Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, otvaram 58. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i veleposlanstava u Bosni i Hercegovini i predstavnici medija. Na sjednicu su pozvani i predstavnici institucija čija su izvješća i informacije na dnevnom redu današnje sjednice, a to su Ured za reviziju institucija Bosne i Hercegovine, Agencija za promidžbu inozemnih ulaganja u Bosni i Hercegovini i parlamentarni vojni povjerenik Bosne i Hercegovine. Srdačno pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. Iz Ureda ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa obaviješteni smo da ministar Mirko Šarović neće biti nazočan na današnjoj sjednici. Iz Ureda ministra civilnih poslova BiH Adila Osmanovića obaviješteni smo da ministar nije u mogućnosti nazočiti sjednici zbog službenog putovanja, te će sjednici nazočiti zamjenik ministra civilnih poslova BiH Goran Ćosić. Takođe iz Ureda ministra komunikacija i prometa BiH obaviješteni smo da ministar Ismir Jusko neće biti nazočan na današnjoj sjednici. Odsutnost sa sjednice opravdala je zastupnica Monika Tomić. Kašnjenje su najavili zastupnici: Asim Sarajlić, Željko Komšić i Momčilo Novaković. Prema podacima Službe sjednici je nazočno 37 zastupnika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kao što vam je naznačeno u pozivu za sjednicu, u skladu sa člankom 167. Poslovnika, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, zastupnicima će biti omogućeno postavljati zastupnička pitanja u usmenom obliku. Pitanja su poredana redosljedom pristizanja, te će ih zastupnici tim redosljedom i izlagati. Sada počinjemo sa postavljanjem usmenih zastupničkih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem zastupniku Damiru Arnautu. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Pitanje je upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara, treći pokušaj, dakle status pripreme odgovora i traženih materijala, naglasak na „traženih materijala“, iz mog poslaničkog pitanja od 28.07.2017. godine, prema tome prije nekih sedam, osam mjeseci. Kako je u tom poslaničkom pitanju, od 28.07. prošle godine, navedeno tražio sam sve zaključke sa svih sjednica na kojima se raspravljalo o pitanjima koja se tiču navoda, da sad ne ponavljam, i stenograme sa svih sjednica na kojima se raspravljalo o tome. Ja sam od ministra Bevande dobio samo šturi odgovor o nekim temama koje se tiču mog pitanja, međutim nisam dobio ove materijale. I predsjedavajućem Zvizdiću postavljam pitanje o statusu pripreme tih materijala i kada mogu očekivati da ću to dobiti. 2
Zahvaljujem. Odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara. Izvolite.
Hvala najljepša. Pozdravljam uvaženo rukovodstvo Predstavničkog doma, kao i uvažene zastupnice i zastupnike, moje kolege u Vijeću ministara, predstavnike medija, svakako pozdravljam sve građane Bosne i Hercegovine koji prate ovu sjednicu. Što se tiče, naravno, materijala koje je tražio uvaženi zastupnik oni su svi javni, transparentni i mogu se dobiti. I ako postoji neki dio materijala koji niste dobili mi ćemo, naravno, naložiti onim institucijama koje to treba da pripreme da Vam to odmah dostave. A što se tiče konkretnog odgovora na Vaše pitanje, nemam ništa posebno dodati u odnosu na pisani odgovor, koji ste već prethodno dobili od ministra financija i trezora, gosodina Bevande. Dakle, što se tiče Uprave za indirektno oporezivanje, odnosno Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje, zaključak Vijeća ministara je bio da će se sva pitanja koja bi mogla biti vezana za izuzeće od primjene člana 39. Zakona o dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine rješavati isključivo kroz moguće izmjene i dopune Zakona o plaćama i naknadama institucija Bosne i Hercegovine, i ako i kada do toga dođe o tome će, naravno, konačnu riječ kazati Parlament BiH. To je konkretan odgovor na samo konkretno pitanje. Što se tiče ostalih materijala, ako postoji nešto što nije dostavljeno, naravno da će se dostaviti, kao što su zaključci ili zapisnici sa sjednica Vijeća ministara.
Zahvaljujem predsjedavajućem. Da li zastupnik želi komentirati? Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Predsjedavajući je dva puta u dva navrata spomenuo „što se tiče ostalih materijala“, evo kad predsjedavajući i gospodin Mektić završe, ovaj, ja ću nastavit svoje izlaganje.
Molim Vas, hajde dobili ste riječ, imate vrijeme.
Pa znam, ali možete i održavati red.
Niste sigurni da li Vas čuje, samo Vi izvolite.
Dakle, predsjedavajući je u dva navrata rekao – što se tiče ostalih materijala, i time implicira da mi je nešto dostavljeno. Međutim, činjenica je da ja nisam dobio ništa od materijala, dakle niti jedan zaključak, niti jedan stenogram, apsolutno ništa od materijala. I ovdje nije odgovoreno na moje pitanje, dakle – koji je status pripreme tih materijala? S obzirom da do 3 današnjeg dana, a od 28.07. kad sam pitanje postavio i materijale tražio, nisam dobio niti jedan jedini akt, zaključak, stenogram, itd. Mene interesuje kada ću to dobiti. I u svakom slučaju konstatacija da su ti materijali javni ne stoji, s obzirom da se ne mogu naći ni na kakvoj web stranici Vijeća ministara, niti bilo kojim drugim metodom osim ovog koje je ostavljeno nama da koristimo svoje pravo na poslanička pitanja. Stoga bih ja tražio da dobijem sve materijale koje sam tražio 28.07., a od kojih ni do dana današnjeg nisam dobio [[govornik se upozorava na vrijeme]] ništa, dakle ne ostalo nego ništa.
Hvala. Riječ dajem zastupniku Saši Magazinoviću. Izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Pozdravljam Vas, zamjenike, kolegice, kolege, zastupnice i zastupnike, predsjedavajućeg, zamjenike predsjedavajućeg Vijeća ministara, ministre u vladi i sve ostale prisutne. Dakle, ja sam imao pitanje koje sam htio postaviti na prethodnoj sjednici uvaženom predsjedavajućem Vijeća ministara, on je opravdano bio odsutan, možda bi bilo dobro da sam pitanje postavio prije predaje Odgovora na Upitnik, ali ono je i danas aktuelno. Mi nismo bili u tom trenutku u prilici da vidimo odgovore na pitanja iz Upitnika. U međuvremenu se desio taj, kako ga neko voli nazvati, istorijski čin predaje Odgovora na Upitnik. I danas kada je taj čin završen sretan sam da imam priliku da postavim predsjedavajućem Vijeća ministara jedno jednostavno pitanje, koje je sadržano u Upitniku, a pitanje je sljedeće – Koliko stanovnika ima država Bosna i Hercegovina u kojoj ste Vi na čelu Vijeća ministara? Dakle, onako kako je napisano u odgovorima na Upitnik. Hvala vam.
Zahvaljujem. Odgovor predsjedavajući Vijeća ministara. Izvolite.
Zahvaljujem se na pitanju. Ponavljam, Upitnik je najznačajniji iskorak Bosne i Hercegovine u njenoj evropskoj historiji i to zaista jeste historijski događaj. Od kako je Bosna i Hercegovina uopće odlučila da krene putem evropskih integracija to je najsloženiji, i najsveobuhvatniji i najvažniji akt koji je do sada Bosna i Hercegovina predala Evropskoj uniji, odnosno Evropskoj komisiji, akt koji će je dovesti do faze kandidatskoga statusa koji će potpuno otvoriti nova poglavlja između Evropske unije i Bosne i Hercegovine i trajno i nepovratno postaviti Bosnu i Hercegovinu na tračnice koje vode ka članstvu u Evorpskoj uniji. Zato je to najvažniji akt koji smo, nažalost, dugo čekali zato što je Bosna i Hercegovina osam godina, u vrijeme liderske pozicije nekih partija i predstavnika partija koji ovdje sjede, bila u svojevrsnoj blokadi evropskoga puta, dakle ništa nije bilo urađeno na evropskom putu i sve što je urađeno urađeno je u vrijeme Vijeća ministara BiH kojim ja predsjedavam i na to smo izuzetno ponosni. Što se tiče Vašeg pitanja, pitanje ćemo proslijediti Agenciji za statistiku, jer takvo pitanje ne postoji u Upitniku Evropske komisije za Bosnu i Hercegovinu. Ono ni, nijedno pitanje nije 4 formulisano na takav način i Bosna i Hercegovina nije odgovarala na takvo pitanje koje uopće ne postoji u Upitniku.
Hvala. Zastupnički komentar. Izvolite.
Kao i obično predsjedavajući Vijeća ministara je odgovorio na sve ono što ga nisam pitao. Dakle, nisam Vas pitao za kandidatski status pošto je sad već očigledno da za vrijeme Vašeg mandata nećemo dobiti status kandidata, iako ste Vi to najavljivali. Druga stvar, pokazali ste zavidno neznanje o temi o kojoj najviše istupate u medijima, a to je Upitnik. Nije tačno da nema takvog pitanja u Upitniku. Stranica 2.039, među političkim kriterijima, dakle ono što ste Vi usvojili, između ostalog daje odgovore na broj stanovnika u Bosni i Hercegovini. Mali je problem što ste na istoj stranici u Odgovorima koje ste usvojili na Vijeću ministara naveli dva podatka, jedan da Bosna i Hercegovina ima tri hiljade, 3.531.159(?) stanovnika, a onda u dnu stranice da ima 3.473.078 stanovnika. Dakle, ne samo da ste u krivu kad kažete da niste [[govornik se upozorava na vrijeme]] imali to pitanje, što je po meni porazno da Vi to tako tvrdite, nego ste poslali dva različita broja. Mi kao državni Parlament zaslužujemo da nam predsjedavajući Vijeća ministara kaže koliko ima stanovnika ovdje, da ne zbunjujemo javnost, jer ovo je sad dostupno na web stranici Direkcije za evropske integracije. Dakle, ovo svak može čitati [[govornik se upozorava na vrijeme]] ovaj Vaš istorijski čin će se završiti tako što će [[govornik se upozorava na vrijeme]] ljudi iz Brisela reći – a Boga vam, koliko imate stanovnika, evo poslali ste dva broja, nećemo mi zaokruživati a), b), c). Evo i ja sam Vas to pitao i ja Vas molim da mi u pismenoj formi sad kad samo raščistili da taj, da to pitanje postoji i da ste ga odgovorili, da mi kažete koji je tačan broj. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ dajem zastupniku Salki Sokoloviću. Izvolite zastupniče.
Hvala uvažena predsjedavajuća. Koristim priliku da pozdravim vas, rukovodstvo, i sve prisutne u sali. Moje pitanje je predsjedavajućem Vijeća ministara, koje sam prošli put postavio, evo ponavljam ga, tiče se postupka javnih nabavki u Bosni i Hercegovini. Znači, Ured za reviziju institucija Bosne i Hercegovine proveo je Izvještaj učinka na temu – Blagovremenost postupka javnih nabavki u institucijama Bosne i Hercegovine. Revizija je izvršena s ciljem da se utvrde kašnjenja postupka javnih nabavki institucija Bosne i Hercegovine u odnosu na propisane i utvrđene rokove, te da se ukaže na glavne uzroke koji dovode do neblagovremenog provođenja postupka javnih nabavki u institucijama Bosne i Hercegovine. Revizija je pokazala da institucije Bosne i Hercegovine ne preduzimaju uvijek adekvatne i blagovremene aktivnosti kako bi se osiguralo, osigurale da javne nabavke budu provedene blagovremeno zbog čega u većini institucija je prisutno kašnjenje prilikom provođenja postupka nabavki. To dovodi do nezakonitog produžavanja ugovora sa postojećim dobavljačima, te u nekim slučajevima i do gubitka odobrenih 5 sredstava za nabavku potrebne robe, usluga i radova, što ujedno znači i neefikasno upravljanje budžetskim sredstvima, jer su ona mogla biti iskorištena za zadovoljavanje drugih potreba u institucijama, kao i građana Bosne i Hercegovine. U prilog tome govore podaci da skoro 60% postupaka javnih nabavki je pokrenuto nakon planiranih rokova. Moje pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara, kao najodgovornijem u radu Vijeća ministara, je – Kada će Vijeća ministara uspostaviti sistem praćenja i izvještavanja o planiranim i provedenim javnim nabavkama, razlozima neprovođenja ili kašnjenja u postupku javnih nabavki s ciljem jačanja odgovornosti institucija Bosne i Hercegovine, kao i da li Vijeće ministara ima namjeru razmotriti mogućnost povećanja odgovornosti i utvrđivanje sistema sankcionisanja menadžmenata institucija Bosne i Hercegovine u slučaju dugogodišnjeg neuspjelog provođenja javnih nabavki? Hvala.
Zahvaljujem Odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara. Izvolite.
Hvala najljepša. Ja i dalje zaista moram reći da nije do kraja korektno ne dopustiti članovima Vijeća ministara da na ponovljeni komentar na naše pitanje damo svoj komentar, jer u tim ponovljenim komentarima se obično iznesu posebno rigidne stvari, neistine ili paušelne ocjene, kao što je to sad uradio gospodin Magazinović, koji je sve što je rekao, što je sada rekao u odgovoru na moje pitanje, ne korespondira sa istinom, ne korespondira sa istinom. Što se tiče odgovora na pitanje gospodina Sokolovića, on je sljedeći, Vijeće ministara je na svojoj sjednici 2017. godine, decembra, zadužilo Agenciju za javne nabavke da pristupi realizaciji preporuka iz Izvještaja o reviziji učinka. U skladu s tim Agencija za javne nabavke BiH obavezna je u roku od šest mjeseci sačiniti i dostaviti izvještaj o realizaciji preporuka revizije učinka na temu – Pravovremenost postupaka javnih nabavki u institucijama Bosna i Hercegovine. S tim u vezi Agencija za javne nabavke je postupajući po naprijed navedenom zaključku u principu predložila izmjene i dopune Zakona koje predviđaju obavezu svim upravnim organizacijama, koja sada ne postoji, da objavljuju svoje planove nabavki na portalu Agencije za javne nabavke, kao i obavezu objavljivanja ugovora i njihove realizacije na samom portalu. Predložena je, naravno, i prekršajna odgovornost za upravne organizacije kao pravna lica, kao i za odgovorna lica upravne organizacije koje ne postupe po toj odredbi. U ovome trenutku riječ je samo o dobrovoljnoj osnovi da svaka upravna organizacija može objaviti svoj plan nabavke na portalu Agencije za javne nabavke, a kroz sam monitoring planirano je da se zatraži od institucija koje su bile predmet revizije da svoje podatke o realizaciji ugovora za 2017. godinu dostave kako bi bio integralno sačinjen izvještaj o monitoringu za 2017. godinu. Do sada Agencija za javne nabavke to nije mogla uraditi jer po važećem Zakonu o javnim nabavkama upravna organizacija je dužna samo na svojoj stranici objaviti plan nabavki najkasnije 60 dana od dana usvajanja budžeta. Prema tome, izmjenama i dopunama samoga Zakona biće omogućeno upravo ovo o čemu Vi govorite, da se [[govornik se upozorava na vrijeme]] integralno objavljuju planovi javnih nabavki, ali isto tako da se vrlo jasno propišu i snakcije za pojedince i one upravne organizacije koje ne budu objavljivale svoj plan nabavki ili koje u predviđenim rokovima ne budu realizirale svoj plan nabvki. 6
Zahvaljujem. Zastupnički komentar. Izvolite.
Hvala predsjedavajući, ali ja moram da konstatujem nešto. Ja ne znam da li je ovo evropska praksa, evo svi pričamo o ulasku u Evropu, ali znam da je naša praksa da se preko 40% javnih nabavki pokrene poslije isteka prethodnog ugovora i da se, znači, iz tih razloga nabavke vrše na način da se produži postojeći ugovor, što je u suprotnosti sa Zakonom o javnim nabavkama. I siguran sam da je to prostor u kome caruje korupcija i kriminal i to je vrlo bitno da se riješi. Iz tog razloga sam ja postavio ovo pitanje, ne samo, znači, koliko ćemo mi biti u mogućnosti da kroz objavu plana javnih nabavki pratimo sam proces realizacije javnih nabavki to je upitno, al' da se neko mora u ovoj državi, ko prima platu, baviti da se smanji ovaj procenat ovdje prisutne koruptivne i kriminalne radnje mora. I, evo, ja još jednom apelujem na Vijeće ministara, razumijem šta je rekao predsjedavajući, da se ovom problemu u Bosni i Hercegovini posveti dužna pažnja. Iz tog razloga sam ja postavio ovo pitanje, ne da bih nekoga maltretirao, nego da kažem da ima problem, da ga ne rješavamo i da ga u narednom periodu, evo sada kroz obznanjivanje. jel' [[govornik se upozorava na vrijeme]] ovakav način moramo početi rješavati. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ dajem zastupniku Denisu Bećiroviću. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem, uvažena predsjedavajuća. Dame i gospodo. Temeljni princip kojim se ja rukovodim jeste princip ravnopravnosti za sve građane i narode u Bosni i Hercegovini, ni manje ni više od toga, za sve ljude u ovoj zemlji i na cijeloj teritoriji ove zemlje Bosne i Hercegovine. U tom smislu i danas ponovo pitam – Ko tačno blokira potpisivanje ugovora države Bosne i Hercegovine sa Islamskom zajednicom kada već imamo gotovo deset godina i više potpisan takav ugovor sa Katoličkom crkvom i Srpskom pravoslavnom crkvom? Četiri godine uporno to pitanje kandidiram ovdje na sjednicama Parlamenta, četiri godine nema pravog odgovora na to pitanje. Moram reći kada sam to na prošloj sjednici pitao da je poslije toga nastala prava bura u javnosti, gotovo da nema političke stranke koja se nije uključila u vezi s tim pitanjem, svi poručuju da će to riješiti, itd. Ja mislim da u prvom koraku mi trebamo saznati punu istinu i zato to pitanje danas ponavljam. Pitanje postavljam predsjedavajućem Vijeća ministara, iako odgovore po pravilu daje ministrica za ljudska prava. S tim nemam problem jer pretpostavljam da su tako dogovorili unutar Vijeća ministara BiH. Ali moram reći zašto ponavljam pitanje. Na prošloj sjednici smo dobili odgovor od ministrice, onda je jedan član Predsjedništva, preciznije rečeno Dragan Čović, rekao da to nije tačno. Pa nije prošlo 24 sata drugi član Predsjedništva Mladen Ivanić se javno na medijima hvalio kako je on taj koji to blokira [[govornik se upozorava na vrijeme]] , zamislite hvalio se s tim stvarima. Ja mislim da je krajnje vrijeme da javnost sazna šta je puna istina o tome. 7
Hvala. Odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara. Izvolite.
Dakle, ja isto u potpunosti dijelim princip koji je na početku svog izlaganja na postavljeni odgovor(?) rekao uvaženi zastupnik Bećirović, a to je da se zalažem, a to bi trebali i svi, za onu jednakopravnost i jednakost svih naroda i građana u Bosni i Hercegovini. A, evo, ovo je još jedno pitanje oko kojeg se iskazuje velika zabrinutost, a praktično se deset godina nije ništa radilo na ovome pitanju i pravo pitanje koje građani očekuju jeste zašto se ugovor s Islamskom zajednicom nije riješio, izradio i usvojio istovremeno kada je to urađeno i sa drugim vjerskim zajednicama u Bosni i Hercegovini i zašto je i ovo pitanje moralo sačekati i ovo Vijeće ministara BiH. No i pored toga mi smo vrlo ozbiljno pristupili ovom pitanju upravo zbog ovog principa da svi treba da imaju jednak tretman u Bosni i Hercegovini. Vrlo ozbiljno smo razmotrili tekst ugovora, pogotovo njegov sadržaj, sve aspekte koji se tiču specifičnih stvari koji su vezani za vjerske, religijske i druge obrede koji su vezani za Islamsku zajednicu, i poslije zaista vrlo ozbiljnog razmatranja, jer sam ugovor smo razmatrali u dva ili tri koraka, Vijeće ministara BiH je već 29. septembra 2015. godine, dakle nekoliko mjeseci poslije našeg imenovanja jednoglasno usvojilo Prijedlog osnovnog ugovora između Bosne i Hercegovine i Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini i isti je 22. oktobra 2015. godine dostavljen Predsjedništvu BiH u dalju proceduru. Sve, sva ostala pitanja ili pitanje koje Vi postavljate je ustvari pitanje koje treba biti upućeno Predsjedništvu BiH, ono je ovlašteno da završi ovu proceduru. Vi naravno [[govornik se upozorava na vrijeme]] imate pravo postaviti pitanje članovima Predsjedništva. Koliko znam oni su redovno pozivani i na sjednice Parlamenta, tako da je prava adresa za Vaš odgovor ustvari Predsjedništvo BiH.
Zahvaljujem. Zastupnički komentar. Izvolite zastupniče.
Moram reći da ovaj dio procedure koji se odnosi na Vijeće ministara BiH bio je poznat i meni kao, vjerujem, i dobrom dijelu poslanika ovdje. Naša ideja je bila da Vijeće ministara, pa i predsjedavajući Vijeća ministara u komunikaciji sa članovima Predsjedništva daju napokon tačan odgovor na ovo pitanje. Nažalost, u odnosu na prošlu sjednicu, prije 15 dana, danas smo dobili odgovor koji manje govori čak i od onog odgovora od prije 15 dana. U suštini mi i dalje nemamo jasnog odgovora ko to tačno blokira, ko blokira i zašto blokira. Stoga ću zamoliti da mi ovaj odgovor na poslaničko pitanje dostavite i u pisanoj formi.
Hvala Riječ dajem zastupniku Senadu Šepiću. Izvolite zastupniče.
Hvala lijepa gospođo predsjedavajuća. 8 Moje pitanje je predsjedavajućem Vijeća ministara – Šta je Vijeće ministara BiH samostalno i u koordinaciji sa ostalim relevantnim institucijama konkretno uradilo na polju strateškog planiranja suzbijanja rizika od poplava i klizišta u protekle četiri godine? Koliko je izgrađeno zaštitnih brana i zidova u rizikom obuhvaćenim područjima i koliko je Bosna i Hercegovina u slučaju ponovljenog scenarija iz 2014. godine, u periodu jakih proljetnih kiša, općenito spremna blagovremeno i efektivno reagovati na takva dešavanja u cilju smanjenja katastrofalnih posljedica po građane, infrastrukturne, privredne i prirodne resurse? Dakle, kratko obrazloženje: Mi smo prije četiri godine bili svjedoci teškog stanja ovdje u Bosni i Hercegovini, imali smo zemlju pogođenu velikim poplavama, klizištima, oba su entiteta tada i cijela država bili u stanju prirodne nesreće. Šteta koju smo tada imali procijenjena je negdje na otprilike 3,5 milijarde KM. U međuvremenu su nadležne institucije imale obavezu da urade jedan dio posla u kojem bi tu procjenu na osnovu Studije o procjeni rizika od poplava i klizišta za stambeni sektor u Bosni i Hercegovini napravili određene planove šta eventualno bi se trebalo i moglo uraditi, pogotovo u onim područjima koje je Studija o procjeni rizika identificirala kao posebno ranjive. Dakle, radi se negdje oko, o prostoru koji pokriva negdje oko 300 hiljada ljudi i zato je moje pitanje – šta sad u ovome momentu imamo kad su u pitanju nadležne institucije i šta bi eventualno mi mogli očekivati u slučaju nekog ponovljenog scenarija?
