom opremom, kadrovskom popunjenošću, edukacija službenika, klimatizacija i registracija pojedinih prostora jer želimo da građani koji dolaze tamo da se i ugodno osjećaju u tom prostoru ali nažalost moram se ispričati građanima Republike Hrvatske zbog ovih silnih gužvi jer nažalost nismo i ne možemo biti zadovoljni sa sadašnjim stanjem. Ali moram napomenuti da je glavni jedan od uzroka bio i nedostatak financijskih sredstava. Naime, mi smo u razdoblju od 2004. do 2007. godine morali podijeliti 812 milijuna kuna zbog neprovođenja kolektivnog ugovora bivše koalicijske Vlade. Naslijedili smo 280 milijuna kuna neplaćenih dugova za struju, gorivo, dug prema dobavljačima i drugo. S time da je Vlada Republike Hrvatske podmirila sve poreze i doprinose za zaposlenike. Poštovani saborski zastupnici i građani bez obzira na teško financijsko nasljeđe odradili smo veliki posao i puno projekata i mogu reći da ćemo dalje nastaviti sa implementacijom upravo primjene interneta i informatike kako bi se smanjile gužve na šalterima i time ćemo pomoći da građani što manje gube vrijeme na birokraciju odnosno na čekanje.
Hvala. Zastupnik Mario Zubović.
Ja se zahvaljujem ministru na ovako iscrpnom odgovoru i nadam se da će ubuduće biti dovoljno sat vremena za registrirati automobil. Hvala lijepo.
Zastupnik Zlatko Kramarić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Moje pitanje je upućeno ministru znanosti ali budući da ga ovdje nema onda ću ga uputiti državnom tajniku gospodinu Uzelcu. Kao što je poznato, Republika Hrvatska je prije dvije godine započela sa implementacijom bolonjskog procesa na našim univerzama i u početku je bilo dvojbi jesu li sveučilišta za tako nešto spremna. Prije svega, spominjao se nedostatak prostora, manjak profesora ali da su se čekali da se svi ti optimalni uvjeti ispune onda bojimo se da bi to jako dugo potrajalo. Ono što je sigurno bolonjski proces čvrsto definirao to su obveze studenata a s time su na neki način i stvorene pretpostavke da studiranje u prosjeku traje što je moguće kraće. Kako i mi sami kao društvo želimo u što kraćem roku podići postotak visoko obrazovanih građana u Republici Hrvatskoj smatramo da je s tim procesom i trebalo otpočeti ali vidimo da se nakon ove dvije godine javljaju određena nezadovoljstva studenata i otvaraju se brojna pitanja. Da li se upisuje godina ili se upisuju bodovi, zašto nema više ispitnih rokova, zašto nije bolje razvijeno praćenje studenata, problemi sa komunikacijom između profesora i studenata i kažem čitav niz koji su upravo ovih dana rezultirali i ovim vidljivim nezadovoljstvom. Kažem, očito da postoje te dvojbe i bilo bi dobro da nam državni tajni kaže kako će se sveučilišta odnosno fakulteti na primjeran način upoznati svoje studente i preciznije definirati njihove obveze, hoće li otvoriti mogućnost većeg broja ispitnih rokova uključujući i dekanski. Da li je moguće da neki fakulteti propisuju da je moguće samo polagati jedan ispit dok ne znam Filozofski fakultet u Zagrebu omogućava i polaganje više ispita. I kažem, očito imamo sada jednu situaciju da određeni broj studenata ne može upisati slijedeću godinu i da je efikasnost studiranja dovedena u pitanje a samim time i sam smisao bolonjskog procesa. Hvala.
Državni tajnik Slobodan Uzelac. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine Kramarić, dame i gospodo zastupnici. Kratak odgovor na vaša pitanja je pozitivan hoće li sve to biti osigurano. Odgovor je jednoznačan. Hoće jer nemamo drugog izbora, nemamo alternative. Naime, i veći broj ispitnih rokova i bolje upoznati studente i više prilika za ispit prije konačnog ispita, dakle sukcesivno i longitudinalno praćenje uspješnosti studenata i pomoć studentu u savladavanju gradiva, sve je to nešto što je upravo imanentno bolonjskoj reformi. Pa kad se postavi pitanje hoće li biti toga ili bolonjske reforme onda je ono nelogično. Bolonjska reforma upravo znači to što vi pitate, to je sadržano u samoj bolonjskoj reformi. S tim u vezi ipak sasvim konkretan odgovor i na ocjene koje ste dali. Očito smo došli u situaciju da smo se suočili sa vlastitom slikom visokoga obrazovanja. To je ona slika s kojom smo bili svi nezadovoljni i suviše dug i prosječan dug studij on je trebao trajati četiri i pol godine, trajao je u prosjeku preko sedam godina, on je imao ranije a ima i nadalje nedovoljan broj nastavnika, asistenata, nedovoljno prostora, nedovoljno moderne opreme, zastarjeli programi. I što je najgore, imali smo sustav koji je bio autističan, koji je bio zatvoren, nije bio kompatibilan sustavu visokog obrazovanja u Europskoj uniji. Zbog toga smo svega dakle i išli u bolonjsku reformu i onda upravo to mijenja. Dopustite meni da kažem ovdje kako nezadovoljstvo studenata o kojem vi govorite i koga svi vidimo po zajedničkoj ocjeni rektora sveučilišta, dekana dotičnih fakulteta ipak je manje nego što bi se iz javnosti moglo ocijeniti. Riječ je ipak o manjoj grupi studenata koja iz godine u godinu traži ispitni rok i onda kad za to ima ali i kad nema za to objektivnih razloga, pa od tuda i odgovor na pitanje. Tamo gdje su zahtjevi opravdani naravno da im valja udovoljiti ali uvijek postoji kategorija studenata koja traži i ono što joj zapravo ne pripada. Ova reforma zahtijeva i od studenata i od nastavnika i od svih nas puno više rada, puno više redovitog rada, znači redovito pohađanja predavanja i polaganja ispita. Na kraju, dopustite da izrazim zadovoljstvo što je o pitanju ići u bolonjsku reformu ili ne u ovom domu postojala kao što znamo svi potpuna suglasnost da je na tom tragu i Vlada na različite načine poduzela i materijalna i kadrovska ulaganja. Ja ću samo kazati da se ovaj čas u Hrvatskoj gradi nekoliko sveučilišnih campusa, da su otvorena brojna veleučilišta koja su zadržala mlade ljude u manjim gradovima, županijskim centrima, da smo usvojili ovdje i Zakon o studentskom zboru koji u središte tih procesa stavlja studente koji upravo ovim pitanjima više nego drugima će odlučivati, a ne samo protestirati. Ukratko, otvorili smo čini mi se uvjete da u narednom razdoblju postignemo puno više nego do sada. I zadnja rečenica, već prvi koraci u primjeni Bologne upravo demantiraju zahtjeve studenata o kojima govorimo. Naime, prolaznost studenata zadnje dvije godine je bitno veća po Bolognskom modelu nego ranije, a i to je samo po sebi dovoljan dokaz da od toga ne odustanemo. A svugdje tamo gdje su zahtjevi opravdani u smislu da zbog subjektivnih slabosti nastavnika, a i toga ima i visokih učilišta treba studentima udovoljiti i to odmah bez odlaganja. Hvala vam lijepa u nadi da će u tom smislu proces ići dalje. Mislimo da možemo očekivati dobre rezultate.
Zastupnik Zlatko Kramarić. Izvolite.
Da slažem se s vama. Posebno se slažem proces doista mora ići dalje bez obzira na ova određena suočavanja što ste sami rekli sa slikom našega stanja na visoko obrazovnim institucijama. I na kraju tu znate da kucate unutra na vrata, na ista, istog smo roda i na kraju sam sam sudionik tog procesa i suočavam se iz dana u dan sa svim zapravo tim problemima implementacije Bolognskog procesa. Ovdje nije u pitanju, nego kažem moje je zadovoljstvo ili ne na kraju na neki način to će biti zadovoljstvo onih studenata koji imaju opravdane razloge i upravo ja u njihovo ime govorim. Ne govorim u ime onih koji pokušavaju zapravo manipulirati ovom nejasnom situacijom. Ali ono što bih vas ja također molio kao neki apel da ostane gdje vidi da ministarstvo ima svoj smisao, a to je da na jedan vrlo suptilan, delikatan način kontrolira, kodira ovaj proces upravo i da ne dirajući u autonomiju univerza, fakulteta kako bi doista ovo zadovoljstvo i nas koji smo s jedne i ovi iz predmeta druge strane zapravo bilo što je moguće veće, a svakako ulaganje u znanost mislim da se uvijek stostruko vraća i da je to također onaj naš resursa koji možda još do kraja nismo dovoljno prepoznali. Hvala vam.
Zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Postavljam pitanje premijeru Republike Hrvatske mada ne znam hoće li mi odgovoriti on ili predsjednik HDZ-a, jer u posljednje vrijeme nema nikakve razlike između te dvije funkcije. Meni je u konačnici sasvim svejedno koji će od vas dvojice odgovoriti na ovo pitanje. Citiram: “Budući da se radi o poslu od velike političke važnosti u inozemstvu za prethodnu registraciju i izbore odgovorni su veleposlanici i generalni konzuli.“ Ovo nisu fragmenti. Ovo je citat, dio sadržaja bilješke sa savjetovanja održanog u Generalnom konzulatu u Munchenu 15. rujna ove godine. E sad, mene zanima što to u stvari znači? Kakva je to politička važnost? Za koga je to od političke važnosti? Što znači da treba kontaktirati katoličke misije, medije, kulturne i sportske udruge. Što znači da obavijest o prethodnoj registraciji treba dijeliti nakon nedjeljnih misa i znači li to da konzuli i veleposlanici moraju ići na nedjeljne mise. I zanima me posebno da li će slična kampanja biti i u Hrvatskoj? Hoće li se dakle motivirati birači za prethodnu registraciju u Hrvatskoj? Tko će biti odgovoran? Tko će u Hrvatskoj obilaziti kulturne i sportske udruge i tko će dijeliti obavijesti ispred, nakon nedjeljnih misa u Hrvatskoj. I u konačnici, budite strpljivi, pa budite strpljivi još tri tjedna. I u konačnici, zanima me da li doista i vi mislite kao i vaš glasnogovornik da nije normalan i ne mora raditi u politici onaj tko neće nastupiti u 11. izbornoj jedinici, da nije normalan i da nema što u politici raditi onaj tko neće nastupiti u 11. izbornoj jedinici.
Predsjednik Vlade dr. Ivo Sanader.
Prvo hajmo ispraviti ovo zadnje nije to točno da je bilo tko rekao. Dakle, to nije točno. Svatko tko se bavi hrvatskom politikom, u Hrvatskoj tko se bavi politikom ima pravo ne samo u 11. nego bilo gdje se baviti politikom i propagirati svoje ideje. Čak štoviše, to je dobro došlo. Jer u rivalitetu, u konkurenciji ideja ljudi mogu izabrati one koje su njima najbolje. E sada što se tiče ovog sastanka koji ste vi citirali u Munchenu. Ja ga tumačim ovako. Postoji u odnosu na prije četiri godine, dakle na izbore 2003. postoji čitav niz ljudi koji su promijenili adrese, prebivališta, koji više možda nisu u inozemstvu nego su se vratili u Hrvatsku i postoje neki drugi koji su u međuvremenu iz Hrvatske promijenili prebivalište i otišli su u neku drugu zemlju. Zbog toga se vrši registracija, odnosno predregistracija ne svih birača, nego samo onih koji su promijenili prebivalište. Znači, ako je netko u Munchenu bio u nekoj Rosenheim strasse, a sad je otišao u neku drugu strasse, koju Marijan strasse, onda on ako se on ne registrira na toj novoj adresi, novom prebivalištu on nije, on će biti u popisu birača na onoj staroj adresi i neće moći glasovati. To je problem i zbog toga su upućeni apeli svim diplomatsko-konzularnim predstavništvima, a zamoljeni su za pomoć i katoličke misije samo da upozore ljude da moraju prijaviti promjenu prebivališta, ne da politički agitiraju ni za što drugo, nego za prijavu registracije za promjenu prebivališta. U suprotnome neće moći glasovati ako adrese ne štimaju u popisu birača. Jednako to se danas čini i na radiju. Imate Ministarstvo vanjskih poslova je dalo jedan tekst koji se čita na radiju, ne znam ni hoće li biti i na televiziji, ali na radiju se već čita gdje se poziva ljude ukoliko su promijenili prebivališta da to prijave najbližem DKP-u, diplomatsko-konzularnom predstavništvu i to je sve. Dakle, neće se ništa drugo, neće se nikakve druge političke aktivnosti voditi. Osobno ću biti protiv bilo kakvog uplitanja politike u to, ali svaki hrvatski birač ima pravo birati 25. studenoga. Međutim, naravno da postoje razlike u pogledima između vas i nas. Mi smo za to da svi hrvatski državljani budu jednaki pred Ustavom i pred zakonom i da imaju pravo glasa. Vi ste protiv toga da oni koji ne žive u Hrvatskoj, koji u Hrvatskoj ne plaćaju porez da ne mogu birati. Imate i na to pravo, dapače. I ako pobijedite na izborima, a mi ćemo učiniti sve da to ne bude slučaj, znači u smislu političke borbe, onda ćemo mi, ostat će i dalje ovaj zakon. A u slučaju da vi promijenite taj zakon, kad bi se to dogodilo mislim da bi se učinila jedna velika nepravda ljudima koji su '91. pomagali Hrvatsku, koji su slali financijsku pomoć, koji su slali humanitarnu pomoć Hrvatskoj. Tada nismo pitali je li plaćaju porez u Hrvatskoj. Tada su nam dobro došli svi oni koji su pomagali Hrvatskoj. Molim vas malo. Molim. Vidim da je ovo iznimno važna politička tema i da se o njoj vodi rasprava. Ja ću reći svoje mišljenje, kao što i vi kažete svoje mišljenje. Za mene su svi hrvatski državljani, svi hrvatski državljani jednaki pred Ustavom i imaju pravo glasa. Imaju pravo biti birani i imaju pravo birati. To je, ne možemo stvarati državljane prve, druge i treće kategorije. Svi hrvatski državljani imaju na to pravo, bio on hrvatske nacionalnosti, bio on pripadnik manjinske neke nacionalnosti, svi hrvatski državljani imaju pravo. Prema tome, kad su dolazili sinovi tih hrvatskih obitelji '91. braniti Hrvatsku, a dolazili su iz cijelog svijeta, uz naše mladiće su branili i pripadnici našeg iseljeništva, kao i pripadnici hrvatskog naroda iz Bosne i Hercegovine. Onda su nam bili dobro. I tada smo rekli dobro da ste nam došli pomoći. I u ljudstvu i u financijama i u humanitarnoj pomoći. Danas nam više ne trebaju. Danas biste vi ukinuli njima pravo glasa. Mi smo protiv toga i dok je HDZ-a svi hrvatski državljani uvijek će imati pravo glasa. [[Pljesak.]]
Zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
I dok je SDP-a svi hrvatski građani imat će pravo glasa. Jedina razlika između nas i HDZ-a je u tome što mi smatramo da oni ne trebaju glasati u posebnoj izbornoj jedinici, nego da trebaju glasati prema svoje prebivalištu. … [[Upadica se ne razumije.]] E možete mi. To ste očito željeli i to želite napraviti ovim naputkom koji ste imali savjetovanje u Münchenu. To je zloupotreba javne vlasti u stranačke, to je zloupotreba javne vlasti u privatne svrhe, odnosno u svrhe političke stranke. Premijer, odnosno tada u ulozi predsjednika HDZ-a rekao je da ne želi da Zagreb odlučuje o tome tko će biti na vlasti u Bosni i Hercegovini. Ovo savjetovanje pokazuje da očito HDZ želi da Bosni i Hercegovini, glasovi iz Bosne i Hercegovine odlučuju o tome tko će biti na vlasti u Hrvatskoj. Ali … … [[Upadica se ne čuje.]] Ali, dozvolite mi, pa nemojte biti nervozni, ali SDP neće nastupiti u 11. izbornoj jedinici. SDP će voditi kampanju na prostoru i Republike Hrvatske i SDP će dobiti povjerenje građana u Republici Hrvatskoj i bez liste za dijasporu i bez glasova dijaspore i bez mandata iz dijaspore na dobrobit građana Republike Hrvatske koji žive u Hrvatskoj i koji su iseljeni.
Zastupnica Zdenka Babić Petričević.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora i hrvatske Vlade ja ću postaviti pitanje državnom tajniku Ministarstva vanjskih poslova i europskih integracija. Upravo pitanje na ovu temu. Diplomacija kolega nije u kampanja. Diplomatska mreža mora vršiti svoju zakonsku obvezu i ovo je zakonska obveza. Gospodine državni tajniče, da li su veleposlanstva Republike Hrvatske diplomatskim putem u državama primateljicama zatražili način usuglasnost za održavanje predstojećih parlamentarnih izbora u Republici Hrvatskoj? i u svezi s time što se može još više učiniti vezano za prethodnu registraciju popisa birača. Jer moramo osigurati svakom hrvatskom državljaninu ustavno pravo da iziđe na glasovanje bez obzira na tehničke probleme.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospođo zastupnice.
Državni tajnik, Hido Biščević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospođo zastupnice, ja mislim da je gospodin premijer uglavnom odgovorio na politički pa rekao i pravno-zakonski aspekt ovoga odgovora na ovo vaše pitanje. Ja ću sasvim kratko ponoviti. Obaveza je Ministarstva vanjskih poslova i zakonska zadaća da omogući i osigura svim hrvatskim državljanima njihovo ustavno pravo da provedu, da ostvare svoje pravo na biranje. Obaveza je Ministarstva vanjskih poslova i ono to čini da to obavi na razvidan, nepristran i tehnički zakonski korektan način i ono to čini. Uz ovo što je rekao gospodin premijer treba dodati da je ovaj postupak, koji je bio sadržan, na neki način reflektiran i u ovom pitanju, također je posljedica novog zakona, našeg novog Zakona o popisu birača gdje je zatražena prethodna registracija. Prethodna registracija odnosi se upravo na ove slučajeve koje je pomenuo i gospodin premijer, dakle one birače koji će na dan izbora biti u inozemstvu i koji glasati vani, jer će biti na službenom putu ili zbog ne znam kojeg drugog razloga u inozemstvu, na one koji su promijenili adrese u inozemstvu, na one koji su iz Austrije otišli u Njemačku ili iz Švedske u Kanadu ili ne znam gdje. Dakle oni moraju imati omogućeno pravo glasa. Ali moraju biti registrirani u birački spisak tamo gdje imaju trenutno prebivalište. U tom smislu Ministarstvo vanjskih poslova je održalo nekoliko radnih sastanaka sa šefovima naših diplomatskih konzularnih misija i u tom smislu su svi naši građani u inozemstvu ili izravno ili putem Interneta ili putem raznih organizacija koje su spominjane dobili obrazac vrlo jednostavan, jasan i precizan obrazac preko kojega se mogu prijaviti da osiguraju svoje biračko pravo. U svezi ovoga što se spomenuli šta se, kakve se još dodatne aktivnosti provode, diplomatska mreža je dobila naputak da prema prispijeću tih obrazaca, a one se, te se procjene rade svaki tjedan, vidi da li postoji negdje potreba za povećanjem broja izbornih mjesta. I pokazalo se da u nekim zemljama, Njemačkoj, Austriji, Bosni i Hercegovini već postoji potreba jer ima veći broj birača prijavljenih kroz ovu novu proceduru. I ministarstvo je osiguralo suglasnost Bosne i Hercegovine, za sada Austrije i Njemačke, jer je to također zakonska obveza ministarstva, suglasnost tih zemalja da dobijemo povećani broj biračkih mjesta. I ta će procjena ići sve do neposredno 2 tjedna prije izbora. Hvala.
Zastupnica Zdenka Babić Petričević.
Hvala gospodine državni tajniče. Ponavljam još jedanput ovo nije diplomacija u kampanji, ovo je obveza hrvatske diplomatske konzularne mreže da obavlja sve poslove po zakonu Republike Hrvatske i pravilnika Ministarstva vanjskih poslova. A što se tiče kolege moga dragoga Mršića uvijek se ide tamo gdje se može pobijediti.
Zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem potpredsjedniku Vlade Republike Hrvatske, gospodine Damiru Polančecu. Hrvatskoj javnosti je poznata privatizacijska afera Hotela "Excelsior". Ona je i osmišljena i izvedena pod palicom maestra Linića kada je između dvije ponude izabrana ona nepovoljnija od Gorana Štroka. Naime ponuda Gorana Štroka za Hotel "Excelsior" iznosila je milijun i 200 tisuća njemačkih maraka tada. Dok je druga ponuda s jedne ugledne svjetske turističke kompanije Sheratona Rebela hotela iznosila 35 milijuna DEM. Dakle 1,2 milijuna DEM naprama 35 milijuna DEM to je po maestru Liniću dakle bila povoljnija ponuda, dakle ta od 1,2 milijuna DEM. Usprkos javnom protivljenju tadašnje ministrice turizma koja je javno iznijela stav da je takva ponuda nepovoljnija i da nije dobra takva odluka, maestro Linić je tu odluku potvrdio i bez nazočnosti tadašnje ministrice turizma. Ovo je manje-više poznato hrvatskoj javnosti i samo za jednu usporedbu. Jedna kuća na tom predjelu gdje se nalazi hotel "Excelsior", vrijedi više od milijun i 200 tisuća DEM. Jedna obična obiteljska kuća na tom području grada Dubrovnika. Obzirom da je ovaj dio poznat javnosti, ja pitam gospodina Polančeca, što se dogodilo nakon potpisivanja ugovora, nakon sporazuma koji je sklopljen između Gorana Štroka i Hrvatskog fonda za privatizaciju, odnosno … [[Ne razumije se.]]
Potpredsjednik Vlade, Damir Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Hvala lijepa saborski zastupniče na ovome pitanju. Dozvolite mi još malo svjetla u ovu priču. Želim reći da u trenutku kada je raspisivan natječaj za privatizaciju "Excelsiora", između ostaloga nije tražen nikakav plan poslovanja od onoga tko daje ponudu. Isto tako nije tražen nikakav plan ulaganja od onoga tko daje ponudu i isto tako nije bilo nikakvih posebnih socijalnih klauzula za zaštitu dakle prava zaposlenika. Kao što ste i sami rekli, upravni odbor Fonda je 27.12.2000. godine donio odluku o prihvaćanju ponude gospodina Štroka. Ono što je najvažnije iz tog dakle privatizacijskog projekta je sljedeće. Trebalo je iznaći između ostalog zamjenska jamstva za jamstva, državna jamstva po kreditima koje je "Excelsior" imao. "Excelsior" je u tom trenutku imao kredita 35 milijuna DEM pokrivenih državnim jamstvom. U ponudi gospodin Štrok je naveo da nudi bezuvjetnu garanciju "Goldman Saks" švicarske banke, kao zamjensko jamstvo za jamstvo, za državno jamstvo po ovim kreditima. Na dan potpisa ugovora 21.2.2002. godine gospodin Štrok donosi sporazum, tzv. prvi sporazum. U tom prvom sporazumu više nema ove bankovne garancije, bezuvjetne bankovne garancije "Goldman Saksa" nego gospodin Štrok garantira dakle kao u ovoj priči, za izvršenje dakle da će osigurati zamjenska jamstva, jedan sporazum predlaže kojeg sklapaju "Excelsior" kao društvo, Hypo banka kao kreditor i on kao jamac platac. U tom se sporazumu obvezuje a) dostaviti tri mjenice, b) dostaviti bankovnu garanciju Royal bank off Scotland na iznos od 10 milijuna DEM i uplatiti 2 milijuna 800 tisuća DEM u gotovini. Državni ured za reviziju je 2002. godine proveo reviziju pretvorbe i privatizacije "Excelsiora". Sve ovo o čemu govorim sadržano je upravo u tom nalazu Ureda državne revizije. Moram reći da spomenuti sporazum kojim se dakle osiguravaju zamjenska jamstva za državna jamstva, nije nađen kada sam ja istraživao ovaj slučaj, u arhivi Fonda za privatizaciju. Na naš zahtjev dostavljen nam je iz Državnog ureda za reviziju. Međutim tu nije kraj priče. Tu nije kraj priče zbog toga što je svega dva mjeseca iza toga sklopljen novi sporazum, novi ugovor, ugovor o kreditu između društva "Excelsior", Hypo banke kao kreditora i jamca platca gospodina Štroka. Po tom ugovoru "Excelsior" se zadužuje na 40 milijuna DEM. Od tih 40 milijuna DEM s 35 milijuna DEM vraća stare kredite, 5 milijuna je dodatno zaduženje za obrtni kapital. Što je jamstvo za taj novi kredit? Time se naravno oslobađaju sve one garancije Royal bank off Scotland. Što je dakle jamstvo za taj kredit? Jamstvo za taj kredit su a) nekretnine društva "Excelsior" i b) dionice kojima jamči jamac platac gospodin Štrok. Dakle sve ove odluke su donošenje na upravnom Odboru fonda za privatizaciju koji je u to vrijeme održavan u zatvorenom obliku bez prisustva javnosti i bez prisustva dakle medija i sada oni koji prozivaju mene osobno i upravni odbor u sadašnjem sastavu da smo u slučaju KIM-a htjeli dozvoliti da se dionice društva stave pod hipoteku, poruka njima broj jedan. To nije točno jer je sastavni dio ponudbene dokumentacije u slučaju KIM-a ugovor, a u tom ugovoru jasno piše da dionice ne mogu biti predmet hipoteke. I b) dionice su se dozvolile gospodinu Štorku da se stave pod hipoteku za novi ugovor i ispada nakon svih analiza da je društvo kupilo samo sebe, odnosno isplatilo samo sebe. Ono što je gospodin Štrok platio, 4 milijuna i 700 tisuća kuna za hotel sa pet zvjezdica. Hvala lijepa.
Zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodinu Polančecu. Pa ja mislim da je danas jasno tko je softver privatizacijskog kriminala. Nakon ovog odgovora gospodina Polančeca pred hrvatskom javnošću gdje je jasno da je hotel sam svojom imovinom kupio sam sebe bez ikakvog stvarnog ulaganja Gorana Štroka, mislim da ovo što je danas hrvatska javnost čula treba poći prije svega državnom odvjetništvu i paralelno s time ispitati prodaju dva sljedeća hotela, hotela "Bellevue" koji je prodat fizičkoj osobi Gorana Štroka isto u režiji maestra Linića i hotela "Kompas" koji je prodan off shore kompaniji … [[Ne razumije se.]] ja vjerujem da nitko od vas nije ni čuo gdje se nalazi … [[Ne razumije se.]] možda neki jesu koji imaju off shore kompanije. Dakle off shore kompaniji čiji je vlasnik neka virtualna žena, a koju zastupa Goran Štrok. Ja molim državno odvjetništvo, pozivam ga sa ove govornice, temeljem ovog odgovora koji je prisutan i u reviziji i u Fondu da se uhvati posla i da se softver privatizacijskog kriminala u Hrvatskoj napokon dovede do kraja.
Hvala. Stanka do 12,45. Na redu je zastupnik Nenad Stazić. Da, 12 i 15. Ispravak, 12,15. Gospođe I gospodo zastupnici nastavljamo sjednicu postavljanjem pitanja članovima Vlade, poštovani zastupnik Nenad Stazić Izvolite.
Pitanje za ministra Šukera, e pa minister krajem 2003. godine grad Požega I Vlada Republike Hrvatske sklopili su kupoprodajni ugovor koji je zgrada, koju je i tada koristila Porezna uprava a koja je bila u vlasništvu grada Požege, prodana državi za 14 milijuna kuna. Bivša je Vlada osigurala novac za tu transakciju. Odredbe toga ugovora vi niste ispunili i gradonačelnik Požege tužio je državu i dobio spor, naravno, u prosincu 2005. godine. Presuđeno je da država gradu Požegi mora isplatiti osnovni dug jasno i kamate u iznosu od 4 milijuna kuna. Država se žalila i ponovno po drugi puta izgubila na višem Županijskom sudu ali kamata je sada dvostruko veća i iznosi 7,8 milijuna kuna. Upropastili ste dakle 8 milijuna kuna državnog novca. O kakvom se iznosu radi i što se sve za te novce moglo učiniti. Otprilike isti iznos država godišnje izdvaja za suzbijanje zlouporabe opojnih droga 7 milijuna 570 tisuća, za zatočene i nestale 8 milijuna 240 tisuća i za pružanje pomoći u uklanjanju posljedica katastrofa, 7 milijuna i 800 tisuća. Za program povećanja broja donatora i unapređenje transplantacijskog programa u proračunu se izdvaja 2 milijuna i 700 tisuća kuna. DA u proračunu niste napravili štetu od 8 milijuna kuna transplantacijski bi se program mogao povećati 3 puta i tri puta više bi života bilo spašeno. Za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminala u proračunu se izdvaja 4 milijuna i 800 tisuća kuna, da u proračunu niste napravili štetu od 8 milijuna kuna u ovaj se program moglo unijeti dvostruko više novca. Pitam vas ministre Šukeru, koliko se vatrogasne opreme moglo kupiti za 8 milijuna kuna koje ste vi upropastili u državnom proračunu.
Ministar financija Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče, vama pitanje jedno pa i ako vama ne mogu postaviti pitanje koliko se svega toga može kupiti za 14 milijuna kuna što ste vi unutar SDP-a htjeli preraspodijeliti iz državnog proračuna u lokalnu. Zaboravili ste reći da je vaša Vlada na čelu sa pokojnim Ivicom Račanom, donijela odluku da se to mora izvršiti do 31. 12. 2003. godine. Vrlo interesantno da svi najbliži suradnici mog prethodnika gospodina Crkvenca, gospodin Trbojević koji je bio čelni čovjek porezne uprave, nisu htjeli potpisati dokumente, i nisu htjeli potpisati nalog za naplatu. To ne radi ministar Šuker, to je trebao napraviti netko prije mene. Ja sam preuzeo ministarstvo 24. 12. Druga stvar, to je jedina kupnja poslovnog prostora porezne uprave u Republici Hrvatskoj, jedina. NI u jednom gradu porezna uprava nije kupovala prostor osim u Požegi. Treća stvar, sudski vještak je procijenio prostor na 12 milijuna i 800 tisuća kuna, komisija porezne uprave je procijenila prostor na 12 milijuna i 600 tisuća kuna, a Crkvenac i Ronko su sklopili ugovor na 14 milijuna kuna. Kako i zašto? Druga stvar, pa logična je stvar ako od nekoga kupujete nešto da onda pogledate da li ste nešto uložili u taj prostor, porezna uprava, ministarstvo financija je u taj prostor uložilo 2 milijuna i 900 tisuća kuna, između ostalog u ta 2 milijuna i 900 tisuća kuna je jedna nadstrešnica koju smo mi napravili i za divno čudo Ronko i tu nadstrešnicu prodaje ministarstvu financija. Dakle, to je gospodarsko ponašanje, druga stvar gospodine Staziću trebali bi znati da ministarstvo ne zastupa sebe u sporu, nego Državno odvjetništvo. Dakle Državno odvjetništvo je zastupalo Vladu Republike Hrvatske, Državno odvjetništvo je napravilo žalbu, ja odgovorno tvrdim da je to štetan ugovor, da je s tim ugovorom trebalo podmiriti 14 milijuna obveznica ili mjenica koje je u tom trenutku izdao grad Požega i da je to bio partijski dogovor o preraspodijeli novaca između državnog i lokalnog proračuna jer ako u 104 grada u ni jednom nije trebalo kupovati prostor porezne uprave, a u Požegi ga trebalo kupovati, onda se postavlja pitanje zašto. Druga stvar, treba pogledati Zakon o poreznoj upravi, pa ćete vidjeti što u tom Zakonu piše o prostoru u kojem u tom trenutku su radile uprave društvenih prihoda kasnije porezne uprave. Dakle, gospodine Staziću 14 milijuna je daleko više od 8 milijuna i možete misliti što se toga moglo kupiti za 14 milijuna od ovoga što ste vi napravili bar duplo više.
Zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Prvo ministre ne postavljate vi pitanja zastupnicima, ne zastupnici vama, drugo nije istina da je to jedina zgrada porezne uprave kupljena je i u Koprivnici. Treće, ako ugovor je bio štetan po vašem mišljenju, mogli ste ga osporavati, nemojte dobacivati ministre, slušajte, koristit će vam. Ako ugovor je bio štetan kao što tvrdite mogli ste osporavati ga na sudu, niste ga osporili, četvrto imate sudsku odluku, sudske odluke ste morali poštivati a niste ih poštivali vi sebe stavljate iznad suda. Pa kad vam je sud naredio da platite, vi ste i dalje to odbijali platiti jer o tome imate neko svoje mišljenje, a to vaše mišljenje posebno, koje je iznad sudskog mišljenja kako se vi postavljate košta ove građane 8 milijuna kuna, to ovi građani moraju znati da zbog toga što vi niste htjeli poštivati odluku suda kao ministar financija i platiti dug po odluci suda građani ove zemlje su oštećeni za 8 milijuna kuna. E pa ministre da vi tih 8 milijuna kuna morate platiti iz svoga đepa ne bi se tako ponašali.
Zastupnica poštovana Dragica Zgrebec.
Hvala gospodine predsjedniče. Pitanje upućujem ministru Čobankoviću. Naime, vjerujem da ćete se složiti sa mnom da je zemljište, a u ovom slučaju poljoprivredno zemljište vrijednost od posebnog nacionalnog značaja i da ga tako treba tretirati i u korištenju. Ponovno postavljam pitanje, jer sam nezadovoljna pisanim odgovorom, a odnosi se na zakup poljoprivrednog zemljišta u Virovitičko-podravskoj županiji. Podsjetit ću vas da je u nekoliko općina tamo proveden natječaj za zakup poljoprivrednog zemljišta a dosadašnji dugogodišnji zakupci obrađivali su to zemljište 13, 14 godina. Na ovom natječaju nisu uspjeli unatoč tome što imaju podmirene sve obveze što uredno obrađuju to zemljište i što su dali najpovoljniju ponudu. Oni su i proizvođači duhana i veliki proizvođači mlijeka, nekima je i država kreditirala ili kroz kapitalna ulaganja davala sredstva a sada su u situaciji da jednostavno njihova proizvodnja mora ići kraju ukoliko se nešto ne učini. Oni su se podnijeli u Ustavnu tužbu za zaštitu svojih ljudskih prava i svoje egzistencije. U gradu Iloku nije bio zakup, nego se radilo o prodaji 180 hektara zemljišta koje je namijenjeno dugogodišnjim nasadima. Na niz nepravilnosti u provođenju ovog natječaja upozoravala je na gradskom vijeću i grupa vijećnika, međutim bezuspješno njihove primjedbe nisu uzimali u obzir. Tako je prema podacima o prodaji toga zemljišta, do vrijednog zemljišta po posebnim pogodnostima došao i dio vaše obitelji. Pa vas pitam, hoćete li u ovih nekoliko slučajeva poduzeti poduzete mjere, izvršiti nadzor i štititi zakonitost i boriti se protiv nepotizma?
Ministar Petar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Poštovana gospođo zastupnice, ja se u potpunosti s vama slažem da je rješavanje pitanja poljoprivrednog zemljšta nešto što je krucijalno u poljoprivredi i sukladno tome postoji Zakon o poljoprivrednom zemljištu kojim je regulirano način raspolaganja i način svih operacija vezano za poljoprivredno zemljište. I sukladno tome Zakonu jedinice lokalne samouprave su te koje za prostor svoje općine ili grada donose program raspolaganja gdje u programu o raspolaganju moraju osigurati poljoprivredno zemljište za povrat, zatim po vrstama namjene raspolaganja se određuje poljoprivredne površine za zakup, poljoprivredne površine za prodaju i poljoprivredne površine za koncesije. Što se tiče povrata to je ono što je regulirano i što je pitanje denacionalizacije i na osnovu zahtjeva podnešenih to praktično se mora uskladiti. Što se tiče drugih oblika raspolaganja, a prvenstveno da kažem vezano na zakup i prodaju tu se radi da su u redu prioriteta obiteljska poljoprivredna gospodarstva, dok je oblik koncesije u prioritetu pravna osoba. Ja ne mogu vama točno odgovoriti što se radi na području Virovitičke županije, jer praktično radi se na području pojedinih jedinica lokalne samouprave ili različitost programa u pojedinim jedinicama lokalne samouprave. Ovaj Zakon je donesen, vi dobro znate 2002. godine. Kao takav on je postavio osnovne odrednice. Mi u ovom mandatu smo u par navrata mijenjali, ali ne suštinu i bit zakona. Mijenjali smo da bi ga poboljšali, da bi ga učinili efikasnijim, bržim i slično. I stoga ne vidim nikakav problem u provođenju zemljišne politike. Imaju problem i vezano za prodaju gdje praktično se ne može prodati zemljište koje nije uređeno, znači gdje postoji potreba rješavanja terena, usklađivanja sa katastrom, katastra sa gruntovnicom i slično, ali to je već jedna druga priča. U oblicima raspolaganja zakupu i prodaji općina ili grad, odlukom općinskog ili gradskog vijeća donosi odluku raspisivanju natječaja, na raspisani natječaj Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva daje suglasnost iliti da pojednostavim prati zakonitost određenih radnji. Po završenom natječaju općinsko ili gradsko vijeće na prijedlog povjerenstva donosi odluku. Tu odluku onaj po onim ponuđačima prosljeđuje u ministarstvo i ministarstvo također prati samo da li je određena odluka donešena sukladno navedenim prioritetima u Zakonu o poljoprivrednom zemljištu i daje na to suglasnost ili uskraćuje suglasnost. Ministarstvo nije to koje donosi odluku tko će dobiti koje zemljište. Ministarstvo samo u slučaju utvrđenih nepravilnosti može uskratiti suglasnost. Što se tiče koncesije, to je oblik koji je namijenjen pravnim osobama i za koncesiju natječaj raspisuje Vlada i odluku donosi Vlada na prijedlog povjerenstva za koncesije ministarstva. A sada da se vratimo na ovo uvjetno rečeno osobno pitanje. Mene to ne iznenađuje. Moja obitelj se bavi poljoprivredom, uža obitelj, a hvala Bogu i šira obitelj i relativno je velika i normalno da su se javili pojedini, uvjetno rečeno moji neki da kažemo rođaci na taj natječaj. U Iloku je po odlukom gradskog vijeća jedan od najmanjih maksimuma za biljnu proizvodnju je maksimum 15 hektara, za dugogodišnje nasade 4 hektara. Iz moje uže obitelji, znači od moje djece praktično se nisu javili nizašto vezano za poljoprivredno zemljište. I po onome što smo utvrdili na odluci gradskog vijeća, na one čestice koje, gdje je bilo određenih nepravilnosti mi smo uskratili suglasnost, radi se o dvije ili tri čestice, a takvih je bilo negdje oko 150.
Zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Pa ja sam naravno nezadovoljna odgovorom, jer je ovo treća vrsta odgovora koja dolazi iz ministarstva oko ovog pokretnog slučaja. Naime ministar meni opisuje proceduru kako se gospodari zemljišnim, odnosno daje se u koncesiju, u zakup, prodaju. Ja sam pitala na konkretnom primjeru. Nezadovoljnim poljoprivrednicima ministarstvo odgovara da nije nadležno, što nije točno. Sad ministar također odgovara da oni zapravo kontroliraju i daju suglasnost. Dakle čovjek koji se vama obratio 20. kolovoza, dobio je takav odgovor. Meni odgovarate da ne možete konkretno mi izvršiti nadzor jer nisam navela imena ljudi. Ja vam to također mogu reći. Međutim vi ste dužni kontrolirati kako je vršena procedura natječaja i provedbe natječaja i dodjele zemljišta. Prema tome, nije potrebno da vam ja dajem imena, nego vi biste u ministarstvu, odnosno nadležne službe trebale zatražiti od jedinica lokalne samouprave koje su to radile, na čiji rad ima primjedaba da nam dostave dokumentaciju. Ovo što ste vi rekli osobno pitanje, to je i pitanje kako čovjek koji je na određenoj funkciji gleda zapravo na to da u toku svoga mandata i obnašanja funkcije može, smije, ne smije, može ili ne može, je li to moralno ili nije opskrbljivati svoju obitelj.
Dame i gospodo, samo na trenutak bi prekinuli ovu, pa bi predložio da u dnevni red uvrstimo Prijedlog od Mandatno-imunitetnog povjerenstva da se umjesto našeg preminulog zastupnika dr. Marijana Mlinarića da ide drugi zastupnik Zdravko Malter sa liste HDZ-a. Je li se slažemo da se to uvrsti u dnevni red? Suglasni. Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Gordan Jandroković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine predsjedniče! Ja pitanje postavljam ministru financija gospodinu Šukeru, a vezano je za jačanje financijskog tržišta i za zahtjeve nekih oporbenih političkih stranaka da se uvede porez na kapitalnu dobit. Naime, prema zadnjim podacima ukupan broj članova mirovinskih fondova krajem kolovoza dosegao je brojku od milijun 471 tisuću i 337 osoba, dok je ukupna imovina svih mirovinskih fondova premašila 20 milijardi kuna. U odnosu na kraj prošle godine ukupna imovina mirovinskih fondova veća je za čak 3,7 milijardi kuna. Istovremeno ovih dana smo svjedoci iznimnog interesa hrvatskih građana za kupnju THT dionica koje su u javnoj ponudi i mnogi od njih kupit će te dionice ili ušteđevinom ili dizanjem kredita. Zbog tog velikog interesa i Vlada Republike Hrvatske je na posljednjoj sjednici donijela Odluku o prodaji i dodatnih dionica. Već mjesecima međutim neke oporbene političke stranke u prvome redu SDP-a špekuliraju kako bi trebalo što prije uvesti porez na eventualnu zaradu na dionicama. Mene zanima da li je to kompatibilno s jedne strane s razvojem i jačanjem financijskoj tržišta, što je za Hrvatsku u ovoj fazi iznimno važno. I s druge strane uvođenjem poreza na kapitalnu dobit. I drugo. Zanima me u slučaju uvođenja oporezivanja kapitalne dobiti, zanima me da li postoje projekcije kojom bi stopom imovina fondova rasla i može li takva odredba štetiti pa čak i srušiti mirovinsku reformu u Republici Hrvatskoj?
Ministar financija Ivan Šuker. Izvolite!
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Porezna politika HDZ-a se zasniva na tome da se ne uvode novi porezi, da se ne uvode novo porezno opterećenje, nego da pojačanom poreznom disciplinom se prikupi više prihoda i da se postojeći porezi mogu smanjiti. To je osnovno načelo kojim se HDZ rukovodi kod vođenja porezne politike. No, kod prijedloga za uvođenje poreza na kapitalnu dobit, mislim da oni koji ga predlažu puno toga su sakrili od hrvatske javnosti. Jer nije samo uvođenje tu poreza na zaradu na dionicama. Postavlja se pitanje što će biti sa porezom na kamate? Jer ulaganje u štednju ili ulaganje u dionicu je potpuno identična stvar. To je stvar slobodnog odabira kako netko hoće ulagati svoje novce. Postavlja se pitanje što će biti sa zaradom Fonda hrvatskih branitelja? Jer vi znate, ako smo mi u Fond hrvatskih branitelja stavili 7% dionica HT-a i 7% dionica INA-e. Što će biti sa dionicama i zaradom na dionicama bivših i sadašnjih zaposlenika INA-e i HT-a koji će imati znatne popuste, a taj popust će se normalno računati kao nekakva zarada, jer se govori o nominalnoj vrijednosti? Dakle, niz, niz nejasnih pitanja. I na kraju kad znamo da danas imamo četiri umirovljenička fonda koja imaju i preko milijun i 350 tisuća članova, također znači uvođenjem poreza na kapitalnu dobit, da će se ta dobit sutra umanjih za jednu petinu. Dakle, prikrivanjem da se želi nešto napraviti malo za par slučajeva, u principu želi se uvesti novi namet hrvatskim građanima u trenutcima kad je Vlada Republike Hrvatske dala mogućnost hrvatskim građanima da kupe dionice INA-e, u trenutcima kad je Vlada Republike Hrvatske omogućila hrvatskim građanima da kupe dionice HT-a. I umjesto da te novce preko fondova iskoristimo u jačanje gospodarskog rasta i u investiciju u gospodarski rast Republike Hrvatske, dakle automatski i u smanjenje nezaposlenosti, u povećanje bruto domaćeg proizvoda, neki žele to oporezovati. I to je jasna poruka hrvatskim građanima kao što im se dogodilo i 2001. Sjetite se poreza na neiskorištene poduzetničke nekretnine. Sjetite se poreza na neiskorišteno zemljište. Na kraju krajeva Ustavni sud je to proglasio nezakonitim. Ima nekih koji imaju naviku da povećavaju porezne namete i šire poreznu invaziju, ali ima i nekih koji povećavaju poreznu disciplinu i prihode u proračun i na takav način omogućuju smanjenje poreznih davanja. Evo.
Zastupnik Gordan Jandroković.
Zahvaljujem ministru Šukeru. Ja sam zadovoljan ovako jasnim i preciznim odgovorom, jer i osobno mislim da je uvođenje poreza na kapitalnu dobit kontraproduktivno, da je hrvatsko tržište kapitala još mlado i da ga ne treba opterećivati novim nametima. I smatram da to ne vodi niti jačanju hrvatskog gospodarstva, niti poboljšanju životnog standarda hrvatskih građana. I zato mi je drago da čujem da i ova Vlada jamstvo da novih poreza neće biti. Hvala lijepo.
Zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite!
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani članovi Vlade, kolegice i kolege! Svoje zastupničko pitanje postavljam predsjedniku Vlade Republike Hrvatske gospodinu Ivi Sanaderu. U četvrtom tromjesječju ove godine isplatama obeštećenja, četvrta rata varijanta A, druga rata varijanta A obiteljske mirovine i najviše radničke mirovine i prva rata varijante B od oko 2,2 milijarde kuna ili 2 milijarde i 200 milijuna kuna, projekt obeštećenja proći će po vrijednosti polovicu svoje realizacije. Po našim najnovijim spoznajama i procjenama još oko 7% građana koji su oštećeni nisu ušli u sustav obeštećenja u duhu odluke Ustavnog suda i rješavanja ovog problema jedan je od novih prioriteta Hrvatske stranke umirovljenika. Moje pitanje se ne odnosi na to, nego glasi na sljedeći način. Što Vlada Republike Hrvatske čini u osiguranju sredstava za Umirovljenički fond kako bi se isplata obeštećenja mogla provesti u zakonskom roku? Odgovor na ovo pitanje interesira najmanje 450 tisuća umirovljenika i, ili njihovih obitelji i u njihovo ime biti ću vam zahvalan na preciznom odgovoru.
Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader. Izvolite!
Gospodine zastupniče! Vi ste vrlo vješto kao i uvijek dosada u pitanje o četvrtoj rati onih koji su počeli prije dvije godine odnosno o drugoj rati ovih obiteljskih koje smo pokrenuli ove godine, ubacili još nešto. Ja apeliram na vas i kao naše partnere u parlamentarnoj većini da ne ubacujemo uvijek iznova probleme. Imamo ih u hrvatskom društvu koliko god hoćemo. Ali podsjetit ću prije odgovora na ovo pitanje o četvrtoj rati i o tome kako Vlada misli osigurati sredstva za isplatu te četvrte rate odnosno druge obiteljskim mirovinama, da smo riješili ove godine i pitanje novih umirovljenika. I molim lijepo, želim utvrditi jednu činjenicu. Od kada je Hrvatski sabor na prijedlog hrvatske Vlade, a u dogovoru Hrvatske demokratske zajednice i Hrvatske stranke umirovljenika i drugih naših partnera u Hrvatskom saboru donio rješenje za nove umirovljenike i izglasao taj zakon ovdje, o tome više nitko ne govori. To je s jedne strane dobro. … [[Upadica se ne čuje.]] Čekaj, čekaj polako. To je s jedne strane dobro jer to znači da su ljudi zadovoljni. Ako je moglo uvijek više i čovjek uvijek očekuje da bude više. To je u ljudskoj naravi i ja to apsolutno razumijem. Međutim, nije dobro da mi to zaboravimo i da kažemo to je riješeno prije dva mjeseca. Vlada je to ostvarila i ajmo sada tražiti novo. "Ljudskom srcu uvijek nešto treba. Zadovoljno nikad posve nije. Čim željenog cilja se dovreba opet iz njeg sto mu želja klije." [[Pljesak!]] Ne bih volio da to bude moto naših partnera Hrvatske stranke umirovljenika. Budimo realni, ajmo se koncentrirati na ono što je najvažnije a najvažnija je poruka hrvatskim umirovljenicima a to je broj 450 tisuća ljudi danas u Hrvatskoj da će četvrta rata biti isplaćena i to jamčim ja sa ove govornice u Hrvatskom saboru, da će biti isplaćena do kraja godine. Vidjet ćemo kada, naći ćemo sredstva kroz privatizaciju T-HT-a. Dakle, i ova privatizacija Hrvatskog telekoma služi u tu svrhu da nađemo sredstva i da hrvatskim umirovljenicima isplatimo četvrtu ratu a onima nositeljima obiteljskih mirovina drugu ratu, i prvu ratu onima koji su se opredijelili za regularni put. To je jedno. Drugo, stiže u Vladu vjerojatno i kod vas u stranku umirovljenika i u HDZ, stižu i vjerojatno je to bio razlog i motiv vašeg upita danas, stižu zabrinuta pitanja hrvatskih građana koji čuju i ovakve i onakve glasove i kažu hoće li možda to doći u opasnost zbog izborne kampanje, zbog izbora, eventualne promjene vlasti. Moj odgovor je niti će to doći u opasnost niti će doći do promjene vlasti. [[Pljesak!]]
Zastupnik Silvano Hrelja.
Gospodine predsjedniče, ja vam se zahvaljujem na iscrpnom odgovoru. Ono što ste vi tako lijepo pjesnički rekli to se u psihologiji zove porast aspiracije, on je legitiman a ja bih vas na kraju ipak zamolio nešto što nije porast aspiracija a to je da vas molim da nam se konačno očitujete o našim prijedlozima u Hrvatskom saboru koji su isto tako legitimni a vezani su za pravobranitelja za umirovljenike i božićnicu. Ja ću vam biti jako zahvalan. Hvala.
Kako je to pjesnički se isto kaže: "Miruj, miruj srce moje.".Petar Preradović. I Zdravko Sočković.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani članovi hrvatske Vlade, kolegice i kolege. Svoje pitanje bih postavio gospodinu Branku Vukeliću ministru gospodarstva, rada i poduzetništva. Pošto dolazim iz Slavonskog Broda srca metalske industrije mogu reći da zahvaljujući određenim potezima hrvatske Vlade i Ministarstva gospodarstva u 2006. godini prvi puta je gospodarstvo županije poslovalo pozitivno. Isto tako i lokomotiva razvoja "Đuro Đaković" u 2006. godini holding je prvi puta od svoga postanka 91. godine poslovao pozitivno. Isto tako, zahvaljujući razumijevanju i dodjeli poslova na vagonima na lakom oklopnom vozilu vojne proizvodnje na dijelu mosta Pelješac kapaciteti "Đure Đakovića" su popunjeni i ne bi trebalo biti nikakvih poteškoća. Neprestani rast industrijske proizvodnje kontinuirani rast izvoza na mojoj županiji govori o oporavku metalno industrijskog kompleksa u Slavoniji i Baranji. Ali moje pitanje, nisam ovo izrekao samo da ovo konstatiram već i jedna grana koja ima problema, pa bi postavio pitanje vezano uz tekstilnu i odjevnu industriju u Hrvatskoj koja zapošljava više od 30 tisuća radnika a s obzirom na svoju radnu intenzivnost i izloženost međunarodnoj konkurenciji ta grana industrije nalazi se u izuzetno teškom položaju. Slična ili gotovo identična situacija je i sa tekstilnom industrijom u cijeloj Europi. Prošla Vlada u potpunosti je zanemarila tekstilce. Po izjavama sindikalnih čelnika iz te branše nije ih htjela primiti čak niti na razgovor. Ova Vlada pokrenula je trogodišnji program potpora tekstilnoj industriji tri puta po 20 milijuna kuna. Jesu li ta sredstva gospodine ministre dovoljna da se očuva tekstilna industrija u Hrvatskoj i da se sačuvaju radna mjesta? I želim vas pitati općenito kakve su perspektive tekstilne industrije u Hrvatskoj? Hvala lijepa.
Ministar rada i gospodarstva Branko Vukelić. Izvolite.
Hvala. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani saborski zastupniče, prije svega točno je ovo što ste kazali da je situacija kada je u pitanju metalna industrija ili Đuro Đaković izuzetno dobra danas i kapaciteti sto posto popunjeni zaposleni to dugoročno u narednim godinama, ali želim reći nije to samo u metalnoj industriji. To je u cjelovitoj industriji Hrvatske. i ono što je važno za reći da je ova Vlada u ovih četiri godine posebne mjere i programe provodila da bi potaknula brži industrijski rast ili rast proizvodnje. Okrenuli smo se dakle proizvodnji i mi imamo ovih godina prosječno negdje oko blizu 1% brži rast industrijske proizvodnje nego što je to bilo u prethodnom razdoblju. Imamo što je posebno važno rast proizvodnosti u industriji i to rast koji prati, taj rast je početkom ove godine čak negdje do 9% došao. Ali taj rast proizvodnosti prati istovremeno rast zaposlenosti što znači da ta proizvodnja je istovremeno popraćena i sa većim brojem radnih mjesta. To je ono čime se ova Vlada ponosi i što je važno za istaknuti jer zaista razlika između ove Vlade i bivše SDP-ove je u tome da smo se okrenuli proizvodnji. Da smo rekli trgovina je dobra i nismo protiv trgovine ali prije svega treba jačati proizvodnju, industrijsku proizvodnju, treba jačati tu bazu koja je pretpostavka jednog snažnijeg rasta izvoza koji je prioritet gospodarske politike u Hrvatskoj. Isto tako, važno je za reći da je posebna grana koja ima posebne poteškoće kao što ste spomenuli u industriji upravo tekstilna industrija, odjevna industrija i ova Vlada je prvi puta pokrenula jedan projekat trogodišnji potpore tekstilnoj industriji. Ne želim reći da me veseli činjenica da SDP-ova Vlada nije uvela takove programe prije, ne želim reći da je dobro što možda nismo tu industriju pa sa posebnom pozornošću promatrali ranije. Prije svega, mislim da s pravom treba ljutiti i sindikate, i zaposlenike, i poslodavce u tekstilnoj industriji da prilikom pregovora i sklapanja Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju nije stvorena pretpostavka da dobijemo prijelazno razdoblje prema Europskoj uniji, za pristupanje Europskoj uniji kad je riječ o tekstilnoj industriji. To su nepovoljne okolnosti. Ali, šansa za tekstil postoji, za tekstilnu i odjevnu industriju. Ovaj trogodišnji projekat sa 20 milijuna kuna je u punoj mjeri dao efekte jer je usmjeren ka podizanju konkurentnosti te grane. I0 isto tako, nisu to jedina sredstva. Želim reći, mi smo ove godine podijelili kada je riječ o nastupu na tržištu, ispitivanju tržišta, marketinškim aktivnostima negdje oko 25 milijuna kuna za male i srednje poduzetnike a veliki dio poduzeća u tekstilnoj i odjevnoj industriji su mali i srednji poduzetnici. Mi smo sada pred raspisivanjem natječaja za uvođenje … [[Govornik se ne razumije.]] sistema, dakle sistema koji je namijenjen upravo podizanju konkurentnosti tekstilne industrije gdje će se upravo nova najnovija tehnološka dostignuća koristiti u tekstilnoj industriji i ta sredstva su predviđena negdje oko 5 milijuna kuna ove godine, dakle za tekstilce. Ali ono što je posebno važno mi smo, evo prošli tjedan je radna skupina završila posao i taj prijedlog programa razvoja tekstilne industrije do 2013. godine ide i krenuo je prema Agenciji za zaštitu tržišnog natjecanja prema drugim tijelima državne uprave. Dakle, novi šestogodišnji program razvoja tekstilne industrije koji bi trebao biti nastavak onoga što smo činili u ove četiri godine i koji bi trebao omogućiti i značajna sredstva kako kreditna sredstva povoljna tako i potpore i regionalne i horizontalne, sve one koje su dopuštene danas i prema Zakonu o državnim potporama. Dakle, program koji bi trebao dati šansu tekstilcima da sačuvaju radna mjesta, jer u tekstilu vi ste i kazali je 30 000 radnika uglavnom žena. Tekstilna industrija je specifična industrija, radno intenzivna i te osobe u slučaju ostanka bez radnog mjesta teško se snalaze na tržištu rada. I zbog toga je tekstil izuzetno važan za Hrvatsku, zbog toga ga je ova Vlada stavila u sam vrh prioriteta i zbog toga ovaj program šestogodišnji, naredni koji bi trebao po tim projekcijama biti težak i preko milijardu kuna će omogućiti i korištenje dakle dopuštenih potpora ali i povoljnih kreditnih sredstava da se usmjerimo prema kvalitetnijim poslovima, prema poslovima sa višom dodanom vrijednošću prema svojim proizvodima ili prema poslovima više razine. Dakle, ne samo čiste usluge rada nego i nekih dakle poslova koji su više kvalitete. Zbog toga s ovog mjesta želim još jednom jasno poručiti tekstilci imaju šansu i ova Vlada će dati im punu potporu da stanu na noge i da budu konkurentni u Hrvatskoj i u svom okruženju.
Zastupnik Zdravko Sočković. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine ministre, puno dobrih poteza ove Vlade od poljoprivrede do metalno-industrijskog kompleksa osjetio se i u ovoj županiji. Mogu vam reći sažeto – rezultat toga je najmanja i najniža stopa nezaposlenosti od devedesete godine do danas. Hvala lijepo. Zadovoljan sam sa odgovorom.
Zastupnik Božidar Pankretić. Izvolite.
Hvala lijepa. Ministre Čobanković, na početku mandata ste rekli naš prvi cilj je smanjenje uvoza hrane. Što imamo na kraju mandata? Uvoz hrane je gotovo udvostručen. Nekoliko konkretnih primjera kada gledamo konkretne brojke. U Republici Hrvatskoj u prvih 6 mjeseci 2007. godine uvezeno je 959 milijuna 752 484 američka dolara, gotovo milijardu. Ono što svakako zabrinjava – vjerujem da i vas zabrinjava je da umjesto rasta izvoz pada, a raste uvoz, te je deficit za razdoblje o kojemu govorimo rekordnih 424 milijuna dolara. Pitanje je cilja, pitanje je ostvarenja. Ovo je u postotku usporedbe 31,8% više nego 2006. trend vrlo negativan. Također, jedan od ciljeva koji ste postavili su operativni programi. Reći ću vam samo nekoliko njih. Operativni program podizanja govedarskih farmi 8. srpnja 2004. godine predviđeno je podizanje 1200 mliječnih farmi i 200 farmi za proizvodnju krava, teladi. Prema vašim podacima iz odgovora na zastupničko pitanje vidi se da je u HBOR-u do sada odobreno 139 kredita što jasno govori da o 1200 farmi nema ništa nego neki postotak od jedva 10%. Slična situacija podsjetit ću vas operativni plan podizanja nasada vinograda i voćnjaka 2004.-2007. iznos 15000 ha. Zaključak Vlade na vaš prijedlog 15000 novih voćnjaka i 13000 ha novi vinogradi. Suša, izuzetno veliki problem na sve to. I ono što moram kao pitanje postaviti, a to je nema gospodine ministre provedbe zakona i kršenja zakona. Temeljem odredbe članka 43. Zakona o poljoprivredi Godišnje izvješće o stanju u poljoprivredi u prethodnoj kalendarskoj godini izrađuje ministarstvo najkasnije do 15. svibnja tekuće godine šalje Vladi, a Vlada Hrvatskom saboru najkasnije do 30. lipnja. Zašto niste poslali izvješće da možemo, a ne u ovako kratkom vremenu jer mi istječe raspravljati o tome. Hvala lijepa.
Ministar poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva Petar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa evo, ja iz onoga što sam rekao 2004. godine stojim i danas i mogu kazati da sam izuzetno zadovoljan rezultatima koje smo polučili poglavito u vanjsko-trgovinskoj razmjeni. Gospodine zastupniče, ja vas maksimalno uvažavam, ali kada se iznose podaci onda se moraju iznositi i jedna i druga strana. Ne može se govoriti o povećanju uvoza, a ne spominjati povećanje izvoza, te ako ćemo spominjati povećanje izvoza onda su tu pokazatelji znatno rekao bih puno povoljniji nego ove koje ste vi iznosili vezano na povećanje uvoza. Ali u konačnici, evo ja ću samo kazati tri brojke jer naravno osakaćeni smo malo s vremenom. Praćenje vanjske trgovinske bilance u poljoprivredno-prehrambenim proizvodima ja tu stvarno mogu puno toga kazati, ali kazat ću tri brojke. 2004. pokrivenost uvoza izvozom u poljoprivredno-prehrambenom sektoru 51%. 2005. pokrivenost uvoza izvozom u istom sektoru 57%. 2006. pokrivenost uvoza izvozom 65%. Ako znamo da je pokrivenost uvoza izvozom negdje između 48, 49% onda ovi pokazatelji u poljoprivredno-prehrambenom sektoru su stvarno izuzetno zadovoljavajući. Što se tiče 2007. godine malo opet kasnite sa podacima, pa govorite do 6 mjeseca. Sedmi mjesec je već vrlo afirmativniji jer vam naravno to ne odgovara. Tu je već došlo do promjena. Sedmi mjesec je promijenjen, osmi će biti još povoljniji i ja ovdje pred ovim Visokim domom još jednom kažem da ćemo i 2007. godinu nećemo imati manju pokrivenost uvoza izvozom od 65%. Možemo imati samo nešto veću. Što se tiče operativnih programa, pa gospodine Pankretiću moj prethodniče, pa mislim da vi stvarno ne biste smjeli pitati što je učinjeno operativnim programima. Operativni programi su dali svoje rezultate. U konačnici, rezultat operativnog programa govedarstva je povećanje od 25% proizvodnje mlijeka u ovom mandatnom razdoblju ili ti sto milijuna litara mlijeka ili ti 300 milijuna kuna novog novca u poljoprivredi. Da, 124 farme putem … [[Govornik se ne razumije.]] 570 farmi što novih, što obnovljenih u ovom mandatnom razdoblju za razliku ja ću imati prigodu evo sad čini mi se ovih dana otvoriti 4 farme u jednoj županiji, u jednoj općini na razlici od 5 kilometara. Gospodine Pankretiću, četiri farme nisu otvorene za četiri godine vašeg mandata. [[Pljesak.]] O vinogradima? Pa do 2004. godine smo imali katastrofu da nam se površine pod vinogradima su nam padale od osamdesetih godina, konca osamdesetih sa 60 000 ha smo došli dragi prijatelju na svega 30 000 ha uz stalno smanjenje površina. Konačno smo uspjeli zaustaviti da se ne krči više vinograda nego što se podiže i to je rekao bih veliki rezultat. Mi smo bez ove godine posadili cca. 16 tisuća hektara novih nasada. Ne želim komparirati ni sa jednim prijašnjim mandatom, ali nažalost od osamostaljenja do danas nije toliko bilo, do 2003. nije bilo toliko posađeno. I u konačnici, [[Pljesak.]] I u konačnici imam nešto što priznajem kao svoj grijeh, nismo poslali izvješće Saboru. Ali dragi prijatelju, nažalost kapaciteti su nam slabi. Mi kao poljoprivreda moramo odraditi prioritetno važnije poslove nego poslati izvješće, a to su usklađivanje zakonodavstva sa Europskom unijom, priprema za screening, priprema pregovaračkih stajališta i svega ostalog. Samo primjer, u prošloj godini od 94 podzakonska akta koje je Vlada ukupno donijela Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva je izradilo 44. I ja kao svoj grijeh prihvaćam, nisam ispoštovao zakonsku obavezu, ali gledajući određene prioritete odlučio sam se da je ipak važnije zadovoljiti ono što je u procesu pridruživanja Europskoj uniji važnije nego ovo. Hvala. [[Pljesak.]]
Sad će poštovani zastupnik Božidar Pankretić izraziti zadovoljstvo ili nešta drugo?
Zadovoljstvo. Pa ja moramo reći, ne ulazeći, ako mogu, ne ulazeći u kapacitete ministrove ili suradnika ili cjelokupnog ministarstva, zakon je zakon i on se mora izvršavati. Ako se ne može izvršiti mora se promijeniti. Ja vas lijepo molim, oko nekih stvari koje ste iznijeli one su lažne, naročito oko izgradnje određenih stvari, a ove podatke koje sam vam ja govorio su točni iz HGK. Nažalost niste ih opovrgnuli, a i sami znate situacija na selu je izrazito teška, ljudi su pogođeni ovom sušom, očekuju određene prijedloge. Sve gotovo županije su proglasile elementarnu nepogodu, selu je potrebna pomoć. Vjerujem da morate zbog ovog svega što je učinjeno do sada učiniti dodatne napore da se pomogne, raspravljat ćemo o tome jer HSS je dao prijedlog oko naknada za elementarne nepogode, ali vjerujem da bi bilo dobro da smo preko "Zelenog izvješća" raspravljali ukupno o poljoprivredi, a ne ovdje nekoliko minuta i prekidani pljeskom. Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Ja ću svoje pitanje uputiti ministrici Marini Matulović Dropulić. Gospođo ministrice, ovih dana u nekim lokalnim medijima u Sisku pojavljuju se opet napisi o daljnjem onečišćenju zraka u gradu, o tome je li "Klaus" postrojenje završeno ili nije. Moramo ovdje istaknuti kao siščanka, dolazim iz tog grada, da je ova Vlada prva i jedina koja je raspravljala o modernizaciji rafinerije nafte u Sisku u odnosu na poboljšanje kvalitete zraka. Već u prvoj godini mandata podsjetit ću sve nas u srpnju 2004. donijela i odluke o potrebnim mjerama, izrađen je i program sanacije i pribavljene su sve potrebne dozvole. U listopadu prošle godine naš predsjednik Vlade otvorio je i početak radova na postrojenju "Klaus" što je prva od niza mjera kojim će se riješiti problem zagađenosti zraka u Sisku. S obzirom na prozivke sve učestalije od nekih naših političkih stranaka koje su sada zaista glasne, vjerojatno zbog predizborne kampanje, a koje u vrijeme kad su one bile u vlasti nisu ništa poduzimale vezano za zagađenje zraka u Sisku niti jednu konkretnu mjeru za rješavanje tog problema. Zanima me je li i u kakvoj je situaciji u ovom trenutku postrojenje "Klaus"? Jer se može na sisačkim ulicama svakodnevno čuti da ono možda i nije dovršeno, da INA nešto taji. Molim vas odgovorite zbog javnosti.
Ministrica Marina Matulović Dropulić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospođe i gospodo zastupnici, točno je gospođa zastupnica rekla da je ključna odluka ove Vlade donešena u srpnju 2004. godine kada se je krenulo u izradu programa modernizacije rafinerija, naročito u Sisku, jer je i Vlada rekla da osim Rijeke Sisak ima prioritet. Prema tome, ti programi se ostvaruju, a sad ću reći i kako. U tom programu prva stvar koja je bila navedena je bilo postrojenje "Klaus". Postrojenje "Klaus" je gotovo i ono je u probnom radu od 19.9. ove godine. Osim tog postrojenja napravljena je, napravljeni su 6 pomoćnih dimnjaka, jer svi znamo da je dimnjak bio u katastrofalnom stanju i da ga je trebalo rekonstruirati. Na tih 6 pomoćnih dimnjaka postavljeni su i mjerni uređaji tako da se zrak neprestano kontrolira. Osim toga, započeti su i građevinski radovi na hidrodensulforizaciji benzina tako da ćemo moći proizvodnjom kvalitetnog benzina, onakvog benzina kao što to Europa traži imati naravno i potpuno drugačiju situaciju u zaštiti okoliša. Znači svi ti radovi se rade, a "Klaus" je u probnoj proizvodnji. Što se tiče ostalih kratkoročnih mjera naša Inspekcija zaštite okoliša, građevinska je pratila izvođenje radova na samom "Klausu" i danas na ovim ostalim postrojenjima. Što se tiče Inspekcije zaštite okoliša ona je tamo neprestano prisutna i ima itekakve rezultate. Naime, moram reći da smo mi posebnu pozornost obratili na održavanje postrojenja u svakom času. Naime, znamo da je prije u samom održavanju bilo puno problema i puno propusta. Danas toga više nema i pratili smo isto tako da se nafta koja se prerađuje nema više od 1% sumpora. Rezultati su takvi da prošle, znači od 1., od početka ove godine do kraja 7. mjeseca ni jedanput nije prekoračena tolerantna vrijednost za benzen. Što se tiče sumporovog dioksida u ovoj godini nije bilo prekoračenja. Što se tiče sumporvodika 10 puta je manja koncentracija nego što je bila prethodne godine. Prema tome napravljeno je strahovito puno. Sve naši građani mogu pratiti na mjernim postajama. Mi danas smo upravo pred ugovaranjem novih 9 mjernih postaja po cijeloj Hrvatskoj. I moramo reći da taj koji se događa danas u Sisku prati i povjerenstvo koje je osnovano na temelju zaključka ovog Sabora. Inače za te investicije u Sisku i u Rijeci utrošiti do kraja 2010. godine milijardu i 100 milijuna dolara i sigurna sam da ćemo imati čisti zrak, zrak prve kategorije onakav kakav ti naši građani i zaslužuju. I naravno da nije svima pravo da se ovako, da je situacija ovakva kakva je, da se ozbiljno radi i da se troše ozbiljna sredstva. I to me ne čudi. Ali ono što me čudi je to da je cijela ta javnost predvođena osobom koja je radila u ministarstvu, koja je mogla u prethodnom mandatu poduzeti određene korake, a nije napravila apsolutno ništa. Hvala lijepa.
Zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala. Gospođo ministrice ovo je zaista dobra vijest za moje sugrađane, ali vas molim kako ovo nije konačno rješenje s Klausom za čistoću zraka kao što ste vi rekli, da se ova modernizacija nastavi da ovim tempom nadzirete kojom ste do sada nadzirali i planiranim tempom i isto tako vam se zaista zahvaljujem u ime mojih građana, jer evo sada će se nakon niza i uvođenja niza ovih mjera napokon skinuti taj veo Siska kao onečišćenog zraka, jer grad Sisak zaista nije niti crn, niti toliko onečišćen. Hvala vam.
Zastupnik Ivan Drmić. Izvolite.
Široj javnosti je već poznat problem financiranja osječke nastavno športske dvorane "Gradski vrt" iako na žalost ta priča još nije privedena kraju, mnogo stvari je već tu poznato i jasno iako ja osobno imam jednu nedoumicu, jednu nejasnoću zato bih povodom toga postavio pitanje premijeru Sanaderu. Kao što je poznato gradsko vijeće je nedavno odbacilo prijedlog bivšeg gradonačelnika Ante Đapića u kojem je nastavno športska dvorana u gradu sijeku trebala koštati negdje 900 milijuna kuna. To je financiranje po modelu javnog privatnog partnerstva. Šira javnost u Osijeku po kuloarima u više navrata dolazi do pogovora da se tu radi o kriminalu i korupciji morate priznati da postoje osnovane sumnje s obzirom na visoko, bezobrazno visoku cijenu od 900 milijuna kuna koštanja takve jedne dvorane. Gospodin Đapić dok je branio svoj prijedlog u više navrata se sakrivao iza pregovora sa hrvatskom Vladom, da je Vlada uvjetovala takav model financiranja i naravno da je i zbog toga došlo do tako visoke i bezobrazne cijene koja izaziva sumnje i na kriminal i na korupciju što se ja nadam da će nadležna državna tijela u skorom vremenu i ispitati. Ja postavljam pitanje premijeru. Da li je istina da je on i hrvatska Vlada uvjetovali gospodinu Đapiću i gradskom poglavarstvu da se ta dvorana mora na ovakav netransparentan način financirati javnim privatnim partnerstvom, da ona iznosi 900 milijuna kuna iako je opće poznato da je ta dvorana višestruko jeftinija i da postoje još dva modela, to je kreditna linija i financijski lizing i da ona može koštati manje od 400 milijuna kuna. Time bi se i državnom proračunu i građanima grada Osijeka uštedilo gotovo pola milijarde kuna. Ja vas molim da potvrdite i da snosite odgovornost za ono što je gospodin Đapić radio u gradu Osijeku ili da to demantirate i da javno iskažete svoju spremnost da uštedite tih pola milijarde kuna građanima Republike Hrvatske.
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Evo ovako. Prvo uvaženi gospodine zastupniče nije točno da je Vlada bilo šta uvjetovala. Vlada je u razgovorima sa tadašnjim gradonačelnikom rekla da mi nemamo gotovog novca i da nismo nigdje ni u jednom drugom slučaju, dakle od Zagreba do Splita, do Varaždina, Zadra i Poreča, gradova koji će organizirati svjetsko rukometno prvenstvo, da nigdje nismo davali gotovinu i da se išlo na kreditno zaduživanje pa da grad da pola, država pola. To smo rekli gradonačelniku da taj novac nemamo, kao što smo rekli i gradonačelniku Bandiću, Kuretu i svima ostalima, Čehoku, koji su s nama surađivali. I to je točno. Jedino to. Drugo, ono što smo inzistirali je da se nađe način i tu je možda pogreška Vlade što smo inzistirali da Osijek ne izgubi domaćinstvo svjetskog rukometnog prvenstva. Mi smo to tražili i tražimo i danas i mislim da bi bila katastrofa za grad Osijek, da bi bila katastrofa za Slavoniju, za Hrvatsku da u Osijeku se ne odigra svjetsko prvenstvo, rukometno prvenstvo. E sada, kada smo dobili prijedlog od grada tada vi kažete 900, ja ne znam sada u ovom trenutku koliko je, 840 milijuna, taj je, jel' to sa PDV-om ili bez … … [[Upadica se ne čuje.]] 691 bez PDV-a plus PDV. Dobro. Suma je velika, tu se s vama slažem. Kada je došao zahtjev dogradonačelnika Šišljagića prema Vladi da primimo njegovo izaslanstvo i da čujemo drugu stranu, ja nisam bio taj dan u Zagrebu, bio sam na putu, rekao sam potpredsjedniku Polančecu, apsolutno želimo čuti i drugu stranu. I bez obzira na politička prepucavanja, stalo nam je do toga kao i vama i ja vam zahvaljujem na ovom pitanju, jer mislim da je ovo pitanje od iznimne važnosti ne samo za grad Osijek nego uopće za svjetsko rukometno prvenstvo, a i za djecu koja će koristiti tu sportsku nastavnu dvoranu. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, samo da završim. I potpredsjednik Polančec je primio Vladimira Šišljagića i njegovo izaslanstvo koji su iznijeli prijedlog izgradnjom, modelom klasičnog kreditnog zaduživanja, financijski lizing to više ne igra jel' tako, to više, samo operativni lizing. Prema tome u tom slučaju po prijedlogu koji ste ovdje iznijeli, koji je iznio Šišljagić košta dvorana negdje oko 447 milijuna kuna, ali i šta je tu sada zamka, zato bih ja volio da se to raščisti kao i vi. Nema u toj cifri nema održavanja dvorane kroz 25 godina, nema plaćanja grijanja, vode, struje, čistačice itd. Ako sve to skupa izračunamo i bude manja cijena nego ova koju je Đapić predložio, prihvatiti ćemo vaše. Naime, ja vas molim. Budući da je stanje u Osijeku takvo kakvo jest, da je došlo do raspada koalicije i da postoji velika mogućnost da se izabere novi gradonačelnik, ali i mogućnost da se ne izabere novi gradonačelnik i da se ide u prijevremene izbore. Bilo bi loše da takva situacija, a to nas svakim danom kako dani odmiču, mi gubimo vrijeme potrebno i nužno za gradnju dvorane. Ja apeliram, na bivše koalicijske partnere ako treba da se uključe i drugi, da se postigne možda jedan svestranački konsenzus u Osijeku kada je riječ samo o ovom projektu. Zaista ne želim da profitira ni HDZ ni bilo tko iz ove situacije, jer je stanje teško, a bila bi katastrofa da Osijek ne dobije dvoranu i zbog djece koja će tu dvoranu koristiti i zbog svjetskog rukometnog prvenstva. Sramota bi bilo da Osijek ne bude organizator svjetskog rukometnog prvenstva. Ako postoji gospodine zastupniče Drmiću i gospodine zastupniče Đapiću ako postoji dobre volje da se uključe sve stranke koje su u Osječkom gradskom vijeću da se vidi koji je model najbolji i da se taštine stave u drugi plan, bez obzira na Đapića, bez obzira na Šišljagića da se nađe rješenje, Vlada je spremna to podržati.
Zastupnik Drmić.
Zadovoljan sam odgovorom. Gospodo ovo je Hrvatski sabor nije zoološki vrt pa se ponašajte sukladno tome. U ovih 440 milijuna kuna uračunato je održavanje i ja vam jamčim da će dvorana biti na vrijeme gotova, jer dvorana u Osijeku ima gotove temelje za razliku od Splita gdje još nije izdana niti građevinska dozvola, Poreča i zagreba gdje još nisu došli niti u fazu u kojoj se Osječka dvorana sada nalazi.
