Dobro jutro, krećemo sa današnjim prijepodnevnim zasjedanjem. Dakle, rekli smo jučer da će danas u 12 sati biti glasovanje. Od toga nećemo odustati, od toga od 12 sati. Znači, ostaje. Najavili smo da ćemo danas krenuti sa 3. točkom dnevnog reda, a to je 3. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 598 Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se obveze Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona, članak 144. do 150. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad i socijalno partnerstvo i Odbor za razvoj i obnovu. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi Krešimir Rožman, državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, uvaženi zastupnici i zastupnice. Zašto se predlaže promjena Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti? Kao što je poznato nakon više godina rasta unazad 2 godine ekonomska gospodarska situacija je lošija, s negativnim trendovima. Naravno znamo kao posljedica jedne globalne financijske krize. Naravno da se to odrazilo i na tržište rada gdje je došlo do povećanja nezaposlenosti. U siječnju ove godine nezaposlenih je bilo oko 260 tisuća. Taj je broj čak rastao onda do 300 tisuća. Trenutno je sa krajem 8. mjeseca 283 tisuće nezaposlenih. To je nažalost porast od 16,4% u odnosu na isto razdoblje prošle godine. Moram reći u Hrvatskoj su na tržištu rada problem još 2 činjenice. To je visoka stopa dugotrajne nezaposlenosti, to su oni koji su više od godinu dana nezaposleni, dakle, kojih je čak 44%. I drugo, isto tako jedna zabrinjavajuća činjenica koja je godinama dosta loša, a to je postotak zaposlenosti, dakle ukupna niska zaposlenost. Zaposlenost u Hrvatskoj je oko 56%. Taj broj naravno isto kao i sve ostalo malo varira. U EU je preko 65%. Naknadu za nezaposlenost prima nešto manje od 70 tisuća zaposlenih, 69 tisuća 900, što je 8,7% više nego prošle godine. istina, imamo jedan pozitivan pokazatelj što je dobro. Dakle, veća zaposlenost, dakle broj ljudi koji se zapošljavao. Ove godine se zaposlilo oko 100 tisuća ljudi za 8 mjeseci. To je čak 18,2% više nego prošle godine. Dakle, ova godina je definitivno na tržištu rada dinamičnija znatno nego prošla godina no nažalost onaj dio drugi je nepovoljniji, dakle onaj negativni pa je ukupno došlo do povećanja nezaposlenosti. Naravno zbog takve makroekonomske situacije Vlada Republike Hrvatske donijela je i program gospodarskog oporavka. Njime je usvojila cijeli niz mjera za gospodarski oporavak i jedan dio tih mjera naravno odnosi se na tržište rada. Naravno, mogli bismo reći sve mjere praktički se odnose na tržište rada jer tržište rada se ne rješava samo Zakonom o posredovanju pri zapošljavanju, odnosno mjerama aktivne politike zapošljavanje nego svim drugim mjerama i zakonima i mjerama jer konačno rješenje na tržištu rada se rješava što većim otvaranjem radnih mjesta. Međutim, kad govorimo o ovim mjerama na tržištu rada mislim u ovom užem smislu. Dakle, Vlada je od tih mjera tržištu rada donijela 2 koje se odnose na ovaj zakon. Dakle, mjera dinamiziranja tržišta rada s konkretnim mjerama vremenskog ograničenja primanja pune naknade kako bi se nezaposleni dodatno motivirali za traženje posla, a nakon određenog roka plaćanja 50% naknade uz obvezu dodatnog usavršavanja ili prekvalifikacije te produženje primanja naknade za osobe kod kojih postoji rizik dugotrajne nezaposlenosti. Vlada je u tom dijelu dinamiziranja tržišta rada donijela još neke mjere koje su provedene koje se ne odnose na zakon. To je uvođenje novih programa aktivne politike zapošljavanja i uvedena su 2 takva programa. Dakle, jedno je ono stručno osposobljavanje za rad. To je ona mjera koja se odnosi na financiranje stručnog osposobljavanja kako osoba s visokom stručnom spremom, ali i tako i onih drugih osoba sa srednjom stručnom spremom, odnosno kod obrtnika, ali i onih osoba koji prema propisima moraju ili položiti stručni ispit ili im je uvjet za daljnji posao neki odrađeni staž. Za tu mjeru vlada veliki interes, ona se tek počela provoditi i uvedeni su novi programi stručnog osposobljavanja u okviru zavoda. Inače ti programi se uvijek rade na temelju ankete poslodavaca i onoga što poslodavac treba, a sad su prvi put uvedeni opći programi. Pa je tako uveden program informatičkog obrazovanja koji je danas opće potreban i drugo uveden je još dodatni program pored ovih posebnih koji traže poslodavci, stranog jezika za osobe koje rade u turizmu i ugostiteljstvu. Naravno da nitko ne može za par mjeseci naučiti strani jezik, ali to je ono kratki tečaj za recimo ugostitelje što držimo vrlo korisnim pred turističku sezonu. Dakle, temeljem ovog programa proizlazi i potreba mijenjanja ovog zakona. Dakle, u ovom zakonu promijenit će se 4 bitne odredbe uz neke promjene koje se tiču izraza. Dakle, prvo promijenit će se visina naknade. Drugo, produžit će se trajanje primanja naknade. Te 2 mjere su na temelju gospodarskog programa. Treća promjena, doći će do promjene uvjeta za trajnu tzv. trajnu naknadu. To je ona naknada do zaposlenja ili do umirovljenja. A to je učinjeno zato da bi se ovaj Zakon o posredovanju pri zapošljavanju uskladio sa predloženim promjenama Zakona o mirovinskom osiguranju. I četvrta promjena je promjena koja se odnosi na pitanje posredovanja u srednjim školama. Dakle što se tiče visine naknade, sada visina naknade za nezaposlenost iznosi 70% za prvih 90 dana, 50% za daljnje razdoblje, a 40% kada se radi o tzv. trajnoj naknadi, koristim taj izraz jer je praktičnije. To je naknada do novog zaposlenja. Međutim, valja znati da upravo stvari sada i još u primjeni je Zakon o dopuni Zakona o posredovanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti koji tu naknadu ograničava na visinu minimalne plaće. Dakle, to je jedno dodatno ograničenje. Sada se predlaže da stupanje na snagu ovog Zakona odmah prestane važiti Zakon o dopuni zakona koji je inače trebao važiti do 1.1. i da visine naknade umjesto za prvih 90 dana ostane ista, dakle 70% od plaće, a sve one ostale naknade iznose polovicu od toga 35% od plaće. Cilj ove mjere koliko je to moguće da se stimulira dodatno traženje posla i naravno uz sve to postoji obveza edukacije odnosno stručnog usavršavanja, za koje vrijeme se usput dobiva i veća naknada. Druga mjera, druga promjena odnosi se na produženo primanje naknade. Dakle, to bi bilo produženo primanje naknade onim nezaposlenim osobama za koje postoji rizik dugotrajne nezaposlenosti, onih koji ulaze u tu dugotrajnu nezaposlenost, koji su 12 mjeseci odnosno više nezaposleni. Kod njih bi se to produženo primanje napravilo prema jednoj skali, dakle ako su duže vrijeme primali naknadu, to produženje naknade trajanje tog dijela naknade bilo bi kraće, ako su kraće vrijeme primali bilo bi duže, pa tako ako su naknadu primali od 360 do 450 dana dobili bi još 30, ako su primali od 270 do 330 još 60 dana, ako su primali od 180 do 240 dana dobili bi još 90 dana, naknade su u danima, to je malo nekada nespretno pratiti. I ako su najkraće vrijeme primali naknadu od 90 dana do 150 dana, produžilo bi im se još ta naknada za 120 dana. DA tu ne bi bilo spora izgleda kako su pali u dugotrajnu nezaposlenost ako su primali naknadu 90 dana, dakle primali su naknadu 90 dana jer su toliko imali pravo, nakon toga nisu zaposleni do godine dana i onda stječu pravo na još dodatnu naknadu. Treća promjena odnosi se na uvjete za stjecanje prava za tzv. trajnu naknadu. Sada za tu trajnu naknadu postoji uvjet dakle da osoba ima 32 nezaposlene osobe, da ima 32 godine staža. Međutim, pravo na tu naknadu gubi stjecanjem uvjeta za mirovinu, naravno to može biti invalidska mirovina, ali u pravilu ili najčešće radi se o prijevremenim mirovinama. Dakle osoba koja stekne pravo na prijevremenu mirovinu, ne koja ode u mirovinu koja stekne pravo, gubi pravo na naknadu ustvari gubi prava na Zavodu za zapošljavanje. To je naravno, jedno od mogućih rješenja koje je do sada funkcioniralo. Međutim, kako se sada mijenja, odnosno prijedlog je kao što naravno dobro znate, promjena Zakona o mirovinskom osiguranju kojim se između ostalog predlaže povećanje onog koeficijenta za umanjenje prijevremene mirovine, dakle umanjenje prijevremene mirovine. Ako se predlaže umanjenje prijevremene mirovine naravno da to ima svoju svrhu, cilj, a jedan od ciljeva je svakako da se pokuša stimulirati ljude da što dulje ostanu u svijetu rada. Stoga ako se radi o nezaposlenoj osobi, kada bi ostao na snazi ovakav Zakon o posredovanju pri zapošljavanju ta nezaposlena osoba bi se našla u situaciji, da joj se prijevremena mirovina umanjuje a naknada na Zavodu obustavlja. Stoga se predlaže da se naknada ne obustavlja, dakle predlaže se novi uvjet i dalje ostane 32 godine staža, a ona ukupno trajanje do 5 godina do mirovine ali ne do prijevremene mirovine nego do starosne mirovine. Dakle, osoba koja stekne uvjete za prijevremenu mirovinu moći će koristiti naknadu za zapošljavanje, za slučaj nezaposlenosti i na njoj će biti izbor hoće li otići u prijevremenu mirovinu ili će koristiti naknadu na Zavodu za zapošljavanje. Naravno u pravilu ta naknada na Zavodu za zapošljavanje biti će manja, ali na osobi je izbor. Hoće li pokušati još biti u svijetu rada, tražiti posao, ili otići u mirovinu. Dakle, ne postavlja se prema njoj nikakva obveza. I četvrta promjena koja se predlaže, nema veze sa ovim prethodnim, nego jedan uočeni problem odnosi se na posredovanje pri zapošljavanju učenika u srednjim školama. Dakle, ne sasvim precizna odredba omogućavala je da srednje škole mogu raditi posredovanje ne samo za svoje učenike nego i za učenike drugih škola. Sada se predlaže da srednje škole mogu posredovati samo za učenike svojih škola. Kada smo nakon ovog prijedloga uočili smo na odborima neke nedostatke tog prijedloga, jer je bilo i vrlo racionalno izneseno da to može na neki način dovesti do nekih problema jer neki direktori škola će to uspješno raditi a nekima se neće dati. Nakon toga smo to dodatno analizirali i vidjeli da su ovi problemi zbog kojih predlažemo to čine nam se veći i zato ostajemo kod ovoga prijedloga. Naime, radi se o tome da su se počele osnivati srednjoškolske ustanove sa pravom javnosti koji uopće nemaju učenika, praktički nemaju profesore, oni samo rade posredovanje pri zapošljavanju. Nije smisao ove mogućnosti da srednjoškolci rade i da škole posreduju da se netko time bavi kao biznisom nego da to radi škola za svoje učenike pa smo usprkos primjedaba koje smo čuli, koje smo respektirali ostali kod ovog prijedloga. I na koncu da kažem što se tiče sredstava, za ovaj Zakon trošak smanjenja naknade, odnosno manje sredstava koje je bilo potrebno za ovu prvu potrebu, dakle smanjenje onog drugog dijela naknade procjenjuje se bio bi oko 150 milijuna kuna, a produženje primanja naknade povećalo bi za negdje 180 milijuna kuna. Ako onako možemo grubo reći te dvije mjere bi bile neutralne, dakle trošak bi bio malkice veći. Što se tiče troškova ovog novog uvjeta za trajnu naknadu, tu naravno troškovi postoje, oni se povećavaju. Procjenjuje se da bi oni bili oko 9 milijuna godišnje, jer se povećava broj tih ljudi koji bi mogli primati naknadu. Prosječno godišnje takvih ljudi je oko 7 tisuća. Dakle, to bi bilo negdje oko 9 milijuna. No s druge strane ako ti ljudi izaberu, dakle trošak se može odnositi samo na one ljude koji mogu ići u prijevremenu mirovinu, pa mogu izabrati hoće li ići u prijevremenu mirovinu ili koristiti naknadu. Dakle, iako bi tu bio trošak ti ljudi ako izaberu ovu naknadu onda ne idu u mirovinu, onda možemo reći da tamo nema troška. Nisu to sasvim iste stvari, ne pribijaju se oni izravno ali kada gledamo globalno na razini države, ukupno nema povećanja troška iako naravno u dijelu koji se odnosi na zapošljavanje troška ima. Evo još jedanput ponavljam radi se o potrebnim mjerama, mjerama kojima se usklađuju ova dva zakona koje su mjere i financijske države, posebno naglašavam da je ona mjera koja košta ima dakle ovo produženje naknade ima svoju važnu socijalnu ulogu za te ljude koji nakon godinu dana što su na zavodu nisu uspjeli naći posao. Dakle, predlažem da se zakon u tom obliku usvoji. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvo su na redu klubovi. U ime kluba HSS-a uvaženi zastupnik Boris Klemenić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege uvaženi državni tajniče. Ovaj Zakon o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti relativno je nov propis u hrvatskom zakonodavstvu. Na snazi od 2008. godine uz jednu intervenciju u zakon, dopunama zakona u 2009. godini može se ustvrditi da sam Zakon o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti u praksi polučuje mogli bismo reći i dobre rezultate. Ove izmjene i dopune zakona koje su pred nama ukazuje da se radi o usklađivanju zakona sa drugim pozitivnim propisima u Republici Hrvatskoj ali isto tako i usklađivanju odnosno prilagodbi pojedinih određenih odredbi Zakon o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti sa gospodarskom situacijom u Republici Hrvatskoj odnosno mjerama predviđenim za normalizaciju trenutnog stanja u gospodarstvu. Prema uvodnom obrazloženju predlagatelja tijekom primjene zakona uočena je učestala potreba tumačenja odredbi o posredovanja, za povremeni rad redovnih učenika u zemlji a koje mogu uz odobrenje Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva obavljati srednjoškolske ustanove ukoliko ispune propisane uvjete. Doduše, postojeća odredba nije precizno definirala za koje učenike srednjoškolskih ustanova može obavljati ti poslove posredovanja, odnosno da li po dobivenoj dozvoli može posredovati za cjelokupnu populaciju redovnih učenika ili samo za učenike koji su njeni polaznici redovnog obrazovanja. S obzirom na okolnost da su neke srednjoškolske ustanove u praksi obavljale poslove posredovanja iako same nisu imale niti jednog učenika u svojim obrazovnim programima ili su posredovale za redovne učenike drugih srednjoškolskih ustanova koji su nekada bili i izrazito prostorno udaljeni, u cilju dodatne zaštite u pravilu maloljetnih redovnih učenika, predlaže se izmjenom odredbe izrijekom propisati da srednjoškolska ustanova poslove posredovanja može obavljati samo isključivo za svoje redovne učenike. Osim toga nakon donošenja Zakon o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti usvojen je i novi Zakon o radu kojim je u radno-pravnom smislu bitno izmijenjen do tada postojeći institut volonterskog rada. Naime, kako je u međuvremenu područje volonterskog rada uređeno posebnim propisom u slučajevima kada je stručni ispit ili radno iskustvo propisom utvrđeno kao uvjet za obavljanje poslova za radno mjesto određenog zanimanja, zadržao je i mogućnost stručnog osposobljavanja za rad bez zasnivanja radnog odnosa. U tom smislu ovim se zakonskim prijedlogom ujedno predlaže usklađivanje terminologije Zakon o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti sa Zakonom o radu. Predlagatelj također upozorava na velika odstupanja u stopama zaposlenosti odnosno nezaposlenosti između Republike Hrvatske i Europske unije i ističe kao posebno zabrinjavajući relativni opseg dugotrajne nezaposlenosti. Naime, predlagatelj smatra da je relativni opseg dugotrajne nezaposlenosti moguće smanjivati obrazovnim mjerama aktivne politike zapošljavanja radi obnove, dopune ili provjere radnih znanja i vještina nezaposlenih osoba, a sve u cilju povećanja njihove zapošljivosti. Stoga se predlaže i mogućnost značajnijeg poticanja sudjelovanja nezaposlenih osoba u obrazovnim mjerama, te smanjenjem pune novčane naknade nakon određenog perioda. Kako bi se nižom naknadom stimuliralo uključivanje u dodatno obrazovanje i radnu aktivaciju, te obzirom da je pretežiti broj tih nezaposlenih osoba ujedno i niže obrazovne razine, smanjenje naknade u drugom periodu stimuliralo bi obrazovanje tijekom kojeg nezaposlena osoba ne prima novčanu naknadu već novčanu pomoć u visini neoporezive stipendije koja danas iznosi tisuću 600 kn, što je mnogo povoljnije i ujedno onemogućuje uključivanje nezaposlene osobe u područje tzv. sive ekonomije. Također se predlaže mogućnost produženja prava na novčanu naknadu nakon pada u dugotrajnu nezaposlenost na vrijeme od jednog do 4 mjeseca na obrnuto proporcionalni način u odnosu na ostvareno vrijeme trajanja novčane naknade kako bi se dodatno osigurao egzistencijalni minimum dugotrajno nezaposlenim osobama. Tako će pravo na produženje novčane naknade u dužem periodu ostvariti osobe koje su pale u dugotrajnu nezaposlenost, a novčanu naknadu su primale u kraćem trajanju. Mi u klubu HSS-a vjerujemo da će se primjenjujući utvrđene mjere gospodarskog oporavka Vlada Republike Hrvatske postići željeni učinak, a svakako je bitno da nezaposlene osobe kako bi našle posao budu stimulirane ne samo čekati i primati naknadu, već će se pokrenuti i samostalno poduzeti određene mjere poput dodatnog obrazovanja ili usavršavanja. Isto tako smatramo bitnom i značajnom namjeru predlagatelja da uvođenjem izmjena u Zakon o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti stvori uvjete za onemogućavanje uključivanje nezaposlenih osoba u područje sive ekonomije. Sukladno svemu ovome navedenom Klub zastupnika HSS-a će podržati donošenje ovog zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime kluba HNS-HSU uvaženi zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Naravno da moram izraziti zadovoljstvo što je predsjednica Vlade prihvatila da zakon ide u redovnu proceduru, naravno na moj prijedlog jer je tako išla rasprava na Odbor za rad i socijalno partnerstvo da su to vezane teme sa Prijedlogom izmjena Zakona o mirovinskom osiguranju, u mnogočemu su vezani, a još bi po meni mogli biti i više vezani, ta dva zakona. Vezani trebaju biti k'o prst i nokat, da se mi razumijemo, naravno i sa Zakonom o radu jer to su ključni zakoni koji ne neki način uokviruju tržište rada, uz još neke druge zakone. Mi ćemo nešto kuditi, nešto hvaliti odnosno pohvaliti ali unaprijed moram reći da zbog toga što se naknade smanjuju dužnost je svakog pozicijskog političara da to ne podrži pa tako i klub Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika neće podržati ovaj prijedlog zakona, ali ćemo biti fer i korektni i neke institute koji su prvi put ugrađeni u ovaj zakon pohvaliti. Za pozdraviti je svakako mogućnost izbora osiguranika između prijevremene mirovine i naknade na Zavodu za zapošljavanje gdje se osiguranicima osigurava mogućnost daljnjeg traženja posla uz primanje naknade, bez obzira što imaju prvi uvjet za odlazak u mirovinu što do sada nije bio slučaj, na što smo često puta ukazivali kroz medije, ukazivali direktno Vladi. Vjerujem da uz ovaj pozitivni pomak propuštamo do kraja ovo izdefinirati, povezati sa izmjenama Zakona o mirovinskom osiguranju na način kako je to utvrđeno u Njemačkoj jer smatramo da osiguranik koji je ne svojom voljom ostao bez posla, dakle bilo zbog gašenja poslodavca bilo zbog tehnoloških viškova, ne smije biti kažnjen kao onaj drugi koji je samovoljno izabrao prijevremenu mirovinu. I ako promatramo rješenja i ako izučavamo rješenja koja ima njemačko mirovinsko zakonodavstvo onda kod njih nakon određenog roka traženja poslova njihov Zavod za zapošljavanje proglašava osobu kod bezuspješnog traženja posla, proglašava osobu nezaposlivom i ta osoba ima pravo otići u mirovinu bez penalizacije, bez obzira da li je to dvije, tri ili pet godina prije redovne starosne mirovine. Dakle, to je jedan korektan odnos prema onima koji nisu svojom voljom otišli u mirovinu odnosno koji su prisiljeni otići u mirovinu zato što su nezaposlivi i zato što ne postoji više njihov poslodavac. Ono što isto tako propuštamo ovim zakonom urediti, a to je obračun sa dugotrajnom nezaposlenosti. Dakle, niti jedna socijalna država ne prihvaća kategoriju dugotrajne nezaposlenosti, dakle ne miri se s tom kategorijom. Izučavao sam slučaj socijalne države Danske, Kraljevine Danske gdje ova kategorija u njihovim zakonima ne postoji. Što to znači? To znači da se država na svim nivoima, od općine do regije do države obvezala da mora naći posao u trajanju najmanje 6 mjeseci godišnje za svakog građanina. To ima vrlo logično opravdanje jer se na taj način intelektualni kapital čuva, dok se u slučaju priznavanja dugotrajne nezaposlenosti intelektualni kapital bespovratno gubi. Dakle, država i sve strukture društva dužne su u borbi protiv dugotrajne nezaposlenosti i otvarati poslove, ako treba i društveno korisne poslove, ako treba javne radove, dužne su organizirati osposobljavanja za ljude na burzi rada da prihvate druge poslove upravo u borbi sa tom najvećom pošasti i najvećim problemom, problemom dugotrajne nezaposlenosti. Dalje, htio bih znati uz ovaj zakon u drugom čitanju da li su svi posebni doprinosi za zapošljavanje po stopi od 1,7 odnosno 1,6% na plaću i naplaćeni, koliko je ovdje evazija ovih doprinosa, dakle koliko to poslodavaca izbjegava plaćanje poreza. I ja mislim da kad bi se uvelo reda na tržištu rada, kad ne bi većina privatnih poslodavaca prikazivala plaću radnika na najnižoj razini, dakle isplaćivalo legalno najnižu plaću, a ostalo na ruke, onda ovdje ne bi trebalo što je ustvari i nedopustivo, pisati da će se prelijevati sredstva koja će se uštediti većim kažnjavanjem prijevremenog umirovljenja za ove naknade ljudima koji će tražiti posao kao novom institutu. Prema tome, smatram da tu postoje rezerve u naplati doprinosa i da ovo u ovom prijedlogu, u obrazloženju zakona pod glavom 3. sa ovom tabelom uopće ne treba povezivati jer na kraju krajeva je i iritirajuće jer kaže kažnjavat ćemo prijevremeno umirovljenje koje je i tako po godini staža ima najmanju cijenu, bez obzira što u sustav nosi najviše godina staža. Dakle, povećat ćemo kažnjavanje da bi iz toga isplaćivali naknadu za one koji će sutra tražiti posao. Prema tome, predlažem da ovo izbacite, a da u obrazloženju ovog zakona vidite koje su još rezerve da se kroz prihode proračuna, dakle kroz i inspekcijski nadzor, kontrolu uplate doprinosa, kroz naplatu onog što nije naplaćeno. Jer ne zaboravimo ministar financija ima diskrecijsko pravo nekome prolongirati uplatu doprinosa, odnosno na neki način osloboditi ga ne plaćanja nego određeni vremenski period može dobiti da ne plati. Naravno to mora kasnije nadoknaditi. To mislim da nije dobro rješenje. Ali eto, ja da sam na mjestu ministra ja si nikad to ne bih uzeo da mogu nekoga na određeno vrijeme osloboditi, pa da će on kasnije to platiti. Imamo tu situaciju. Imamo situaciju dakle isplate plaća na razini minimalne plaće, a ostalo na ruke. I imamo još rezerve u sivom tržištu rada i to nisu zanemariva sredstva koje Hrvatski zavod za zapošljavanje ima kao izvorne prihode bez obzira što ja znam da to sve ide u istu vreću. Sve je to u istoj vreći i gospodar te vreće je ipak ministar Šuker tu dileme nema, jer ja tražim i nalazim jednu nelogičnost. Prihodi Hrvatskog zavoda za zapošljavanje bi mogli biti na razini 2 milijarde kuna godišnje. Prihod koji je u planu prihoda Hrvatskog zavoda za zapošljavanje je milijardu i 600, a oni novci koji su osigurani, koji su predviđeni za isplate naknada su milijarda i 180 milijuna ako se ne varam. Dakle, to je ono što je predviđeno za 1,18 milijardi točno sam rekao što je predviđeno za isplatu naknada. Dakle, ta matematika mi ne štima. Zašto prihod od doprinosa blizu 2 milijarde na razini izvršenja ove godine je 900 milijuna kuna za 6 mjeseci. Dakle, sigurno će to do kraja godine biti više od 1,8 milijardi. Dakle, milijardu i 800 milijuna, a prihod Hrvatskog zavoda za zapošljavanje je na razini 1,6 milijardi. Dakle, razlika od 200 do 300 milijuna kuna. Što će u Ministarstvu financija s tom razlikom raditi, ne znam ali je to sigurno dovoljno da pokrije i ovaj institut koji se ugrađuje u zakon, ta razlika između doprinosa u državnu riznicu i izlaza, odnosno troška na ovoj poziciji je sigurno dovoljna da pokrije i ovo. I ja vam još jednom preporučam da ovo u drugom čitanju u ocjeni izvori potrebnih sredstava za provođenje zakona ne pišete jer to zaista iritira. O drugom dijelu ja se ne bih miješao. To će moj kolega Beus govoriti o ovom dijelu posredovanja u zapošljavanju kod škola i on će obrazložiti te nelogičnosti. Još jednom ponavljam, dakle pozdravljamo određene institute i izražavamo žaljenje da se ne ide do kraja nego da se samo uvodi institut koji se može i dalje razrađivati. I ističem da zbog smanjenja naknada klub Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika neće moći podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imamo jedan ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa netočno je da Vlada ne ide u obračun sa dugotrajnom nezaposlenošću, pa je kroz ove neke institute koji se uvode kroz ovaj zakon. Sigurno da i obračun sa dugotrajnom nezaposlenošću i ovaj institut gdje se uvodi novi uvjet osim 32 godine staža uvodi se ovih 5 godina. A zašto to govorim? Zato jer upravo na Zavodu za zapošljavanje ima tih osoba koje imaju 32 godine staža i koje primaju trajnu tu novčanu naknadu negdje 54,4% a životne dobi su od 50 do 54 godine. I ja vjerujem da ćete se smenom složiti da ti ljudi sa 50 i 54 godine još itekako mogu u svijetu rada nešto dati. A ako prihvate ovaj program obrazovanja koji nudi Zavod za zapošljavanje onda mogu primati naknadu od 1600 kn kao stipendiju upravo za taj dio ako se žele stimulirati i na taj način sigurno mogu ovo zamijenjeno vrijeme za nezaposlenost provesti u obrazovanju i kasnije biti prihvatljiviji tržištu rada.