Zahvaljujem. Odgovor, ministar sigurnosti. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća, uvaženi članovi Kolegija, poštovani poslanici. Ovdje je bitno napomenuti da Okvirni zakona o zaštiti i spašavanju u Bosni i Hercegovini propisuje tačne nadležnosti institucija Bosne i Hercegovine u oblasti zaštite i spašavanja. I ja mogu da kažem da po tom Zakonu entiteti i Brčko Distrikt Bosne i Hercegovine u okviru svojih nadležnosti u oblasti zaštite i spašavanju od katastrofa uređuju, planiraju, obučavaju, organizuju, finansiraju i provode zaštitu i spašavanje u oblasti zaštite i spašavanja od katastrofa, a da institucije, Vijeće ministara, odnosno Savjet ministara i Ministarstvo bezbjednosti BiH imaju odluku, prema Zakonu, ovdje u smislu koordinacije, izrade procjene rizika, itd. Dakle, mi sa nivoa Bosne i Hercegovine niti možemo, niti imamo sredstva, niti izgrađujemo, niti finansiramo, niti planiramo izgradnju, ali smo uradili Plan rizika od prirodnih i drugih katastrofa na osnovu kojih civilne zaštite entiteta i Brčko Distrikta mogu da, sad po tom riziku tih procjena od poplava, požara, klizišta i svega toga, mogu da predviđaju i planiraju finansijska sredstva i izgrađuju i sve potrebne infrastrukturalne objekte za spašavanje i zaštitu od prirodnih katastrofa. Obzirom da je vrijeme ograničeno na dva minuta ja imam odgovor ovdje na ono što su uradile institucije Bosne i Hercegovine u okviru svojih nadležnosti, ali odgovor je na pet strana, ja bih molio da mi dozvolite da ja ovo u pismenom obliku dostavim poslaniku, sve sa detaljnim obrazloženjem i sve ono što je i Savjet ministara i Ministarstvo bezbjednosti učinilo u protekle četiri godine. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnički komentar Izvolite zastupniče. 9
Pa, ja mogu zamisliti sad, recimo, kako je ljudima koji nas slušaju kad slušaju ovakav odgovor ministra Mektića. Uz dužno poštovanje ministre, sad ljudi, a evo i ja među njima, dodatno možemo biti zabrinuti za neke eventualne probleme koji bi se mogli desiti u Bosni i Hercegovini. Ja ne znam jeste li Vi uopšte, imate li Vi uopće informaciju, dakle, o trenutnim sad otprilike situacijama u Bosni i Hercegovini i mogućim, s obzirom da imamo ponovo ogromne količine snijega, vode, itd., o nekim mogućim problemima koji se mogu desiti. Znači, Vi nama ovdje odgovarate da Vijeće ministara, odnosno Ministarstvo kojim Vi predsjedavate, ova ovdje država, dakle, da nešto samo tu koordinira. Ali ništa niste ni rekli šta ste iskoordinirali. Dakle, po Studiji koja je napravljena jasno je, jasno su nadležnosti definisane i pozvane nadležne institucije u Bosni i Hercegovini da razviju sistem ranog upozorenja, kao i planove pripravnosti prilikom poplava, da reguliraju korištenje zemljišta, izgrade zaštitnih zidova i brane, da usklade i provedu zakone o prostornom uređenju i gradnji i geološkim istraživanjima u entitetima i na prostoru cijele države Bosne i Hercegovine. Vi imate taj kapacitet da to iskoordinirate, imate taj kapacitet da pravite pritisak na te institucije da to rade, imate na kraju krajeva i obavezu da nas ovdje informišete šta mi kao institucije i kao država imamo u tom smislu. Zato ću ja, s obzirom da je moj princip da se rukovodim principom služenja ljudima u Bosni i Hercegovini i rješavanju njihovih stvarnih i svakodnevnih problema i sigurnosti, evo, s obzirom da ističe vrijeme, ja Vas molim i podnosim dodatnu inicijativu na osnovu ovoga pitanja, evo pročitaću taj odgovor kojeg imate na pet stranica, da Vi na prvoj narednoj sjednici Vijeća ministara, dakle, hitno izradite informaciju [[govornik se upozorava na vrijeme]] i obavjestite javnost šta imamo kad je u pitanju uspostava sistema ranog upozoravanja i planove pripravnosti prilikom [[govornik se upozorava na vrijeme]] mogućih poplava i klizišta u Bosni i Hercegovini. Dakle, molim da se to dostavi na prvoj narednoj sjednici u roku od sedam dana. Hvala.
Hvala. Riječ dajem zastupnici Aleksandri Pandurević. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem Vam se uvažena predsjedavajuća. Moje pitanje je upućeno predsjedavajućem Savjeta ministara, gospodinu Zvizdiću i ono se odnosi na izgradnju Graničkog prelaza kod mosta Bratunac-Ljubovija. Naime, Sporazum o gradnji mosta je sklopljen još 2015. godine. Na osnovu tog Republika Srbija je investirala oko 11 miliona maraka u protuvrijednosti za izgradnju mosta, Vlada Republike Srpske je izdvojila 750.000 maraka za eksproprijaciju zemljišta i pristupnih puteva i Savjet ministara je kroz klirinški dug, kroz zaključak, obezbijedio sredstva iz klirinškog duga i za kapitalne investicije. Međutim, do danas nije raspisan tender za izgradnju graničnog prelaza, što je obaveza Bosne i Hercegovine, pa mene zanima – Kada će doći do raspisivanja tendera? Zašto je uopšte došlo do kašnjenja i kad će biti potpisan sporazum sa Republikom Srbijom o graničnim prelazima između Bosne i Hercegovine i Srbije što je preduslov da se uđe u projekat izgradnje graničnog prelaza?
Zahvaljujem. 10 Odgovor, predsjedavajući Vijeća ministara. Izvolite.
Hvala na pitanju. Ustvari, vrlo aktuelna tema oko koje imamo dosta dezinformacija u javnom prostoru. I, evo, ako moj odgovor bude pola minute ili minut duži ja vam se unaprijed izvinjavam jer mislim da je važno pojasniti ovo pitanje i iznijeti relevantne i tačne činjenice. Kao što je uvažena zastupnica rekla, u vezi sa izgradnjom mosta, terminala i carinskog prelaza između Bosne i Hercegovine i Srbije, Bratunac-Ljubovija, na neki način su podjeljene obaveze između Bosne i Hercegovine i Srbije. Srbija je preuzela izgradnju mosta, a Bosna i Hercegovina je na sebe preuzela izradu i usvajanje sporazuma o uspostavljanju novog graničnog prijelaza i izradu, naravno, pratećih terminala sa kompletnom potrebnom infrastrukturom. Za to je, Odlukom Vijeća ministara BiH o odobravanju višegodišnjeg projekta, izdvojeno sedam miliona KM koje smo dobile od kliringa i četiri miliona KM iz sredstava budžeta za 2108. godinu. Dakle, u ovom trenutku mi u potpunosti raspolažemo sa operativnih 11 miliona KM, otprilike toliko će u konačnici iznositi i ulaganja Srbije i nešto oko 800.000 maraka će uložiti Vlada Republike Srpske na pitanju rješavanja imovinsko-pravnih odnosa, odnosno izgradnji pristupnih puteva. Razlozi zbog kojeg se ne pristupa početku izgradnje samog terminala je taj da još uvijek nije postignut ugovor između Uprave za indirektno oporezivanje i Ministarstva saobraćaja i veza Republike Srpske koje predstavlja Vladu Republike Srpske kojim bi bili u potpunosti riješeni imovinsko- pravni odnosi i sva potrebna imovinsko-pravna pitanja da bi Uprava za indirektno oporezivanje mogla krenuti u proceduru dobivanja građevinske dozvole, proceduru raspisivanja tendera i proceduru izgradnje terminala koji će imati, naravno, složenu infrastrukturu i sve prateće elemente. Što se tiče samoga sporazuma moram reći da je Ministarstvo prometa i komunikacija korektno odradilo svoj posao, ali suština je da i pored više urgencija koje je Ministarstvo sigurnosti BiH slalo nadležnim institucijama u Vladi Srbije o imenovanju članova unutar Komisije koja će konačno raditi na dogovoru o kategorizaciji graničnog prijelaza nismo dobili adekvatan i pravovremen odgovor. I ja sam ovih dana kontaktirao i uvaženu premijerku Srbije, uključeni su, naravno, bili i članovi Predsjedništva i predsjednik Vučić i mislim da će to pitanje sada biti dodatno ubrzano. Mi želimo sa naše strane da to bude granični prijelaz za ljude i robe, odnosno za kontrolu putnika i roba, koji će imati sve druge elemente, od fitosanitarnih do svih drugih inspekcija i da to bude istinski pravi međudržavni, međunarodni prijelaz između Bosne i Hercegovine i Republike Srbije. Dakle, sasvim odgovorno tvrdim da ne postoji nijedan dio procedure ili procesa u kojem je Vijeće ministara ili bilo koja institucija sa nivoa Bosne i Hercegovine bila usko grlo ili predstavljala prepreku u ovom procesu [[govornik se upozorava na vrijeme]] Naše opredjeljenje je jasno, zbog toga smo odmah i izdvojili potrebna sredstva, sporazum naš je, tekst sporazuma je spreman, čim dobijemo članove grupe ispred Vlade Srbije završit ćemo pitanje kategorizacije samoga prijelaza. Čim dobijemo potvrdu od Minstarstva saobraćaja i veza iz Republike Srpske na, da ne ulazimo sada u detalje koje, evo, ja znam od člana 7. pa nadalje samoga ugovora, čim se riješe, dakle, ti imovinsko-pravni odnosi, čim se garantuje puni kapacitet zemljišta koje će Uprava za indirektno oporezivanje dobiti krenut će se u proceduru tendera i izgradnje terminala.
Hvala. Zastupnica da li želi komentirati? Izvolite. 11
Zahvaljujem se uvaženom predsjedavajućem Savjeta ministara. Svakako ću opširniji odgovor zatražiti i od Uprave za indirektno oporezivanje. Dobro je da se neke stvari razriješe jer je mnogo špekulacija i neistina. S obzirom da dolazim iz tog kraja znam da su zaista problem bili imovinsko-pravni odnosi koji nisu do unazad, možda, mjesec, dva riješeni i da sad postoji neki problem sa Ministastvom saobraćaja, ne znam koje prirode. Ali, evo, raduje me, vidjela sam i vijest da je 1. marta Vlada Srbije usvojila Zaključak kojim se utvrđuje osnova za vođenje pregovora sa Bosnom i Hercegovinom o graničnim prelazima. Riječ je o nekim sezonskim graničnim prelazima, kako je saopšteno iz Vlade Srbije i ovom graničnom prijelazu Ljubovija- Bratunac. Ja moram reći da sam bila iznenađena da je tek sad utvrđen osnov, mislim da je sve to moglo biti brže i efikasnije, ali, evo, cijenim da će i predsjedavajući Zvizdić iskoristiti svoj autoritet i u kontaktima sa Vladom Srbije ubrzati čitav ovaj proces i posao. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ dajem zastupnici Nermini Kapetanović. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem. Uvažena gospođo predsjedavajuća, gospodo dopredsjedavajući, uvaženi predsjedavajući Vijeća ministara, uvaženi ministri, dame i gospodo, kolegice i kolege, predstavnici medija. Moje pitanje je upućeno Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, a glasi – Kada će Vijeće ministara uvesti zabranu ili taksu na izvoz trupaca, ogrjeva i rezane građe, odnosno drvnih sortimenata? U državi koja je bogata šumama bosanskohercegovački proizvođači se u svojoj državi bore da dođu do sirovine i tako pojeftine proizvodnju i postanu konkurentniji na inostranom tržištu. Angažman Vijeća ministara u smislu donošenja takve odluke bi pomogao bosanskohercegovačkim proizvođačima namještaja u ovoj vrlo afirmativnoj proizvodnoj privrednoj grani koja može biti i jedna od strateških grana za Bosnu i Hercegovinu da nastave svoj rad bez velikih poteškoća, da povećaju izvoz i broj zaposlenih radnika u drvnog industriji Bosne i Hercegovine.
Hvala. Odgovor. Nema ministara, niko iz Vijeća ministara? Izvolite za komentar, izvolite zastupnice.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Ja ću samo dati dodatni komentar. Nakon što je Republika Srpska zabranila izvoz trupaca bili oni u državnom ili privatnom vlasništvu čak i u Federaciju BiH, sada je to uradio konačno i drugi BH entitet. U Republici Srpskoj su to uradili da se stane u kraj švercu zbog kojeg se gube milioni KM-ova, a njihov prijedlog je slijedila nedavno i Vlada Federacije BiH koja je donijela privremenu mjeru zabrane prometa trupaca radi zaštite potreba privrede u Federaciji BiH. Nažalost, ta mjera važi samo do 4. aprila 2018. Po izjavi predsjednika Asocijacije drvne industrije 12 i šumarstva, gospodina Eće, koji je izjavio da privrednici pozdravljaju donošenje te uredbe, ali da predstavlja osnovni problem to što se ona odnosi samo na izvoz trupaca iz Federacije BiH. Privrednicima u Bosni i Hercegovini iz drvoprerađivačke industrije nije problem trgovina između entiteta, već je problem kada sirovina ide van granica Bosne i Hercegovine i oni je moraju kupiti, bosansku sirovinu kupovati iz inostranstva. Entitetske vlade treba da upute pod hitno incijativu Vijeću ministara BiH za zabranu izvoza iz Bosne i Hercegovine, a ne da zabranjuju izvoz iz jednog eniteta u drugi. Ja očekujem da će meni do naredne sjednice gospodin Šarović odgovoriti na ovo pitanje. Ja želim ... Hvala.
Evo, zahvaljujem zastupnici. Naravno, poslovnički moramo komentirati, obzirom da niste dobili, Vaše pitanje ostaje za narednu sjednicu. Riječ dajem zastupniku Hazimu Rančiću. Izvolite zastupniče.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege, predsjedavajući, članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti, predstavnici medija. Moje pitanje je za ministricu odbrane, poštovanu gospođu Pendeš – Da li ste razmatrali Izvještaj ili pojedinačne informacije parlamentarnog vojnog povjerenika i da li ste poduzimali mjere prema onim koji su doveli do kršenja ljudskih prava vojnika, podoficira, oficira, kadeta, dakle, osoba u Ministarstvu odbrane i u Oružanim snagama?
Hvala. Odgovor, ministrica obrane. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospođo predsjedavajuća, dopredsjedatelji, uvažene dame i gospodo. Izvješće parlamentarnog vojnog povjerenika sublimira rad i postupanje Ureda vojnog povjerenika. Kao što je navedeno i u samom Izvješću Ministarstvo obrane je u predviđenoj proceduri davalo odgovore na prijave i provjere koje je provodio Ured vojnog povjerenika, a znatan dio preporuka je već realiziran. Dio je u procesu realizacije i tamo gdje postoji temelj za pokretanje disciplinske odgovornosti u skladu sa nadležnostima biće poduzete mjere i neke su već poduzete. U dijelu, ako postoje neke sustavne nedorečenosti, biće predmet posebne analize i mjera za njihovo otklanjenje. Ipak, na neka pitanja obuhvaćena u Izvješću želim istaknuti sljedeće, Izvješće sadrži pokazatelje o broju slučajeva bez analize po vrstama i drugim indikatorima koji bi se mogli koristiti u njihovom otklanjanju. Izuzev toga, korištena je riječ o velikom broju prijava u vezi ostvarivanja prava na naknadu za odvojen život, a da nisu prezentirani pokazatelji nego se kroz jedan primjer nastojalo dokazati takva kvalifikacija. Bilo je primjedbi da vojska konstantno jede jednoličnu i suhu hranu, međutim, treba jasno naznačiti da konzervirana jela, gulaš, gotova jela, nisu suhi konzervirani obroci već manipulativna jela. U Oružanim snagama BiH se na dvadesetak mjesta priprema ishrana, a na određenom broju lokacija, zbog malog broja ljudskog stanja, odnosno ljudi na toj lokaciji, i udaljenosti istih od mjesta pripreme hrane, dijele se gore navedeni manipulativni obroci. Trenutno stanje snabdijevanja svježim junećim, pilećim, svinjskim mesom, suhomesnatim proizvodima junećeg i svinjskog programa, sviježim voćem i povrćem i 13 mlijekom je redovno i kontinuirano, o čemu je i pisao parlamentarni vojni povjerenik u jednom od svojih izvješća. Treba naglasiti da se ne isključuje mogućnost kako se na određenim lokacijama ne poštuju normativni akti iz domena ishrane Oružanih snaga BiH isključivo zbog ljudskog faktora, ne sačinjavaju se sedmični jelovnici prema planu ishrane i to je pitanje za rješavanje putem linije zapovijedanja. Ipak treba i znati da se za najveći dio pripadnika umjesto ishrane osigurava novčana naknada u iznosu od 6 KM, te zbog načina individualne ishrane može se tu govoriti o eventualnim utjecajima takve vrste organizacije ishrane. Također, u vezi komentara za raskid ugovora o djelatnoj vojnoj službi kandidatima za prijem u djelatnu vojnu službu u početnom činu dočasnika koji se upućuju na osnovnu dočasničku obuku, Ministastvo obrane ima sljedeći stav i mišljenje – kandidati na obuci su posebna kategorija osoba na službi u Oružanim snagama BiH čiji je status definiran u izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH od 2016. godine. Zakonom je regulirano da na službi u Oružanim snagama mogu biti vojne osobe, civilne osobe, kadeti i kadeti na obuci. Djelatna vojna osoba ne može pored statusa djelatne vojne osobe imati i status ... [[kratko se ne čuje snimak]] samo jednu od navedenih kategorija imati pravo i obaveze koje se odnose na tu kategoriju, a propisane su naprijed navedenim propisima jer su status i prava navedenih [[govornik se upozorava na vrijeme]] kategorija različito regulirani u propisma. Status i prava kandidata na obuci regulirani su Pravilnikom o prijamu u vojnu službi, a ne Pravilnikom o školovanju i usavršavanju u Ministarstvu obrane i Oružanim snagama. Kada je u pitanju tretiranje iste kategorije kandidata na obuci po ranijem oglasu isti su tretirani u skladu sa tada važećim Zakonom o službi u oružanim snagama jer su izmjene koje se odnose na kandidate na obuci stupile na snagu neposredno prije raspisivanja predmetnog internog oglasa koji je tretiran u Izvješću vojnog povjerenika. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik da li želi komentirati? Imate riječ.
Hvala lijepo. Ja se zahvaljujem poštovanoj ministrici na odgovoru. Jednostavno, prateći rad parlamentarnoj vojnog povjerenika i sarađujući sa Ministarstvom, Zajedničkim štabom, iz godine u godinu ponavljaju se manje-više iste stvari, isti problemi u pogledu i javnih nabavki, i kršenja ljudskih prava, određivanja vojno-evidencione specijalnosti, prava na odvojeni život, statusna pitanja, činovanja, itd., itd., mi to svi zajedno znamo i u Ministarstvu, i parlamentarni vojni povjerenik i Zajednička komisija za odbranu i sigurnost. Moja je želja, namjera, ja molim poštovani ministricu da ne bi ista stvar bila i u '18. godini kao '17., '16., '15. i tako unazad, neophodno je, dakle, početi poduzimati mjere prema onima koji dovode do ovih grešaka i do kršenja ljudskih prava u okviru Oružanih snaga i Ministarstva odbrane, a svakako, siguran sam da i Komisija za odbranu, i parlamenarni vojni povjerenik i ministrica sa saradnicima, da smo zajedno ista ekipa i da smo spremni izaći na teren, izvršiti posjete i utvrditi pravo stvarno stanje kako nam se ovo ne bi iz godine u godinu ponavljalo.
Zahvaljujem. 14 Riječ dajem zastupniku Jasminu Emriću. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Ja sam pripremio pitanje Ministarstvu komunikacija i prometa BiH, a na osnovu jednog priloga Televizije Unsko-sanskog kantona, kojoj se ovom prilikom i zahvaljujem, od 22. februara tekuće godina, a koji se odnosio na plaćanje usluge eko testa ili ispitivanja emisije ispusnih plinova prilikom tehničkog pregleda i registracije vozila. Moje pitanje glasi – Da li se zakonito vrši naplata usluge eko testa u iznosu od 22, 32 i 36 KM na području Federacije BiH prilikom tehničkog pregleda vozila, te ukoliko je takva naplata nezakonita tko je odgovoran za istu i što Ministarstvo namjerava poduzeti da se takvo eventualno nezakonito djelovanje zaustavi i odgovorni sankcioniraju? U naprijed pomenutom televizijskom prilogu navedeno je da građani Unsko-sanskog kantona, a ja pretpostavljam i cijele Federacije BiH, umjesto 5 KM, koliko prema važećem državnom Pravilniku o tehničkim pregledima vozila trebaju plaćati eko test, ovu uslugu plaćaju 22, 32 ili 36 KM, ovisno o vrsti motora njihovog vozila. Vlasti u Federaciji BiH su tako za godinu dana primjene Pravilnika o ispitivanju ispusnih plinova motornih vozila u Federaciji BiH nezakonito naplatile 19.400.000 KM tvrdi se u tom TV prilogu. E, stoga sam se ja zaiteresirao za ovu temu, izvršio sam uvid u zakonsku legistlativu, pa sam zaključio sljedeće – da Pravilnik o ispitivanju ispusnih plinova motornih vozila, eko test, u stanicama za tehnički pregled vozila kojeg je donio federalni ministar prometa i komunikacija, gdje su određene cijene usluge za eko test u iznosu od 22, 32 i 36 KM [[govornik se upozorava na vrijeme]] sa PDV-om u suprotnosti sa Pravilnikom o tehničkim pregledima vozila i izmjenama i dopunama tog Pravilnika kojeg je donio ministar komunikacija i prometa BiH [[govornik se upozorava na vrijeme]] gdje je određeno da usluga tehničkog pregleda za ispitivanje emisije ispusnih plinova ili eko test u Bosni i Hercegovini iznosi 5 KM bez PDV-a. Stoga molim Ministarstvo da odgovori i obrazloži ovakvo stanje stvari. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, ministra nema. Da li zastupnik želi komentirati? Ovo bi pitanje ostalo za narednu sjednicu, jer nema ministra.
U najmanjoj mjeri trebao je biti ovlašteni predstavnik Ministarstva da se odgovori na ovo pitanje, ali slažem se s tim da isto ponovimo i na sljedećoj sjednici, jer ovakvo stanje stvari je neodrživo. I ja mislim da akti nižeg nivoa vlasti moraju biti usklađeni sa aktima viših nivoa vlasti, pogotovo kada trpe građani, odnosno kada se dikretno zahvata budžet građana u ovoj državi. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ dajem zastupnici Hanki Vajzović. Izvolite zastupnice. 15
Hvala uvažena predsjedavajuća. Srdačno pozdravljam sve prisutne. I moje pitanje je upućeno Ministarstvu prometa i komunikacija. Ja ću ga pročitati bez obzira što, evo, saznadosmo da nema nikog iz Ministarstva. Dakle, budući da se Ministarstvo prometa i komunikacija krajnje neodogovorno, površno, gotovo ignorantski odnosi prema zastupničkim pitanjima koje sam dosad upućivala, odlučila sam da neka od tih pitanja ponavljam i sa određene vremenske distance provjeravam, na neki način, je li išta od navedenoga u međuvremenu urađeno. Dakle, početkom jula 2017. postavila sam sljedeće pitanje – Da li je i šta, ili išta Ministarstvo prometa i komunikacija poduzelo u vezi sa sredstvima 1,13 miliona KM prikupljenim od certificiranja prijevoznika u međunarodnom prijevozu putnika i roba koja su potom ostala blokirana na podračunu Vanjskotrgovinske komore? Na postavljeno pitanje dobila sam tada, više, prije više od pola godine, kratak odgovor. Kaže – Ministarstvo je pripremilo Nacrt odluke o prijenosu novčanih sredstava koja se nalaze na posebnom računu Vanjskotrgovinske komore na jedinstveni račun trezora. U toku je pribavljanje mišljenja u skladu sa članom 31. Poslovnika o radu Vijeća ministara, a u cilju upućivanja na sjednicu Vijeća ministara radi razmatranja i usvajanja. To je sve što su mi odgovorili. Sad pitam – Šta je u međuvremenu bilo s tim Nacrtom odluke o prijenosu novčanih sredstava sa računa Vanjskotrgovinske komore na trezor? Drugo, dokle se došlo za proteklih sedam i po mjeseci? Je li najzad pribavljeno traženo mišljenje, ako je već pribavljanje bilo u toku polovinom prošle godine, te da li je ikad ovo pitanje došlo do Vijeća ministara radi, kako kažu, razmatranja i usvajanja? Ako jeste, šta je rezultat, je li razmotreno i šta je usvojeno? [[govornik se upozorava na vrijeme]] Dodatno pitam – Da li je Ministarstvo dalo, vrlo kratko, dalo saglasnost jednoj tzv. neprofitnoj organizaciji, Vanjskotrgovinskoj komori, na cjenovnik na koju je, na Vanjskotrgovinsku komoru, prenijelo javno ovlaštenje usaglašavanja redova vožnje?
Zahvaljujem. Obzirom da nemamo ministra komunikacija i prometa, ovo pitanje bi išlo za sljedeću sjednicu također. Da li želite komentirati?
Želim, jer sam prošli put imala pitanje, pa je zamjenik ministra, ovo je stvarno nedopustivo, zamjenik ministra je tada izašao i rekao da mu je malo 24 sata da odgovori da li je išta urađeno u vezi sa sporenjima sa Centrom za obrazovanje u Širokom Brijegu. Ovaj put su se dosjetili pa ih uopće nema. Mislim da zaista nema smisla iz ovog Ministarstva ovakvo ponašanje. Hvala.