Povreda Poslovnika Anto Đapić.
Gospodine predsjedniče, zastupnik Drmić je zlorabio aktualni sat da bi sa čitavim nizom kvalifikacija, objeda i laži oblatio i mene kao gradonačelnika jer nema modela Đapićevog gospodine predsjedniče, to je model javno privatnog partnerstva koji je rađen 4 mjeseca koji je hrvatska Vlada podržala i svojom odlukom je podržala, ovo što on govori su gluposti. Prema tome, na 4 mjeseca rada najvećih stručnjaka privatnog partnerstva u Hrvatskoj, vladinih konzultanata i savjetnika, i povjerenstva koje je to radilo gdje je bio njihov predsjednik stranke za HBSSB u Osijeku je to radio, u tom istom povjerenstvu je nakon tih mjeseci donio odluku kao što je i u Splitu, kao u Varaždinu i Zagrebu, to je u tim gabaritima, to na 25 godina održavanje. Ovo je najgrublje podmetanje čime se ne može boriti. Postoji model u ugovoru koji smo mi dogovorili kaže se da se može u bilo kojem trenutku može Hrvatska Vlada i grad isplatiti privatnog partnera… [[Govornik se isključio, ne čuje se.]]
Dobro, povreda Poslovnika zastupnik Ivan Drmić.
Gospodin Đapić zloupotrebljava ovu govornicu … priča laži i obmane, a konačno došlo je vrijeme da se i on stidi svog modela [[Govornik se isključio, ne razumije se.]] jer očito je da su htjeli maznuti lovu. Htjeli ste ukrasti novac 900 milijuna kuna dok su u Slavoniji ljudi gladni.
Zastupnik potpredsjednik doma Luka Bebić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, upućujem pitanje premijeru jer nema ministra Kalmete. Nakon brojnih špekulacija koje se pojavljuju u našim i stranim medijima, ja bih molio da nas se izvijesti o gradnji mosta kopno – Pelješac. Zašto? Za tri, četiri dana će se napuniti 9 godina kada sam imao čast pred ovim saborom u ime Kluba zastupnika HDZ-a postaviti to pitanje poznato mi je da su Vlade Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine formirale ekspertne skupine koje su na kraju se složile oko visine mosta i oko širine mosta prema upornjacima od 200 pa čak do 560 metara zbog mogućnosti okretanja brodova. Molim vas da mi odgovorite, da li tu postoje neke smetnje u vezi toga jer se most gradi neupitno na Hrvatskom državnom teritoriju između kopna Hrvatskoga i Hrvatskog poluotoka Pelješca kako bi jug Hrvatske izvukli konačno iz izolacije. Isto tako mislim da tu nemaju nikakvi posebni razlozi pogotovo pozivanje na neke neriješene granična pitanja, ovo se radi neupitno na hrvatskom teritoriju gdje Hrvatska poštuje zakon Bosne i Hercegovine zbog visine mosta i širine upornjaka, pa molim da se odgovori: Kada će se početi izgradnja tog mosta, poznato mi je da je bio natječaj i poznato mi je da je na kraju žalbeni postupak. I drugo bih vas molio zbog velikog interesa našeg stanovništva Zabiokovlja ako mi možete odgovoriti kada će se nastaviti radovi na tunelu Sv. Ilija i isto tako kako stoji situacija sa početkom radova na jednom drugom tunelu a to je Ravča Drvenik koji cijelo to naše područje i šire prema Bosni i Hercegovini otvara prema Jadranskom moru. Molim vas da mi ako je moguće to što je moguće preciznije odgovorite. Hvala lijepa.
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, iskoristit ću vaše pitanje s obzirom da je riječ o jednom infrastrukturnom projektu da kratko komentiram i ovo što je zastupnik Đapić malo prije kazao ni kada rekao Đapićev model to je bilo kolokvijalno nije to bio Đapićev model to je model javnog privatnog partnerstva koji je uobičajeni u svim drugim od Varaždina do Zagreba do Splita gdje smo radili, dakle upotrijebio sam riječ Đapićev kolokvijalno, ne u smislu i kada sam govorio Šišljagićev nije njegov model nego je model kreditnog zaduživanja. Molim da ne bi ispalo sve zbog prepucavanja dviju stranaka, bivših koalicijskih partnera u Osijeku da propadne ovo, ja predlažem kao predsjednik Vlade da zanemarimo taštine i da vidimo ako treba pomoć da se uključe i sve stranke druge koje su u gradskom vijeću da se nađe to jer svakim danom ako je to ovaj model koji ste vi predložili, u redu. Ako postoji bolji model ja sam siguran da ćete ga i vi prihvatiti i da ćete dići ruku za taj bolji model. Što se tiče mosta na Pelješcu. I ovdje želim reći prije svega gospodine potpredsjedniče da mi je žao što postoje još neki koji taj model osporavaju. Ali prvo oko Bosne i Hercegovine. Hrvatska i Bosna i Hercegovina su dvije prijateljske zemlje i mi ćemo nastaviti kao i do sada. U suradnji sa bosansko-hercegovačkim vlastima dogovarati sve ono što se tiče zajedničkih interesa obiju zemalja, a ovdje postoji zajednički interes. Jedan je interes Hrvatske da poveže svoja dva teritorija, i neupitno pravo Hrvatske da poveže svoja dva teritorija, a to je Komarnu, dakle ovaj dio kopna da Pelješkim poluotokom, i drugo je pravo Bosne i Hercegovine na nesmetan prolaz. I mi ćemo upravo su ekspertne radne skupine završile posao, ne sada, prije nekoliko mjeseci, poštovati to što su ekspertne radne skupine dogovorile, a riječ je o dva aspekta. Jedno je kolika je širina stupova mosta da brodovi mogu proći i drugi aspekt je visina također da brodovi mogu proći i to ćemo poštovati. Kad je riječ o granici onda odavdje kao predsjednik Vlade iz Hrvatskog sabora jasno i glasno poručujem, to gdje gradimo Pelješki most nema veze sa graničnim pitanjem. To je daleko od granice Bosne i Hercegovine, dovoljno daleko da se može graditi i tu granica nije upitna. To odbacujemo. Što se tiče početka gradnje, s obzirom da je završen postupak tendera, da je izabran izvođač Hrvatski konzorcij, da teče rok, žalbeni rok koji će uskoro biti gotov. Ja očekujem najkasnije za mjesec dana da bi radovi mogli početi najkasnije za mjesec dana na izgradnji mosta Pelješac-kopno i mislim dame i gospodo kad taj most izgradimo da će to biti jedan od najvećih i najvažnijih projekata u Hrvatskoj jer povezuje po prvi put nakon više stotina godina hrvatski teritorij. Mi danas kad putujemo u Dubrovnik moramo prolaziti četiri puta ako ideš iz Splita u Dubrovnik ili iz Metkovića u Dubrovnik ili iz bilo kojeg drugog grada autom u Dubrovnik moraš i nazad četiri puta pokazivati putovnicu, odnosno osobnu iskaznicu. Moramo prelaziti granicu. Mi ne želimo time reći da autocestu koja ide od Ploča koju ćemo završiti dogodine, dionica Dugopolje-Ploče će biti gotovo, odnosno Šestanovac-Ploče dogodine i da nećemo dalje graditi, želimo autocestu graditi kroz Neum. Dakle, to nije alternativa autoceste, odnosno druga odustajanja od autoceste. Autocesta Ploče-Dubrovnik ide kroz Neum i razgovarat ćemo sa bosansko-hercegovačkim vlastima oko te autoceste i oko prolaza oko Neuma, ali ovo je nešto što izdvaja konačno izvlači hrvatski jug, Dubrovnik, dubrovačko primorje iz prometne izolacije i po prvi put nakon više stotina godina Hrvatska postaje i povezana u teritorijalnom smislu. I još nešto, Pelješki most i ja se nadam da će to i ti da ćeš to podržati gore koji se javljaš, i Pelješki most apsolutno dragi prijatelji izvlači Pelješac iz one prometne izoliranosti i letargije u kojoj taj naš lijepi poluotok već desetljećima. Mi očekujemo od ovog mosta revitalizaciju Pelješca, očekujemo revitalizaciju otoka koji gravitiraju Pelješcu, Korčula, Mljet itd. Prema tome apsolutno je riječ o jednom od najvažnijih nacionalnih projekata. Isto tako kad si me već pitao, ne znam točno gdje su, ali mislim da su i kad je riječ o tunelu Sv. Ilija i Ravča Drvenik da su tijekovi, tijek, priprema ide dobro. Kad su datumi početka, u ovom trenutku ne mogu reći, ali da ćemo graditi te tunele to je neupitno.
Potpredsjednik Luka Bebić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Mislim da je potrebno bilo i ovom Saboru i hrvatskoj javnosti objasniti ovako kako ste vi to objasnili i mislim da nema tu nikakve opozicije da je tu jedan konsenzus vlada barem na tom prostoru, a vidim i diljem Hrvatske da se otvori i konačno riješi pitanje izolacije jednog dijela hrvatskog državnog teritorija. Zahvaljujem i očekujem da će uskoro početi radovi i kako na mostu tako i na ova dva tunela. Hvala lijepa.
Zastupnica Ruža Tomašić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pitanje postavljam tajniku Ministarstva zdravstva. Naime, stacionar za autističnu djecu i odrasle Splitsko-dalmatinske županije već se od '90. godine obećava ili gradi u gradu Splitu. Za to vrijeme djeca su smještena u Zagrebu, a odrasli o kojima se nema tko brinuti brinu se stariji roditelji, a ne neki od tih, odrasli su, ima 50 i 60 godina. Ja mislim da se ta djeca i ti ljudi zaslužili itekakvu pažnju, edukaciju i adekvatan smještaj. Zamislite sada roditelje sa Iža, ili Korčule ili Hvara koji moraju ići u Zagreb. Oni se nikad ne mogu vratiti isti dan kad posjećuju svoju djecu, a to traje već godinama i godinama. Lokacijska dozvola je odobrena, građevinska također, čak i sredstva su odobrena. Gospodine tajniče, u čemu je problem? Hvala lijepa.
Državni tajnik Ante Zvonimir Golem. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženoj zastupnici na pitanju. Za konkretno pitanje dozvolite mi dostavit ćemo vam i pismeni odgovor. Nisam upoznat osobno sa situacijom u Splitu. Mogu samo reći da je kompletno, da se slažem s vašom konstatacijom da je izrazito teško za roditelje da putuju do Zagreba. Već je dovoljno teško i da putuju do Splita. Iz tog razloga su na nivou ministarstva u područjima upravo od domova, centara socijalne skrbi pokrenute niz akcija o čemu ste bili upoznati i prvi puta možemo reći da se velike investicije odvijaju i na područjima upravo centara socijalne skrbi, domova za stare i nemoćne, stvorena je mreža i investira se u taj dio. Dozvolite konkretno da o slučaju u Splitu vam ne mogu odgovoriti. Taj dio je u nadležnosti socijalne, dakle našeg socijalnog dijela ministarstva te da ćemo vam dostaviti pismeno odgovor. Hvala.
Zastupnica Ruža Tomašić.
Hvala lijepa. Gospodine tajniče, molim vas pismeni odgovor, detaljni pismeni odgovor što se do sada napravilo, jer imamo ovdje pismo raznih ministarstava od '90. godine, '92., 2002. gdje su obećavali da će biti gotovo samo pitanje vremena. Dakle, to je negdje od '90. pa bi molila pismeni odgovor. Hvala lijepa.
Zastupnica Marija Bajt. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, pitanje upućujem gospođi potpredsjednici Jadranki Kosor. Svi građani Republike Hrvatske, a posebno mi zastupnici u Hrvatskom saboru znamo koju su važnu ulogu imali hrvatski branitelji u stvaranju hrvatske države. Između brojnih problema s kojima se susreću izdvajam problem vezan uz isplatu razlike mirovina koje su nastale u postupku prevođenja, a vezane su uz njihovu preostalu radnu sposobnost. Pitanje glasi, kada će biti isplaćena razlika mirovina? Hvala.
Potpredsjednica, ministrica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovana gospođo zastupnice, mi smo kao što vjerujem znate imali obvezu i prema Zakonu o pravima hrvatskih branitelja Domovinskog rata i članova njihovih obitelji koji je stupio na snagu 1. siječnja 2005. kao što je ta obveza bila i prema drugim zakonima, dakle i onoga tko je donesen 2001. obvezu prevođenja prava kao što ste rekli, prije svega mirovina, ali i svih drugih. Prošla Vlada tu obvezu prevođenja nije ispunila i želim podsjetiti da smo upravo u mandatu naše Vlade mi za isplatu duga prema zakonu iz 2001. godine koji je smanjio prava, ali i taj dug nije bio isplaćen, isplatili oko pola milijarde kuna hrvatskim braniteljima i članovima njihovih obitelji. Kako je 1. siječnja 2005. godine stupio na snagu novi zakon. Mi smo i u novom zakonu predvidjeli rok u kojem se treba početi s prevođenjem … [[Govornik se ne razumije.]] Rok je tri godine od dana stupanja zakona na snagu. I dakle mi smo u roku. I želim podsjetiti prije svega da smo počeli sa isplatom dakle tih razlika vezanih za prevođenje u travnju ove godine. Da smo isplatili najveći dio za 2007. godinu. To hrvatski branitelji najbolje znaju. I evo, ovo je prigoda najaviti da smo uskladili sve poslove sa Hrvatskim zavodom za mirovinsko osiguranje sa naravno Ministarstvom financija i da 5. listopada počinje isplata dakle usklađenih prava, prije svega mirovina za 2005. godinu. Za cijeli taj, za cijelu tu isplatu mi smo u ovoj godini, dakle vezano za prevođenje prema Zakonu iz 2005. osigurali oko 290 milijuna kuna. Samo ova isplata koja kreće 5. listopada je u iznosu većem od 147 milijuna kuna. A u svim našim fiskalnim dokumentima dakle i u smjernicama ali i u izradi proračuna za sljedeću godinu, mi smo predvidjeli i isplatu za 2006. godinu. To je iznos od, veći od 222 milijuna kuna, znači za 2006. Prema tome, gospođo zastupnice u odgovoru na vaše pitanje mogu zaključno reći, da smo poštovali rokove, da usklađivanje traje, da će evo 5. listopada biti nova isplata vezana za usklađivanje za razdoblje 2005. godine. I ponavljam, da smo u mandatu naše Vlade isplatili i dugovanja vezana za prevođenje prema Zakonu iz 2001. godine. Hvala lijepa.
Zastupnica Marija Bajt.
Hvala lijepa. Zahvaljujem i prihvaćam odgovor i podržavam sve napore hrvatske Vlade za istinsku i sustavnu brigu o svim grupama hrvatskog društva, a posebno hrvatskim braniteljima. Hvala.
Zastupnik Anto Đapić. Izvolite!
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Dakle imao sam jedno zaista za kraj mandata lijepo pitanje, ali prisiljen sam se vratiti na dvoranu i iskoristiti to vrijeme. Gospodine predsjedniče! Dakle, kada ste rekli da treba suspregnuti taštine da se taj problem riješi, ja mogu kazati da ni u jednom momentu oko dvorane nije bilo govora po mojoj nekoj taštini. Upravo obrnuto. Obrana izgradnje športske dvorane bila je i mogućnost obrane hrvatske Vlade u gradu Osijeku. I usprkos naših sučeljavanja i kampanje koju vodimo mogu kazati da se mi, u ostavci koju sam dao gradu Osijeku naglasio da je jedini razlog zbog rušenja projekta koji je moj … [[Govornik se ne razumije.]] sudski partner napravio bio je taj da hrvatska Vlada ne bi uložila u Osijek tako veliko ulaganje, jer bio onda prestao i razlog njihovog postojanja da mogu govoriti da ne ništa u Slavoniji ne ulaže što nije točno. Može se uvijek više itd. Ali u ovom slučaju sam stao tvrdo na tome da je hrvatska Vlada bila vrlo kooperativna i željela i pomoć gradu Osijeku u izgradnji te dvorane. Međutim vrijeme za nas ističe. Tu su i ministri koji na tome rade, koji to mogu potvrditi. Dvorana se neće moć' napravit ukoliko se ne apsolvira ovaj ugovor, model koji smo već dogovorili. Postoji zaštitni mehanizam koji uvijek se može aktivirati i to smo samo mi postigli u pregovorima jer smo imali dobre konzultante koji su bili zajednički grada i Vlade, a to je da u bilo kojem trenutku kada se dvorana napravi grad i Vlada mogu isplatit privatnog partnera. I ako dođu do jeftinijeg kapitala. Mi smo mogli doć' na ovakav način do ovog kapitala. Moguće je vrlo vjerojatno da u nedjelju se ne formira nova gradska vlast. I ja onda apeliram na hrvatsku Vladu da iskoristi svoju mogućnost da preuzme obvezu, dakle ja govorim o razmišljanju oko toga, da dvorane ne stane zato što postoji zaštitni mehanizam u ovome projektu, da dvorana se ide radit, da Vlada preuzme financiranje do formiranja nove gradske vlasti. I onda sa njom bez obzira koja će biti, ili nek' ovi preslože vlast, da se dogovori o nekom novom modelu financiranja. Inače ako bi se išlo na nove natječaje koji se mogu i tužbama i poništiti itd., mi nemamo vremena za izgradnju dvorane, ako je želimo završiti do završetka sljedeće godine. Ako u tome i HDZ poentira, meni će biti drago zbog toga. Prema tome, molim vas da kao predsjednik Vlade i o tome razmislite da Vlada preuzme stvar u svoje ruke, jer je veliko pitanje kako će kriza u Osijeku završiti i kad će biti završena. Mislim da je to jedan od modela, jer postoji mogućnost da se isplati dvorana i da se privatni partner makne. To postoji i u svim drugim gradovima. U Osijeku je, može bilo kada. U Zagrebu može nakon sedam godina, ne znam. Ali u Osijeku mi možemo čim se dvorana napravi, možemo izbaciti ako imamo novaca 240 milijuna kuna. Dvorana košta 240 milijuna kuna, njena temeljna cijena. Sve drugo je ništa.
Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader. Izvolite!
Ha, gospodine zastupniče! Ja se slažem s vama u glavnoj postavci kako ste postavili problem, a to je da se dvorana izgradi i da zbog krize gradske vlasti ne dođe ona u pitanje. Pa, … [[Govornik se ne razumije.]] je u redu. Problem je jedan drugi. Na temelju čega će Vlada, na temelju kojih zakonskih ovlasti Vlada može preuzeti odgovornost za ono što je donio grad, a Vlada onda potvrdila svoj dio kao što smo i svima rekli da ćemo financirat popola? Mi smo svima to rekli, ali ne možemo preuzeti odgovornost za nešto na čemu mi nismo radili. I sad je pitanje zaista, ja se s vama slažem. Ako u nedjelju se ne formira gradska vlast nova nego dođe do, onda mora doć' do povjerenika izbora koji bi onda vjerojatno trebali biti onda, vjerojatno na isti dan da se ne troši novac poreznih obveznika na isti dan kad i državni izbori. Šta to znači? To znači dva mjeseca gubitka. Slažem se sa vama. I onda novi natječaj, formiranje nove vlasti, novi natječaj itd. Dakle, jest jedna teška situacija kada je riječ o dvorani. A budući da mi želimo, ja mogu ponoviti još jednom. Ja mogu ponuditi sljedeće kao predsjednik Vlade da dođete vi i da dođu predstavnici druge strane u Vladu i da se o tome raspravi da vidimo na koji način da se, kad sam govorio o taštinama nisam mislio na vas osobno, nego na sve skupa. Jer da su pale teške riječi, a tko će patiti zbog toga? Građani Osijeka, dvorana, djeca koja neće imati dvoranu i Svjetsko prvenstvo. Prema tome, ako prihvaćate i vi i druga strana, znači i HSP i HDZ, kao bivši koalicijski partneri, da dođete u Vladu, sastanak će voditi potpredsjednik Polančec koji i inače sve to vodi i da se pokuša naći jedno zajedničko rješenje. Jer pretpostavljam da u svemu ovome ima i ovoga što ste i vi rekli. Da se spriječi izgradnja dvorane pa da se kaže, vidite Vlada ne pomaže, jer to je bila i, to jest i bila politička platforma HDSSB-a. Vlada ne pomaže dovoljno Osijeku, što nije točno. Ili Osječko-baranjskoj županiji, ili Slavoniji općenito. Mi svi znamo i ja bi sad mogao ovdje minutama i minutama nabrajati što smo sve uložili i ova Vlada i prethodne Vlade u Osijek, u Osječko-baranjsku županiju, u Slavoniju. Prema tome, to nije točno. I to jest bila jedna od platformi. I ja se s vama slažem da ne smijemo dopustit da se na toj platformi napada hrvatsku Vladu da je ona kriva zato što dvorana nije izgrađena u Osijeku. Ali s druge strane ako postoji, a postoji protuprijedlog koji kaže ovaj vaš prijedlog je preskup, mi imamo jeftiniji. Pa onda daj da se sjednemo svi skupa i sa nezavisnim stručnjacima i da vidimo koji je model bolji. Za nas je u onom trenutku kad smo mi dali potporu bio taj model koji ste vi dali i mi smo smatrali da je on u redu. Ako dolazi nova strana i kaže druga strana i kaže to nije u redu mi predlažemo drugi model. Moj je prijedlog bez obzira kako će ishod u nedjelju biti, da sjednemo zajedno, da vidimo što je najbolje i da nađemo rješenje za Osijek. Jer ponavljam, dvorana u Osijeku mora biti izgrađena. Svjetsko rukometno prvenstvo u Osijeku mora biti odigrano i djeca u Osijeku moraju imati ovu nastavnu športsku dvoranu. Tko će tu profitirati politički uopće me ne zanima. To je potpuno u drugom planu. Ja mislim da imamo moralnu i povijesnu odgovornost da ta dvorana u Osijeku bude izgrađena.
Zastupnik Ante Đapić. Izvolite.
Predsjedniče, ja se s vama slažem. Ja ću sjesti sa svakim, pa i sa njima ako se radi o tome da vidimo što je sa dvoranom. Ali u nedjelju ako se raspusti vijeće, onda to više nema smisla ako se raspusti vijeće u nedjelju ako vlast ne bude formirana što je sasvim realno. Međutim, u ovom trenutku što egzistira? Egzistira odluka poglavarstva kojem sam ja bio na čelu i egzistira odluka Vlade. U ovom trenutku dakle mi imamo realnu podlogu da se krene u taj projekt, a pogotovo nije njima do dvorane stalo. Da im je stalo do dvorane, rekao sam uvijek se može primijeniti ovaj članak ugovora koji kaže da se dvorana u bilo kojem momentu može isplatiti. Njima je dvorana bila povod za sukob i za sve ovo drugo. Nećemo opterećivati Sabor sa tim. Prema tome, ja mislim da ako se u gradsko vijeće u nedjelju, ne formira se novo gradsko poglavarstvo da neće onda ni trećega kada je zadnji dan i da bi nakon toga trebalo vidjeti ima li Vlada mogućnosti i posla za realizaciju onoga što su poglavarstvo i Vlada dogovorili. Jer da bi oni donijeli novu odluku mora biti novo poglavarstvo koje se neće po mom mišljenju moći formirati. Ako oni formiraju novo poglavarstvo onda će oni jasno predložiti ovaj neki novi model. Tada je to druga priča. Ali mi ćemo, gubimo strašno na vremenu i to da je to jeftinije to su priče za malu djecu. Dakle, mi imamo četiri mjeseca pregovora smo imali predsjedniče. Radili su najbolji konzultanti za javno-privatno partnerstvo u hrvatskoj Vladi i koje je Vlada predložila. Nasuprot toga stoji jedna kavanska priča, paušalna da može biti jeftinije. Dvorana košta, inače temeljna izgradnja 182 milijuna kuna, a ovo je sve drugo cijena kapitala. Varaždinska dvorana košta koliko i osječka, nešto malo manje koja je, splitska košta više od naše. Osječka dvorana, imamo je, grad ima pravo na 365 dana je koristiti. Split ima pravo jedanput tjedno. Prema tome, to je odličan ugovor. To mogu potvrditi i konzultanti Marenjak i Skenderović koji su to radili. Mi gubimo vrijeme. Ako se vijeće ne formira, gradsko poglavarstvo u nedjelju tada bi Vlada po mom mišljenju trebala nešto iznaći da dvorana nestane, a neka nova vlast da nastavi realizirati ugovor kako smo se dogovorili. Ja apeliram na vas, a ja ću sjesti i sa njima i sa vama, meni to nije problem. Ja nemam taštine oko toga.
Sjednimo, sjednimo. Poštovani zastupnik Željko Pavlic.
Poštovani gospodine predsjedniče. Evo postavljam pitanje za Ministarstvo obrazovanja, znanosti i sporta. Nema ministra, tu je državni tajnik a i predsjednik Vlade bi možda mogao odgovoriti na ovo pitanje. Međimurje, Međimurska županija na samom je dnu u Hrvatskoj po broju visoko školovanog stanovništva. Prema dostupnim podacima samo oko 4% građana Međimurja ima visoko školsko obrazovanje. Jedan od uzroka ovakvog stanja je to što je Međimurska županija jedina županija na čijem teritoriju sjedište nema ni jedna visoko školska ustanova, pa su međimurski studenti prisiljeni studirati u mjestima širom Hrvatske. Tako im studiranje postaje skupo, a neki si zbog tih velikih troškova studiranje ne mogu ni priuštiti. To još više dolazi do izražaja uz činjenicu da je Međimurska županija, županija sa najnižim plaćama u Republici Hrvatskoj. Inicijativa za otvaranje veleučilišta u Čakovcu traje već godinama. Oko toga je u Međimurju postignut i politički konsenzus, no izvan Međimurja ta inicijativa ne ide baš tako dobro. Nailazi se na pusta obećanja i opstrukcije. Još je na sjednici Vlade u Čakovcu u rujnu 2005. godine bilo obećano da će veleučilište brzo proraditi. Na sastanku u Vladi u 6 mjesecu ove godine premijer Sanader je istaknuo. Međimurje i Čakovec zaslužuju veleučilište i stvoreni su svi uvjeti da od jeseni ono počne raditi. Došla je jesen, upisni rokovi drugim veleučilištima su prošli, a od predsjednika Sanadera opet smo čuli to ovu subotu 22.9. na predizbornom skupu u Čakovcu. Dakle, citiram: “Zato najavljujem da će za nekoliko dana Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa u suradnji sa mjerodavnim institucijama donijeti odluku o otvaranju veleučilišta u Čakovcu.“ Evo, danas 26.9.2007. godine, pa pitam kada će konačno početi s radom veleučilište u Čakovcu?
Državni tajnik Slobodan Uzelac. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Točno je da je Skupština Međimurske županije u svibnju donijela zaključak o pokretanju inicijative za osnivanje veleučilišta i u tom smislu je i upućen zahtjev ministarstvu da izda dopusnicu. Usput napominjem da je točno i to da nema ni jednog sjedišta visokog učilišta u Međimurju, ali postoji studij u Međimurju i postoji mogućnost da studenti studiraju u Međimurju i to od ove godine na sveučilišnim studijima, a ne samo stručnim kao što je bilo do sada. Dakle, taj smo zahtjev županije uputili nadležnom tijelu. To je Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje koje je u postupku ocjenjivanja prijedloga uočilo jednu nelogičnost i zatražilo da se u tom smislu prijedlog korigira. Nelogičnost se sastojala u tome što je na dvadesetak kilometara od Čakovca do Varaždina predloženo da se izvodi isti studijski program. To je studij, stručni studij graditeljstva. Zatražilo je dakle Nacionalno vijeće da se u tom smislu prijedlog korigira. Upravo je u organizaciji ministarstva to usuglašavanje i trajalo. Rješenje je to da se taj program izvodi vjerojatno zajednički, zajedničkim snagama dvaju veleučilišta, da li u Čakovcu ili Varaždinu svejedno. Važno je da se racionaliziraju i raspoložive nastavne snage, novčana sredstva, prostori, oprema itd. Upravo danas dok mi o tome raspravljamo zasjeda Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje. I ja se nadam da će takav korigirani zahtjev dobiti prolaznu ocjenu Nacionalnog vijeća, tijela dakle koje je imenovao ovaj Sabor i da će nakon toga biti upućen ministarstvu prijedlog da se u tom smislu izda dopusnica. Inače, ovaj se zahtjev za otvaranje veleučilišta u Čakovcu potpuno uklapa u predloženu mrežu ili projekt mreže visokih učilišta u Hrvatskoj. Mi naime mislimo da u ovom momentu treba osnovati još najmanje četiri takva veleučilišta, ne takva po studijskom programu nego po značaju za sredinu, to je dakle osim Čakovca Bjelovar, Sisak, Petrinja i Opuzen. U tom smislu su i prvi koraci već napravljeni, dakle nadamo se da ćemo dobiti pozitivnu ocjenu i radovat će nas ako ćemo odmah moći dati … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala lijepo.
Zastupnik Željko Pavlic. Izvolite.
Evo, ja mogu reći ne da nisam zadovoljan odborom nego nisam zadovoljan s ukupnom situacijom veleučilišta u Čakovcu jer s jedne strane imamo obećanje predsjednika Sanadera da će to biti sto posto riješeno dakle dato nekoliko puta a dan danas dakle ne znamo što će se desiti u budućnosti. Nažalost, prošla je jedna ispitna godina, studenti se ove školske godine ne mogu vjerojatno upisati dakle ovo veleučilište. Neki studenti su morali otići u veleučilišta u drugim mjestima diljem Hrvatske a neki se vjerojatno kao što sam rekao zbog troškova neće moći niti upisati u veleučilište, bilo koje veleučilište. Prema tome, apeliram da svi skupa budemo što odgovorniji u budućnosti, da ne dajemo prazna obećanja nego da damo dakle prava rješenja i zbilja da se svi potrudimo da veleučilište u Čakovcu što prije funkcionira. Hvala lijepa.
Hvala. Zastupnik Željko Kurtov. Nema ga. Zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani predstavnici Vlade. Pred dva dana Vlada je odlučila u prodaju pustiti 32,5 dionica T-HT-a plus 12% u odnosu na ono što je bilo planirano. Struktura vlasništva T-HT-a biti će 51% Deutsche Telekom, 7% braniteljski fond, 7% zaposlenici, 35% mali dioničari njih 250 tisuća, svi će zaraditi, ne daj Bože da ih se oporezuje. S tih međutim 12% dodatno će se prikupiti u državnom proračunu najmanje 3 milijarde kuna. E sada se postavlja pitanje gospodine predsjedniče što kanite sa ovih osam, devet milijardi kuna koliko će se dobiti privatizacijom T-HT-a odnosno što će se učiniti sa tih plus 3, 3,5 milijarde kuna vis a vis tih 12%, kao i što će nova vlast sutra dan prodavati. A između redaka ako se ne varam shvatio sam da bi na red uskoro mogla doći i Hrvatska elektroprivreda. Daj Bože da se to ne dogodi i ne daj Bože da se netko upusti u privatizaciju elektroprivrede. Ja sada pozivam vas da sa ovih 3 milijarde kuna lijepo vratimo i onih 50% našim umirovljenicima koji su se odricali zbog neizvjesnosti ili ne znam čega, mižerije bi rekli mi Istriani pa im je trebao novac odmah, odnosno da pokušamo uskladiti stare i nove umirovljenike.
Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Uvaženom gospodinu zastupniku gospodinu Kajinu je sigurno jasno zašto smo išli u privatizaciju T-HT-a. Išli smo upravo zbog isplate duga umirovljenicima. Kad je Ustavni sud '98. donio odluku o dugu umirovljenicima nijedna Vlada prije naše nije našla načina, nije smogla snage, nije pronašla financijskih sredstava. … [[Upadica se ne čuje.]] Je, ti jesi malo. Nije pronašla financijskih sredstava da vrati taj dug. Sad smo mi to našli. Ali kako? Privatizacijom, drugoga nema. I sad kad me pitate kamo će taj novac. Ići će dakle uglavnom za povrat duga umirovljenicima. Isto tako, podsjetit ću ono što sam odgovorio zastupniku Hrelji. Sada do konca godine mi imamo tri obveze kad je riječ o tome. Prva je obveza da isplatimo četvrtu ratu onima koji su se opredijelili za 50%-tni diskont a u kraćem roku. Druga obveza je da uplatimo drugu ratu obiteljskim dakle primateljima obiteljskih mirovina. To je ona izmjena zakona koju smo proljetos donijeli. To je negdje oko 43 do 45 tisuća ljudi. To je druga obveza. I treća obveza naša do kraja godine koja bitno povećava iznos sredstava koje moramo vratiti jest oni koji su se opredijelili bez diskonta da im se vrati cijela suma, bez diskonta na šest godina. I sad je riječ o tome da ako bude viška u fondu da to ide i za daljnje godine jer mi do godine i idućih pet, šest godina moramo vraćati dug onima koji su rekli mi nećemo diskont na dvije godine mi hoćemo cijelu sumu da nam isplatite ali na duže vrijeme. To je što se tiče umirovljenika. Što se tiče daljnje privatizacije ja jesam najavio u jednom od odgovora jednom uvaženom zastupniku ovdje da ćemo ići jer se ovakva vrsta privatizacije u kojoj sudjeluju svi hrvatski građani pokazuje najboljom, najtransparentnijom i da namjeravamo ići i u još neke slične privatizacije o ili inicijalnoj javnoj ponudi ili sekundarnoj javnoj ponudi, o tome ćemo još raspraviti, obavijestiti javnost na vrijeme. Želimo da financijsko tržište se u Hrvatskoj razvija, želimo da hrvatski građani ako je moguće, to je njihova osobna i ničija druga odluka, sudjeluju u tome ali i sami snose odgovornost i rizik za uspjeh ili neuspjeh ulaganja u dionice. To uvijek jasno kažemo. Dakle, namjera nam je ići u daljnju privatizaciju ali ne HEP-a. Dakle, HEP definitivno. Ono što bi moglo doći u obzir je primjerice Croatia osiguranje jedan dio, mogao bi doći u obzir još neka poduzeća ali ja ne bih spekulirao u ovome trenutku. Samo na vaše izravno pitanje je li razmišljamo o HEP-u. O HEP-u ne vrlo jasno I glasno.
Zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
I zadovoljan sam i nisam zadovoljan odgovorima. Ovdje je plus 3 milijarde kuna. Ponavljam, ja se nadam isto tako da neće doći na red Hrvatska elektroprivreda. Prodali smo banke, INA-u, 25% a dali smo im 50% upravljačkog prava što je isto jedan biser svoje vrste, Plivu proveli smo kompletnu privatizaciju. I šta sutra? Usprkos rasta bruto društvenog proizvoda od 6% bez privatizacije svi smo mi svjesni doći će u pitanje socijalni programi i umjesto privatizacije vrijeme je da počnemo razmišljati o revizijama. Ali još jedanput kažem, ovdje ćemo imati u proračunu 3 milijarde kuna više no što smo planirali i pozivam Vladu da sa tim novcima obešteti umirovljenike u cijelosti i da izjednači stare i nove.
Zastupnik Vladimir Kurečić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani gospodine predsjedniče hrvatske Vlade I ministri. Zastupničko pitanje postavljam ministru poljoprivrede gospodinu Petru Čobankoviću. Pojava klasične svinjske kuge u Republici Hrvatskoj posljednjih je mjeseci poremetila promet odnosno tržište odojcima i tovljenicima, pogotovo u nekim dijelovima Republike Hrvatske, kao npr. u Ludbreškom kraju Varaždinske županije, koje je područje proglašeno zaraženim, odnosno ugroženim i u njemu je zabranjen promet sa svim kategorijama u svinjogojstvu. Da bismo pomogli proizvođačima u situaciji nemogućeg plasmana svinja inicirali smo, ja zahvaljujem ministru na provedbi, interventni otkup, pa je tako otkupljeno oko 15 tisuća odojaka od čega je velika većina završila u tovu, sva sreća. I oko 5 tisuća tovljenika. Problem je tako riješen i ljudima se pomoglo. Kako je od nekih, a pogotovo politikanata ustvrđeno da je cijepljenje protiv klasične svinjske kuge ukinuto zbog tobože pogodovanja trgovačko-uvozničkom lobiju ja mislim ministra da odgovori i naglasi prvo, zašto je ukinuto cijepljenje protiv klasične svinjske kuge. Drugo, kakva je sadašnja situacija vezano uz pojavu bolesti u Republici Hrvatskoj? I treće, kako gospodine ministre vidite budućnost svinjogojstva u Republici Hrvatskoj? Hvala.
Ministar poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva, Petar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine zastupniče hvala vam na vašem pitanju. O svinjskoj kugi u ovom Visokom domu je bilo dosta rasprava. Bilo je i polemičnih, bilo je i različitih stajališta, gledišta i sl. Ali evo dozvolite mi da kažem da praktično svinjska kuga jeste jedna vrlo opasna bolest. Svinjska kuga je nešto što prijeti svinjama. Ali da kažem da je ukidanje cijepljenja u funkciji iskorjenjivanja svinjske kuge. Dokle god je cijepljenje virus svinjske kuge se nalazi u latentnom stanju u populaciji svinja. I zbog toga je i Europska unija svojevremeno, a 2005. godine Hrvatska primijenila istu mjeru kao i Europska unija, što je na neki način bilo i u sklopu našeg usklađivanja našeg zakonodavstva sa zakonodavstvom Europske unije. Druga stvar, necijepljenje protiv svinjske kuge na neki način eliminira i mogućnost uvoza, ne na neki način nego u potpunosti eliminira mogućnost uvoza mesa iz zemalja u kojima se cijepi protiv svinjske kuge. Što je konkretno značilo? Hrvatska je do 2005. godine imala cijepljenje i Hrvatska nije mogla izvoziti meso i mesno prerađevine na bazi svinjskog mesa u zemlje gdje nije provođeno cijepljenje. Od 2005. godine Hrvatska ima sličan status i Hrvatska isto tako ne može više uvoziti meso iz zemalja gdje se cijepi svinjska kuga. Znači osim onoga što je necijepljenje zdravstveno veterinarska mjera ono je na neki način isto tako i mjera, trgovinska mjera. I što se dešava od momenta necijepljenja svinja i nemogućnosti uvoza? Poglavito se tu radi o zemljama gdje cijepe gdje su i "dampičke" cijene svinjskoga mesa. Ja ću kazati par pokazatelja. Kad kompariramo 2004. i 2007. godinu onda dolazimo do zaključka da se tov svinja povećao za 60%. Kad kompariramo 2007. i 2005. onda je to povećanje 50%. Znači stvorila se pretpostavka da tov svinja u Hrvatskoj postane nešto što je interesantno. I to je na korist našim svinjogojcima. I zbog toga je sigurno da će svinjogojstvo u narednom periodu u Republici Hrvatskoj imati jedan uzlazni trend. Nažalost trenutna situacija nije povoljna, ne zbog svinjske kuge nego zbog trenutne situacije vezano na vrlo visoke cijene stočne hrane, iliti osnovnih žitarica koje ulaze u stočnu hranu. Ali to je nešto što je trenutno. I zbog toga mi u ministarstvu tražimo određene načine i modele kako pomoći sada stočarima, jer praktično realno sagledavajući situaciju najteže posljedice suše kao elementarne nepogode se prenijela na stočarstvo. Biljna proizvodnja je, cijene proizvoda iz biljne proizvodnje su se praktično udvostručile iliti gotovo utrostručile od normalnih cijena. I to nije trend samo u Hrvatskoj. To je postao trenutno svjetski trend. I zbog toga se trenutno svinjogojstvo, a i ostalo stočarstvo nalazi u vrlo teškoj situaciji. Ali generalno gledajući budućnost svinjogojstva u Hrvatskoj je izuzetno pozitivna. A što se tiče stanja sa svinjskom kugom. Mi smo bili prisiljeni ići uvjetno rečeno na nešto radikalnije mjere na zabrane prometovanja i sl. Zbog toga smo provodili interventne otkupe, rješavali viškove svinja i sl. I polučili smo određene rezultate. Danas mogu odgovorno kazati da kompletno svinjsku kugu držimo pod nadzorom, da je ona praktično svedena na minimum minimuma i da je praktično došlo vrijeme da oni koji su ovdje rekli ukoliko ministar riješi na ovakav način svinjsku kugu da mu treba dignuti spomenik. Pa im ja poručujem da polako dođu uzimati mjere.