Zahvaljujem. Idemo dalje po klubovima. U ime kluba HDZ-a uvaženi zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče sa suradnicima, kolege zastupnici. Pa ovaj prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti dio je provedbe Programa gospodarskog oporavka Vlade Republike Hrvatske, a kao što znamo i cijeli taj Program oporavka je u cilju postizanja uštede u javnim troškovima i konsolidiranju financijskog sustava u državi kao i očuvanju socijalne i egzistencijalne sigurnosti građana. Izmjene i dopune zakona predlažu uređenje nekoliko bitnih pitanja, a prije svega mora se uskladiti sa novim zakonom, novim Zakonom o radu koji je na snazi, relativno novim. I vjerujem budućim novim Zakonom o mirovinskom osiguranju. Osim što se konkretnije uređuje pitanje posredovanja za povremeni rad redovnih učenika u zemlji što mogu obavljati srednjoškolske ustanove ali u buduće samo za svoje redovne učenike kao i usklađivanje terminologije sa Zakonom o radu u smislu mogućnosti stručnog osposobljavanja za rad bez zasnivanja radnog odnosa ovim zakonskim prijedlogom predlaže se da se novčana naknada na Zavodu za zapošljavanje u prvih 90 dana iznosi kao što je iznosila sada 70%, a za preostalo vrijeme 35% osnovice koja se utvrđuje kao prosjek obračunate plaće umanjen za doprinose za obvezno osiguranje ostvaren u tromjesečnom razdoblju koji je prethodilo prestanku radnog odnosa. Znači, naknada se određuje prema plaći radnika, ali ne može biti veća od 70% od prosječne, isplaćene prosječne plaće u Republici Hrvatskoj. Prema ovom prijedlogu radnici sa plaćom od 6618 kn kojoj je osnovica za izračun negdje 5294 kune ostvarili bi novčanu naknadu u visini od 3 tisuće i 706 kuna, to znači za ovih, za ova prva tri mjeseca na Zavodu za zapošljavanje, a za preostalo vrijeme tisuću 853 kune. Radnici koji u nezaposlenost ulaze s minimalnom plaćom ostvarili bi u prva tri mjeseca naknadu od tisuću 575 kuna, a za preostalo vrijeme 787,92 kune. Cilj ove mjere je ustvari stimulirati nezaposlene na Hrvatskom zavodu za zapošljavanje da se uključe u obrazovne aktivnosti kojima se podiže zapošljivost, obrazovanjem za stjecanje stručnih vještina potrebnih na tržištu rada. Nezaposlena osoba koja bi se uključila u ove obrazovne aktivnosti primala bi novčanu naknadu u visini neoporezive stipendije, što je sada oko tisuću 600 kuna. Za zemlje Europske unije obrazovanje za tržište rada je glavni alat politike zapošljavanja. Programi obrazovanja za tržište rada u današnje vrijeme pojačano kod puštanja radnika mogu biti jedan od prijelaznih perioda za mnoge osobe koje su ostale bez posla. Vrijeme provedeno u nezaposlenosti može biti zamijenjeno vremenom provedenim u obrazovanju, tijekom kojeg će se sigurno steći nove radne vještine i usvojiti nova znanja za nove poslove i normalno jačati samopouzdanje koje često izostaje za vrijeme nezaposlenosti. Ovaj zakonski prijedlog predlaže mogućnost produženja prava na novčanu naknadu od jednog do četiri mjeseca za osobe koje se nalaze u dugotrajnoj nezaposlenosti. Da podsjetim do sada takva mogućnost nije postajala. Ovoj mjeri cilj je dodatno osigurati egzistencijalni minimum za dugotrajno nezaposlene osobe, a pod dugotrajno nezaposlenih osoba, ili dugotrajnom nezaposlenošću smatramo ako je osoba u evidenciji Zavoda za zapošljavanje neprekidno dulje, znači više od 12 mjeseci i ako je osoba u cijelosti iskoristila utvrđeno pravo na redovnu novčanu naknadu. Zahtjev za produženje takvog prava na novčanu naknadu trebaju nezaposleni podnijeti u roku od 30 dana po isteku utvrđenog prava. Visina produžene novčane naknade utvrđuje se u visini 35% od osnovice plaće za izračun novčane naknade, a ne može biti viša od 35% iznosa prosječne plaće isplaćene u gospodarstvu Republike Hrvatske za prethodnu godinu. Zbog usklađenja sa Zakonom o mirovinskom osiguranju mijenjaju se i uvjeti za naknadu do zaposlenja, a neki to zovu trajnom naknadom. Prema dosadašnjem zakonskom rješenju novčanu naknadu do zaposlenja ostvaruje nezaposlena osoba koja je na radu provela više od 32 godine. Podaci pokazuju da je trenutno 54,4% takvih korisnika novčane naknade do zaposlenja i da pripadaju dobnoj skupini do 54 godine života. Ja vjerujem da svi možemo to prihvatiti da su to osobe relativno mlađeg godišta i sigurno da bi mogle još uvijek dati svoj doprinos u svijetu rada. Imamo primjera gdje u nezaposlenost uđu i sa manje od 50 godina života i ostvaruju trajnu novčanu naknadu do pune starosne mirovine od 65 godina života. Normalno govorim o muškim osobama jel. Takve osobe nerado ulaze u programe za stjecanje novih radnih vještina, za nove poslove, jer su naprosto destimulirane da bi ušle u takve programe obrazovanja, s obzirom da imaju ispunjeni uvjet od 32 godine provedene na radu. I upravo Vlada Republike Hrvatske zbog toga predlaže taj dodatni uvjet da takvoj osobi uz provedene 32 godine na radu, doda se i novi uvjet, a to je da još nedostaje i 5 godina do ispunjenja uvjeta dobne granice za stjecanje prava na starosnu mirovinu. Ovom mjerom štite se starije nezaposlene osobe, dok mlađi zaposlenici stimuliraju se upravo za ovo što sam govorio dodatne programe obrazovanja na Zavodu za zapošljavanje. Ovom mjerom doći će do dužeg zadržavanja osoba na tržištu rada, ali doći će sigurno i do povećanja broja nezaposlenih osoba u evidenciji Zavoda za zapošljavanje. Povećanje će uslijediti slijedom smanjenja mogućnosti stjecanja prava na prijevremenu starosnu mirovinu kao što sam to rekao na Zavodu za zapošljavanje. U prosjeku briše se iz evidencije nezaposlenih oko 7 tisuća osoba godišnje, koje stječu pravo na prijevremenu starosnu mirovinu, a od njih 57% koristi pravo na novčanu naknadu do zaposlenja, tj. trajnu novčanu naknadu. Treba naglasiti da troškovi ostanka na Zavodu za zapošljavanje za takve osobe znatno su manji od troškova koji nastaju odlaskom u mirovinu. Osim toga postoji i mogućnost novog zaposlenja. Procjenjuje se da će zbog porasta korisnika trajne naknade trošak u 2011. godini biti oko 9 milijuna kuna, ali uštede u mirovinskom sustavu biti će oko 17 milijuna kuna, a isto ako procjenjuje se da ukupni trošak za 5 godina biti će negdje oko 45 milijuna kuna, a ušteda u mirovinskom sustavu za isto to razdoblje bila bi oko 170 milijuna kuna, što sigurno složit ćete se su sredstva koja itekako dobro će doći kao ušteda ovom mirovinskom sustavu. I upravo iz ovih svih navedenih razloga, i normalno financijskih ušteda, klub Hrvatske demokratske zajednice podržava ovaj predloženi zakon.
Zahvaljujem. U ime kluba SDP-a, uvaženi zastupnik Davorko Vidović. Izvolite.
Kolegice i kolege, da na početku kažem odmah da SDP neće podržati prijedlog ovoga zakona, ne dakako iz razloga koji se ovdje navode, a riječ je o promjeni onih dijelova zakona koji se odnose na posredovanje za povremeni rad učenika u zemlji gdje se doista ovim prijedlogom popravlja ili ispravlja nešto što je izazivalo nered, gdje su se kao posrednici u zapošljavanju pojavljivali doista oni koji sa obrazovanjem nisu nikakve veze imali. Zapravo su zloupotrebljavali zbog neprecizne formulacije i nedorečenosti ovaj zakon. Nije dakle to razlog da nećemo prihvatiti ovaj zakon. Isto tako nećemo, nije razlog niti ono što se navodi da je jedan od ciljeva da se uskladi u normativnom dijelu ali i terminološki ovaj zakon sa drugim zakonima. To je također prihvatljivo. No međutim, što nije prihvatljivo i zbog čega se ovaj zakon ne može podržati? Ne samo zato što bi kao što bi kolega Hrelja rekao zato što opozicija ne može prihvatiti bilo kakvo smanjenje prava, nego naprosto zato što je po mom dubokom sudu pokušaj da se atakira smanjenjem prava onih koji su objektivno u društvu najugroženija skupina potpuno protivno logici normalnih država i društava koja vode računa o tome kako žive njihovi građani. Kriza aktivne mjere politike zapošljavanja su trebale biti razlog da se učini upravo obrnuto od onoga što se predlaže ovim zakonom. To jest kao da sad kažemo evo imamo poplavu u Turopolju, nastale su štete i sad te štete ćemo tako sanirati da ćemo ljudima davati manje nego što su imali. To je obrnuta logika od onoga što zapravo situacija zahtjeva. Nama se broj nezaposlenih povećava i umjesto da država osigura više novca da ti ljudi prebrode krizno razdoblje ovdje se događa nešto sasvim drugo. Sve je više nezaposlenih zato ćemo im davati sve manje. To je logika ovoga zakona. I to je pravi istinski smisao promjena ovoga zakona kojega velim čiju logiku ja teško mogu razumjeti. Tim više što ste prije 2 godine kada je ovaj zakon donesen 2008. donijeli nešto za što se po prvi put moglo reći evo vidite ovo je pristojan, suvisao zakon i mi smo ga podržali. Taj zakon 2008. je bio pristojan zakon. Prošle godine u srpnju mjesecu se išlo pokvariti dalje. Ovo je dodatno pogoršanje kvalitete ovoga zakona i onoga što bi on htio naoko regulirati. Ovdje postoji nešto što bih blago nazvao cinizmom. Predlaže se naime i kao opravdanje i razlog koji se navodi da se naknada za nezaposlenost smanji pod izlikom da će to ljude stimulirati da oni traže više posao i uvodi se stipendija, zamislite, za školovanje. Ako ćeš se školovati dobit ćeš stipendiju, a imaš 58, 59 godina, dobit ćeš stipendiju da se prekvalificiraš da bi lakše mogao i duže ostati u svijetu rada. E sad, ovdje se postavljaju različita pitanja. Prvo, među aktivnim mjerama politike zapošljavanja postoje direktne i indirektne. Indirektne su u pravilu puno efikasnije, puno kvalitetnije, sveobuhvatnije i dugotrajnije. One se odnose na sve ono što država može i mora činiti. Ne znam, u području porezne politike, stimuliranja poslodavaca kod prvog zapošljavanja, zapošljavanja starijih radnika, invalidnih osoba, žena, svih onih koji se nalaze u kategorijama da su ranjiviji na tržištu rada, njih se stimulira, poslodavce, dakle poreznim olakšicama da ih zapošljavaju. Postoje čitava paleta mjera kroz kreditiranje poduzetnika da ljude zapošljavaju ili drže što je duže moguće u svijetu rada. U kriznim vremenima ide se recimo na smanjenje radnoga vremena, na što ja znam, mislim da sam neki dan gledao Švedi su potpuno uspjeli prebroditi krizu, i oni su imali krizu, prebroditi krizu tako što su smanjili radni tjedan na 3 dana i očuvali su zapravo radna mjesta. Kad je bauk krize prošao oni su nastavili normalno raditi. To su te indirektne mjere da postoje fondovi za razvoj, zapošljavanje, kojega ćemo mi na ovoj sjednici ukinuti. To je također jedna od mjera. Jer mi ne znamo što ćemo s tim fondom, on je nama teret gdje se izdvajaju i akumuliraju neki novci pa se organiziraju javni radovi. Znači, svijet poznaje različite oblike poticanja zapošljavanja. Hrvatska nema prečega i većega problema ili preče zadaće ili cilja nego povećati zaposlenost. Mi u Hrvatskoj imamo zaposleno oko milijun i pol ljudi. To je broj koji se kontinuirano drži već 10-ak godina. 10-ak godina mi ne stvaramo, ne generiramo, ne stvaraju se nova radna mjesta u Hrvatskoj. Mi imamo jednu od najnižih stopa zaposlenosti u Europi i to je ključ i izvor svih mogućih ako hoćete i socijalnih problema. Sa 56% zaposlenosti koju mi imamo dobar dio zemalja je već dosegao željeni cilj od 70%, mi bismo podizanjem dakle stope zaposlenosti u Hrvatskoj čitav niz problema riješili. Razgovaramo ovih dana o mirovinskom sustavu. Znate, sa 2 milijuna zaposlenih i milijun umirovljenika ili milijun i 200 tisuća to je bitno drugačija situacija od ove koju imamo danas. Bitno drugačija. Svi mogući socijalni transferi koji idu u takvim su okolnostima bitno drugačiji negoli što je slučaj kada imamo samo milijun i pol zaposlenih ljudi. Pasivne mjere, odnosno direktne mjere zapošljavanja su one koje bi trebao provoditi u našim uvjetima Hrvatski zavod za zapošljavanje gdje je obrazovanje samo jedan ili prekvalifikacija, dokvalifikacija itd., samo jedan od načina da se poboljša zapošljivost ljudi. Ovdje u ovom našem slučaju se zaboravlja ili se nedovoljno uvažava zapravo struktura naših nezaposlenih. Ako se pogleda dobna struktura onda ćete vidjeti da su u skupini od 15 do 34 godine, dakle mladih ljudi, da je to skupina koja obuhvaća preko 40% svih nezaposlenih. Mladi su ljudi isključeni, nije im dat pristup, onemogućeni su da uđu u svijet rada i da dobiju prvo zaposlenje. To je skupina kojoj se treba posebna pažnja posvetiti. Svojevremeno smo imali nekoliko mjera za to prvo zapošljavanje, jedna od njih je bila koja je posebno bila poznata, ne pretjerano efikasna, s faksa na posao, nije bila pretjerana efikasna i govorili su slušajte što ćete donositi takvu mjeru jer su visoko obrazovani najlakše zaposlivi. To je točno ali je to bila mjera koja je imala rekao bih i drugih, pred njom je postojao i drugi zahtjev, da se afirmira zapravo znanje, obrazovanje i stručnost, i da se mladim ljudima kaže, obrazujte se, školujte se društvo će znati cijeniti vaš uloženi trud u obrazovanje i znat će cijeniti taj intelektualni kapital koji nosite u društvo. To je trebala biti poruka da ne čekaju ni jednoga dana na Zavodu za zapošljavanje. Sada je negdje 5,5% ja mislim broj nezaposlenih među visoko obrazovanima i niže obrazovanima našim sugrađanima. Druga ugrožena skupina posebno kada je riječ o ovoj dugotrajnoj nezaposlenosti su stariji radnici i tu dolazimo do ogromnog problema. Gotovo 38% su stariji od 45 godina koji su izašli iz svijeta rada, izbačeni su iz svijeta rada, to je skupina ljudi koja zahtjeva posebnu pozornost i posebne mjere. Umjesto da se na različite načine osigura njihov povratak u svijet rada, doista ih ne treba slati u mirovinu, mi imamo u ovom Prijedlogu zakona iskazivanje dodatne nebrige za te ljude. Prije su imali barem kakvu takvu sigurnost, znate, ako se našao bez posla sa 53, 54 godine da će moći dobivati onu minimalnu naknadu, onu što bi reklo se kod nas narodski crkavicu, na Zavodu za zapošljavanje imati bilo kakav prihod. Sada se to razdoblje produžuje za pet godina. Dobro je i pozitivno je što se omogućava ljudima da ne moraju po sili zakona ići u prijevremenu mirovinu da zato ostaju bez naknade, to je dobro. Neka ljudi ostanu, neka traže, gledam ovdje nas mladiće koji smo tu blizu 55 godina i ne damo se baš u mirovinu i htjeli bismo raditi. Ja vjerujem da je to želja i cilj velikog broja ljudi koji se u tim godinama nađu bez posla, muškaraca i žena. NO međutim, logika koja ovdje govori, zamislite formulaciju koja kaže stoga predlaže mogućnost značajnijeg poticanja sudjelovanja nezaposlenih osoba u obrazovnim mjerama, smanjenjem pune novčane naknade do određenog perioda pazite ovo, kako bi se nižom naknadom stimulirano uključivanje u dodatno obrazovanje i radnu aktivaciju. Molim vas, nižom naknadom. U podlozi takve rečenice postoji jedna cinična premisa, postoji shvaćanje da su naši ljudi ljenčine i bitange i hohštapleri koji ne žele raditi, nego vole primati naknadu sa Zavoda za zapošljavanje. Eto takvi ste zločesti pa ćemo vam smanjiti naknadu za zapošljavanje i onda ćete vi ići tražiti posao, to je uvredljivo za većinu naših sugrađana. Ja ne kažem da gdje koji od nas ne voli raditi, ali su ljudi prisiljeni, izbačeni iz svijeta rada, u godinama kada su možda mnogi od njih za poslove koje rade u naponu snage. Nemojmo se prema njima odnositi kao prema simulantima ili onima koji ne žele raditi, to je uvreda za građane to nije dobra polazna pretpostavka za ovu priču. Drugo, kada je riječ o tom famoznom sve spasavajućem obrazovanju i kvalifikaciji. Znate kada se pogleda obrazovna struktura onda je najveća skupina nezaposlenih ljudi 34% su VKV i KV radnici. 27% su završene srednje škole, znači 61% su oni koji imaju srednju školu i oni za koje bi se ili za čiju razinu osposobljenosti bi se trebalo prekvalificirati. Ja vas pitam koja su to zanimanja za koja bismo mi prekvalificirali i obrazovali toliku masu ljudi. Koja su to? Tko bi vršio ta obrazovanja, tu prekvalifikaciju? Nije problem samo jest i to problem, neadekvatno obrazovanje, ali to nije isključiv problem niti on rješava ovo o čemu ovdje govorimo. I najzad, molim vas, smanjiti za 80 milijuna kuna, kao što se ovdje kaže uštedjeti na visini novčane naknade 80 milijuna kuna, tako što će se smanjiti broj onih koji će u prijevremenu mirovinu a ovdje mu nećete dati adekvatnu naknadu je također cinizam u situaciji kada ljudima društvo treba pomoći, ako hoćemo biti solidarna zajednica. Svi smo mi na neki način zbrinuti, ali molim vas pokušajte se zamisliti u situaciji da ostajete bez prihoda, da ostajete bez posla, a nakon 40 godina rada to je moguće po ovome, ako imate 58 i 59 godina, i 40 godina staža, vi nemate pravo na tu trajnu naknadu nego ćete dobivati 90 dana, onda ćete dobivati umanjenu umjesto 50, 35%. Povucite taj prijedlog, ovih ste dana pokazali oko Mirovinskog zakona da možete poslušati argumente, da ne radite nešto što je protivno interesima građana. Učinite to i u ovom slučaju, povucite...
Privedite kraju raspravu. Hvala. Imamo dva ispravka netočnih navoda prvo je uvaženi zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Pa netočni navod je ovo što je rekao kolega Vidović da je to cinizam što se nudi mogućnost obrazovanja zaposlenima. Ja naprosto ne mogu shvatiti da to kolega Vidović misli, obzirom da je on bio ministar rada, i da jedino ako se obrazujemo za ona zanimanja sa kojima se možemo zaposliti na tržištu rada, imamo mogućnost se zaposliti, ako nema takvih zanimanja onda smo u nezaposlenosti. I upravo ta mogućnost se pruža kroz ove obrazovne programe, da su ljudi obrazuju za ona zanimanja za koja je potrebno, koja su potrebna na tržištu rada da bi se zaposlili. Dakle, cjeloživotnim učenjem se moramo obrazovati da bi mogli opstati u svijetu rada. Zato ne mogu shvatiti zašto podcjenjivati te ljude nezaposlene da su oni tako tupi pa se ne žele obrazovati i podcjenjivati tu naknadu od 1600 kuna koju bi primali dok bi se obrazovali da im se otvori prostor za nova zapošljavanja.
Zahvaljujem. Drugi ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Vidović kazali ste citiram: "Najbolja mjera poticanja zaposlenosti je neizravna mjera smanjenjem poreza i davanjem pogodnostima poduzetnicima" To bi bilo točno kada bi u Hrvatskoj bila postignuta potrebna razina poduzetničke kulture i poduzetničkog morala, ali Hrvatskoj ne postoji dovoljna razina ni morala ni kulture kod poduzetnika, zato kada im se daju pogodnosti onda se polučuje kontra efekt. A imali su prilike dobiti te pogodnosti '90.- ih godina kroz pretvorbu i privatizaciju. A što smo dobili? Dobili smo nezaposlene, a i one zaposlene većine koji imaju manju plaću nego naknadu za nezaposlene na Zavodu za zapošljavanje. A iz njihovih usta većinom čujemo uz dužno poštovanje pravim poduzetnicima, čujemo takve riječi, takvog sadržaja da ih obrazovan i normalan čovjek ne može ni s mnogo meda progutati. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prava je na redu uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Ovo je danas još jedan u nizu prijedloga zakona koji niti klub SDP-a niti itko od članova SDP-a može podržati. Dakle, posao kao i obično. Sve ovi reformski zahvati i nekakvi tobože popravci kojim se želi unaprijediti i zapošljavanje u Hrvatskoj u biti su mjere koje su tehničke naravi, ali kada se one razotkriju dovode do teških apsurda i do teških ljudskih sudbina. Samo ovaj zadnji primjer o kojem je govorio kolega Vidović, traži odgovor. I mi tražimo dakle ne samo ovdje što se reklo nego od predlagatelja da izvoli odgovoriti na ova pitanja, jer to ljudi željno očekuju. Pitanje zapošljavanja, pitanje ovoga što je sada bilo spomenuto poslovnog i građanskog morala. Kako je uopće moguće, dakle ovo je jedan mali segment u ovom općem okruženju razularenog kapitalizma kojem vladajući su poklekli. Sada je kasno uopće za njih da bilo što u tom smislu i naprave. Pitanje počinje u biti koliko god se čini da je široko u odnosu na ovu usku temu ali ono je u biti ključ svega. I ne može se čak nekim tehničkim stvarima i kotačićima rješavati ono ukoliko ne riješimo glavne stvari. Pitanje dakle kada se postojeće norme uopće ne poštuju, kada su unatoč kakvim takvim dosadašnjim zakonskim rješenjima koji u zadnjih 7 godina niste uspjeli ukinuti ili umanjiti ta prava, ona se ne poštuju. Dakle, ono što je ostalo, ostala je sama fikcija. Radnici zaposleni a i oni koji traže i žele ući u svijet rada, susreću se sa mnogobrojnim problemima, sa pravima koje ne mogu ostvariti i koje se čak boje tražiti ostvariti. O poduzetničkoj klimi o mogućnosti zapošljavanja, možda je čak i suvišno ovdje govoriti. Pitanje kako se ljudi zapošljavaju u javnom sektoru također je to ovdje krucijalno pitanje. S najvišeg državnog vrha počevši od same predsjednice Vlade, govori se o velikom broju zaposlenih u javnom sektoru. Pogledajte samo u zadnjih nekoliko godina, pa čak i onda kada se počelo govoriti vrlo oštro kao da je netko drugi stvorio taj problem, koliko je novih ljudi zaposleni u javnom sektori. I koji su uopće uvjeti i načini kako ti ljudi napreduju i kako uopće se zapošljavaju u javnom sektoru, bilo da je riječ o lokalnim razinama, a o državnim još više, a pogotovo u državnim poduzećima. Dakle, oko tih pitanja nema nikakvog odgovora nema naznake, nema nikakve politike u tom smislu. I sada da se vratim konkretno na ovaj prijedlog. Dakle, u tom slučaju kada ljudi ne dobivaju ama baš nikakvu naknadu, kada su već istrošeni od rada, kada su daljnje mogućnosti njihove prekvalifikacije nego i mogućnosti da ih itko zaposli ostaju bez onih dosadašnjih prava. Dakle, sve u svemu da ne duljim i ovaj prijedlog zakona neće poboljšati stvari, nego će umanjiti i ono malo prava koja se i nisu poštivala dosadašnjim zakonskim rješenjima. I zato ovakav zakonski prijedlog niti se može niti se smije podržati.
Zahvaljujem. Na redu je uvaženi zastupnik Krunoslav Markovinović, ispravak netočnog navoda.
Pa evo uvažena kolegica kaže citiram: "radnička prava, ostala su samo fikcija". Pa ako su radnička prava ostala samo fikcija zašto tolike priče o ovom referendumu gdje se nastoje zadržati prava što dulje i bez ikakvih izmjena. Prema tome, ako ne zato da se pod svaku cijenu naprave neredi i dođe do nasilne smjene vlasti. Hvala.
Hvala. I ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Pa netočno je ovo što kolegica Antičević želi cijelo vrijeme nametnuti da su najveći problem zaposleni u javnom sektoru. Pa ja naprosto ne mogu shvatiti da upravo iz vaše stranke Socijaldemokratske stranke dolaze takvi povici. Pa i to su ljudi, pa ti ljudi imaju obitelji, pa ti ljudi trebaju živjeti i imati egzistenciju, pa vi ste predlagali da bi 50 tisuća trebalo odjednom otpustiti iz javnih službi i javnog sektora. Oprostite, molim vas pa to stvarno nema smisla, da ste vi jednostavno protiv ljudi koji isto tako ostvaruju svoju egzistenciju da bi prehranili svoju obitelj. A vi cijelo vrijeme galamite na te ljude i oni su vam veliki balast i veliki teret.