Zahvaljujem. Ovim smo iscrpili postavljanje usmenih pitanja. Prije prelaska na utvrđivanje dnevnog reda, pozivam parlamentarnog vojnog povjerenika, gospodina Boška Šiljegovića, da sukladno članku 11. stavak (3) Zakona o parlamentarnom vojnom povjereniku BiH, pristupi polaganju prisege. 16
Obvezujem se,
Obavezujem se,
da ću savjesno obavljati povjerene mi dužnosti,
da ću savjesno obavljati povjerene mi dužnosti,
poštivati Ustav BiH,
poštovati Ustav BiH,
u potpunosti provoditi Opći okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini,
u potpunosti provoditi Opšti okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini,
štititi i zauzimati se za ljudska prava i temeljne slobode, te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana.
štititi i zauzimati se za ljudska prava i osnovne slobode, te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana.
Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim napomenuti sljedeće. S dnevnog reda skinute su: Točka 4. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o neovisnim i nadzornim tijelima policijske strukture Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02- 02-1-1752/17, od 14. 11. 2017. (drugo čitanje)., jer Prijedlog zakona nije razmatran u prvom čitanju u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH. Točka 5. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o ombudsmanu za ljudska prava Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon brој: 01,02-02-1-2568/17, оd 30. 17 10. 2017. (drugo čitanje)., jer nadležno Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava nije održalo sjednicu. U dnevni red dodane su: Točka 3. Zahtjev zastupnika Mirsada Mešića, Damira Bećirovića, Saše Magazinovića, Mirsada Đonlagića, Fehima Škaljića, Damira Arnauta i Denisa Bećirovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom zakonodavnom postupku u skladu sa člankom 133. Poslovnika broj: 01-02-1-629/18, od 28.02.2018.godine. Točka 4. Zahtjev zastupnika Amira Fazlića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o kaznenom postupku BiH po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu sa člankom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-668/18, od 05.03.2018. Točka 17. Prijedlog za razješenje zamjenika ravnatelja Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije – predlagatelj: Povjerenstvo za praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, broj: 05/8-34-1-627/18, od 06.03.2018.; Otvaram raspravu o dnevnom redu. Zastupnik Safer Demirović. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem se poštovana predsjedavajuća i naravno pozdravljam sve kolege i kolegice i prisutne u sali. Naravno, izvinjavam se što ću vam uzurpirati malo vremena obzirom da neću direktno pričati o dnevnom redu, ali hoću nešto da vas obavijestim što je vezano za budući rad ove Parlamentarne skupštine. Naime, svima vam je poznato da se na području Tuzlanskog kantona dešavaju određeni procesi zbog opšeg stanja koje je nastalo s uvođenjem povjereništva u kantonalnu organizaciju SDA i neke nove političke opcije koja je u fazi formiranja gdje aktivno učestvujem. Znači, želim da vas obavijestim da ja od danas istupam iz Kluba SDA u Predstavničkom domu i da ću ovo što je preostalo raditi kao nezavisni poslanik, a uvaženi Kolegij ću izvijestiti izjavom pisanim putem u toku današnjeg dana. Zahvaljujem se.
Ja se ispričavam ali sam dužna upozoriti, mi smo na točki dnevnog reda – rasprava o dnevnom redu. Znači, mogli ste nas upoznati i na jedan drugi način kako je to primjereno Poslovnikom. Zastupnik Mirsad Đonlagić. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Pozdravljam sve vas i sve prisutne u sali i želim da predložim nešto
Molim vas. 18
Molim vas.
Molim vas malo pažnje. Imajmo obzira prema kolegi.
Ja sam jučer na Proširenom kolegiju kandidirao jedan problem, jedno pitanje i u dogovoru sa članovima Proširenog kolegija, obzirom da nije bio pripremljen materijal dovoljno da bi se moglo raspravljati danas o toj tačci dnevnog reda, ja sam bio slobodan pa sam poslao Prijedlog zaključaka u ime Kluba SBB, a radi se o problemima prenosa utakmica reprezentacije Bosne i Hercegovine na cijelom prostoru Bosne i Hercegovine, a u međuvremenu su se pojavili i niz drugih pitanja vezana za ovaj problem, legalno, nelegalna korištenja infrastrukture, tokovi novca i niz drugih stvari koji zaista zavrijeđuju ovakav pristup. I ovaj Prijedlog zaključka je da se zadužuje Vijeće ministara da nam pripremi detaljnu informaciju i od RAK-a, odnosno i od Konkurencijskog vijeća po ovom pitanju, da bi to mogli uvrstiti na sljedeću sjednicu, dnevnog reda kao tačku o kojoj ćemo mi ovdje raspravljati, pa sam vam u tom smislu i podijelio prijedloge, Prijedlog ovog zaključka. Evo, hvala velika.
Hvala. Evo, obzirom da nemamo više prijavljenih zaključujemo raspravu po dnevnom redu, ali želim samo kazati uvaženom kolegi Đonlagiću. Kao što je kazao, mi smo jučer na sjednici Proširenog kolegija razgovarali o ovome i zapravo se dogovrili da će uvaženi zastupnik predložiti ili točku, međutim, sad imamo problem poslovnički. Vi ste predložili u formi zaključka, a vi znate da poslovnički zaključak može ići uz određenu točku dnevnog reda, pa evo Vas molim ili da preformuliramo pa da se izjasnimo, da ovo bude nekako točka, ali, evo da je shvatimo jer se svakako zadužuje da se dostavi nekakav materijal. Pa, evo, dajem Vam riječ, hoćete preformulirati, jer nekako ovako mi ne možemo, kršimo Poslovnik da bi ovo stavili u dnevni red. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Da, da li tražite točku dnevnog reda ili?
Dobro. Jučer kad smo razgovarali ja sam i govorio da to bude tačka dnevnog reda na sljedećoj sjednici Parlamenta, međutim u toku rasprave se to iskristalisalo kao da predložim kao zaključak. Zbog svega toga sam ja to tako i napravio, međutim nikakav problem nije da se to intervenira u tom smislu da se za narednu sjednicu pripremi tačka pod ovim nazivom, da bude prijedlog tačke dnevnog reda za sljedeće zasijedanje. Ukoliko treba, ukoliko treba, mi ćemo to i u tom smislu i korigovati, a ako ne, mi možemo, ako prihvatate i ovako, kao da bude tačka dnevnog reda, ja sam i s tim zadovoljan. 19
Ako smo se razumjeli, znači da preformuliramo da bude točka dnevnog reda, ali za narednu sjednicu?
Pa za narednu sjednicu, za narednu sjednicu.
Za narednu sjednicu. Onda ćemo ostaviti pa ćete Vi kao predlagatelj samo preformulirati.
Onda ću taj prijedlog ja uputiti Vama.
Da. Preformulirati i biće to točka dnevnog reda na sljedećoj sjednici.
Dobro.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Konstatiram da 58. sjednica Doma ima izmijenjeni i dopunjeni dnevni red koji ste dobili. Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 57. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja; 3. Zahtjev zastupnika Mirsada Mešića, Damira Bećirovića, Saše Magazinovića, Mirsada Đonlagića, Fehima Škaljića, Damira Arnauta i Denisa Bećirovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1- 629/18, od 28.02.2018.; 4. Zahtjev zastupnika Amira Fazlića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopuni Zakona o kaznenom postupku Bosne i Hercegovine po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-668/18, od 05.03.2018.; 5. Priјеdlоg zаkоnа о izmјеni Zаkоnа о plаćаmа i nаknаdаmа u instituciјamа Bоsnе i Hеrcеgоvinе – prеdlаgаtelj: zastupnicа Bоrјаnа Krištо, zаkоn brој: 01-02-1-205/18, оd 18.01.2018. (prvo čitanje); 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-476/18, od 13.02.2018. (prvo čitanje); 7. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti osoba koje prijavljuju korupciju u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnici Aleksandra Pandurević, Borjana Krišto i Mirsad Isaković, zakon broj: 01-02-1-2687/17, od 15.11.2017. (zakon u drugom čitanju); 20 8. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Zahtjevu zastupnika Saše Magazinovića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika Zastupničkog doma, broj: 01-02-1-494/18, od 14.02.2018.; 9. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Zahtjevu zastupnika: Mirsada Mešića, Saše Magazinovića i Denisa Bećirovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika Zastupničkog doma, broj: 01-02-1-507/18, od 15.02.2018.; 10. Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o parlamentarnom nadzoru (predlagatelj: Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru, zakon broj: 01,02-02-1- 1348/17, od 26.05.2017.); 11. Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: „Učinkovitost pripreme projekata reforme javne uprave u BiH“ – podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1- 162/18, od 12.01.2018.; 12. Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: „Praćenje realiziranja preporuka revizije učinka“ – podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-165/18, od 15.01.2018.; 13. Izvješće o radu Povjerenstva za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2017. godinu, broj: 01,02-50-14-368/18, od 01.02.2018.; 14. Izvješće o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH za 2017. godinu, broj: 05/3- 50-19-474/18, od 13.02.2018.; 15. Informacija u području izravnih inozemnih ulaganja u Bosni i Hercegovini-dopuna – podnositelj: Agencija za promidžbu inozemnih ulaganja u BiH, broj: 01-50-1-15-55/17, veza: 01-22-2546/17 od 16. 2. 2018. (sukladno zaključku s 55. sjednice Zastupničkog doma, održane 21.12.2017., 17. i 31.01.2018.); 16. Prijedlog odluke o potvrdi Odluke Predsjedništva Bosne i Hercegovine o postavljenju djelatnih vojnih osoba na ustrojbena mjesta generala u Ministarstvu obrane i Oružanim snagama Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-34-1-564/18, od 21.02.2018.; 17. Prijedlog za razrješenje zamjenika ravnatelja Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije – predlagatelj: Povjerenstvo za praćenja rada Agencije za prevneciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, broj: 05/8-34- 1-627/18, od 06.03.2018.; 18. Imenovanje tri člana iz Zastupničkog doma u Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o dopunama Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine (predlagatelj: zastupnica Aleksandra Pandurević, broj: 01-02-1-1830/17, od 25.07.2017.); 19. Imenovanje tri člana iz Zastupničkog doma u Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o izmjenama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02- 1-2015/17, od 09.08.2017.); 20. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Kraljevine Španjolske o razmjeni i međusobnoj zaštiti tajnih podataka, broj: 01,02-05- 2-327/18, od 29.01.2018.; 21. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Protokola između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Italije o provedbi Sporazuma između Europske 21 zajednice i Bosne i Hercegovine o readmisiji osoba koje borave bez dozvole, broj: 01,02-05-2-328/18, od 29.01.2018.; 22. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Protokola o suradnji između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Hrvatske u traženju nestalih osoba, broj: 01,02-05-2- 329/18, od 29.01.2018.; 23. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Dodatnog protokola 5. uz Sporazum o izmjeni i pristupanju Srednjoeuropskom sporazumu o slobodnoj trgovini (CEFTA 2006), broj: 01,02-05-2-330/18, od 29.01.2018.; 24. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Ugovora o osnivanju transportne zajednice između Europske unije i stranaka potpisnica iz jugoistočne Europe: Republika Albanija, Bosna i Hercegovina, Bivša Jugoslavenska Republika Makedonija, Crna Gora, Republika Srbija i Kosovo, broj: 01,02-05-2-331/18, od 29.01.2018.; 25. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o financiranju Interreg V-B Jadransko- jonskog programa transnacionalne suradnje CCI2014TC16M4TN002 između Europske unije, koju zastupa Europska komisija, Bosne i Hercegovine, koju zastupa Vijeće ministara BiH, i Italije, koju zastupa Regione Emilia-Romagna, upravljačko tijelo za „Interreg V-B Jadransko-jonski programa transnacionalne suradnje (ADRION)“, broj: 01,02-05-2-332/18, od 29.01.2018.; 26. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o grantu br. TF0A4795 (Projekt smanjenja čimbenika zdravstvenih rizika) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, broj: 01,02-05-2-333/18, od 29.01.2018.; 27. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o izmjenama i dopunama Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Bugarske o međunarodnom cestovnom prijevozu putnika i tereta, broj: 01,02-05-2-335/18, od 30.01.2018.; 28. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava između Središnjeg izbornog povjerenstva Bosne i Hercegovine i Vijeća Europe, broj: 01,02- 05-2-336/18, od 30.01.2018.; 29. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava između Središnjeg izbornog povjerenstva Bosne i Hercegovine i Vijeća Europe, broj: 01,02- 05-2-337/18, od 30.01.2018.; 30. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o sredstvima granta između Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice Bosne i Hercegovine i Ministarstva vanjskih poslova Kraljevine Norveške za unaprjeđenje sigurnosti žena i odgovora na rodno utemeljenu diskriminaciju i nasilje u Bosni i Hercegovini (BHZ-16-0004), broj: 01,02-05-2- 557/18, od 21.02.2018. Prelazimo na točku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 57. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Zapisnik ste dobili. Ima li primjedbi po Zapisniku? Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na drugu točku dnevnog reda, Ad. 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja 22
Zahvaljujem Vam se predsjedavajuća. Ma, moje pitanje se odnosilo, naime obratilo mi se jedno bivše vojno lice, koji je svoj radni staž do '73. godine, od '69. do '73. ostvario u Republici Sloveniji, međutim onda se ispostavilo kada je trebao da bude uveden, odnosno uveden je u penziono pravo, da prema sporazumu između Republike Slovenije i Bosne i Hercegovine, Sporazumu o socijalnom osiguranju, je nerješeno pitanje na čiji teret padaju te obaveze do 1. januara '73. godine. Naime, prema tom Sporazumu se kaže, koji je sklopljen 2008. godine, da nakon 1. januara '73. obaveze iz penzionog osiguranja spadaju na onu bivšu državu SFRJ čiji je državljanin vojno lice. Međutim u Sporazumu ne piše ništa šta je do 1. januara '73. godine I čovjek koji se meni obratio, riječ je o gospodinu Bogoljubu Pašaliću iz Bijeljine, godinama ga prebacuju iz Slovenije u Bosnu i Hercegovinu, obrati se Fondu PIO Republike Srpske, a oni kažu – ne, ne, ovo je, ovo pravo treba da Vam da Slovenija do '73. On se obrati u Sloveniji, oni kažu – ne, mi do '73. dajemo samo svojim državljanima. Očito da su propusti u ovom Sporazumu, ja ne znam kako je to riješeno između drugih država bivših članica SFRJ, ali je očito da ovaj Sporazum treba se pokrenuti i ja ne znam zašto to Savjet ministara nije u nekom ranijem periodu uradio, da je neophodno napraviti neke izmjene ovog i dopune 23 Sporazuma o socijalnom osiguranju sa Republikom Slovenijom. I očekujem da Savjet ministara, već ranije je preuzimao neke aktivnosti, da ovo drži kao otvoreno pitanje sa Slovenijom. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ dajem zastupniku Saši Magazinoviću. Izvolite zastupniče.
Kao što ste i kazali, ja sam dobio odgovor, odnosno ovo nije odgovor meni, ovo je postupanje po zključcima Predstavničkog doma. Želim samo da ukažem na dinamiku dešavanja, Predstavnički dom je ovo usvojio, ove zaključke i obavezao Vijeće ministara i Ministarstvo sigurnosti prije više od godinu dana da napravi analizu usklađenosti pravnih propisa u domenu sajber sigurnosti u Bosni i Hercegovini. Vijeće ministara izgleda da je to pravovremeno napravilo, jer u propratnom aktu stoji da je na 107. sjednici u junu, odnosno julu mjesecu prošle godine ovaj posao Vijeće ministara završilo. Međutim, mi smo kao Parlament ovo dobili prije par dana, a ja evo jutros. Hoću samo da kažem, letimično sam pregledao dokument, ja ću se o njemu izjasniti preciznije, ali želim da se zahvalim i Vijeću ministara i ministru Mektiću na ovako sveobuhvatnom odgovoru i, rekao bih, preciznoj analizi o neusklađenosti, kako je i samo Ministarstvo naslovilo, pravnih propisa u domenu sajber bezbjednosti gdje stoji, sve obaveze Bosne i Hercegovine u ovoj oblasti, i onako pošteno kaže, da većinu stvari nismo uradili. Dakle, ja se zahvaljujem na odgovoru, ukazujem na ovu nelogičnost da komuniciramo s Vijećem ministara šest mjeseci, odnosno da od jula prošle godine treba više od šest-sedam mjeseci da dokument dođe do nas, a ponovo ću o ovome govoriti na narednoj sjednici kad detaljno proučim dokument.
Zahvaljujem. Zastupnica Dušanka Majkić, komentar. Izvolite zastupnice.
Hvala lijepa. Moje pitanje je upućeno Ministarstvu civilnih poslova, a vezano je za izgradnju zgrade IDDEEA-e u Banja Luci. S obzirom da nema prisutnog ministra zadržavam pravo da komentar na dobijeno pitanje, ovaj, na dobijeni odgovor na sljedećoj sjednici realizujem.
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dobar dan svim, sve lijepo pozdravljam, nazočne u dvorani. Dakle, kako sam i rekao, možda i prošli put ili neki od prethodnih sjednica, ovaj, ponukan snažnim diskusijama i uvjerljivim gospodina, kolege Bećirovića Denisa, a donekle i Damira, ja 24 sam obećao da ću se malo pozabaviti stanjem u Tuzli i u Tuzlanskom kantonu i Općini Tuzla, dakle gdje su oni ovako bitni činbenici, njihove stranke, pa sam dobio, slao sam ova pitanja kako ste i rekli, dobio sam odgovor od predsjednika Gradskoga vijeća, ali nisam dobio odgovor od gospodina gradonačelnika, njega sam pitao – kakav je sastav nacionalni zaposlenih u, dakle, administraciji Općine Tuzla? Na ovaj odgovor koji sam dobio mogu prokomentirati samo sljedeće, dakle gospodin predsjedavajući Općinskog vijeća mi je rekao ono otprilike što sam ja i znao, dakle postoji grad ne postoji statut grada, koriste, dakle, Statut općine. Znate kako izabiru u mjesnim zajednicama? Znači, Gradsko vijeće delegira svoje ljude na prijedloge stranaka u tijela mjesnih zajednica tako da izbora u mjesnim zajednicama uopće nema, to je model, dakle, demokracije. Vjerojatno bi sutra kad bi bio građanski tip demokracije u Federaciji ili u Bosni i Hercegovini oni kandidirali predsjednika Općinskog vijeća u Širokom Brijegu na taj način. Dakle, uopće se ne provode izbori, nema statuta godinama, dok dobijem još odgovor, dakle, kakav je sastav administracije, da vidimo kako ta konstitutivnost se poštuje tamo. Naravno da ću i Sveučilište na kojem radi gospodin Bećirović upitati – kako se tamo izučava srpski jezik i hrvatski, kako je ravnopravan? Pa ćemo jednu možda i točku predložiti, da vidimo kako to funkcionira kada građanske stranke, dakle, izgrađuju državu onako kako je, kako su je zamislili i kada drugima oponiraju. Naravno, da odgovorom ovim nisam zadovoljan, prije svega nisam zadovoljan stanjem. Zamislite, recimo, da u mjesne zajednice u kojima je većinski živalj hrvatski pošalju izaslanike ispred Gradskoga vijeća koji tu i ne žive, i zamislite, naravno, članovi SDP-a. Dakle, uđite malo u one njegove odgovore, pa ćete vidjeti model kako to gospoda radi, vrlo je interesantan. Dakle, vjerojatno bi ono i bio dobar model i za Izborni zakon i za izbore u Domu naroda, dakle, ali i zabavićemo se još ovim pitanjem. Dakle, nisam zadovoljan odgovorom, čekam drugi, nastaviću ovu temu da čisto, ovaj, vidimo kako to izgleda, možda nam bude rješenje.
Zahvaljujem. Zastupnik Predrag Kožul. Imate riječ zastupniče.
Uvažena predsjedavajuća, kolegice i kolege ...
Molim vas.
gosti na današnjoj sjednici, sve vas srdačno pozdravljam. Ja nisam dobio odgovor ni na jedno pitanje, kao što je predsjedavajuća i pročitala, pa ovu točku dnevnog reda koristim da kažem da već dugo ne dobijam odgovore na pitanja. Naime, imam četiri postavljena pitanja na koja nisam dobio odgovor, a najmlađe, da tako kažem, pitanje je staro već skoro šest mjeseci. Institucije od kojih ne dobijam odgovor su dvije, Tužiteljstvo BiH i Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. Ja nisam uporan kao neke kolege da ponavljam svoja pitanja, pa sam zbog ovog, zbog ove šutnje administracije i odustao od daljeg postavljanja pitanja, ali koristim ovo svoje obraćanje da inzistiram da dobijem odgovore na pitanja 25 koja sam postavio. Zbog neodgovaranja ja, na neki način, sumnjam da su možda moja pitanja neprimjerena ili glupa, makar jedna izreka kaže da nema glupih pitanja nego možda samo glupih odgovora. Ipak ja bih volio da dobijem odgovore na ova pitanja, pa makar oni bili vrlo kratki i kazali da se na moje pitanje ne može odgovoriti ili da ne zaslužuje odgovor. I na taj način bih bio, na određeni način, zadovoljan, zapravo zadovoljniji nego u situaciji kada se prema meni, evo na neki način, provodi šutnja administracije. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Zastupnik Senad Šepić. Imate riječ.
Hvala lijepa. Pa, ja imam komentar na ovaj prijedlog inicijative vezano za izradu zakona o državnoj nagradi u oblasti obrazovanja za učenike i studente, te njihove nastavnike. Dobio sam odgovor da je Federalno ministarstvo saglasno, da su sva kantonalna ministarstva u Federaciji BiH saglasna. Dakle, jedino imamo stav, evo, iz Ministarstva obrazovanja Republike Srpske u kojem kažu da su razmotrili inicijativu i s obzirom na ustavnu nadležnost u oblasti obrazovanja da je ona za njih neprihvatljiva. A onda na osnovu ovoga Ministarstvo civilnih poslova kaže da ne može realizirati ovu moju inicijativu. I, dakle, ja ovdje hoću da kažem da je za mene u tom smislu neprihvatljiv jedan ovakav odnos Ministarstva civilnih poslova. Mi sad u Bosni i Hercegovini imamo okvirne zakone koji se tiču obrazovanja, imamo Zakon o osnovnom, srednjem, ovaj, predškolskom, osnovnom, srednjem ovrazovanju, o visokom obrazovanju, imamo institucije koje su na nivou države Bosne i Hercegovine sa direktno definisanim nadležnostima, bave se pitanjima priznavanja dokumenata u oblasti obrazovanja, itd. Tako da jedna onako, rekao bih, potpuno neracionalna, potpuno, kako bih kazao, jedna nerealna, jedna loša odluka i stav koji je došao od Ministarstva iz Republike Srpske ne treba Ministarstvo civilnih poslova to uzimati kao neku vrstu svoje argumentacije da ne radi ništa, nego ja želim evo da ih pozovem i ponovo ponavljam inicijativu, da oni izrade prijedlog ovoga okvirnog zakona o državnoj nagradi, da ga upute Konferenciji ministara obrazovanja, tamo sjedi i ministar iz entiteta Republika Srpska. Mislim da i javnost, i učenici, nastavnici, ljudi koji žive u entitetu Republika Srpska trebaju čuti što njihovi ministri iz nekakvih ovako potpuno neracionalnih razloga odbijaju da imamo jedan ovakav pomak u oblasti obrazovanja. A kad pripremi Ministarstvo civilnih poslova, u nadležnosti trebaju da ostanu ovakve kakve su i one će do kraja biti uvažene, dakle kad pripremi jedan takav okvirni zakon ja vjerujem da će do tada se i ove neke, kako bih rekao, potpuno neracionalni pristupi od strane entitetskog ministarstva, da će i oni na neki način leći i da ćemo doći u poziciju da napravimo iskorak koji nikom ništa ne uzima, a dobar je za sve u Bosni i Hercegovini.
Zahvaljujem. Zastupnica Hanka Vajzović. Izvolite imate riječ.
Hvala predsjedavajuća. 26 Dobila sam odgovor, pitanje se odnosilo na izgradnju puta Neum–Stolac, gdje sam postavila četiri podpitanja i zapravo se koristim prilikom više da ukažem ne neke pojave. Dakle, pitala sam – zašto radovi još nisu počeli? I dobro je što sam pitala, neko kraće vrijeme nakon toga oglasili su se nadležni da radovi ipak počinju. Pitala sam – dokle se u tom decenijskom projektu u ovom trenutku zaista došlo? Odgovor je bio dosta konfuzan, lot ovaj, lot onaj, kako to ide, praktično kad pogledate ni kilometar se valjda godišnje ne izgrađuje, ručno da su mještani radili valjda bi dosad završili. Pitanje je bilo – Kaće biti završeno? Kažu za četiri godine. Četiri godine taj lot ovakav ili onakav, kreće se od Neuma, sve nekako liči na predizborno presvlačenje asfalta i bojim se da neće biti onako kako je obećavao još SDP-ov ministar 2014. da ćemo, znate to obično tako ide kad šta pitate onda su problemi, kaže – ovo je skupo nevjerovatno i tako, složen posao, i onda vam kažu, biće lot ovaj, biće onaj, malo je to eksproprijacija i na kraju, ali kad bude kako će biti krasno svima, možemo sad-sad doći do mora i inačne se tako odgovara. Najzad pitala sam – ko opstruira ovaj projekat. I moram podsjetiti na činjenicu, ona je zbunjujuća, da je zapravo, ko je zapravo ministar prometa i komunikacija u Federaciji, ko je direktor Cesta Federacije, prosto je nevjerovatno očekivati da opstruira, a ipak neko opstruira. Na koji način vidi se iz odgovora ovog da sam bila u pravu kad sam pitala, dabome da mi neće niko reći ko opstruira. Eto to je to, samo sam htjela ukazati na pojave da ne bude ovako četiri godine će se još čekati da se tako lagodno ode do jedinog našeg grada na moru. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Zastupnik Damir Arnaut. Imate riječ zastupniče.