Zastupnik Vladimir Kurečić. Izvolite.
Hvala lijepa ministre. Zavidan sam odgovorom. A želim posebno naglasiti da je uz poštovanje svih zoo-tehničko sanitarnih uvjeta registriranog prometa i uz organiziranu proizvodnju genetski dakako boljeg materijala nego što do sada imamo svinjogojstvo u Hrvatskoj ima sigurno dobru perspektivu, pogotovo na ogromnom europskom tržištu upravo zahvaljujući mjerama koje su provedene i koje se provode. Hvala.
Zastupnik Ivica Pančić. Izvolite.
Zahvaljujem. Pitanje predsjedniku Vlade. Ovdje u Hrvatskom saboru već neko vrijeme govorim o ogromnim nezakonitostima u hrvatskoj cestogradnji. Nadležna državna tijela pri tome su prilično nezainteresirana za utvrđivanje istine. Ali morat će se prije ili poslije time pozabaviti. Možda će im poticaji biti nove nevjerojatne stvari koje se zbivaju. Nikada se još nije dogodilo kažu da novoizgrađeni vijadukt na autocesti treba rušiti jer kvaliteta betona nije odgovarajuća. Pa kako će i biti kad je opće poznata stvar da se značajan dio materijala umjesto za autocestu koristi za izgradnju stanova, apartmana i kuća za odmor kojima se plaća mito za dobijene poslove. Ne znam da li je utvrđena konačna odgovornost, ali sumnja se na firmu koja masovno dobija poslove … [[Govornik se isključio, ne čuje se.]] izaći van.
Molim vas mir. Omogućite zastupniku da govori.
Znači, sumnja se na firmu koja masovno dobija poslove mimo natječaja kao kooperant i koja obavlja najzahtjevnije, a time i najskuplje radove, a da za njih često referenci nema. Da li ćemo kao na Siciliji biti svjedoci novih urušavanja vijadukata, mostova, tunela? Možda već na Autocesti Rijeka-Zagreb čije opremanje također ne može bez afere, ovaj put na međunarodnoj razini. Prema studiji iz 2004. godine planirana sredstva za opremanje autoceste u punom profilu iznosila su oko 306 milijuna kuna, a putem natječaja izabrana je ponuda Dalekovoda u vrijednosti 529 i pol milijuna kuna koja ne samo da je skuplja od planiranog iznosa za 75% već je bila i za 26 milijuna skuplja od druge, povoljnije ponude firme … Ističem da me niti jedna firma ovdje ne zanima, već me interesira kako se troši novac hrvatskih poreznih obveznika. Prije 6 mjeseci rekao sam da će upravo makinacije u cestogradnji biti omča koja će cjelokupnu vladu povući u ponor korupcije i kriminala i to je sada bez sumnje na djelu. Ali prije nego što potonete smognite snage i odgovorite stojite li osobno iza ovih mutnih poslova u cestogradnji, odnosno ako ne podržavate ovaj kriminal što kanite konačno učiniti da se on sankcionira.
Predsjednik Vlade, dr. Ivo Sanader.
Gospodine zastupniče, vama je ovo vjerojatno bilo zadnje pitanje koje ćete postaviti u Saboru uopće, jer na izborima nećete biti izabrani, pa vjerojatno ste ga iskoristili tako da malo još jedanput optužite sve i svakoga, primjerice zaboravili ste reći što se događalo sa stanovima branitelja, koje ste vi u vrijeme vašeg mandata gradili, gdje su vrata bila kraća, 10 cm bila kraća, gdje su falile instalacije, parketi, pločice, gdje je taj materijal završio? To nikada niste odgovorili prošle su 4 godine, optužili su vas hrvatski branitelji, ratni vojni inavalidi, pitali su vas gdje su parketi, gdje su te špine, gdje su te instalacije, gdje su ta vrata, gdje je ta žbuka, nikada to niste odgovorili. I nećete jer vjerojatno niste niti kontrolirali tu situaciju pa vas možemo od toga amnestirati, ali imali ste političku odgovornost. Sad vi meni, jer kažete ovako i postirate pitanje, sumnja se, priča se, kaže se i odmah vi na temelju sumnja se, priča se, kaže se čuje se, šuška se donosite presudu, to neće ići, to je bilo do 90., od 90. imamo demokraciju imamo trodiobu vlasti, imamo organe, mjerodavna tijela koja će to utvrditi a sigurno to neće utvrđivati politička stranka čiji ste vi pripadnik, niti bilo koja druga politička stranka, prema tome ja razumijem vašu borbu da se izborite za mjesto na listi unutar vaše stranke, ali mislim da ste na pogrešnom putu, nisam siguran kada bih ja bio predsjednik vaše stranke da li bih vas uvrstio na listu.
Zastupnik Ivica Pančić.
Dragi moj predsjedniče, Tuđman vas nije cijenio a vidimo i zašto, ali meni ste nekako dragi na nekako čudan način, imate ako ništa drugo duha, pa i kada vam se urušavate vijaduci vi kažete a Bože moj to će netko drugi utvrditi. Ali kada se kaže da ja nisam stručnjak za cestogradnju, pa stručnjak sam kao ministar koji je agronom, ili vi kako pjesnik. Ali ja sam nekakav politolog, pa znam nešto o političkom marketingu, evo vam besplatan savjet, za svoj logo, zaštitni znak trebate uzeti ovo, hobotnicu kao simbol sveopće korupcije u koju Hrvatska propada zahvaljujući vama i vašoj Vladi. Jedan krak je korupcija u cestogradnji, ali svi pipci su u nekim drugim segmentima društva.
Hvala lijepa. Ovu hobotnicu staviti.
Gospodine predsjedniče Sabora prije tri godine vi ste mahali sa prislušnim uređajima….
Hobotnicu lijepo,…
A sada vam igračka smeta, a prije 7 godina ste zveckali oružjem na trgu, a ovo obična igračka, pa što se plašite obične igračke.
Gotovo je. Hvala lijepa. Zastupnik Marin Jurjević, izvolite. Sačuvajte je za sebe, bit će vam korisna. Stavite ju na lešo.
Je li ja mogu predsjedniče? Hvala. Pitanje za premijera. Prije godinu i pol dana ja sam počeo pitati za aferu Brodosplit, nisam dobio pravog odgovora, uglavnom su to bile objede i prazne riječi ali zato je vesela družina iz Splitskog škvera dosta aktivna pa ona udarnički piše i privatne tužbe i šalje kaznene prijave državnom odvjetništvu eto između ostaloga protiv moje malenkosti, gdje me se optužuje da sam tim pitanjima uznemirio Hrvatsku javnost. Pa pošto ste i vi dio hrvatske javnosti, ja vas pitam jesam li ja vas uznemirio mojim pitanjima, drugo, je li vas možda uznemirila Europska komisija ovom konstatacijom oko korupcije gdje je i škver navodi kao neki … papir na kojem mjeri što će se dešavati dalje i gdje je jedan istaknuti član govori o tom da što se tiče korupcije Hrvatska pala ispod razine nekih afričkih zemalja, je li vas uznemirila vijest da je VEsels, koji je dobio posao u škveru to zna gospodin Vukelić, prodao sva 4 broda u međuvremenu, nekidan i dva zadnja a od toga 2 prodao … Shippingu to je ona kompanija Švedska koja je dala puno bolje uvjete ali nadzorni odbor nije htio dati njima posao. Je li vas možda uznemirava vijest da nadzorni odbor osim jedne telefonske sjednice kada su smijenjena dva člana uprave imao još samo jednu sjednicu i to u Zagrebu, nije izabrana nova uprava, gubici se gomilaju iako se iz vrha škvera čuje da je to bio odličan posao, to smo čuli ovdje od gospodina ministra, da li vas uznemirava to, ne želim se miješati u sud, ali jedno odugovlačenje suda u Splitu da odgovori na zahtjev glavnog državnog odvjetnika da se blokira imovina gospodina Drage Mačeka, odgovora nema. Da li vas uznemirava konstatacija gospodina Vukeliću koju je on iznio u jednom renomiranom tjedniku Hrvatskom, citiram ga da se u Brodosplitu dogodio kriminal pojedinaca. Dakle, moje pitanje da li vas išta od toga uznemirava?
Predsjednik Vlade, dr. Ivo Sanader, glede uznemiravanja.
Ovako, dok ste vi postavljali ovo pitanje, i dok je gospodin Pančić, zvan hobotnica postavljao svoje pitnje, stigla je jedna vijest koja kaže: A to su čuli i potvrdit će svi mediji u Hrvatskoj, gospodine Jurjeviću. Hrvatska je prema indeksu percepcije korupcije za 2007. godinu manje korumpirana nego lani sa do sada najvećom ocjenom 4,1, najveća ocjena u zadnjih 10 godina. Toliko odgovor vama i Pančiću. Ali ima nešto zbog čega zaista jesam zabrinut, a vi mi postavljate pitanje jeste li zabrinuti. DA zabrinut sam sada ću reći zbog čega. Zabrinut sam zbog toga što vi i nakon prvog pitanja, a koje ste apsolutno imali pravo postaviti i nakon mog odgovora kojim sam vam odgovorio i dalje ustrajavate u jednome, a to je da Vlada, a izvršna vlast mora biti i probum, sudbena, represivna. To nije točno i to ne mogu prihvatiti. Ne možete meni gospodine zastupniče upućivati pitanje što sud radi. To možete pitati sudbene vlasti, ali ne predsjednika izvršne vlasti. Vrijeme kad je to bilo sve u jednoj partiji, u jednom komitetu je za nama. Kad ste vi govorili i tko je kriv i kad ste govorili tko je osumnjičen i kad ste ga osuđivali. To vrijeme je nepovratno za nama. Adio. Pa pa. Više tog vremena nema. Izvolite vaše pitanje postavljati onima koji su u sudbenoj vlasti ili državnom odvjetništvu koje je tijelo po Ustavu nezavisno od sve tri stupa vlasti, a ne predsjedniku Vlade. To me zabrinjava. Zabrinjava me da nakon godinu i pol dana našeg javnog dijaloga, a obojica smo iz Splita i škver nam je na srcu, i vama i meni, da vi pitanje koje trebate postaviti pravosuđu, da vi pitanje koje trebate postaviti Državnom odvjetništvu postavljate predsjedniku Vlade. S kojim razlogom? S razlogom da pokušate politički poentirati. Meni je to jasno i vi na to imate pravo, ali nećete meni odreći pravo da javnost upozorim zastupnik Jurjević koristi zastupničke klupe i aktualno pitanje i aktualni sat da poentira tamo gdje mu nije mjesto, jer pitanja iz pravosuđa i ostalih sličnih struktura nisu za predsjednika Vlade niti za bilo kojeg ministra i to je tako u demokraciji.
Zastupnik Marin Jurjević.
Ja znam da su pjesnici čuđeni u svijetu što bi rekao A.B. Šimić, ali ovdje zbilja čuđenju nema kraja. Ministar Vukelić je na čelu nastavno odbora Škvera koji je sve ovo odobrio, koji se čudi, koji sam kaže da je tamo bio kriminal. Vi se čudite što vas ja pitam jeste li uznemireni sa stanjem u pravosuđu. To vas pitam. Pa morate biti uznemireni kad vam Europa kaže da smo pali ispod Afrike. Vi kad ste došli na vlast. Gospodine premijeru, dajte disciplinirajte đake u razredu, ne mogu govoriti. Predsjedniče Sabora ja vas molim da osigurate red.
Ma vi ste ovako temperamentni, samo nastavite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] šta im je sva pamet u prstu, molim vas da me svi čujete. Dakle, kad ste dolazili na vlast rekli ste, obećali ste građanima, narodu, ja ću vas uvesti u Europu. Vidimo da smo stigli u Afriku. Sad se ja čudim, ili ne znate zemljopis ili ste varali narod, ili ste prevarili narod. Pametni će znati odgovor.
Sad ima čuđenja, komentar je čuđenje. Zastupnica Milanka Opačić je povukla pitanje. Zastupnik Antun Kapraljević. Nema ga. Ostali su zastupnici povukli svoje pitanje. I zadnje pitanje je zastupnik Davorko Vidović.
Gospodine predsjedniče Vlade, vama postavljam pitanje polazeći od kako se to kaže presumpcije vaše nevinosti, istinoljubivosti, pravedoljubivosti, poštenja i svekolike brige za ljude u ovoj zemlji. Dakle polazeći od toga uvjeren da ako i kažete ponekad neistinu da je ta neistina iskazana isključivo zato što ste loše ili nedovoljno informirani. Opetovano i danas kao i često puta i prije toga u javnosti vi govorite neistinu. Neistinu o tome da je vaša Vlada prva koja je prepoznala problem duga umirovljenika i da ona taj dug jedina vraća. Gospodine predsjedniče Vlade, stvari stoje malo drugačije. Zamislite 250 tisuća umirovljenika u Hrvatskoj koji su vas čuli maločas i koji su dobili izračun koji je poslan u mandatu vaše Vlade u kojem piše da im se vraća 0,00 kuna. 250 tisuća ljudi jerbo da im je vraćeno 50, 60 ili ne znam koliko tisuća kuna, u kojem to mandatu. Ili druga obavijest koju imam ovdje kaže, vraćeno vam je po zakonu kojeg je donesla bivša Vlada 35 tisuća kuna, a mi ćemo vam vratiti 7 tisuća kuna od čega polovicu možete dobiti dakle 3 i pol tisuće ako hoćete u roku dvije godine. Dakle, moje pitanje je je li to govorite doista zato što vam nitko to nije rekao, nitko vas nije obavijestio ili je posrijedi nešto drugo. Ja nikako ne želim povjerovati da biste vi svjesno obmanjivali građane ove zemlje jer ti umirovljenici jako dobro znaju koliko su dobili od povrata ove i od one Vlade.
Predsjednik Vlade dr. Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče, poznato mi je da ste vi pokušali tom problemu na neki način doskočiti i ne želim to negirati. I vi kao ministar, i to želim ovdje isto tako reći, želim uzvratiti kompliment, i vi kao ministar ste se trudili i htjeli ste taj problem riješiti, ali ste ga tek bili načeli i to je ono što je točno. Za vaše vrijeme, za vrijeme vašeg mandata je problem, nastao problem novih umirovljenika i o informacijama koje imamo od naših partnera, a možemo ih provjeriti pred hrvatskom javnošću, nekima je bilo preplaćeno vraćeno više, nekima nije bilo vraćeno. Dakle nije bilo sustava u tom vašem pokušaju. Dakle, ne želim negirati pokušaj i vas osobno kao ministra u bivšoj Vladi da ste pokušali načeti rješavanje, početi rješavanje tog problema. Ali 14 milijardi kuna koje smo mi pronašli za povrat duga tog glavnog duga, velikog, najvećeg, glavnice, kako god hoćete smo našli mi i riješili zajedno sa našim partnerima Hrvatskom strankom umirovljenika i drugima koji su podržali naš ovaj prijedlog. Dakle, kad mi kažemo da smo riješili taj dug i tu veliku traumu onda je to točno, ali to ne isključuje vaš napor i vas osobno kao ministra i tu vam želim i ja reći da je to tako bilo i vašoj Vladi da pokušate taj problem riješiti. Ali ga niste riješili i to je točno. Mi smo ga riješili. I to je točno. Evo pa ako sam uspio sada negdje razjasniti naše pozicije, mislim da je to najbliže onome što i vi i ja iza čega možemo stati.
Zastupnik Davorko Vidović.
U svakom slučaju dobro je barem da se kaže, jer se to do sada nije govorilo, ja dakle interveniram na neistinu. Ne na činjenicu da i vaša Vlada vraća dug. Ja to ni jednog trenutka nisam nikome osporio. Međutim podaci govore da je veći dio gospodine predsjedniče Vlade, to vam ministar Polančec može pokazati. Veći dio toga duga prema obavijestima HPB Investa vraćen veći dio. Dakle omjer je negdje 2/3 prema 1/3. To je prvo. I drugo, gospodine predsjedniče Vlade, problem duga, problem novih umirovljenika je nastao 99. godine. 1.1.99. su novi umirovljenici se pojavili kao novi umirovljenici po novom sustavu. U to vrijeme nije bilo naše Vlade. Problem je eskalirao onda kada smo mi doista povećali mirovine stranim umirovljenicima jer bi i oni imali tako niske mirovine jer smo dug vraćali kao povećanu mirovinu iz mjeseca u mjesec a ne jednokratno da se potroši i da se iza toga više nema ništa.
Dame i gospodo, Aktualno prijepodne je završeno. Nastavak sjednice je u 15,30. Sjednica Odbora za obitelj, mladež i šport održati će se sutra u 13,15 u dvorani "Stjepana Radića" tako je predsjednik Odbora rekao. Dame i gospodo! Nastavljamo sjednicu. Na dnevnom redu je 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma o zajmu: F/P 1576 (2006.) W između Razvojne banke Vijeća Europe i Republike Hrvatske za projekt financiranja zdravstvenih ustanova u Republici Hrvatskoj, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak - prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 746 Amandmani do kraja rasprave koji su proveli Odbor za zakonodavstvo, financije i državni proračun. Želi li državni tajnik dodatno obrazložiti prijedlog? Ne. Izvjestitelji odbora? Ne. Otvaram raspravu. Klub IDS-a, poštovani zastupnik Damir Kajin. Izvolite!
Poštovani gospodine predsjedniče, državni tajniče, vas šestero saborskih zastupnika, sa mnom sedmero, osam sada, već evo, ide na bolje i gospodin Šeks deveti. … [[Upadica se ne čuje.]] Sve više i više napredujemo. Međutim evo vrlo kratko, ali samo da kažem. Za ovaj ugovor IDS neće glasati. Mi ćemo biti suzdržani. I sad se normalno vas osmero ili devetero zastupnika pita i zašto? Zato jer evo iz ovoga iščitavam gospodine državni tajniče, da je na djelu jedna najprizemnija marginalizacija Istre. Oni koji najviše participiraju u državnom proračunu po glavi stanovnika, ti su na neki način i najviše zakinuti. Za mene kad iščitavam ovaj ugovor bez obzira što ima taj međunarodni element, na djelu je jedna nečuvena drskost gdje se Vlada na jedan da nikoga ne uvrijedim, na jedan čudan način ponaša. Vidite, ovaj ugovor težak je 655,3 milijuna kuna. Na to treba jasno nadodati 144,1 milijun kuna za PDV. Ukupno je riječ o 800 milijuna kuna. I sad se onda postavlja pitanje koliko recimo od tog novca ide za Opću bolnicu u Puli? Za Opću bolnicu Pula ide točno nula kuna. Istina je, do '47. Istra je formalno bila Kraljevina Italija. Stvarno je zaslugom Titovih partizana bila dio Hrvatske, Slovenije. Ali po stanovniku ni jedan prostor Republike Hrvatske od '90. godine do danas u državni proračun ne izdvaja više od Istrijana. I sad si ja postavljam pitanje, zašto se taj prostor na neki način zakida, financijski zaobilazi? Istina je, ništa drugačije nije bilo ni za vrijeme Trećesiječanjske Vlade. Međutim, što želim reći? Sa problemom Opće bolnice u Puli ne može se nositi Županija istarska. Županija istarska ima proračun negdje oko 210 milijuna kuna. Opća bolnica ima godišnje rashode od preko 180 milijuna kuna. Ovim ugovorom, ovih spomenutih 800 milijuna kuna ide znači za bolnicu u Vukovaru, nemam ništa protiv. Ide za bolnicu u Lipiku, nemam ništa protiv. Ali ide i za Split, za zagrebački "Merkur", Bolnicu za tumore u Zagreb, za Opću bolnicu Zadar i za Kliničko bolnički centar u Osijeku. Znam da je svima potrebno. Ali je potrebno još i nekima. Za "Merkur" je recimo, za Bolnicu za tumore mi je jasno zašto ti novci idu tamo. Pa eto, naše kolege su doktor Hebrang, doktor Turić. Jasno mi je isto tako, zašto ide za Zadar? Zašto ide u Split? Znači zbog gospodina Sanadera, premijera. Zbog ministra Kalmete. Znam zašto ide u Osijek? Zbog gospodina Šeksa. Ali, Hrvatska nije samo Hrvatska tamo gdje je i HDZ. Već Hrvatska je i neka Istra i Varaždin i Međimurje i da ne nabrajam sada sve ostalo. Da se razumijemo. Ja mislim da nema ovdje nitko ništa protiv ni bolnice u Zadru, nitko nema protiv bolnice u Osijeku, nitko nema protiv "Merkura", nitko nema protiv Bolnice za tumore. Dapače, nikad ne znamo gdje možemo u životu i kada završiti. Ali mene vrijeđa na primjer da gospodin Kalmeta u svojih četiri godine mandata u jedan Zadar je povukao milijardu eura. Sigurno milijardu eura. Brat, bratu, ajde. S onom cestom dolje, sa lukom itd. Sve je to potrebno. Ja se slažem. Ali s druge strane gledam da u državnom proračunu Republike Hrvatske, Istra je zastupljena kao da smo u '37. a ne u 2007. To je ono što mene vrijeđa. I zato nećemo dignuti ruku za ovaj ugovor i zato ćemo biti suzdržani. Jasno ja ne očekujem puno od ove vlasti. Bogami ne nadam se ni puno od one buduće. Ali zato želim da se ova zemlja decentralizira i da pomoću, i da bez pomoći ikoga na svome, sa svojim možemo raspolagati po svome. Evo, to je ono što sam htio reći. I doista, riječ je o 800 milijuna kuna. Problemi u općim bolnicama diljem Hrvatske, nije riječ samo o Puli, nego jednako tako i u jednom Varaždinu, jednako tako u Šibeniku, jednako tako gore u Slavonskom Brodu ili Čakovcu, a opet te bolnice nažalost ne dobijaju ništa, nego ide strogo prema onim centrima gdje je kako bi netko rekao, netko ima svog kuma u hrvatskoj izvršnoj vlasti.
Eh, kuma jednog, kuma drugog, kuma trećeg. Poštovana zastupnica Ruža Lelić.
Hvala gospodine predsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo, ja bih htjela reći par riječ da ne prođe ovaj važan prijedlog zakona za važne projekte. Kolega je točno rekao da ovo ide za obnovu bolnice i u Vukovaru, a znamo da je bolnica u Vukovaru od 2000. do 2003. godine bila u potpunosti zapostavljena. Mnogi projekti koji su bili započeti bili su zaustavljeni. I dobro je da se ta bolnica do kraja obnovi, jer je ta bolnica od posebnog značaja, mogli bi reći bolnica spomenik. Sigurno da se radi o značajnim sredstvima, ali kao što kažem i o značajnim projektima. Vidimo, ako vidimo ovdje cilj ovoga zakona što se želi postići s njime. Vidim da su ciljevi itekako opravdani od povećanja dostupnosti zdravstvenih usluga široj populaciji do skraćenja liste čekanja ali i smanjenje stope mortaliteta od bolesti kardiovaskularnog sustava i bolesti, malignih bolesti. Jer vidimo da od deset vodećih uzroka smrti na prvom mjestu su ishemijske bolesti srca, cerebrovaskularne bolesti, insuficijencije srca i onda dođu zločudne novotvorevine. Prema tome, mislim da su ciljevi za trošenje ovih sredstava dobro osmišljeni. Ja ne bi mogla reći da se sredstva troše ovako prema nečijim privilegijama jer sjećam se, sigurno da i bolnici i sve ono što je potrebno drugim bolnicama potrebno je i bolnici u Puli, to nema nikakve dvojbe ali se možda krivo shvaća da bolnica živi ako bolnica ima toliki proračun da je to opterećenje županije. Bolnica ima svoju mjesečnu tranšu koja bi trebala biti za normalno funkcioniranje bolnice. Prema tome, trebalo bi biti jednako opterećenje kao i za svaku drugu sredinu. Kada se radi o ovim projektima znači za sprječavanje malignih bolesti ili bilo šta ovim prevencijama to je jednako dostupno za sve sredine pa tako i za navedenu i mislim da se tu zaista postiglo puno. Provodi se program već sada program "mamma" koji daje dobre rezultate. Slijedeći program je isto rano otkrivanje malignih bolesti probavnog trakta odnosno debelog crijeva itd. I ja sam izuzetno sretna što mogu reći da evo prije par mjeseci što nam je bilo nezamislivo da naš pacijent recimo iz okoline Županje iz ovog mog područja može u tri sada doći do intervencije kardiovaskularne kao što smo mogli to samo slušati u Zagrebu. Prema tome, puno se napravilo i sa ovim sredstvima koja su sigurno značajna i napravit će se i daleko više i zato podržavam prijedlog ovog zakona. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu. Idemo na glasovanje o točkama dnevnoga reda: Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu između Razvojne banke Vijeća Europe Republike Hrvatske za projekt financiranja zdravstvenih ustanova. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Molim tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Jednoglasno sa 106 glasova za donesen predloženi zakon.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažena gospodo iz ministarstva, poštovane kolegice i kolege. Ja bih bila jako zadovoljna da se radi samo o ovom Prijedlogu zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za financiranje dodatnih troškova projekta obnove riječkog prometnog pravca. Ali gledajući u globalu da će kasnije na dnevni red također doći još jedan ugovor o jamstvu, radi se o novoj luci Zadar, pa kad usporedim iznose onda vidim da zaista možda riječki prometni pravac je daleko u lošijoj poziciji nego nova luka Zadar. O čemu se radi? Riječki prometni pravac 35 milijuna eura a Zadar nova luka 100 milijuna eura. Moglo bi se reći "Svi putevi vode u Zadar.". Koliko problema ima u riječkom prometnom pravcu ne samo što se tiče luke nego i drugih, ceste koje su u izgradnji kao što je cesta D404 a podatak je da ova cesta je trebala biti gotova krajem ove godine a bit će odgoda gradnje do 2009. i to zato što se dvije državne tvrtke ne mogu dogovoriti i uzaludno se dogovaraju o odšteti za prolazak ceste D404 područjem Delte i Brajdice i može se komotno ovo sve skupa svrstati u Guinessovu knjigu rekorda jer se ne mogu Hrvatske ceste i Hrvatske željeznice dogovoriti oko obeštećenja dviju zgrada koje bi se trebale sruštiti od Hrvatskih željeznica a da bi se mogla cesta dalje graditi. O našoj zaobilaznici riječkoj koja je žila kucavica postala praktički dio gradske ceste imamo promet 40 tisuća vozila dnevno a sjetimo se da smo prije nešto više od godinu dana dali suglasnost na zaduživanje za izgradnju splitske zaobilaznice koja treba imati 2020. godine i rađena je projekcija za 2020. godinu i dali smo suglasnost na projekciju prometa da se sagradi zaobilaznica. Pa ja se zaista pitam da li trebamo neke druge parametre i druga mjerila si uzeti u obzir jer za razliku od Split mogu isto vam navesti primjer porečke zaobilaznice koja se čeka trideset godina i koja, grad Poreč koji doprinosi 15% noćenja u Republici Hrvatske negdje oko 700 milijuna dolara u proračun a isto tako čeka zaobilaznicu 30 godina. Mislim da su nam malo prioriteti se pobrkali i da zaista ja nemam ništa protiv da se svi gradovi u Hrvatskoj razvijaju ali baš da se nekima sve daje a nekima samo mrvice, mislim da to nije dobro. Ako želimo pravilno decentralizirati zemlju i razviti zemlju onda to sigurno nije na ovaj način. Možda ako hoćemo možemo to i na auto-cestu. Znamo da žila kucavica, naša autocesta, nazovi autocesta Rijeka-Zagreb, ustvari polu autocesta koja je u svojoj dužini od 40 km, nije autocesta nego znamo da je polu autocesta, a plaća se kao da je autocesta. Isto tako u Istri nema niti jednog kilometra autoceste, a za tunel Učku se plaća 28 kuna, a za vijadukt preko mirne, a ja nisam čula da se nigdje u Hrvatskoj plaćaju vijadukti se plaća 14 kuna. Prema tome, i tu su nam nekakve relacije u krivome smjeru. U najmanju ruku mislim da bi trebalo na isti način tretirati sve krajeve Hrvatske, i da se na taj način jedino može razvijati Hrvatska na pravi način.
Hvala. Poštovani zastupnik Damir Kajin u nastavku izlaganja Kluba zastupnika IDS-a. Gentleman se pokazao da je gentleman, Damir.
Uvijek. Istina predsjedniče, … ono što ste primijetili, ali nisam znao da do te mjere pratite polemike između zastupnika i bivših zastupnika kao što ste eto na neki način involvirani u taj odnos između mene i gospođice Petir. Eto, međutim, radujem se time, a radujem se da budem iskren svakoj investiciji u 8. izbornoj jedinici. Utoliko ovaj najam, utoliko i ovaj zajam u iznosu od 35,3 milijuna eura, to je znači cirka 50 milijuna dolara, jasno da IDS mora podržati, riječ je o dogradnji kao što je rekla gospođa Dorotea Pešić-Bukovac, zagrebačkog terminala. Na taj iznos od 35, 3 milijuna eura Vlada će doznačiti 4,8 milijuna eura, što je još nekih cirka 40 milijuna kuna i to treba pozdraviti. Rijeka je u ovom mandatu dovršila cestu od Rijeke do Rupe, pri kraju je gradnja autoceste od Rijeke prema Zagrebu, gradi se, to moramo priznati, napadnut je de facto svaki metar te trase. Izgrađena je cesta od Riječke luke prema Bakru, nekih 600 milijuna kuna čini mi se ta dionica od 12 km, još je neki spor tamo pri samoj luci. Kaparirana je tzv. Riječka zaobilaznica, dogovorena, tj. ugovorena je gradnja željezničke pruge od Rijeke prema Zagrebu koju mi inače nazivamo Nizozemskom prugom itd. I IDS jasno sve to podržava. IDS se kao stranka maksimalno koliko smo mogli angažirali i oko Lenca i ja tvrdim da sam bolje upućen, vis a vis Uljanika od mnogih u Rijeci koji tamo vladaju i oko Liburnije, i oko Jadran Crikvenice koji nema spasa, i oko brodogradilišta u Rijeci, ali gledajući sve Vlade do sada, one kao da Hrvatsku promatraju kao Hrvatsku do Učke, barem kada je riječ o Istri. Ja ne mogu shvatiti pazite, da se izdvaja 8 milijardi kuna, ili 9, za Nizozemsku prugu od Rijeke prema Zagrebu, a da investitori odnosno Vlada previđa točnije zaboravlja na tunel kroz Učku. Tunel je potreban Istri ali ja tvrdim da je potrebniji u ovom trenutku i Riječkoj luci i Zagrebu. Zašto? Njemački "Deutsche bahn" najveća svjetska prijevoznička tvrtka preuzima Slovenske željeznici odnosno luku Koper i ne trgne li se Hrvatska, i promet u Riječkoj luci biti će znatno manje. Tunel Učka ja tvrdim nije projekt samo za Istru, najmanje "za Istru" već je to prvenstveno projekt za Riječku luku, odnosno za Zagreb, jednom riječju za Hrvatske željeznice, a Zagreb bi kada bi se on izgradio doslovce trebao postati vodeći regionalni željeznički centar u tom dijelu Europe, jer bi ta pruga kroz Učku povukla i dobar dio tereta za sjeverne Italije i Francuske i onoga dijela Španjolske do Barcelone koji se inače prevozi preko Slovenije i dalje ide za Mađarsku, Češku, Sloveniju, Poljsku i da ne nabrajam druge zemlje. Utoliko mi ovom prilikom inzistiramo na tom tunelu, no, i to želim reći bez obzira što Istru mnogi krivo percipiraju, Istra nije samo turistička destinacija, ona je dominantno industrijska destinacija. Najveće gospodarske investicije u turizmu, u industriji, … su danas u Istri, izvoz je dva puta veći nego u primorsko-goranskoj županiji, sanirani su veliki sustav. U bruto-društveno proizvodu per capita županije Istarske industrija je na prvom mjestu sa gotovo 38% to je jedinstveni slučaj u Hrvatskoj. Turizam je tek na trećem mjestu sa 10%, ali zašto sve to govorim, zato jer želimo reaktivirati luku Brčica, nedaleko Labina a to nije moguće bez tunela kroz Učku, a zašto sada ja govorim o tunelu odnosno o Brčici, zato što je i Brčica dio tzv. Riječkog prometnog pravca, jer Brčica je dio riječke luke. Sav novac od tih 40,1 milijun eura, to je cca 300 milijuna kuna, ide u Rijeku, a Brčica ovom prilikom ne dobija niti jednu kunu. Takav jedan maćehinski odnos vlasnika Riječke luke do Brčice odnosno do Istre doista vrijeđa. Ja ponavljam, i ovom prilikom mi smo 100% jasno za ovaj zajam ali vrijeđa da u Istru po ovom osnovu ili nekom sličnom najbolje je izvući paralelu sa uređenjem zadarske luke opet ne ide niti jedna lipa. Možda to ponekad da budem ciničan nije ni loše, zašto? Jer vas to tjera da sami nešto učinite, da ne čekate na pomoć Vlade ali ono što bi narod rekao što je previše, previše je. Ne znam, vlada Poreču ustupa 24 hektara zemljišta i kaže to vam je za dvoranu, to vam je za zaobilaznicu, to vam je za bazen, to vas je za školu i nemojte nas ništa pitati, a jednome Zagrebu, Splitu, Osijeku ili Varaždinu participirat će sa 50% cijene u gradnji njihovih dvorana, koje su doista bezobrazno skupe, 700, 800, milijardu kuna ne znam koliko, a ona u Poreču sa 3500 mjesta koštat će maksimalno 80 milijuna kuna. Pa si ja onda postavlja pitanje tko u ovoj zemlji na jedan takav način crpi sredstva iz državnog proračuna. Zašto sam rekao da ponekad nije loše da sav teret ostane na vama upravo zbog tih primjera, jer doista se morate pokrenuti i nešto sami napraviti, a onda je to kasnije i najlakše kapitalizirati. Međutim, još jedanput ću ponoviti što je previše, previše je. Interes države kao da staje na granicama Učke, Županije istarske. Ali kada treba izvlačiti sredstva u državni proračun, e onda je najdjelotvornije upravo na tim istarskim prostorima. I utoliko ja doista još jedanput kažem, mislim da bi bilo oportuno kada bi se neki drugi takav zajam ili nekim drugim takvim zajmom netko u Vladi ili u nadležnom ministarstvu sjetio i Istre.