Zahvaljujem. Povreda Poslovnika, uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Povrijeđen je Poslovnik odrednog članka 209. dakle kada se ne može istinom kada su argumenti točni, onda se iskrivljuju moji navodi. Dakle, ni u jednom trenutku ja nisam rekla da su problem zaposleni u javnom sektoru, dapače. Međutim problem Hrvatske ... /Govornica isključena./ ...
Molim vas to nije povreda Poslovnika. Hvala lijepa.
Kako nije?
Zahvaljujem. Nije povreda Poslovnika i nemojte to činiti. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas, bez dobacivanja iz klupe. Idemo dalje sa raspravom. Na redu je uvaženi zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Uvijek kada je rasprava o nezaposlenosti, o pravima nezaposlenih u Hrvatskoj o toj temi razgovaramo na dva klišeja. Jedni tvrde da su nezaposleni lijenčine koji ne žele raditi jer primaju naknadu od države i oni bi sve naknade ukinuli i sve sa burze potjerali. Druga krajnost je da su svi oni koji su na zavodu prijavljeni nesretnici koji bi radili, ali tu šansu nemaju ili su ju izgubili. Gdje je sad istina? Kao i obično, u sredini. Međutim, da bi otklonili dileme među građanima ove države jednu činjenicu bi molio državnog tajnika da javno veli. Je li moguće da netko u Hrvatskoj bude prijavljen na Zavodu za zapošljavanje, a otklonio je ponudu za zaposlenje. Da li je moguće da je netko prijavljen na zavodu kao nezaposlena osoba, a otklonio je ponudu da bude zaposlen? Ja mislim da ne. Onaj koji odbije posao ponuđen od zavoda u posredovanju pri zapošljavanju briše se. To je bitno znati da doista razuvjerimo ono kako nezaposleni nisu lijenčine koji ne žele raditi u najvećem broju slučajeva. Drugi problem kad razgovaramo o politici zapošljavanja su različiti programi poticaja poslodavcima za zapošljavanje. Imam podosta ljudi koji su javljali i postoji sada jedan novi oblik zloupotrebe. Kolega Marić je to nazvao izostanak poslovnog morala kod dijela poslodavaca koji radnicima kada se poslodavci kandidiraju za novac iz programa poticaja zapošljavanja najprije daju otkaz, onda ih zaposle uz državne poticaje i nakon isteka vremena tog programa ponovno im daju otkaze. Ovdje očito sustav nadzora, kontrole ili je izostao ili je nedovoljan jer je previše već ljudi koji se javljaju sa istom pričom. Manipulacije s pravima građana, radnika i potkradanjem države u tom dijelu novca. Zbog toga bi bilo dobro da u izvještajima koje dobivamo i u obrazloženjima zakona i taj segment Vlada Hrvatskom saboru ipak malo detaljnije, jasnije pojasni. Treće što bih molio, s obzirom da se radi o zakonu koji direktno utječe na sudbine velikog broja građana, nakon donošenja ovih izmjena i dopuna i ministarstvo i zavod učine sve da razumljivost prava nezaposlenih bude što veća. Nisam siguran da dosadašnji pristup i davanja tih informacija je najadekvatnije. Postoji li dovoljni broj brošura, uputa, obrazloženja, da li službenici zavoda svima na podjednak način obrazlažu njihova prava, upozoravaju na potrebu podnošenja određenih zahtjeva. Da li dakle nezaposleni dobivaju dovoljno informacija da bi ostvarili neko od svojih prava. Mislim da je to strašno bitna funkcija države odnosno Zavoda za zapošljavanje i ukoliko tu dosad nije dato dovoljno pažnje mislim da bi bilo dobro gospodine državni tajniče da i vi vidite kakve su informacije na terenu prisutne. Četvrto, a kolega Hrelja je tu temu načeo kad je govorio, u velikom broju država članica Europske unije postoji kategorija definitivno nezaposlivih građana. Dakle, kada svi stručnjaci Zavoda za zapošljavanje na temelju svih propisa i kriterija utvrde da određena osoba naprosto ne može se zaposliti. Mi takav pojam i takav status u našem zakonodavstvu nemamo i onda oni ili čekaju jedan od uvjeta za umirovljenje ili ako takvog uvjeta nema ostaju na listi. Peto, ja znam da ste vi toga svjesni, ali čini mi se da i ovim prijedlogom zakona nedovoljno to uvažavate, da politika zapošljavanja koja se provodi u jednoj državi direktno utječe i na cijenu rada onih koji rade i da nažalost stvaranjem na umjetni način viška ponude na tržištu rada često poslodavci utječu na smanjenje cijene rada. U ovoj krizi to je bilo očito kada je dolazilo do otpuštanja i u onim djelatnostima, onim firmama i kod onih poslodavaca koji su čistili posebice starije, a posebice žene nakon 55 godina starosti, povećanjem broja nezaposlenih na zavodu direktno utjecali na pad cijene rada kompletnom privatnom sektoru. Ovih dana slučajno sam otkrio, zahvaljujući ljudima koji su se najavili, jedan apsurd i ustanovio još jednu kategoriju povlaštenih građana ove države. Dakle, kad razgovaramo o nekoliko stotina tisuća ljudi koji nemaju sreću raditi mi istovremeno imamo jednu kategoriju građana koji po slovu zakona primaju visoke mirovine i redovno rade i primaju pune plaće. Dakle gospodine državni tajniče, kako je moguće da zakonima ove države netko ode u mirovinu po povlaštenim uvjetima, onda se zaposli i prima punu plaću i pola mirovine, a polovica te mirovine iznosi oko 5000 kuna. Dakle, prima 5000 kuna mirovine, zaposli se u ministarstvu ili državnoj upravi, prima punu plaću i sve je zakonito. Mislim da po meni je to jedna od 15. po redu kategorija povlaštenih građana ove države koja je prošla u tišini i potpuno nezamijećeno u kojim do sada Vlada nije predlagala promjene u smislu uštede rashodovne strane državnog proračuna. Dakle, radi se o korisnicima mirovine po članku 6. pravima branitelja, ali i političkih mirovina. I završavam sljedeće. U obrazloženju zakona i smanjenju naknade, visine naknade nezaposlenim na svega 780 kn nakon 90 dana. Glavni argument koji nudite da će to stimulirati posebice one iz prerađivačke industrije čiji je priljev najveći broj na zavod da uđu u programe prekvalifikacije, dokvalifikacije, školovanja. To su najčešće ljudi sa minimalnim plaćama i njihova naknada iznosit će 780 kn nakon 90 dana. Zar doista vjerujete da sa naknadom od 780 kn će oni biti stimulirani na stjecanje novih znanja da bi bili konkurentni na tržištu i vraćam se na poslovni moral poslodavaca koji takvima nude zaposlenje uz plaću od 1500 do 1800 kn, a putni troškovi njihovog dolaska na posao, cijene vrtića na jedno dijete i trošak gableca kojega poslodavci ne plaćaju iznosi 1300 do 1400 kn. I to je ono što u Hrvatskoj ne postoji da pitanje poslovnog morala i društvene odgovornosti vlasnika kapitala nismo ugradili u pravnu normu ni u ovom zakonu ni u drugima. I zbog toga je doista opasno tvrditi da su ljudi koji su na zavodu i koji su nezaposleni, ljenčine koji ne žele raditi.
Zahvaljujem. Imamo i dvije replike. Prvo je uvaženi zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Lesar, kazali ste otprilike ovako, da postoji mišljenje da su na Zavodu za zapošljavanje dvije skupine jedne lijenčine i drugo nesretnici i da je istina negdje u sredini. Ja mislim da to nije točno i da istine nema. Eto ga. A kazao sam da nema ni poslovnog, dovoljno poslovnog morala ni dovoljno poduzetničke kulture. A zašto nema? Upravo zato što nema istine. A kako ćemo saznati? Pa tako da konačno saznamo kako su banke postajali vlasnici hotela, trgovačkih društava, nekretnina, zemljišta u stotinama milijuna kvadrat bez naknade, bez ikakvih novaca, rasprodavali to, bogatili se, prodavali, zatvarali poduzeća, pogone, hale od Jedinstve do TPK, Prvomajske i ostalo. Pogledajte što je to danas tamo, što su učinili sa turističkim objektima i posljedica toga najviše je 560000 nezaposlenih u Hrvatskoj. Dok se ne sazna istina neće biti dovoljne razine poduzetničke kulture tko je i kako prodao Plivu, tko je i kako prodao HT, kako je to Zagrebačka banka najveća banka koja vrijedi 100 milijardi kuna prodana da ni jedne lipe nije došlo u hrvatski proračun. Dok nema istine, nema morala, dok ne saznamo istinu tko je stvarni vlasnik te najveće hrvatske banke. To nedostaje hrvatskom gospodarstvu, to nedostaje hrvatskom poduzetništvu, to nedostaje poduzetničkoj kulturi. I ta istina nama treba [[Upadica Jarnjak: Privedite kraju. Vrijeme.]] A isto tako treba nam i više razvijenosti tržišta, jer bez dovoljne konkurencije na tržištu nema ni poduzetničke kulture. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Dragutin Lesar.
Kolega Mariću, ako doista ni na ovom području nema istine onda smo u velikoj gabuli i slažem se s vama da dok god ne otkrijemo istinu kako je hrvatsko gospodarstvo postalo u vlasništvu banaka, neću reći hrvatskih banaka nego stranih banaka u Hrvatskoj teško ćemo doći i do poslovnog morala jer oni koji su sve to što su napravili da su imali morala to ne bi napravili, pa zato nemaju ni poslovnog morala. Mislim da je onda najbolji način da gdje god se ne može doći do istine, gdje god ne ponude odgovore kako su došli, kako su banke došle u vlasništvo najvrednijeg dijela hrvatskog gospodarstva. Kojim su kanalima kolale ogromne svote novaca da bi to preuzele. Dakle, gdje god nema istine, gdje god ne žele dati istinu da je najbolji način nacionalizacija, uzeti im to. I zaboravih prije reći oprostite gospodine potpredsjedniče. Uostalom i zbog toga će HDZ izgubiti izbore.
Zahvaljujem. I druga replika, uvažena zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Kolega Lesar, vi ste također i u svojoj raspravi napomenuli da korporacije nemaju društvene odgovornosti i društvenog morala. O tome se često priča i to je jedna velika iluzija, a ja bih rekla i podvala. Ono što treba, a to je odgovornost vlasti da inkorporira kongentne norme po kojima će se korporacije po kojima će se tvrtke morati ponašati. Naravno postoje pravna pravila i o njihovoj odgovornosti koje su vrlo slaba, ali i kao takva ona se ne poštuju. Tko može nekom poslodavcu koji ne isplati plaću radniku išta? Država kaže pa idi u parnicu pa se parniči. Jel' to igdje pa i u Europi u kojoj je imperijalizam u gotovo u svom već zenitu to nije dozvoljeno. Ali ovdje je. Prema tome, prepuštati sve dobroj volji, nekoj njihovoj unutarnjoj savjesti je smiješno. Dakle, država ovdje pokazuje da je vrlo slaba i tolerantna prema jakima. Prema onima koje bi upravo trebala obuzdati, da se striktno drže normi, a takve norme treba i pojačati u zaštiti onih koji stvaraju njoj profit i zaradu i koji žive, dobro žive od njihovog rada, koji su ostali potpuno nezaštićeni. Zato što se i takve norme ne poštuju, a mi ih eto prepuštamo njihovoj tobože nekakvoj društvenoj odgovornosti i društvenom moralu.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Kolegice Antičević, društvena odgovornost nije iluzija, društvena odgovornost vlasnika kapitala i zahtijevanje poslovnog morala nije iluzija. Istina u Hrvatskoj ne postoji društvena odgovornost, ni poslovni moral, i vjerovatno smo na njega i na nju zaboravili trčeći prema Europskoj uniji, prepisivajući pravne norme, a očito izostavljajući taj tako važan, bitan detalj. Puno toga smo iz Europe uvezli, prekopirali, međutim ovaj segment zaboravili, ali i to nije slučajno, zato što propise, standarde i javnu klimu u Hrvatskoj kreiraju upravo oni koji bi se trebali pridržati te društvene odgovornosti i imati poslovni moral.
Zahvaljujem. Obavještavam da je sukladno članku 207. stavak 2. Poslovnika isteklo vrijeme u 10 i 50 za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta. Na redu je uvaženi zastupnik Gordan Maras. Nema ga. … [[Upadica se ne razumije.]] Niste bili prije 10 i 50, bili ste u 10 i 54. Isteklo je vrijeme. Žao mi je. Trebali ste doći ranije pa bi dobili riječ. Na redu je uvaženi zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Neću ponavljati one dijelove stavova Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika o kojima je već u ime kluba govorio kolega Hrelja, ali volio bih se zadržati na jednom elementu koji je u obrazloženju ovih izmjena i dopuna naveden kao četvrti, a formalno u tekstu samoga zakona, u izmjenama i dopunama zakona je prvi. Naime podsjetit ću da je u srpnju 2003. godine tadašnjim izmjenama i dopunama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti, u članku 3. toga zakona, zapravo izvršena jedna dopuna, unošenjem stavka 4. kojega se sad želi mijenjati. Naime o čemu se radi. Na temelju jednog općega prava, prava na rad kojega u Republici Hrvatskoj građani stječu sa 15 godina starosti, definirano je i to da srednjoškolske ustanove mogu obavljati poslove posredovanja za redovite učenike srednjih škola. Međutim mimo te odredbe ne postoji ništa u zakonu što bi konkretnije definiralo uvjete za provođenje ove norme, nego je to ostavljeno prije svega tadašnjem Ministarstvu prosvjete, današnjem Ministarstvu znanosti i obrazovanja, da podzakonskim aktima definira proceduru po kojoj srednjoškolske ustanove mogu tražiti i dobiti dozvolu za obavljanje ovoga posla, odnosno djelatnosti posredovanja u zapošljavanju redovitih đaka. Mi na žalost danas niti na odborima nismo čuli ni jednu suvislu informaciju koja bi nam statistički pokazala kakvo je stvarno stanje na ovome području, dakle koliko je takvih srednjoškolskih ustanova doista tražilo i dobilo dozvolu, koliko u đačkim servisima koje su osnovali pri svojim ustanovama ima članova i koliko se uopće na godišnjoj razini sklopi ugovora o posredovanju, da vidimo uopće o čemu je tu riječ. Na žalost, netko je Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva praktički ubacio jednu dimnu bombu, pripremajući ove izmjene i dopune zakona, taj netko sjedi očito u Ministarstvu znanosti i obrazovanja i štiti lobij koji se u međuvremenu uspostavio, onih ravnatelja koji su se poduhvatili ovoga posla, a to je znači da su tražili i dobili dozvolu za obavljanje ove djelatnosti. Kako drugačije tumačiti ovaj pristup, pa i obrazloženje kojega smo danas čuli od državnoga tajnika koji doslovno reče postoje srednjoškolske ustanove s pravom javnosti koje uopće nemaju redovitih učenika, a koje su osnovane samo radi posredovanja u zapošljavanju. Ja vas pitam kako je to uopće moguće? Kako je moguće da postoji srednjoškolska ustanova, bila ona škola ili đački dom koja ne obavlja svoju djelatnost, dakle nema ni jednog jedinog redovitog đaka. To nije problem ovoga zakona i taj se problem ne može i ne smije rješavati preko leđa ovoga zakona. To je problem kojega mora riješiti Ministarstvo znanosti i obrazovanja, a ne prebacivati tu vrstu odgovornosti na vas koji o tome zapravo ništa ne znate i s pravom se u to niti ne razumijete, jer to nije vaš djelokrug posla. Neka gospoda iz Ministarstva znanosti i obrazovanja rade svoj posao kako treba, neka donesu podzakonske akte koji su jasni i nedvosmisleni i neka ne dozvoljavaju ovakve cirkuse. Što ćemo dobiti ovom izmjenom postojećeg članka 3., odnosno člankom 1. ovoga zakona kojega ste predložili? Dobit ćemo jedno ograničenje koje je diskriminacijsko. Vi naime predlažete da se ubuduće poslovima posredovanja u zapošljavanju srednjoškolskih đaka mogu baviti samo škole, odnosno ustanove srednjoškolske za potrebe svojih đaka. Znate li vi što to znači u praksi? To znači da u jednome gradu u kojemu postoje četiri, šest ili više škola teoretski ni jedna jedina ne mora obavljati ove poslove ili tek samo jedna, a đaci svih drugih škola ostat će uskraćeni za pravo da sezonski, povremeno i privremeno u toku svojih ljetnih ferija mogu pronaći i odraditi određeni posao. Samo zbog toga što ne pohađaju školu čiji je ravnatelj bio dovoljno poslovno, recimo to tako inicijativan da je svoju školu registrirao za te poslove. To nije u redu. Ja vas još jednom upozoravam, dok je u Vladi Republike Hrvatske postojao Ured za zakonodavstvo na čijem čelu je bio gospodin Marijan Prus, nikada se nije moglo dogoditi da u Hrvatski sabor dođe prijedlog bilo kojega akta koji je u suprotnosti sa postojećim propisima, a posebno sa propisima u kojima su regulirana temeljna prava, pravo na rad je temeljno pravo. Sada se vidi i iz ovoga prijedloga da nema dobre koordinacije, i da u Vladi očito nema ljudi koji su u stanju tako filtrirati propise koji idu prema Hrvatskom saboru. Ovo jest prvo čitanje i imate šansu do drugog čitanja ovo ispraviti, jer ovo je diskriminirajuća odredba. Dovest ćete u poziciju djecu iz škola koja, čiji ravnatelji nisu bili tako ingeniozni, tako poslovno inicijativni da registriraju svoju školu ili svoj đački dom za ovaj posao, u potpuno nezavidan položaj. Čitavi gradovi, čitave regije, čitave županije ostat će bez mogućnosti konzumacije ovoga prava. S kojim pravom pitam vas? Ako se radi o nekim zlouporabama, ako se radi o poslovima koji nisu sukladni zakonu ili podzakonskim propisima gospodo za to postoje inspekcije. Njihov je posao da brinu o tome, ali uskraćivati jedno pravo mislim da nije fer. Koju poruku šaljemo? Umjesto da učimo svoju djecu da je rad jedna od najvažnijih vrijednosti i da je samo rad taj koji stvara osobno i društveno bogatstvo pa na taj način da im i omogućavamo da što prije osjete što znači tržište rada, da što prije počnu kontribuirati svojim obiteljskim proračunima na način da ljeti mogu raditi, da se što prije naviknu na rad i steknu radne navike mi im zapravo evo, htijući ne htijući, znajući ne znajući, snalazeći se ili ne sužavamo taj prostor. Moj je pristup upravo suprotan. Učinimo sve da ih naše škole iziđe đak koji će ponijeti poruku da se isplati raditi u našoj zemlji, da je ovo društvo koje vrednuje rad, koje stimulira čovjeka ne samo da se što više obrazuje nego da što prije stječe i radne navike. Obrazovanje i rad nisu i ne mogu i ne smiju biti u koliziji. Dakle, i dok se obrazujete tisuće i tisuće ljudi radili su. I ja sam to radio u svoje studentsko doba. I da nije bilo toga vjerojatno nikad ne bih mogao sebi isfinancirati svoj život u to doba. Jer moji roditelji to meni nisu mogli priuštiti. Takvih je mnogo. Ovo je način kako im možemo pomoći, ali nemojmo im sužavati taj prostor. Ja vas lijepo molim kao predlagatelja da još jednom dobro iskomunicirate ovu stvar i da vidite što se zapravo iza plota krije, čiji je interes bio da se ovo svede na uski krug, odnosno da upozorite Ministarstvo znanosti da one srednjoškolske ustanove koje postoje, a koje nemaju nijednog đaka istog časa zatvore. Hvala lijepo.
Imamo jednu repliku, uvažena zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani kolega Beus vi dobro upozoravate zapravo na jedan drugi pogled na ovaj problem koji dokazuje da doista u ovom problemu treba dobro razmotriti stvari. Osobno obzirom da sam upoznata s nekim slučajevima nama su se događale primjerice situacije da ravnatelj učeničkog doma jednog u Zagrebu koji je imao učenički servis i osnovao privatnu školu koja nije imala niti jednog đaka pa je sve učenike koji su radili preko tog učeničkog servisa u tom učeničkom domu prebacio u svoj privatni dom koji onda zapravo su skupljali lovu oko toga. Sa tog stajališta ima rezona da se to izmjesti. No međutim, također ono što vi govorite da pojedine regije, da cijeli gradovi zapravo će onda lišiti mogućnost učenika dodatne zarade. Možda da predlagatelj razmisli o tome, da poslove povremenog i privremenog zapošljavanja učenika, ovdje govorimo o učenicima, dakle do 18. godine, ne studentima, mogu osnovati jedinice lokalne samouprave posebne ustanove koje bi se time bavili. Dakle, gradovi ili nešto. Znači, naći neko rješenje jer doista rješenje da jedne ustanove to rade za sve đake s tog područja u praksi se pokazalo ne dobro ne samo zbog ne funkcioniranja inspekcije, tu ste u pravu. Jer one doista nisu funkcionirale. Niti inspekcijske službe Ministarstva znanosti, ali niti inspekcijske službe Ministarstva gospodarstva jer su recimo ugovori o radu sklapani mimo pravilnika i u vrijeme kada učenici nisu smjeli raditi. Dakle, oni smiju raditi samo u vrijeme školskih praznika. To je malo pitanje šire od samog nefunkcioniranja inspekcije. Možda treba tražiti i treće rješenje.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Kolegice Lugarić samo djelomice se mogu složiti s vama, odnosno zahvaljujem vam na šlagvortu koji mi dajete. Naime o čemu se radi, ako postoji netko tko je zloupotrijebio ovo pravo on ima ime i prezime i njime nek se bavi inspekcija, a ne zakonodavac. To je prva stvar. Druga stvar, ideja da se to pravo izmjesti u lokalnu samoupravu naišla bi na još veće sužavanje. To bi značilo zapravo potrebu osnivanja novih ustanova. Mi znademo da u praksi je to opterećenje i da to lokalna samouprava osobito zbog obveze zakonske da uvodi riznicu ne bi lako radila. Neka to ostane srednjim školama, ali neka pobogu inspektori rade svoj posao. Kako nam se netko može tako rugati u facu i kraj svoga posla ravnatelja đačkoga doma osnovati nešto što je samo isključivo virtualno da bi zarađivao pare za svoj račun. Pa neka ljudi rade svoj posao da se spriječi ta sramota, ali neka se ne dovodimo u situaciju da zbog jedne šnicle ubijemo čitavu kravu. To nam nije potrebno. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Nastavljamo sa raspravom. Na redu je uvažena zastupnica Gordana Sobol, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, državni tajniče. Pa ustvari obzirom da sam u zadnje 2 godine raspravljala o svakom od bilo o samom Zakonu o posredovanju pri zapošljavanju i pravima nezaposlenih i prilikom svih izmjena otprilike ovako ću započeti. Ovo je ustvari i ovaj prijedlog Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti je ustvari samo izraz bez idejnosti i nemoći Vlade da bilo kakvim suvislim mjerama osigura i potakne gospodarsku aktivnost i oporavak u Hrvatskoj i otvaranje novih radnih mjesta. Kao i u prethodnim izmjenama i ovog puta protivim se načinu na koji se pokušava, da tako kažem, skrpati, pokrpati rupe u proračunu, skupiti kao nekakve novce i to dakle načujem da se ide opet udarom na one koji su najranjiviji, oni koji su na Zavodu za zapošljavanje, oni koji su ne svojom krivicom ostali bez posla, ostali su bez radnih mjesta i završili u evidencijama Zavoda za zapošljavanje. I to u ovom slučaju najviše su ustvari pogođeni zbog toga što se ovdje udara najviše upravo na one koji sa minimalnom plaćom, dakle nakon minimalne plaće dolaze na Zavod za zapošljavanje i njima se ustvari u onom drugom periodu umanjuje naknada koju imaju pravo primati do evo ovog zasada vrijedi 50%, a sada im, ionako ništa nemaju, pa im onda treba uzeti još dodatnih 15% od one mizerije koju dobivaju. Dakle, pa bi onda ta naknada u tom slučaju iznosila 770 kuna. I ovako ću reći, protivim se također razmišljanjima i pokušaju da se kaže da sa takvim naknadama su uglavnom oni koji su manje obrazovani, koji su eventualno čak i bez završene osnovne škole sa određenim godinama, samo neke kvalifikacije itd. Prvo se protivim, smatram da nisu time manje važni. A drugo što ovdje nam predlagatelj nije prikazao, ali bi voljela vidjeti analize da vidimo koliko je onih koji su i visoko obrazovani, ali su kroz anekse kolektivnih ugovora koji su imali sa svojim poslodavcima pristajali i na niže plaće pa i na minimalne plaće i nakon toga dospjeli na Zavod za zapošljavanje. Pa i oni onda spadaju u ovu kategoriju koja će primati minimalne naknade. Naknada za vrijeme nezaposlenosti je pravo radnika, temeljem rada, kojem u slučaju gubitka posla tijekom određenog vremena treba jamčiti kakvu takvu materijalnu i socijalnu sigurnost. Socijalna sigurnost pojedinca, a ne samo pojedinca, iza svakog takvog pojedinca i stoji neka obitelj, barem jedan ili više članova te obitelji i stoga se stvarno, ponovno kažem, ispočetka i uvijek ću i neću dignuti glas za ovaj Zakon protivim da upravo takvim se snizuju naknade. Ovo je isto tako prilika da vas podsjetim kada sam rekla o nemoći Vlade da bilo kakvim suvislim mjerama dođe u ove Hrvatske do početka gospodarskog oporavka i otvaranja novih radnih mjesta, podsjetit ću vas da su upravo ta kategorija nezaposlenih već jednom bili ti koji su već, na način da su im već bile smanjene naknade jer je rečeno sa tim smanjenjem naknade skupit ćemo novce kojima će se davati potpore poslodavcima za očuvanje radnih mjesta. Jesmo li zaboravili gospodo taj Zakon. Ove godine negdje u proljeće smo imali raspravu o tom zakonu i izmjene i dopune tog Zakona jer se pokazalo da je mizernih 42 tisuće kuna, u nešto više pola godine, umjesto predviđenih molim vas i reklamiranih 120 milijuna kuna, uopće iskorišteno za očuvanje radnih mjesta. O čemu mi to sada pričamo. Sada ćemo na ovaj način smanjenjem naknada za one najteže kategorije nezaposlenih koji primaju već sada naknadu ispod svih socijalnih minimuma, e sada će ovako ćemo reći, mi ćemo njima skinuti jer oni u biti ne žele ići raditi i ne vole raditi i baš im je drago da su izgubili svoje radno mjesto, pa ćemo im onda dati kao stipendije da bi se dodatno obrazovali jer u biti oni bez toga to ne žele. A ja vas pitam, kolegice i kolege, o tome da će se dobivati stipendije od 1600 kuna osim u obrazloženjima pojedinih prijedloga zakona, nema ni jedan članak Zakona koji to osigurava. A osim toga, ja podsjećam da i danas kroz Zavod za zapošljavanje imate niz mjera kojima se na ovakav ili onakav način potiče nezaposlene na dodatno obrazovanje, prekvalifikacije itd. Imate između ostalog i jedna mjera koja se zove financiranje obrazovanja nezaposlenih osoba prema potrebama tržišta rada. Pa ciljne skupine su molim vas, nezaposlene mlade osobe do 29 godina bez radnog staža, žene primarne dobi od 29 do 49 godina, dugotrajno nezaposlene osobe, nezaposlene osobe iznad 50 godina, nezaposlene osobe sa invaliditetom, nezaposleni Hrvatski branitelji, djeca i supružnici poginulih i nestalih Hrvatskih branitelja, roditelje s 4 ili više malodobne djece, roditelji djece s posebnim potrebama, roditelji djece oboljele od malignih bolesti, žrtve obiteljskog nasilja, liječeni ovisnici, žrtve trgovanja ljudima, azilanti, mlade osobe koje su izašle iz sustava skrbi domova za djecu, povratnici s odsluženja zatvorske kazne i ostale nezaposlene osobe. Ja sada pitam predstavnika predlagatelja, što je sada to što kao novo predlaže Vlada kada je nekakvu dodatnu stimulaciju, kada tko nešto mi već imamo u postojećim mjerama zapošljavanja. Pa recite onda pošteno, gospodo nema novaca. Nemamo novaca, da i ove mjere koje sada postoje da ne nabrajam sve one druge, nema novaca, pa sada bismo nešto mogli, idemo smanjiti nezaposlenima i onda još napišete u obrazloženju da će dobiti stipendije od 1600 kuna, a onda kada dođu i pokucaju na vrata Zavoda je slučajno dakle, da se bavim problematikom žena pa onda ispada ovako, ove godine žena koja je izašla iz skloništa, žrtva nasilja, nađe sama, sazna za ovu mjeru, nađe poslodavca koji će ju zaposliti uz dakle ovo sufinanciranje preko Zavoda za zapošljavanje, i ona lijepo dođe tamo a ovi u Zavodu kažu oprostite trenutno nema novaca, mi te mjere ne provodimo. Pa mislim stvarno bi onda, ajde da jednom pošteno lijepo odgovorite, da kažete nema novaca, ovo je način da mi od onih koji ionako nemaju uzmemo još malo pa da pokušamo nešto pokrpati, a ne da ovdje kažete da će kao nešto novo dobiti, time što će im se omogućiti prekvalifikacije i slično. Osim toga, nemojte dalje držati taj nekakav dojam iluzije, da će sada, radnici se prekvalificirati, nezaposleni, na ovaj ili onaj način, završiti tečajeve stranih jezika, kompjuterske itd., i onda će ih dočekati tržište rada. S čime će ih dočekati tržište rada? S kojim radnim mjestima kolegice i kolege? Što smo mi to u Hrvatskoj, što je ova Vlada i koje su to mjere gospodarskog oporavka kojima Vlada projicira i ne znam što radi u idućih godina, da će otvoriti nova radna mjesta kojima ćete smanjiti naknadu, koji će se kao prekvalificirati moći onda i zaposliti. O tome se ovdje kolegice i kolege radi i volila bih da u tom smislu barem budete pošteni do kraja. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. I sada imamo jednu seriju replika. Prvo je uvaženi zastupnik Dragutin Bodakoš. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče. Pa kolegice Sobol ono što ste konstatirali da Vlada nije bila u stanju u ovom proteklo razdoblju stvoriti takove gospodarske aktivnosti koje bi povećale broj zaposlenih, to je ono što je osnovni problem i zbog čega cijeli ovaj Zakon o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti nema svoj neki veliki smisao jer činjenično je stanje da je zaposlenost u Hrvatskoj u padu, da je stopa zaposlenosti mnogo manja nego u Europskoj uniji, ali ono što je najgore to je da se stopa nezaposlenosti povećava i da je ona puno viša nego u Europskoj uniji. Stanje na Zavodu za nezaposlene je takovo da je sigurno u zadnjih godinu dana sigurno preko 50 tisuća povećan broj i postavlja se sada pitanje kako i na koji način te ljude koji su došli na taj Zavod, koji su došli iz različitih proizvodnih grana, koji imaju i različite osobne dohotke s kojima su došli kako i na koji način ih pokrenuti, odnosno zaposliti. Mislim da ovaj dio što se govori o prekvalifikaciji, posebno za ljube koji imaju ne znam dugotrajni staž na Birou za zapošljavanje, za ljude koji imaju niska pitanja, mislim da je on kao takav vrlo problematičan. Međutim, mi isto tako moramo konstatirati da na Zavodu za zapošljavanje je veliki broj ljudi koji su završili ili višu školu ili visoku školi koji također kao takovi se nalaze u situaciji da ne mogu naći poslove. I postavlja se pitanje na koji način te nezaposlene pravnike, ekonomiste ili neke druge prekvalificirati? Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku uvažena zastupnika Gordana Sobol, pardon. Replika uvaženi zastupnik Zdenko Franić. Izvolite.