Zahvaljujem se. Evo, u skladu sa Poslovnikom ističem da nisam zadovoljan odgovorom koji sam dobio od Ministarstva finansija i najavljujem dopunsko poslaničko pitanje. Ali evo dok to stigne podsjećam da sam ovo pitanje postavio 18.07. prošle godine. Dobio sam šturi odgovor, al' nisam dobio dokumente od ministra Bevande i tražim sve kopije svih zaključaka i svih stenograma sa 86. i 87. sjednice Vijeća ministara. Nadam se da ću to dobit što prije. Hvala.
Zahvaljujem. Ovim smo iscrpili komentare na dobivene odgovore. Prije no što pređem na točku 3. po dnevnom redu, ja u skladu sa člankom 27. točke f) skraćujem raspravu po svim preostalim točkama na 5 minuta. Prelazimo na točku tri, Ad. 3. Zahtjev zastupnika Mirsada Mešića, Damira Bećirovića, Saše Magazinovića, Mirsada Đonlagića, Fehima Škaljića, Damira Arnauta i Denisa Bećirovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-629/18, od 28.02.2018. 27 Zakonodavno-pravni sektor je 05.03.2018. dostavio Mišljenje. Otvaram raspravu o proceduri ovog Zakona. Zastupnik Mirsad Mešić, rasprava. Izvolite, imate riječ.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Dame i gospodo. Razlog zbog čega grupa potpisanih poslanika traži hitnu proceduru ovog Zakona sadržan je u činjenici da smo ovaj Zakon prije tri-četiri mjeseca dostavili svim političkim partijama u Bosni i Hercegovini i u pojedinačnom razgovoru sa svima dobili smo nekakvu saglasnost da to može proći. Radi se o Zakonu koji nikako ne ugrožava razgovore o promjenama Izbornog zakona u Bosni i Hercegovini, te se koristim prilikom da pozovem kolege da podrže hitnu proceduru. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Nikola Lovrinović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dakle, pošto je ovog trenutka riječ o proceduri nisam uopće da se donese ovakav Zakon, ali posebice na način da to bude u žurnom postupku. Naime, imamo nekakav sličan prijedlog zakona, doduše on se odnosi na sam način, princip glasovanja od druge skupine kolega, od kojih smo na Ustavnopravnom povjerenstvu, ako se ne varam, zatražili da dobijemo mišljenje od Središnjeg izbornog povjerenstva. Naravno, da bi to trebalo i za ovo. Slažem se sa, i prihvaćam to što je gospodin Mešić rekao, da je ovo bilo na neki način ponuđeno kolegama da izvrše uvid, da vide, itd., međutim govorim o proceduri, dakle ovdje ima isuviše dosta članaka. S druge strane, dakle, naš Istraživački sektor je izvršio određenu provjeru kada je u pitanju ovaj drugi zakon koji ... koji se odnosi doduše ne na isto ali na sličnu temu, a to je uvođenje elektronskih uređaja u proces glasovanja i možete vidjeti, dakle, da u nizu zemalja čak imate i zabrane od strane Ustavnog suda korištenja takvih instrumenata, na primjer u Njemačkoj. Dakle, ima puno otvorenih pitanja, kao npr. u članku 4. moram ovo reći, jeste da je o proceduri, ali recimo kada se ponavlja, ako je nešto nije u redu pa se ponavlja u Središnjem izbornom povjerenstvu ja bih npr. tražio da na tom ponovnom prebrojavanju budu članovi biračkog odbora na koje se to odnosi. Ili kaže u članku 19. – da birački odbor na temelju izvoda iz ... skenera i brojanja, dakle, nekako se preferira ovo skeniranje i nisam siguran uopće povrijeđuje li se time, dakle, tajnost glasovanja. Znate šta znači skenirati glasački listić kad čovjek glasuje, dakle ne znam kako su to kolege mislile, ali ima isuviše puno dilema. U najmanju ruku ne mogu prihvatiti žurnu proceduru. Naravno da vjerojatno neću moći ovakva rješenja prihatiti nikako, ali predlažem da se ovo ipak ne radi po žurnoj proceduri. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zastupnik Zaim Backović. Izvolite zastupniče. 28
... u procesu glasanja je nešto što će doći htjeli mi to ili ne, jer je u ovoj državi izborni inžinjering kroz direktnu krađu glasova nevjerovatan i mi ćemo morati naći načina da se to u najamanju ruku svede na minimum. Ima li članova Izborne, slučajno, znači njima je dostavljen jedan primjer, 11 punoljetnih članova porodice na jednom glasačkom mjestu, jedan od njih je kandidat za jedan nivo, na kraju brojanja taj kandidat na tom glasačkom mjestu ima samo jedan glas. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, ne, ne, zna se tačno o čemu se radi, zna se tačno o čemu se radi. Prosto je nevjerovatno da mi imamo nevažećih glasačkih listića na pojedinim glasačkim mjestima i preko 20%. Kako je to moguće? Prema tome, nemojmo bježati od istine, nemojmo zatvarati oči pred onim što nam je prostrto i svi vidimo da se krade. Ovo je zemlja u kojoj je i taj vid korupcije, ili prevedeno na naš jezik, lopovluka razvijen do krajnjih granica. No, naravno, kada budemo raspravljali o Zakonu pokazaćemo fotografije prstena, fotografije satova, fotografije, na koji način se to radi. Mi moramo pristupiti što prije uvođenju reda bar u taj segmetn. I ja podržavam i podržaću hitnu proceduru. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Mirsad Mešić, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Gospođo predsjedavajuća, referiram se na pogrešan navod gospodina Nikole Lovrinovića, koji je doduše kršeći, ovaj, dnevni red pričao o meritumu ovog Zakona. Međutim, glasački listić nema ime i prezime, dakle ne govorimo o tome i tek radi i pravilnog informiranja javnosti, znači, ne može se otkriti identitet onoga ko je glasao.
Hvala. Zastupnik Saša Magazinović, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Evo, ja ću, predsjedavajuća, isključiti prijavu za diskusiju, jer može sve stati u dva minuta. Dakle, referiram se takođe na krivi navod kolege Lovrinovića. Dakle, prije svega da kažem da Parlamentarna skupština BiH usvaja zakone, a ne Centralna izborna komisija, ona ih provodi. I ja vidim iz ovih poslednjih aktivnosti u kojima su upleteni i neki Vaši visoki dužnosnici, a o čemu će tek bit razgovora u javnosti, da ste Vi to malo zamijenili, da bi Centralna izborna komisija trebala da provodi čitave izbore, pa čak evo i nekoliko mjeseci prije da proglasi rezultate izbora. Ali o tom ćemo drugom prilikom. 29 Što se tiče ovog Zakona, ovo je prilika da se u okviru Predstavničkog doma izjasnimo za i protiv retrogradnih procesa koji su više nego prisutni u izbornom ciklusu. Vi dobro znate da postoje političke stranke koje ujutro u 7 sati kad se otvore biračka mjesta imaju 20 hiljada glasova već evidentiranih. Dakle, ovo je jedan od zakona kojim se pokušava umanjiti taj negativni efekat, ne mogu reći spriječiti, jer lopovluka kod nas ima jako puno, a i vrlo kreativnih lopova. Skenirati glasački listić možemo pričati kad bude, kad otvorimo priču o meritumu, vidjećete da se ne trebate bojati tehnologija, nije to ništa strašno i vrlo je prisutna praksa koja je baš primjerena za ovakve zemlje kao što smo mi i namjera je, dakle, da umjesto brojača rezultate određuju birači. I ja se iskreno nadam da nemamo ništa protiv da konačno ovdje glas svakoga bude evidentiran onako kako je čovjek glasao, a ne onako kako neka stranka misli da je on trebao glasati.
Zahvaljujem. Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Dakle, obojici kolega, na neki način, ću odgovoriti. Ja sam tražio mišljenje Središnjeg izbornog povjerenstva zato što bi za ovakav postupak trebalo nabaviti opremu, dakle trebalo bi uvest u proceduru, kao što sam kod nekog prethodnog prijedloga, tako sam govorio, niste dobro upratili, dakle nisam ja rekao da oni donose zakon, nego naravno da donosimo zakon mi, osim kad to treba donijeti u Federalnom parlamentu, kad vi to kažete, jel'. Druga stvar, dakle kad se skenira listić, dakle kad, u kojem trenutku, dakle birač mora biti prozvan, ali što kažete to je meritum. Prema tome, dakle, to po meni nije više tajnost glasovanja, ne možete me u to uvjeriti, birač mora doći, prezentirat se, dati osobnu kartu i onda ići na glasovanje. Dakle, nakon toga, kad skenirate? Kad on završi glasovanje, dakle ne može se evidentirati ko je bio, pa dajte nemojte biti smješni. Ne znam, mislim, ali to ćemo razgovarati ako bude u proceduri. A s druge strane kad govorite o krađi glasova, dakle, pa koliko to, znači od 2001. godine, od onog ciklusa poslije toga, pa jedno petnaestak godina se jednom cjelom narodu krade pravo da bira svoje zastupnike u Dom naroda. Dakle to je daleko važnije pitanje nego ovo čime se vi bavite, dakle možete vi to i na drugi način riješiti, ima metoda, dakle, da se odbori uozbilje, itd. A brojanje, znači, kažete u članku 19. – birački odbor na temelju izvoda iz optičkog skenera konstatira rezultate glasovanja. Pa, ne može to biti, mora se izbrojati, dakle možda možete kombinirati, ali to tako baš da kažete prosto je nemoguća matematika. Zahvaljujem.
Hvala lijeo. Zastupnik Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Prije bih to nazvao kratkim pojašnjenjem. Ukupni troškovi koštanja ovoga o čemu govorimo su otprilike egal plaćenim ..., kad im plaćate ono što oni broje, odnosno kad vam namještaju rezultate. Otprilike to je egal, ta cijena opreme. A drugo, skeniranje se vrši nakon glasanja, vađenjem jednog po jednog listića i ubacivanjem u to što mi sad zovemo skener, koji 30 direktno evidentira ono što je glasač dao, ne ime i prezime nego listić sa podacima, a ne onog momenta kada glasate pa čim krenete skenirate. Znači, to je poznata, poznata procedura i praksa. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Damir Arnaut, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem. Ispravka krivog navoda kolege Lovrinovića. Dakle, da je kolega Lovrinović pročitao Prijedlog zakona u članu 19. jasno stoji – ako se optičko skeniranje i brojanje glasačkih listića obavljaju na biračkom mjestu, birački odbor počinje utvrđivati rezultate glasanja nakon završetka procesa glasanja i zatvaranja biračkog mjesta. I to birački odbor radi i sada, samo što to radi ručno. A birački odbor kad bi brojao listiće nakon što birač završi svoje glasanje, onda bi i po sadašnjem sistemu znao kako je ko glasao kad neko uruči. Dakle, ovdje je sistem identičan, ljudi ubace te svoje listiće u neku kutiju, nakon zatvaranja biračkog mjesta, kako Prijedlog zakona kaže, pristupa se skeniranju tih glasačkih listića. I vi kad imate jedan veći broj u kutiji, vi nikako ne možete utvrditi ko je kako glasao, niti možete vezati identitet glasača za pojedinačni glasački listić. Prema tome, u tom segmentu mi nije jasno dal' kolega Lovrinović nije ovo pročitao i zbog čega uopšte misli da bi proces brojanja bio različit u odnosu na trenutni proces brojanja u smislu kada se ti listići broje. Dakle, jedino što se mijenja je proces obrade tih listića, neće se brojati ručno nego će ih brojati skener.
Zahvaljujem. Zastupnik Mirsad Đonlagić, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Pa, ako ništa drugo bar i ovdje u Parlamentu se čulo da se volja naroda poštuje do sedam, a volja odabranih poštuje poslije sedam i da ono što je poslije sedam sati navečer, kad se zatvore birališta, određuje ono čime će se ili na osnovu čega će vladati se u Bosni i Hercegovini nakon sljedećih četri godine. Ovo nije izmišljeno u Bosni i Hercegovini, ovo je primjena nečega da se spriječi ono što dolazi poslije sedam sati, da se spriječe zloupotrebe i da bi se što je moguće više ispoštovala volja naroda, odnosno volja glasača. I ja ne vidim nijednog razloga da bilo kome u ovoj sali to smeta, nego naprotiv, ja mislim i uvjeren sam da bi to trebalo svima nama da odgovora. A ovaj proces koji se sad ovdje predlaže ni na kakav način ne utiče, meni je žao što ovo ne interesuje kolegu Bosića i kolegu Šefika Džaferovića, ali ja poštujem, ja poštujem njih kad oni govore i vrlo pomno slušam šta oni govore, ali nema veze, ali mislim da ono sve što slijedi i kad su izbrona pravila u pitanju, da to nema veze sa ovim, nego će naprotiv sa ovim to biti i što je moguće principijelnije i dosljednije ispoštovano.
Zahvaljujem. 31 Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ja se doista ispričavam, ali smo na neki način ušli dijelom i u meritum zakona, ali je bitno, dakle, da li je po žurnom postupku moguća procedura i potrebna na ovakav način. Dakle, sad neće samo biti bitno oni koji broje, nego će sad samo bitno biti ko će biti za skenerom i tko će zapravo operirati tim aparatom i biće bitno, dakle, šta će se iz kutije skenirati. Znači, vi kad hoćete da se bavite lopovlukom, kako kažete, možete uvijek. A s druge strane imate svi ovaj Istraživački centar što je uradio, koriste li se uređaji za elektronsko glasovanje na biračkim mjestima na izborima, pa npr. u Njemačkoj ne, korištenje je zabranio Ustavni sud 2009. godine. Dakle, ... priču, dođemo zapravo na isto, samo će ovaj put to možda moći jedna osoba uraditi što je možda morao cijeli birački odbor biti u nekoj priči, ili dio njega, sad će osoba koja je za skenerom, dakle, kad ona poravna taj program i kad to ona utvrdi, šta će skenirati, šta iz kutije skenira. Dakle, možemo mi sada raspravljati šta god hoćete, ali jednostavno, ako će se, ako mi želimo spriječiti lopovluk, moramo tražiti i druga rješenja, nisam siguran da li je ovo rješenje. Prema tome, želio bih čuti mišljenje i Središnjeg izbornog povjerenstva, u najmanju ruku ovo nije u redu da ide, prvo ima puno članka, nije u redu da ide po žurnom postupku, a ima još i vremena. Ovo su tehničke izmjene, slažem se, i prijedlog njihov, ali po meni nisu rješenja i zašto, zašto da se to radi s brda, s dola, što kaže dok ne vidimo kako to vide oni koji to provode. Hvala ljepo.
Zahvaljujem. Zastupnik Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Uvažena predsjedavajuća, članovi Kolegija, koleginice i kolege poslanici. Kolegi Đonlagiću želim ispraviti navod da bi ovo trebalo svima da odgovara. Ko onda krade? Ako svima odgovara, onda niko ne krade, a očito je, slažemo se svi, svi se slažemo u jednom, da neko krade. Dakle, ne odgovara ovo svima, ne odgovara onima koji očito koriste ono što je danas za manipulacije sa glasovima. I, ako mi dozvoli predsjedavajuća, da ne bih se javljao kasnije, reći ću samo jednu rečenicu u vezi sa, sa procedurom.
Hitnom procedurom.
Dakle, što se tiče samog Zakona meni je on prihvatljiv i ja mislim da rješava jedan od najozbiljnijih problema koje imamo. Što se tiče tehničkih detalja, mislim da se stvarno time ne trebamo danas baviti, jer sve je ovo tehnički izvodivo i u praksi ne bi to, nije to suprotno Ustavu. Ono što meni jeste problematično kod procedure je cifra od 13 miliona. Budžet smo prihvatili, nismo predvidjeli budžetom ta sredstava i bilo bi dobro da ovdje imamo, ako ništa, mišljenje ministra finansija i trezora da li je u budžetu, znači, da li može raznim tamo transakcijama u budžetu se obezbijediti novih, dodatnih 13 miliona za izbore, što bi u principu dalo nekih 24, 25 32 miliona bi koštali ovi izbori. Evo, to, to bi bilo dobro da znamo, tako da mene to na neki način malo, ovaj, tjera od podrške hitnoj proceduri i nekako bliži sam da to uradimo u skraćenoj proceduri, a da u fazi, znači, ove skraćene procedure dobijemo, mislim da to nije sporno, i mišljenje Centralne izborne komisije i mišljenje Ministarstva finansija i trezora.
Hvala. Zastupnik Saša Magazinović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ispravljam krivi navod kolege Lovrinovića. Vi nemate više replika pa, evo, ja ću vrlo kratko da Vas dalje, ovaj, nemate.
Molim Vas.
Nema, dakle, ne možete ništa, a ja neću Vas izazivati, ja ću samo reći da ste pogriješili. Dakle, razlika je između uređaja za elektronsko glasanje, i Vi ste čitali dobro analizu i to se odnosi za uređaje za elektronsko glasanje, a ovo o čemu mi pričamo nije to. Dakle, dvije različite stvari. Ja ne mogu da se otmem utisku da imate mali strah od tehnologija ovih naprednih. I ja sam mislio da ste Vi samo po političkim idejama bliži Srednjem vijeku, ali izgleda da i kad govorimo o tehnologiji da i tu imate ovako, da više naginjete tom nekom vremenu nego ovim ...
Molim Vas.
/nije uključen mikrofon/
Molim Vas.
Evo, zaustavit ću se ja, nemate Vi pravo da replicirate, pa ću stati ovdje.
Hazim Rančić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala lijepo. Tvrdnje da je samo rezultat utvrđen kroz skenere, dakle, kroz očitavanje glasačkih listića nisu baš u potpunosti tačne. Da, to se uspostavlja kao pravilo, ali, onaj, kad pogledamo član 4. on predviđa mogućnosti da se i broje listići i predviđa šta će se desiti ukoliko dođe do razlike između rezultata utvrđenog skenerom i brojanjem, kao i nadležnost Centralne izborne komisije u takvim spornim slučajevima da se ovdje u Centru za brojanje glasova, i čitanjem putem skenera i 33 brojanjem, dakle, onim fizičkim, kroz glasačke listiće utvrdi pravi rezultat. Isto tako, kroz utvrđivanje biometrijskog otiska prsta neophodno je tu bazu podataka uspostaviti u svakom mjestu, da se spriječi da neko dva, tri, pet puta ili glasa za one koji nisu nikako tu ni došli na glasanje. O proceduri, da, nama je potreban ovaj Zakon i izbori treba da odražavaju volju građana, a ne mašinerija biračkih odbora ili promatrača. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
... neke netačne činjenice i da opet ne bih ulazio, pošto, evo, nema pravo repliciranja. Očito nećete da baratate i podatkom da je manje od 1% nevažećih listića u toj Njemačkoj, a da je kod nas, rekao sam, na pojedinim glasačkim mjestima preko 20%, preko 20%. Pa, to treba, sve treba pročitati, kad se čita onda treba pročitati sve, treba reći o čemu se radi. Tamo se radi o elektronskom, a ne o skeniranju, to su bitne razlike, i tako redom. Ali niste naveli zemlje gdje je skeniranje od 100%, Indija. E pa, niste ni to naveli.
Molim Vas.
Pa niste naveli ni Sjedinjene Američke Države gdje je na izbor glasaču hoće li elektronski, a listići se svi skeniraju, i to niste naveli, i tako redom. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Mirsad Isaković, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ispravka se odnosi na gospodina Lovrinovića, zastupnika Lovrinovića. Naime, hitni postupak je, dakle, ovdje samo se radi o 28 članova i 4 stranice, a po hitnom, podsjetiću ga da smo po hitnom postupku ovdje usvajali budžet koji ima 14.000 brojeva i ... I s druge strane, kad je u pitanju finansiranje, dakle, uvodničar je, predlagač je rekao da finansiranje ne bi trebalo biti problem ovdje, dakle, da postoje već naznake za neke izvore, a u ostalom u budžetu imamo prenesena sredstava iz prošle godine u ovu godinu, neutrošena sredstva. Ministar finansija će vjerovatno znati gdje ćemo naći ta sredstva, odnosno ovaj Parlament može donijeti odluku gdje ćemo naći ta sredstava. I još jedna stvar, kad sam već uzeo riječ, dakle, imamo već i zakone neke koji su u proceduri, a koje nismo odredili već iz kojih sredstava, iz kojih izvora finansiranje će biti. Tako ne vidim razloga ni da ovaj Zakon ne bude na dnevnom redu. Hvala. 34
Hvala. Zastupnik Senad Šepić, rasprava. Izvolite zastupniče, ali prije rasprave svima upozorenje da je rasprava o hitnoj proceduri, pa vas molim da se pridržavate.