Hvala. Klub HDZ-a poštovana zastupnica Irena Ahel.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo iz Vlade, kolegice i kolege. Pa evo ne mogu na samom početku ne osvrnuti se na to što su kolege iz Kluba IDS-a govorili. Međutim, za razliku od njih ja ću na samom početku naglasiti da je ova Vlada najviše od svih Vlada do sada uložila upravo u Primorsko-goransku županiju i mnogi projekti koji nisu do sada završeni mogli su biti realizirani i davno prije da su se neke od prijašnjih Vlada potrudile barem učiniti taj napor da pripreme projektnu dokumentaciju. No, evo ja ću se u svom izlaganju u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice skoncentrirati na ono što i jest točka ovog dnevnog reda a to je sam zakon o, Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za financiranje dodatnih troškova projekta obnove riječkog prometnog pravca s konačnim prijedlogom zakona. Zakonom se utvrđuje Ugovor o jamstvu za zajam ugovoren Ugovorom o zajmu između ABR-da i Lučke uprave Rijeka za financiranje dodatnih troškova projekata obnove riječkog prometnog pravca. Ukupni dodatni troškovi projekta obnove riječkog prometnog pravca povezani s prekoračenjem troškova izgradnje glavne lučke komponente zagrebačkog terminala i nedostatkom financijskih sredstava za tehničke usluge u pripremi, modaliteta za koncesiju na zagrebačkom terminalu procijenjeni su na oko 40 milijuna eura. ABR će sufinancirati dodatne troškove projekta u iznosu od 35,3 milijuna eura, a ostatak od 4,8 milijuna eura osiguran je u državnom proračunu u skladu sa izbornom obvezom Republike Hrvatske. Prema uvjetima ponuđenim od ABR-da Lučkoj upravi Rijeka zajam će biti odobren na 13 godina uz poček od 4 godine. Sredstva zajma bit će na raspolaganju za korištenje odmah nakon što Ugovor o jamstvu stupi na snagu, a korištenje kreditnih sredstava predviđa se do 31. prosinca 2010. godine. Slijedom odluke Vlade Republike Hrvatske o pokretanju postupka za sklapanje Ugovora o jamstvu za Rijeka … [[govornik se ne razumije.]] projekt između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj Lučka uprava Rijeka je potpisala ugovor o zajmu sa ABR-dom. Najznačajniji objekt projekta obnove riječkog prometnog pravca je izgradnja novog zagrebačkog pristaništa. Ukupna dužina pristaništa bit će 600 metara od čega će se u prvoj fazi izgraditi 300 m. Zbog dubine mora novo zagrebačko pristanište omogućit će prihvat brodova svih veličina. Ugovor o projektiranju zagrebačkog pristaništa je potpisan 22. travnja 2003. godine s japanskom konzaltinskom tvrtkom Nippon key iz Tokia. Građevinska dozvola je ishođena 25. kolovoza 2005. godine, a dopuna građevinske dozvole za optimiziran tip gradnje pristaništa ishođen je 14. srpnja 2006. godine. Za izvođenje ovog najsloženijeg građevinskog dijela projekta sukladno potpisanom sporazumu o zajmu, a prema proceduri međunarodnog javnog nadmetanja za radove sa pretkvalifikacijom odabrana je japanska tvrtka Kajima Corporation s kojim je 24. studenog 2005. godine potpisan ugovor o građenju. U razdoblju od 1957. do 1986. godine izvršen je niz istražnih radova na temelju kojih je 2000. godine kao sastavni dio idejnog projekta za ishođenje lokacijske dozvole izgrađen geo tehnički elaborat. Na zahtjev revidenta glavnog projekta Lučka uprava Rijeka je tijekom 2006. godine izvršila kontrolna ispitivanja stanja morskog dna na podmorskom dijelu budućeg zagrebačkog pristaništa. Stručni izvještaji i analize izrađeni od strane Geotehnik Consulting Group iz Londona pokazali su da je morsko dno na prostoru budućeg zagrebačkog pristaništa prekriveno sa vrlo mekanim morskim sedimentom i slabo nosivim glinenim slojem, te da su potrebna znatna dodatna ulaganja u stabilizaciju morskog dna kako bi se postigla zahtjevna nosivost temeljnog nasipa obale. Zbog naglog rasta kontejnerskog prometa planira se novo zagrebačko pristanište izgraditi kao kontejnerski terminal. Takva prenamjena iz višenamjenskog u kontejnerski terminal inicirana zahtjevima potencijalnih koncesionara prvenstveno brodara proizvela je potrebu pojačanja strukturnih elemenata kao i ponovnu provjeru stabilnosti i slijeganja obalne konstrukcije. Prije početka radova na temeljnom nasipu obale potrebno je izvršiti poboljšanje morskog dna zbog stanja utvrđenog istražnim radovima kao i zbog povećanih opterećenja uslijed prenamjene kontejnerskog terminala. Izvršenje ugovora o jamstvu osim potencijalne financijske obveze otplate zajma u svojstvu jamca u iznosu cjelokupnog zajma, kamata i drugih troškova koji nastaju na temelju ugovora o zajmu zahtjeva osiguranje dodatnih financijskih sredstava u državnom proračunu Republike Hrvatske kako bi se osigurala uspješna provedba projekta. U tu svrhu će Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka u godinama tijekom provedbe projekta u sklopu svog razdjela proračuna planirati iznos u protuvrijednosti od 4,8 milijardi eura. Zbog iznimnog značaja Rijeka … [[Govornik se ne razumije.]] projekta ne samo za grad Rijeku već za Republiku Hrvatsku pa i šire važno je da se taj projekt što prije realizira i ovim Prijedlogom zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za financiranje dodatnih troškova projekata obnove riječkog prometnog pravca potvrđuje se briga ove Vlade za Rijeku kao našu najveću i najznačajniju luku. I ponovit ću još jedan puta ono što sam rekla na samom početku. Ova Vlada je najviše od svih Vlada do sada uložila financijskih sredstava u Primorsko-goransku županiju i Grad Rijeku, pa će se tako izgradnjom ravničarske pruge i završetkom izgradnje punog profila auto ceste Rijeka-Zagreb stvoriti uvjeti za potpunu iskorištenost kapaciteta Riječke luke. Stoga, klub Hrvatske demokratske zajednice podržava donošenje ovog zakona.
Hvala. Zaključujem raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za financiranje dodatnih troškova projekta obnove riječkog prometnog pravca. Za? Hvala. Protiv? Suzdržan? 102 za i 1 suzdržan. Sa tom većinom donesen predloženi zakon.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Uvažene dame i gospodo zastupnici, pred vama je jedan od prijedloga zakona koji se, kojem se dodatno naše zakonodavstvo usklađuje sa pravnom stečevinom Europske unije. Dakako područje trgovačkog prava pa ni trgovačka društva kao što su dioničko društvo, odnosno gospodarsko interesno udruženje nisu nepoznata u našem pravnom sustavu. Ona postoje u našem sustavu već 10-ak godina, točnije od 1995. godine kada je stupio na snagu Zakon o trgovačkim društvima. Tako da je to područje sustavno uređeno ne samo ovim zakonom nego se na njega nadovezuju neki drugi zakoni kao što je Zakon o tržištu vrijednosnih papira, Zakon o preuzimanju dioničkih društava, te neki zakoni koji su vezani za gospodarsko poslovanje kao što je Zakon o bankama, Zakon o osiguranju itd. Međutim, vrlo živi gospodarski promet pa tako i interesno povezivanje subjekata iz raznih država već ranije među zemljama članicama Europske unije je zapravo pokazalo potrebu da treba i statusno riješiti pitanje pravnih osoba koje se na taj način interesno povezuju. To je učinjeno dvjema uredbama, Uredbi o statutu europskog društva Societas Europea i Uredbi o, kojom se osniva zapravo europskog gospodarsko interesno udruženje. … [[Govornica se ne razumije.]] je riječ o uredbama koje se inače u skladu sa regulativama Europske unije primjenjuju izravno, ove dvije uredbe nije moguće, ni jedna to zemlja nije mogla učiniti i izravno primijeniti u svoje zakonodavstvo zato što je polazeći od specifičnosti zakonodavstva u svim državama zemljama članicama Europske unije sada uredba se poziva na primjenu, odgovarajuću primjenu nacionalnog zakonodavstva. Stoga su sve zemlje, pa tako to mora učiniti i Hrvatska trebale donijeti provedbeni propis, zakon kako bi se u potpunosti implementirale ove dvije uredbe u njihov pravni sustav. Dakle uredbama se sada, zapravo tim zakonima se uređuje kako se uredba može primijeniti u svakom od tih zemalja. To se u konkretnom slučaju čini i predloženim tekstom zakona kada je riječ o našem pravnom sustavu. Opredijelili smo se za pristup da se ne inkorporira ovaj, ova dva zapravo pravna subjekta, nova pravna subjekta kao europsko trgovačko društvo i europsko gospodarsko interesno udruženje kroz Zakon o trgovačkim društvima, jer smo ocijenili da bi se time zapravo narušila struktura toga zakona i to ne bi bilo dobro i osiguralo zapravo jednostavniju primjenu. Zato smo smatrali i opredijelili se da treba donijeti poseban zakon, ovaj zakon koji se predlaže kao tekst konačnoga prijedloga zakona kako bi se ove dvije uredbe implementirale u naš pravni sustav omogućile dakle kako subjektima iz zemalja članica Europske unije, ali i našim subjektima da se kroz primjenu ovih uredba i dalje interesno povezuju kroz ovaj zakon i posebnu primjenu ovih dviju uredbi. Zato zakon zapravo ima dva osnovna segmenta, segmenta kojima se određuje način osnivanja, spajanja nadzora i kaznene odredbe kod kršenja tih odredbi, kako europskog dioničkog društva tako i europskog gospodarskog interesnog udruženja. Uvažene dame i gospodo zastupnici evo u kratko i u bitnome o ovom tekstu zakona. Ovo zakonodavstvo predložio je na tekst zakona dva amandmana koje su nomotehničke prirode pa će ih Vlada kao predlagatelj prihvatiti. I dakako sudjelovat će u redakcijskoj doradi teksta kako bi se ovi propisi koji sadrže u sebi i tuđice što bolje kroz zakon i tekst i njegovoj zakonodavnoj redakciji primijenili. Zahvaljujem.
Hvala. Odbori? Ne. Otvaram raspravu. Klub zastupnika SDP-a, poštovani zastupnik potpredsjednik Doma Mato Arlović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, državna tajnice. Naime, ovim prijedlogom zakona otvoreno je kod nas jedno vrlo interesantno ustavnopravno pitanje. U našoj zemlji po našem Ustavu po članku 5. propisano je načelo ustavnosti i zakonitosti koje glasi na sljedeći način: "U Republici Hrvatskoj zakoni moraju biti u suglasnosti sa Ustavom, a ostali propisi sa Ustavom i sa zakonom. I svatko je dužan držati se Ustava i zakona i poštivati pravni poredak Republike Hrvatske." Dodatno postoji još jedna ustavna norma kada su u pitanju međunarodni ugovori, u članku 140. koja kaže da međunarodni ugovori koji su sklopljeni i potvrđeni u skladu sa Ustavom i objavljeni, a koji su na snazi čine dio unutarnjeg pravnog poretka Republike Hrvatske, a po pravnoj snazi su iznad zakona. I to je sve što Ustav Republike Hrvatske o ovom pitanju govori. Ovdje se dovodi sada po prvi puta situacija po kojem Republika Hrvatska mora imati usklađen Ustav, zakon sa uredbom Europe, Europske unije. I nota bene ima još dodatnu situaciju u tom zakonu da ukoliko se nešto u ovom zakonu protivi uredbi Europske unije neposredno će se primjenjivati uredba Europske unije. Koliko je meni znano, a koliko je razvidno iz ovoga Prijedloga teksta zakona ova uredba nikada nije ratificirana niti je postala sastavni dio pravnog poretka Republike Hrvatske. Drugo, što je iznimno važno jeste da u obrazloženju usklađenosti ovog zakona sa uredbom u isto vrijeme se navodi čitav niz ili sa ovim uredbama, da budem precizniji, navodi se čitav niz odredbi, uredbi koje će se neposredno primjenjivati u Republici Hrvatskoj, a da ni po kojem pravnom aktu nisu sastavni dio pravnog poretka Republike Hrvatske. To dakako čini se na prvi pogled dovodi do proturječnosti vezano za Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju po kojem smo mi prihvatili obvezu svojeg usklađivanja sa pravnom stečevinom Europske unije u koju ulazi ova uredba, ali samo na prvi pogled. Ako želimo uskladiti naše zakonodavstvo u tom segmentu, sa tom stečevinom koju čini i ova uredba, onda moramo uskladiti sa svim odredbama te uredbe ili moramo ovim zakonom preuzeti uredbu da će se ona primjenjivati, dakle u zakonu mora postojati posebna odredba i dati odgovarajuću snagu, a ne ako proturječi uredbi tad će se primjenjivati neposredno uredba a zakon o tome ništa ne govori. To je prvo pitanje koje je vrlo interesantno i koje moramo imati u vidu. Druga stvar koja je upitna jeste upitno pitanje zapravo usklađenosti ovog zakona sa pravnim sustavom Republike Hrvatske i to kako sa aspekta Zakona o trgovačkim društvima tako i sa aspekta Zakona o preuzimanju trgovačkih društava. Prvo sa aspekta sjedišta Zakon o trgovačkim društvima nešto drugačije govori o prijenosu sjedišta nego što ova uredba govori. Drugo, sa aspekta preuzimanja trgovačkog društva ako dioničar pa i u ovom slučaju kada se radi o otpremninama, tamo govori naknade, ovdje prvi puta govori se o primjerenoj naknadi ili tržišnoj naknadi, a europska praksa jeste da u prosjeku se zapravo ta primjerena naknada isplaćuje otprilike u vrijednosti prosječne cijene zadnja tri mjeseca na burzi koja je u pravilu uvijek viša nego što je cijena kod preuzimanja trgovačkog društva. Sada se postavlja pitanje u čijem interesu se zapravo donosi ovaj zakon. Da li u interesu malih dioničara, naših dioničara ili multinacionalnih, odnosno velikih kuća koje će se pojaviti trgovačkih društava koja će se pojaviti na ovom našem prostoru. Treće je pitanje kako to uskladiti i koji će zakon važiti na prvi pogled to treće pitanje. Naime, u slučaju da dođe do sukoba sa domaćim zakonodavstvom važi ili ovaj zakon ili uredba i u tom pogledu zapravo mi po prvi puta dobijamo nešto drugačiju situaciju vezano za obrazloženje teksta zakona. Nije problem bilo u trgovački zakon koji ima tisuću i ne znam 100 i nešto članaka, unijeti još 50-tak članaka pa donijeti pored niza trgovačkih društava koje su regulirani tim zakonom i ova dva trgovačka društva. Ništa se time ne bi dogodilo i ne bi taj zakon bio nepregledan kako se pokušava reći. Dapače, problem bi bio u tome da bi se ovo moralo usuglasiti s onim zakonom i sve odredbe, uredbe uskladiti sa tim zakonom. Drugi je problem, ovdje iza toga se krije nešto drugo, da ovakva rješenja vezano za provođenje uredbi kojim trebaju osigurati ova interesna udruženja u Republici Hrvatskoj, praktički ne bi bilo moguće riješiti. Naravno ni sama teza o tome da nije potrebno donositi dva zakona s obzirom da se radi o dva različita slučaja, nema također utemeljenja, jer ako je moguće bilo donijeti ovaj zakon pored Zakona o trgovačkim društvima i Zakona o preuzimanju trgovačkih društava, pa zašto ne bi bilo moguće donijeti dva, svaki za pojedinu uredbu. Međutim, ovo sve što hoću reći, hoću ukazati na činjenicu da se iza toga zapravo krije namjera i podilaženje interesu krupnog kapitala u vezi sa gospodarsko-interesnim udruženjima koje se treba urediti ovim zakonom. Drugo što bi htjeli reći jeste činjenica da za nas u Klubu zastupnika SDP-a nema dvojbe da treba uskladiti i sa ovim uredbama naše zakonodavstvo, ali isto tako moraju te uredbe postati sastavni dio našeg pravnog poretka i ne može stajati niti u obrazloženju, a niti u tekstu zakona, citiram: "da će se na ta društva prvenstveno primjenjivati odgovarajuće europske uredbe" zatim ovaj zakon pa tek Zakon o trgovačkim društvima i ostali naši propisi itd. Ne ide, teško je to prihvatiti ako uredbu u isto vrijeme nismo prihvatili kao sastavni dio svog pravnog poretka. Naravno pitanje hitnosti s obzirom da će se primjenjivati zakon od dana stupanja Hrvatske, odnosno pristupanja Hrvatske Europskoj uniji i može se dovesti u znak pitanja. Međutim zbog pregovaračkog procesa ako je rečeno da ćemo usuglasiti sa tim uredbama nama naše zakonodavstvo do siječnja 2008. godine, nemamo ništa protiv da to ide u proceduru. Međutim ne na ovakav način. Ne na ovakav način. I zadnju stvar koju mi hoćemo posebice naglasiti, želimo naglasiti nekoliko stvari koje se tiču činjenice koja je veoma važna u Republici Hrvatskoj prisutna. Naime ove uredbe po ugledu na američko zakonodavstvo vezano uz trgovačka društva i posebni svijet, zapravo otvaraju dodatnu liberalizaciju o preuzimanju društava i zajedničkom nastupanju preko interesnih udruženja koja doduše nastupaju u svoje ime ali ne mogu ostvarivati posebnu dobit nego članice društva ostvaruju posebnu dobit na tržištu. Ali znate, to ide korak po korak. U američkom sustavu imate i takve situacije da menadžment ako ima 40% i više udjela, može preuzeti društvo i to na način da samo obavijesti ostale dioničare o preuzimanju udjela ako se radi o malim dioničarima. Ono što je bitno za nas, jeste činjenica da mi imamo donekle razvijeno malo dioničarstvo i da ga u zadnjim potezima vezano za privatizaciju dijela THT-a ili dijela Ine jučer, zapravo proširujemo. Ali ti pojedinci, nosioci tih dionica će imati tako mali postotak da će zapravo veliki sustavi moći kad kod hoće pozivom ili na Zakon o preuzimanju trgovačkih društava ili na Zakon ovaj koji sada donosimo, zapravo izvlastiti te iste dioničare od njihovih dionica i to tako da im zapravo ako ne prihvate zapisnik protivljenja odluci o prijenosu primjerice sjedišta ovdje, da će im isplatiti primjerenu naknadu, a po Zakonu o preuzimanju na način da će im dati samo odgovarajuću naknadu koja se zapravo procjenjuje. U takvoj situaciji mi ćemo dovesti sebe u situaciju da praktički naši mali dioničari, a to su mahom radnici ili bivši radnici naši umirovljenici, dođu u potpuno nepovoljni položaj i mi moramo ako već hoćemo ići na to da uskladimo ovaj dio, jasno razlučiti u kom segmentu je interes Republike Hrvatske u razvoju malog dioničarstva i kako to treba zaštititi. Slična je situacija i sa ovim člankom 13. gdje se kaže da odluka glavne skupštine o prijenosu sjedišta društva ne može se pobijati zbog toga što ponudu za plaćanje otpremnine u novcu nije primjerena ili što u planu prijenosa sjedišta u izvješću i prijenosa itd. ili revizije nadzorno obavljeno ispitivanje, odbora obavljeno ispitivanje dana objašnjenja ponude za plaće, otpremnine nisu u skladu sa zakonom. Pa ljudi moji objasnite mi. Ne možete pobijati ako nije primjerena otpremnina koju vam je propisao zakon da on mora dati i čak ne možete ni ako to obrazloženje nije u skladu sa zakonom. Pa kako ste vi to uskladili sa pravnim sustavom Republike Hrvatske i sa Ustavom takve odredbe? Ista je situacija i oko sazivanja primjerice glavne skupštine. Citirat ću samo članak 6. stavak 1. u kojem se kaže u drugoj rečenici to pravo ima i dioničar koji nije sudjelovao na glavnoj skupštini jer je u tome bio protupravno spriječen ili glavna skupština nije bila valjano sazvana ili pak predmet odlučivanja nije bio valjano objavljen. Dakle, i taj dioničar ima pravo potraživati otpremninu, a jedino što ja postavljam pitanje da li uopće na takvoj skupštini koja je nezakonito sazvana je moglo se donijeti se odluka o promjeni sjedišta, firme bez obzira da li se primjenjuje kriterij gdje boravi uprava ili djelatnosti gdje ju obavlja. Dakle, očigledno da neke stvari ipak ovdje vuku u onom pravcu da se otvori veliki prostor za preuzimanje velikog dijela dioničkog kapitala i dioničkih vrijednosti u Republici Hrvatskoj putem ovog Zakona, a ne zakonima o trgovačkim društvima i koji bi praktički doveo do toga da se dodatno razglase naši mali dioničari. Tim više bih htio naznačiti zadnju primjedbu, da odredbe na koje se poziva da ćemo ih neposredno primjenjivati iz tih uredbi bolje štite poziciju malih i drugih dioničara nego što to štiti ovaj Zakon, ali mi nećemo moći primjenjivati neposredno te odredbe ne samo zbog toga što nismo punopravni član, nego prije toga kad postanemo punopravni član prije toga tu uredbu ili te uredbe moramo preuzeti kao svoje i preotvoriti ih u interno zakonodavstvo dok to one još uvijek nisu. Zbog toga mi iz Kluba zastupnika SDP-a prvo predlažemo da bez obzira što se radi o zakonu za koje je predloženo da se usklađuje sa Europskom unijom pa nosi oznaku P.Z.E. da se skine hitni postupak i da se o tome provede prvo čitanje, a ukoliko ne bismo mogli naći takvo jedno rješenje koje bi omogućilo da se ova ozbiljna pitanja rasvijetle koja nisu vezana uz stranačku politiku, nego uz zaštitu nacionalnog interesa Republike Hrvatske onda mi na žalost nećemo ovaj Zakon u hitnom postupku moći poduprijeti bez obzira što postoji način na suglasnost svih nas u Parlamentu, parlamentarnih stranaka da ćemo zajednički djelovati na usklađivanju našeg zakonodavstva s Europskom unijom i ubrzano raditi na tome da se što prije približimo. Ali u takvom poslu sigurno ne smijemo zanemariti i interese našeg naroda i naše države i moramo voditi računa koliko god je važno da brzo budemo članice Europske unije i isto je tako važno i kako i kakvi ćemo u tu Europsku uniju ući. Hvala vam lijepa.
Hvala. Državna tajnica Snježana Bagić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, uvažene dame i gospodo zastupnici. Dozvolite mi se osvrnuti na primjedbe koje su iznesene na ovaj tekst Zakona, a koje se odnose na njegovu neustavnost i na njegov sadržaj, odnosno pitanje da li mi time pogodujemo određenim interesnim skupinama. Dakle, postavlja se pitanje neustavnosti … [[Govornica se ne razumije.]] na odredbu članka 140. da međunarodni ugovori koji su sklopljeni, potvrđeni u skladu sa Ustavom su po pravnoj snazi jesu dio unutarnjeg poretka, ali su po pravnoj snazi iznad zakona, međutim ne i Ustava. Moram napomenuti da je ovdje riječ o uredbama vijeća Europske Komisije, odnosno Europske unije koje se kao akti pravno zakonodavstvo Europske unije izravno primjenjuju u zakonodavstva država. Dakle ovdje nije riječ o međunarodnim ugovorima i njih nije potrebno ratificirati. S druge strane da je postojala potreba za usklađivanje Ustava i da se ne mogu odredbe, uredbe kroz ovaj Zakon, odnosno kombiniranje tih uredbi sa našim unutarnjim zakonodavstvom, donošenjem posebnoga zakona inkoporirati kroz ovaj Zakon, a da ne dođe do promjena Ustava jer mi ne bismo mogli zakon niti predložiti. U pregovaračkom procesu bit će nekih pitanja za kojeg su potrebne eventualno promjene Ustava, ali to nije ovo pitanje. Konačno kako se uredbe inače ne mogu izravno primjenjivati u našem pravnom sustavu jer još nismo zemlja članica Europske unije, ovaj Zakon će stupiti na snagu kada Republika Hrvatska postane punopravna članica Europske unije i to jasno piše u članku 47. Dakle, ovaj Zakon stupa na snagu i počet će se primjenjivati tek kada Republika Hrvatska postane punopravna članica Europske unije i tada će se primjenjivati ove uredbe i ovaj Zakon gdje su oni međusobno vezani. Razlika Hrvatske u odnosu na neke druge zemlje je dakako u djelomici razgovora i pregovora jer ranije zemlje su, to sam već uvodno rekla različito uređivale pitanja kako će inkopirati te uredbe. Uredbe se kao dio Aquisa pravne stečevine koje se odnose na trgovačko pravo mora inkoporirati svaka zemlja koja želi postati članica Europske unije, to mora učiniti u momentu kada postane članica. Mi to činimo nešto ranije, s tim da zakon stupa na snagu već sam rekla kada postanemo punopravna članica Europske unije, činimo to ranije jer su u pregovaračkom procesu procijenili kroz postupke pregovora i ovo poglavlje pravo trgovačkih društava da s obzirom na naše situacije, naše zakonodavstvo možemo to učiniti na ovaj način već sada kroz ovaj zakon s odgodom njegova stupanja na snagu. Zašto to činimo posebnim zakonom? Da je Vlada kao predlagatelj htjela nešto skrivati i da je htjela, da joj lakše eventualno zakon prođe mogli smo to … [[Govornica se ne razumije.]] Zakon o trgovačkim društvima, ali upravo zbog transparentnosti, zbog toga što uvodimo dva potpuno nova trgovačka društva to činimo ovim posebnim zakonom kao jednom novinom koja se nastavlja na naše trgovačko pravo i na naša dionička društva, ali ipak je to novina. S druge strane kome mi pogodujemo? Ne pogoduje se nikome posebno. Pogoduje se trgovačkim subjektima koji posluju i pogoduje se njihovoj mogućnosti mada u međusobnom povezivanju i unutar Europe kroz povezivanje trgovačkih subjekata oni osnivaju ako to žele i ovakav oblik trgovačkih društava koji mora biti upisan u naš registar i postoje posebnosti kroz koje se to propisuje. Dakle to nemamo pogodovanje posebno na nekome krupnome kapitalu. Ako u Hrvatskoj nema velikih trgovačkih društava ili društava koja ima za to zainteresirana ili ako stalni kapital nije zainteresiran … [[Govornica se ne razumije.]] društva onda se ona neće niti osnivati, ali nema govora o tome da ako nema prepoznavanje njihovih potreba i interesa da bi se to nekome posebno pogodovalo. Zato mislim uvažene dame i gospodo zastupnici da uz uvažavanje svega što je rečeno u ime Kluba zastupnika SDP-a ovaj Zakon ni na koji način nije u nesuglasju sa Ustavom, dapače on zapravo predstavlja nama jednu stepenicu da i ranije zato što imamo tako već razvijeno naše trgovačko pravo i kod prijema u naš pravni sustav ovaj Zakon usvojimo ga i dok čekamo da postanemo punopravna članica omogućimo subjekte da se sa ovim novim zakonodavstvom upoznaju ne samo ovdje, ali osobito u gospodarskom poslovanju kako bi kada zakon stupi na snagu mogli ocijeniti žele li primjenjivati njegove odredbe. Zahvaljujem.
Hvala. Zaključujem… Molim? Potpredsjednik Doma, poštovani zastupnik Mato Arlović. Izvolite!
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ovu pojedinačnu raspravu zapravo koristim između ostaloga i da reagiram na obrazloženje državne tajnice. Naime, prvo činjenica je da naš Zakon o trgovačkim društvima poznaje gospodarsko interesno udruženje. Drugo. Takva je stipulirana odredba u našem Zakonu o trgovačkim društvima preuzeta iz njemačkog zakonodavstva. Treće. U njemačkom zakonodavstvu postoji dovoljno prostora da se primjeni i ova Uredba Vijeća Europske zajednice. Četvrto. Sami predlagatelj zakona u obrazloženje zakona pišu, citiram: "No, neposredna primjena nije moguća ako su u nacionalnom pravu pravno ne uredi da se … [[Govornik se ne razumije.]] uredbi primjenjuju propisi o nacionalnim dioničkim društvima i nacionalnom gospodarskom interesu udruženja u zemlje koje ga imaju." A mi u isto vrijeme u obrazloženju zakona između ostaloga govorimo, primjenjivat će se direktno, primjenjivat će se direktno, primjenjivat će se direktno. Pogledajte priloge uz ovaj zakon. Dakle, primjenjivat će se direktno uredba koja nije sastavni dio pravnog poretka Republike Hrvatske. Četvrto. Republika Hrvatska nakon prijema u Europsku uniju mora potpisat Ugovor o pristupanju. Važno je da li ćemo mi tim ugovorom o pristupanju potpisati i ovu uredbu da postaje sastavni dio ili ne. To ćemo vidjeti kad postanemo punopravni član. I peto. Iz svega je razvidno da je teško moguće prihvatiti zakon koji traži da se primjenjuje propis u Republici Hrvatskoj koji još nije ni objavljen a kamoli, tako nije ni dostupan građanima Republike Hrvatske, a kamoli da bi postao u skladu sa Ustavom, jer ga nismo mogli preuzeti na drugačiji način jer se radi o uredbi, ne radi se o međunarodnom ugovoru iz članka 140., o kojem sam ja govorio. I zbog toga naznačavam da ovo pitanje ipak otvara malo drugačije stipuliranje odnosa oko interesnog udruženja nego što to radi i daje dosada Zakon o trgovačkim društvima u Republici Hrvatskoj. Hvala lijepa.
Državna tajnica će to komentirati. Izvolite!
Ispričavam se. Samo sam htjela dodatno ponoviti da sve uredbe koje se donose kao obvezujuće pravo zemlje članice ima izravnu primjenu u zemljama članicama. To je takav dio pravne regulative zemalja članica Europske unije. Prema tome, neke zemlje katkada, one se izravno primjenjuju. S jedne strane ovdje sam jasno rekla također da mi ovu uredbu u ovom času nećemo primjenjivati. Nećemo primjenjivati ni zakon koji donosimo … [[Govornik se ne razumije.]] primjedbe zakona. Ovaj zakon jasno piše u članku 47. stupa na snagu danom pristupanja Republike Hrvatske u punopravno članstvo Europske unije. Dakle, zakon stupa na snagu jasno piše u članku, danom stupanja. Kada Republika Hrvatska postane punopravna članica, tada će i sve uredbe, ne samo ove o kojima sada govorimo, nego sve uredbe koje su dio pravne stečevine Europske unije, primjenjivati se u Hrvatskoj izravno.
Ispravak netočno navoda poštovani zastupnik, potpredsjednik Doma Mato Arlović.
Gospodine predsjedniče, državna tajnice! Moram vas nažalost razočarat. Nećemo sve uredbe primjenjivati kad postanemo punopravna članica, zato pregovore vodimo. I zato ćemo dobiti za određena područja nadamo se, prijelazna razdoblja radi kojih trebamo osigurati određeno postupanje i prilagodbu hrvatskog gospodarstva, hrvatskih odnosa. I u tom ih segmentu nećemo primjenjivati. A mi ovim zakonom se unaprijed obvezujemo da ćemo kada postanemo članica primjenjivati ovu uredbu kao sastavni dio unutrašnjeg pravnog poretka i ne možemo o tome dodatno pregovarati da možda ovaj dio imamo također prijelazno razdoblje. To je pitanje koje onda otvara pitanje pogodovanja.
Zaključujem raspravu. Konačni prijedlog zakona o uvođenju europskog društva Societas Europea i Europskog gospodarskog interesnog udruženja. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Amandmane koje je predložio Odbor za zakonodavstvo predlagatelj je prihvatio. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? 101 za. Ja sam vidio da su dva suzdržana [[Upadica: Tri.]] Koja? [[Upadica: I Rožić, tri.]] Tri suzdržana, donesen Zakon u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče. Evo, dozvolite nekoliko riječi jer se ipak radi o važnom prijedlogu zakona koji treba omogućiti provedbu nekih važnih programa kao što su Programi za cjeloživotno učenje i Programi "Mladi na djelu". Program integriranog Programa za cjeloživotno učenje je izuzetno važan iz čitavog niza razloga, posebno danas u ovo vrijeme brzih tehnoloških promjena, u vrijeme brzog zastarijevanja različitih znanja. Formalna akademska izobrazba ima svoj ograničeni životni vijek. I domet tih znanja je ograničen. Iz tih razloga itekako Europska unija je vodila računa kako bi kroz odgovarajuće programe integriranog cjeloživotnog učenja osiguravala kompetentnost i stručnost svih onih koji mnogo duže sudjeluju u važnim procesima donošenja odluka u okviru državne administracije Europske unije. I zbog toga taj program i ti programi u vrijeme kao što sam rekao brzih tehnoloških inovacija, brzih promjena i brzog zastarijevanja tih znanja imaju itekako veliku važnost. Pojavljuju se ja bih rekao možda novi fenomeni puno bržeg zastarijevanja naših znanja nego što su fenomeni našeg biološkog starenja. I zbog toga ta akademski stečena znanja treba kontinuirano odnosno ažurirati kako bi se osigurala kompetentnost svih onih koji sudjeluju u procesima upravljanja Europskom unijom i tijelima Europske unije. i zbog toga mislim da je trebalo naglasiti važnost ovog ugovora jer ta neformalna profesionalna znanja treba i na odgovarajući način formalizirati, ažurirati i to je cilj ovih programa. Kroz agenciju formira se tijelo koje će osigurati provedbu ovih važnih programa Europske unije. Agencija će trebati surađivati sa ustanovama državne administracije u cjelokupnoj vertikali obrazovanja, tijelima državne uprave, javnim ustanovama obavljat će sve važne poslove koji se odnose na pripremi i objavljivanje natječaja za pojedine programe Europske unije, upoznavat će širu javnost o aktivnostima o načinima prijave na natječaje kao i prikupljanje prijava za ove natječaje. Osiguranje usklađenosti i projekt s europskim nacionalnim prioriteta itekako je isto tako važna zadaća ovog tijela koje se tek treba ustrojiti i koji će isto tako pratiti korištenje financijskih sredstava koja će se upućivati krajnjim korisnicima. Koordinacija rada sa svim ustanovama u Republici Hrvatskoj i Europskoj uniji bit će važna zadaća ovog tijela. Zbog toga se očekuje potpora prijedlogu ovog zakona, utemeljenju agencije, utemeljenju upravnog vijeća i svih ostalih tijela kako bi agencija mogla što je moguće prije funkcionirati. S obzirom na važnost ove agencije klub HDZ-a će dati potporu usvajanju Prijedloga zakona o Agenciji za mobilnost i programe Europske unije. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu. Konačni prijedlog zakona o Agenciji za mobilnost i programe Europske unije. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? 103 za. 1 suzdržan. S tom većinom donijet predloženi zakon.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo. Odbor za useljeništvo Hrvatskoga sabora raspravio je na 37. sjednici održanoj 26. rujna ove godine Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine o dvojnom državljanstvu, s konačnim prijedlogom zakona. Odbor je o Prijedlogu zakona o potvrđivanju ugovora raspravljao u svojstvu zainteresiranog radnog tijela. Predstavnik predlagatelja je obrazložio potrebu potvrđivanja ovog ugovora kao jednog u nizu dvostranih ugovora Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine. Ugovori se sklapaju radi zajedničkih posebnih interesa na načelima uzajamnog poštivanja, integriteta, suvereniteta i načelima dobrosusjedstva. Inicijativa za sklapanje ugovora o dvojnom državljanstvu došla je iz Bosne i Hercegovine. Još od 1999. godine uočena je potreba i interes za ugovorno reguliranje problematike dvojnog državljanstva, tj. sklapanja međudržavnog ugovora kao pravnog okvira kojim bi se utvrdila dopustivost dvojnog državljanstva stečenog u skladu i po osnovama utvrđenim nacionalnim zakonodavstvom svake, ove države. U okvirima utvrđenim sporazumom o prijateljstvu i suradnji dviju država izražena je spremnost obiju stranaka za uzajamno omogućavanje stjecanja dvojnog državljanstva svim državljanima, ali s obzirom na ustavne i zakonodavne promjene u Bosni i Hercegovini. Slijedom zaključaka Međudržavnog vijeća za suradnju od 4. listopada 2000. godine kojima je potvrđena spremnost za ugovorno reguliranje ovog pitanja nadležna tijela Bosne i Hercegovine izradila su Prijedlog ugovora o dvojnom državljanstvu te ga dostavila hrvatskoj strani na razmatranje. Prema Ustavu Bosne i Hercegovine državljani Bosne i Hercegovine mogu imati i dvojno državljanstvo druge države pod uvjetom da o tome postoji dvostrani sporazum odobren od Parlamentarne skupštine BiH i dotične države. Na temelju članka 4. Zakona o državljanstvu BiH utvrđeno je da sve osobe koje su prije stupanja na snagu zakona dobrovoljno stekle drugo državljanstvo gube državljanstvo Bosne i Hercegovine ukoliko se za pet godina od dana stupanja na snagu zakona 31. prosinca 2002. godine ne odreknu drugog državljanstva osim ako nije drukčije određeno dvostranim sporazumom. Rok od 31. prosinca 2002. godine predstavnik … [[Govornik se ne razumije.]] je svojom odlukom produljio na deset godina. Vlada Republike Hrvatske je 21. studenog 2002. godine donijela odluku o pokretanju postupka za sklapanje ugovora između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine. Ugovor je parafiran 4. kolovoza 2005. godine u Zagrebu a potpisan je 29. ožujka 2007. godine u Sarajevu. Ugovorom se utvrđuje dopustivost paralelnog posjedovanja državljanstva Republike Hrvatske odnosno Bosne i Hercegovine stečenih na način uz uvjete i u postupku utvrđenom zakonodavstvom svake od ugovorenih stranaka te se sporazumno definiraju načini rješavanja sukoba i dvojstva prava i obveza, reguliranje vojne obveze, ostvarivanje aktivnog i pasivnog prava glasa, ostvarivanje diplomatske i konzularne zaštite i repatrijacija i slično. Meritorno je pravo i državno područje ostvarivanja prava. Ugovorne stranke su suglasne da će dvojni državljani aktivno i pasivno biračko pravo ostvarivati u skladu s unutarnjim zakonodavstvom ugovornih strana. Državljani Bosne i Hercegovine koji dobiju zajamčenje za primitak u hrvatsko državljanstvo temeljem članka 8. Zakona o hrvatskom državljanstvu, tj. oni koji nisu pripadnici hrvatskoga naroda i dalje će morati zatražiti otpust iz državljanstva Bosne i Hercegovine jer to određuje hrvatski zakon. Državljani Bosne i Hercegovine koji su stekli državljanstvo Republike Hrvatske te imaju prebivalište u Republici Hrvatskoj gube biračko pravo u BiH temeljem zakona Bosne i Hercegovine. Dvojni državljani vojnu obvezu ili drugu obveznu službu izvršava u onoj ugovornoj stranci u kojoj ima prebivalište. Izvršenje vojne obveze od jednog od ugovornih stranaka priznaje se u ugovornoj stranci drugog državljanstva. Ukupan broj državljana Bosne i Hercegovine koji su stekli hrvatsko državljanstvo je 734 tisuće, najveći broj njih je stekao državljanstvo na temelju članka 16. Zakona o hrvatskom državljanstvu kao pripadnik hrvatskoga naroda ili temeljem braka s hrvatskim državljaninom. Obzirom da se u postupku potvrđivanja međunarodnih ugovora kada su u ovoj fazi postupka ne mogu vršiti izmjene ili dopune teksta međunarodnog ugovora prihvaćeno je obrazloženje o potrebi donošenja zakona po hitnom postupku. Nakon provedene rasprave odbor je jednoglasno odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese Zakon o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine o dvojnom državljanstvu. Hvala.