Štovana kolegice Sobol u svojem ste izlaganju neobično zorno i plastično ukazali na potpuno odsustvo socijalne i društvene odgovornosti u ovome zakonu. Interesantno jest da je Republike Hrvatska putem Hrvatskog zavoda za norme koji je učestvovao u izradi norme ISO 26000 o društvenoj odgovornosti sredinom rujna glasovao za prihvaćanje te norme koja je prihvaćena sa 66 glasova za i 5 protiv od ukupno 71 zemlje koje su pristupile glasovanju. Očekuje se da ta norma službeno postane važeća koncem ove godine. Napravila ju je dakle Međunarodna organizacija za standardizaciju upravo da se spriječe ovakve i slične situacije u državAma članica Ujedinjenih naroda. Tako da i norma ima snažnu potporu Ujedinjenih naroda, a očekuje se također i vrlo jaka preporuka od UN-a i vlade članice UN-a u najskorijoj budućnosti moraju vezano uz tu normu ponašati je i ugraditi u svoj pravni sustav. Hvala.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Bors Kunst. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice Sobol, sigurno da problem nezaposlenosti možemo gledati sa ekonomskog dijela i on je jednim dijelom ekonomske prirode. Sigurno da gospodarstvo može zapošljavati sve te ljude koji traže posao i nezaposlenosti onda ne bi mi danas razgovarali o ovome. Ali ne možete negirati da je sigurno jedan od velikih problema neusklađenost tržišta rada sa potrebama obrazovanja i potrebama na tržištu rada osoba koje su obrazovani. Ako ste čitali ovaj predloženi zakon, onda ste mogli primijetiti normalno na temelju statističkih podataka, da ovaj uvjet samo od 32 godine staža, gdje osoba ostvaruje pravo na tu mirovinu do pune starosne mirovine, da jednostavno je destimulativan za one ljude koji bi se uključivali u te programe obrazovanje, a upravo kroz te programe obrazovanja bi došli u mogućnost da nađu sebi nove poslove, jer su to pretežno ljudi od 50 do 54 godine života. A znači to su još ljudi u dobrim godinama, ne mogu reći u najboljim godinama, ali mogu reći da su isto tako u dobrim životnim godinama itekako još mogu puno dati u svijetu rada. I upravo je i ne treba zato podcjenjivati ovu stipendiju od tisuću 600 kn, koja je upravo zato još jedna od stimulativnih mjera da te ljude koji su deprimirani jer su bez posla, da im omogući da obrazovanjem dođu do radnog mjesta, a uz to će primati tu naknadu od tisuću 600 kn. Pa pitajte te ljude koliko njima znači ta naknada od tisuću 600 kn. mislim ne možete govoriti sa svoje pozicije, vjerujem da je to mala naknada za vas. Ali za te ljude je strašno veliki novac, a uz to ostaju u svijetu rada.
Hvala. Odgovor na repliku uvažena zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Kolega Kunst, vezano oko tržišta i neusklađenosti potreba tržišta rada sa strukturom obrazovnih osoba, da li imamo previše jednih radnika, drugih itd. pa zar se to rješavanju samo Zakonom o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti? Ja očekujem da smo možda mogli dobiti analize pa recimo pitati obzirom da je u kolovozu otprilike nešto više od 13% novoprijavljenih na zavodu onih koji su završili školovanje. Da li ti koji su prijavljeni završili školovanje odgovaraju potrebama tržišta rada u Hrvatskoj? A to je pitanje za malo širu i drugu raspravu, a ne samo ovu. Ja ne vidim da je Vlada bilo što po tom pitanju napravila. Drugo, i vi sami znate gospodine Kunst da su najteže zapošljive osobe što mi kažemo starije životne dobi, a druga stvar je što su to osobe još u punom naponu snage, preko 50 godina života. Kako vi mislite da će njih poslodavci sada lakše zaposliti i brže zaposliti zato što ćemo mi njih stimulirati da nakon 32 godine radnog staža se dodatno obrazuju ili mislimo da se oni ne žele dodatno obrazovati. Problem u Hrvatskoj je što upravo te najteže zapošljive kategorije su muškarci i žene iznad 50. godine života, a upravo su to ti koji imaju 32 godina radnog staža i dalje. A drugo, ja vas pitam, to može naknadu ako ima 32 godine radnog staža najmanje koristiti 5 godina. Ako mu tada bude falilo 2 ili 3 godine do starosne mirovine, ja vas pitam kamo će taj čovjek završiti? O tome u ovom zakonu nema ni riječi, a također nema riječi tko garantira da će se dodatne stipendije davati za dodatno obrazovanje jer kao što vidim i sada po ovome što se radi na Zavodu za zapošljavanje ista ta mjera već postoji.
Vrijeme, hvala. Uvažena zastupnica Marija Lugarić, replika. Izvolite.
Poštovana gospođo Sobol, vi ste dobro u svojoj raspravi upozorili a možda je ovo jedan od dobrih primjera koji pokazuju izrazitu međuovisnost tržišta rada i obrazovnog sustava. U ovom dijelu posebnog programa doškolovanja ovog prijedloga za stipendije, treba reći da kod nas u Hrvatskoj nije dovoljno dati stipendiju za obrazovni program, nego taj obrazovni program treba i imati. Ono što je kod nas problem i što sustav akreditiranja programa, dakle verifikacije davatelja samih programa, dakle ne može svatko obrazovati odrasle ljude za tržište rada. I u tom dijelu postoji potpuni nered, a državne agencije koje bi se time trebale baviti primarno Agencije za obrazovanje odraslih jer se o tome tu radi, mi smo tu agenciju kolegice i kolege ukinuli. Mi smo je spojili s Agencijom za strukovno obrazovanje koje se bavi srednjim strukovnim školama iako u ovim programima za mahom stare i nezaposlene osobe se radi o programima stranih jezika i informatičkih tečajeva koji nisu strukovni programi nego programi općeg obrazovanja. Dakle, ako imamo nepovezan sustav obrazovanja i ovdje tržišta rada, a s druge strane u obrazovnom dijelu imamo potpuni nered. Ponavljam, u nepostojanju sustava jasno je akreditacije onda posljedično postojanje programa koji imaju ispravnu verifikaciju da bi se kao takvi mogli upisivati u radnu knjižicu, da tako kažem i nema prateće institucije koja bi te programe razvijale sa stajališta obrazovanja, a ne sa stajališta zapravo samog gospodarstva sve skupa ne funkcionira. Imamo programe koji možda dobro zvuče, ljudima mogu možda dobro djelovat, no međutim trošimo novce u nešto što neće na kraju proizvesti nikakav rezultat, a ljudima će zapravo dati lažnu nadu. Zahvaljujem.
Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem, kolegice Lugarić. Iskoristit ću vašu repliku da samo još dam jednu malu ilustraciju u prilog tome da očito kad se pišu ovakvi zakoni, predlažu ovakvi zakoni da se u biti ne razmišlja da oni se tiču živih ljudi, a ne da se proizvode kabinetski, a da plus toga u obrazloženjima se ne daju potpuni podaci jer očito je nekome bilo teško napisat malo šire obrazloženje. U prilog tome da oni koji jesu na Zavodu za zapošljavanje i u prilog tome da oni nisu lijeni i da oni se hoće dalje obrazovati, da hoće prekvalifikaciju da bi eventualno našli novi posao, govore i podaci koji kažu da je do 31. kolovoza ove godine od ukupno otprilike 9120 raznih mjera poticaja zapošljavanja na više od 50% otpada upravo na onaj dio koji se odnosi na obrazovanje. Dakle, i sada preko 50% onih koji koriste mjere koje nudi Zavod za zapošljavanje su upravo mjere koje idu na dodatno obrazovanje, na prekvalifikacije i slično. Prema tome, ja samo govorim o apsurdnosti toga da mi u ovom zakonu i to samo u obrazloženju kaže da će eto sad se nešto novo dobiti. Neće se ništa novo dobiti od onoga što već sada ne postoji na Zavodu za zapošljavanje.
Zahvaljujem. Idemo dalje s raspravom. Na redu je uvažena zastupnica Romana Jerković. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine državni tajniče s kolegicom. Kolegice i kolege. Više je mojih kolega vrlo argumentirano iznijelo razloge zbog kojih mi kao klub ne možemo podržati donošenje ovoga zakona. Pred nama je zakon koji, ukoliko ga usvojimo, znači manje naknade za nezaposlene. To je nažalost drugo po redu smanjenje koje Vlada predlaže u svega godinu dana. Sjećam se prošle godine u srpnju kada smo raspravljali i smanjili naknade za nezaposlene, tada je državni tajnik gospodin Pavlaković rekao da tu mjeru predlaže kao privremenu mjeru i da će ona trajati do kraja ove godine. Kada je neka mjera negativna kao što je ova, a onda je još predlagatelj proglasi privremenom mjerom tada je logično očekivati da će sljedeća mjera ili izmjena zakona biti vraćanje na staro, a nikako ne očekujete da će nezaposleni ponovno doživjeti smanjenje naknada jer kao da im poručujemo da je ona koju su primali bila velika ili kao da su se mogli prehraniti s onim što su imali. Kolegice i kolege, ja držim da ni u vrijeme stabilnosti ni u vrijeme prosperiteta vlast sebi ne može dozvoliti ovakav nonšalantan odnos prema problemu nezaposlenih općenito, a kamoli u vrijeme krize. Prevaliti dio krize na one koji su u društvu doista najugroženija kategorija, a ovim zakonom to činimo, znači provoditi jednu doista neozbiljnu politiku, znači ne moći prepoznati pravac kojim treba ići, znači donositi rekla bih palijativne, nesustavne i nesuvisle mjere. Zašto baš na nezaposlene? Nije pravedno to sigurno, međutim razlog je zapravo vrlo jednostavan. Oni su bezopasni. Oni su bezopasni zato što su egzistencijalno ugroženi, zato što su neorganizirani jer tko će njih organizirati, a politički i društveno marginalizirani su i strpani su u nekakve evidencije suvišnih i nepotrebnih. Zašto ćemo na njih prebaciti, ne zašto nego zato, upravo iz razloga koje sam navela, prebacit ćemo na njih dio tereta kroz smanjivanje naknada za nezaposlenost. A obrazloženje koje predlagatelj zakona daje je doista pa u najmanju ruku obeshrabrujuće. Navodno te naknade ne stimuliraju nezaposlene na traženje posla. Kolegice i kolege, za mene je to obrazloženje doista nečuveno jer indirektno Vlada poručuje nije problem u nama, nije problem u našoj politici, nije problem u našoj sposobnosti ili nesposobnosti, problem je u hrvatskim građanima kojima je eto cilj dograbiti se kakve takve potpore i s njom živjeti dobro. Neki ovdje misle da se s time može živjeti dobro. Gospodin državni tajnik je u nekoliko navrata upotrijebio izraz troškovi, oni su za društvo trošak. Pa zar postoje društva i države koje su bez takvih i sličnih troškova? Međutim, temeljna razlika među državama koje su uspješne u borbi s nezaposlenošću i one koje nisu uspješne jest u tome što su svjesne društvenih potencijala i uspješne su u korištenju tih potencijala za nekakav novi društveni razvoj i iskorak. Da bi bilo moguće prepoznati realne razvojne šanse društva mislim da treba znati da sva društva na ovome svijetu raspolažu samo sa dvije poluge. Jedna su ljudi, a druga je prostor u najširem smislu te riječi. Držim da je Vlada pokazala svoju nesposobnost i po pitanju odnosa prema ljudima kao razvojnom resursu i prostoru, dakle u najširem smislu te riječi. Kada se radi o ljudima, a ovdje ovom prilikom govorimo o nezaposlenima tada treba znati da nezaposleni nisu uzrok već su posljedica loše gospodarske politike i sustava. Dakle, ti su ljudi nezaposleni ne svojom krivnjom, ne zato što su oni to tako htjeli već krivnjom onih koji su plaćeni da osiguraju njihovo zapošljavanje. Novci koji se izdvajaju za naknade su po mom dubokom uvjerenju beznačajni u odnosu na novac koji je potrošen za njihovo obrazovanje za nepostojeća zanimanja. I razlog njihovog zadržavanja, dugog zadržavanja o kojem smo slušali od gospodina državnog tajnika, na burzama nije u visokim naknadama. Nikako to ne može biti već u odsustvu bilo kakve sustavne smislene politike prema toj armiji ljudi ne samo u odsustvu politike, rekla bih čak nego i u odsustvu empatije prema tim ljudima. Pa kolega Kunst je to tako zorno pokazao kada je replicirao kolegici Sobol. Kaže kolegice Sobol, pa za vas to možda nije veliki novac ali za koga jest. Pa zar se sa 1500 kuna može dobro živjeti? Zar se sa 1500 kn može platiti stan? Zar se sa 1500 kn može prehraniti mjesečno? To je krasan primjer izostanka bilo kakve empatije prema toj već armiji ljudi. I držim da društvo koje se odnosi tako spram ove kategorije, koje je i gurne na margine društvenog života zapravo nema realnih šansi za razvoj i općenito za uspjeh bilo koje vrste. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Glavna karakteristika koju ste dobro istakli ovog zakona je upravo da vladajući, da Vlada ovakvim prijedlogom zakona izražava prezir, prezir prema onima koje je pozvana štititi. Zaposlene zaposlenima, oni koji sutra ostati nezaposleni. Oni koji imaju samo jednu želju da se zaposle i da žive od svoga rada. Kad kažete da su za vlast ti suvišni, najranjiviji, slabi, preslabi da se tome suprotstave. Da, tako je bilo do jučer, ali tomu više nije tako. I to je ono što je uzbudilo vladajuće. Kako to da ti slabi, prestrašeni odjedanput imaju snage suprotstaviti se. Vrlo jednostavno. Upravo zato što su te njihove snage pojedinačne koje su sada udružene postala velika opasnost. I oni dobro znaju da od ove vlasti više nemaju što očekivati, da ova vlast više za njih nema što učiniti ali će oni za nju učiniti na prvim izborima.
Odgovor gospođa Jerković.
Hvala lijepo. Kolegice Antičević, prijedlog ovoga zakona zapravo je dokaz jedne loše politike koja nije priznala krizu onda kada je to trebala i koja nije donijela adekvatne mjere onda kada je to trebala. Rezultat je danas ogroman broj nezaposlenih i Vlada ne zna što bi s njima, ali doista ne zna što bi s njima osim da im uzima i ono malo što imaju. Hvala.
Hvala. Imamo jedan ispravak, gospodin Ante Kulušić. A gospodin Ivan Bagarić. Da, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa obzirom da sam bio ovdje i da nema gospodina Kunsta, kolegice Romana mislim da ste naveli apsolutno pogrešno. Dakle, njegov navod. On nije kazao to bez imanja osjećaja, bez empatije, kako se od tih ne znam par tisuća može živjeti, nego je kazao da dobro dođe i tih par tisuća kad ih čovjek nema, a da istodobno ostaje u svijetu rada. ... [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] 1600. I bolje i 1600, samo malo. Bolje i 1600 i da se ostane u svijetu rada, nego da bude i bez toga. Dakle, on je kazao iz pozicije onog koji ima puno više da onda nije značajno. Nekome tko nema onda je značajno i to. Prema tome, nije kazao u tom kontekstu. Mislim to znamo svi ovdje i mislim da to korektno moramo reći jer gospodina Kunsta ovoga časa nema.
Imamo ispravak koji je evidentiran od gospodina, da se javila i Božica Šolić međutim ja to nisam vidio. Ali dozvoljavam, evo dozvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Evo ja ću citirati kolegicu Jerković. Rekla je u svojoj raspravi da su naknade beznačajne. Kolegice Jerković apsolutno ja smatram da to nije točno i to sam sigurna jer svaki čovjek koji ostaje bez posla itekako mu dobro dođe naknada. Očito da vi to ne razumijete, jer da razumijete koliko dobro dođe naknada onda ne bi SDP jedanaest godina u gradu Zagrebu imao prirez 18%. Imajte hrabrosti gospodo iz SDP-a da taj prirez skinete u recesijskoj godini i da pomognete u tome svakom čovjeku koji je i zaposlen, da ima veću plaću. Svakom čovjeku koji je u mirovini da ima veću mirovinu, a na isti način pomoći ćete i gospodarstvu u gradu Zagrebu. Jer tih 18% dokazano je da koristite za svoju promidžbu i dodvoravanje građanima grada Zagreba. I cijelo jutro vas slušam koliko se dodvoravate, ali na jedan lažan i proziran način.
Hvala. Gospođa Brankica Crljenko ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče sa kolegicom, uvažene kolegice i kolege. Ovaj prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti četvrti je model u posljednje četiri godine, međutim jedno im je svima zajedničko, a to je percepcija nezaposlenih ljudi kao izrazito lijenih i prevarama sklonih ljudi. Naknada za vrijeme nezaposlenosti pravo je radnika temeljem rada kojemu u slučaju gubitka posla tijekom određenog vremena jamči određenu materijalnu sigurnost, međutim već je novi Zakon o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti iz 2008. godine, koji nas je i takav svrstavao među zemlje s najnižim naknadama u Europskoj uniji, uveo značajnu razliku između najviših i najnižih naknada, ovisno o visini plaće s kojom radnik ulazi u nezaposlenost, bez postavljanja donje granice, odnosno najniže naknade. Podsjetimo prethodni zakon definirao je najnižu naknadu u iznosu 20% od prosječne plaće u gospodarstvu, u posljednjem kvartalu 2008. godine to je iznosilo tisuću i 34 kune. Posve ignorirajući prethodno, ovaj zakon sada predlaže još nižu naknadu, umjesto 50% za period od 90 dana do kraja primanja naknade, sada se predlaže 35%, čime će se naknada onima koji u nezaposlenost ulaze s minimalnom plaćom u odnosu na kraj 2008. godine sniziti za oko 300 kuna, uz ciničnu konstataciju da bi niska naknada od 770 kuna u bitnom stimulirala njihovo uključivanje u obrazovne aktivnosti. Ovo je tim ciničnije kada se primjerice zna da Hrvatski zavod za zapošljavanje nezaposlenim radnicima koji su se uključili u Vladin plaćeni program za hrvatsku pismenosti, put do poželjne budućnosti za razbolje od 2003. do 2012. godine, kako bi završili osnovnu školu nije plaćala troškove putovanja zbog čega su mnogi i odustali, jer se taj trošak priznaje samo onima koji se usavršavaju, a osobe bez osnovne škole se ne usavršavaju. Teorija o niskim naknadama za nezaposlenost kao odgojnoj mjeri za poticanje nezaposlenih na traženje posla, odnosno njihovo destimuliranje na duži ostanak na zavodu pada u vodu čim se uzmu u obzir relativno visoke naknade primjerice onih koji u nezaposlenost ulaze s prosječnom i višom plaćom. Ispada da su ljenčine i neobrazovani samo oni s minimalnom plaćom koje dodatno treba kazniti i naknada neznatno većima od socijalne pomoći. Činjenica je međutim, da ima i visoko obrazovanih radnika koje poslodavci javljaju na minimalnu plaću s razlikom na ruke, ili radnika prihvatljive razine i strukture obrazovanja kojima se plaća 2009. i 2010. godine zbog krize privremeno smanjene, predlagatelja zakona apsolutno ne zanima. Posebno valja naglasiti da su tijekom 2009. i 2010. godine u nizu djelatnosti kao što je prerađivačka industrija, građevinarstvo, trgovina, aneksima kolektivnih ugovora između poslodavaca i sindikata, a u cilju očuvanja radnih mjesta plaće i druga materijalna prava već značajno snižena i do razine minimalne plaće. Pa kada ti radnici ipak završe na Zavodu za zapošljavanje dvostruko su kažnjeni. Kroz određeno vrijeme primali su minimalnu plaću, a u budućnosti će primati i minimalnu naknadu za vrijeme nezaposlenosti koja će biti na razini socijalne pomoći. Prijedlog zakona neprihvatljiv je i u kontekstu zajedničkog EU-RH memoranduma o prioritetima politike zapošljavanja Republike Hrvatske iz 2008. godine u kojem izrijekom stoji da se čini kako naknada za nezaposlenost ne stvara ozbiljnu zamku nezaposlenosti, te da je potrebno razmotriti mogućnost diferencijacije naknada za nezaposlenost prema obiteljskim prilikama, kako bi ona više služila kao pomoć i bila prilagođena specifičnim okolnostima u pojedinačnim domaćinstvima. I na kraju osvrnut ću se još na članak 6. ovog prijedloga zakona, zbog kojeg ne možemo prihvatiti ovaj prijedlog zakona, jer uvodi uz godine provedene na radu, najmanje 32 i dob kao uvjet stjecanja prava na tzv. trajnu naknadu do mirovine, ovo posebice stoga što je Hrvatski zavod za zapošljavanje prema dostupnim podacima u pravilu neuspješan u funkciji posredovanja i zapošljavanja starijih radnika, posebice starijih žena koje se statistički gledano pokazuju kao apsolutno nezapošljive. Posljedica ovakve izmjene zakona su sljedeće. Republika Hrvatska postaje zemlja s najnižim naknada u Europskoj uniji, Republika Hrvatska krši obveze preuzete međunarodnim ugovorima čija je potpisnica i dodatno se smanjuje naknada i postrožuju kriteriji za ostvarivanje prava na tzv. trajnu naknadu, što značajno snižava socijalnu sigurnost građana Republike Hrvatske umjesto da se u uvjetima krize dodatno zaštiti. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku, gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Uvažena kolegice, u mnogome bi se mogao složiti, da doista ovo je četvrti model i četvrto donošenje zakona, no samim novim zakonom i svakim novim danom nezaposlenost raste u Hrvatskoj. No nije toliko problem ovim zakonima koliko načinu vođenja države i u činjenici da danas nitko nikome ne plaća i da je unutarnjih dug takav da predstavlja veći problem od vanjskog duga. Tom nelikvidnošću najviše pogođena Slavonija, regija koju očigledno Hrvatska zaboravila. A kolegici iz HDZ-a koja je pričala ovdje o uvođenju prireza, ja je samo podsjećam da pogleda dobro crveno plave plakate iz 2007. godine i da pogleda sve harače koji su uvedeni od 2007. godine, i sve afere koje Hrvatska danas ima, pa će vidjeti da je to utjecalo na pad standarda svih građana u Republici Hrvatskoj, isto tako i na kolaps gospodarstva u Hrvatskoj.