Ja hoću odmah da kažem da podržavam hitnu proceduru, hoću da kažem da ovdje nije pitanje uopšte ima li para, nema li para, budžet, procedure. Ovdje je pitanje imamo li mi političku volju i hoćemo li mi da napravimo ovaj iskorak. Dakle, i zato hoću da kažem da je ovo važan princip za osiguravanje više transparentnosti, zaštite volje birača. Mi ćemo ovaj put podržati hitnu proceduru, s obzirom, evo, da javnosti je poznato da mi o ovom principu govorimo već u zadnjih četri-pet mjeseci, da imamo zakon koji traži elektronsko, omogućavanje ovog elektronskog glasanja u Bosni i Hercegovini. Sad je, u ovome momentu, ponovo na nekoj doradi, traži se dodatno vrijeme od Centralne izborne komisije. Da se ne bi isto desilo sa ovim ljudima koji su danas predložili ovaj Zakon, mi ćemo iz Nezavisnog bloka podržati hitnu proceduru I u tom smislu pozivam, evo, sve nas da se na takav način izjasnimo, da podržimo jedan ovakav, ovakav ovaj princip. Dakle, podržavamo i proceduru i principe ovoga Zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Jasmin Emrić, raspava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Također, vrlo kratko da izrazim svoju podršku hitnom postupku iako se slažem da se radi o veoma značajnom i vrlo odgovornom zakonodavnom postupku, iz razloga što se ovim želi unaprijediti izborni postupak u Bosni i Hercegovini u kojem smo svi se složili da postoje brojne nepravilnosti. I ja mislim da smo mi imali u ovom mandatu itekako dovoljno vremena da analiziramo i istražujemo najbolji pristup i na koji način treba preći iz manuealnog izbornog postupka u elektronski izborni postupak, odnosno ka elektronskom glasanju. Zašto je važno da mi baš sada pristupimo izmjenama i dopunama Izbornog zakona je u tome što je veliko nepovjerenje, prije svega u prebrojavanje glasačkih listića i u sam izborni rezultat. Stoga, evo ja ću da podsjetim da smo mi i u 2016. godini imali priliku gledati i biti prisutni prezentaciji koju je organizirala Centralna izborna komisija prilikom obilježavanja Svjetskog dana izbora. Tada smo mogli vidjeti kako i na koji način se mogu uvesti napredne tehnologije u izborni proces Stoga sve ove sumnje koje izražavamo imaju mjesta jer to jesu nove tehnologije, ali od istih ne možemo bježati jer to je budućnost i to mora doći na dnevni red ovog uvaženog Doma i mi moramo, htjeli ili ne, uvesti tehničko unapređenje izbornog postupka, eliminirati sve sumnje i sve one koji žele zloupotrijebiti volju glasača i birača. Stoga moja podrška ide u tom smjeru da u što skorijem vremenu imamo unapređenje izbornog postupka, da uvedemo nove tehnologije i da rezultati glasanja budu isključiva volja naših građana. Također želim reći da su nevladine organzacija, evo, ja ću se prisjetiti Koalicije „Pod lupom“ za fer i poštene izbore, provele mnoga istraživanja, organizirale prezentacije, okrugle stolove, imali smo priliku da se upoznamo sa naprednim tehnologijama i svemu onome što bi u značajnoj mjeri poboljšalo izborni postupak. Stoga, mi moramo se s time 35 suočiti i, evo, u kratkom vremenu donijeti ovaj vrlo važan Zakon koji će sigurno unaprijediti izborni proces. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnica Aleksandra Pandurević, rasprava. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Mi cijenimo incijativu ovih predlagača i mislim da je riječ o dobroj ideji, posebno uvođenje skenera, jer kao što su već kolege ovdje rekle, ti lični glasovi se dobijaju poslije sedam sati uveče. Ja se i sada sjećam prošlih izbora u slučaju Zvornik, čovjek uzme pare iz Elektroprivrede, dođe u Zvornik i u Zvorniku dobije 8.000 glasova ličnih, a ja vam garantujem da niko od birača u Zvorniku pojma nema ko je taj čovjek, niko, ... preziva se Šupić. I tako da je dobro da imamo ovo skeniranje i da spriječimo, razmišljali smo i o onoj ideji jedan listić - jedan iksić, ali bi se onda desilo pravljenje nevažećih listića, gdje neko drugi dobije. Stoga, e ono prema čemu ovdje imamo rezervu, odnosno, evo željeli bi da čujemo mišljenje nadležnih institucija, i to je razlog što danas nećemo podržati hitnu proceduru, jeste uzimanje otiska prsta. Čemu? Mi već identifikujemo birača na osnovu njegovih ličnih podataka, na osnovu imena, prezimena, fizičkog izgleda, fotografije na ličnom dokumentu, matičnog broja, itd. Ja bih voljela da imam mišljenje Agencije za zaštitu ličnih podataka, da nam oni kažu da li je ovo ustvari uzimanje viška ličnih podataka. Šta ćemo, sutra će nam onda doći i bankari i kad ti neko traži kredit reći – daj otisak prsta. Mislim da moramo voditi računa o tome, i ja bih zato voljela da imamo u slučaju ovog otiska prsta i mišljenje Agencije za zaštitu ličnih podataka. Dalje, ne znam da li je primjenljivo od ovih izbora, ovo treba primijeniti, ne znam da li je izvodivo da to primijenimo za ove izbore. Hajde da vidimo da li nam je, da li treba da kupujemo ovu opremu ili nam je jeftinije da se ona iznajmi, jer tehnologije napreduju, šta ćemo sad, dati 13 miliona maraka za 4 godine, možda je to zastarjela tehnologija. Hoćemo li nabavljati za 4 ili 8 opet 13 miliona maraka? Možda je jeftinije, da vidimo kalkulacije Ministarstva ili, evo, napravite, ja vjerujem da neko od kolega i to može da uradi, da li je jeftinije da se ova oprema iznajmljuje ili je jeftinije da se ova oprema kupi. Šta je od to dvoje jeftinije? To su neke, to su samo neka pitanja na koja bih ja voljela da imam, znači, nema problema, mi ćemo podržati ovaj Zakon, ali zaista mislim da treba biti obazriv sa ovim otiskom prsta, da je to možda i bespotrebno bacanje novca. Još ću vam nešto reći, zaista moram to danas ovdje da kažem – ne meni, mom kolegi je došao čovjek koji nema veze ni sa izvršnom ni sa zakonodavnom vlašću, ništa, potpuno je van politike, i rekao, tražio je od nas da podržimo ovaj Zakon, rekao je – znate, posao nabavke ove opreme će dobiti, imam firmu tu i tu, i ime firme koja treba da nabavi ovu opremu. Firma je iz Francuske, uvažene kolege. Znači, čovjek je van institucija, ali se već o tome razmišlja. I onda se ja pitam, pošto znam da je ovdje, bili su vjerovatno uključeni i nevladin sektor, pa moguće i međunarodna zajednica, pitam da li neko iz međunarodne zajednice već protežira neku svoju firmu. E pa neće ta firma dobiti posao, hajde onda da iznajmimo opremu, pa nek zarade naše domaće firme. I zato, ovaj, nećemo danas podržati hitnu proceduru, ali zaista smo spremni da pričamo o ovom Zakonu i da ga u konačnici podržimo, ali dajte samo da pribavimo mišljenja institucija. Hvala vam. 36
Zahvaljujem. Zastupnik Amir Fazlić, rasprava. Izvolite zastupniče.
U ime Kluba Stranke demokratske akcije želim da kažem da će Klub Stranke demokratske akcije podržati i hitnu poceduru donošenja ovog Zakona, a da ćemo glasati i za Zakon. Kad budemo raspravljali o Zakonu iznjet ćemo, eventualno, neke dileme, ali mislim da je jedan ovakav Zakon neophodan kako bi transparentnost izbora u Bosni i Hercegovini zaista bila neupitna, uz sve ove razloge koje kolege navode, o koštanju, o eventualnoj nabavci opreme, o svemu ostalom. Znači, da ponovim Klub SDA će podržati i hitnu proceduru i Zakon.
Hvala. Zastupnica Diana Zelenika, rasprava. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem i srdačno sve pozdravljam. Evo, kako ovdje reče moj kolega, predsjednik Kluba, i ja dolazim iz naroda kome se godinama oduzima pravo legitimnog izbora svojih predstavnika, makar smatram da veći dio onih koji sada nas zastupaju nisu baš legitimni, o tome sam i pričala i govorila. Ali evo, ja dolazim čak iz stranke koja je dvostruko oštećena, drugi vid je upravo ...
Samo, molim Vas, hitna procedura, sad je rasprava o hitnoj.
Upravo zbog toga i govorim jer, ovaj, i više sam puta napominjala da kod nas izbori su prije 7 sati i nakon 19 sati. Evo, ja dolazim iz Izborne jedinice II, gdje je bilo 11.000 nevažećih glasova, od toga 6.000 je bilo potpuno praznih listića. Kako reče kolega Backović, nama je svima jasno na koji način je do toga došlo, tako da skeniranjem mislim jedino da bi oštetilo takozvani bugarski vlak, pa kad čovjek hoće da iznese prazan listić, ne bi to bio u mogućnosti, tako da sigurno bismo imali poštenije glasove, rezultate. Žao mi je što mi kolege nisu dale da potpišem ranije ovaj zahtjev, jer bih ga rado potpisala i rado ću podržati Zakon sa dvije ruke, jer više nemam. A bez obzira na ovo, i otiske prstiju, i sumnje, ja mislim da se na taj način otklanja i mogućnost glasanja naših pokojnih, dragih, kojih ima jako veliki broj na biralištima, tako da ja sam aspolutno i za proceduru i za jedan ovakav Zakon. Hvala lijepa.
Hvala. Zastupnica Nermina Kapetanović, rasprava. Izvolite zastupnice. 37
Hvala predsjedavajuća. Želim da kažem da je i za mene vrlo prihvatljiva i procedura i sam Zakon. Mislim da Bosna i Hercegovina stremeći ka svom evropskom putu treba da prati, recimo, primjer zemalja u kojima je glasanje obavezno. Postoje države poput Belgije recimo u kojoj je glasanje obavezno i u kojima je prosjek izlaznosti negdje oko 90%, a glasanje je obavezno i u Luksemburgu, Grčkoj i Kipru. Postoje namjere i u drugim zemljama Evrope da se uvede glasanje kao obavezno, a i u drugim zemljama svijeta, takođe u mnogim zemljama svijeta je, također, glasanje obavezno. Kažnjivo je, primjera radi, u Australiji od 17 do 44 dolara ukoliko ne izađete na izbore, a u Grčkoj ako ne izađete na glasanje imate velike probleme ako želite da dobijete pasoš, ili ličnu kartu, ili vozačku kartu. Ja potpuno, dakle, podržavam i sam, dakle, i proceduru i Zakon. Želim da samo još iskoristim ovu priliku da ponovim, po ne znam koji put, kao osoba koja je pratila više puta izbore u Evropi, da postavim pitanje zašto Bosna i Hercegovina, da bi spriječila manipulacije na izborima i krađu glasova, ne uvede prozirne glasačke kutije koje su zapečaćene i u kojima ne postoji, dakle, ne postoji sa takvim kutijama uopće mogućnost manipulacije jer u sedam sati kada se zatvore birališta predstavnici Skupštine Vijeća Evrope, OSCE-a, pod pratnjom policije s tim kutijama idu u Centralnu izbornu komisiju. Dakle, nema mogućosti da se broji na tom mjestu i to je odličan primjer. Ja sam bila svjedok nekoliko takvih izbora u Evropi i vjerujte da su izbori bili demokratski i to u zemljama od kojih bi mi to najmanje očekivali. Dakle, ja podržavam ovo, voljela bih da se nađe novac, ne radi se o velikoj sumi novca za prozirne biračke kutije, zapečanjene.
Zahvaljujem. Zastupnik Lazar Prodanović, rasprava. Izvolite zastupniče.
... predsjedavajuća. Cijenim nastojanje kolega iz SBB-a i SDP-a vezano za poboljšanje tehničkih mogućnosti u izbornom zakonodavstvu, međutim u ovom slučaju moram reći da imam rezervu o proceduri. Smatram da izjašnjavanje po hitnom postupku u ovako važnoj oblasti dovest ćemo se u još veće probleme koje moguće da će usvajanje ovog Zakona produkovati. Zapravo, slažem se potpuno da je pretjeralo svaku mjeru način zloupotrebe od strane biračkih odbora, ali tvrdim odgovorno, pošto učestvujem, učestvovao sam do sada u 15 izbornih procesa direktno, dakle, i kao kandidat i u ..., mi sa skeniranjem listića malo šta ćemo poboljšati. Kako je moguće mađioničare ili, uslovno rečeno, korumpirane biračke odbore uvesti u red? Čime nama skeniranje poslije 19 časova, u bilo kom smislu garantuje fer i poštene prezentacije, fer i poštenih rezultata, ako se tri ili pet članova biračkih odbora, uključujući i posmatrače, dogovore da će preferirati nekoga na tom i onda iskenirati i završit će posao? Kako je moguće da u Bosni i Hercegovini isto pravo participacije u biračkim odborima ima nezavisni kandidat kao i najveća politička partija? To je prvi korak kako ... Šta se dešava? Imamo 10 nezavisnih kandidata i, uslovno rečeno, ili najmanja ili najveća politička partija isti broj biračkih mjesta kupi tih deset mjesta i ima sve svoje članove biračkih odbora? Ja sam bio na opservaciji, dakle, izbora čak, evo, u susjednim zemljama, u Srbiji dok sam bio u delegaciji OSCE-a, moram iskreno reći – to su neuporedivo pošteniji i fer izbori u odnosu na Bosnu i Hercegovinu. Dakle, direktno to govorim. Doduše, i izbor i procedura je jednostavnija, jednostavnija jer tu nema preferencija. Bez toga da politički subjekti koji imaju predstavnike u zakonodavnim tijelima participiraju sa 50%, a svi ostali, uključujući i ti koji imaju predstavnike u zakonodavnim tijelima, sa 50%, bez toga da nezavisni kandidat može imati, dakle, svi nezavisni 38 kandidati mogu da imaju samo jednog političkog subjekta. Mi izborni proces nećemo ničim poboljšati. Slažem se sa kolegama koji su rekli i za prozirne kutije koje bi bile jako, jako značajne i, takođe, smatram da legistlativa u smislu kaznenih mjera mora biti povećana. I još jednu stvar, nije Bosna i Hercegovina jedina zemlja u svijetu u kojoj je, u kojoj su prisutne ... na izborni proces. Jedna važna demokratska zemlja ima jednu poslovnicu, da vas, ... i koleginice su govorile, i kolege, kaže – glasajte uvijek, glasajte svaki put, glasajte i kad ste mrtvi. Kako možemo, kako možemo taj proces dovesti do približno fer i poštenih izbora u Bosni i Hercegovini? Ovo je problem i unutar partijskih turbulencija. I još samo jednu rezervu zbog koje imam oko ovog skreniranja i mogućnost da se prebrojavaju glasovi. Tvrdim da bismo u tom slučaju koristeći čak i kamere imali u jako velikom broju, u procentu, ponavljanje izbornog procesa na biračkim mjestima što bi stvorilo još, mislim produžilo proceduru ukupnog, dakle konačnog objavljivanja izbora u Bosni i Hercegovinu. Treba ići, dakle ovo ima smisla ako bi se ostali problemi koji su prisutni na izbornom procesu sveli na neki objektivniji nivo. Ništa nas ne bi koštalo ova procedura da kažemo – svi nezavisni kandidati, jedan politički subjekt, onaj ko prvi put nastupa u odnosu na one koji imaju predstavnike u zakonodavnim tijelima mogu da imaju samo jednu polovinu mjesta u odnosu na onog. I onda bismo eliminisali da se stvaraju jednopratijski birački odbori ili jednomenadžerski koji preferiraju pojednica za prođe, nezavisno kakve kvalitete ima ili koji novac ima u tom smislu da to koristi. Dakle, ovo je dosta složeniji proces nego što na samom početku izgleda, bojim se da ćemo imati problem. I bilo je smisla, također, da smo lani usvojili ovaj Zakon i da na prijevremenim izborima za lokalne zajednice testiramo ovo i da kažemo – da, to je neuporedivo bolje od ovog procesa. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Nikola Špirić, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi gosti. Zapravo ja ne mogu da vjerujem da ovdje ljudi koji su dugo poslanici, neće mi kolege zamjeriti, pričaju o neregularnosti izbora, a da sjede u Parlamentu. Da postoji potreba usavršavanja sistema, postoji, i tehnoloških inovacija postoji, ali dajte ljudi da shvatimo da ne može se sjediti u Parlamentu i pričati kako su izbori bili krivotvoreni, kako ima korupcije kod biračkih odbora, a da niko od tih kolega ja nisam vidio da je igdje podnio prijavu protiv neregularnosti. I niko ne može tako ružno pričati o Bosni i Hercegovini kao mi koji živimo u njoj. Nije ovo savršen sistem ..., zna li iko koje su zemlje odustale od ovog sistema? Mnogo razvijenije, ... koje su kolijevke demokratije. Dakle, i to je dobro da se izuči. Nisu sve tehnološke inovacije, neće riještiti probleme koje Bosna i Hercegovina ima, ali ja mislim da nije lijepo da se, mislim nije korektno da se na kraju ciklusa sjedenja u parlamentima priča o neregularnosti izbora. Hvala lijepo, i da to bude razlog inovacija.
Zahvaljujem. Zastupnik Mladen Bosić, ispravka krivog navoda. Izvolite kolega zamjeniče. 39
Poštovane kolege. Ja sam svjestan da nekima ova tema i ne odgovara, a nekima odgovara. I nije tačno da ovaj Parlament ne treba da priča o krađama izbora, upravo Parlament treba da priča. Vjerovatno su neki poslanici na takav način uspjeli doći u ovaj Parlament, ali većina sigurno nije. Ovdje je naš interes da se obezbijedi demokratija, da se obezbijedi regularan izbor poslanika, odnosno da to bude regularna prezentacija volje građana. Puno sam prošao izbora, znam sve tehnike, znam da će i ovu tehniku vrlo brzo lopovi ovladati, od isključenja struje kad treba skenirati, do ne znam kakvih sve stvari, jer lopovluk je maštovit. A znate gdje problem? Što ne funkcioniše pravna država, što agencije koje bi trebale da ganjaju lopove i one koji čine krivična djela falsifikovanja izbornih rezultata, ili oni koji čine krivična djela kupovine glasača nisu u zatvoru. Da su uhvatili 10 ljudi, a svi znamo bar po 10 ljudi koji su kupovali po našim sredinama glasove, da su uhvatili tih 10 ljudi i nije tačno da nismo prijavljvali, prijavljivali smo, ali agencije za zaštitu koje su zadužene za to ne rade svoj posao, mi danas ne bi imali ovakvu potrebu da pričamo o tome. Znači, da je policija, tužilaštva da su uradila svoj posao, ovaj problem bi bio daleko manji i mnogo lakše kontrolisati.
Zahvaljujem. Zastupnik Staša Košarac, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Koristim priliku da pozdravim sve kolege i kolegice i vas u Savjetu ministara. Ovdje niko ne spori činjenicu da postoje devijacije i one nisu jednopartijske. One su često, rekao bih, sinhronizovane od opštine do opštine s ciljem da se određeni favorizuju i da se na taj način utiče na, rekao bih, izbornu volju. Prema tome, ovdje je potpuno jasno da su svi, kada žele da izvrše jednu vrstu manipulacija, zajedno, i tu nema mi i vi. Niko od nas ne spori potrebu da se obezbijede uslove da budu demokratski izbori i da se volja birača kroz glas manifestuje u izbornom procesu, i tu nema dileme. Prepoznajemo sve devijacije, svi. Da li je ovo pravi način, samo je pitanje da li je ovo pravi način? Imamo li stav onih koji su direktno uključeni u izborni proces, a to je Centralna izborna komisija? Da li je bio igdje pilot projekat u ovoj zemlji da se vidi da li to funkcioniše. Samo je to problem – da li je ovo pravi način. Ako danas, teoretski posmatram, usvajamo hitnu proceduru usvajamo u ovom slučaju i Zakon, pretpostavimo da će biti usvojen u Domu naroda, šta smo usvojili. Da li je najispravniji model, o tome hoćemo da pričamo. Kada je u pitanju suzbijanje manipulacija, suzbijanje devijacije u izbornom procesu prvi smo za to, prvi lično sam za to i ne želim, i spreman sam o svim stvarima otvoreno da govorim, ali onda moramo se svi u ogledalu pogledati i definisati da li su svi dali doprinos da postoji devijacija. Tvrdim odgovorno da jesu. Zato bih samo želio da otvorimo kredibilno pitanje procedure, o meritumu bismo imali vremena kada bi smo dobili zvanična mišljenja Centralne izborne komisije, Ministarstva finansija, ne znam, nekih drugih nadležnih institucija, da vidimo da li je to provodivo, a treba težiti tome da se nađe takav koncept, takav model da demokratski budu izabrani ljudi na temelju volje birača, a ne nepartnerstva mnogih u tom procesu zarad nekih ličnih aspiracija, ambicija i emocija jednih prema drugim.
Zahvaljujem. 40 Zastupnik Predrag Kožul, rasprava. Izvolite zastupniče.
Ja ću pokušati držati se Poslovnika i razgovarati ovdje samo o hitnosti postupka, ali dozvolite mi kao i ostalim zastupnicima samo jednu rečenicu opservacije ovoga što sam čuo. Rekao bi čovjek kada sluša ove diskusije da postoje po definiciji stranke koje kradu na izborima i oni koji su po definiciji pošteni. Ja, jednako kao neke kolege, dosta dugo, od kada postoje demokratski izbori u ovoj zemlji, na različite načine pratim te izbore i reći ću jednu svoju opservaciju – nitko vas u 10-om mjesecu 2018. godine ne može na izborima pokrasti, posebno ozbiljnu političku stranku koja pretendira da bude parlamentarna, ako ne držite merdevine na izborima da vas kradu ili da skupa kradete. Birački odbori su tako koncipirani, oni su višestranački, promatrači su na biračkim mjestima. Ako ne postoji ... svih zainteresiranih ... učesnika na biračkom procesu vi to nećete spriječiti, i to je jedna opća činjenica. Da vrlo jasno kažem ja osobno, a i stranka iz koje dolazim, smo za sve tehnološke i svake druge inovacije izbornog procesa koje će poboljšati regularnost izbornog procesa. I sada o hitnosti procedure da kažem nekoliko riječi. Hitna procedura oko ovog Zakona, ja se slažem nije on jednostavan po svom sadržaju, ali je već rečeno, ja se s time slažem, i složenije akte i zakone smo mi ovdje usvajali po hitnoj proceduri, pa ako ćemo biti u tom dijelu donekle principijelni možemo progutati pitanje hitnosti procedure što se tiče složenosti Zakona ako postoji žurba i hitnost za donošenje ovog Zakona. Što se tiče izbora koji će doći, ako dođu, za sedam mjeseci hitnost procedure postoji samo pod određenim uvjetima. To je da ovaj Zakon relativno brzo prođe oba Doma a da Središnje izborno povjerenstvo ima spreman tender za sve ovo. Ima li ga? Ne znam. Da nadležni za financije, da li je to Vijeće ministara ili neka međunarodna donatorska organizacija, imaju spremne novce za ovaj tender. Imaju li ga, znamo li mi sada kada razgovaramo o hitnosti procedure? Vjerojatno ni jedno ni drugo ne postoji. I tek kada to imate trebate imati mnogo sreće u postupku javne nabavke, a o toj javnoj nabavci mi ovdje stalno pričamo i njezinim devijacijama, da vam ta tenderska procedura u razumnom roku prođe bez žalbi. Evo, kolegica Pandurević je nešto rekla što mene navodi, a znam da je ova oprema koja ne može proći bez žalbe u tenderskoj proceduri. I šta imate za izbore 2018.? Zbrku. Da li je 13 miliona dovoljna suma, 150 općina, ili koliko ih već ima u državi, puta prosječno 30, a vjerojatno i više izbornih mjesta, ne mogu doći, nisam mogao relativno brzo doći do tog podatka, puta potrebna oprema? Mislim da nije. Postoje li ... tehnološki procesi da se sva ta oprema instalira u svaku jadnu učionicu u nekom selu koja ima ovu ili onu ... za montažu i videonadzora i optičkih skenera, itd.? Vjerojatno puno problema oko toga. Ono, ponoviću ono što je ovdje već rečeno, ovakva tehnološka inovacija, kad smo već u ovoj fazi u ovo vrijeme u kojem jesmo, ima smisla za izbore 2018. kao pilot projekat, da zaista vidimo šta ona nosi. Kasnije, obzirom da vidim da se ovo naginje prema hitnoj proceduri, eventualno i naginje, mogu pričati o tome da mislim da jedino video nadzor, iz ovih nekoliko mjera, što eventualno može uticati na regularnost izbora, optički skeneri, ako postoji ono što je postojalo u dosadašnjim izborima, ništa bitno ne mijenjaju. Dakle, vrlo, da završim, a pričam o proceduri, čini mi se da hitna procedura nije primjerena ni temi, ni vremenu, ni tajmingu, ni ozbiljnosti teme. Mi u Izbornom zakonu imamo, oko Izbornog zakona imamo daleko složenijih i većih problema koje ne rješavamo. I da završim, obzirom da je vrijeme, čini mi se, isteklo, za tehnološke inovacije – da, za promjene Zakona u tom smislu – da, ali po proceduri koja je primjerena temi. Hvala vam. 41
Zahvaljujem. Zastupnik Zaim Backović, ne, Vi ste imali raspravu, Sadik Ahmetović, oprostite, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala lijepo. Ma, nešto malo me kolega oko ovih tendera, mogućnosti-nemogućnosti, država može kroz Vijeće ministara donijeti odluke da nabavi, dakle, ono što je potrebno, samo treba Vijeću ministara da tako odluči. Kad su u pitanju zakoni o javnim nabavkama, dakle, ima ta mogućnost da se tako odluči, a na nama je ovde da vidimo je li to ili nije ono što treba ova država. Ja mislim da jeste i ja mislim da ova zemlja treba i mora imati transparentnije i poštenije izbore. A ovi drugi tenderi su problem koji će se raspisivati do oktobra, od sada do oktobra. Iz tih tendera će biti plaćeni oni koji trguju na dan izbora. I to je problem. Tako da kad govorimo o tim tenderima možemo dvojako govoriti. A moju kolegicu uvaženu, gospođu Pandurević bih pozvao da nam kaže, ili da prijavi, ili da kaže koja je to firma koja već, za koju se zna da će dobiti nekakve poslove, da budemo društveno odgovorni, a pogotovo mi poslanici koji sjedimo u Parlamentu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zastrupnica Aleksandra Pandurević, povreda Poslovnika. Izvolite zastupnice.
Nije povreda Poslovnika, tražim pauzu od 15 minuta u ime Kluba.
Na zahtjev predsjednice Kluba SDS-a dajem pauzu od 15 minuta. Pozivam predsjednicu Kluba, gospođu Aleksandru da nam obrazloži razloge traženja stanke.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Razlog za traženje ove pauze bio je da unutar Kluba se konsultujemo, s obzirom da je raspisivanje izbora jako brzo, da li ima vremena da se ovaj Zakon usvoji u dva čitanja u oba Doma i da li može da ide u redovnu proceduru ili pak da ga podržimo u hitnoj proceduri. A šta smo dogovorili vidjećete na glasanju.
Hvala lijepo. 42 Evo, ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Prijavite se. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Izvinjvam se gospođo predsjedavajuća nisam bio, nisam Vas pratio jer smo razgovarali o nekim stvarima. Predlažem zaključak jedan, ja, evo, predlažem da prihvatite, zaključak bi se odnosio na, zaključak bi bio prijedlog da i Dom naroda, ukoliko se prihvati na ovom Domu, ovaj Zakon se razmatra po hitnoj proceduri. Evo, molim da uvažite tu činjenicu iako sam zakasnio.