Hvala. Otvaram raspravu. Klub zastupnika IDS-a poštovani zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodo državni tajnici, uvažena gospodo zastupnici. Pa evo bez obzira na hrvatsku avanturu devedesetih u Bosni, Bosna je, i Hercegovina je nama dobar susjed i taj njen položaj jasno treba jačati. U Bosnu i Hercegovinu Hrvatska najviše izvozi. Utoliko to tržište treba držati kao malo vode na dlanu. Čini mi se da nam je izvoz u Bosnu i Hercegovinu preko milijardu dvjesto, milijardu tristo milijuna dolara u ovom času, da nam je uvoz iz Bosne i Hercegovine možda dvjesto ili tristo milijuna dolara. Zato isto tako ove izjave o podobnosti radne snage koje su se mogle čuti kako u Hrvatskoj ne bi trebao posao tražiti nitko osim tko je kršćanin da ne spominjem njegovo ime je u najmanju ruku nešto što treba osuditi. Što se tiče ovog ugovora treba reći i slijedeće. Njegovo reguliranje započelo je u mandatu treće siječanjske Vlade i to 21.11.2002. godine. Taj ugovor je nakon toga parafiran 4.8.2005. godine znači za mandata Sanaderove administracije ovdje u Zagrebu. Bit ovog ugovora je članak četiri ili četvrti da dvojni državljanin ima i uživa sva prava koja ima i uživa državljanin ugovorne stranke na čijem se državnom području nalazi i dužan je ispunjavati svoje obveze državljanin te ugovorne stranke ukoliko jasno ugovorom nije drugačije uređeno. Ali zapravo suština ja bih rekao ovog ugovora određena je u točci drugoj ocjenu stanja i cilj koji se donošenjem zakona želi postići, pa onda nam je ovako autor ovoga teksta sugerirao da citiram doslovce od riječi do riječi da naime prema Ustavu Bosne i Hercegovine državljani Bosne i Hercegovine mogu imati državljanstvo druge države, pod uvjetom da o tome postoji dvostrani sporazum odobren od parlamentarne skupštine u skladu sa člankom 4., 4d. između Bosne i Hercegovine i dotične države. Osobe s dvojnim državljanstvom, podvlačim kako ovdje stoji u tekstu obrazloženja mogu glasovati u Bosni i Hercegovini i entitetima samo ako im je prebivalište u Bosni i Hercegovini. U duhu ustavne odredbe formuliran je članak 4. Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine donesen 16. prosinca '97. godine koji se primjenjuje od 1. siječnja '98. godine. U prijelaznim i završnim odredbama itd. da sada ne nabrajam. Znači, građani Bosne i Hercegovine u Bosni i Hercegovini mogu glasati samo ako imaju prebivalište u Bosni i Hercegovini. U Hrvatskoj to načelo ili takvo jedno načelo nije vladajuće. Tu može glasati tko god želi, od kud god da je. Ne bi to bio čak niti problem kada bi mogli glasati naši građani koji su rođeni u Hrvatskoj koji ovdje imaju prebivalište, žive negdje po svijetu, ali problem je u tome što u ovom trenutku Republika Hrvatska je podijelila preko milijun i sto tisuća državljanstava građanima trećih država ili Hrvatima koji žive izvan Republike Hrvatske. Samo u Bosni i Hercegovini mi imamo negdje oko 800 000 ljudi koji imaju državljanstvo Republike Hrvatske. Da li ih je 800 ili 850 ili 780 000 sad je to manje bitno, ali jasno da ta brojka za prilike u ovoj zemlji nije relevantna. A što to onda znači u kontekstu ovoga članka 4. ovoga ugovora. Tih 800 000 hrvatskih državljana de facto mogu koristiti da budem slobodan i sva socijalna i druga prava koja poznaje ili poznaju hrvatski građani. Ja sam siguran recimo da ma neću reći 90% ali 2/3 sigurno trudnica iz Bosne i Hercegovine sa dvojnim državljanstvom koristi porodiljske naknade i u Republici Hrvatskoj. Kako se to radi ne treba to nikome objašnjavati. S mirovinama stvar je slična, sa braniteljskim pravima također, sa zdravstvenim sustavom apsolutno identična. Ja znam, Ustav je apsolutno tu jasan nema dileme. Hrvatska mora skrbiti o Hrvatima izvan Republike Hrvatske. To nije sporno. Sporno je slijedeće. Do 1995. godine na izborima u posebnoj izbornoj jedinici nije se pojavljivala dijaspora. Što to znači? Da Hrvatska nije poznavala tada do '95. listu za dijasporu. Od tada imamo tu listu i to je normalno praksa koja determinira na neki način i političke, a samim time i društvene prilike u ovoj zemlji. Istina je, ja sam govorio o potrebi ukidanja te liste i tamo 2001. godine kada smo u roku od 2 ili 3 mjeseca dva puta mijenjali Ustav. Nije se htjelo uvažiti te primjedbe, to stoji. Nije se uvažilo niti to da manjinci imaju dvostruko prava glasa što me daleko više vrijeđa jer se time diskreditira one koji najviše skrbe o manjinama. Ali kada smo već kod toga, kada Europa govori o diskriminaciji manjina onda bi možda mogla progovoriti i o tome jer i to na neki način određuje izbornog pobjednika. Imajući znači na umu taj materijalni pritisak ovog ugovora na proračun Republike Hrvatske mislim da bi trebalo ili da će Klub IDS-a biti protiv. Istina, dvostruko pravo glasa na primjer imaju hrvatski državljani Talijanske nacionalnosti koji su rođeni ne znam prije četrdeset i sedme, odnosno pedeset i četvrte u Italiji. Ali odnosi su ipak između Hrvatske, znači njih i Italije na jedan drugačiji način uređeni. Glasati možeš, ali udar na proračun ti neću dozvoliti. Sve u svemu to je jedna delikatna materija gdje se prava prije svega Hrvata u Bosni i Hercegovini rješavaju na jedan način. Prava kao što vidimo iz obrazloženja Bošnjaka na drugi način. Znači, HDZ je za ovaj ugovor plus posebnu jedinicu, SDP je za ovaj ugovor ali da se glasa unutar deset izbornih jedinica što može biti još i gore. IDS je protiv, znači da građani BiH determiniraju političku volju na ovim prostorima. Evo to je osnovna razlika između jednih, drugih i trećih. Sve u svemu znam da će to sada proći jer su manje-više sve stranke obećale da će za taj ugovor glasati. Ali ponavljam, ovaj ugovor ima i određene materijalne obveze o kojima se u ocjenu tih sredstava stanja itd. ne spominje. Osim jedne rečenice da za sprovedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u Državnom proračunu Republike Hrvatske. Ali bi bilo dobro kada bi nam se naznačilo koliko se do sada sredstva za te potrebe izdvaja u Proračunu Republike Hrvatske.
Hvala. Nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prvi, poštovani zastupnik Ivan bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Kajin je, ja ne znam šta je točno izgovorio. Međutim, evo samo ću dvije, tri njegove tvrde koje su apsolutno netočne. On je kazao kako u Hrvatskoj može glasovati tko god hoće. U najmanju ruku kao da je to što je to, tko hoće ne znam. Međutim u Hrvatskoj mogu glasovati samo državljani Republike Hrvatske. To je broj jedan. Broj dva. Nije točno da građani Bosne i Hercegovine ne mogu glasovati vani. I na zadnjim općinskim izborima u Bosni i Hercegovini dolazili su glasovi iz Osla, iz Amerike i iz Hrvatske i od svukuda. Prema tome, dakle i to je netočno. Treća stvar. Netočno je da ovaj zakon, odnosno ovaj ugovor povlači za sebe nekakve materijalna izdvajanja i udar na Državni proračun. Dapače, i ovaj dogovor, ovaj zakon izjednačava prava državljana, hrvatskih državljana Bosne i Hercegovine između ove dvije države. I nema to veze jedno s drugim reći. Hvala lijepo.
Drugi ispravak, poštovana zastupnica Zdenka Babić Petričević.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo. Kolega Kajin, trebalo bi mi 10 minuta da bi ispravila sve ono što ste vi govorili. Članak 10.: "Republika Hrvatska štiti prava i interese svojih državljana koji žive i borave u inozemstvu i promiče njihove veze s domovinom.", i da ne citiram dalje. Članak 45. Ustava Republike Hrvatske kojeg bi rado promijenili ne daj Bože da se to dogodilo: "Hrvatski državljani imaju opće i jednako biračko pravo s navršenih 18 godina u skladu sa zakonom. Biračko pravo se ostvaruje na neposrednim izborima tajnim glasovanjem. U izborima za Hrvatski sabor i Predsjednika Republike ostvarivanje biračkog prava Republike Hrvatske osigurava svojim državljanima koji se u doba izbora zateku izvan njenih granica.", itd. Ne govori se o Hrvatima, o pravu, biračkom pravu, govori se o hrvatskim državljanima. Mi, hrvatska država, kao matična država ništa drugo ne radi nego kao sve države na svijetu. Kad su parlamentarni izbori u Francuskoj u Stuttgartu svaki Francuz može glasovati za svoj Parlament. Ovdje se govori o hrvatskim državljanima. Pročitajte članak 9. predloženoga, članak 4. predloženoga ugovora, pročitajte ga i rastumačite ga sami sebi onako kako je on napisan. Što se tiče da ovaj zakon, za ovaj zakon su potrebna posebna proračunska sredstva i koliko se izdvaja za ovaj ugovor. Ne izdvaja se ništa više nego ono što stoji u Proračunu Republike Hrvatske za svaku godinu. Ja se nadam to će se dogoditi i za godinu 2008.
Treći ispravak, poštovani zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepa. … /Govornik se isključio./ …
Andrija, mikrofon.
Ispravljam navod, 90%, a kasnije kolega Kajin se ispravio 2/3 trudnica iz Bosne i Hercegovine koriste privilegije u Republici Hrvatskoj. To naprosto nije točno. U Republici Hrvatskoj se broj poroda stroga evidentira. On se kreće plus, minus 40-ak tisuća godišnje. Sve su to žene sa trajnim prebivalištem u Republici Hrvatskoj. A u istom tom broju se također evidentiraju i porodiljne naknade, bolovanja za trudnoću, bolovanja za djecu, itd. Prema tome nema tih fantomskih zloupotreba o kojima on govori. Premda ja ne bi ništa imao protiv toga da ih ima.
I treći ispravak, poštovani zastupnik Krešimir Ćosić.
Pa evo, prvi netočan navod. Gospodin Kajin je spomenuo nekakvu avanturu Republike Hrvatske u Bosni i Hercegovini. To je netočno. Nije bilo nikakve avanture Republike Hrvatske u Bosni i Hercegovini nego je avantura iz Bosne i Hercegovine krenula prema Republici Hrvatskoj. Ne zaboravimo Ravno i mnoge druge gradove Republike Hrvatske koji su bili napadani iz Bosne i Hercegovine. To je prvo. Drugo, potpuno je krivo interpretirao članak 4. koji govori vrlo jasno o dvojnom državljanstvu i nema nikakvih obveza u smislu socijalnih prava koje proizlaze iz članka 4. Prema tome, slobodne interpretacije gospodina Kajina kad su u pitanju prava Hrvata u Bosni i Hercegovini postala su dio njegovog političkog folklora.
Klub HDZ-a, poštovani zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege, dopustite mi da iznesem razmatranje kluba HDZ-a u svezi s ovom materijom, ali bez politiziranja. Dame i gospodo ovo je jedan u nizu od dvostranih ugovora kojima se polazeći od zajedničkih i posebnih interesa, a na načelima uzajamnog poštivanja integriteta, suvereniteta i dobrosusjedstva pravno uređuje pitanje dvojnog državljanstva. Interes za donošenje ovog zakona, tj. reguliranje ovog pitanje je istina o … [[Govornik se ne razumije.]] Međutim inicijativa o reguliranju ovog pitanja potekla je upravo iz Bosne i Hercegovine još 1999. godine na način da se donese pravni okvir unutar kojeg bi se dopustilo dvojno državljanstvo, kategorija posve legitimna i u svijetu poznata, a kojim bi se sticalo u skladu i po osnovama utvrđenim nacionalnim zakonodavstima Hrvatske i Bosne i Hercegovine. Prema tome ničega nema nelegitimnog ni legalnog. Dapače, dakle unutar nacionalnih zakonodavstava Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine. Dvojno državljanstvo je bilo također i predmet razgovora na razini Međudržavnog vijeća za suradnju te je na temelju zaključaka tog Vijeća od 4. listopada 2000. Bosna i Hercegovina i izradila prijedlog ugovora, dakle nije Hrvatska izradila prijedlog ugovora nego Bosna i Hercegovina. Dakle od strane Bosne i Hercegovine je došao ovaj ugovor. I on je sada pred nama i on je kao takav potpisan. S obzirom da se njegove odredbe ne mogu mijenjati, jer je priroda ugovora takva klub HDZ-a ga kao takvoga podupire. A zapravo što donosi ovaj ugovor? Ja mislim da je najpreciznije to izneseno na, u objašnjenju ovoga zakona na stranici 2. I ja bih točno pročitao kako tu stoji, ja ne bih interpretirao i politizirao kao moj kolega Kajin. "Ugovorom se utvrđuje dopustivost paralelnog posjedovanja državljanstva Republike Hrvatske, odnosno Bosne i Hercegovine stečenih na način uz uvjete i u postupku utvrđenim zakonodavstvom svake od ugovorenih stranaka, te se sporazumno definiraju načini rješavanja sukoba i dvojstva prava i obveza. U to spada i reguliranje vojne obveze, ostvarivanje aktivnog i pasivnog prava glasa, ostvarivanje diplomatske i konzularne zaštite, repatriacije i sl. Dakle ovo je jedan zakon, jedan prijedlog zakona kojim se otklanjaju možebitni ili postojeći ili oni koji doista mogu biti problemi kao takvi. Prema tome, a nikako nije nikakav teret ni Hrvatskoj, ni Bosni i Hercegovini, dapače oni doprinos u punom smislu riječi dobrosusjedskih odnosa kao takvih. Prema tome, kao takav ovaj ugovor klub HDZ-a podupire i evo poziva sve da ga podupru. Hvala lijepo.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Poštovani zastupnik Slaven Letica. Nema ga. Gubi pravo na riječ. Poštovani zastupnik i potpredsjednik Doma, Mato Arlović. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ja ću naravno podržati ovaj ugovor o potvrđivanju, kojim se potvrđuje zapravo između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine dvojno državljanstvo. Bilo bi neuobičajeno kad ne bi počeo sa ovakvom rečenicom jer kao što je znano zapravo aktivnosti na pripremi ovog ugovora započeli su za vrijeme prošle Vlade, koalicijske Vlade na čijem je čelu bilo SDP kao najjača tada koalicijski partner. Ono što bih ja htio posebice naznačiti vezano za ovaj ugovor jeste činjenica da je ovo pitanje koje se mora urediti ne samo sa aspekta interesa kao što su u obrazloženju ili kako bi se iz obrazloženja moglo izvesti, Bosne i Hercegovine nego i sa aspekta interesa Republike Hrvatske. Naime, jasno je da po Ustavu Bosne i Hercegovine državljanstvo Bosne i Hercegovine mogu imati i državljani drugih država ukoliko je to sporazumom, odnosno ugovorom odobrila u proceduri propisanoj, odobrila parlamentarna skupština. Jasno je i to da su oni svojim Zakonom o državljanstvu Bosne i Hercegovine bili propisali da u roku od pet godina od stupanja na snagu tog zakona prestaje osobama dvojno državljanstvo onih država koje nisu potpisale ili nisu usuglasile, uspostavile određeni sporazum sa Bosnom i Hercegovinom. Jasna je i ta činjenica da aktivnošću i naše Vlade, a nakon saznanja koje smo dobili od međudržavnog vijeća tada je pokrenuti postupak da se ovo pitanje sporazumom uredi i isto tako je pokrenut postupak pred međunarodnim predstavnikom u Bosni i Hercegovinom … da se odgodi primjena ovog zakona, odnosno rok od pet godina produžen na deset godina i da praktički time ovo pitanje se otvori mogućnost njegovog reguliranja međudržavnim ugovorom, odnosno sporazumom Bosne i Republike Hrvatske. I na kraju krajeva Vlada Republike Hrvatske tata 21. studenoga 2000. godine donijela odluku o pokretanju postupka u kojoj su između ostaloga dati i osnovni elementi za potpisivanje ugovora o dvojnom državljanstvu. Taj posao je prilično dugo trajao, on je 2005. godine doveden do toga da je u kolovozu ugovor parafiran, 2007. u ožujku je on potpisan i evo sada pred nama je u ratifikaciji. Vidite zašto je važno ovo pitanje naznačiti. Prvo iz razloga što definitivno se skida rasprava o tome da li ili ne zadržavaju osobe koje imaju dvojno državljanstvo Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine, to državljanstvo neovisno o tome da u Ustavu i zakonu Bosne i Hercegovine što izričito se sada priznaje člankom 2. Drugo što bih ja htio reći jeste činjenica da osobe sa dvojnim državljanstvom ne bi trebalo identificirati po nacionalnom kriteriju jer jednostavno nije točno da smo Hrvati imaju dvojno državljanstvo koji žive, i Bosne i Hercegovine i Hrvatske, imaju i pripadnici drugih nacionalnosti, i Srba, i Bošnjaka itd. I u tom pogledu treba voditi računa o toj činjenici. Treću stvar čini mi se da se neke stvari preciziraju vezano za ostvarivanje prava po ovom istom ugovoru i on vrlo jasno kaže da dvojni državljani ostvaruju prava i ispunjavaju obvezu u onoj zemlji u kojoj imaju prebivalište i to je važno … koje prebivaju, koje se nalaze i zbog toga zapravo neka od pitanja, pa i preklapanja mogućih ostvarivanja prava koja su se do sada znala dogoditi, zapravo time se stvara pravna osnova da se to kvalitetnije rješava. Naravno isto tako valja reći da istodobno ne samo ostvaruju prava nego se u članku 4. jasno kaže i uživaju i ispunjavaju i obaveze tamo gdje prebivaju ili gdje će prebivati. Posebice ono što je važno, a i što je sukladno međunarodnim zapravo dokumentima kada je u pitanju članak 5. vezano za ispunjenje vojnih obveza, obveza drugih civilnih obveza javne vlasti, one se priznaju bez obzira u kojoj se državi ispune i to je u redu. E sada, naravno najinteresantnije jeste pitanje ostvarivanja prava kada se nalazi u trećim državama. Oni ih mogu ostvariti na način da zapravo se pozovu na državu, državljanstvo koje oni hoće, ali sukladno međunarodnoj konvenciji o diplomatskim odnosima, bečkoj konvenciji, konvenciji o konzularnim odnosima iz Beča iz 63. odnosno 61. godine. E sada šta je sporno, kažu neki. To je pitanje zapravo s jedne strane ostvarivanje aktivnog i pasivnog biračkog prava, ali ono što se neće iščitati, a što piše u ugovoru jeste da se on ostvaruje u skladu sa unutarnjim zakonodavstvom ugovornih stranaka. Prema tome aktivno i pasivno biračko pravo osobe sa dvojnim državljanstvom će ostvarivati onako kako je to regulirano našim Ustavom i kako je to regulirano našim zakonom u Republici Hrvatskoj, u Bosni kako njihovim. Ali ključna stvar jeste ako mi imamo kakvih primjedbi, zamjedbi oko toga pitanja, onda ne smijemo dovoditi u pitanje prava aktivnog i pasivnog biranja pripadnika nekoj nacionalnosti nego moramo govoriti jer pravo ne pripada naciji i nacionalnoj pripadnosti i aktivno, pasivno biračko pravo nego državljani. I u tom kontekstu pogrešno je govoriti da će se Hrvatima oduzeti pravo glasa ako hoćemo mijenjati Ustav, ako hoćemo mijenjati zakon, oduzimati onda moramo svima, jer pripadnici, građani po nacionalnoj pripadnosti se ne mogu dijeliti. Moraju biti jednaki. Drugo što je važno naglasiti u ovom konkretnom pitanju. Oni koji bi ponudili takva rješenja moraju biti svjesni da moraju mijenjati Ustav, ali tog momenta nude i obavezu optiranja osobama dvojnog državljanstva koje će državljanstvo zadržati. I oni koji hoće zadržati državljanstvo eventualno hrvatsko zbog svojih razloga, neću ulaziti sada ni u političke, ni ekonomske ni bilo koje razloge, ali moraju biti svjesni mnogi toga da u optiranju mnogi mogu izgubiti i materijalna i druga prava koja zadržavaju u drugoj državi. Naravno to se politički može izvesti sve do onoga da bi se u takvim rješenjima vodila politika daljnjeg mirnog preseljenja, što nije dobro. Republika Hrvatska priznaje Bosnu i Hercegovinu kao samostalnu suverenu državu i priznala ju, Republika Hrvatska traži da sva tri naroda u Bosni i Hercegovini budu ravnopravna i jednaka u pravu, i konstitutivna na cijelom teritoriju Bosne i Hercegovine i Republika Hrvatska ima interes da oni koji su izgnani iz Bosne i Hercegovine se vrate u Bosnu i Hercegovinu, da nastave ostvarivati svoja građanska i druga prava u Bosni i Hercegovini, a pravo dvojnog državljanstva nije ako smijem tako reći komodarstvo Republike Hrvatske. To je institut koji se širi sve više i više u Europu. Drugo je pitanje kako i na koji način urediti odnose u ostvarivanju pojedinih prava pripadnika osoba s dvojnim državljanstvom. I zadnju stvar što hoću reći, a motivirala me i današnja rasprava. 2002. godine u ovoj sabornici se vodila rasprava o izmjeni i dopuni Zakona o izborima u kojem smo predlagali ukidanje posebne izborne jedinice, ali nikada u ovome Saboru niti je sadašnja vladajuća stranka, niti je tadašnja vladajuća stranka SDP predlagala ukidanje dvojnog državljanstva, niti gubitak prava osobama s dvojnim državljanstvom da mogu glasati, nego smo samo otvorili raspravu po kojoj ja mislim da je poštena, fer i zakonita, da zapravo svi državljani mogu birati te predstavnike u Hrvatski sabor i obratno da oni mogu birati sve predstavnike u Hrvatski sabor i zbog toga nije potrebno da imaju svoju posebnu izbornu jedinicu. Zašto? Da bi mogli odgovarati za političke odluke koje u cjelini donose u ovom Hrvatskom saboru, a ne samo osobama sa dvojnim državljanstvom koji u posebnoj izbornoj jedinici njih biraju. Jer ovako kako oni su sada postavljeni zapravo su oni jednim dijelom, u jednom dijelu imaju previše ovlasti, a u drugom dijelu nemaju kome položiti pitanje odgovornosti za ono o čemu odlučuju, a nemaju u isto vrijeme posebnog prava koje bi morali imati ako već predstavljaju samo jednu kategoriju građana veta kada se povređuju prava tih kategorija građana. E vidite, vrlo je interesantno da se kod te rasprave postigla tada suglasnost između predlagatelja zakona SDP-a i tadašnje opozicije, osobito HDZ-a o potrebi da taj zakon ide u drugo čitanje i da ga se donese. Problem je bio da su protiv tog zakona u tom momentu bili neki koji danas prozivaju i potrebu donošenja ovog ugovora. Ja mislim da je došlo vrijeme da se ovo pitanje uredi, da ovaj ugovor nije loš, on se može dalje razrađivati, ali to je stvar na međunarodnim odnosima, međudržavnim odnosima između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske. Osobno ću glasati za njega, a koliko znam i Klub zastupnika SDP-a će podržati donošenje ovoga ugovora. Hvala lijepa.
Hvala. Zaključujem raspravu o ovoj točci. Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine o dvojnom državljanstvu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Sa 101 za i 3 protiv donesen predloženi Zakon.
Hvala gospodine predsjedniče, cijenjene dame i gospodo saborski zastupnici. Dozvolite mi da vas samo ukratko informiram o predmetnoj problematici koju tretira ovaj Zakon. Potpisivanjem i potvrđivanjem ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Slovenije o uređenju statusnih i drugih pravnih odnosa vezanih uz ulaganje i iskorištavanje i razgradnju nuklearne elektrane Krško ugovorne su se stranke obvezale da će u jednakim dijelovima osigurati financiranje troškova izrade i provedbe programa razgradnje nuklearne elektrane Krško i odlaganje radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva, a za što će donijeti odgovarajuće propise i koji će osigurati redovito uplaćivanje sredstava svake ugovorne strane u svoj posebni fond u iznosu predviđenom u programu razgradnje. Prema programu razgradnje u razdoblju od početka 2004. godine do naredne procjene troškova u idućoj reviziji programa razgradnje temelj za prikupljanje sredstava u fondove za razgradnju u Hrvatskoj i Sloveniji je ukupni diskontirani trošak razgradnje i odlaganja u zaokruženom iznosu od 350 milijuna eura čemu odgovara 19 jednakih anuiteta od po 28,5 milijuna eura koji će biti uplaćivani od 2004. do 2022. godine. Polovinu tog iznosa od 14,25 milijuna eura trebalo bi godišnje uplaćivati u fond na hrvatskoj strani. Radi osiguranja sredstava za financiranje razgradnje nuklearne elektrane Krško i zbrinjavanja radioaktivnog otpada istrošenog nuklearnog goriva nuklearne elektrane Krško Vlada Republike Hrvatske na sjednici održanoj 28. travnja 2006. godine donijela uredbu o načinu uplate sredstava za financiranje razgradnje i zbrinjavanje radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva nuklearne elektrane kojim je propisano da se sredstva za financiranje razgradnje i zbrinjavanje radioaktivnog otpada istrošenog goriva nuklearne elektrane uplaćuje na poseban račun državnog proračuna Republike Hrvatske do osnivanja Fonda za financiranje razgradnje i zbrinjavanje radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva nuklearne elektrane Krško i otvaranje računa fonda na koji će biti prenijeta do tada uplaćena sredstva na račun državnog proračuna Republike Hrvatske. I samo ukratko, informacija i što se ovim Zakonom predlaže. Normalno temeljni prijedlog je osnivanje Fonda za financiranje razgradnje i zbrinjavanje radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva nuklearne elektrane Krško, uređuje se njegovo ustrojstvo, djelatnost te izvori, namjena i upravljanje sredstvima fonda. Ostale temeljne naznake u ovom Zakonu definiraju na koji način se i za što se ova sredstva koriste, a to je izrada i revizija programa za razgradnju prema članku 10. i 11. međudržavnog ugovora, zatim razgradnju nuklearne elektrane Krško sukladno programu razgradnje, zbrinjavanje i odlaganje radioaktivnog otpada istrošenog nuklearnog goriva iz nuklearne elektrane sukladno programu razgradnje te pokriće troškova poslovanja fonda. Zatim se definiraju poslovi fonda u svezi prikupljanja, očuvanja i povećavanja vrijednosti sredstava za financiranje izrade revizije i provedbu programa razgradnje na način da se sredstva fonda mogu u skladu sa zakonom i statutom fonda ulagati u vrijednosne papire, depozite i druge sigurne plasmane uz uvažavanje načela sigurnosti ulaganja, raznolikosti ulaganja i održavanja tekuće odgovarajuće likvidnosti. Fondom upravlja upravni odbor od 7 članova, od kojih je jedan predsjednik, a imenuje ih Vlada Republike Hrvatske na vrijeme od 4 godine, dok poslovanja fonda vodi direktor fonda kojeg imenuje upravni odbor na temelju javnog natječaja na vrijeme također od 4 godine. Upravni odbor može na način propisan statutom odlučiti da se dio ili sva sredstva fonda mogu dati na upravljanje društvu za upravljanje investicijskim fondovima koje se bira na temelju javnog natječaja, sukladno kriterijima i mjerilima određenim zakonom, statutom fonda i posebnim pravilnikom o kriterijima i mjerilima za izbor društva. Također zakonom je kao obveznik redovite uplate sredstava na račun fonda određena Hrvatska elektroprivreda dioničarko društvo Zagreb koja će sredstva uplaćivati tromjesečno do konačnog prestanka rada Nuklearne elektrane "Krško" odnosno dok se ne ostvare planirani iznos sredstava utvrđen posljednjom revizijom programa razgradnje. Iako Zakon o fondu za financiranje razgradnje i zbrinjavanje radioaktivnog otpada istrošenog nuklearnog goriva nije predmet usklađivanja s pravnom stečevinom Europske unije, u Europskoj komisiji i u okviru pristupnih pregovora sa Europskom unijom u poglavlju energetike očekuje se da Hrvatski sabor donese i Zakon o fondu za financiranje razgradnje i zbrinjavanje radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva Nuklearne elektrane "Krško". Sljedom navedenog predlaže se donošenje ovog zakona po hitnom postupku.
Hvala lijepa državni tajniče. Žele li izvjestitelji radnih tijela uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi na redu je Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Marko Širac. Izvolite kolega!
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče, kolege i kolegice zastupnici. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržat će donošenje ovoga zakona. Ali prije toga dozvolite mi jedan mali osvrt u vezi sa izgradnjom nuklearke na vrijeme između sedamdesetih i osamdesetih godina kad je Socijalistička Republika Hrvatska i Socijalistička Republika Slovenija sporazumima i ugovorima ugovorila i dogovorila izgradnju Nuklearne elektrane "Krško". Potrudio sam se pogledati u te sporazume i ugovore. Nigdje nema obaveze Republike Hrvatske da podmiruje troškove zbrinjavanja nuklearnog otpada a pogotovo ne istrošenog nuklearnog goriva. Međutim, kao što znate Republika Slovenija je i nekoliko godina uskratila isporuku električne energije Republici Hrvatskoj odnosno potrošačima u Republici Hrvatskoj. A ugovorom iz 2002. godine o uređenju statusnih i drugih pravnih odnosa vezanih uz ulaganje, iskorištavanje, razgradnju Nuklearne elektrane "Krško" potpisane između koalicijske Vlade, odnosno Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Slovenije, a taj ugovor je, ratificirali su obje države, Republika Hrvatska preuzela je obavezu da će zajedno sa Republikom Slovenijom osigurati učinkovito rješenje za razgradnju i odlaganje radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva nastalog tijekom pogona i razgradnje Nuklearne elektrane "Krško", te da će u jednakim dijelovima osigurati financiranje troškova. Zašto sam ono prethodno istakao? Sva računica koja je izvedena programom izvedena je na narednih 19 godina. Period eksploatacije nuklearke je zaboravljen. Period kad nam nisu isporučivali električnu energiju iz nuklearne elektrane također je zaboravljen i pristalo se na zajedničko podmirenje ovih troškova. Program razgradnje Nuklearne elektrane "Krško" i odlaganje radioaktivnog otpada istrošenog nuklearnog goriva izradila je zajednička stručna skupina te je nakon međunarodne recenzije obostrano prihvaćena. Pa i mi smo Hrvatski sabor prošle godine dao načelnu suglasnost na taj program. Programom su procijenjeni budući troškovi razgradnje Nuklearne elektrane "Krško", odlaganje radioaktivnog otpada, zbrinjavanje i iskorištavanje nuklearnog goriva na približno 350 milijuna eura. Međutim, to je diskontna cijena. Taj trošak će Republiku Hrvatsku koštat najmanje 600 milijuna dolara odnosno sad možemo reći i eura. Kako je rad Nuklearne elektrane "Krško" planiran još 19 godina tj. do 2022. potrebno je da svaka država u jednakih 19 anuiteta po 14,25 milijuna eura uplati na posebni Fond za razgradnju Nuklearne elektrane "Krško". U ovom međuvremenu dok nije bio osnovat fond Vlada Republike Hrvatske uredbom je obvezala Hrvatsku elektroprivredu da podmiruje iz prodaje električne energije određeni dio sredstava koji se slijevao u naš državni proračun. Međutim ugovorom sa Republikom Slovenijom i poštivajući preuzete obaveze Vlada sad predlaže da se donese Zakon o fondu za financiranje razgradnje i zbrinjavanje radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva Nuklearne elektrane "Krško" kojim se uređuje njegovo ustrojstvo, djelatnost, izvori i namjena sredstava te upravljanje sredstvima fonda. Fond će obavljati poslove u vezi sa prikupljanjem, očuvanjem i povećanjem vrijednosti sredstava, izrade revizije i provedbe programa razgradnje na način da se sredstva fonda mogu ulagati u vrijednosne papire, depozite i druge sigurne plasmane. Zakonom je kao obveznih osiguranja uplate sredstava na račun fonda ponovo je određena Hrvatska elektroprivreda dioničko društvo Zagreb, a rok i način redovne uplate sredstava na račun fonda propisa će Vlada Republike Hrvatske. Početna sredstva za rad fonda osigurana su u državnom proračunu Republike Hrvatske sukladno Uredbi o načinu prikupljanju sredstava za financiranje razgradnje Nuklearne elektrane "Krško". Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržava donošenje ovoga zakona kako bi se evo, osigurala sredstva da se poslije 2022. godine razgradi i zbrine ta nuklearna elektrana, neiskorišteno nuklearno gorivo i naravno radioaktivni otpad koji pri tome nastaje. Hvala lijepa.
Hvala lijepa kolega Širac. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi na redu je poštovani kolega Vladimir Štengl. Izvolite, kolega.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Obveza je Republike Hrvatske financiranje razgradnje Nuklearne elektrane Krško i zbrinjavanje radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva iz te dakle Nuklearne elektrane Krško. Obveze proizlaze iz potpisanog i potvrđenog ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Slovenije. Zajednička je obveza ugovornih strana učinkovito rješenje za razgradnju te za odlaganje radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva a sve sukladno programu razgradnje. Financiranje izrade i provedba programa osiguravaju ugovorne strane u jednakim dijelovima. U svrhu toga donose se propisi koji trebaju regulirati, urediti uplaćivanje sredstava svake ugovorne strane u svoj posebni fond redovito. Fondovi isto tako trebaju svaki u jednoj polovini financirati aktivnosti oko razgradnje i odlaganja cjelokupnog radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva iz pogona i razgradnje Nuklearne elektrane Krško. Program se temelji na međunarodnim standardima i praksi na tome područje, dakle razgradnji nuklearne elektrane, odlaganju nisko i srednje radioaktivnog otpada, kraticu neću čitati, i istrošenog nuklearnog goriva ING. Po programu je da u razdoblju od početka 2004. do naredne procjene troškova prikupi 350 milijuna eura, 28,5 milijuna eura godišnje odnosno 14,25 milijuna eura svaka strana. Vlada Republike Hrvatske je donijela uredbu o načinu uplate sredstava za financiranje razgradnje i zbrinjavanje radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva Nuklearne elektrane Krško. Ovim zakonom se predlaže osnivanje fonda, uređuje se njegovo ustrojstvo, djelatnost, izvori, namjena i upravljanje sredstvima fonda. Fond ima zadaću prikupljati, čuvati i povećavati vrijednost sredstava za izradu, reviziju i provedbu programa uz mogućnost ulaganja sredstava u vrijednosne papire, depozite i druge plasmane, naravno sigurne. Fond ima upravni odbor od sedam članova a koje imenuje Vlada Republike Hrvatske. Fond ima direktora, imenuje ga upravni odbor po provedenom javnom natječaju, imenuje se na rok od četiri godine. Obveznik je redovne uplate sredstava na račun fonda Hrvatska elektroprivreda d.d. Zagreb. Ovaj zakon nije predmet usklađivanja sa pravnom stečevinom Europske unije u okviru pristupnih pregovora s Europskom unijom za poglavlje energetike ali donošenje ovoga i ovakvog zakona je itekako potrebno i očekujuće. Proces razgradnje i zbrinjavanje radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva Nuklearne elektrane Krško je nešto što je neupitno, što se mora dogoditi, dakle razgradnja. Tu jednostavno nema čekanja pa stoga sve mora biti i zakonski regulirano. Stoga podržavam donošenje ovog zakona po hitnom postupku. Hvala.
Hvala lijepa, kolega Štengl. Molim kolegu Ćosića da uzme riječ. Izvolite, kolega.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Uključite se, kolega.
Dobro. Manje-više sve je jasno, ali ipak neki odgovori na neka pitanja nedostaju. Program razgradnje izgradio je projektni tim sastavljen od stručnih organizacija iz Hrvatske i Slovenije. Da li je taj isti tim razradio i troškove razgradnje uzimajući u obzir ono razdoblje unutar kojeg nije isporučivana električna energija Republici Hrvatskoj. Nema nikakvog razloga da plaćamo troškove razgradnje za ono razdoblje koje ne pripadaju kao trošak Republici Hrvatskoj. Do sada je uplaćeno u okviru ovog fonda 29 milijuna eura s obzirom da to je obveza HEP-a. Idući tjedan će biti uplaćeno još 7,5 milijuna eura. To su značajna sredstva koja svakako zahtijevaju što je moguće žurnije donošenje ovog zakona kako bi se utemeljio ovaj fond, kako bi počeo upravljati ovim ne malim financijskim sredstvima na odgovarajući način. No, prije glasovanja u svakom slučaju bilo bi korisno dobiti i ovu informaciju da li su troškovi razgradnje pravilno kalkulirani i da li su uzeti u obzir ovi vremenski intervali kada nije bila isporučivana električna energija Republici Hrvatskoj. Hvala.
Hvala vama kolega Ćosić. Želi li državni tajnik uzeti završnu riječ? Da. Izvolite, kolega Vranković.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Ja ću samo kratko. Znači, stručni tim je sastavljen od predstavnika i Slovenije i Hrvatske, kvalitetno je razradio kao što ste rekli znači po stručnoj osnovi predmetni program. Uzeo je u obzir sve financijske veličine. Međutim, ovaj sporni period kada je bila suspregnuta isporuka električne energije Hrvatskoj predmet je arbitražnog spora, on još uvijek nije kao takav definiran, on je u tijeku. Kako će se završiti imamo podatke, mislim da je praktički prednost na strani Hrvatske. Kako će ići dalje i u kom pravcu, da li će to biti neki sporazum, dogovor ili će se čekati pravorijek arbitraže to ćemo vidjeti.
Hvala lijepa, državni tajniče. Ispravak netočnog navoda poštovani kolega Širac. Izvolite.
Gospodine državni tajniče, to nije predmet spora između Republike Hrvatske i Republike Slovenije. Predmet spora je naknada za neisporučenu električnu energiju od dana kad je Republika Hrvatska i Republika Slovenija zaključile ugovor o uređenju odnosa. Prema tome, to je predmet spora već kod međunarodnog suda u New Yorku. Međutim, ono što sam ja potakao i što potiče kolega Ćosić to je pitanje šest ili sedam godina kada Republika Hrvatska nije dobila nijedan kilovat električne energije a sada učestvuje ravnopravno u zbrinjavanju takvih teških stvari i taj trošak će Republiku Hrvatsku koštati 600 milijuna eura kroz narednih devetnaest godina. I to je diskontna cijena. Dodajte tu još cijenu kapitala pa ćete vidjeti šta je to. A u zaključenju ovog ugovora uopće se nije vodilo računa da u prethodnim ugovorima nema ni riječi oko obaveze Republike Hrvatske za zbrinjavanje, jer su Slovenci kad se išla graditi nuklearna elektrana bili sretni da dobiju lokaciju u Krškom. Bile su druge lokacije predviđene u Republici Hrvatskoj – kod Ivanić Grada, na Dunavu, na Viru itd. a to se sve zaboravilo.
Hvala lijepa kolega Širac. Zaključujem raspravu. O ovoj točci ćemo glasovati kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o Fondu za financiranje razgradnje i zbrinjavanja radioaktivnoga otpada i istrošenog nuklearnog goriva nuklearne elektrane Krško. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Sa 103 za, 2 suzdržana donesen predloženi Zakon.