Hvala. Odgovor. Ima li odgovora? Nema. Hvala. I gospodin Davor Bernardić. Izvolite. Rasprava.
Poštovani predsjedniče Sabora vidim da je vrijeme već za glasanje. Pa kad govorimo o ovim poticajima tj. pravima posredovanja za vrijeme nezaposlenosti onda treba imati na umu neke stvari koje su vrlo bitne sada za reći. Znači, smanjivanje naknade će nekim osobama u potpunosti onemogućiti obrazovanje, i to treba reći. Zašto se, ako se već išlo na smanjivanje naknade sa objašnjenjem da će to ostvariti potpore u obrazovanju nisu uvele potpore za obrazovanje? A ne smanjivanje naknade. Također, ovo je jedan primjer na koji se sigurno stvar neće riješiti jer … [[Upadica se ne razumije.]]
Da čujemo kolegu, malo ako se možemo stišati.
Ma da, ne možemo ništa. Dobro, evo malo je lepršavo u dvorani. Dakle, kada se prvi put išlo u smanjenje naknade za nezaposlene osiguralo se 100 milijuna kuna da bi se upravo sa tim novcem osigurale potpore za te iste ljude. No međutim, od tih 100 milijuna kuna je potrošeno samo 800 tisuća kuna i to je zapravo de facto bio povod da se ide u smanjenje naknade za nezaposlene. I sada je pred nama jedan sličan prijedlog sa suludim objašnjenjem da će na ovaj način se njima omogućiti potpuno tj. bolje pristup dodatnim obrazovnim sadržajima. To nema nikakvog smisla. Jer onda ako to želite raditi omogućujete potpore za obrazovanje, a ne smanjujte naknade za vrijeme nezaposlenosti. I to su stvari jednostavno koje u obrazloženju ovog samog prijedloga su kontradiktorne jedne s drugim. Inače kad pričamo o tome Hrvatska je zemlja koja ima velik udio subvencija u BDP-u, velik udio i to treba reći. No međutim, Hrvatska je zemlja koja je u odnosu na europski prosjek ima jedan od najmanjih stopa tj. udjela aktivnih mjera za zapošljavanje, negdje na razini 0,7% BDP-a. Dakle, Hrvatska ima jednu od najnižih stopa u odnosu na bruto društveni proizvod zapošljavanja od 0,7%. Jedina politika koja može biti dugoročno održiva je kreiranje investicijske klime. Dakle, poticaje investitorima kroz razno razna porezna i druga rasterećenja. Druga je sustavan potpor otvaranju novih radnih mjesta, a to dolazi i od spoja tržišta znanja i tržišta rada i uz ono što država može ponuditi, a to su upravo potpore otvaranju novih radnih mjesta koje su u Hrvatskoj najniže u odnosu na ostale europske zemlje. I treći sustav je sustav strukturnih reformi koje jednostavno moraju uslijediti. I bez toga neće biti moguće ovu zemlju izvaditi dugoročno iz krize niti je staviti na put održivog razvoja. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku, gospodin zastupnik Rajko Ostojić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bernardić je naglasio da zgrade ne čine ništa nego da zgrade pa i Hrvatski sabor činimo mi hrvatski saborski zastupnici koji ovaj čas pričamo, a ne slušamo jedan drugoga. Tako i bolnice, bolnice ne čine zidovi, čine sjajne medicinske sestre, sjajni liječnici, a tako bi trebalo biti i u Hrvatskom saboru. Nešto što smo mi kolega Bernardić radili 2000. i 2003. zvalo se sa faksa na posao. Dakle, svi mi oni koji su završili u to doba su odmah dobijali posao osobito oni kao vi kolega Bernardić ili kao ja koji smo završili prvi u generaciji suma cum laude ili magna cum laude. S druge strane, nažalost se to nije desilo. Imali su odličan prijedlog koji dajemo zadnje 2, 3 godine. Smanjite doprinose za prve 2, 3 godine zapošljavanja. Naši poslodavci trpe i na taj način ćete pomoći i … [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]] smanjiti cijenu rada. Dakle, imate dobre prijedloge prije 7, 8 godina, imate sjajne prijedloge prije 7, 8 mjeseci i dajte pročitajte, usvojite, implementirajte, mi se naravno da ćemo se veseliti što ćete prihvatiti naše prijedloge. Hvala vam lijepa kolega Bernardiću.
Hvala. Odgovor, gospodin Bernardić. Izvolite.
Pa evo upravo na tragu ovog povezivanja tržišta obrazovanja i tržišta rada. S jedne strane kapital i imovinu ne oporezujemo, ali s druge strane smanjujemo prava nezaposlenima, porezno dodatno opterećujemo rad i sa ovim potezom kojim je jedini cilj u predizbornoj godini umjetno smanjiti broj nezaposlenih jer de facto sa ovim potezom i sa tim prijedlogom zakona će se to dogoditi moći će se manipulirati statistikom u nekom razdoblju od sljedećih 6, 9 ili 12 mjeseci. Ali ono što i dalje napominjem ne može biti objašnjenje u prijedlogu zakona da će ljudi zbog toga što im se te određene naknade smanjuju ići u dodatno obrazovanje. Pa onda dajte potpore za obrazovanje, a ne smanjenje potpora za nezaposlene.
Hvala. I zaključno 5 minuta u ime kluba HNS-HSU-a gospodin zastupnik Silvano Hrelja, izvolite.
Gospodine predsjedniče, cijenjeni gospodine državni tajniče, kolegice i kolege imam privilegiju govoriti pred punom sabornicom, naravno koja je poprilično nestašna kao i uvijek prije glasanja, ali nadam se da oni koje ovo interesira će ovo čuti. Želim kolegi Vidoviću reći otvoreno da naravno da nije osnovni razlog zašto je klub HNS-HSU-a neće podržati ovaj zakon nije zato što smo u poziciji nego upravo zato što se isti kolač dijeli na puno više sitnih kriški i njima se pokuša zadovoljiti sve veći broj nezaposlenih u RH. Samo da ne bi ljudi, da ne bi naši građani krivo shvatili. To je suštinski razlog i naravno da radi toga ne možemo to podržati. Želim isto tako skrenuti pažnju da su stipendije za osposobljavanje dobre, ali one nisu same sebi cilj. Nije cilj osposobljavanje za novi posao ako takvog posla nema na tržištu. Naš problem je nerazvijeno tržište rada i nedostatak konkretnog posla. Svi hoće trgovati, a rijetko tko hoće stvarati suštinsku novu vrijednost kroz proizvodnju. I jedno pitanje koje nije dodirnuto u raspravi danas, a pitanje je zašto obrtnici ne mogu koristiti prava po osnovi nezaposlenosti. Obrtnik prestaje sa radom radi smrti, radi nemogućnosti bavljenja tim poslom ili zbog pada prometa, dakle što znači da su opterećenja koja postavlja država u nesrazmjeru sa prometom koji oni imaju dakle ne omogućava im zaradu i zatvaraju obrt. Neki čak i pokušavaju i ilegalno dalje raditi. Dakle, jedna je činjenica koju ne možemo ignorirati, oni uredno plaćaju doprinos po stopi 1,7% na bruto plaću koju isplaćuju i nisu svi obrtnici bili obrtnici od početka svog radnog vijeka. Neki su možda radili 25 godina u državnoj ili privatnoj firmi, pa su zadnjih 5 godina obrtnici i na neki način spopala ih je ova pošast nedostatka posla. Dakle, postoje različite varijante obrtnika koji a priori ne mogu koristiti prava za vrijeme zapošljavanja a plaćaju doprinose. Dakle, cijenjene kolegice i kolege ako ne možemo očekivati visoki poslovni moral kao što je rekao kolega Marić kod poduzetnika, zašto ne možemo očekivati pravičnost države prema onima koji plaćaju doprinose. Ako im ne možemo dati prava onda im recimo oslobodimo ih plaćanja doprinosa i recimo im ljudi, pametnije vam je da uplaćujete u kasu uzajamne pomoći da se možete prehraniti onda kada objektivno na tržištu nećete imati posla. Hvala lijepa.
Zaključno u ime predlagača gospodin državni tajnik Krešimir Rožman. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, uvaženi zastupnice i zastupnici. Dakle, ono što sam rekao na početku ponovit ću a osobito ono što sam rekao na početku ponoviti ću, a osobito s obzirom na prigovore, na bezidejnost u rješavanju zaposlenosti ovim Zakonom. Moram reći ono što je poznato Zakonom o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti nigdje u svijetu se osobno ne rješava problem zaposlenosti sam po sebi, on se rješava svim drugim sredstvima otvaranjem radnih mjesta na drugi način. Ovaj zakon osnovno rješava posredovanje, rješava naknade kao pasivne mjere i okvir za aktivne mjere poticaja za zapošljavanje. Ali čak ni tim aktivnim mjerama ni drugdje u svijetu ne povećava se bitno zaposlivost, na taj način se omogućava u prvom redu zapošljavanje teže zaposlivih kategorija, radna mjesta se otvaraju drugim mjerama. A te druge mjere su uključene u program gospodarskog oporavka Vlade, od onih mjera koje se tiču gospodarstva, industrije pa do obrazovanja i moram reći još jednom, istaknuti ono što sam rekao na početku. Iako je nezaposlenost povećana, zapošljavanje je također povećano i to u postotku koji je vrlo velik u odnosu na prošlu godinu, 18,2%. Na žalost zbog problema broj nezaposlenih je povećan jer je bilo više otpuštanja ali ova dinamika dakle, otvaranje radnih mjesta je uistinu krenulo. Naravno da se provode i druge mjere. Pokušalo se provesti ovo skraćivanje radnog vremena kao jedna mjera poticaja koja u osnovnom Zakonu nije dala uspjeha, pa je taj zakon izmijenjen, ali moram reći da ta mjera koja je inače prihvaćena na temelju zajedničkog, jedinstvenog prijedloga sindikata i poslodavaca, nije dala dovoljno uspjeha ni u drugim zemljama. A pri tome, kod skraćivanja radnog vremena moram istaknuti još jedan problem u Hrvatskoj. Pri ni jednom programu zbrinjavanja koji se radio kod poslodavaca, nikada ni sindikati ni radnici nisu predložili da umjesto da se ni jedan dio radnika otpusti, da svi radnici ili veća grupa radnika radi skraćeno radno vrijeme, dakle nikada nije došao prijedlog nemoj me otpustiti, 50 radnika neka 100 radi u polovici radnog vremena. Ove mjere koje su donesene upravo su baš sustavne. Dakle, smanjivanje naknade nakon prvog dijela naknade, je nešto što je postojalo u Hrvatskoj i nešto što postoji svugdje u svijetu i u Europi i to smanjivanje naknade ne samo da ima cilj, nije to ni primarni cilj, financijski, naravno neke zemlje si mogu priuštiti više nego neke manje, nego upravo ima onu motivaciju. Dakle, naknada mora biti ograničena, mora padati jer je to jedan, makar to izgledalo tako teoretski način kako motivirati ljude da se zaposle. A koliko će to biti u ukupnom iznosu, to u pravilu od države do države ovisi o njenim mogućnostima. A s druge strane ono što se zanemaruje govori se smanjivanje naknada, o smanjivanju prava, a s druge strane uvodimo povećanje prava kroz dulje naknade u slučaju dugotrajne nezaposlenosti i to čak iznosi više dakle, 30 milijuna košta to više nego što je ovo smanjivanje naknade dakle, to je vrlo sustavno rješenje. Isto tako sustavno je rješenje usklađivanje sa Zakonom o mirovinskim pravima, dakle s ovim Prijedlogom zakona, dakle ističem radi se o promišljenim i ozbiljnim i sustavnim mjerama i još na koncu samo da kažem što se tiče obrazovanja i usklađenosti obrazovanja sa tržištem rada, ono što se radi, što radi Zavod za zapošljavanje, to radi uistinu prema potrebama tržišta rada, prema potrebama poslodavaca. Ne rade se obrazovni programi koje radi Zavod, radi se na temelju ozbiljne ankete poslodavaca i prilagođeno tim potrebama poslodavaca. A problem prilagodbe cijelog obrazovnog sustava potrebama tržišta rada, je naravno uključen u Vladin program gospodarskog oporavka, međutim, to je nešto što je jako dugotrajno, ne može se u kratkom vremenu razriješiti sustav srednjeg obrazovanja, sustav visokog obrazovanja itd., to je jedna dugoročna mjera koja se dugoročno mora rješavati, ali ju je Vlada itekako uočila, akceptirala, ugradila u program i to je ono što će u budućnosti raditi. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jedan ispravak gospodin Zoran Vinković. Izvolite.
Trebali bi uvesti red u sudnici, ovo je sabornica. ... /Govornik isključen./ ... ovo nisu nikakve stimulativne mjere, nego su ovo mjere koje će nezaposlene odvesti dalje u siromaštvo. A s druge strane pogledajte kako nam stoji gospodarstvo pogotovo Slavonsko pa ćete vidjeti koliki je pad bruto dobiti u gospodarstvu i koliko je povećanje nezaposlenosti. Na stranu javni radovi i kopanje kanala.
Hvala. Zaključujem raspravu, odlučivat ćete nešto kasnije. 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti, prvo čitanje, P.Z. broj 598. predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak: 1. "Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti. 2. Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja iznesena u raspravi dostavit će se predlagatelju radi pripreme KOnačnog prijedloga zakona." Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj prijedlog zaključka je izglasan većinom glasova, 79 glasova za, jedan suzdržan i 52 protiv.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Imamo izvješće o početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Dinka Burića. Dakle, Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora na 34. sjednici održanoj 22. rujna 2010. godine razmotrilo je obavijest o određivanju zamjenika zastupnika koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnio Hrvatski demokratski savez Slavonije i Baranje aktom od 24. kolovoza 2010. godine. Kako je Branimiru Glavašu izabranom zastupniku na listi HRvatskog demokratskog saveza Slavonije i Baranje u 4. izbornoj jedinici, temeljem članka 10. stavka 3. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor prestao zastupnički mandat s 2. lipnja 2010. godine, Hrvatski demokratski savez Slavonije i Baranje sukladno članku 12. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor odredio je da gospodin Dinko Burić kao zamjenik zastupnika u navedenoj izbornoj jedinici započne obnašati zastupničku dužnost. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonski uvjeti za početak obnašanja zastupniče dužnosti zamjenika zastupnika Dinka Burića. Sukladno rečeno, Mandatno-imunitetno povjerenstvo temeljem članka 11. i 12. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor i članka 104. Poslovnika Hrvatskog sabora, jednoglasno sa 6 glasova za, predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Zastupničku dužnost sukladno članku 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora započet će obnašati zamjenik zastupnika Dinko Burić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim uključimo se i glasujmo o tom prijedlogu. Rezultat. Prijedlog je prihvaćen većinom glasova, 120 glasova za, ništa suzdržani i 1 protiv. I sada pozivam novog zastupnika Dinka Burić da prisegne. Prvo ću pročitati tekst prisege i nakon toga prozvati zastupnika koji daje prisegu tako što ustaje i izgovori riječi prisežem. Tekst prisege glasi: Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona, poštivati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske. Zastupnik Dinko Burić.
Prisežem.
Hvala. Čestitam i želim uspješno obavljanje dužnosti zastupnika u Hrvatskom saboru. [[Pljesak.]] Molim dalje gospodina Sesvečana.
Izvješće o zahtjevu za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Slavka Linića, zastupnika u Hrvatskom saboru. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 34. sjednici održanoj 22. rujna 2010. godine obavijest Općinskog suda u Rijeci od 23. srpnja 2010. godine da je zaprimljena privatna tužba privatnog tužitelja Olivera Grbića iz Zagreba protiv Slavka Linića zbog kaznenog djela uvrede iz članka 199. stavak 1. i 2. i kaznenog djela klevete iz članka 200. stavak 1. i 2. Kaznenog zakona. Budući da je gospodin Slavko Linić zastupnik u Hrvatskom saboru na temelju članka 75. Ustava Republike Hrvatske i članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskoga sabora protiv istog ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Mandatno-imunitetno povjerenstvo na temelju članka 104. Poslovnika Hrvatskoga sabora jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke: "Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka pred Općinskim sudom u Rijeci protiv zastupnika Slavka Linića po privatnoj tužbi tužitelja Olivera Grbića iz Zagreba, zbog kaznenog djela uvrede iz članka 199. stavak 1. i 2. i kaznenog djela klevete iz članka 200. stavak 1. i 2. Kaznenog zakona."
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Prijedlog je prihvaćen većinom glasova, 124 glasa za, 1 suzdržan i ništa protiv. Dame i gospodo zastupnici, mi smo odradili onaj dio dnevnog reda koji smo planirali i najavljujem da će se nastavak sjednice održati 29.9. u 9,30 sati sa točkom dnevnog reda, prvom točkom dnevnog reda Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o pravnom položaju organizacije Sjevernoatlantskog ugovora, nacionalnih predstavnika međunarodnog osoblja, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 593. Dakle, 29.9. u 9,30 sati. Svima želim ugodan vikend i vidimo se sljedeći tjedan. Hvala lijepo.
Prelazimo na Izvješće o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnice Đurđe Adlešič i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Antuna Korušeca. Predstavnik Mandatnog povjerenstva, gospodin zastupnik Damir Sesvečan. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 35. sjednici održanoj 19. listopada 2010. godine pisanu izjavu zastupnice Đurđe Adlešič od 13. listopada 2010. kojom je izvijestila predsjednika Hrvatskoga sabora o ponovnom obnašanju zastupničke dužnosti. Povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje zastupničkog mandata gospođi Đurđi Adlešić izabranoj na zajedničkoj listi Hrvatske seljačke stranke i Hrvatske socijalno-liberalne stranke u drugoj izbornoj jedinici započelo 11. siječnja 2008. godine iz osobnih razloga temeljem članka 14. stavak 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, te da je njezin zamjenik gospodin Antun Korušec dana 11. siječnja 2008. godine započeo s obnašanjem zastupničke dužnosti u Hrvatskom saboru. Kako je gospođa Đurđa Adlešić podnijela predsjedniku Hrvatskog sabora pisanu izjavu o ponovnom obnašanju zastupničke dužnosti dana 13. listopada 2010. Povjerenstvo je utvrdilo da mirovanje zastupničkog mandata Đurđi Adlešić prestaje osmog dana od dana podnošenja zahtjeva, te da istim danom prestaje obnašanje zastupničke dužnosti zamjenika zastupnice Antuna Korušeca. Sukladno rečenom Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave temeljem članka 14. stavka 3. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor i članka 104. Poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno sa 8 glasova za predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnice i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnice. Dana 21. listopada 2010. godine prestaje mirovanje zastupničkog mandata zastupnice Đurđe Adlešić, zamjenik zastupnice gospodin Antun Korušec dana 21. listopada 2010. godine prestaje obnašati zastupničku dužnost.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje izvješće i prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je izvješće prihvaćeno jednoglasno sa 105 glasova za, a polaganje prisege gospođe zastupnice Đurđe Adlešić bit će vjerojatno sutra.
Kolegice i kolege zastupnici prije nastavka rada po ovoj točki dnevnog reda, pozivam novu zastupnicu Đurđu Adlešič da dade prisegu. Izvješće i zaključak Mandatno-imunitetnog povjerenstva ste primili. Kolegica Adlešič je ovdje. Ja ću najprije pročitati tekst prisege i nakon toga pozvati zastupnicu koja daje prisegu da ustane i da izgovori riječ prisega. Ali najprije ću ja izgovoriti tekst prisege koji glasi: "Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni poredak, te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske".
Prisežem. ... [[Pljesak.]]
Hvala lijepo. Čestitam kolegici Adlešič. Ona nije po prvi puta u ovim klupama, ona se ovdje vratila, veli 4. puta. I nastavljamo sada mi dalje sa raspravom.
Imamo sada izvješće Mandatno-imunitetskog povjerenstva, gospodin predsjednik Mandatno-imunitetskog povjerenstva gospodin Damir Sesvečan. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Prvo je izvješće, Izvješće o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Mladena Barišića i početka mirovanja zastupničkog mandata Mladena Barišića. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora na 36. sjednici održanoj 20. listopada 2010. godine razmotrilo je pisani zahtjev gospodina Mladena Barišića, upućen predsjedniku Hrvatskog sabora 7. listopada 2010. godine za prestankom mirovanja zastupničkog mandata, budući da mu je prestalo obnašanje dužnosti koja je nespojiva sa zastupničkom. U zahtjevu izjavljuje da svoj zastupnički mandat istovremeno s danom aktiviranja stavlja u mirovanje. Mirovanje zastupničkog mandata Mladenu Barišiću, izabranom na listi Hrvatske demokratske zajednice u prvoj izbornoj jedinici, sukladno članku 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, započelo je 11. siječnja 2008. godine, zbog nespojivosti obnašanja dužnosti državnog tajnika sa zastupničkom, te s istim danom gospodin Krešimir Gulić započinje s obnašanjem zastupničke dužnosti u Hrvatskom saboru kao zamjenik zastupnika. Krešimir Gulić dužnost zastupnika prestaje obnašati s danom 15. veljače 2010. godine, a sa danom 19. veljače 2010. godine kao zamjenica zastupnika Mladena Barišića započinje s obnašanjem zastupničke dužnosti gospođa Đurđica Sumrak. Povjerenstvo je utvrdilo da je gospodin Mladen Barišić rješenjem Vlade RH od 29. rujna 2010. godine razriješen dužnosti državnog tajnika u Ministarstvu financija te sukladno čl. 13. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor u zakonskom roku podnio pisani zahtjev za nastavljanje obnašanja zastupničke dužnosti čime su ispunjeni uvjeti za prestanak mirovanja zastupničkog mandata osmog dana od dana podnošenja zahtjeva. Kako je istim zahtjevom gospodin Mladen Barišić istodobno s danom aktiviranja svoj mandat stavio u mirovanje sukladno čl. 14. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata Mladena Barišića te uvjeti za nastavak obnašanja zastupničke dužnosti gospođe Đurđice Sumrak kao zamjenice zastupnika. Sukladno rečenom Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave, temeljem čl. 13. stavka 1. i čl. 14. stavka 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor te čl. 104. Poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno sa 9 glasova za predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika i početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Mladenu Barišiću s danom 15. listopada 2010. godine prestaje mirovanje zastupničkog mandata te mu s istim danom započinje mirovanje zastupničkog mandata. Zastupničku dužnost kao zamjenica zastupnika nastavlja obnašati gospođa Đurđica Sumrak.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Prvi se javio gospodin Arsen Bauk u ime Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Želio bih samo s par rečenica se osvrnuti na pravni aspekt aktiviranja ponovnog mandata gospodina Mladena Barišića. Gospodinu Mladenu Barišiću utvrđena je nespojivost dužnosti Izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva na konstituirajućoj sjednici Hrvatskog sabora 11. siječnja 2008. godine jer je tada obnašao dužnost ravnatelja Carinske uprave u rangu pomoćnika ministra. Nakon toga 17. siječnja, 6 dana kasnije, Vlada ga je rješenjem imenovala ravnateljem Carinske uprave u rangu državnog tajnika koje je objavljeno u "Narodnim novinama br. 10/2008." Nakon toga ga je 30. srpnja 2009. Vlada razriješila dužnosti državnog tajnika i na istoj sjednici ponovno imenovala državnim tajnikom. Dakle, 30. srpnja 2009. godine "Narodne novine 98/09." i najnovijim događajima dobro nam poznatim ga je Vlada razriješila. Dakle, gospodin Mladen Barišić je za vrijeme nespojivosti dužnosti 2 puta imenovan i 2 puta razriješen, mijenjao je rang dužnosti, dakle bio je pomoćnik ministra pa je postao državni tajnik i unatoč tome mi mu aktiviramo mandat što mislim da je u redu, ali bi ovo bilo, ovo je bilo potrebno naglasiti zbog eventualnih možebitnih sličnih slučajeva zastupnika čiji je mandat zamrznut, koji su mijenjali dužnosti, mijenjali ministarstva i mijenjali rangove u kojima su bili. Dakle, to je potrebno naglasiti jer ovo je ustvari vrlo sličan slučaj. I da se ne javljam za sljedeće izvješće, samo pazite na ove papire koji su vam po klupama, moglo bi zapuhati malo vitra i izazvat nered u sabornici. Zahvaljujem.
Hvala. Zaključujem raspravu. Molim uključimo se i glasujmo o Izvješću Mandatno-imunitetnog povjerenstva u pogledu zastupničke dužnosti gospodina Barišića. Izvolite. Hvala. Molim rezultat. Ovo izvješće je prihvaćeno većinom glasova, 107 glasova za, 4 suzdržana i 1 protiv. Molim predsjednika povjerenstva, odnosno gospodina Damira Sesvečana. Izvolite.