Molim vas, zastupnik Amir Fazlić, rasprava. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća. Kao što ste već u uvodu rekli izmjene i dopune Zakona o krivičnom postupku BiH predlažemo da idu po hitnoj proceduri. U uvodu vam je i obrazloženju samog Zakona sve ovdje napisano. Znači, neke odredbe ovog Zakona nisu u skladu sa odredbama Ustava BiH, tako da smo mi ponudili jedno kvalitetno rješenje za koje mislimo da bi trebalo se danas izjasniti. Prije svega smatramo da bi poslanici, sugerišem kolegama da zbog značaja ovog Zakona, prije svega izglasamo hitnu proceduru, a onda otvorimo raspravu o samom sadržaju zakona.
Zahvaljujem. Zastupnica Aleksandra Pandurević, rasprava. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Činjenica jeste da imamo Odluku Ustavnog suda koja se odnosi na ZKP i Zakon o obavještajnoj službi i činjenica jeste da imamo ozbiljan problem ukoliko Ustavni sud izbriše odredbe postojećeg Zakona ...
Uvaženi kolega Backoviću.
da će biti blokirane, onemogućene mnoge krivične istrage, posebno one koje se tiču organizovanog kriminala. I neophodno je da se ovaj posao uradi. Međutim, ovdje, kada sam pogledala, predlagač nije samo mijenjao odredbe koje je osporio Ustavni sud, ovo su šire izmjene i dopune. I to nam je stiglo sinoć, da nismo imali ni dovoljno vremena da pogledamo. Ja mislim da ovome moramo 44 pristupiti ozbiljno, vidjeti o čemu se, možda je ovo sve prihvatljivo ja zaista neću ulaziti u to, ali da ovaj Zakon treba da ide u redovnu proceduru. Dodatno želim da kažem da je, pošto sam i ja pitala uvaženog ministra, evo ga tu je, da je Savjet ministara uradio Prijedlog izmjena i dopuna ZKP-a kojim se sprovodi Odluka Ustavnog suda, da se čeka još samo mišljenje Vlade Republike Srpske, da nije stiglo od gospodina Kasipovića, evo, ja koristim i ovu priliku da javno apelujem na gospodina Kasipovića da pošalje to mišljenje, a koliko mi je poznato i izmjene Zakona ... su gotove i one su bile u javnoj raspravi. Rok od 15 dana za javnu raspravu je istekao. Kako mi je rekao ministar Mektić taj Zakon takođe treba da se nađe na Savjetu ministara. Znači, dobićemo dva zakona iz Savjeta ministara koji rješavaju taj problem. Tako da danas zaista ne možemo podržati hitnu proceduru čak i iz onog banalnog razloga da su ove izmjene i dopune šire od Presude Ustavnog suda. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega, zamjenik Šefik Džaferović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća, koleginice i kolege, dame i gospodo. SDA putem svog predsjednika Kluba ne bi sigurno izlazila sa prijedlogom ovog Zakona nego bi to, dakle, ostavila Vijeću ministara, nadležnom ministarstvu u Vijeću ministara i svoj onoj proceduri kako se dolazi do ovakvih zakona, jer se radi o visoko stručnim zakonima da mi nismo stvarno sada u situaciji u kakvoj jesmo. Mi smo imali sjednicu Ustavnog suda 15., čini mi se, i 16. februara na kojoj je stavljena tačka dnevnog reda – Neizvršenje ove Odluke. Sjednica Ustavnog suda je opet ovog mjeseca, dan ili dva kada mi imamo ponovo sjednicu, nakon sjednice ili, nisam precizan ali mislim da se radi o dan ili dva. Ukoliko Ustavni sud bude postupao po svojim pravilima i stavi van snage ove odredbe koje je učinio i proglasio neustavnim Bosna i Hercegovina će doći u vrlo nezgodnu i vrlo opasnu situaciju, ja je slobodno mogu nazvati opasnom situacijom kada su u pitanju tekući predmeti pred Sudom BiH imajući u vidu princip primjene blažeg zakona koji važi u krivičnom pravu. I ja sam ovo dužan da vam kažem, da ovo prenesem Parlamentu, ne bih želio da bilo ko od nas ovdje u Parlamentu bude odgovoran zbog toga, jer, kažem, vrlo ozbiljna i vrlo opasna situacija nas sa tog aspekta očekuje ovdje u Bosni i Hercegovini. Zbog toga smo se mi odlučili da materijal kojeg je sačinila ekspertska radna grupa, dakle ljudi koji su profesori, sudije, koji je rađen i u Ministarstvu pravde, dakle to je taj materijal, ništa mi nismo izmišjali, jer niko od nas nije dovoljno kvalificiran, bez obzira kako o sebi mislili ili govorili, da napiše jedan ovakav tekst, ovaj, smo se odlučili da to danas stavimo u proceduru. Ja vas molim da ovaj momenat razumijete i da mi danas usvojimo i hitnu proceduru i sam tekst Zakona. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Ja zaista uvažavam potrebu da ovo pitanje hitno riješimo, ali onda je predlagač trebao predložiti samo ono što rješava ovo pitanje, a ne šire izmjene i dopune. I to dobijemo sinoć, da 45 smo makar dobili prije tri dana da možemo i unutar naših partija, naši ljudi koji se bave tim pitanjima to da prouče u redu, ali dobijemo sinoć da nismo mogli da proučimo. O čemu ću ja danas glasati. Mislim niko od nas ovdje nije spreman da preuzme odgovornost da danas ovo održi u hitnoj proceduri i da glasa za ovo. Trebali ste se malo ozbiljnije kao Klub ponijeti prema tome ako ste već imali namjeru da riješite.
Hvala. Zastupnica Nermina Kapetanović, rasprava. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem. Odluka Ustavnog suda je objavljena u „Službenom glasniku BiH“ od 7. jula 2017. godine, Odlukom se nalaže Parlamentarnoj skupštini BiH da najkasnije u roku od šest mjeseci uskladi navedene odredbe, te obavijesti Ustavni sud BiH o poduzetim mjerama s ciljem izvršenja ove Odluke. Vijeće ministara BiH na 108. sjednici, održanoj 19.07.2017., je upoznalo da su Kolegij Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH na 51. sjednici i Kolegij Doma naroda na 48. sjednici razmatrali predmetnu Odluku Ustavnog suda, te odlučili istu dostaviti Vijeću ministara BiH na realiziranje. Vijeće ministara je zadužilo Ministarstvo pravde da u saradnji sa Ministarstvom sigurnosti realizuje obaveze koje za Vijeće ministara proizlaze iz Odluke Ustavnog suda BiH broj U-5/16. Upozoravamo, i to je razlog zašto tražimo da bude hitno, upozoravamo da postoji opasnost da će Ustavni sud BiH na narednoj plenarnoj sjednici, koja će biti održana 22. i 23. marta, van snage staviti neustavne odredbe Zakona o krivičnom postupku. Ukoliko se Zakon o krivičnom postupku ne usvoji, a sporne neustavne odredbe budu stavljene van snage biće onemogućen rad Tužilaštva BiH kada je riječ o posebnim istražnim radnjama, a naročita opasnost postoji za opstojnost istraga koje su u toku, jer će biti suspendirana primjena posebnih istražnih radnji kao i davanje imuniteta svjedocima, te se ti dokazi neće više moći koristiti u postupku. Trenutno je u toku između 50 i 100 slučajeva u kojima su korištene posebne istražne radnje, odnosno davanje imuniteta svjedoku, a Tužilaštvo će biti onemogućeno u pokretanju novih istraga, naročito u slučajevima borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala. Napominjemo da se neusvajanjem izmjena i dopuna Zakona o krivičnom postupku izlazi u susret kriminalcima protiv kojih se trenutno vode postupci. U situaciji kada država Bosna i Hercegovina treba da ubrzano radi na jačanju vladavine prava, našem evropskom putu, na šta nas stalno odsjećaju zvaničnici iz Brisela, i da kroz pravosudne institucije na državnom nivou obezbijedi sigurno okruženje, kako za građane Bosne i Hercegovine, tako i za potencijalne strane investitore. Ukidanjem odredbi Zakona o krivičnom postupku ... i efikasno vođenje krivičnog postupka u velikoj mjeri se dovodi u pitanje njihov rad. Neusvajanjem Zakona je jedan od načina da se onemoguće državne institucije u provođenju svojih ustavnih nadležnosti kada je riječ o zaštiti vladavine prava. Svjesni smo činjenice i poruke koju je gospodin Junker prije nekoliko dana dao u Bosni i Hercegovini – jačanje vladavine prava u Bosni i Hercegovini s ciljem sticanja statusa kandidata, prvo, prva zadaća nam je jačanje vladavine prava. Zato ova moja diskusija ide u prilog i molbi kolegama da idemo po hitnom postupku i po mogućnosti da usvojimo ovakav Prijedlog. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega, zamjenik Šefik Džaferović, ispravka krivog navoda. Izvolite. 46
Samo da odgovorim na navode koje je iznijela gospođa Pandurević da ova rješenja obuhvataju i imaju nešto širi zahvat od onoga što traži Odluka Ustavnog suda. Nije, nije to tako. Dakle, ova rješenja se referiraju isključivo na ono što je Ustavni sud problematizirao i ja vam samo prenosim stav ekspertne grupe koja je radila na ovome. Dakle, ne postoji ni jedno pitanje koje je problematizirao Ustavni sud a koje nije riješeno ovom izmjenom i dopunom, također kao što ne postoji ni jedno pitanje koje bi bilo dodato u odnosu na Odluku Ustavnog suda. Ljudi, dakle ovdje je problem šta će biti narednoga dana kada Ustavni sud stavi van snage ove odredbe. Ja znam šta znači blaži zakon, neću vam o tome pričati, i zato vas pozivam da ovo, da razmislimo, dakle, o ovome svemu i da povučemo ovaj potez. Čekali smo dugo, dakle dugo vremena Kolegij komunicira sa Vijećem ministara, sa Ministarstvom pravde, nismo to dobili u parlamentarnu proceduru. Kamo sreće da smo to dobili odmah, dva mjeseca nakon što je Ustavni sud ovo naložio. Istekli su rokovi i zbog toga postoji ovaj prijedlog. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Ustavni sud je osporio član 225. stav (2), mi ovdje imamo izmjene i ostalih stavova, ... po ostalim stavovima. Druga stvar, ja sam šokirana da danas ovdje čujem da će Ustavni sud donijeti odluku na sljedećoj sjednici. Kako mi to znamo, kako neko može reći da će Ustavni sud sigurno na sljedećoj sjednici izbrisati ovo ili ono?
Nisam rekao tako.
Strašno. I svakako niko, bar ja mislim da većina ovdje ne želi da nam kriminalci ostanu bez mjera nadzora i mogućnosti da se nad njima vrše posebne istražne radnje, teroristi. Sve to dovodi u slučaju da Ustavni sud donese takvu odluku, sve to dolazi u pitanje, teroristi nam neće biti pod posebnim mjerama nadzora, kriminalci, ljudi koji se bave organizovanim kriminalom. Ali Ustavni sud mora znati ako izbriše ovu odredbu, a da se ovdje ne donesu izmjene i dopune, pa to je rušenje ustavnog poretka da nemamo, ... pravne države u tom slučaju, sve staje, Tužilaštvo, Sud, sve staje. I ja se nadam da Ustavni sud će to imati u vidu i da neće donijeti takvu odluku nego da će sačekati, a vjerujem da će Savjet ministara do tada i poslati izmjene i dopune Zakona i da ćemo taj problem riješiti. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnica Dušanka Majkić, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupnice. 47
Isrpavka krivog navoda gospodinu Džaferoviću. Dakle, on kaže da je materijal sačinila ekspertska grupa, radna grupa, to nam na časnu riječ. Koja radna grupa, je li to SDA-ova radna grupa, je li to onaj dio SDA koji je u Ustavnom sudu pa je napravio prijedlog koji može na brzinu proći? Koliko je neozbiljan ovaj prijedlog govori i to što je neko očekivao da će začas to provući. Odatle slute se loše namjere. Na kraju ključno pitanje – ima li ova zemlja izvršnu vlast? Šta to sad je nama značajno što prije to završiti, a Ministarstvo pravde, odnosno Savjet ministara nije uspio naći dogovor oko toga. Čekajte ljudi, o čemu se radi ovdje? Je li to možda Savjet ministara nije uspio postići dogovor na ovu temu, pa ćemo požuriti sad preko, što prije preko Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH? Pa dajte molim vas uozbiljite se i ne pravite, da ne pravimo cirkus od ovog Parlamenta. Savjetu ministara je ako ništa drugo trebalo mu ostaviti vremena da da svoj, Ministarstvo pravde da stav o ovom prijedlogu. A te časna riječ ekspertske grupe, dajte molim vas, pa one mogu biti za SDA nešto, ali treba da budu i za sve ostale nešto.
Hvala. Zastupnica Nermina Kapetanović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem. Žao mi je da moram replicirati svojoj prijateljici i kolegici Dušanki Majkić. Nije radila ekspertska grupa SDA ovo, ovaj Zakon su radili stručnjaci iz oblasti pravnih nauka širom države. I SDA nema svoje eksponente u Ustavnom sudu i mislim da takav način diskusije nije, u najmanju ruku, korektan. Ali evo ja sad pitam Vijeće ministara, iako sam iz pozicione političke partije – zašto Ministarstvo pravde nije uradilo svoj posao dosad? Evo tu je resorni ministar nek nam odgovori. Prošlo je šest mjeseci zašto niste izašli na Vijeće ministara s takvim prijedlogom prema Parlamentu? Zašto, zašto taj Zakon već nije ovdje, evo prošlo je šest mjeseci? Pošto smo dali izjavu deklarativnu da nam se jako žuri u Evropsku uniju i pošto nam je gospodin Junker rekao da imamo jednake mogućnosti kao svi, da nije Srbija u privilegovanom položaju u odnosu na nas, ja Vas kao resornog ministra pitam – u čemu je problem, zašto takav zakon niste nama dostavili u parlamentarnu proceduru s obzirom da vam je isteklo vrijeme? Žurili nam se u Evropu ili ne žuri, hoćemo li ili nećemo, hoćemo li u borbu protiv kriminala i korupcije ili nećemo? Molim Vas da mi odgovorite.
Predsjedavajuća Borjana Krišto, diskusija. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo, ja ću se takođe kratko referirati na Prijedlog izmjena Zakona o kaznenom postupku, koji je ovdje danas dostavljen nama po hitnom postupku, a odnosi se na implementaciju Odluke Ustavnog suda BiH. To je Odluka koja je po mom zahtjevu prema Ustavnom sudu donesena i ovdje sam maloprije čula referiranja na ove prijedloge izmjena Izbornog zakona, s tim da niko nije spomenuo da se radi o povredama temeljnih ljudskih prava, koje je upravo ovaj Zakon 48 omogućavao i na temelju kojih su donesene brojne sudske odluke na razini Bosne i Hercegovine i isplaćena velika financijska sredstva po ovom pitanju. Ja neću dalje ulaziti u obrazloženje ovog Zakona, samo ću kratko vas podsjetiti, znači, o čemu se radilo. Stoga, uistinu je nužno napraviti što prije implementaciju ove Odluke Ustavnog suda i predložiti izmjene i dopune Kaznenog zakona i to se sigurno moralo uraditi i do sada. Ali ovo što čujem ovdje od uvaženog kolege Džaferovića, pa se referirala i kolegica, ja samo mogu znati iz onoga što sam pratila kad sam dobila Odluku da je Ustavni sud održao već jednu sjednicu, to je bila sjednica, čini mi se, u ovom, početkom ovog ili prošlog mjeseca, na kojoj je trebao staviti po mojoj apelaciji ove odredbe Zakona izvan pravne snage, ali to nije učinio. Možda i vjerojatno vodeći računa o nečemu o čemu smo mi i danas ovdje čuli. Hoće li to Ustavni sud uraditi ja uistinu ne znam, to je stvar procjene i ocjene Ustavnog suda. Po pravilima znamo kako bi se trebao ponašati, a kako će to ćemo vidjeti na njegovoj sjednici. Ono što želim reći da ću se takođe zalagati za hitno rješavanje, odnosno provedbu ove Odluke, ali u ovom slučaju je uistinu neprihvatljivo da jedan zakon koji se zove Zakon o kaznenom postupku koji bi trebao jamčiti i pravnu sigurnost i vladavinu prava, da ga mi predlažemo od strane zastupnika. Mislim da je to nedopustivo i ja sam mogla naći neke eksperte, profesore, ne znam, poznavatelje pravne norme iz ove oblasti, konsultirat se i napravit, to mi nije palo na pamet, tim više što sam tražila i podnijela zahtjev prema Ustavnom sudu za osporavanje ovih odredbi ovog Zakona u odnosu na Evropsku konvenciju o temeljnim ljudskim pravima. Stoga mislim da izmjene ovog Zakona moraju biti u skladu sa Odlukom, moraju biti jasne, precizne, da ni na kakav način ne ostavljaju ili otvaraju mogućnost proizvoljnog tumačenja, pa dovođenja u situciju koju smo imali, evo, i prije ovih izmjena Zakona. Stoga bih ja predložila kroz ovu raspravu o hitnom postupku jedan zaključak u kojem Zastupnički dom Parlamentarne skupštine odgađa izjašnjenje o zahtjevu zastupnika Amira Fazlića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o kaznenom postupku BiH po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu sa člankom 133. Poslovnika. Drugi zaključak – Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da do naredne sjednice Zastupničkog doma dostavi Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o kaznenom postupku BiH u cilju implementacije Odluke Ustavnog suda BiH broj U5 Također ću se kratko referirati, da sam se pokušala tako u kratkom vremenu iskonsultirati jutros sa ljudima iz Ministarstva pravde, iskreno nisam sa ministrom, da vidim je li urađeno, pa su mi rekli da ove odredbe ovog Prijedloga zakona nisu zapravo u potpunosti identične, one su u dobrom dijelu slične u smislu onoga o čemu je govorio kolega Džaferović, ali ja osobno mislim i preferiram ono što treba da dođe od tehničkog obrađivača i od, naravno, ovlaštenog predlagatelja, a to je Vijeće ministara i o tome ćemo onda ovdje pred ovim uvaženim Domom otvoriti raspravu. Ja se nadam da ćemo evo u interesu svih nas, a i sigurnosti koje trebamo imati podržati ove prijedloge zaključka i na narednoj sjednici raspravljati i usvojiti ove prijedloge koji nam dođu od strane Vijeća ministara. Hvala lijepa. Zastupnik Momčilo Novaković, rasprava. Izvolite.
Hvala Vam lijepo uvažena predsjedavajuća. Dio rasprave ste mi uzeli, znači, tako da ću pokušati onda da ono što je ostalo, a što sam mislio reći, kažem. Isključivo proceduralne, ovaj, prirode mi možemo imati problem kad se radi o 49 ovim prijedlozima koje imamo pred sobom. Naime, nije sporno nikome ovdje da ovo mora brzo da se riješi i nije nikome sporno da se to mora uraditi hitno. Poslovnički ako se posmatra onda član Poslovnika osim te hitnosti traži i jednostavnost rješenja, a ponuđena rješenja nisu nimalo jednostavna da bi ih mogli usvojiti u jednom čitanju. I mislim da je većina kolega koja je diskutovala, diskutovala u tom pravcu, dakle o neophodnosti da se riješi, ali isto tako i o tome da se radi o složenim pitanjima koja se ne mogu riješiti u jednom čitanju. Ukoliko ministar pravde misli da može do sljedeće sjednice, koja je koliko sam ja čuo 21. ovog mjeseca, donijeti ili predložiti rješenje koje će u principu zadovoljiti Odluku Ustavnog suda, onda bi i moja sugestija bila kolegama da povuku ovaj Prijedlog do 21. Ukoliko 21. ne dobijemo takav prijedlog Ministarstva pravde, naravno niko ne može zabraniti kolegama da taj prijedlog koji danas imamo osvje stave, taj ili neki promijenjen, ili bilo ko drugi nekakav drugi prijedlog stavi, da raspravljamo po hitnoj proceduri. Mislim da bi bilo korektno uvažiti stav većine kolega ovdje koji su, koji razmišljaju na ovaj način. Ja sam ponovio samo ono, čini mi se, što sam čuo do sada, dakle za sve ovo što sam sad rekao bilo bi dobro da prije donošenja zaključaka koje je koleginica Krišto predložila, ministar pravde izađe i kaže hoćemo li mi 21. na sjednici Palamenta imati Zakon što se tiče Ministarstva. Ja ne znam kako će on proći na Savjetu ministara, ali što se tiče samog Ministarstva hoćemo li imati zahtjev koji ispunjava uslove koje traži Ustavni sud.
Zahvaljujem. Zastupnik Damir Bećirović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Nije rasprava, ja bih u ime Kluba DF-a tražio pauzu od pola sata.
Na zahtjev Kluba DF-a dajemo pauzu od pola sata. Molim vas, možemo li se nešto dogovoriti ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] To sam htjela reći, može li biti odmah pauza, pa da je spojimo sat vremena, znači ovdje se vidimo u 14:20. Može tako? Eto ga.
Hvala uvažena predsjedavajuća. 50 Evo samo par riječi, obzirom da je ovdje bilo, mogao sam i kroz repliku, ali evo, bilo je određenih konstatacija koje su zahtijevale da se neke stvari odgovore. Evo, ja neću ulaziti u to na osnovu čega je gospodin Džaferović zaključio da bi Ustavni sud mogao donijeti odluku, ali ja ću reći da je Ustavni sud sklon u određenim slučajevima da izazove, hajde da kažem, neko nestabilno stanje svojim odlukama brišući određene odredbe iz dosadašnjih zakonskih projekata, pa ću pomenuti dva primjera. Jedan je ukidanje dijelova Statuta Grada Mostara kada je u pitanju izbor gradskih vijećnika. I šta imamo kao rezultat? Da od 2012. godine nemamo izbora u Mostaru. Ili, evo, ukidanje odrednica Izbornog zakona vezano za izbor delegata u Dom naroda Federacije, ovaj, i evo imamo ovo što trenutno jeste tematika u Bosni i Hercegovini, a to je izrada novog Izbornog zakona. Otvorile su se razne priče, ali smo u krajnjem ukoliko ne dođe do izmjene Izbornog zakona došli u situaciju da nećemo moći implementirati izbore iz 2018. godine. Evo, to je moj prilog činjenici da bi mi trebali ovu, ovaj Zakon usvojiti po hitnom postupku da ne bi došli u situaciju evo da nekad nabrajamo i treći problem koji je nastao u Bosni i Hercegovini zato što su određene odrednice zakona od strane Ustavnog suda izbrisane, a nisu dorađene kroz parlamentarnu proceduru, a u ovom slučaju bi bile posljedice još katastrofalnije, jel' zaštitili bi se oni koji, evo reću uslovno, ne rade pošteno u ovoj državi. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Nema prijavljenih više. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Budući da smo raspravljali o Zakonu za hitni postupak, mi bi se trebali izjasniti, ali uz ovu točku imamo prijedlog zaključka koji sam evo konkretno ja predložila. Želite li da se, jer jedan bez drugog ništa ne znači, da se izjasnimo u paketu o prijedlogu zaključaka? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa da, o zaključcima se moramo prije izjasniti, jer Zaključak broj 1 traži odgodu izjašnjenja, a drugi zadužuje Zastupnički dom Vijeće ministara da nam dostavi do naredne sjednice Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku u cilju implementacije Odluke Ustavnog suda. Evo, molim vas da se izjasnimo o prijedlozima zaključaka Borjane Krišto. Od ukupno 34 nazočnih ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Naknadno.