Prelazimo na slijedeću točku dnevnog reda 10. Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije Vijeća Europe o sprječavanju terorizma, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 767 Prijedlog zakona je pripremila Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili poštom. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pravosuđe, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost i Odbor za europske integracije. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Riječ ima državna tajnica poštovana kolegica Snježana Bagić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Uvažene dame i gospodo zastupnici. Samo ukratko o ovom Prijedlogu zakona o potvrđivanju Konvencije Vijeća Europe o sprječavanju terorizma koja zapravo predstavlja, mada je međunarodni dokument koji mi kopiramo u naše zakonodavstvo korak dalje na putu ka sprječavanju terorizma kako na unutarnjem planu tako i u međunarodnoj suradnji. Riječ je inače o konvenciji koju je Hrvatska potpisala 2005. godine. Do sada ju je potpisalo još 32 države, a ratificiralo ju je 7 država, te su ispunjeni time uvjeti propisani tom konvencijom za njeno stupanje na snagu. Svrha konvencije se nazire već iz njezinoga naziva. Dakle, to je povećanje napora države, država stranaka u sprječavanju terorizma. Pri tome se upravo ovom konvencijo utvrđuju i kaznena djela kao što su recimo javno poticanje na izvršenje terorističkog kaznenog djela, novačenje terorista, obuka terorista i drugo koja se kroz ovu konvenciju ili kroz nacionalno zakonodavstvo smatraju kaznenim djelima terorizma ili s njime vezanim kaznenim djelima tako da konvencija govori o pojedinim kaznenim djelima. One su u našem zakonodavstvu zapravo predstavljaju pomaganje, poticanje, suučesništvo i slično. Ona inače nadopunjuje druge mnogostrane ili dvostrane ugovore koji primjerice Europsku konvenciju o izručenju, Europsku konvenciju o uzajamnoj sudskoj pomoći u kaznenim stvarima i niz drugih međunarodnih dokumenata. Dakle, predstavlja jedan nastavak napora i kroz zakonodavstvo država, ne samo zemalja članica Europske unije, nego čini mi se svih zemalja u svijetu da se i na taj način bore protiv terorizma, odnosno stvarju mehanizme koji se u praksi trebaju primjenjivati kako bi se uspješno suzbijao terorizam. U našem zakonodavstvu već imamo kazneno djelo međunarodnog terorizma propisano člankom 169. i niz drugih kaznenih djela koja su usmjerena na sprječavanje terorizma kao što su udruživanje ili činjenje kaznenog djela međunarodnog terorizma, pripremanje toga dijela i slična kaznena djela u našem zakonodavstvu. Dakle, nadamo se ratifikacijom ove konvencije i njenim postajanjem unutarnjeg zakonodavstva Republike Hrvatske time ćemo dodatno poslati jednu poruku i stvoriti još jedan dodatni mehanizam kojim ćemo se uspješno boriti protiv terorizma. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. Riječ ima kolega Tomljanović u ime Odbora za pravosuđe. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Odbor za pravosuđe Hrvatskog sabora razmotrio je na 58. sjednici održanoj 26. rujna 2007. godine Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije Vijeća Europe o sprječavanju terorizma, s konačnim prijedlogom zakona koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 30. kolovoza 2007. godine. Odbor je predmetni zakon raspravio na temelju svoje nadležnosti iz članka 73. Poslovnika Hrvatskog sabora u svojstvu matičnog radnog tijela. U uvodnom izlaganju predstavnik predlagatelja istaknuo je da će se Republika Hrvatska potvrđivanjem Konvencije Vijeća Europe o sprječavanju terorizma pridružiti zemljama koje se u okviru svog zakonodavstva nastoje uspješno suprotstaviti terorizmu. Bez rasprave Odbor za pravosuđe jednoglasno je sa 8 glasova za odlučio predložiti Hrvatskog saboru da donese Zakon o potvrđivanju Konvencije Vijeća Europe o sprječavanju terorizma.
Hvala lijepa poštovani kolega Tomljanović. U ime kluba otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a poštovani kolega Pleša. Izvolite kolega.
Hvala. Poštovani gospodine potpredsjendiče, gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. Odmah na početku klub HDZ-a naravno podržat će potvrđivanje Konvencije Vijeća Europe o sprječavanju terorizma, jer ta je konvencija sastavljena 2005. godine u Varšavi, je iste te godine, isti dan kad je bila i donesena 17. svibnja i od strane Hrvatske bila i potpisana. Do lipnja mjeseca ove godine konvenciju je ukupno potpisalo 32 države, od čega je 7 njih tu konvenciju i ratificiralo. I stoga su temeljem članka 23. konvencije ispunjene pretpostavke za stupanje na snagu navedene konvencije. Svrha konvencije je povećanje napora država u sprječavanju terorizma i njegovih negativnih učinaka na potpuno uživanje ljudskih prava posebice prava na život kako putem nacionalnih mjera, tako i putem međunarodne suradnje države stranaka te konvencije. Govoreći o terorizmu moramo ovdje spomenuti kako je terorizam kazneno djelo koje je teško spriječiti, odnosno suzbiti klasičnim načinima borbe protiv kriminala. Terorizam je dobio posebnu dimenziju nakon strašnih terorističkih napada 11. rujna 2001. godine na ciljeve u SAD-u. Premda se za sada ne mogu još uvijek sagledati sve posljedice terorističkog napada na SAD može se sa potpunom sigurnošću reći da će u povijesti 11. rujna 2001. ostati zabilježen kao prijelomni trenutak u razvoju međunarodnih odnosa. Jedna od reakcija Europske unije na terorističke napade 11. rujna svakako je i ova konvencija koju je kao što sam rekao Hrvatska potpisala 2005. godine. Za Hrvatsku kao zemlju koja nastoji postati punopravnom članicom Europske unije posebice je bitno pratiti aktivnosti Europske unije i njenih članica na području borbe protiv terorizma posebice razvoj i stvaranje efikasnog europskog kaznenog zakonodavstva. Države članice Europske unije shvatile su da same za sebe ne mogu se uspješno i efikasno nositi s prijetnjama terorizma, te su stoga odlučile stvoriti određena zajednička zakonska rješenja koja će pospješiti njihovu suradnju u borbi protiv terorizma.Potrebna je veća solidarnost među državama kako bi se razotkrilo, prokazalo, osudilo i spriječilo svako terorističko djelovanje. Terorizam je divlja i nehumana metoda koju treba u potpunosti odbaciti. Budući da terorizam ima međunarodno razgranatu mrežu potrebno je jedinstvo svih naroda kako bi se nadvladale sile mržnje i zla kako bi se izbjeglo da te sile ne zamijene pravni poredak, razborite pregovore i goleme napore za ostvarenje demokracije. Svako društvo treba ponajprije razborito proučiti uzroke terorizma. Potrebno je zakonima, odlukama, odgovarajućim sigurnosnim mjerama zaštiti život i prava nevinih osoba, legitimna prava demokratskih institucija i onemogućiti one koji ne žele ta prava poštivati. Zbog takve situacije te u cilju sprječavanja i borbe protiv terorizma na međunarodnoj razini klub HDZ-a suglasan je sa prijedlogom i potrebom potvrđivanja Konvencije. Potvrđivanjem Konvencije Republika Hrvatska iskazat će spremnost pridružiti se naporima međunarodne zajednice za sprječavanje i borbu protiv terorizma na međunarodnoj razini te osnažiti suradnju s državama strankama Konvencije u poduzimanju učinkovitih mjera radi sprječavanja terorizma. Također klub HDZ-a, zaključno, suglasan je i s time da se prijedlog donese po hitnom postupku, obzirom na prirodu postupka, potvrđivanja međunarodnih ugovora kojima država i formalno izražava spremnost da bude vezana već potpisanim međunarodnim ugovorom, kao i na činjenicu da u fazi ovog postupka ne mogu se vršiti izmjene ili dopune teksta međunarodnog ugovora. Predlažemo također da se ovaj zakon prihvati po hitnom postupku objedinjujući prvo i drugo čitanje. Zahvaljujem.
Hvala vama poštovani kolega. U ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovana kolegica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite kolegice.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Klub SDP-a također podupire ovaj Prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencija Vijeća Europe o sprječavanju terorizma, s Konačnim prijedlogom zakona. Napominjemo da je hrvatska pravna praksa oduvijek bila na tragu upravo suzbijanja terorističkih akata i to još u svojoj pravnoj povijesti još od 1970. godine uvažavajući Konvenciju o suzbijanju nezakonite otmice zrakoplova koja je potpisana u Haagu. Zatim Konvencija, to je iz 1970., zatim Konvencija o suzbijanju nezakonitih akata uperenih protiv sigurnosti civilnog zrakoplovstva koja je sklopljena u Montrealu, tzv. Montrealska konvencija. Konvencija o sprječavanju i kažnjavanju kaznenih djela protiv osoba pod međunarodnom zaštitom, te Međunarodne konvencije protiv uzimanja talaca, itd. koje se sve ovdje i u ovom dodatku Prijedloga zakona uz obrazloženje navode. Napominjem također da nije dovoljno dakle samo usvojiti ovaj Zakon o potvrđivanju Konvencije, nego da je tu i jedan čitav niz obveza koje onda Hrvatska ima da u svom kaznenom zakonodavstvu interpretira, da primijeni čitav ovaj niz obveza kojim se ovom Konvencijom Hrvatskoj nameću. Naravno da Hrvatska već ima u svom kaznenom zakonodavstvu, upravo u toj posebnoj svojoj glavi razrađen i čitav niz ovih zakona koji tretiraju ovu materiju. Međutim, također evo u ime kluba SDP-a napominjemo da je još daleke 1957. godine Udruženje za kazneno pravo, mislim da je ovo važno napomenuti, radi inače ne samo pravne problematike nego inače našeg političkog stava glede terorističkih čina. Pa je onda tako ta udruga koja su kasnije, udruga, odnosno udruženje za kazneno pravo iz 1957. godine koje je kasnije pretočeno u pojedine konvencije, a onda i u pojedine zakona mnogih zemalja, gotovo svih naprednih zemalja stala na stajalište da kaznena djela počinjena iz bilo kojeg političkog motiva kojima se stvara stanje terora ne mogu ni u kom slučaju biti tretirana kao politička kažnjiva djela nego ih treba tretirati kao što oni i jesu, stanja odnosno djela teroristički čin. Mislim da se to ponekad u našoj političkoj praksi zaboravlja gledajući o tome, polazeći od toga tko ih je učinio i prema komu su bila učinjena. Prema tome, takva kaznena djela nisu politička djela nego su djela, obična djela terora, tj. terorizma i kao takvih treba ih tretirati, a nisu oblik nekakve političke borbe, zavisno od toga tko je na vlasti, tko nije. Također iz, mi smatramo da su ovo ozbiljne stvari kojima ne treba manipulirati niti opravdavati donošenje nekih zakona strahom od nekakvih terorističkih čina. Napominjem ovdje i sada ovom prigodom u ime kluba SDP-a da smo mi donijeli Zakon o zabrani okupljanja, odnosno zabrani prosvjeda ovdje na našem Markovom trgu sve uz obrazloženje eto zbog straha od terorističkih čina. Tako je bilo obrazloženje. Napominjem također da se taj zakon nalazi pred Ustavnim sudom i čeka njegovu, njegov pravorijek na reakciju upravo kluba SDP-a. Također mi u SDP-u držimo da korijene terorizma treba sprječavati, da su to ozbiljne stvari, da se one nalaze čak i u gospodarstvu i da tu jednu razliku između bogatih i siromašnih koji smo eto i mi na tom tragu sasvim pogrešno treba suzbijati. Dakle uvažavajući ovaj prijedlog i cijeneći dakle ozbiljne namjere i ozbiljno pristupajući, dakle i ozbiljno shvaćajući ovu Konvenciju Vijeća Europe o sprječavanju terorizma u klubu SDP-a napominjemo da što prije, možda je sada već kasno za ovaj saziv ali treba prionuti i izmjenama Kaznenog zakona kako bi se ono adaptiralo i posve uvažilo Konvenciju Vijeća Europe o sprječavanju terorizma koju još jednom napominjem da klub SDP-a svesrdno podržava. Hvala.
Hvala vama poštovana kolegice. Želi li predstavnik predlagatelja uzeti završnu riječ? Ne. Zaključujem raspravu. I o ovoj točci dnevnog reda glasat ćemo kad se skupimo, uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju terorizma. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Jednoglasno sa 105 glasova za donijet predloženi zakon.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda. 11. Prijedlog Zakona o potvrđivanju Protokola o nadzoru emisija hlapljivih organskih spojeva ili njihovih prekograničnih strujanja uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. godine, s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 773. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša i Odbor za europske integracije. Želi li predstavnik predlagatelja uzeti riječ? Ne. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Prijavljenih za raspravu za sada nemamo. Želi li se netko prijaviti? Ne. Onda zaključujem raspravu i o ovoj točci dnevnog reda provesti ćemo glasovanje kada se za to steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Protokola o nadzoru emisija hlapljivih organskih spojeva ili njihovih prekograničnih strujanja uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. godine. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hlapljivih je, nije halapljivih. Hvala. Protiv? Suzdržan? Jednoglasno donijet predloženi zakon sa 105 glasova.
Prelazimo na 12. točku dnevnog reda. 12. Prijedlog zakona o potvrđivanju Protokola o nadzoru emisija dušikovih oksida ili njihovih prekograničnih strujanja uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. godine, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 774. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša i Odbor za europske integracije. Želi li predstavnik predlagatelja uzeti riječ? Ne. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prijavljenih nemamo. Želi li se netko prijaviti? Ne. Zaključujem raspravu i o ovoj točci dnevnog reda ćemo glasovati kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Protokola o nadzoru emisija dušikovih oksida ili njihovih prekograničnih strujanja uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz '79. godine. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Sa 104 donijet jednoglasno predloženi zakon.
Prijedlog zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i komisije europskih zajednica o pravilima za suradnju u svezi financijske pomoći Europske zajednice Republici Hrvatskoj u provedbi pomoći u okviru instrumenta pretpristupne pomoći (IPA), s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 778 Predlagatelj zakona je Vlada. Prijedlog akta ste primili poštom. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti zakon? Da. Riječ ima gospođa Martina Dalić, državna tajnica Središnjeg državnog ureda. Izvolite gospođo Dalić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospođe i gospodo zastupnici. Ovaj sporazum predstavlja osnovu za korištenje financijskih sredstava iz proračuna Europske unije za razdoblje 2007. do 2010. godina, a temeljem odgovarajućih odluka tijela Europske unije Hrvatskoj je već prethodno za to razdoblje iz proračuna Europske unije dodijeljena ukupna raspoloživa sredstva u iznosu od 589,9 milijuna eura i na taj način ovaj zakon i sporazum koji se njime potvrđuje stvaraju pravni okvir za korištenje toga novca. Sporazum stoga određuje tehničke, pravne i administrativni okvir u kojem će se provoditi projekti koji će se financirati iz ovih sredstava i općenito provođenje ovoga zakona u smislu realizacije projekata koji će se financirati temeljem ovih sredstava zahtijevat će i sufinanciranje iz državnog proračuna tako da će u razdoblju do 2010. godine sufinanciranje, potrebno sufinanciranje iz državnog proračuna iznositi nešto više od 1,2 milijarde kuna. Hvala lijepo.
Hvala vama poštovana gospođo Dalić. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi na redu je klub HDZ-a, poštovani kolega Vlado Jelkovac. Izvolite kolega.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, državna tajnice, kolegice i kolege. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržati će ovaj Prijedlog zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i komisije Europske zajednice vezane uz instrument pretpristupne pomoći (IPA), s Konačnim prijedlogom zakona i njegovo donošenje po hitnom postupku. Osnovni razlog tome je činjenica da su potpisivanje i stupanje na snagu ovog sporazuma preduvjeti za pokretanje provedbe mjera iz instrumenta pretpristupne pomoći IPA. Naime IPA je novi instrument Europske unije za razdoblje od 2007. do 2013. koji zamjenjuje dosadašnje programe pomoći CARDS, PHARE, ISPA, SAPARD kojih je Hrvatska bila korisnik. Općenito taj se program odnosi na pomoć u jačanju demokratskih institucija i vladavine prava, zaštitu ljudskih prava i prava manjina, jednakost spolova, reformu državne uprave, gospodarsku reformu, razvoj civilnog društva, socijalnu uključenost, mjere izgradnje povjerenja i obnovu te regionalnu i prekograničnu suradnju. Budući da Hrvatska pripada krugu država kandidatkinja te uzimajući u obzir da su pristupi i pregovori s Hrvatskom u tijeku, potporom instrumenta pretpristupne pomoći IPA također će se financirati i ubrzano usklađivanje hrvatskog zakonodavstva s pravnom stečevinom Europske unije te socijalni i gospodarski i teritorijalni razvoj uključujući ulaganje u područja koja se odnose na regionalni razvoj i razvoj ljudskih potencijala. Ovaj program otvoren je Hrvatskoj za sudjelovanje od ove 2007. pa sve do njezinog članstva u Europskoj uniji kada će ga naravno zamijeniti fondovi Europske unije namijenjeni državama članicama. Od ukupnog iznosa koji je Europska komisija namijenila za provedbu IPA programa u razdoblju do 2010. godine a to je 5 milijardi i 740 milijuna eura, Hrvatska će u navedenom razdoblju moći koristiti 589,9 milijuna eura. Taj iznos će progresivno rasti iz godine u godinu od 138,5 milijuna eura koliko je predviđeno za ovu godinu do 154,2 milijuna eura u 2010. godini. Osim što će se ovim instrumentom pretpristupne pomoći i sufinancirati veliki broj projekata te provesti reforme u brojnim područjima potrebnim za što bolju pripremljenost Hrvatske u uvjetima članstva u Europskoj uniji, ovaj program će osigurati i spremnost mjerodavnih institucija Republike Hrvatske za članstvo te će im omogućiti razvijanje institucionalne sposobnosti i što je vrlo važno, praktično iskustvo u upravljanju intervencijama sličnim onima iz fondova Europske unije čijih će Hrvatska biti korisnik nakon ulaska u članstvo. Stoga klub Hrvatske demokratske zajednice podupire Prijedlog zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma i njegovo donošenje po hitnom postupku. Hvala.
Hvala vama kolega Jelkovac. Želite li uzeti završnu riječ? Ne. Zaključujem raspravu o ovoj točci dnevnog reda. Glasovati ćemo kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Komisije europskih zajednica o pravima za suradnju u svezi financijske pomoći Europske zajednice Republici Hrvatskoj u provedbi pomoći u okviru instrumenata predpristupne pomoći. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Jednoglasno sa 104 glasa za donijet predloženi zakon.
Prelazimo na točku 14. 14. Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Europske komisije i Vlade Republike Hrvatske za program potpore zajednice na području nuklearne sigurnosti za Hrvatsku za 2006. godinu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 781 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili poštom. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun i Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša. Želi li predstavnik predlagatelja obrazložiti zakon? Da. Izvolite. Riječ ima državna tajnica, gospođa Martina Dalić.
Poštovani zastupnici ja se ispričavam na ovoj manjoj, manjem nesnalaženju u papirima. Radi se o projektu koji se financira iz projekta PHARE, iz sredstava PHARE 2006., ovo je ustvari zadnja dva projekta za koja se raspoređuju sredstva iz PHARE 2006. i njime se financiraju dva projekta, podrška Državnom zavodu za nuklearnu sigurnost, unapređenju i modernizaciji sustava za pravodobno upozoravanje te granična kontrola nuklearnih i ostalih radioaktivnih materijala sa primjenom stacionarnih portala i monitora u Republici Hrvatskoj. Financijska sredstva koja su obuhvaćena ovim sporazumom iznose 3,3 milijuna kuna od čega je doprinos Republike Hrvatske od 562 tisuće kuna. Amandman na predloženi sporazum prihvaćamo. Hvala lijepa.
Hvala. Odbori? Otvaram raspravu. Poštovani zastupnik Vladimir Štengl. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo državna tajnice, kolegice i kolege zastupnici. Okvirni sporazum između Europske Komisije i Vlade Republike Hrvatske u svezi sudjelovanja Republike Hrvatske u programu pomoći europske zajednice potpisan je ožujka 2002. godine, ratificiran je u Hrvatskom saboru u lipnju te iste 2002. godine. Dodatak C ovog sporazuma navodi ciljeve i opis financiranih programa, a to je u ovom slučaju nuklearne sigurnosti u državama kandidatkinjama za članstvo u Europskoj uniji koje su korisnici bespovratne pomoći što uključuje i znači učinkovitost nadzora, poboljšanje gospodarenja radioaktivnim otpadom te povećanje pripravnosti izvan nuklearnog postrojenja za slučaj izvanredne situacije. Ostali korisnici po ovom programu su iz našeg okruženja, ne neposrednog, ali su relativno blizu Rumunjska i Bugarska. Ovaj predloženi Zakon potvrđuje sporazum o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske Komisije za program pomoći Europske unije na području nuklearne sigurnosti u Hrvatskoj za 2006. godinu. Sredstva su namijenjena tijelima nadležnim za nuklearnu sigurnost i tijelima zaduženim za gospodarenje radioaktivnim otpadom. Ovim sporazumom financirat će se Državni zavod za nuklearnu sigurnost, za unapređenje i modernizaciju hrvatskog sustava pravodobnog upozoravanja. Podatak, činjenica da je nuklearna elektrana Krško samo oko 12 kilometara od hrvatske granice, da je Zagreb unutar polumjera od 50 kilometara u odnosu na tu nuklearnu elektranu, dakle Nuklearnu elektranu Krško dovoljno govori. Govori u prilog potrebe i nužnosti instaliranja ovakvog sustava. Nije na odmet napomenuti, spomenuti i mađarsku Nuklearnu elektranu Pakš koja je oko 90 kilometara od granice sa Republikom Hrvatskom, a oko 170 kilometara Dunavom evo od Vukovara. Uz prosječnu brzinu Dunav od oko 3 kilometra na sat u slučaju da se nešto nepredviđeno dogodi, neka nesreća stiže to Dunavom do granice za 30 sati, gotovo toliko od granice do Vukovara i evo te vode za manje od 3 dana. Uostalom iskustvo sa nesrećom u Černobilu od prije 20-tak godina, a radi se o daleko većim udaljenostima sve potvrđuje. Ovim sporazumom financirat će se i projekt granične kontrole nuklearnih i ostalih radioaktivnih materijala sa primjenom stacionarnih portalnih monitora u Hrvatskoj. Krijumčarenje radioaktivnih materijala nije samo zahvalna tema filmova i televizijskih serija, nego moguća stvarnost i sigurno je da određeni koridori presjecaju i teritorij Republike Hrvatske, odnosno da ti koridori koji presjecaju Hrvatsku nisu imuni od ovakvih pojava. Ovim projektom planira se opremanje 14 graničnih prijelaza, cestovnih, željezničkih i luka, stacionarnim portalnim monitorima za otkrivanje nuklearnih i drugih radioaktivnih materijala za osposobljavanje timova za rad sa stacionarnim portalnim monitorima, te opremanje carinika ručnim instrumentima. Korisnik projekta je Državni zavod za zaštitu od zračenja i naravno podržavam donošenje ovog Zakona. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Europske komisije i Vlade Republike Hrvatske za program potpore zajednice na području nuklearne sigurnosti za Hrvatsku za 2006. godinu. Amandman koji je podnio Odbor za zakonodavstvo predlagatelj je prihvatio. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Jednoglasno sa 104 glasa usvojen je ovaj prijedlog zakona.
Hvala gospodine predsjedniče, uvažene dame i gospodo saborski zastupnici. Dozvolite mi isto također par riječi vezano za Prijedlog Zakona o općoj sigurnosti proizvoda s Konačnim prijedlogom zakona. Ovdje se radi o sigurnosti proizvoda koje je jedno od prioritetnih pitanja kako u državama članicama Europske unije, tako i u Republici Hrvatskoj. Iz tog razloga Zakon o općoj sigurnosti proizvoda propisuje da svi proizvodi koji se stavljaju na tržište moraju biti sigurni. S druge strane potrošači trebaju raspolagati sa svim bitnim informacijama koje se odnose na sigurnost proizvoda ili usluga koje se nude na tržištima. Ovaj se Zakon primjenjuje na one proizvode na tržištu čije je područje sigurnosti nije uređeno posebnim propisom i u slučajevima kada rizici, odnosno vrste rizika koje bi proizvod mogao predstavljati u odnosu na potrošača nisu predviđeni posebnim propisom. U protivnom navedeni proizvodi ne mogu predstavljati rizik za zdravlje i sigurnost potrošača što se mora spriječiti. Kada govorimo o sigurnosti proizvoda glavna stečevina Europske unije koja se odnosi na mjere sigurnosti obuhvaća nekoliko smjernica kao što su smjernice opće sigurnosti proizvoda koje su unesene već u hrvatsko zakonodavstvo kroz važeći Zakon o općoj sigurnosti proizvoda, a koji je donesen u listopadu 2003. godine. Zatim su tu dvije smjernice koje se odnose na odgovornosti za neispravan proizvod koje su također prenesene u hrvatsko zakonodavstvo kroz Zakon o obveznim odnosima te smjernica koja se odnosi na proizvode koji zbog toga što nisu onakvima kakvi se prikazuju ugrožavaju zdravlje ili sigurnost potrošača još uvijek nije prenesena u hrvatsko zakonodavstvo, a što će biti učinjeno usvajanjem ovog Zakona. Ovom se smjernicom države članice obvezuju primijeniti mjere kojima bi se s tržišta uklonili takvi proizvodi koji predstavljaju opasne imitacije. Smjernica posebnu težinu stavlja na pravo javnosti da bude obaviještena o opasnim proizvodima te sadrži odredbe kojima se javne vlasti obvezuju omogućiti građanima pristup informacijama o postojanju opasnosti proizvoda na tržištu, opasnih proizvoda na tržištu. Donošenjem ovog Zakona neće biti dopušteno proizvoditi, uvoziti, izvoziti, oglašavati i stavljati na tržište proizvode koji se smatraju opasnim imitacijama. U proteklom razdoblju analizom važećeg Zakona o općoj sigurnosti proizvoda iz 2003. godine utvrđene su u pojedinim odredbama određene pravne praznine koje je zbog značaja sigurnosti proizvoda na tržištu bilo nužno detaljnije i sveobuhvatnije urediti. Isto tako ocijenjeno je da je područje primjene važećeg zakona uže od onoga koje obuhvaća smjernica opće sigurnosti proizvoda te da pojedini dijelovi te smjernice nisu u cijelosti preneseni u hrvatskog zakonodavstvo. Smjernica vezana za opasne imitacije također nije ugrađena u hrvatsko zakonodavstvo. Zbog toga je bilo potrebno pristupiti uređenju ovog područja kroz izmjene i dopune važećeg Zakona o općoj sigurnosti proizvoda. Ja bih istaknuo neke vrlo važne izmjene i dopune ovog zakona a koje će se pozitivno odraziti na sigurnost potrošača u Republici Hrvatskoj. Ovim zakonom razgraničit će se obveze proizvođača i distributera na način da je obveza proizvođača plasirati na tržište samo sigurne proizvode, a distributera da djeluju s dužnom pažnjom i postupaju prema primjenjivim sigurnosnim uvjetima osobito neisporučivanjem proizvoda za koje znaju ili za koje su trebali pretpostaviti da ne udovoljavaju ovim uvjetima. Također u slučaju da proizvođači ili distributeri znaju ili bi trebali znati kakvu opasnost po potrošače predstavljaju proizvodi koji su stavljeni na tržište dužni su o tome odmah izvijestiti nadležna inspekcijska tijela. Izmijenjeni su i dopunjeni kriteriji prema kojima će se proizvod smatrati sigurnim u smislu da proizvod mora biti sukladan pravilima kojima se utvrđuju zdravstveni i sigurnosni zahtjevi koje proizvod mora zadovoljavati kako bi mogao biti stavljen na tržište. S tim u svezi ministar nadležan za opću sigurnost proizvoda u suradnji sa hrvatskim nacionalnim norminim tijelom objavljivat će popis normi čijom se uporabom proizvod smatra sigurnim. U cilju stvaranja općih obveza a kako bi se na tržište stavljali samo sigurni proizvodi te osigurala dosljedna visoka razina zaštite zdravlja i sigurnosti potrošača nadležna inspekcijska tijela mogu poduzimati mjere koje su usmjerene na sve one koji na tržište stavljaju nesiguran proizvod. Isto tako važno je naglasiti da će se povrat proizvoda od potrošača poduzimati samo u krajnjem slučaju kada druge mjere nisu dostatne za sprječavanje određenih rizika bilo od strane proizvođača ili nadležnog inspekcijskog tijela. Nadalje. Kroz definiranje pojma proizvoda koji se smatraju opasnom imitacijom kao i zabranom proizvodnje, uvoza i izvoza i stavljanja na tržište takvih proizvoda pojačane su odredbe o sigurnosti proizvoda za potrošače a prije svega zaštita djece. U cilju što učinkovitijeg provođenja ovog zakona pojačana je uloga i ovlast nadležnih inspekcijskih tijela, te su isto tako povećane kazne u slučaju prekršaja. Za kraj bih želio još jednom naglasiti da će se izmjenama i dopunama Zakona o općoj sigurnosti proizvoda postići željeni cilj, a to je da se potrošači na tržištu osjećaju sigurno i zaštićeno. Stoga se predlaže da Hrvatski sabor usvoji ovaj zakon.
Hvala. Odbori? Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a, poštovana zastupnica Mirjana Brnadić. Izvolite!
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, gospodine državni tajniče. Evo, iz uvodnog izlaganja državnog tajnika čuli smo razloge zbog kojih je bilo potrebno donijeti izmjene i dopune Zakona o sigurnosti proizvoda. Isto tako smo čuli koje sve direktive reguliraju područje zaštite potrošača i zdravlja Europske unije. Pa bih se kratko osvrnula na nešto što mislim da je najbitnije istaknuti kod donošenja izmjena i dopuna ovog zakona. Direktive koje se odnose na odgovornost za neispravan proizvod već su implementirane u Zakonu o obaveznim odnosima, tako da tu nije bilo potrebno nikakvih izmjena u postojećem zakonu. Direktiva o općoj sigurnosti već je u većini implementirana u važeći Zakon o sigurnosti proizvoda iz 2003. godine, a ista direktiva posebnu pozornost daje pravu javnosti da bude obaviještena o opasnim proizvodima. To znači da nadležna tijela moraju omogućiti građanima pristup informacijama o postojanju opasnih proizvoda na tržištu. Isto tako obveza je Europske komisije upravljati sustavom brze razmjene informacija u slučaju opasnih rizika za potrošače. Zato se jednom tjedno na web. stranici potrošački poslovi odnosno consumer affairs objavljuju podaci o opasnim proizvodima i to fotografije proizvoda, trgovački naziv, zemlja podrijetla, mogući rizici i svi drugi podaci. Direktiva koja se odnosi na proizvode koji zato što nisu onakvi kakvima se prikazuju a ugrožavaju zdravlje i sigurnost potrošača implementirana je u ovom zakonu. To su te opasne imitacije. Proizvodi i usluge koje se nude na unutarnjem tržištu moraju odgovarati sigurnosnim standardima a potrošač mora biti dobro informiran o proizvodu. A ne kao što je često slučaj da povećalom moramo tražiti na deklaraciji osnovne podatke o proizvodu, da su te deklaracije sa premalo podataka da bi potrošač donio ispravnu odluku o kupnji proizvoda itd. Ovim prijedlogom izmjena i dopuna zakona razgraničavaju se i egzaktno utvrđuju obveze proizvođača i distributera. Proširena je definicija proizvođača te se sada proizvođače smatra i osoba koja je proizvod preradila. Pojačana je uloga i ovlasti nadležnih inspekcija, povećane su kazne za prekršaje, jer bez dobrih kazni nema ni dobre primjene zakona. A sve s ciljem da se na tržište stavljaju samo sigurni proizvodi i time osigura zaštita zdravlja i sigurnost potrošača, a nadasve zaštita zdravlja djece. Osim usklađivanja sa zakonodavstvom Europske unije i direktivama o općoj sigurnosti proizvoda i opasnim imitacijama ovim zakonom osigurat će se visoka razina zaštite građana i slobodan protok potrošačkih roba na unutarnjem tržištu, te će klub HDZ-a glasovati za njegovo donošenje. Hvala.
Hvala. Zastupnica Vesna Škare Ožbolt. Nema je. Gubi pravo na riječ. Zaključujem ovu točku dnevnog reda. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o općoj sigurnosti proizvoda. Amandmane koje je podnio Odbor za zakonodavstvo predlagatelj je prihvatio. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Kolega Kajin? Za, dobro. Suzdržan? Jednoglasno sa 104 glasa za prihvaćen je predloženi zakon.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Klub Hrvatske demokratske zajednice raspravljao je o izmjeni i dopuni Zakona o doplatku za djecu s konačnim prijedlogom zakona koji predstavlja usklađivanje sa zakonodavstvom Europske unije. Pozitivan stav prema obitelji i djeci duboko je ugrađen u kulturu hrvatskog stanovništva. Ova Vlada je obitelj stavila u centar političkog, kulturnog i društvenog djelovanja. Obiteljske potpore imaju kao prioritetan cilj osnaživanje obitelji u podizanju djece počevši od rodiljnog dopusta do prava na rad sa skraćenim radnim vremenom radi skrbi o djetetu, mjesečnih novčanih naknada te jednokratnih pomoći. Sjetimo se produljivanja prava na korištenje rodiljnog dopusta sa dvije na tri godine zaposlenoj ili samozaposlenoj majci koja je rodila blizance, treće i svako naredno dijete uz podizanje iznosa rodiljne naknade sa tisuću na tisuću i 600 kuna. Nezaposlenoj majci koja je rodila prvo ili drugo dijete produljeno je pravo na rodiljni dopust sa šest na dvanaest mjeseci te povećana rodiljna naknada. Nezaposlenoj majci koja je rodila blizance, treće i svako naredno dijete osigurano je pravo na rodiljni dopust uz naknadu do treće godine života djeteta od tisuću i 600 kuna. Doplatak za djecu u Republici Hrvatskoj ima značajno mjesto u sustavu potpora obitelji. siječnja 2007. stupile su na snagu izmjene i dopune Zakona o doplatku za djecu temeljem kojih je uveden pronatalitetni dodatak korisniku doplatka za treće i četvrto dijete u iznosu od 500 kuna. Zadnji podaci govore da je to pravo ostvarilo 66 tisuća 741 dijete. Omogućeno je stjecanje prava na doplatak korisnicima doplatka čiji prosječni mjesečni dohodak po članu kućanstva za prethodnu godinu iznosi 50% proračunske osnovice odnosno tisuću 663 kune i manje. Najniži iznos rodiljne naknade podignut je na iznos 50% proračunske osnovice tisuću 663 kune. Iznos jednokratne novčane pomoći za opremu novorođenog djeteta podignut je na 70% proračunske osnovice, za 2007. godinu iznosi 2 tisuće 328,20 kuna. Nakon stupanja u Europsku uniju dopunama Zakona o doplatku omogućuje se i stjecanje prava na socijalne naknade pa samo po sebi po osnovi ovog zakona, ne samo po sebi, oprostite po osnovi ovog zakona nego i po međunarodnim ugovorima i pravilima Europske unije u sustavu socijalne sigurnosti. Klub Hrvatske demokratske zajednice prihvaća prijedlog zakona na načelu socijalne osjetljivosti.
Hvala. Vesna Škare-Ožbolt. Nema je, gubi pravo na riječ. Zastupnica poštovana Ruža Lelić. Izvolite.
Hvala. Gospodine predsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo, u ovoj izmjeni Zakona o doplatku na djecu koji je ustvari usklađivanje sa pravnom stečevinom Europske unije koji će se primjenjivati kad postanemo njen član pa ja u tom pogledu nemam šta više dodati, nego bih se osvrnula općenito na dječji doplatak koji predstavlja ustvari jednu značajnu mjeru i potpomaže prirodni prirast i daje potporu obitelji i jedna je od mjera svakako nacionalne politike, ima dvojako djelovanje, i pronatalitetno ali i socijalno. Ako pođemo a tako stvarno smatramo, smatram da je obitelj temelj svakoga društva i temelj jedne nacije i da je u svakom slučaju treba podupirati i to ova Vlada doista konzistentno radi od 2004. godine pa nadalje. A da je to vrlo bitno pokazuje evo i podatak o broju živorođene djece. Recimo, u prošlom mandatu kada se krenulo odmah sa restrikcijom i jednom depopulacijskom politikom to se odmah odrazilo i na broj djece. Tako recimo evo '99. godine imali smo 45 tisuća 179 da bi 2000. odmah to palo na 43 tisuće i dalje se smanjivalo 40 tisuća i da bi završili 2003. sa 39 tisuća 668 ili 15 tisuća i 400 djece manje nego za ove tri godine. I ovakva populacijska politika kažem koju provodi ova Vlada svakako je dala odmah i prve rezultate, već od 2004., 2005. sa 42 tisuće djece. A ta pronatalitetna politika odnosno stavljanje obitelji u centar zbivanja kao osnovnog temelja društva već 2004. godine, znači izmjenom i dopunom Zakona o rodiljnom dopustu majke zaista su postignuti bitni pomaci jer su se naknade od zaposlene i samo zaposlenoj majci povisile od tisuću 600 na dvije i pol tisuće kuna što je porast oko 60%. Zatim, svakako da je bitan i promjene ovo za treće i svako drugo dijete od tisuću i 100 do tisuću i 600 a da ne govorimo da se taj porodiljni dopust ponovno vratio na tri godine što je bio u prethodnom mandatu smanjen. Zatim, isto tako nezaposlene majke a znamo kako je bitna naknada nezaposlenim majkama da je ta naknada za prvo i drugo dijete povećana sa 900 na tisuću i 600 kuna što svakako nije puno ali je povećanje od 70%. Također su postojali programi za osmero i više djece od dodjele besplatnih udžbenika, dodjele računala itd. 2005. godine ako uzmemo vidimo da su to sve ove mjere da su već dale prve rezultate, tako da dodatni rodiljni dopust do jedne godine života djeteta 2004. godine sa 16 tisuća i 673 porastao na 18 tisuća. Još veći pomak pozitivni se vidi kada je u pitanju rodiljni dopust od jedne do tri godine djetetova života gdje je sa tisuću 826 porastao na 6 tisuća 371 da bi 2007. godine to bilo i 9 tisuća i 198. Također su bitni pomaci i kad je u pitanju rodiljni dopust nezaposlenih majki gdje se taj broj već u 2005. godini više nego udvostručio. No, 2006. godine usvojena je nacionalna politika, nacionalna populacijska politika koja je zaista sveobuhvatno se dotakla svakog segmenta obitelji kada su u pitanju djeca pa od porasta naknade za novorođenče koje sada iznosi 70% prosječnog doplatka do pomaka kod ostvarivanja prava na dječji doplatak, tako da je ranijih godina to bilo 40% proračunske osnovice sada je podignuto na 50% gdje je proširen znatno broj djece koja će to koristiti i mislim da je taj broj bio, negdje da se govorilo od 40 do 50 tisuća djece koje će biti više obuhvaćeno. Također je bitan i ovaj dodatak za treće i četvrto dijete i svakako da je taj broj znatan broj djece koja to koriste 66 tisuća 741, to zaista nije za zanemariti. I sve da ne govorimo dalje o besplatnim udžbenicima u osnovnoj školu, u prvom razredu srednje škole, zatim besplatni smještaj u studentske domove, besplatni prijevoz. Ja znam koliko je prijevoz bio itekako problematičan, recimo u mojim sredinama gdje su iz nekih sela koja su graničila sa Bosnom i Hercegovinom djeca zbog nemogućnosti putovanja u školu i zbog opterećenja, zbog financijskog opterećenja išla u Brčko u školu umjesto u Županju i to je zaista godinama bio bitan problem za mnoge obitelji, i zaista su sa radošću dočekali i olakšanjem ove mjere populacijske politike što na kraju je i u državnom proračunu od milijardu i 800 tisuća kuna svakako jedan bitan pomak. Prema tome, svakako da ove sve stimulativne mjere ne mogu u potpunosti riješiti naš problem populacijske politike i naš problem starenja stanovništva gdje sad već imamo udio starih preko 16, 16,5% što svakako onda odražava se na gospodarski i svaki drugi razvoj društva i ugrožava ustvari osnovne potencijalne društva. Zato pozdravljam svake mjere koje se donose pa i ovaj zakon koji će nas uskladiti sa Europskom unijom, ali osobito pozdravljam sve ove mjere do sada populacijske politike. Zahvaljujem.