Sljedeće je Izvješće o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika dr. Ive Sanadera i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Željane Podrug. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora na 36. sjednici održanoj 20. listopada 2010. godine razmotrilo je pisanu izjavu dr. Ive Sanadera od 14. listopada 2010. godine kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da aktivira svoj zastupnički mandat. Povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje zastupničkog mandata dr. Ivi Sanaderu izabranom na listi HDZ-a u 10. izbornoj jedinici sukladno čl. 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor započelo 11. siječnja 2008. godine zbog nespojivosti obnašanja dužnosti predsjednika Vlade RH sa zastupničkom te da je gospođa Željana Podrug dana 11. siječnja 2008. godine započela s obnašanjem zastupničke dužnosti u Hrvatskom saboru kao zamjenica zastupnika. O razrješenju sa dužnosti predsjednika Vlade RH 6. srpnja 2009. godine dr. Ivo Sanader istodobno sa zahtjevom za prestankom mirovanja zastupničkog mandata temeljem čl. 13. podnio je sukladno čl. 14. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor i zahtjev za mirovanjem mandata koji mu je utvrđeno s 15. srpnja 2009. godine. Kako je dr. Ivo Sanader 14. listopada 2010. godine podnio predsjedniku Hrvatskog sabora pisanu izjavu o ponovnom obnašanju zastupničke dužnosti povjerenstvo je utvrdilo da mu sukladno čl. 14. stavku 3. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor mirovanje zastupničkog mandata prestaje osmog dana od dana podnošenja zahtjeva te da istim danom prestaje obnašanje zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Željane Podrug. Sukladno rečenom Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave temeljem čl. 14. stavka 3. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor i čl. 104. Poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno sa 9 glasova za predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika. Dana 22. listopada 2010. godine prestaje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika dr. Ive Sanadera, zamjenica zastupnika Željana Podrug dana 22. listopada 2010. godine prestaje obnašati zastupničku dužnost.
Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem ovaj prijedlog na glasovanje Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva prihvaćen je većinom glasova 97 glasova za, 2 suzdržana i 2 protiv. Ako je tu novi zastupnik dr. Ivo Sanader mogao bi doći i da riješimo pitanje oko davanja svečane prisege. Molim vas dokle predsjedništvo Hrvatskoga sabora ne donese odluku gdje će tko sjednici u Sabornici, novi zastupnik dr. Ivo Sanader će sjediti tamo gdje je do sada sjedila gospođa Podrug, a kada predsjedništvo Hrvatskoga sabora donese odgovarajuće odluke oko promjene mjesta onda ćemo to i provesti. Ako nema gospodina Ive Sanader mi idemo dalje sa dnevnim redom, kada se pojavi možemo i ovaj. Sada ću pročitati prisegu, tekst prisege koju novi zastupnik treba dati pred Hrvatskim saborom. Pozivam novog zastupnika gospodina Ivu Sanader da prisegne. Prvo ću pročitati tekst prisege i nakon toga pozvati zastupnika koji daje prisegu tako što ustaje i izgovori riječ "prisežem". Tekst prisege glasi: "Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske.".
Prisežem.
Čestitam novom zastupniku i želim uspjeh u obnašanju zastupničke dužnosti. Hvala lijepo. Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o prestanku... Izvolite gospodin Maras.
Ja se ispričavam, ako smo već usvojili i izglasali da je gospodin Sanader... [[Govornik se isključio, ne razumije se.]] prisegu, vi ste rekli gdje gospodin Sanader ima svoje mjesto. Znači da se čovjeku oslobodi mjesto gdje treba sjediti, a to je mjesto gdje je sjedila gospođa Kalaš.
Hvala. Upozorio sam dva puta, ja neću provoditi ovdje nikakvo nasilje nad nikim, ova odluka, ovo što ste vi napravili zamjenu mjestu, nitko nije odobrio i to je nelegalno. Izvolite gospođo Lovrin.
Gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora ja sam dobila naputak od moga Kluba da ovdje sjednem unutar rasporeda mjesta Kluba Hrvatske demokratske zajednice. Molim predsjednika Kluba da se očituje.
PO našem Poslovniku, molim vas da ovo bude objašnjenje za sve moguće slučajeve koji se u budućnosti mogu dogoditi. Odluka o tome gdje će tko sjediti donosi Predsjedništvo Hrvatskoga sabora na prijedlog klubova itd. i kada taj prijedlog od Kluba zastupnika HDZ-a dođe na Predsjedništvo Hrvatskoga sabora, ono će biti za 10-tak dana, onda ćemo konačno o tome odlučiti. Je li jasno? Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o prestanku rada Agencije za promicanje izvoza. Izvolite gospodine Hebrang, izvolite.
Gospodine predsjedniče moram objasniti odluku kluba zastupnika. Mi jesmo predložili ja sam vam predložio ovakav razmještaj, a vi niste htjeli sazvati predsjedništvo Sabora, da ste ga sazvali imali bi naše. Naš prijedlog je dakle došao k vama.
Molim vas lijepo, nisam htio, nego predsjedništvo Sabora se nikada nije sastalo samo zbog toga gdje će tko sjediti u klupi, pa se nije sastalo ni danas, jer je zasjedalo do 12,00 sati. Ja sam vama gospodine predsjedniče kluba ovdje rekao da treba gospodin zastupnik Sanader sjediti na istom mjestu, gdje je sjedila gospođa Željana Podrug do onog momenta dok predsjedništvo HRvatskog sabora ne odluči gdje će gospodin zastupnik Sanader i neki drugi gdje je došlo do promjene Vinković i ne znam tko također sjediti. I to je sasvim uredu i ja mislim da oko toga ne treba praviti nikakve probleme. Nikakve probleme oko ne treba praviti jer predsjedništvo Hrvatskog sabora će donijeti odliku nijedan klub separatno ne može donijeti tu odliku koja bi trebala važiti za sve nas ovdje. Idemo dalje, premda vidim da se ustrajava na tome. Ja kao predsjednik Hrvatskog sabora imam svoju primjedbu na takvo ponašanje i javno sam je ovdje iznio. Prelazimo na treću točku dnevnog reda. Izvolite gospodin Srb. Što je sada?
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ja vas lijepo molim da se od mjesta za sjedenje zastupnika u Saboru ne predstavi predstava. Ja pozivam Klub zastupnika HDZ-a da se sukladno tome ponaša, jer u ovoj zemlji ima i previše rasta nezaposlenosti da bi se mi ovdje bavili različitim predstavama. Hvala lijepo.
Evo, oslobođeno je mjesto molim zastupnika doktora Ivu Sanadera da zauzme mjesto tamo gdje je bila gospođa. Evo gospodin Hebrang ponovno. Izvolite.
U ime kluba ja povlačim naš prijedlog dok se ne dogovori predsjedništvo Sabora ... [[Govornik se ne razumije zbog najave.]]
Kako sad to razriješiti da je bila pogreška kod kolege Vujića? Ja mislim jednom pisanom prememorijom kojom bi se obratili javnosti i cijeloj regiji zapravo jel'. Mandatno-imunitetno povjerenstvo, predsjednik Mandatnog povjerenstva gospodin zastupnik Damir Sesvečan.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Imamo Izvješće o zahtjevu za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Dinka Burića zastupnika u Hrvatskom saboru. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 37. sjednici održanoj 4. studenog 2010. godine zahtjev Općinskog suda u Osijeku za davanje odobrenja za vođenje kaznenog postupka protiv Dinka Burića koji je pokrenut privatnom tužbom tužitelja Tomislava Ivića iz Valpova zbog kaznenog djela klevete iz članka 200. stavak 1. i 2. Kaznenog zakona. Dinko Burić zastupnik je šestog saziva Hrvatskog sabora te na temelju članka 75. Ustava RH i članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskog sabora protiv istog ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave na temelju članka 104. Poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno sa 6 glasova za predlaže Hrvatskom saboru donošenje sljedeće odluke: za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Dinka Burića u predmetu K-214/10-06 po privatnoj tužbi tužitelja Tomislava Ivića iz Valpova zbog kaznenog djela klevete iz članka 200. stavak 1. i 2. Kaznenog zakona. Hvala.
Hvala. Otvaram raspravu. Klub zastupnika SDP-a, gospodin zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Želio bih pročitati najprije iz izvješća koje smo dobili na klupe iz obrazloženja 2 rečenice. Naime, "Stav je povjerenstva da institut imunitetnog prava utvrđen u cilju zaštite digniteta zastupničke dužnosti, a ne u cilju zaštite zastupnika kao pojedinca. A vođenje kaznenog postupka," i sad ovo naglašavam, "kao i sve radnje koje bi se u svezi s time morale poduzeti moglo bi onemogućiti zastupniku obnašanje njegove redovne zastupničke dužnosti te time utjecati na rad Hrvatskog sabora. Kazneni postupak može se pokrenuti nakon isteka mandata obzirom da zastara ne teče dok postoji opravdani razlozi zbog kojih se postupak ne može provesti." Dakle, u ovome slučaju kada gospodin Burić završi svoj saborski mandat taj postupak će se nastaviti jer se radi o privatnoj tužbi za koju ne skidamo imunitet za nešto što je gospodin Burić rekao na jednoj tiskovnoj konferenciji. I neka oni svoj, dakle taj sudski postupak dalje nastave. Međutim, ova rečenica koja govori o onemogućavanju zastupniku u obnašanju njegove redovne zastupničke dužnosti, a time naravno i utjecaj na rad Hrvatskog sabora, daje mi za pravo da po ovoj temi govorimo o jednom drugom slučaju, a to je slučaj našeg kolege Damira Kajina koji danas ne može biti na sjednici zato što je pozvan na sud zbog privatne tužbe zbog nečega što je izgovorio u Hrvatskom saboru. Zbog privatne dakle parnice za naknadu štete što je izgovorio u Hrvatskom saboru. Smatram dakle da se tu radi o jednom grubom presedanu gdje javna institucija koja odgovara Hrvatskom saboru tuži zastupnika Hrvatskog sabora zbog nečega što je izgovorio na sjednici. To je potpuno apsurdno i radi se o grubom izigravanju članka 76. stavka 2. Ustava koji govori o imunitetu zastupnika ne ovoga o kaznenom postupku nego o onome što je izgovorio u Hrvatskom saboru. Pročitat ću vam taj stavak. "Zastupnik ne može biti pozvan na kaznenu odgovornost, pritvoren ili kažnjen za izraženo mišljenje ili glasovanje u Hrvatskom saboru." Ukoliko bi se dopustilo tumačenje da podliježemo tužbama za naknadu štete već kod prve sljedeće rasprave o Izvješću o Istražnom povjerenstvu za INA-u MOL može tužiti bilo kojeg zastupnika za bilo koju izgovorenu riječ. I to bi bilo dakle grubi presedan. Da ja ne bi došao pod mogućnost da me netko tuži za iznošenje svog mišljenja ja ću u obrazloženju iznijet 2 tuđa mišljenja. Jedno je prof. ustavnog prava na Zagrebačkom Pravnom fakultetu, gospodina Roberta Podoljnjaka objavljeno danas u jednim dnevnim novinama čije ime ne mogu izreći da me ove druge dnevne novine ne bi tužile za naknadu štete zato što reklamiram drugu dnevnu novinu. Dakle, on smatra da zastupnik ne može biti na bilo koji način kažnjen za mišljenje koje je izrekao u Hrvatskom saboru te da je sud trebao neposredno primijeniti Ustav i odbaciti tužbu. Jer ako bi se usvojila ovakva praksa došli bismo u situaciju da institut imuniteta ne bi bio ni od kakve koristi, a Ustav jasno kaže da zastupnik ne može biti kažnjen za ono što je rekao u Saboru, a to znači ni kazneno ni financijski u građanskoj parnici, ni prekršajno. On smatra da se ustavna odredba nikako ne može tumačiti na način da zastupnik za mišljenje u Saboru ne može istina ne može odgovarati kazneno ali da se za naknadu štete može tužiti u građanskom postupku. U tom bi slučaju financijska kazna često bila teža od kazne presude u kaznenom postupku i od institucije imuniteta ostalo bi imalo ili ništa. Time bi se ograničeno pravo zastupnika na slobodno iznošenje mišljenja u Saboru zaključuje gospodin Podonjak stručnjak za ustavno pravo, dakle ne političar opće prakse kao što smo mi ovdje. Smatramo da postoji dakle opravdani razlog da upotrijebim gospodine potpredsjedniče vašu formulaciju razmotri primjena članka 129. stavak 5. Ustava po kojoj se kaže da Ustavni sud prati ostvarenje ustavnosti i zakonitosti da i u ovom slučaju predsjednik Hrvatskog sabora sukladno Poslovniku i zakonu poduzme neke mjere da bi se ovaj slučaj riješio da bi i mi mogli slobodno govoriti u HRvatskom saboru. ako gospodin Kajin ostaje pri tome što je rekao neka ima petlju to ponoviti izvan dvorane pa neka ga tuže i ako treba neka plati štetu. Zahvaljujem.
Jeste vi predlagali da se razmotri primjena članka 129. Ustava? Jel 129. Ustava da se razmotri ili kojega? To je sada dakle pod sudom. Zastupnik Kajin je tužen ako se ne varam od HRTV jel tako? Pod civilnom građansko pravnom osnovu. Vidjet ćemo dali će sud prihvatiti prigovor da zastupnik ne može u takvom slučaju biti pozvan na nikakvu vrstu odgovornosti, a to je sada u djelokrugu sudbene neovisne vlasti. Ako je sudbena neovisna vlast ja neću ovdje iznositi svoje osobno mišljenje s kojim se ja slažem. Koje ide in favorem s ovim što je iznosio kolega Bauk. Ja isto držim da doista u Hrvatskom saboru zastupnik može izgovoriti sve nekažnjeno. Postoji samo stegovna odgovornost zastupnika koji izriče stegovne mjere predsjedniku i predsjedavajući Sabora, stegovne mjere, opomena itd. što ide dalje. Postoji imunitete o kojem također odlučuje Hrvatski sabor ali za izrečenu riječ i mišljenje izrečeno u Hrvatskom saboru moje je stajalište da zastupnik i zastupnica ne mogu biti odgovorni po bilo kojem osnovu. A ako sud bude prihvatio ovaj prigovor uredu. Ako ga ne bude prihvatio to će u konačnoj instanci doći i do HRvatskog sabora, doće i do Ustavnog suda. Jer ako doista zastupnici budu trebali i morali biti za izgovorenu riječ i mišljenje izraženu u ovoj sabornici odgovorni i po osnovu imovinskom naknade štete, onda se mi svi doista možemo naći u situaciji da svi odgovaramo ili da šutimo. Zastupnik i zastupnica po mom stajalištu bi mogli odgovarati ako bi sa saborske govornice uputili ozbiljnu prijetnju fizičkim nasiljem, prijetnju ubojstvom, da bi tu bilo osnova i da tu ne bi štito imunitet za tako izgovorenu riječ nasilja, a za ovo drugo pričekajmo da vidimo kako će se dalje stvar razvijati. Ali dobro da smo ukazali i osvijestili ovaj problem. Kolega Jambo vi kažete da trebam glasnije govoriti? [[Upadica: Tako je.]] Dobro i vi se isto pridružujete tome? Dobro. Ne vikati nego jer to je teško praviti razliku između vikanja i glasnoće osobito oni koji imaju dobar sluh. Zaključujem raspravu i dajem na glasovanje Prijedlog odluke Mandatnog povjerenstva. Molim uključimo se glasovati. Rezultat? Sa 93 glasa za, jednim suzdržanim i jednim protiv donesen predloženi zaključak. Hvala. Prekidam sjednicu. Molim? Izvolite potpredsjednice.
Kolega potpredsjedniče, ali ovog trenutka u ulozi prvog zamjenika predsjednika SAbora, a ja vam se obraćam kao potpredsjednica evo i mojih kolega iz oporbenih redova. Naime, nas sve ovdje u sabornici samo se onako usput obavijesti o tome da se vidimo sljedeću srijedu. Koliko ja znam predsjedništvo je na svom zadnjem sastanku donijelo odluke o trajanju sjednice i dnevnog reda. Od toga se zadnji put uz najavu odstupilo za jedan tjedan. Međutim ovog trenutka više ne znamo ni koliko će trajati ova sjednica, ni da li će ona uopće prestati. Možda ne prestane ni do sljedećih izbora. Informacije koje kao zastupnici kao i potpredsjednici dobivamo, dobivamo od novinara. Mislim da bi bio red da poštujući ovaj Sabor i svakog zastupnika ovdje u ulozi zamjenika službeno obavijestite o trajanju ove sjednice, a mi kao potpredsjednici ustvari mislimo da bi bilo dobro da se u ovakvoj situaciji sazove i predsjedništvo Sabora, pa da onda ne vodimo ovakve rasprave, nego da to rješavamo tako. Predsjednik SAbora ili kako malo prije reče kolega Gabrić je na putu, ali on ima svog službenog prvog zamjenika koji ga mijenja ne samo po ovlasti nego kada je trajno odsutan. Gospodin potpredsjednik Šeks.
Tako piše u POslovniku.
Mi bi službenu informaciju o tome.
Tako piše u odluci predsjednika Sabora kojeg određuje jednog predsjednika Sabora da ga zamjenjuje trajno za vrijeme njegove odsutnosti ili spriječenosti. Sada ja nosim to breme upravo. Kolegice Antunović vi ste u pravu. Ja ću vas odmah izvijestiti čim se predsjednik Sabora vrati sa službenog puta iz Poljske. Tako da će vjerojatno biti u srijedu sjednica predsjedništva Sabora. A do sada u skladu sa svojim bremenom koji nosim ja za sada određujem sjednicu Sabora za 10., 11. i 12.
Nemojte molim vas da ispadne da se bojite aktualnog prijepodneva.
Molim da se utvrdi kvorum jer prelazimo na proširenje dnevnog reda i odlučivanje o raspravljenim točkama dnevnog reda. Da vidimo rezultat. 83 su se prijavila, sigurno ima ovdje u Sabornici daleko više, molim još da se prebroji. 106 zastupnika i zastupnica, imamo kvorum i po jednoj i po drugoj osnovi da tako kažem, pa ćemo preći na glasovanje o proširenju dnevnog. Prije ćemo molim predsjednika Povjerenstva, Mandatno-imunitetskog povjerenstva da uzme riječ. Gospodin Sesvečan.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Dakle, imamo Izvješće o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnice Biance Matković i prestanku obnašanja zastupničku dužnosti zamjenika zastupnika Prof.dr.sc. Krešimira Ćosića. Mandatno-imuniteno povjerenstvo razmotrilo je na 38. sjednici održanoj 1. prosinca 2010. godine pisani zahtjev zastupnice Biance Matković od 22. studenog 2010. kojim je izvijestila predsjednika Hrvatskog sabora, da joj je dana 19. studenog 2010. godine Vlada Republike Hrvatske razriješila dužnosti državne tajnice u Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva čime joj je prestala dužnost koja je nespojiva s obnašanjem zastupničke dužnosti. Povjerenstvo je ustvrdilo da mirovanje zastupničkog mandata gospođi Bianci Matković izabranoj na listi HDZ-a u 2. Izbornoj jedinici započelo 11. siječnja 2008. godine, zbog nespojivosti obnašanja dužnosti državne tajnice iz članka 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, te da je istog dana njezin zamjenik Krešimir Ćosić započeo s obnašanjem zastupničke dužnosti u Hrvatskom saboru. Kako je gospođa Bianca Matković sukladno članku 13. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor podnijela pisani zahtjev predsjedniku Hrvatskoga sabora u zakonskom roku, Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti pa je mirovanje zastupničkog mandata Biance Matković prestalo 8. dana od dana podnošenja zahtjeva, s istim danom prestalo je obnašanje zastupničke dužnosti njezinog zamjenika Krešimira Ćosića. Slijedom iznijetog Mandatno-imunitetno povjerenstvo temeljem članka 13. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, i članka 104. Poslovnika Hrvatskoga sabora jednoglasno sa 6. glasova za predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnice i prestankom obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnice. Dana 30. studenog 2010. godine prestaje mirovanje zastupničkog mandata zastupnice Biance Matković, zamjenik zastupnice prof.dr. Krešimir Ćosić, dana 30. studenog 2010. godine prestaje obnašati zastupničku dužnost.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Stavljam ovaj prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva je jednoglasno prihvaćeno 105 glasova za. Molim zastupnicu gospođu Biancu Matković da prisegu pred Hrvatskim saborom. I molim da zauzme mjesto tamo gdje je sjedio do sada gospodin Krešimir Ćosić. Prvo ću pročitati tekst prisege i nakon toga prozvati zastupnicu koja daje prisegu tako što ustaje izgovara riječ "Prisežem". Tekst prisege glasi: "Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnice u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni poredak, te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske". Zastupnica Bianca Matković.
... [[Govornica nije uključena.]]
Hvala lijepa. Čestitam. ... [[Pljesak.]] Čestitam i želim vam uspješan rad kao zastupnice Hrvatskoga sabora. Dame i gospodo nastavljamo sa radom. Prelazimo na točku dnevnog reda - Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Izvolite. Materijali se dijele, svaki čas.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani kolegice i kolege. Evo, prvo imamo Izvješće o zahtjevu za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Tonina Picule. Zastupnika u Hrvatskom saboru. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 39. sjednici održanoj 9. prosinca 2010. godine zahtjev grada Velike Gorice zastupanom po gradonačelniku Draženu Barišiću za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Tonina Picule zbog kaznenog djela sklapanja štetnog ugovora iz članka 294. stavka 2. i zlouporabe ovlasti u gospodarskom poslovanju iz članka 292. stavak 2. u svezi članka 292. stavka 1. alineje 3. Kaznenog zakona. Gospodin Tonino Picula zastupnik je 6. saziva Hrvatskoga sabora te na temelju članka 75. ustava Republike Hrvatske i članka 23. Poslovnika Hrvatskoga sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata, te se bez odluke Hrvatskog sabora ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Povjerenstvo je utvrdilo da je rješenjem državnog odvjetništva, Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta broj 109/09. od 28. siječnja 2010. godine, odbačena prijava Kluba vijećnika Hrvatske demokratske zajednice u Gradskom vijeću grada Velike Gorice protiv Tonina Picule, te da je grad Velika Gorica kao oštećenik podnio Županijskom sudu u Zagrebu istražni zahtjev protiv Tonina Picule. Nakon rasprave Mandatno-imunitetno povjerenstvo na temelju članka 104. Poslovnika Hrvatskoga sabora jednoglasno sa 8 glasova za predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Tonina Picule u predmetu Poslovni broj 30-KIO-51/10 zbog kaznenog dijela iz članka 294. stavka 2. i članka 298. stavka 2. u vezi članka 292. stavka 1. alineja 3. Kaznenog zakona.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Molim vas uključimo se da vidimo kvorum i glasovat ćemo. Prvo da vidimo kvorum molim. 102. Dakle, dame i gospodo stavljamo ovaj prijedlog Mandatno-imunitetskog povjerenstva na glasovanje, molim uključite se i glasujte. Rezultat. Prijedlog Mandatno-imunitetskog povjerenstva je prihvaćeno većinom glasova 104 glasa za, ništa suzdržanih i jedan protiv. Molim dalje.
Sljedeće je Izvješće o zahtjevu za davanje odobrenja za lišenje slobode, određivanje pritvora i istražnog zatvora protiv zastupnika u Hrvatskom saboru doktora Ive Sanadera. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 39. sjednici održanoj dana 9. prosinca 2010. godine zahtjev Državnog odvjetništva, Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta broj OGF-41/10 od 8. prosinca 2010. godine upućen putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske, aktom boj OGF-125/10 od 9. prosinca 2010. godine, predsjedniku Hrvatskoga sabora za davanje odobrenja za lišenje slobode, određivanje pritvora i istražnog zatvora protiv zastupnika doktora Ive Sanadera zbog kaznenih djela udruživanja za počinjenje kaznenih djela iz članka 333. stavak 1. Kaznenog zakona i zlouporabe položaja i ovlasti iz članka 337. stavak 1. i 4. Kaznenog zakona. Doktor Ivo Sanader zastupnik je 6. saziva Hrvatskoga sabora te na temelju članka 75. Ustava Republike Hrvatske, i članka 23. Poslovnika Hrvatskoga sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata, a odluku kojom se odobrava pritvaranje treba donijeti Hrvatski sabor. Mandatno-imunitetno povjerenstvo temeljem članka 104. Poslovnika Hrvatskoga sabora jednoglasno sa 9 glasova za Hrvatskom saboru predlaže donošenje sljedeće odluke. Daje se odobrenje za lišenje slobode, određivanje pritvora i istražnog zatvora protiv zastupnika doktora Ive Sanadera po zahtjevu državnog odvjetništva, Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta, broj OGR-41/10 od 8. prosinca 2010. godine upućenom putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske broj OGR-125/10 od 9. prosinca 2010. zbog kaznenih djela udruživanja za počinjenje kaznenih djela iz članka 333. stavak 1. Kaznenog zakona i zlouporabe položaja i ovlasti iz članka 337. stavak 1. i 4. Kaznenog zakona.
Gospođe i gospodo, Državno odvjetništvo je zatražilo u ovome slučaju i klasificiralo ovaj slučaj kako sam rekao "Ograničeno" javnosti. Piše u zahtjevu Državnog odvjetništva, nisam gledao ni članak ni ništa, tako piše u zahtjevu Državnog odvjetnika, u tom smislu evo uz ovu napomenu otvaram raspravu. Gospodine Bauk. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, Državno odvjetništvo je to zatražilo za sjednicu Mandatnog povjerenstva jer su članovima Mandatnog povjerenstva dostavljeni dokumenti koji imaju oznaku "Ograničeno", ostalim zastupnicima nisu dostavljeni ti dokumenti i oni mogu govoriti slobodno jer ne znaju o čemu se radi.