Naknadno, naknadno usuglašavanje. Prelazimo na točku pet, Ad. 5. Priјеdlоg zаkоnа о izmјеni Zаkоnа о plаćаmа i nаknаdаmа u instituciјamа Bоsnе i Hеrcеgоvinе – prеdlаgаtelj: zastupnicа Bоrјаnа Krištо, zаkоn brој: 01-02-1-205/18, оd 18.01.2018. (prvo čitanje) Zakonodavno-pravni sektor je 22.01.2018. dostavio Mišljenje u kojem je utvrđeno da je Prijedlog zakona usklađen sa člankom 105. Poslovnika Zastupničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Nadležno Povjerenstvo za financije i proračun dostavilo je Mišljenje 19.02.2018. Povjerenstvo je prihvatilo načela Prijedloga zakona. Na zahtjev Ustavnopravnog povjerenstva Kolegij Zastupničkog doma 19.02.2018. odobrio je produljenje roka za dostavu mišljenja o Prijedlogu zakona za 30 dana. Ustavnopravno povjerenstvo je dostavilo Mišljenje 05.03.2018. Povjerenstvo je utvrdilo da je Prijedlog zakona usklađen sa Ustavom BiH i pravnim sustavom. Otvaram raspravu. Zastupnik Mirsad Isaković, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ja moram da kažem da ovaj Prijedlog zakona mi podržavamo u smislu da su plate vojnika zaista male i 7.126 vojnika, dakle, imaju prosjek plate 655 maraka, to je ono što nije ni prosječna plata u Federaciji. Mi mislimo po tom osnovu zaista da ne bi trebalo biti problema. Međutim, ono što mene posebno zabrinjaje je činjenica da smo mi budžet usvojili 31.12. prošle godine i ušli u ovu fiskalnu godinu samo 20 dana, a onda smo već donijeli zakon koga nema u budžetu. Ovo što 52 je problematično, znači, samo 20 dana star budžet, imamo već zakon koji narušava budžetsku ravnotežu. Dakle, 18.01. ovaj Zakon je pušten u proceduru. Ono što je, po nama, problematično je činjenica da iznos ovog Zakona iznosi 9.327.186. Ponovo ponavljam – mi jesmo za ovaj zakon, ali želimo da znamo iz kojih sredstava idu pare za ovaj Zakon. U samom Prijedlogu, dakle, nema iz kojih izvora, Komisija za finansije i budžet nije dala iz kojih sredstava, Vijeće ministara nije dalo iz kojih sredstava, a u budžetu Ministarstva odbrane ovih sredstava nema, čak štaviše u budžetu stoji da je 1.796.000 manje nego prošle godine, dakle nedostaju sredstva ni za ona tekuća. Ja se zaista pitam iz kojih sredstava ovo ide ili će unutar budžeta biti prestruktuiranje budžetskih stavki, ali nam neko treba da kaže iz kojih to stavki. Evo, ja u ovom trenutku zaista toliko ne bi htio da ponavljam član 4. sredstva će se obezbijediti isključivo iz budžeta i član 7. stav (3) koji kaže da je trebalo u budžetskim zahtjevima predvidjeti ova sredstva, u istom ovom Zakonu to piše da je trebalo predvidjeti ova sredstva. I ja ne vidim nigdje u budžetu za ovu godinu ova sredstva. Mi jesmo za to, ali da neko kaže iz kojih sredstava. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zastupnik Nikola Špirić, rasprava. Izvolite zastupniče.
Cijenjeni predsjedavajući, kolege i kolegice poslanici, uvaženi gosti. Zapravo apropo ovoga što je kolega Isaković govorio ja mislim da bi dobro bilo za ove izmjene Zakona imati mišljenje Savjeta ministara i resornog ministarstva upravo radi lokacije 9.327.000 fonda plata koje se povećavaju, dakle članovima Oružanih snaga BiH, da tako nazovem. Ali ima rješenje i za ovo ako mi uistinu hoćemo da rješavamo ovo probleme. Dakle, morali bi znati da li ostaje fond plata isti ili ne. Dakle, jedne godine se može zakačiti iz drugih sredstava, ali bi dobro bilo da se to ... Ali ja imam prijedlog da ovih 9.327.000 da ostne isti fond plata i neka nam predlagač ili Vijeće ministara kaže na koji način da se, jer godinam se priča da imamo bezobrazno visoke plate. Teško je ovdje korigovati druge kategorije a ne smanjivati one koji imaju najveće plate, koji nose politički teret. I moj je prijedlog da za 9 miliona, da 9.327.000 iznađemo iz postojećeg fonda plata, to bi značilo da smo odgovoran Parlament. Pa će poslanici primati 2,5 hiljade, tri, ako smo za to ja ću to da podržim, ali na ovakav način, ako ovaj Zakon prođe on će nas posvađati, ako prođe on će nas posvađati krajem ove budžetske godine, jer se faktički povećava fond plata, a mi smo se zakleli da nećemo povećavati javnu potrošnju i mislim da aranžman sa međunarodnim finansijskim institucijama upozorava da nema rasta. Ako za ovoliko smanjujemo plate po različitim koeficijentima ja ovo podržavam. Ako ne smanjujemo moramo znati koja je lokacija u budžetu. I to je tačno i da se Vijeće ministara izjasni, resorno ministarstvo na koja sredstva misli staviti na raspolaganje da se ovo isplati. Ali mislim da nas javnost neće pozdraviti ukoliko povećavamo fond plata, ne ukoliko povećavamo njima, nego ukoliko zadržimo postojeće platne razrede i plate na svim nivoima. I ja bi molio, dakle, da u tom smislu vodimo, ako želimo da nešto uradimo onda moramo ići, dakle, voditi dvostranu aktivnost, da povećamo pripadnicima Oružanih snaga na način kako se predložilo, ali da proporcionalno smanjimo od najviših pa do najnižeg nivoa, dakle do ti, do tih ... i to se može uraditi. Ako postoji za to političke spremnosti hajte da radimo, ali ja se bojim, nisam siguran da ta spremnost postoji. Dakle, samo sam zato da 53 se ovo mjenja ukoliko ostaje isti fond plata u institucijama Bosne i Hercegovine, ako nismo spremni da ga smanjujemo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zastupnik Senad Šepić, rasprava. Izvolite zastupniče.
Hvala lijepa gospođo predsjedavajuća. Meni je zaista drago da je ovo konačno na dnevnom redu. I u pravu su oni ljudi koji govore kad se pripremao budžet, kad se ovo nešto što imamo trenutno u Bosni i Hercegovini pokušavalo napraviti to je tad trebalo također, ovaj, raspravljati i ovaj pristup. Ono što želim reći, dakle ja i Nezavisni blok će podržati ovaj Prijedlog zakona i u prvom čitanju, a onda ćemo poslije toga predložiti da, i mislimo da bi to bio pravi taj iskorak kojeg trebamo napraviti, uvažavajući ovaj pristup kojeg je spomenuo i kolega Špirić, dakle da se ovi koeficijenti pokušaju izjednačiti sa onim koeficijentima policajaca. Prema ovome sad prijedlogu, dakle, mi idemo na koeficijent policajca prije izmjene zakona kojeg smo uradili prošle godine, je li'. Dakle, tako da u tom smislu smatram da ima prostora, ima potrebe razmišljati na takav način, jer plata vojnika, pa i sa ovim, dakle i ovim današnjim, uvjetno rečeno da prođe i ovaj Prijedlog zakona je izrazito niska i izrazitno neprimjerene. Mi podržavamo i pristup da se to pokuša uraditi na ovakav način kao što je govorio i kolega Špirić, svi su pristupi za nas prihvatljivi, ali da ovo pitanje trebamo riješiti, da vojnika i ljude u Oružanim snagama da trebamo učiniti iole dostojanstvenijim, iole, rekao bih, poštenije plaćenim za ono šta oni rade, dakle to mi kao Parlament i kao država i kao institucije vlasti moramo uraditi. Tako da, evo, predlažem i podržaćemo ovo u prvom čitanju, ali da već razmišljamo na način da ove koeficijente, dakle, to ćemo predložiti u ovoj amandmanskoj fazi, da koeficijente pokušamo već odmah sada regulisati na način kako je to sad regulisano sa plaćama policajaca. Dakle, sa 1,20 koliko je u vašem prijedlogu, mi ćemo predložiti taj amandman da ide odmah na 1,29 koliko trenutno imaju policajci. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Salko Sokolović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Hvala uvažena predsjedavajuća. Ma, evo, još par riječi od strane Nezavisnog bloka. Pa, evo, želim da kažem da, da nas podsjetim da su vojnici i podoficiri skoro 80% ljudstva Oružanih snaga BiH, međutim kad je u pitanju, kad su u pitanju plate vojnika i podoficira postojeće stanje je u suprotnosi sa članom 3. Zakona o platama i naknadama u institucijama države Bosne i Hercegovine gdje u stavu (a) kaže da u skladu sa načelima zaposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine koji obavljaju iste i slične poslove primaće jednake osnovne plate, odnosno radna mjesta iz različitih institucija Bosne i Hercegovine na kojima se obavljaju slični poslovi biće svrstani u isti platni razred. I davno je napravljena, hajde da kažem, greška prema pripadnicima Oružanih snaga, i ovaj Zakon ja smatram pokušajem da se otkloni postojeća diskriminacija vojnika i podoficira Oružanih snaga. 54 Evo, ovo o čemu je moj kolega Šepić govorio, mi ćemo Zakon podržati u prvom čitanju, a predložićemo određene korekcije kroz amandmanku fazu u smislu upravo ovog izjednačavanja sa ostalim zaposlenim u institucijama države Bosne i Hercegovine prevashodno, evo, policijskim snagama, odnosno državnim službenicima koji u odnosu i na policiju i na vojsku imaju raspored i kroz platne razrede što predviđa određeni, određeno napredovanje i u službi, a i napredovanje kad su u pitanju, ovaj, plate zaposlenih. Mislim da ćemo se svi složiti sa konstatacijama da je, ovaj, da su vojnici naročito oštećeni, nalaze se u teškom jednom materijalnom stanju, a rade u institucijama države Bosne i Hercegovine. Odnos spram njih je odnos spram države Bosne i Hercegovine i mi ga moramo korigovati. Ja sam u više navrata ovdje i kao pojedinac, a evo zadnji put i kao član Nezavisnog kluba prilikom usvajanje budžeta i za '15., i '16. i '17. godinu tražio upravo zbog ovakvih situacija proširenje budžetskog okvira, jer sam smatrao da je potreban dodatni novac da bi mi ušli u ovakve projekte. Ja se nadam da će kolegice i kolege poslanici podržati ovaj Prijedlog, nadam se da on nije populistički, da je on stvarno prijedlog koji ima namjeru da se realizuje i ukoliko budemo u ovom proceduralnom dijelu bili odgovorni spram, reći ću, prevashodno Oružanih snaga i njenih pripadnika, mi ćemo moći pronaći rješenje, korigovat ove koeficijente i naći izvore finansiranja, jer ja sam siguran da mi to možemo i da ima određenih rezervi, obzirom da nam milioni maraka na kraju budžetske godine ostanu neutrošeni zbog nerada pojedinaca u institucijama države Bosne i Hercegovine. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Nikola Špirić, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Htio bi samo da, ako naravno mogu pomoći i ako neće to biti shvaćeno na drugi način. Zakon o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine je sistemski zakon, vrlo se teško došlo do njega i on je derogiran u više navrata. Prvo je tražio izuzeće Ustavni sud, pa Sud, pa Tužilaštvo, pa vidim sad ima, pripreme zakona, traže ombudsmani. Ja mislim da bi mnogo svrsishodnije bilo, cijeneći da ove disproporcije imamo, bar po ocjeni javnosti, a i mi to znamo, bezobrazno niske i bezobrazno visoke plate. A da bi se sistemski to uredilo hajte da zadužimo Vijeće ministara da u roku od 60 dana ponudi novi zakon o platama, vrijeme ga je pomalo dezavujisalo i svako se boreći za svoje privilegije nerado stvar želi riješiti u cjelini. Dakle, mnogo bi bolje bilo, ali da se uzme u obzir ovo kao polazna osnova. Neće mi predlagač zamjeriti, ja poštujem ovo što se želi ovim Zakonom, ali ako idemo samo na ovo ja vam tvrdim da ćemo politički prozvesti veću štetu unutar Bosne i Hercegovine. Hajte da zadužimo Vijeće ministara u roku od 60 dana da ponudi novi zakon koji će riješiti i ovu dilemu o kojoj pričamo, a riješiti i ovaj izazov sa kojima se susrećemo. Evo, to je moj prijedlog. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Zastupnik Šemsudin Mehmedović, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Gospođo predsjedavajuća, dam i gospodo zastupnici. 55 Moja replika se odnosi na izlaganje kolege Špirića. Ne bi bilo dobro da sad treniramo strogoću nad ovom populacijom, najobičnijim vojnicima koji su dovedeni pred zid i koji najozbiljnije razmišljaju da napuste Oružane snage, da idu vani, itd. Ja mislim da je ova intervencija naše predlagateljice ovog Zakona došla u pravo vrijeme i mislim da bi trebali ovo danas usvojiti, a zaključkom zadužiti upravo Vijeće ministara da sistemski zakon dobro izanalizira i da eventualno ove bezobrazno visoke plate, kako Vi to kažete, smanji, a da ovim, najsiromašnijem dijelu, evo, državnih službenika, vojnika, policajaca itd. koliko toliko ...
Zahvaljujem. Mirsad Isaković, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Ma, ispravka se odnosi na zastupnika Mehmedovića. Dakle, niko nije ovdje protiv ovog Zakona, da budemo konkretni, ovo treba, ovaj Zakon treba i mi ga podržavamo i trebao je i davno da dođe. Bezobrazno niske plate takvim, toj populaciji, zaista treba ispraviti tu nepravdu, međutim ovdje se traži samo jasno, glasno, da ne bi donijeli odluku a nemamo sredstava iz kojih ćemo to finansirati. Dakle, mi tražimo da se jasno definiše iz kojih sredstava će se finansirati ovih 9 miliona i 300. Dakle, to je ono što je, a ostalo mislim da nema niko dileme, da nijedan ovdje zastupnik nije protiv tih plata. Hvala, evo toliko.
Zahvaljujem. Zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Ma, samo da kažem uvaženom kolegi da se ne može desiti da nema sredstava ... ova sredstava biti isplaćena, čak i da se ne povećava fond za plate. To se vrlo lako može riješiti. Savjet ministara, naše plate su utvrđene Odlukom o visini osnovice, dovoljno je da se visina osnovice smanji, ostaje isti fond, ovi ljudi su izjednačeni i riješen problem.
To je rješenje.
Hvala. Zastupnica Dušanka Majkić, rasprava. Izvolite zastupnice.
Nikola to podržava.
Ako se smanji osnovica 56
Molim vas.
Dakle, ja Vas molim da vodite računa da sam sačekala da svi završe priču, pa da mogu da počnem da govorim. Dakle, svaki put pred izbore ovaj Parlament povećava plate vojnicima, pa se dešavalo da je ovaj Parlament povećao plate vojnicima, odnosno, dao im mogućnost da odlaze u penziju sa 35 godina. Uvijek jedan populistički zakon koji dotiče široku strukturu pred same izbore, to je već postalo uobičajena stvar. E sad, kad gledam, s obzirom da je predlagač gospođa Krišto, bilo je logično da se obrati prvo Ministarstvu finansija, odnosno ministru finansija koji je kolega iz njene političke partije i da čuje njegovo mišljenje i stav o tome. Očito gospodin Bevanda u kontekstu onoga što smo usvojili, u kontekstu onoga što Bosna i Hercegovina ima obavezu da se pridržava, nije dao saglasnost za ovakvo nešto, inače bi to bio prijedlog Savjeta ministara, a ne pojedinačno poslanika. Dakle, ja znam da svaka stranka želi da sebi pridoda jedan broj glasova iz tog kontigenta, ali to treba voditi računa hoćemo li ispravljajući jednu grešku napraviti drugu još veću. Šta znači ako 9.300.000, ne znam odakle ćemo ih uzeti, nego da, eto, donesemo takav zakon koji ne predviđa iz kog izvora se ta sredstva uzimaju. A recimo moglo je, evo ovdje je i ministarka odbrane, imamo tri-četiri godine koliko već stoje sredstva od 7,5 miliona za remont helikoptera za koje nema nikakve šanse da se realizuju, jer očito neće da se šalje tamo gdje se može izvršiti ta realizacija, nego će te pare propasti, a 7,5 miliona je cifra koja bi mogla da bude preraspodijeljena na tu stranu. S obzirom da Ministarstvu odbrane uvijek ostane jedan dio sredstava neiskorištenih, eto sredstava odakle se moraju, ne moraju se uzimati pare iz dodatnih izvora i prelaziti onaj iznos od 950 hiljada. Dakle, ovo je ozbiljna stvar i nemojte da nas ponese nešto što bi, od čega bi sutra mogla da nas boli glava. Ja mislim da u Federaciji još nisu riješili problem kako riješiti one vojnike koji su sa 35 godina dobili pravo da se penzionišu. To je problem s kojim ćemo se kad tad uhvatiti i ako ne bude jedan od ovih mogućnosti da se unutar nekih preraspodjela taj posao završi, mi smo napravili sami sebi problem. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Zaim Backović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Mi se možemo vrtjeti oko ovoga u krug, a nesporno je da nešto moramo uraditi, nesporno je da moramo ako ništa dati tim ljudima da imaju perspektivu tamo gdje su oni. Ima tu rješenje. Znači, mi moramo shvatiti da živimo u ustavnom okruženju u kakvom živimo, da je Ustav definisao šta je definisao i da bismo iz ovog ćorsokaka izašli ima jednostavno rješenje, rebalans budžeta. Sad vidimo zbog čega mi sami pravimo ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Molim vas. 57
Pa, dajte zakon da promijenimo. Tako je Nikola. Nikola, jer sad vidimo šta mi radimo tim što uskraćujemo mogućnost rebalansa budžeta, jer nisu ovdje ni Srbi, ni Hrvati, ni Bošnjaci, ni Bošnjaci, Srbi i Hrvati, ni Srbi, Hrvati i Bošnjaci, ovako ukrug da to izmiješamo, nego su ovdje ljudi, persone, osobe koje od toga treba da izdržavaju svoje porodice. Imamo rješenje, dajte da idemo prema ovom Zakonu, sa druge strane da idemo prema izmjenama i dopunama zakona kojima ćemo regulisati mogućnost rebalansa budžeta i tražiti malo više sredstava za vojsku. To bi trebala da pokrene ministrica, mislim da bi to bio njen zadatak, da pokrene ovaj postupak, jer nema druge. Jer imate zakonsko ograničenje, ovo o čemu je Nikola govorio, slažem se Nikola s tobom, i onda imamo ono ali. U Ustavu imaš, piše šta je u toku mandata, pa ćemo onda dobiti da će neki tražiti svoja prava pa će dobijati na sudovima, to nam ne treba. Mi moramo učiniti da imamo zakonski okvir kojim ćemo ispoštivati zakon koji donesemo. Znači, imamo dva puta, jedan je da izmijenimo zakon i rebalansiramo budžet i drugi je onda usvojimo ovo što imamo ispred sebe, ili idemo na izmjenu Ustava. A u Ustavu piše da u toku mandata ne možete da utičete na visinu primanja, u tome je problem. Ja sam se od početka zalagao da idemo na neka smanjenja, ali ne možete ustavno, to je naš veliki problem. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Saša Magazinović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Kako je ovaj Zakon stavljen na dnevni red tako su počeli ljudi na koje se odnosi zakon komunicirati, između ostalog i sa nama zastupnicima, i ono što većina njih, odnosno svi kažu da je ovo Zakon kozmetičke prirode i da u nekom, da kažemo, ozbiljnom smislu neće poboljšati njihov položaj. A na kraju te čitave priče kada ih ja pitam – dobro, kako da glasam, kaže – glasaj za, bar to ... Tako da, odmah da rasteretimo ovu moju diskusiju da je ne shvatite pogrešno ja ću podržati ovaj Zakon, ali hoću da kažem nekoliko stvari koje ti ljudi govore šta su ustvari njihovi problemi. Neću dugo. Razlika između plata vojnika i podoficira je, odnosno oficira je nešto što svi navode kao jedan od primjera diskriminacije i nejednakosti. Dakle, naravno, da viši čin i treba imati veću platu, ali primjeri koje ljudi navode su stvarno nešto nad čim se trebamo zapitati. Druga stvar i penzije koje nakon toga slijede, posebno kada je u pitanju ovaj novi Zakon o PIO-u, su nešto što pravi ogromnu disproporciju između tih ljudi koji su možda ne na jednako težak način zaradili tu penziju ali radeći sličan posao. Zabrana vojnicima da štrajkuju je nešto što ljudi često navode kao razlog zašto su recimo granični policajci u boljem položaju od njih, jer ljudi ili zaprijete štrajkom ili pripreme štrajk i bore se za svoja prava, vojnik mora da ćuti. Nekoliko njih tvrdi da je već u par navrata skidano od plate, a da je to, recimo, graničnoj policiji vraćeno a njima nije. Ja ne znam da li je to slučaj ali nekoliko ljudi tvrdi tako nešto. Ali ono u čemu se svi slažu je da su u jako teškom položaju, ono pod navodnicima što zovemo, obični vojnici koji kad idu na teren troše svoj novac za nešto što bi trebali imati kao topli obrok, da kupuju vodu, da kupuju grijalice da bi se ugrijali, a da je sve to ukupno od izuzetno male plate. Ono što takođe navode kao veliki problem jeste i prekovremeni rad. Ima ih koji su mi poslali svoje lične tabele, svoju evidenciju gdje dobijaju platu za 160 sati a rade preko 300. Dakle, puno je, puno je problema koje ovi ljudi imaju. 58 Da li je ovo rješenje njihovih problema? Nije. Da li su oni zainteresovani da dobiju bar 30 maraka više? Jeste, ali to pokazuje u kako su teškoj situaciji da je i ovo za njih značajno. Svi razgovori i sve poruke koje sam dobio su poruke ljudi koji očajnički trebaju nekakav iskorak. I nakon svih ovih poruka ja sam smatrao da će njihov stav biti – nemoj ni ovo jer je ponižavajuće na ovakav način da se odnosi spram ogromnih problema, međutim svi kažu – podržite. Ja ću podržati ovaj Zakon, ali zaista želim skrenuti pažnju na sve ove stvari. Imali smo slučaj vojnika koji nisu bili osigurani koji su u terorističkom napadu ubijeni, i ljudi koji rade na terenu skreću pažnju da oni nemaju kolektivno osiguranje. Dajte da napravimo neki iskorak, pa makar i pred izbore. Hvala vam.
Predsjedavajuća Krišto. Izvolite.