Hvala. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče. Naravno da i ja podržavam ovaj Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o doplatku za djecu s konačnim prijedlogom zakona, a kojim se zaista uvodi jedna novina da evo korisnik može biti i stranac koji ima neprekinuti odobreni stalni boravak u Republici Hrvatskoj s najmanje tri godine prije podnošenja zahtjeva ispunjava uvjete propisane ovim zakonom. I to je sigurno jedan novi krug prava koje je za pozdraviti. Međutim, ostaje temeljno pitanje dakle osim ovog prava doplatka za djecu dakle i zašto su ona tako velika, odnosno koji je krug osoba koji se njime koristi. Za napomenuti je da je to osnovno pravo djeteta i da je kao takvo upravo bilo sagledano u prošlom mandatu tako da je svako dijete moglo dobiti ovakav jedan doplatak i da su to mogle ostvariti i majke kao studentice i majke koje nisu zaposlene. Dakle, proširio se krug. Dakle, često se govori da se smanjio taj doplatak i tako. Međutim, ono što je bila temeljna, naravno da taj doplatak i nemam ništa protiv da se on i povećava. Na žalost on se slabo povećava ali ono što je temeljno važno i što se sada ovim prijedlogom zakona proširuje krug i to je ono što je svakako za pozdraviti. I to je ono što je bilo vrijedno i najvrednije dakle kad su bili napadi kad se smanjio taj doplatak, da je proširen krug osoba koje mogu imati i ostvariti taj doplatak. Međutim evo i ovom prigodom skrećem pozornost na nešto što iritira javnost i što ponekad iznenađuje možda i neke od nas da nismo svjesni da egzistira zakon, molim vas, gdje je država nemoćna da naplati obvezu i da prisili roditelja ili skrbnika koji je dužan plaćati za dijete, za vlastito dijete ili za usvojeno dijete i da od njega diže ruku kao nemoćna da to učini, a da prisiljava bake i djedove sa malom mirovinom, dakle egzistira kod nas zakon evo nedavno kada se upravo to i primijenilo na baku i djeda jer oni imaju kakvu takvu ipak mirovinu pa je onda najlakše skinuti sa mirovine nego se bakčati sa nekim tko radi neprijavljeno ili prijavljuje minimalac tako da je takav jedan doprinos ili doplatak, alimentacija nedovoljna i svakako neadekvatna. Prije svega nije ni adekvatna ne samo potrebama djeteta, nego i mogućnostima takvog jednog nesavjesnog roditelja kojim eto država ne može očito do dana danas stati na kraj. Sjetimo se onih obećanja o fondu, dakle alimentacijskom, pa onda su bila čak i osigurana na početku sredstva od Ministarstva financija ali to nekako nije profunkcioniralo. Sve u svemu velika su bila obećanja, malo se ostvarilo to. Ali važno je napomenuti to da država mora imati mehanizam i sigurno ga, nema tako slabe države da ne može stati na kraj jednom nesavjesnom roditelju. Ali očito da je to prepreka i dan danas i da bake i djedovi po našem pozitivnom zakonodavstvu plaćaju molim vas umjesto takvih roditelja, odnosno umjesto vlastite nesavjesne djece. Zato evo, iako možda ovo nije direktno vezano za raspravu o ovom Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doplatku za djecu, ali svakako glede ustavnog ovog načela na koji se i poziva sam predlagatelj kako su obitelj, kako je majčinstvo od posebne pažnje Republike Hrvatske dakle naše države i kroz Ustav koji se kasnije razrađuje kroz zakone. Ali meni se čini da bi trebalo imati manje dakle glorifikacije, manje mistifikacije same žene i obitelji, a više konkretnih čina, više konkretnih akata što i na kraju krajeva čemu država i njezini mehanizmi služe. Naravno da je lijepo da država, da vlast pokazuje suosjećanje ali od nje se prije svega traži djelovanje. Evo podržavajući ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doplatku za djecu apeliram da pod hitno treba suspendirati, izmijeniti Obiteljski zakon koji su baka i djedovi pozvani dakle da uzdržavaju svoje unuke jer ne mogu uzdržavati ni sami sebe. Hvala lijepa.
Hvala. Završni osvrt državni tajnik Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti Stjepan Adanić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo. U vezi ovog predmeta koji je sada pred nama, znači Zakona o doplati na djecu, izmjene i dopune moram reći da je doplatak na djecu kako u Republici Hrvatskoj tako i državama članicama Europske unije imaju značajno mjesto u sustavu potpora obitelji, pa bi ga kao takvog mogli nazvati i općim pravom koji se ostvaruje prema nacionalnim propisima i propisima Europske unije u koordinaciji sustava socijalne sigurnosti. Treba naglasiti da će Republika Hrvatska od dana stupanja u punopravno članstvo Europske unije biti u obvezi koordinirati sve sustave socijalne sigurnosti među koje spadaju i obiteljska davanja regulirana u Republici Hrvatskoj Zakonom o doplatku na djecu. Pa je slijedom navedenog a u svrhu olakšane provedbe pravila Europske unije o koordinaciji sustava i socijalne sigurnosti u tom području potrebno izvršiti određene prilagodbe Zakona o doplatku na djecu. Ova se koordinacija odnosi na primjedbu uredba Europske ekonomske zajednice broj 1408/71 Vijeća od 14. lipnja '71. godine o primjeni sustava socijalne sigurnosti na zaposlene osobe i njihove obitelji koje se kreću unutar zajednice, uredbi Vijeća Europske ekonomske zajednice od broj 574/72 od 21. ožujka '72. godine kojom se utvrđuje postupak provedbe uredbe Europske ekonomske zajednice broj 1408/1 o primjeni sustava socijalne sigurnosti za zaposlene osobe i njihove obitelji koje se kreću unutar zajednice i uredbe Europske zajednice broj 883/2004 godinu Europskog parlamenta i Vijeća od 29. lipnja 2004. godine o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti tekst koji se odnosi na europski gospodarski prostor i Švicarsku. Prema našim procjenama za očekivati je da će u odnosu na 230 000 postojećih korisnika doplatka na djecu taj broj porasti za 4 do 5% u prvoj godini primjene ovog zakona u što su uključeni i strani državljani korisnici doplatka za djecu po važećem Zakona o doplatku za djecu. Uzmemo li u obzir da će u prvoj godini po pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji zahtjev za doplatak ostvariti oko 9 i pol do 10 000 novih korisnika za procjenu je da će svaki od ovih korisnika ostvariti pravo na doplatak za prosječno dvoje djece isto kao i hrvatski građani, odnosno hrvatski državljani što znači 19 do 20 000 djece a što uz postojeći prosječni iznos doplatka od 357 kuna mjesečno iznosi 83 milijuna kuna godišnje. Dakle, zakon stupa na snagu, pristupa danom pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji, a za njegovu provedbu po pristupanju Europskoj uniji u državnom proračunu potrebno je osigurati dodatnih 83 milijuna kuna, što smo mi i predvidjeli u projekciji pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji. Gospodine predsjedniče, dame i gospodo hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doplatku na djecu. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo i zastupnica Milanka Opačić. Državni tajnik, Stjepan Adanić. Amandman Odbora za zakonodavstvo.
Poštovani gospodine predsjedniče, amandman Odbora za zakonodavstvo Vlada Republike Hrvatske prihvaća.
Hvala. Postaje sastavni dio zakona. Amandman zastupnice Milanke Opačić.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo amandman gospođe Milanke Opačić Vlada ne prihvaća.
Obrazloženje.
Obrazloženje je sljedeće. Znači predmet izmjena i dopuna ovoga Zakona je usklađenje sa pravnim stečevinama Europske unije, odnosno stvaranje pravnih pretpostavki temeljem kojih po prijemu Republike Hrvatske u punopravno članstvo Europske unije ukidaju se administrativne i pravne zapreke za ostvarivanje odgovarajućih prava, pa tako i pravo na doplatu za djecu svim građanima državama članica Europske unije. Ova obveza proizlazi iz članka 47. Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanje Republike Hrvatske Europskoj uniji i odgovarajućih odredbi Europske unije koje se odnose na koordinaciji sustava sigurnosti u području i slobodu kretanja radnika. Predložena dopuna članka 8. stavka 2. Zakona o doplatku na djecu predmet je usklađenja sa hrvatskim zakonodavstvom i Nacionalnom populacijskom politikom koja je u planu za 2008. godinu. Tom prigodom bit će uzet u obzir i predloženi amandman. U protivnom …
Dobro. Hvala.
… ovim amandmanom rješava se samo dio otvorenih pitanja nastalih od usvajanja Zakona o doplatku na djecu 2001. godine, a vezano za usvajanje Obiteljskog zakona iz 2003. godine, njihovih izmjena i dopuna.
Dobro.
Kao i potreba usklađenja sa novousvojen Zakonom o strancima.
Hvala. Zastupnice nema. Trebamo glasovati. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona. Molim tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Sa 102 glasa za, jednoglasno usvojen je predloženi zakon zajedno sa prihvaćenim amandmanom. Prelazimo na sljedeću točku. 17. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o predškolskom odgoju i naobrazbi, s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 755. Predlagatelj je Vlada. Raspravu su proveli odbori za zakonodavstvo i europske integracije. Predstavnik predlagatelja, državni tajnik Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa Nevio Šetić će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite državni tajniče.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici. Dopustite da ukratko obrazložim Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o predškolskom odgoju i naobrazbi s Konačnim prijedlogom Zakona. Riječ je o sljedećim pitanjima koji se trebaju urediti ovim zakonom. Naime, ovim se Zakonom uređuju sljedeća pitanja, omogućavanje osnivanja dječjeg vrtića u Republici Hrvatskoj i stranim fizičkim i pravnim osobama. Isto tako ovim se zakonom usklađuje zakon sa Zakonom o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi. Zatim uvodi se pojam: "djeca s posebnim potrebama" kao zajedničkog naziva za djecu sa teškoćama u razvoju i darovitu djecu. Zatim briše se odredba prema kojoj osnivač akta dječjeg vrtića sadrži podatke o imenu ravnatelja dječjeg vrtića. Zatim usklađuje se odredba o tome tko može raditi u dječjem vrtiću s odredbama Zakona o osnovnom školstvu i Zakona o srednjem školstvu. Isto tako izmjenjuje se odredba kojom se propisan broj članova upravnog vijeća dječjeg vrtića. Zatim uređuje se način propisivanja normativa opreme u dječjem vrtiću. Isto tako usklađuje se odredba o odgojiteljima u dječjim vrtićima s odredbom koja propisuje da se predškolski odgoj organizira i provodi za djecu od navršene 6 mjeseci života do polaska u osnovnu školu. Zatim usklađuje se odredba zakona vezana za promjenu naziva ministarstva i ministra nadležnog za predškolski odgoj i obrazovanje. Isto tako usklađuje se odredba zakona vezana za promjenu naziva ministarstva te ministra nadležnog za zdravstvo, rad i socijalnu skrb. Zatim, terminološko usklađenje odredbi zakona sa odredbama Ustava Republike Hrvatske, Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina, Zakona o socijalnoj skrbi, Zakona o doplatku za djecu, Zakona o radu i Zakona o rodiljama, dopustu majki koje obavljaju samostalnu djelatnost i nezaposlenih majki. I na kraju, gospođe i gospodo želim reći da imam ovdje ispred sebe amandman Odbora za zakonodavstvo koji nomotehnički uređuje, intervenira u rješenja ovog zakona. Pa mogu izjaviti da prihvaćamo amandman na članak 13. koji se mijenja i glasi, u svim odredbama Zakona o predškolskom odgoju i naobrazbi "Narodne novine" 10/97. riječi: "Ministarstva rada i socijalne skrbi, jedinice lokalne uprave i samouprave, pripadnika etničkih nacionalnih zajednica ili manjina, Ministarstvo zdravstva, ministar zdravstva", itd. prihvaćamo jer je to nomotehničko uređenje i mislimo da je ovo adekvatno rješenje. Evo, zahvaljujem na pažnji. Pa kasnije ću se osvrnuti ako bude vaših primjedbi.
Hvala. Odbori? Ništa. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a, poštovana zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Evo Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice razmotrio je Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o predškolskom odgoju s Konačnim prijedlogom ovog Zakona na početku moram reći da će prihvatiti predložene promjene ovoga Zakona. Zašto? Predškolski odgoj obuhvaća program odgoja i obrazovanja, zdravstvene zaštite, prehrane i socijalne skrbi koji se ostvaruju u dječjim vrtićima sukladno sadašnjem zakonu iz 1997. godine. Djelatnost ustanova dječjih vrtića je briga o djeci predškolske dobi od navršenih 6 mjeseci života do polaska u školu, a polazi od prava djeteta na različite sadržaje i aktivnosti kroz različite oblike njege, odgoja i zaštite djece, a ostvaruje se u skladu sa programskim usmjerenjem koje propisuje Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa. Povezujući obiteljski i izvanobiteljski odgoj ostvaruju se i mogućnost optimalnog razvoja individualnih mogućnosti svakog djeteta upravo u dječjim vrtićima. Zato je predškolski odgoj itekako važan segment u razvoju obrazovanja djeteta. Predškolski odgoj nije obvezan, ali je značajan segment za svako dijete. I oni koji nisu obuhvaćeni programom u dječjem vrtiću pohađaju program predškole ili kako u javnosti među ljudima najčešće se naziva tzv. "male škole" prije početka polaska u školu. Ovakav program traje od 70 do 150 sati. Cilj programa predškole je prije svega socijalizacija i integracija djece u društvo, u zajednicu. Kroz program predškolskog odgoja i obrazovanja dopunjava se obiteljski odgoj, a djeca uče radeći i surađujući jer se na taj način osigurava i potpuna motivacija djeteta za obrazovanje. Hrvatska Vlada je već u svom planu razvoja sustava odgoja i obrazovanja od 20005. do 2010. zacrtala ciljeve razvoja odgoja i obrazovanja od predškolske dobi do visokog obrazovanja. Učinjeni su značajni pomaci kako bi se dostignuli ciljevi, tj. posebna pozornost posvećuje se upravo uključivanju djece predškolske dobi u predškolske ustanove naročito onih iz socijalnih i ekonomski ugroženih obitelji. Već sada je u programima u dječjim vrtićima obuhvaćeno veći broj djece. Sadašnjih 43% koliko je u ovom trenutku uključeno u Hrvatskoj ima cilj do 2010. povećati se na 60%, a onih koji polaze predškolu daleko je veći broj, u ovom trenutku čak 96% djece prije škole obuhvaćeno je ovim programom, a cilj je postignuće na 98%. Trenutno je 594 dječja vrtića i veseli svakim danom povećanje i otvaranje novih dječjih vrtića. U posljednjih godinu dana čak 15 novih vrtića je otvoreno na području Sisačko-moslavačke, Brodsko-posavske i Karlovačke županije. Predložene izmjene i dopune zakona omogućit će i mogućnost da osim domaćim fizičkim i pravnim osobama omogući se osnivanje dječjih vrtića i stranim fizičkim i pravnim osobama, što je u skladu sa Nacionalnim programom Republike Hrvatske za pristupanje Europskoj uniji. Isto tako znamo da primjenom Zakona o lokalnoj i područnoj samoupravi koji je propisao da su gradovi i općine jedinice lokalne samouprave, a županije kao jedinice regionalne samouprave mogu biti osnivači dječjih vrtića, potrebno je dakle izmijeniti izmjenom ovih zakona i neke pojmove pa bih rekla da ovaj zakon se bavio i nekim tehničkim terminološkim pitanjima i usklađivanjima sa postojećim spomenutim zakonima. Evo mislim da bi na kraju sve ovo što je predloženo i za poboljšanje rada u dječjim vrtićima, naročito tamo gdje su osnivači gradovi, općine koji naročito posvećuju pozornost ovim skupinama djece, dakle djece predškolskog uzrasta, da je dobro što je i izmijenjen članak koji govori o broju članova upravnih vijeća pa da je to i zbog praktičnosti dobro što se je taj broj povećao sa 5 do 7 zavisno od pretpostavljam veličine dječjeg vrtića. I što je isto tako sukladno Zakonu o osnovnom i srednjem školstvu gdje se točno navodi u posljednjim izmjenama koje to osobe ne mogu biti odgojitelji, odnosno stručni suradnici. Tako je sada po ovom novom prijedlogu i u ovom zakonu u izmjenama i dopunama Zakona o predškolskom odgoju, također utvrđeno sukladno Zakonu o osnovnom i srednjem školstvu, koje to osobe ne mogu obavljati poslove odgajatelja u dječjem vrtiću ili stručnog suradnika. Tako je u sadašnjem zakonu u članku 22. propisano da ministar određuje sukladno državnom pedagoškom standardu predškolskog odgoja i naobrazbe, veličinu dječjeg vrtića ovisno o broju odgojnih skupina, broju djece u odgojnim skupinama, dobi djece u pojedinim odgojnim skupinama, veličini prostora, normative neposrednog rada odgajatelja, a nije bilo propisano da određuje i normative opreme člankom 6. predloženih ovih izmjena koje su pred nama, izmijenjeno je i ovo rješenje i povjereno je pitanje opet toga da ministar određuje i pitanje opreme i didaktičkih sredstava u dječjim vrtićima, dakle da točno propisuje koju to opremu mora sadržavati svaki dječji vrtić. Odlukom ministra podsjetiti ću sve nas, iz rujna 2006. godine osnovano je i Vijeće za pedagoški standard, između ostalog za predškolsko, osnovnoškolsko i srednješkolski sustav odgoja i obrazovanja što isto tako uključuje u budućnosti prostorno arhitektonski, zdravstveno-higijenskih, didaktičko-metodički, tehničko-informatičkih pretpostavki za odvijanje redovnog programa obrazovanja i odgoja pa čak i u dječjim vrtićima. Budući da je državni pedagoški standard u ovom trenutku u procesu donošenja. On se nalazi i moguće ga je vidjeti na stranicama ministarstva, barem prijedlog tog pedagoškog standarda. O njemu već uvelike raspravljaju i partneri kolektivni, socijalni partneri, sindikati. Nadamo se da će nakon dugo godina napokon biti i donesen i omogućiti istu dostupnost u vrtićima velikog broja djece i to upravo one najmanje od 6 mjeseci do polaska u školu i da će se ostvariti zadaće koju je postavila u planu razvoja ova Vlada, a to je prije svega unapređivanje življenja djeteta prema svim novim modernim spoznajama teorije i prakse predškolskog odgoja. Dakle Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržava Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o predškolskom odgoju, s Konačnim ovim prijedlogom zakona, ovakav kakav je upućen u proceduru.
Hvala. Zastupnica Vesna Škare Ožbolt. Nema je. Gubi pravo na riječ. Želi li državni tajnik Nevio Šetić završni osvrt? Izvolite.
Evo želim zahvaliti na ovoj raspravi i još jednom samo spomenuti da je ovim sporazumom, odnosno da se usklađuje zakon koji naše zakonodavstvo usklađuje sa zakonom europske unije i s time osuvremenjava svoje zakonodavstvo. Evo, hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o predškolskom odgoju i naobrazbi. Amandmani koje je podnio Odbor za zakonodavstvo predlagatelj je prihvatio. Dajem na glasovanje ovaj Zakon. Molim tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Jednoglasno sa 102 glasa donesen je predloženi zakon zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice i kolege zastupnici. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržava Prijedlog donošenja Zakona o plovidbi i lukama unutarnjih voda. Nema nikakve sumnje da je plovidba unutarnjim vodama kao i lučka djelatnost u lukama unutarnjih voda od izuzetnog gospodarskog značenja za Republiku Hrvatsku. 804 kilometra plovnih putova većinom međunarodnih plovnih putova od toga na Dunav kao najznačajniji otpada 137 kilometara, dovoljno govori tome u prilog i potpuno potvrđuje ono da je prst u vodi pa bila to i rijeka, veza sa cijelim svijetom. Sustav europskih vodnih putova je izuzetno razgranat, povezan poglavito zaslugom kanala Rajna-Majna-Dunav. Danas više nije nikakvo čudo na Dunavu vidjeti brod sa recimo nizozemskom ili švicarskom zastavom, pa vjerovali ili ne, i panamskom. Kako je došao, drugo je pitanje. Prednosti riječnog transporta su velike i po niskoj cijeni, jedina mu je konkurencija cjevovodni transport, naravno za robe koje tome odgovaraju, dakle postoje određena ograničenja. Položaj hrvatskih riječnih luka prvenstveno Vukovara i Osijeka je gotovo idealan na karti Europe pa i ono što je na neki način limitiralo rad tih luka, polako se gubi. Naime efekt globalnog zatopljenja i njegov kako nas klimatolozi uvjeravaju, daljnji progres, uvjetuju manjak ili potpuno odsustvo leda u zimskim mjesecima što onda omogućava cjelogodišnje prometovanje. Kada je Dunav u pitanju, niti vodostaj nije ograničavajući faktor. Potrebno je napomenuti i to da je rat i nesigurne 90-te godine učinio svoje. Promet je na Dunavu gotovo zamro, ali se poslije 2000. godine počeo vraćati, što zorno pokazuju podaci o prometu recimo luke Vukovar od 44 tisuće tona u 2000. godini do 925 i 500 tona u 2006. godini. No povećani i stalno rastući promet nosi jednu opasnost kada je u pitanju zaštita voda, vodotoka od zagađenja bilo da su u pitanju plovila ili lučka postrojenja. Gotovo idealan položaj hrvatskih riječnih luka, prvenstveno na Dunavu i Dravi, a izgradnjom višenamjenskog kanala Dunav-Sava i luka na Savi u odnosu na europske unutarnje plovne putove otvara toj djelatnosti neslućene mogućnosti. Većina podunavskih država su i članice Europske unije, Republika Hrvatska je na pragu ulaska u članstvo iste što dodatno obvezuje da se pitanje plovidbe i pitanje luka unutarnjih voda riješi zakonski na najbolji mogući način. Prilagođeno pravnoj stečevini Europske unije potrebama usklađivanja sa nekim međunarodno priznatim obvezama i praksom, a sve u cilju snažnijeg gospodarskog razvoja Republike Hrvatske. To je posebno naglašeno u članku 2. ovog Zakona koji kaže razvitak riječnog prometa, vodni putovi i luke unutarnjih voda od gospodarskog su interesa za Republiku Hrvatsku i imaju njezinu osobitu zaštitu te u članku 3. da strategiju razvitka riječnog prometa Republike Hrvatske donosi Hrvatski sabor. Drugi dio predloženog zakona rješava pitanje sigurnosti plovidbe, odnosno uvjeta i mjera kojima moraju udovoljavati plovila, posade na plovilima, vodni putovi i luke. Ovdje svakako treba istaći članak 12. u kome se navodi zabranjeno je s plovila izbacivati, izlijevati ili ispuštati otpad, predmete ili tvari koje mogu ugroziti sigurnost plovidbe, živote i zdravlje ljudi ili onečistiti okoliš. Naime, povremeno se mogu pročitati ili čuti vijesti o naftnoj mrlji obično nepoznatog porijekla primijećeno na plovnom putu. Nekada do izlijevanja dođe slučajno, obično nemarom dogodi se prvenstveno u lukama, pristaništima, međutim neki brodari znaju ispuštati otpadno ulje negdje na vodnom putu, možda pod okriljem noći, na putu uzvodno obično je to sve da bi se krivac tražio na krivom, odnosno drugom mjestu. Istina te pojave se sve rjeđe događaju, ali se događaju. Detaljno je dalje riješeno sve što se odnosi na državnu pripadnost, identifikaciju, upis i brisanje plovila. U članku 76. stoji plovilo koje je steklo hrvatsku državnu pripadnost ima pravo i obvezu vijati zastavu Republike Hrvatske uz naglasak da tu obvezu imaju i čamci ako plove na unutarnjim vodama koje su razvrstane kao međunarodne ili međudržavne. Kada su u pitanju vodni putovi, luke i pristaništa definiranje njihovog statusa, upravljanje, novost uz već postojeće lučke uprave i agenciju je uspostavljanje riječnih sigurnosti, servisa te osnivanje nacionalne i S središnjice. Agencija za plovne putove unutarnjih voda preimenuje se u Agenciju za vodne putove uz lučku upravu za obavljanje javne službe kada su u pitanju vodni putovi. Pitanje obavljanja i ugovaranja prijevoza rješava se na način da se liberalizira tržište prijevoza unutarnjim vodnim putovima, uspostavom načela slobodnog ugovaranja prijevoza uključujući i prijevoz plovilima između luka na području Republike Hrvatske, ali od dana pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji. U pitanju usklađivanja sa uredbom, odnosno aktima Europske unije i ono u konačnici ima još jednu prednost. Činjenica je naime da je stanje plovnog parka brodara, riječnih brodara sve samo ne zadovoljavajuće i u dobrom broju na sigurnom putu prema rezalištima. Cijeli ili gotovo cijeli vozni park je poprilično star. Za obnovu treba i vremena i sredstava, a tereti naravno neće čekati i ne smije ih se gubiti, jer se teško vraćaju kada su u pitanju određene luke. Ili nekih vrsta plovila u Republici Hrvatskoj gotovo da i nema, recimo putničkih pa i onih manjih turističkih za recimo razgledanja. Zakon rješava i pitanje plovidbenih nesreća, sudara plovila, vađenje potonulih stvari. Zakon isto tako uvodi naziv lučka kapetanija umjesto dosadašnjeg kapetanija pristaništa uz definiranje njihove nadležnosti uključujući i inspekcijskih nadzor. Ovaj Zakon o plovidbi i lukama unutarnjih voda je jedinstven za ovu djelatnost što je u svakom slučaju velika prednost i izazov svima koji se u cijelom sustavu nalaze pa i kao poticaj stranih ulaganja. Za obavljanje lučkih djelatnosti ukida se koncesija, a uvodi odobrenje što sprečava mogućnost fiksiranja stanja na više godina, a to fiksiranje inače sprečava mogućnost brzog i bržeg razvoja. Ovaj Zakon usklađuje propise sa pravnom stečevinom Europske unije, objedinjuje propise sigurnosti plovidbe jedinstvenim zakonom, jamči razvitak vodnih putova i luka unutarnjih voda. I još nešto. Potiče razvoj te itekako značajne gospodarske grane, potiče i školovanje za zvanja i zanimanja vezana za ovu djelatnost jer su ona evidentno deficitarna. Stoga će klub Hrvatske demokratske zajednice podržati donošenje ovog Zakona. Hvala.
Hvala. Klub zastupnika SDP-a, poštovani zastupnik Mato Gavran. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče, poštovani kolegice i kolege. Pred nama je zakon kojim usklađujemo naše zakonodavstvo sa pravnim stečevinama, jedan rekao bih vrlo bitan zakon i žao mi je što evo večeras nema nikog od predstavnika Vlade, očito je i njih iznenadila ova brzina sa kojim tempom rješavamo sve ove zakonske prijedloge. I klub SDP-a bez obzira na tu činjenicu će prihvatiti ovaj Zakon, držimo da on dobro uređuje područja o kojima je riječ, na koncu usklađenje je ovih dvaju dosadašnjih zakona pa na jednom mjestu kad imamo obuhvaćenu ovu vrlo bitnu problematiku sigurno je da će biti olakšano svima onima koji će po istima postupati. Neupitno je da je Republika Hrvatska bogata vodama, našim rijekama, ali i plovnim putovima sa vrlo bogatom tradicijom plovidbe. Mnogi naši lađari, ja ću reći za Davorce koji su poznati diljem Europe, poznati su i cijenjeni i rado viđeni u mnogim brodarskim tvrtkama, a slobodno se može reći da ovih 804 kilometra plovnih puteva na unutarnjim vodama su za njih iznimno dobro poznati i da za njih u biti nema nepoznanica kao i na mnogim drugim rijekama diljem Europe. Na žalost, unatoč činjenici da je riječni promet iznimno konkurentan i ekonomski neupitno najisplativiji i da se danas sigurno može doploviti do mnogih europskih destinacija od kao što je već rečeno ovdje od Amsterdama, Roterdama, Duisburga pa do mnogih drugih, mi ga u Republici Hrvatskoj malo koristimo iz jednostavnog razloga što je na žalost tereta koji se prevozi jako malo, a ta činjenica s druge strane najbolje oslikava i stanje našeg gospodarstva, njegovu ekonomsku moć. To je najbolje vidljivo i u tablici na stranici 2. u kojem jedino dvije luke koje su sjevernije dakle rijeka u Osijeku na rijeci Dravi koja je gotovo uduplala količinu prevezenog prometa u odnosu na 2000. godinu sa 264 tisuće tona na 464 tisuće. I Vukovar koji je zbog poznatih problema, zbog rata, zbog onemogućavanja neplovnosti i svega ostaloga sa 44 tisuće tona u 2000. godini došao do gotovo tisuću tona odnosno milijun tona vjerojatno u ovoj godini. I to je ono što ohrabruje. Međutim, zabrinjava da ostale dvije luke koje se nalaze na rijeci Savi a to je Sisak i Slavonski Brod ne samo da stagniraju već rekao bih i propadaju. I to je znak što nam je činiti. Nikakav kanal Dunav-Sava, nikakav zahvat u tom smislu neće poboljšati količinu prevezene robe ukoliko svi zajedno, bez obzira koja Vlada bila i čija Vlada bila ne učinimo ogromne napore kako bismo i ovaj dio Republike Hrvatske dodatno razvili. Dakle, neupitno je da moramo učiniti ogromne napore a ne kako je pisac u obrazloženju ovoga zakona rekao dodatne napore u smjeru jačanja unutarnje plovidbe u cjelini. Ovaj zakon objedinjuje rekao bih prethodna dva zakona i u dobrom smislu rješava bitne postavke od kvalitetnog planiranja, od obaveze donošenja strategije razvitka riječnog prometa, od sigurnosti plovidbe, od vrlo jasnih pravila kojih se moraju pridržavati svi koji se koriste unutarnjih vodama i lukama. Jasno govori i o upravljanju, vrlo precizno postavlja hijerarhiju, što dosada nažalost nije bio slučaj. Riječ je o sadašnjim lučkim kapetanijama, o Agencijama za vodne puteve i riječ je o lučkim upravama. I tu nemamo ozbiljnijih zamjerki. No, ono što mislimo da ovaj zakon dobro ne uređuje, a u provedbi bi mogli nastupiti nesuglasice pa izazvati poprilične probleme je nedorečenost zakona kad je u pitanju i ovaj još jedan dodatni vrlo bitan segment, pa mi je iz tog razloga žao što nema predstavnika Vlade. To je pitanje odnosa sa Hrvatskim vodama. Naime, od članka 103. pa do 107. u glavi koja govori o vodnim putevima, lukama i pristaništima jasno je rečeno što za tko odgovara. Međutim i navedeno da se strategija razvitka riječnog prometa Republike Hrvatske koju donosi Vlada mora raščlaniti da tako kažem na srednjoročni plan razvitka vodnih puteva i luka unutarnjih voda sa jasnim planiranim troškovima i predloženim načinom financiranja i to za razdoblje od pet do deset godina. A ti planovi se međusobno usklađuju sa planovima Hrvatskih voda odnosno onih institucija koje upravljaju vodnim područjima. Gdje je problem? Prije svega nije jasno tko odgovara za eksploataciju šljunka i pijeska jer je očito to najveći problem sa kojim smo suočeni bar mi na rijeci Savi. Gotovo identičan problem na Dravi. Možda manje izražen na Dunavu zbog poznatih razloga, zbog širine pa se te količine koje se izvode možda i ne primjećuju toliko na vodnom licu. Ali kad je u pitanju rijeka Sava, naročito mi u današnjem trenutku imamo gotovo slapove na pojedinim dionicama rijeke Save. I to naročito na nizvodnom dijelu zbog pretjerane eksploatacije šljunka i pijeska tamo gdje je to bogatstvo izraženo. Pa tako na nizvodnom dijelu od Slavonskog Šamca dakle negdje na pola puta između Županje i Slavonskog Šamca. Imamo evidentan pad vodnog lica za metar i 13, a prosječno je na uzvodnom dijelu gotovo 70 centimetara. Što to znači? Da je otprilike u tom opsegu ili u toj mjeri smanjen i nivo podzemnih voda u zaobalju. A to se opet reflektira i na poljoprivredu i na sve ostalo što je svima nama iznimno poznato. Dakle, ukoliko se i da li u ovom ili u Zakonu o vodama za koji očekujemo da će i on pretrpjeti promjene i usuglašavanja sa i ovim zakonom ali i nizom drugih. Ukoliko se ne uredi taj međuodnos usuđujem se u ime kluba reći da je Sava žrtvena rijeka odnosno da će u daljnjem tijeku eksploatacije naročito s obzirom na kapacitete koji su bar nama vidljivi na desnoj obali rijeke Save sve veći broj bagera i refulera i svih ostalih uređaja da tako velim koji se pripremaju za žestoku eksploataciju Sava biti i dodatno devastirana i sve će biti samo ne pripravna za sigurnu i dugotrajnu plovidbu kako je to već samom nomenklaturom u okviru kategorizacije plovnog puta rečeno. Naravno držim da je hitno potrebno napraviti još jedan iskorak a to je Savu tretirati kao jedinstvenu rijeku. I putem Savske komisije ali i međudržavnim sporazumom što hitnije urediti ove odnose, inače članak 109. koji je u ingerenciji Agenciji za vodne puteve dao održavanje dubine plovnog puta i sigurnost odnosno obilježavanje vodnog puta neće biti moguće riješiti. Ovdje se javlja još jedan dodatan dualizam, a to je odnos između Hrvatskih voda koje su temeljem Zakona o vodama nadležne za eksploataciju šljunka i pijeska odnosno izdavanje koncesija koncesionarima, oni bi temeljem postojećeg zakonskog propisa trebali vršiti eksploataciju na području između plovnog puta do obale. A Agencija za plovne puteve kako to ovdje kaže u članku 109. za plovni put. Nije najjasnije kako će taj problem biti riješen. Pa evo, jedna sugestija ako već nije riješena ovim zakonom da se svakako riješi bilo izmjenama Zakona o vodama ili novim zakonom ali to sigurno ostaje onima koji će iza nas doći u idućem mandatu. Postoji još nekoliko dvojbi kod nas u klubu SDP-a. Nije jasno što je pisac u obrazloženju ovoga zakona htio reći kad kaže, citiram, "Sustav koncesija u lukama unutarnjih voda pokazao se kao neučinkovit u uvjetima suvremenog dinamičnog poslovanja i fiksiranje gospodarskih odnosa deset do trideset godina što se postiže koncesijama predstavlja kočnicu u iznimno brzom razvoju gospodarskih odnosa i promjeni vrste i količine tereta koje su uobičajene u današnje vrijeme.". Dodatno, kako unutarnju plovidbu u Republici Hrvatskoj očekuju velike promjene o kojima možemo diskutirati, koje će bitno promijeniti status ove prometne grane i funkciju pojedinih luka, izgradnja kanala Dunav-Sava, poboljšanje plovnosti Save, izgradnja … [[Govornik se ne razumije.]] željezničke pruge do Rijeke itd. bilo bi štetno koncesijskim odnosima zacementirati gospodarske odnose u lukama na dugi niz godina. Nije li ovo najava i privatizacija luka i svega onoga što ovim zakonom nigdje nije rečeno? Pa, ako ništa drugo onda očekujemo kad već nema ponovno naglašavam predstavnika ministarstva da kroz tisak ili na druge načine dobijemo odgovor na pitanje. Isto tako, u članku 38. govori se o plutajućim objektima. To su najčešće splavi koje se nalaze kako na Dravi, Dunavi tako i na Savi. Članak izrijekom kaže da se plutajući objekti koji se postavljaju na unutarnjim vodama postavljaju se sukladno lokacijskoj dozvoli odnosno detaljnom prostornom planu uređenja te sukladno propisima o vodama. Postavlja se pitanje što je sa postojećim plutajućim objektima koji već sada egzistiraju na unutarnjim vodama a za čije područje ili mjesto gdje se nalaze nema niti prostorno planske dokumentacije pa onda nije moguće niti udovoljiti ovom zakonskom rješenju kako je to rečeno u ovome članku, pa držimo da bi to svakako popraviti trebalo. Nadalje, članak 139. ovoga zakona, pardon članak 139. kaže da lučka uprava može u cilju obavljanja djelatnosti iz članka 138. točke 12. ovog zakona osnivati trgovačko društvo u svom vlasništvu uz prethodnu suglasnost ministarstva. Ja se nadam da je to tipfeler gospodine predsjedniče, pa evo možda kao sugestija. Vjerojatno je predlagatelj računao na stavak 11. prethodnog zakona. U svakom slučaju, uz ove opservacije klub SDP-a će podržati ovaj zakon, još jednom naglašavam, u uvjerenju da će sve ovo što sam u ime kluba izrekao biti ugrađeno u neka druga zakonska rješenja s ciljem poboljšanja odnosa i prohodnosti i protočnosti odnosa kako u lukama tako i u unutarnjim vodama i putevima općenito. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Ovo upozorite na ovaj tipfeler. Zastupnik Slaven Letica. Nema ga. Gubi pravo na riječ. I zastupnica Vesna Škare-Ožbolt. Nema je pa gubi pravo na riječ. Zaključujem raspravu o ovoj točci dnevnoga reda. Konačni prijedlog Zakona o plovidbi i lukama unutarnjih voda. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Državni tajnik Branko Bačić prihvaća sve predložene amandmane Odbora za zakonodavstvo koji postaju sastavni dio zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona. Molim tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Jednoglasno sa 101 glas za donesen je predloženi zakon zajedno sa prihvaćenim amandmanima.