Dakle, zastupnici nisu dobili ono što je dobilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Otvaram raspravu, prvi se javio gospodin zastupnik Zoran MIlanović u ime Kluba zastupnika SDP-a.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege, uvaženi dome. Za nas je ovo samo nastavak rasprave o nepovjerenju predsjednici Vlade. Inače čekali smo punih 10 minuta da se otvore vrata sobe u kojoj smo zakazali i najavili sjednicu kluba kao predsjednik HDZ-a nije otišao preko granice. Ubuduće to nećemo tolerirati. Ovo nije prijetnja, a najmanje silom, međutim ne dopuštam da se nakon zakonite i korektne najave satima ranije čeka 10 minuta pred vratima dvorane u kojoj se treba održati sjednica kluba, zato jer je tako odlučila tehnička osoba. Pa molim i vas iz saborske većine da na to utječete. Ovo nije prvi put, a sada je osobito uznemiravajuće. Dakle, više nema razloga da se zaključavaju vrata dvorena u Saboru zato što je vaš bivši predsjednik negdje u Saboru. on je sada definitivno pobjegao. I sada možemo razgovarati o tome zašto je pobjegao i tko je to dopustio? Čije su ovdje ovlasti po srijedi? Jeli bila nadležna policija kojoj se to ne događa prvi puta? Jel za to nadležan USKOK? Tko je dojavio? Zašto cure informacije iz USKOK-ove istrage koju čitamo po novinama? Naglasit ću da je to kazneno djelo tko god to pustio van, a zna se tko je imao informaciju. Informaciju je imao USKOK i odvjetnik. I vjerojatno nitko treći, možda policija u određenim slučajevima. To je kazneno djelo. Možda nije kazneno djelo to što su novine objavile nešto, ali je kazneno djelo puštanje informacije iz istrage, oni su zaštićeni i tu očekujemo reakciju. Naravno ne od Sabora, nego od nadležnih organa. Ovo je važna tema o kojoj smo rekli puno u zadnje tri godine. Govorili smo i o nepravilnostima i u kampanji 2007. godine, govorili smo o tome da su neke osobne imovine u apsolutnom nesrazmjeru sa deklariranim prihodima, da su neke kampanje financirane u najmanju ruku kao da je riječ o Texasu a ne o Hrvatskoj i da se za to treba utvrdili odgovornost. Međutim, na to oni čiji je to posao nisu reagirali a oni čiji je posao bio da plješću i da se klanjaju, to su radili. Ovo je važna tema ali u ovom trenutku nije najvažnija. I o tome smo danas govorili prijepodne mi iz SDP-a. ovo je važna tema, ali tiče se načina funkcioniranje odnosa shvaćanja javne službe u jednoj stranci, ne u svim strankama. Ono što je važnije danas od ove teme, dakle danas je dan dviju važnih tema i tjedan jako važnih tema je INA i MOL. I ovdje ću iskoristiti još jednom priliku da pred SAborom i pred cijelom hrvatskom javnošću podsjetim one koji se pokušavaju izvlačiti na odluke Račanove vlade iz 2002. i 2003. godine da im to neće proći. Ljudi zastupnici HDZ-a dakle u ovom Saboru vas pozivam da donesemo izmjenu Zakona o INA-i kojim se onemogućava da bilo tko stekne preko 50% dionica INA-e bez vaše volje, za to još ima vremena. Svatko štiti svoje interese na legitiman i pošten način, svaka država to radi i u EU i učinimo li to nismo prekršili nijedno pravno ni moralno pravilo niti postulat. Vlada već tjedan dana ne radi ništa.
Držite se teme molim vas.
Itekako se držim teme, gospodine potpredsjedniče Sabora. ... [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]]
Da, da to sam ja. To sam ja.
Dakle tema je puno veća od ove, tema je Hrvatska.
Držite se teme gospodine zastupniče.
Prema tome, molim vas plediram na vas, od vas sam odustao gospodine potpredsjedniče.
Zadnji puta vas upozoravam držite se time gospodine zastupniče.
Da osobno utječete u svom klubu vi gospodo i kolegice i kolege iz HDZ-a.
Zadnja opomena pred oduzimanje riječi gospodine zastupniče.
Da HRvatski sabor donese Zakon.
Zadnja opomena pred oduzimanje riječi gospodine zastupniče. Itekako kada netko krši Poslovnik onda se oduzima riječ.
Gospodine potpredsjedniče.
Što biste vi htjeli da se krši Poslovnik i da ja to toleriram? ... [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] Pravo na kršenje POslovnika. To biste htjeli da se legalizira? Ne može. Izvolite nastaviti.
Dobro. gospodine potpredsjedniče oni koji su me učili pravu u Hrvatskoj i vani su me naučili nešto što vas nisu.
Slabo su vas naučili.
Da poštujem čak i vašu odluku ako je donesete. Pa ću je poštivati. Maknut ću se s ove govornice ako mi uzmete riječ. Ali neću šutjeti o stvarima koje se tiču Hrvatske, važne su. Priča o Sanaderu je važna, a priča o INA-i gdje još uvijek možemo djelovanjem zaustaviti to da drugi preko naših leđa neovisno o onome što je bilo 2002. i 2003. rješavaju svoje sporove i interese drugi izvan HRvatske to još možemo napraviti. Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Glasajte po savjesti oni koji je još imamo. Hvala.
Hvala. Hvala što ste se držali Poslovnika, iako je to bilo uz velike poteškoće da vas primoram da se držite Poslovnika. Ali bolje ikada nego nikada. Klub zastupnika IDS-a gospodin zastupnik DAmir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, nema nikog iz Vlade, gospodo zastupnici. Evo na putu sam prethodno planiranom i naravno da ću se odazvati USKOK-u odgovorio je SMS-om za Večernji list bivši premijer Ivo Sanader. Vijest dana nije gospodo da je protiv Sanadera podnesen zahtjev za skidanje imuniteta ili određivanje pritvora, nego da je Ivo Sanader napustio ovu zemlju. Tko će koga u ovome Domu uvjeriti da se on samo tako odšetao u Sloveniju. Ja tvrdim da ste pustili čovjeka da pobjegne i da mu je netko iz vrha vlasti organizirao bijeg. I zbog toga gospodine Hebrang bi trebalo raspustiti aktualnu Vladu i zasigurno vrh policije ili obavještajne zajednice ili raspisati dakako izbore. Pazite policija zna kamo je čovjek otišao. Otišao je u Sloveniju. Zna koju je granicu prešao, zna koji je granični prijelaz prešao, kada je kupio vinjetu. Znači pustili su Sanadera da pobjegne kao što se svojedobno pustilo i Glavaša da pobjegne. I to je istina. Mi smo svi tijekom današnjeg dana znali da je zahtjev DORH-a upućen u ovaj Sabor. Mi smo svi tijekom današnjeg dana znali da će Imunitetna komisija raspravljati o imunitetu gospodina Sanadera, a on samo tako bježi. Znala je zato policija, morala je znati. Dapače, morala je znati valjda prije nas. U kojoj bi zemlji državni neprijatelj broj 1 mogao pobjeći? Ja tvrdim državni neprijatelj broj 1 može pobjeći samo u Hrvatskoj. Zašto? Jer mu se organizirao bijeg i tvrdim da je to praksa. I kome sad to odgovara, a odgovara valjda vrhu ove vlasti ili HDZ-a da Sanader ne pjeva u zemlji, a još bi valjda nekome draže bilo da dobije neki politički azil u New Yorku, Austriji ili Bangladešu, to nije bitno.
Gospodine Kajin, trenutak jedan. … [[Govornici govore u glas, ne razumije.]] Gospodine Kajin, trenutak! Ne možete nikoga nazivati državnim neprijateljem [[Upadica Kajin: Izvinjavam se.]] Svatko je nevin i nedužan dok mu se ne dokaže pravomoćnom sudskom presudom [[Upadica Kajin: Izvinjavam se.]] Za kazneno djelo.
Ispričavam se. Prihvaćam ovu opasku. Paradržavni, dobro. Koja je bila zadaća policije, pa valjda spriječiti da izađe čovjek iz zemlje, a ne izvesti ga iz zemlje po onom načelu vuk sit, a ovčice na broju. Ako je tome tako, a tako je, a o tome je govorio maloprije i predsjednik Josipović onda to je raspad sustava ove zemlje. I gospodo, e sad nemojte me ispravljat, ali mi smo doista ajde karikatura od države. Ja znam da će se on vratiti, ja znam da će on govoriti, možda to zadovoljstvo priuštiti svima nama tamo tik negdje pred izbore. Sanader je u ovom trenutku, Slovenija je mala, najvjerojatnije u Austriji. Ja pretpostavljam da će u Austriji govorit i zato bih rekao novinarima ajde odmah put Beča ili Klagenfurta. Mi s druge strane koji nemamo novaca za sebi organizirati bijeg vjerojatno ne bi bježali. Bježe oni koji imaju Bože moj novaca ili iza kojih stoji na neki način država, oni koji grade vile u Bosni i Hercegovini, oni koji u dvije godine dva puta oplove svijet ili oni koji u Austriji imaju ne znam što. Onaj koji nema za vinjetu taj budite uvjereni da iz ove države pobjeći ne može. … /Buka u dvorani./… Ivo Sanader je organizirao sustav u kojem se možda otimalo više nego kroz pretvorbu i privatizaciju, ali se s druge strane isto tako bojim da se ovo na neki način pretvara u jedan politički obračun. Ja sam pred godinu i pol dana govorio da neke treba usidriti negdje u razini Golog otoka. Oni koji znaju kako se u Hrvatskoj pakira jasno je da će sebi dati vjetra petama. Vidimo da nije pobjegao u Renaultu 8 kojega ima u garaži. I sad zamislite, dođe čovjek u Sloveniju, kupi vinjetu, stavi zimske gume i sad ga Slovenci vraćaju jer nema zimske gume. Sve je moguće, ali sam isto tako siguran da mnogima u ovoj dvorani nije stalo da se vrati. Kad je bila rasprava o proračunu ja sam otprilike govorio najprije se po "hitnom postupku" usvaja proračun i onda slijedi obračun. Ide hapšenje Sanadera, rekonstrukcija Vlade nastavlja se proces sličan Sanaderu. Onaj tko ispadne iz Vlade neće mu biti ispražnjen samo kabinet nego će se naći gospodo na streljani. To sam govorio pred 30 dana. Nakon najboljeg proračuna treba otići ministar financija. Međutim isto tako, nije moguće, ne može biti, ne može stajati da je za sve u ovoj zemlji kriv samo Ivo Sanader, a da oni koji su ga okruživali nisu ništa znali. Oni koji su bili spremni do jučer pucati za Ivu Sanadera danas bi bili spremni pucati u Ivu Sanadera. Ja tvrdim da su mnogi u vrhu HDZ-a naprosto znali za sve ovo što se danas stavlja na teret u ovom zahtjevu DORH-a Ivi Sanaderu.
Ne možete sumnjičiti sa saborske govornice druge osobe i optuživati ih i okrivljavati. To ne možete. … [[Upadica se ne razumije.]]
Možda se stranke vode na način da nitko ništa ne zna, ali Vlade gospodo tako ne funkcioniraju. Ja pretpostavljam kao što smo imali prilike u ovih 25 sekundi čitati, da se ovaj proces vodi protiv Fimi medije, ali to tvrdim da je marginalan slučaj spram HEP-a, nekih velikih privatizacija, monopola itd. Ovdje kod ove Fimi medije je šteta nekih 30 milijuna kuna, da li će to netko vratiti, što će biti sa onom štetom HEP-u od 600 milijuna kuna. Međutim pazite gospodo, ima tu još problema. danas smo imali prilike pročitati u medijima da netko prijeti našoj premijerki. Ja vjerujem da joj nitko ne prijeti, mogu prijetiti samo oni koji daju iskaze pojedinim sudskim tijelima u obliku svjedoka ili optuženika. Ja vidim u ovom problemu današnje rasprave o imunitetu dva problema. S jedne strane to je borba za prevlast unutar HDZ-a i onoga što bi se moglo dogoditi nakon gubitka izbora i drugo, jasno je, pokušaj obračuna sa kriminalom. Iza onog prvog može stajati stranka, iza ovog drugog stoji nadam se pravosuđe. Ali pravosuđe bi isto tako moralo biti autonomno, ne smije biti ovisno, moralo bi biti vjerodostojno i ne smije biti dirigirano pa da postupa kako tko diže mali ili ne znam koji prst. Ako ovo gospodo nije razlog za ostavku Vlade, ovo što se danas dešava, Vlade jasno Jadranke Kosor, ako ovo nije razlog za izbore onda što je razlog za izbore. Ja ne znam što se može ili bi trebalo još dogoditi ovoj zemlji. Nakon ovog mora se doslovce razobličiti jedna politika, ona politika to smo mi koji smo "stvorili" državu, a ja tu dodajem i upropastili naciju. Ja ću još jedanput ponoviti, za sve odluke ne može biti odgovoran samo Sanader. Netko je valjda morao znati, netko je isto tako morao nositi torbe. Oni koji su uništili državu trebaju odgovarati. Ali znam isto tako da u svemu tome su mnogi sebe silno obogatili. Tek sada kada se vrati, a vratit će se, čuti će se tko je sve bio u ekipi. Danas čitam da je premijerka isto tako znala za neke crne fondove, ali o tome drugom prilikom. Sve u svemu, ja zbog svega toga gospodo zastupnici iz HDZ-a sigurno nisam sretan. Mi imamo toliko problema u ovoj zemlji i egzistencijalnih i socijalnih i gospodarskih i sada vidimo i moralnih. Ovo je vijest isto tako složiti ćete se sa mnom od najvećeg interesa, ali jasno neka pravosuđe radi pa makar svijet propao. Danas je čitamo dan Borbe protiv korupcije, ako je to trebala biti poruka na dan Borbe protiv korupcije onda jao si ga nama što će biti nakon Nove godine. NO, što ćemo Boga ima, a Bog isto tako nije HDZ-ovac. Sanader je gospodo doveo, ne vrijeđam vjerskog oca. Sanader je gospodo doveo gospođu Kosor, gospođa KOsor je govorila kud Ivo tu i ja, hapšenje premijera valjda ćete se složiti sa mnom razara državu, neću govoriti o boljševizmu u nekim strankama, ali pazite, nema toga hapsimo Sanader svi su amnestirani, jer iza njega ostaje politika privođenje bivšeg premijera na neki način je kraj u moralnom smislu ove Vlade, jer ova Vlada je doslovce Vlada Ive Sanadera. Sutra će, evo danas čitam gospodina Hebranga svi ministri odgovarati, sve će nas pozatvarati, tako nekako glasi u Večernjem listu ili Večernjem, svi ćemo mi ministri iz HDZ-a završiti na kraju u Remetincu. Neću reći da bi to bilo pošteno ali to je nasluha. Vidjet ćemo što će biti gospodo u ovoj godini, ne želim to i mislim da tamo gdje se donašaju i donose političke odluke netko ima pravo na pogrešku ali ako je okoristio se za sebe ili za svoje, u onom trenutku treba sa njega kožu skinuti i to ću reći vis a vis jedne presude, otvoreno kazati. Nije Damir Kajin za sebe ništa napravio, bez brige budite, ali ću zato reći gospodine Hebrang da je ovo kraj jedne Vlade i sramota za jednu politiku. Ja nisam nikada bio za HDZ ali ja ću vam isto tako reći kada se stalno dobacuje da zbog svega toga ne likujem. Ja sam isto tako zabrinut, jučer jedna presuda bivšem ministru policije, prekjučer potpredsjedniku Vlade, danas optužni prijedlog da se tako izrazim protiv prvoga premijera ili prvoga ministra ili bivšeg premijera. Ovo govori u velikoj mjeri gospodo da smo uništena nacija, da je ovoj zemlji oduzeto 8 godina, da će zemlja trebati barem jedno desetljeće da se moralno oporavi, gospodarski tko zna kada, ja sam doista iskreno tužan, ja doista želim zbog svega ovoga, iako još jedanput ponavljam neka se vrši pravda pa makar svijet propao ali ne na način kako se to radi u ovoj zemlji, sa ovim mogućnostima da svi znamo, da se protiv nekog dižu zahtjevi za raspravu o povjerenju pa da netko samo tako išeta iz zemlje. Međutim, što ćemo to je tako, u Republici Hrvatskoj glasat ću za skidanje ovog imuniteta i vidjet ćemo što će biti nakon što se neki ljudi ponovno vrate u ovu zemlju a nadam se da hoće.
Klub HDSSB-a gospodin zastupnik Dinko Burić, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolege i kolegice zastupnici. Citirat ću Kazneni zakon koji doslovno kaže sljedeće: "Zločinačka organizacija je strukturirano udruženje od najmanje 3 osobe koje postoji tijekom određenog razdoblja i djeluje sa zajedničkim ciljem počinjenja jednog ili više kaznenih djela radi izravnog ili neizravnog stjecanja financijske ili druge materijalne koristi ili s ciljem ostvarivanja i zadržavanja nadzora nad pojedinim gospodarskim ili drugim djelatnostima, a radi se o kaznenim djelima za koja se može izreći kazna zatvora u trajanju od najmanje 4 godine ili teža kazna. Zločinačka organizacija je temelj pojma organiziranog kriminala". Ovo piše u Kaznenom zakonu Republike Hrvatske. Ivo Sanader, Damir Polančec, Berislav Rončević, Ivica Kirin, Mladen Barišić, Ivan Mravak, Josip Protega, Davorin Kobak, Jurica Prskalo, ovo je 9. DA bi se neku organizaciju nazvalo zločinačkom organizacijom prema definiciji Kaznenog zakona Republike Hrvatske potrebno je tri. Treba li ovome još nešto dodati, pa da ovaj put konačno i bez protivljenja bilo koga moramo i trebamo konstatirati da je nekada državotvorna stranka HDZ danas postala i po definiciji Zakona Republike Hrvatske zločinačka organizacija.
Hvala. Stop, zaustavite se. Izričem vam opomenu zbog teških uvreda jedne političke stranke. U ponovljenom slučaju ću vam oduzeti riječ, upamtite.
Ovih dana, točnije sutra, samo vi radite svoj posao. Točnije sutra obilježavamo 11. obljetnicu smrti prvog Hrvatskog predsjednika dr. Franje Tuđmana. U pravu je gospođa Ankica Tuđman kada je jučer rekla da današnji HDZ nije stranka njenog pokojnog Predsjednika. Onaj HDZ je bio državotvorna stranka. No, s obzirom da je činjenica da je Ivo Sanader na čelu Vlade Republike Hrvatske, a što svjedoči i današnje događanje postao sinonimom za organizirani kriminal. Onda mislim da dodatna objašnjenja nisu potrebna. No, s obzirom da i današnje vodstvo HDZ-a s ponosom ističe da je citiram: "Vlada kontinuiteta Sanaderove Vlade". Onda sljeduje ne samo privilegije koje iz toga proizlaze već i odgovornost za počinjeni kriminal i pljačku vlastitoga naroda. Hrvatska demokratska zajednica patentirala je nešto novo u demokratskoj praksi. Druge demokratske zemlje imaju po dvije vlade. Onu koja pobijedi na izborima i onu koju formira oporba. Ta se zove Vlada u sjeni. U Republici Hrvatskoj još uvijek nemamo obznanjenu Vladu u sjeni, ali zaslugom HDZ-a ipak imamo dvije Vlade ili jednu Vladu sa dva sjedišta. Jedna je formirana i stoluje u Banskim dvorima, a druga se upravo formira u Remetincu. Ova druga je u narodu nazvana Vladom lopova, a ona prva nije ništa drugo nego samo Vlada kontinuiteta ove druge Vlade. I jednoj i drugoj Vladi zajednički nazivnik je HDZ. Na kraju današnji HDZ a meni je žao zbog toga napravio je, žao mi je zbog Hrvatske, zbog građana Hrvatske i zbog svega onoga što im se dogodilo u ovih 7 godina vladavine HDZ-a napravio je od Remetinca gotovo turističku atrakciju Republike Hrvatske. Remetinec bi mogao vrlo brzo naći svoje mjesto i na turističkoj karti Republike Hrvatske kao vrlo atraktivna destinacija. Neće se u njoj održavat samo izbori za temeljne ogranke, nego kako je krenulo mogao bi biti izvanredni Sabor stranke. Rekao je nedavno gospodin predsjednik bivši predsjednik Mesić...
Gospodine Buriću oduzimam vam riječ radi teških ... [[Govornik se ne razumije.]] Oduzimam vam riječ.
Nisam nikog povrijedio, samo pričam. To što vi sebe prepoznajete možda u tome to ja razumijem.
Oduzeo sam vam riječ, izvolite napustiti govornicu.
I afrički nomadi znaju za Dubrovnik a kako je krenulo i Eskimi će brzo znati za Remetinec.
Straža izvedite zastupnika Burića.
Možete vi učiniti što god hoćete gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora kad prekinete sjednicu, kad prekinete sjednicu. Tako je.
Izvedite zastupnika Burića.
Kad prekinete sjednicu.
Prekinuo sam ja sjednicu i onda slušajte.
Izaći ću ja sam ne morate se vi sekirati. I još ću vam samo moram reći pogledajte ovo. ... [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Iz sabornice. Straža iz sabornice. Iz sabornice izvedite zastupnika Burića. Sjednica i prekinuta sjednica se nastavlja. Klub zastupnika HNS-a, HSU-a, gospođa zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] potpredsjedniče, kolegice i kolege.
Molim? Čekajte, oprostite kolegice, samo jedan trenutak. Molim? O čemu se radi? … [[Upadica se ne čuje.]] Molim? Nisam primijetio. Molim, ispravak netočnog navoda. Izvolite. Gospodin zastupnik Berislav Rončević. Izvoli.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ispravljam netočni navod, ne mogu reći uvaženog kolege Burića, i ne ispravljam radi kolege Burića nego radi svih onih koji su čuli ovo. Berislav Rončević nije dio nikakve zločinačke organizacije, Berislav Rončević za tako nešto nikad nije ni optužen, ni nepravomoćno presuđen. Presuda koja mi je izrečena nije pravomoćna, koristit ću svoje ustavno i zakonsko pravo, pobijati je pred višom sudskom instancom, i neće me nikaki Dinko Burić i nikaki podsmjesi oporbe o ovoj temi pokolebati da ustrajem u onome što sam naumio braniti svoju čast i ugled, nadam se i konačno u jednom poštenom sudskom postupku. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Ja se ispričavam kolega Rončević, nisam primijetio. Molim? Oprostite. Gospodine Bagarić, vi ste imali isto neku naznaku ispravka netočnog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa ja također ispravljam ne pogrešan, nego stvarno zlonamjeran i pogrešan navod koji se odnosi na kvalifikaciju HDZ-a. Oprostite gospodine Liniću, mogu li?
Molim vas nastavite.
Hrvatska demokratska zajednica je bila i ostat će zaslužna za stvaranje države, i svi ljudi bili oni u HDZ-u ili ne bili dok ne budu pravomoćno osuđeni su nevini, neovisno o tome u kojoj stranci pripadaju. Kolega Burić je doista zatočenik na žalost mržnje i osobnih obračuna i mi ne želimo biti ta, taoci svega toga. Na žalost ovakvim istim riječima oni koji se pozivaju danas na Tuđmana, s njim su se u njegovo vrijeme obračunavali dok je bio živ. Sad im valja izgleda samo kad nije živ. Na žalost.
Klub HNS-a, HSU-a, gospođa zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege.
Gospodine predsjedniče, tražio sam u ime kluba riječ.
Dakle ja znam da ste vi tražili u ime kluba riječ.
Vaši pomoćnici su vidjeli i dižem ruku, tražim riječ u ime kluba SDP-a.
Tražite riječ u ime kluba SDP-a?
Da.
Pa onda ste, onda ste trebali naznačiti da to tražite u ime kluba SDP-a. Odakle bih ja mogao znati, vi stojite tu kraj, stojite tu u klupi i dižete ruku.
Tako je.
Mogu iz toga zaključiti.
Uobičajeno je takvo ponašanje, kad budete našli … [[Zbog preglasne najave, govornik se ne razumije.]] riječ u ime kluba dignut ću pločicu. Do tada uvijek tražim riječ, vaši pomoćnici su vidjeli, vi ste vidjeli. Imam li pravo u ime kluba?
Imate. Izvolite. U ime kluba imate riječ.
S obzirom na nemoguće uvjete rada, tražim 10 minuta stanke za klub SDP-a.
S obzirom na nemoguće uvjete rada.
Tražim 10 minuta stanku da se u klubu dogovorimo šta ćemo dalje.
Evo stanka 10 minuta, 4 i 10. Nastavljamo sjednicu. Klub zastupnika SDP-a je tražio stanku, a nakon njega su tražili stanku i klub zastupnika HDZ-a i SDSS-a. U ime kluba SDP-a predsjednik kluba gospodin zastupnik Zoran Milanović. Izvolite.