Uvažene kolegice i kolege Osjećam potrebu kazati nešto kao predlagateljica ovog Prijedloga zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine bez obzira kako ste prokomentirali i na koji način ste doživjeli ovaj moj Prijedlog zakona, da li je to izborni, ili je to ovakav ili je to onakav. Ja želim podsjetiti, ovako, sve vas da sam kao članica Povjerenstva za obranu i sigurnost u okviru jedne konferencije, radilo se o analizi stanja po institucijama, naročito u oblasti Ministarstva obrane, predložila zaključak na kraju panela u okviru koga se raspravljalo, i koga su zapravo proistekle ove rasprave o kojima je govorio i kolega Magazinović, na kojem bi Ministarstvo obrane se obvezalo da razmotri i pripremi izmjene zakonskih i podzakonskih akata koje bi se odnosile na povećanje starosne dobi za profesionalne vojnike iz sastava Oružanih snaga BiH sa sadašnjih 35 na 40 godina starosti, kao i prijedlog za povećanje plaće za vojnike, jer sadašnji koeficijent 1,12 nije dovoljan, a sve s ciljem da se poboljša materijalni status ove kategorije. Uistinu ovaj prijedlog je sa ove konferencije došao i na Zajedničko povjerenstvo i Zajedničko povjerenstvo je faktički jednoglasno podržalo ove stavove sa konferencije kroz svoje izvješće i kao poseban zaključak. U praćenju faktički realizacije ovih zaključaka kontaktirala sam ministricu u par navrata i vidjela sam da je uistinu činila sve da dođe do realizacije ovog zaključka, međutim unatoč svemu postojala je volja za promjene ovog Zakona koji imamo sad u proceduri, a odnosi se na povećanje životne dobi sa 35 na 40, a očito za povećanje plaće vojnika na neki način institucije nisu imale dovoljno razumijevanja. I bez obzira na to što sam takođe svjesna da smo usvojili proračun takav kakav smo usvojili ja sam se odlučila da ispoštujem, da budem zapravo dosljedna onome što sam predlagala, pa sam u tom smislu predložila zakon koji, po meni, ima, prije svega ustavno utemeljenje, a i principi Zakona su u potpunosti sa onim, evo to se vidi iz ove rasprave bez obzira da li ju je neko na ovaj ili onaj način formulirao. Zapravo predloženim izmjenama Zakona o djelatnim vojnim osobama iz Oružanih snaga BiH, znači u kategoriji vojnika i dočasnika koji imaju najniži koeficijent za obračun plaće, a koji je u ukupnoj strukturi djelatnih vojnih osoba u Oružanim snagama negdje oko 80% ljudstva, bi se na ovakav način poboljšao materijalni status i zaustavili bi se negativni trendovi napuštanja ove kategorije iz Oružanih snaga BiH. Posebno, evo to smo čuli ovdje od uvaženih kolega koji su se, na neki način, evo, unijeli i u obrazloženja i u principe ovog Zakona, pa su reki da, imajući u vidu i ostale kategorije koje su obuhvaćene Zakonom o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine, da je utvrđen i znatan, zapravo nesrazmjer između koeficijenata za obračun plaće ostalih zaposlenika u institucijama Bosne i Hercegovine u odnosu na djelatne vojne osobe. 59 Mislim da nema potrebe posebno obrazlagati, smatram da je pitanje poboljšanja materijanog statusa vojnika i dočasnika u Oružanim snagama u kontekstu ukupnog stanja u Bosni i Hercegovini prema kojem su ove navedene kategorije ispod svake, ispod svakog prosjeka zaposlenih u institucijama, te od općeg prosjeka u Bosni i Hercegovini, što svakako djeluje destimulirajuće na trenutačno uposlene, a i na prijem novih kandidata u Oružanim snagama BiH što uzrokuje, ja bih rekla, i usložnjava možda i one već postojeće poteškoće. Vidjeli ste i načela i mislim da u ovom Zakonu ne nedostaje ono što su neki kazali. Ovdje postoje izračuni prema sadašnjim koeficijentima, zatim mjesečne razlike i ukupna sredstva. I na kraju dolazimo do onoga da se pitamo kako i na koji način realizirati ovakav jedan Zakon ako se usvoji, a ja se nadam i uvjerena sam da bi ovako nešto trebalo da usvoji ovaj Dom. Ministarstvo financija u ovom trenutku nije dostavilo službeno izvješće, ja sam pitala uvaženog ministra i danas, on ga, kaže, nije mogao dostaviti bez mišljenja Vijeća ministara, ono je pripremljeno. Sredstva za ova, obračun ovih plaća se moraju i mogu naći, znači, na različite načine, a prije svega jedan od njih koje je Ministarstvo financija i pripremilo prema Vijeću ministara jeste da se utvrdi, odnosno smanji osnovica kako bi se osigurala sredstva za povećanje plaća djelatnim vojnim osobama. O stvarima o kojima su govorile poštovane kolege da li to treba biti i sa drugim, ja ću u potpunosti podržati svaku vrstu usklađivanja i svaku vrstu onoga koji vodi tome da se otkloni diskriminacija i u pogledu plaća i naknada kada su u pitanju uposleni u institucijama Bosne i Hercegovine, a na poseban način, evo, djelatne vojne osobe. Tako da mislim i nadam se da ćemo svi podržati ovaj Zakon. Ostaje nam da, naravno, u drugom čitanju, ako neko misli da treba i amandmanski, na neki način, djelovati, ali uistinu trebamo činiti da predlažemo rješenja koja su održiva svjesni da ovaj Zakon usvajamo, naravno, u godini kada je proračun već poznat i da moramo tražiti u okviru, ja bih rekala, zakonskih mogućnosti i koje podrazumijevaju određene izmjene što je kazao uvaženi kolega Špirić. Ja mislim da tu postoji prostora bez obzira da li bi neki koeficijent bilo moguće, ovaj, mijenjati ili bi se smanjivala samo osnovica, ali u svakom slučaju ću prihvatiti jedan ili drugi način. I ako mi donesemo ovaj Zakon mislim da neće biti upitan način osiguranja ovih sredstava. Evo, hvala vam lijepo na ... Zastupnica Dušanka Majkić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Dakle, dobro je kada se pridržavamo onoga što u konkretnim situacijama damo kao svoj stav ili zaključak kao što to Vi kažete da ste, da se pridržavate toga, a isto tako je dobro da vodimo računa da smo mi poslanici i da znamo kako se kreira budžet i u kakvim uslovima se donose novi zakoni. I jedno i drugo je stvar o kojoj moramo voditi računa. Hoću samo da kažem to da nam ne odlaze samo vojnici, odlaze i oficiri koji nemaju problema sa platama, dakle odlaze kao i druge profesije što odlaze. I oficiri odlaze, znači li to da i njima nisu dovoljne plate koje imaju. Jedan vojnik mi je rekao da kada bi dobijao sve prinadležnosti koje mu pripadaju, a to znači plata, topli obrok i, šta je, prevoz, ta plata bi bila blizu 1.000 maraka. I to nije mala plata za srednju stručnu spremu, to je uobičajena plata i to smatra se pristojna plata za srednju stručnu spremu. Dakle, govorim samo zato da li na pravi način razmišljamo o ovim stvarima. Zato mislim da bi bilo dobro da ovo izjašnjavanje sačeka stav Savjeta ministara. Ja duboko vjerujem da ona analiza koju će gospodin Bevanda uraditi prije nego što nama dostavi svoj stavi biti nešto čime ćemo se moći rukovoditi. Hvala. 60
Zahvaljujem. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku šest, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-476/18, od 13.02.2018. (prvo čitanje) Zakonodavno-pravni sektor je 22.01.2018. dostavio Mišljenje u kojem je utvrđeno da je Prijedlog zakona usklađen sa člankom 105. Poslovnika Zastupničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Nadležno Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost dostavilo je Mišljenje 22.02. Povjerenstvo je prihvatilo načela Zakona. Ustavnopravno povjerenstvo je dostavilo Mišljenje 05.03.2018. Povjerenstvo je utvrdilo da je Prijedlog zakona usklađen sa Ustavom i pravnim sustavom Bosne i Hercegovine. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku sedam, Ad. 7. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti osoba koje prijavljuju korupciju u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnici Aleksandra Pandurević, Borjana Krišto i Mirsad Isaković, zakon broj: 01-02-1-2687/17, od 15.11.2017. (zakon u drugom čitanju)
Samo da podsjetim o čemu smo govorili na prošloj sjednici. Dakle, zahvaljujem se svima koji su odobrili ovaj hitni postupak. Poruka koju sam uputio prošli put i koju želim ponoviti i sada jeste da ukoliko usvojimo ovaj Zakon ni jedan nacionalni spomenik u Bosni i Hercegovini, a koji podrazumijeva puno vjerskih objekata, više neće moći biti tretiran na način kao što je to bilo do sada, odnosno ni jedna flaša na džamiju, ni jedan kamen na crkvu, gradska jezgra brojnih BH gradova koji jesu nacionalni spomenik biće zaštićena na jedan potpuno drugačiji način i svi oni drugi spomenici. I, evo, ja zaista molim da na ovaj način tretiramo ovu oblast. Hvala vam.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku devet, Ad. 9. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Zahtjevu zastupnika: Mirsada Mešića, Saše Magazinovića i Denisa Bećirovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika Zastupničkog doma, broj: 01-02-1-507/18, od 15.02.2018. Na 57. sjednici Doma, održanoj 20.02.2018., zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona po hitnom postupku upućen je na usuglašavanje Kolegiju Doma kao povjerenstvu. Kolegij nije postigao suglasnost. Ovdje nema rasprave. Odmah ćemo se izjasniti u drugom krugu o zahtjevu za hitni postupak. Od ukupno ... 62 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Opet traži ponavljanje glasanja.
Ko traži ponavljanje? Nije niko. Od ukupno 35 nazočnih – za 15 ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim vas ponovimo glasanje. Od ukupno 35 nazočnih – za 16, protiv 10, suzdržanih 9. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili zahtjev za hitni postupak. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 10., Ad. 10. Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o parlamentarnom nadzoru (predlagatelj: Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru, zakon broj: 01,02-02-1-1348/17, od 26.05.2017.)
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Predmetni izvještaj revizije učinka na najbolji način prikazuje odnos vlasti u Bosni i Hercegovini prema reformi javne uprave koja predstavlja preduslov za integraciju Bosne i Hercegovine u Evropsku uniju. Glavni uslov za članstvo Bosne i Hercegovine u Evropsku uniju je sposobnost javne uprave da usvaja i provodi osnovne propise i standarde Evropske unije. Koliko smo mi sada daleko od ostvaranja takvog uslova upravo prikazuje ovaj Izvještaj revizije učinka na temu „Efikasnost pripreme projekata reforme javne uprave u Bosni i Hercegovini“. Bosna i Hercegovina je započela sa reformom javne uprave još davne 2004. godine kada je uspostavljen Ured koordinatora za reformu javne uprave, a Strategija reforme javne uprave usvojena je 2006. godine. Cilj strategije je stvaranje efikasne, transparentne, ekonomične i moderne javne uprave, orijentirane ka građanima. Strategija obuhvata, podsjetiću, šet reformskih oblasti: strateško planiranje, koordinacija i izrada politika, javne finansije, upravljanje ljudskim potencijalima, upravni postupci i upravne usluge, institucionalna komunikacija, i eUprava. I sve je to dobro zamišljeno, strateški dobro postavljeno i ciljevi su perspektivni. Ali šta smo mi od toga uradili za ovih proteklih 14 godina? Kako smo reformirali javnu upravu, odnosno, koji su pokazatelji napretka i unapređenja rada javne uprave po navedenim reformskim oblastima? Moj odgovor na ovo pitanje je da su pokazatelji napretka slabi, gotovo nikakvi i suviše formalni. Napredak se ne vidi, ne osjeti, ne osjete građani ove države konkretne i kredibilne pomake, jer životni ambijent nije povoljniji, niti je unaprijeđen. Građani u Bosni i Hercegovini, to svi znamo, nisu zadovoljni javnom upravom, a ni mi koji predstavljamo građane ne možemo biti zadovoljni ovom dinamikom i samoizraženom deklarativnom željom za unapređenjem. U Izvještaju nas Ured za reviziju na strani 8. podsjeća na šta smo se obavezali i što smo rekli da ćemo uraditi u Reformskoj agendi. Reformskom agendom za Bosnu i Hercegovinu reforma javne uprave je označena kao jedan od prioriteta u cilju pokretanja procesa oporavka i modernizacije ekonomije u cilju jačanja održivog, efikasnog, socijalnog, pravednog i stabilnog ekonomskog rasta, otvaranja radnih mjesta, povećanja i bolje ciljane raspodjele socijalnih davanja i stvaranja održivog i pravičnog društvenog okruženja, što znači da smo mi stabilni ekonomski rast uvjetovali reformom javne uprave, odnosno ista je prioritet radi postizanja svih ostalih navedenih ciljeva u Rreformskoj agendi. A kakve rezulate imamo u reformi javne uprave? Nikakve, a samim 64 tim i šanse za postizanje postavljenih ciljeva su nikakve, slabe, i iste su zamagljene u tromosti uprave i sporosti prekobrojne javne administracije u Bosni i Hercegovini. To znači da nam je i evropski put nikakav, spor, trom i gotovo nedostižan ukoliko ne ispunimo jedan od glavnih uvjeta. A kako ćemo uspuniti glavni uvijek za integraciju Bosne i Hercegovine u Evropsku uniju kad način pripreme projekata reforme javne uprave nije efikasan. To je utvrdila revizija ovim Izvještajem. Na prvoj stranici ovog Izvještaja navedeno je da je revizija pokazala da proces pripreme projekata nije efikasan. Samo jedan od 29 projekata planiranih prema revidiranom akcijskom planu je implementiran u zadanom roku, samo jedan. Četri projekta su implementirana sa zakašnjenjem u odnosu na rokove u prosjeku preko dvije godine. Znači, od ukupno 29 planiranih projekata implementirano je samo pet, svi ostali projekti koji još nisu završeni, iako su rokovi iz akcijskih planova davno istekli, kasne od dvije do šest godina, a da li će se i kad završiti, i to je neizvjesno. Dakle, to je taj naš evropski put u koji se zaklinjemo, a vlasti vrlo malo [[govornik se upozorava na vrijeme]] ili gotovo ništa ne rade da ubrzamo neophodne reformske procese. Naše vlasti nisu u stanju implementirati projekte u rokovima koje su [[govornik se upozorava na vrijeme]] same sebi utvrdile u akcijskim planovima, a najzanimljivije je to da u ovom slučaju finansijska sredstva nisu bila upitna [[govornik se upozorava na vrijeme]] Vrijeme već ističe, vrlo malo vremena je za ovako važnu temu i za reformu javne uprave u Bosni i Hercegovini, ali, evo, na kraju, ja smatram da je krajnje vrijeme da vlasti u Bosni i Hercegovini, prije svega Vijeće ministara, počne konačno da radi svoj posao i da se posveti reformi javne uprave. Iako se meni čini da je njihovo vrijeme već prošlo, ali se nadam da će neki novi saziv ili novi sazivi, s obzirom kako smo to dosada radili, shvatiti svoju ulogu i ubrzati ove procese koji su nam uvjet za evropske integracije. Naravno, podržavam sve preporuke revizije, iako smatram da su iste zakonska obaveza svih institucija na svim nivoima u Bosni i Hercegovini. Hvala.
Hvala i Vama. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 12., Ad. 12. Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: „Praćenje realiziranja preporuka revizije učinka“ – podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-165/18, od 15.01.2018. Nadležno Povjerenstvo za financije i proračun dostavilo je 20.02.2018. Mišljenje o Izvješću. Izvješće je prihvaćeno i upućeno u daljnju parlamentarnu proceduru. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 13., Ad. 13. Izvješće o radu Povjerenstva za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2017. godinu, broj: 01,02-50-14-368/18, od 01.02.2018. 65
Krivični zakon, je li?
Da.
To je to. 67
Ako nema više prijavljenih, prelazimo na točku 19., Ad. 19. Imenovanje tri člana iz Zastupničkog doma u Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o izmjenama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-2015/17, od 09.08.2017.) Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o plaćama i naknadama u instucijama BiH usvojen je u različitom tekstu u Zastupničkom i Domu naroda, te trebamo imenovati tri člana iz Zastupničkog doma u Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanje istovjetnog teksta. Ima li određenih prijedloga za članove Povjerenstva? Prema prijedlozima koje sam dobila: Predrag Kožul, Amir Fazlić i Lalić Nenad. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. A sada, prije no što pređemo na točku 20., predlažem objedinjavanje rasprave o točkama od 20. do 30. dnevnog reda, uključujući i točku 30. dnevnog reda, obzirom da je riječ o davanju suglasnosti za ratifikaciju, sporazuma, ugovora i protokola.
/nije uključen mikrofon/
Molim?
Može li samo 30. da odvojimo?
Evo, ja otvaram raspravu po ovom prijedlogu za objedinjavanje. Zastupnica Dušanka Majkić, rasprava. Izvolite zastupnice.
Pa, ja molim da se ostavi 30., da se izuzme, jer nisu obavljene nužne konsultacije sa Republikom Srpskom i nije stav Republike Srpske došao, tako da bi ovo glasanje bilo mimo tog protokla i molim da samo ta stavka ostane za izjašnjavanje do iduće sjednice.
Prvo se izjašnjavamo o prijedlogu zastupnice Dušanke Majkić da se iz ovog prijedloga za odjedinjavanje izuzme točka 30. Molim vas da se izjasnimo. 68 Od ukupno 26 nazočnih – za 11, protiv 6, suzdržanih 9. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina u Federaciji BiH. Hoćemo li usuglašavanje?
Naknadno.
Pa ne možemo, to ti je paket, moraš odmah sad, inače si završio sjednicu.
/nije uključen mikrofon/
Pa završio si, ne možeš raditi ...
Ovo je samo izuzetak da se jedna, mi ćemo se morati izjasniti i o drugom našem prijedlogu. Znači, o ovom prijedlogu se ne možemo izjasniti u drugom krugu, jer kolega ne pristaje naknadno. Sad vas molim da pređemo na izjašnjavanje da objedinimo raspravu po točkama od 20., do 30., uključujući i točku 30. Od ukupno 26 nazočnih – za 13, protiv 10, suzdržanih 3. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Da li idete na izjašnjavanje odmah ili? Ima li Kolegij, može li postići suglasnost? [[konsultacije u Kolegiju]] ... iduću sjednicu?
Hajde da idemo, nećemo sad sve.
Za iduću sjednicu?
Da, uključujući i 29. danas, a točka 30. za iduću sjednicu.
dana, 12 ...
Od ukupno 26 nazočnih – za 21, protiv 2, suzdržanih 3. Postoji opća i entitetska većina. 69 Konstatiram da smo objedinili raspravu po točkama od 20. do 29., uključujući i točku 29. Ad. 20. – Ad. 29. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i ugovora Dobili ste mišljenja nadležnog Povjerenstva za vanjske poslove. Otvaram raspravu po ovim točkama dnevnog reda. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu po točkama od 20. do 29., uključujući i 29. Obzirom da smo odgodili, znači, izjašnjavanje po točki 30., mi smo ovim iscrpili današnji dnevni red sjednice. Sad je 15:50, koliko tražite ...?
Do pola pet, da malo odmorimo.
Hoćemo li, znači, u 16 i 30 da se vidimo ovdje na glasanju? [[zajednička diskusija]]
Nemoj, da se malo i odmorimo, da ne trčimo stalno.
Evo, vidite. Kad pitamo onda, šta, recite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] U 16:30, hajde nemojte kasniti barem, dođite u 16:30, da budemo svi. To je sasvim dovoljno. Vidimo se na glasanju u 16:30.
Ovo je drugo ...
Imaš 2/3 protiv.
Nije. Samo malo, samo malo.
To je bilo na usaglašavanju.
Samo malo, samo malo. Da, ovo je Izvješće Povjerenstva, ja se ispričavam, hitnom, ali mi nije ovdje pribilježeno. Znači, usvojen je hitni postupak.
Usvojili smo mi hitnu proceduru, sad glasujemo o Zakonu.
Tako je. Molim vas, budite pažljivi, pazila sam.
Usvojili smo hitnu proceduru, sad ...
Znači, nismo usvojili prijedlog, nismo, ali evo ga. Imamo nedostatak, znači, mi glasamo o Zakonu, ali u prvom krugu. Tako je, o Zakonu glasamo.
Prvi krug glasanja.
Prvi krug i nemamo enitetsku većinu u Republici Srpskoj. Ima li usuglašavanje? 72
Odmah idemo na glasanje.
Idemo u drugi krug. Molim vas drugi krug glasanja. Od ukupno 39 nazočnih – 23 za, 16 protiv, suzdržanih nema. Uz opću većinu konstatiram da postoje 2/3 u entitetu Republika Srpska protiv i Prijedlog zakona o dopuni Kaznenog zakona BiH po zahtjevu zastupnika Saše Magazinovića nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na točku 9. – Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Zahtjevu zastupnika: Mirsada Mešića, Saše Magazinovića i Denisa Bećirovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom zakonodavnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika Zastupničkog doma, broj: 01-02-1-507/18, od 15.02.2018. Glasujemo o usvajanju Prijedloga zakona. Od ukupno 39 nazočnih – za ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim vas ponovite nam glasanje. Od ukupno 39 nazočnih – 21 za, 12 protiv, 6 suzdržanih. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Hoćemo li odmah na usuglašavanje?
/nije uključen mikrofon/
Idemo u drugi krug. Molim vas da se izjasnimo u drugom krugu. Od ukupno 39 nazočnih – 21 za, 12 protiv, 6 suzdržanih. Postoji opća, ali postoje 2/3 protiv u entitetu Republika Srpska. Prijedlog zakona zastupnika Mirsada Mešića, Saše Magazinovića, Denisa Bećirovića o izmjenama Izbornog zakona BiH nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na izjašnjavanje po točki 10. – Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o parlamentarnom nadzoru (predlagatelj: Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru, zakon broj: 01,02-02-1-1348/17, od 26.05.2017). Glasujemo o usvajanju Izvješća. Od ukupno 39 nazočnih – 24 za, 6 protiv, 9 suzdržanih. 73 Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o parlamentarnom nadzoru, predlagatelj Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH. Prelazimo na točku 11. – Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: „Učinkovitost pripreme projekata reforme javne uprave u BiH“ – podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-162/18, od 12.01.2018. Glasujemo o usvajanju Izvješća sa zaključkom sadržanim u Mišljenju nadležnog Povjerenstva. Od ukupno 39 nazočnih – 23 za, protiv nema, 16 suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili Izvješće o provedenoj reviziji učinka sa zaključcima sadržanim u Mišljenju nadležnog Povjerenstva. Prelazimo na točku 12. – Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: „Praćenje realiziranja preporuka revizije učinka“ – podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-165/18, od 15.01.2018. Glasujemo o usvajanju Izvješća. Od ukupno 39 nazočnih – 23 za, 1 protiv, 15 suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili Izvješće o provedenoj revziji učinka o temi: „Praćenje realiziranja preporuka revizije učinka“ podnositelja Ureda za reviziju institucija BiH. Prelazimo na točku 13. – Izvješće o radu Povjerenstva za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2017. godinu, broj: 01,02- 50-14-368/18, od 01.02.2018. Glasujemo o usvajanju Izvješća. Od ukupno 39 nazočnih – 24 za, 13 protiv, 2 suzdržana. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili Izvješće o radu Povjerenstva za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2017. godinu. Prelazimo na izjašnjavanje po točki 14. – Izvješće o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH za 2017. godinu, broj: 05/3-50-19-474/18, od 13.02.2018. Od ukupno 39 nazočnih – 33 za, protiv nema, 6 suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo usvojili Izvješće o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH za 2017. godinu. Izjašnjavamo se o točki 15. – Informacija u području izravnih inozemnih ulaganja u Bosni i Hercegovini-dopuna – podnositelj: Agencija za promidžbu inozemnih ulaganja u BiH, broj: 01-50-1-15-55/17, veza: 01-22-2546/17 od 16. 2. 2018. (sukladno zaključku s 55. sjednice Zastupničkog doma, održane 21.12.2017., 17. i 31.01.2018.). Glasujemo o primanju k znanju ove Informacije. Od ukupno 39 nazočnih – 16 za, 21 protiv, 2 suzdržana. Ne postoji opća većina. Konstatiram da nismo primili k znanju Informaciju u području izravnih inozemnih ulaganja u Bosni i Hercegovini, podnositelja Agencije za promidžbu inozemnih ulaganja u BiH. Prelazimo na točku 16. – Prijedlog odluke o potvrdi Odluke Predsjedništva Bosne i Hercegovine o postavljenju djelatnih vojnih osoba na ustrojbena mjesta generala u 74 Ministarstvu obrane i Oružanim snagama Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-34-1-564/18, od 21.02.2018. Glasujemo o potvrđivanju Odluke Predsjedništva. Od ukupno 39 nazočnih – 21 za, 12 protiv, 6 suzdržanih. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Hoćemo li na usuglašavanje? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Idemo na drugi krug. Molim vas da se izjasnimo u drugom krugu. Od ukupno 39 nazočnih – 21 za, 11 protiv, 7 suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo potvrdili Odluku Predsjedništva BiH o postavljenju djelatnih vojnih osoba na ustrojbena mjesta generala u Ministarstvu obrane i Oružanim snagama Bosne i Hercegovine. Prelazimo na točku 17. – Prijedlog za razrješenje zamjenika ravnatelja Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije – predlagatelj: Povjerenstvo za praćenja rada Agencije za prevneciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, broj: 05/8-34-1-627/18, od 06.03.2018. Glasujemo o razrješenju zamjenika direktora Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije sa 4. ožujkom 2018. godine. Od ukupno 39 nazočnih – 22 za, 8 protiv, 9 suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo razriješili zamjenika direktora/ravnatelja, Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, predlagatelja Povjerenstva za praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije sa 4. ožujkom 2018. godine. Točka 18. Imenovanje tri člana iz Zastupničkog doma u Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o dopunama Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine (predlagatelj: zastupnica Aleksandra Pandurević, broj: 01-02-1-1830/17, od 25.07.2017.). Glasujemo o imenovanju Nikole Lovrinovića, Aleksandre Pandurević i Hazima Rančića u Zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH. Od ukupno 39 nazočnih – 16 za, 19 protiv, 4 suzdržana. Ne postoji opća većina. Konstatiram da nismo imenovali Zajedničko povjerenstvo obaju Domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o dopunama Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine, predlagatelja zastupnice Aleksandre Pandurević. Točka 19. – Imenovanje tri člana iz Zastupničkog doma u Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o izmjenama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-2015/17, od 09.08.2017.). Glasujemo o imenovanju Predraga Kožula, Amira Fazlića i Nenada Lalića u Zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH. 75 Od ukupno 39 nazočnih – 18 za, 19 protiv, 2 suzdržana. Ne postoji opća većina. Konstatiram da nismo imenovali Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o izmjenama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine, predlagatelja Vijeća ministara. Molim vas, sada glasujemo o prijedlogu da se o točkama od 20. do 29., uključujući i 29. izjasnimo u paketu, a radi se o davanju suglasnosti za ratifikaciju. Od ukupno 39 nazočnih – 27 za, 12 protiv, suzdržanih nema. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo objedinili izjašnjavanje o točkama od 20. do 29., uključujući i točku 29. Sada vas molim da se izjasnimo po točkama od 20. do 29., uključujući i točku 29., a radi se o davanju suglasnosti na ratifikacije sporazuma. Od ukupno 39 nazočnih – 28 za, nema protiv, 11 suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo dali suglasnost za ratifikaciju sporazuma po točkama od 20. do 29., uključujući i točku 29. Ovim smo iscrpili glasanje po dnevnom redu današnje sjednice. Zaključujem 58. sjednicu Zastupničkog doma uz napomenu da je sljedeća sjednica Doma planirana u srijedu 21. ožujka 2018. godine. Hvala vam na suradnji. Sjednica završena u 16:55 sati.