Dakle gospodine potpredsjedniče mi smatramo da ovu odluku treba donijeti i mi ćemo glasati za odluku, odnosno za prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva. I ne želimo da se ova odluka odgađa. Međutim, smatramo da je svojim ponašanjem vi odgađate i da sramotite hrvatske institucije, a Sabor je institucija. I da se ovako ne možete ponašati. Ne možemo vam ništa, možemo izaći van iz sabornice, ako mi uzmete riječ mogu prekinuti govoriti jer su me učili da poštujem odluke i da pravo tumačim izravno ili tautološki sa određenim jasnim granicama ako je to već potrebno. Međutim, ovo što ste napravili ne valja. To što ste isključili prijenos, na to nemate pravo. I morate naučiti da je ovo prostor u kojem su granice dopuštenoga prilično daleke. Dok god se ne vrijeđa izravno, dok god se pa ako hoćete i sumnjiči, ali ne optužuje, i to je dopušteno. Zato i postoji institucija imuniteta koji danas jednoj osobi ukidamo i zato i postoji pravo zastupnika i sloboda zastupnika, zato je zamišljena i kreirana da ne odgovara za riječi izrečene tijekom obnašanja svog mandata i tijekom onoga što radi. Prema tome, samo vi nastavite na svoj način. Ponovit ću, smatrao to netko glupostima ili očevidnim stvarima. Ova Vlada je izgubila sav svoj legitimitet. Vrijeme je za izbore. Ne očekujemo da ćete ih raspisati, ali ćemo to uporno ponavljati. Predlagat ćemo i rješenje u hrvatskom interesu kao i ovo radi kojega ste mi maloprije oduzeli riječ, to govorim zato da skrenem pozornost na ozbiljnost situacije svjestan da je takvo rješenje na rubu onoga što je dopušteno u pregovorima s EU koje ste postavili kao aposolut svega što Hrvatska radi. Mi smo za EU bili puno prije HDZ-a, ali smo i za zaštitu hrvatskih interesa. Puno prije HDZ-a, puno prije HDZ-a. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Da, da, kolegice i kolege, puno prije HDZ-a. No dobro, ukoliko vi opet ovako budete reagirali poštovani potpredsjedniče Sabora smatram da vas je vaš klub nakon ovoga trebao maknuti sa vođenja sjednice i da je to trebao preuzeti netko drugi, a mi ćemo opet javnost upozoriti na to, a vi opet isključite kamere, opet provodite nasilje, ali mi smo strpljivi i uporni ljudi i radit ćemo svoj posao na takav način. Evo ga, ako bude potrebno opet ćemo to napraviti. Ako bude potrebno opet ćemo sutra imati tiskovnu konferenciju o INA-i samo da hrvatski ljudi i građani čuju što je važno. A što se tiče odluke o ukidanju imuniteta mi smo za to da je se donese. Vašim ponašanjem vi samo odgađate donošenje te odluke, ona je već mogla biti donesena. Imam dojam kao da namjerno izazivate incidente, pustili ste i omogućili vi i vaša Vlada, vaša policija, da osoba koja je osumnjičena za ozbiljna kaznena djela na koja smo ukazivali, ne sumnjičili, ukazivali prije 3 godine, da prijeđe granicu, da ode tamo da se možda ukrca na neki avion. Evo, moj doprinos ovome će biti da sad prestanem, da što prije donesemo ovu odluku. Nemojte nas provocirati na daljnje poteze, molim vas. Za ime Boga, molim vas.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege, ja se ozbiljno i duboko ispričavam bilo kome ako sam svojim ponašanjem ili djelovanjem ili svojom interpretacijom Poslovnika povrijedio Poslovnik i izašao izvan normi onih koji ima predsjedatelj koji predsjedava sjednicom. Ali da samo nešto napomenem. Kako je došlo do toga da sam ja prekinuo sjednicu i oduzeo riječ zastupniku Buriću? Ja sam zastupniku Buriću izrekao opomenu zbog toga što je teško povrijedio HDZ-e nazvavši je kriminalnom organizacijom. Složit ćete se da je to uvreda. Nakon toga je nastavio i onda sam mu izrekao drugu opomenu sa oduzimanjem riječi. Kada je nastavio, nakon toga sam prekinuo sjednicu. Po prekidu sjednice je došao šef straže i upozorio me da treba isključiti snimanje. Zašto isključiti snimanje? Zato što je Predsjedništvo Hrvatskog sabora 19. siječnja 2010. godine donijelo odluku da se zabranjuje svako snimanje i fotografiranje rada i postupanja službenika Straže Hrvatskog sabora. Prema tome, kada je sjednica bila prekinuta u prekidu sjednice sam ja po naputku zapovjednika straže isključio kamere jer to je prekinuta, to nije sjednica. Ja vas molim da to respektirate i da to uzmete znanju i ravnanju. Dakle, nisam svojevoljno, nisam samovoljno nego sam po određenom naputku i po odluci Predsjedništva Hrvatskog sabora. K tome ja nisam provodio nikakvo nasilje niti kanim provoditi nikakvo nasilje. Molim klub zastupnika HDZ-a, gospodin zastupnik Andrija Hebrang. … [[Upadica se ne razumije.]] Klub zastupnika SDSS-a, kolega Pupovac? Hvala. Gospodine potpredsjedniče Jarnjak molim vas nastavite predsjedanje sjednicom. Klub zastupnika HNS-HSU-a gospođa zastupnica Vesna Pusić.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo iz trećeg ili četvrtog pokušaja. U ime kluba HNS-HSU-a nastojat ću se striktno držati ove teme zbog toga što mi u klubu HNS-a, HSU-a smatramo da je ova tema izrazito važna. Ovo je naravno tema koja je idealna za političko likovanje nad političkom konkurencijom odnosno naše političko likovanje nad HDZ-om. Ovo je zaista jedna tema koja ima objektivno posljedice za HDZ i svakako će imati posljedice za HDZ. Ali po mišljenu HNS-a, HSU-a ovo je jedna tema koja je daleko važnija od HDZ-a ili bilo koje stranke u RH ovo je tema koja izrazito važna za našu zemlju i izrazito važna na pravni poredak i stabilnost te zemlje i sa tog stanovišta smatramo da zaslužuje i našu kranju ozbiljnost. Što se tiče zahtjeva za skidanjem imuniteta i odobravanjem uhićenja određivanja pritvora itd. kao što piše u ovom zahtjevu za zastupnika Ivu Sanadera, za nas u klubu HNS-a, HSU-a to nije iznenađenje. Sve što se je događalo zadnjih mjeseci iskazi ljudi koji su u pritvoru ili bili u pritvoru vezani na korupciju u vrhu vlasti, vodili su nužno i ukazivali su na to da će uhićenje bivšeg premijera, a sada saborskog zastupnika Ivu Sanadera biti samo logična posljedica i jedina moguća posljedica onoga ako se ograničim samo na ono što je bilo prenošeno u medijima. Prema tome, za nas ta činjenica nije iznenađenje. Za cinike možda ni bijeg Ive Sanadera preko granice nije iznenađenje. Za nas u klubu HSN-a, HSU-a jeste. Mi smo smatrali da će Ivo Sanader stati pred lice pravde i iznijeti svoje viđenje, iznijeti podatke koje ima ili stav koji u tom pogledu zastupa i za nas je apsolutno iznenađenje i šokantno iznenađenje da je on pobjegao izvan granice. Katkad se kaže na izborima da se može glasati i nogama. To je onda kada birači naprosto ne izađu na izbore. Očito da se i iskaza može dati i nogama, jer bježanje preko granice u ovom trenutku dok se u Saboru raspravlja o skidanju imuniteta i odobrenju za Ivu Sanadera da ga se liši slobode, da mu se odredi pritvor i da mu se odredi istražni zatvor, je također po našem mišljenju jedna vrsta njegovog iskaza. On je time također dao iskaz. Možda u ovom slučaju ne usmeni ali svojim ponašanjem odnosno nogama. Kolega Kajin je ovdje u raspravi rekao da ne bježe oni koji nemaju novac za vinjetu. To nije naše mišljenje. Ne bježe oni po našem mišljenju koji se ne boje stati pred sud, a bježe oni koji se boje stati pred sud. Za razliku od kolega iz ovog Sabora koji u današnjim novinama javno i opširno napadaju nepravomoćne presude suda u slučaju Kamioni odnosno u slučaju bivšeg ministra Berislava Rončevića, mi nećemo kao klub HNS-a i HSU-a prejudicirati odluku koja je na pravosuđu u ovom slučaju Sanader. Mislimo da je važno i da se mjeri sposobnost i odlučnost da se brani funkcioniranje pravne države ne samo onda kada zahtijevate zakoniti i pred sudom pravedni postupak za sebe, svoje političke prijatelje i političke saveznike, mislimo da se to mjeri naročito onda kada to zahtijevate za svoje političke protivnike ili političke konkurente. Prema tome, ono što je naša zadaća i kako mi iz kluba HNS-a, HSU-a ovdje vidimo danas našu zadaću, je da apsolutno i u svakom pogledu omogućimo pravosuđu da djeluje i da raščisti slučaj Sanader. To je ono što mi vidimo kao našu zadaću. I prema tome, odobravanje ovog zahtjeva koji je do nas došao je naša zadaća, odnosno to je drugim riječima naše omogućavanje po datim okolnostima pravosuđu da neometano radi i do kraja napravi svoj posao. Istovremeno dok mu to omogućavamo naravno stojimo na čvrstom stanovištu da pravda i zakoni jednaki za sve. Jasna, nedvosmislena procedura pred sudom jednaka za sve. Baš sada kada se radi o nekome tko je što se kluba HNS-a, HSU-a tiče naš politički protivnik ili politički konkurent ako hoćete blažim rječnikom. Da li je za sve nas građanke i građane Hrvatske to neugodno? Pa naravno da je neugodno. Mi smo HNS-HSU, nismo HDZ i nikad nismo bili HDZ, nikad nismo ni glasali za HDZ. Ali naravno da nas je kao građanke i građane ove zemlje sram što su ljudi koji su u vrhovima vlasti ove zemlje, naše zemlje, u ovom trenutku ili u bijegu od pravosuđa, optuženi ili osumnjičeni za možda najsramotnije stvari kad se radi o visokim dužnosnicima, o ljudima koji su se odlučili baviti javnim poslom naime optuženi ili osumnjičeni za potkradanje svoje vlastite zemlje dok su bili na najvišim funkcijama u obrani javnog interesa. Da li nas je sram, pa naravno da nas je sram. Da li je s druge strane to neophodno za zdravlje i budućnost ove zemlje? Pa naravno da je neophodno. Ova zemlja ne može naprijed bez da se ovi slučajevi raščiste i razriješe pred sudom. I koliko god to može biti naprosto čovjeku kao građaninu jedne zemlje koji se sa svojom zemljom identificira, koliko god mu to može biti neugodno istovremeno je neophodno i ovo je proces koji ovoj zemlji treba, neophodan joj je da bi učinila sljedeći korak i da bi mogla se početi čistiti od paralizirajuće pošasti koja se zove korupcija, naročito korupcija u najvišim vrhovima vlasti, u ovom slučaju u najvišem vrhu izvršne vlasti u slučaju premijera. U tom slučaju pitanje korupcije mora se raščistiti. Kako će se raščistiti i što će na kraju izaći na vidjelo i kakve će biti odluke suda to u svakom slučaju treba prepustiti sudu. Zašto je to neugodno, nije zato što su ljudi u zatvoru ili se traži da budu u zatvoru nego zbog razloga zbog kojih se traži da budu u zatvoru. Bez raščišćavanja, kao što sam rekla, za nas nema napretka. Zato je po našem mišljenju ovo sada i ovo danas što se događa u Hrvatskoj pa ako hoćete i što se događa ovdje u ovom Saboru je prelomni trenutak za Hrvatsku. U velikoj mjeri mi ovdje počinjemo odlučivati da li ćemo ovoj zemlji dati šansu da se razvija u pravcu jedne pristojne europske države ili ćemo nastaviti po starom i nećemo joj dati tu šansu, odnosno oduzet ćemo joj tu šansu. Mi smo bili oni koji su davno od samog početka tvrdili da nema pobjede u borbi protiv korupcije i nema raščišćavanja problema korupcije bez da se počne istraživati i raščišćavati u najvišim vrhovima vlasti. Sada je to započeto i to je neophodno i koliko god bilo neugodno za ovu zemlju je važno i pokazuje da se to počelo raditi. Posljedice koje će to imati za stranku iz koje su proizašli svi ti ljudi sigurno nisu ugodne i relativno su očite. Ali ponavljam, ovdje se ne radi o HDZ-u nego se radi o Hrvatskoj i radi se o šansi zemlje, a ne o šansi stranke. Iz tih razloga klub HNS-a i HSU-a glasat će za skidanje imuniteta i za davanje kao što stoji u zahtjevu odobrenja za lišenje slobode, određivanje pritvora i istražnog zatvora protiv zastupnika u ovom Saboru Ive Sanadera. Dati će odobrenje i glasat će u trenutku u kojem iako svakako poljuljana stabilnost ove zemlje jer ne može ne biti poljuljana u trenutku kada se traži da netko tko je bio premijer ide u zatvor, kada imamo jednu neobičnu situaciju u Parlamentu gdje stranka iz koje je taj premijer proizašao ima još uvijek većinu i vodi Vladu. Ali je činjenica da je to potez koji je ovoj zemlji neophodan i bez kojega nećemo moći nastaviti kao zemlja, a istovremeno na nama je u ovom trenutku mnogo veća odgovornost baš zato što je poljuljana izvršna vlast, da svojim razmišljanjem, svojim ponašanjem ovdje u Saboru garantiramo i budemo garantom stabilnosti zemlje u ovim svakako teškim trenucima. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Imamo dva ispravka netočnog navoda i jednu povredu Poslovnika, ali samo trenutak. Hvala lijepa. Imamo dva ispravka netočnog navoda i jednu povredu Poslovnika. Uvaženi zastupnik Ivan Drmić, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, prekršili ste Poslovnik u članku 211. Po Poslovniku svaki klub zastupnika ima pravo govorit u ime kluba o svakoj točci 15 minuta. Doktor Dinko Burić je izašao i govorio je 7 minuta znači našem klubu je ostalo još 8 minuta što sam ja na vrijeme prijavio. Želim iskoristit ostatak vremena do 15 minuta. Vi ste preskočili moju prijavnicu i dali ste riječ gospođi Pusić. Ja nisam želio nju prekidati, ali sad tražim da sljedeći govornik bude u ime Kluba zastupnika HDSSB-a što nam pripada Poslovnikom.
Uvaženi zastupniče nisam prekršio Poslovnik iz nekoliko razloga. Prvo prije nego što ste vi uopće donijeli prijemnicu je data riječ uvaženoj zastupnici Vesni Pusić, prije pauze. Vi ste tada došli i dali zahtjev da nadoknadite tih do 15 minuta. To je jedna stvar. Druga stvar. Kada se prijavljuju dva govornika mora se istovremeno naznačiti [[Upadica Drmić: To ne piše u Poslovniku.]] da će u istoj temi govoriti dva ili više ili pet [[Upadica Drmić: Jel' mi možete reći gdje to piše. Ja ću se povući.]] Ne možete dobiti riječ u ime kluba ali vam preporučam da uzmete riječ u pojedinačnoj raspravi i da govorite u pojedinačnoj raspravi ukoliko smatrate da imate nešto važno reći tamo ćete imati deset minuta. Ovdje bi imali samo šest minuta, pa vam ja preporučam da govorite u ime kluba [[Upadica Drmić: Predsjedavajući ja vama preporučam da se držite Poslovnika i uopće nije bitno ...]] Držim se [[Upadica Drmić: da li ću ja i što ću pričati za tom govornicom. Imam pravo izaći 8 minuta šutjeti.]] Uglavnom ne možete dobiti riječ u ime kluba. Žao mi je! Nemojte se ljutiti, ne možete dobiti [[Upadica Drmić: Meni je žao svaki put ja ne znam zašto to radite.]] Ne, ne radim svaki put, nego samo [[Upadica Drmić: Svaki put radite.]] Hvala lijepa. Hvala lijepa [[Upadica Drmić: Ja nemam problema ni sa jednim ni sa drugim potpredsjednikom osim sa vama.]] Imamo još jednu pojedinačnu raspravu uvaženi zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite [[Upadica Drmić: Ne možete nastaviti dok ne date riječ nama u ime kluba.]] Ispričavam se. Imamo znači dva ispravka netočnog navoda. Prvi je uvaženi zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegica izašla je, tu je. Kolegica Pusić je netočno izjavila da je jedan zastupnik pogledavši u mene u današnjim novinama kritizirao nepravomoćnu presudu. Ako ste pročitali tekst neautorizirani ali podcrtavam svaku riječ koja tamo piše. Ja sam izrijekom rekao ne komentiram nepravomoćne presude ali sam odgovarao na pitanje zašto ste u Povjerenstvu saborskom, istražnom za kamione tvrdili da je Rončević nevin i rekao sam zato jer je to potvrdio ravnatelj policije i glavna revizorica. To su ljudi protiv kojih nije za te izjave pokrenut postupak, prema tome ja držim do njihove riječi i u pravnoj državi one imaju svoju veliku težinu kolegice. I netočno je da sam govorio o presudi. Ja sam govorio samo o istražnom povjerenstvu. Piše u tekstu. Ako trebate povećalo imam jedno, posudit ću vam pa pročitajte.
Zahvaljujem. I drugi ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Jasno je gospođo Pusić da ne bježe oni koji se ne boje istine, koji žele da se istina čuje i koji žele sa svog imena sprati ljagu koja bi ih mogla pratiti. Ali Boga mi ne bježi ni sirotinja koja nema za vinjetu. Za ove druge sam ja sto i jedan posto siguran da ta sirotinja ne bježi. Tko bježi u zemlji iz Hrvatske? Kutle, onaj iz Salonita, Gotovina, Glavaš, Golemović itd. Problem Hrvatske su poštovana gospodo zastupnici politički procesi. Ja ne želim vjerovati da bi se DORH upustio u ovaj slučaj, a da nije 101% siguran kako će taj slučaj u konačnici i završiti. Ali svatko zaslužuje fer suđenje. Ne može jedan biti za sve kriv, a oni koji su se kleli u njega jednostavno za sve zaslužni. S druge strane što je problem broj jedan u ovome trenutku? Tko je pustio Ivu Sanadera iz zemlje? DORH, USKOK, Vlada, Luka Bebić. Za Luku sam sto posto siguran da nije.
Vrijeme vam je isteklo gospodine zastupniče. Hvala lijepa.
Kome to odgovara? ... [[Govornik se ne razumije.]]
Zastupniče Kajin isteklo vam je vrijeme i ja vam zahvaljujem. Lijepo si sednite. Hvala lijepa. Idemo dalje s pojedinačnom raspravom. Na redu je uvaženi zastupnik Dragutin Lesar, povreda Poslovnika nakon jer sam već dao riječ [[Upadica: Niste dali riječ. Ja sam podigao prije.]] Izvolite uvaženi zastupniče Lesar dobit ćete riječ, ali kad završim.
Gospodine Jarnjak, morate se držati Poslovnika. Ja samo to tražim.
Držim se.
Ne držite se.
Nemojte ometati rad.
Izokrećete kako vam god odgovara. Ja ne znam zašto se vi bojite što ćemo mi reći za tom govornicom.
Molim vas imate se pravo javiti pojedinačno.
Pa ja sam se javio u ime kluba po Poslovniku.
Ne možete se javiti u ime kluba, nemate pravo po Poslovniku i ne mogu vam dati riječ. Dozvolite kolegi Lesaru da govori. Hvala lijepa. Kolega Lesar izvolite.
Ako mi kažete gdje piše to što ste rekli ja ću se povući, a ja ću vama reći gdje piše da imam pravo.
Sjednite. Sjest ćete poslije sa tajnikom pa će vam reći. Izvolite. Uvaženi zastupniče Lesar.
Ne, ne, ne.
Pa pustite kolegu da govori!
Ne mogu ga pustiti. Kolegi se ispričavam. Ja tražim da, ne moram ja govoriti. Nek' govori gospodin Grubišić.
Ma ne može nitko dobiti riječ.
Izaberite tko želite da vam govori u ime kluba što imamo pravo po Poslovniku.
Uvaženi zastupniče, vi ste najavili da ćete napraviti incident. Nemojte to raditi.
Kome sam najavio?
Hvala lijepa. Hajde idemo dalje.
Najavio sam jer ste me došli nagovarati da odustanem od govora u ime kluba.
Izvolite uvaženi zastupniče Lesar. Govorite. Hvala lijepo.
Pa ne može gospodin ... [[Govornik isključen, ne čuje se.]]
Hvala lijepa. Pa nemojte!
Ne može govoriti ... [[Govornik isključen, ne čuje se.]]
Uvaženi zastupniče, molim vas uvaženi zastupniče držite se Poslovnika. Po Poslovniku nemate pravo govoriti u ime kluba. Ali imate se pravo, nemojte se molim vas. Ne možete dobiti po Poslovniku u ime kluba. Možete dobiti pojedinačno, javite se pojedinačno.
Evo pročitat ću ja vama ... [[Govornik isključen, ne čuje se.]]
Nemojte, nemate pravo. Molim vas! Uvaženi zastupniče izričem vam opomenu zbog ometanja rada sjednice. Zastupniče Lesar izvolite imate riječ. Počnite govoriti.
Ne možete mi ... [[Govornik isključen, ne čuje se.]] Ja vama dajem opomenu.
Uvaženi zastupniče ne činite to, nije to dobro.
Da poštujete Poslovnik već bi ...
Opstruirate rad Sabora.
Vi ometate rad.
Opstruirate, niste dobili riječ i ne možete govoriti.
Jesam dobio sam riječ.
Niste dobili riječ uvaženi zastupniče. Vi ste govorili o povredi Poslovnika, završili ste i više nemate pravo na riječ. Nemojte me dovoditi u situaciju da vas moram isključiti iz sabornice.
Vi ako nastavite tako ostat ćete bez kvoruma.
Molim vas lijepo nemojte to činiti.
Ja bih vas molio ... [[Govornik isključen, ne čuje se.]]
Ali gledajte, ne možete dobiti po Poslovniku. Neću kršiti Poslovnik.
Pa neću se svađati.
Neću kršiti Poslovnik jednostavno radi vas jer ste se javili kasnije i niste se javili kad treba. Molim vas!
Jesam. Jesam. Javio sam se.
Uvaženi zastupniče Lesar probajte govoriti.
Gospodine Lesar ja se ispričavam.
A da govorim bez mikrofona, jel' može? Ne radi. Sad kad ga on uključi.
Nemojte biti nervozni. Ovo je jedno nepoštivanje Poslovnika.
Uvaženi zastupniče izričem vam opomenu sa oduzimanjem bilo kakve riječi više u Saboru i molim stražu da udalji saborskog zastupnika Drmića iz dvorane zbog ometanja rada sjednice. Prekidam sjednicu dok se to ne izvrši. Hvala lijepa. Nastavljamo sa radom sjednice, i molim uvaženog zastupnika Lesara da uzme riječ. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, oprostite … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Uvaženi zastupniče, javili ste se za povredu Poslovnika nakon što sam dao riječ zastupniku Lesaru. Kad on završi sa sjednicom, sa razgovorom, odnosno raspravom, vi ćete dobiti ispravak, povredu Poslovnika. Hvala lijepa. Sjednite. Uvaženi zastupniče nastavite. Izvolite uvaženi zastupniče Lesar. Nemojte to raditi uvaženi zastupniče. Molim vas nastavite. Izvolite.
Evo pokušat ću započeti i završiti u okviru predviđenim Poslovnikom svoju raspravu, ako se tenzije u međuvremenu smire. Kada je gosopdin Ivo Sanader, ili kako je tada, do tada trebalo govoriti dr. Ivo Sanader dao ostavku i u ekspresnom roku napustio Vladu, rekao sam da je pobjegulja. Kada je se vraćao u Sabor na pitanja što mislim zašto aktivira mandat, dao sam samo dvije mogućnosti. Ili je dolazio u Sabor po prijevremene izbore, ili po imunitet. Svoj mandat je aktivirao cirkusom i bez njega će ostati također cirkuskim ponašanjem. Ja priznajem da do sada nisam očekivao da će Državno odvjetništvo u svojim istragama i poduzimanjima doći do Ive Sanadera. Znači ja priznajem tu svoju krivu procjenu, pogrešku koju sam učinio procjenjujući dosadašnji rad Državnog odvjetništva, i time sam jutros bio malo ugodno iznenađen. Ali je to ugodno iznenađenje kratko trajalo, jedna mala kap u moru, kap zadovoljstva u moru nezadovoljstva, jer sve što se kasnije dešavalo nije dobro. Prvo predmet je označen sa OGR, ograničenjem. Gospodin Sanader se udružio radi počinjena kaznenog djela. Ja bih kao saborski zastupnik volio znati s kim, kako je ta udruga ili organizacija dugo postojala i trajala, i kako se zvala ili kako se zove? Recimo je li se zove malo pije, malo šarcu daje? I sama činjenica da i ovom postupku saborski zastupnici znaju samo to da je zatražen skidanje imuniteta radi pokretanja kaznenog postupka s mjerom pritvora, dovoljno govori o tome da se saborskim zastupnicima sadržaj taji, ali je gospodin Sanader slučajno danas otputovao u inozemstvo. Danas sasvim slučajno. Pretpostavljam da je u Sloveniju išao riješiti si osobni problem stare devizne štednje u Ljubljanskoj banci. Kako je moguće da uvijek u takvim slučajevima informacije cure na sve strane? Kako je moguće da ni ovaj put svi krive policiju, a ja pitam kako to da Državno odvjetništvo nije iskoristilo raspoložive mjere i oduzelo i tražilo oduzimanje putne isprave, tražilo ograničenje kretanja i dalo nalog policiji o postupanju da se izbjegne napuštanje teritorija Republike Hrvatske od strane osobe za čiji se suglasnost progon traži, odnosno skidanje imuniteta u Hrvatskom saboru. Dakle ja ne mislim da je pogriješila policija, nego Državno odvjetništvo. Policija nije ni trebala znati što se dešava. Ali to nije prvi put. To se stalno događa kod nas. I ono što bih želio reći svima onima koji su uvijek bili strašno kritični na svaki pomen kritike na gospodina Sanadera dok je bio premijer. Vidite sada poštovane kolegice i kolege kako nije dobro ruku u vatru davati za šefove, za neprikosnovene lidere, za gazde, jer oni koliko god ste bili vjerni njima i ruke u vatru davali su vas napustili, sa hipotekom i velikim problemima o kojima kasnije rade. Vidite kako nije dobro ništa ne vidjeti, ništa ne čuti, i ništa ne govoriti i o onome što znate, dok su oni na vlasti i dok oni odlučuju o vašim sudbinama. To se nikad nije pokazalo dobrim, i nadam se da svi iz ove situacije možete izvući pouku. Predzadnja stvar. Malo sam nezadovoljan USKOK-om i DORH-om što se tiče rodne jednakosti, odnosno nejednakosti. Očekivao sam, a po napisima, a i današnjem tisku da bi u postupku i procesu jednog i drugog tijela trebalo biti i više zastupljene rodne jednakosti barem po onome što je danas pisalo. I priznajem još jednu stvar, da nisam znao za odluku predsjedništva Sabora da straža Hrvatskog sabora ima pravo narediti prestanak snimanja, okretati kamere ka zidu, tjerati kamermane od kamere, isključivati signal saborske televizije. Ako takva odluka postoji, ja kažem i tvrdim da je predsjedništvo uzurpiralo pravo materije koje može biti regulirana samo Poslovnikom o radu Hrvatskog sabora, jer red na sjednici i postupanje u ovoj dvorani utvrđuje ovaj Sabor Poslovnikom, a ne predsjedništvo Sabora. I ovo što se danas desilo da stražari okreću kamere ka zidu i pokazuju prstom kamermanima da izvole napustiti to ovlast nema ni policija na cesti, na trgu i bilo gdje drugdje kada su novinari, reporteri u pitanju. Ako želite zaštiti dignitet Hrvatskog sabora onda to izvolite unijeti u Poslovnik, tako dugo tu odluku Predsjedništva Sabora smatram nelegitimnom.
Zahvaljujem. Imamo 2 replike. Prvo je uvaženi zastupnik Damir Kajin, izvolite.
Tko ja ili on?
Hoćete vi Kajin?
Da, da, hoću. Vratite mi vrijeme.
Molim vas, vi ste se prvi javili, vi dobivate prvi riječ. Izvolite.
Dobro, dobro. Hvala. Točno gospodine Lesar ovo je na neki način i proces o kojemu kao što je Vesna govorila ovisi budućnost Hrvatske. Međutim, problem je daleko dublji od Ive. Ivo nije bio sam, on je bio na čelu kolone, netko ga je slijedio. Međutim, što želim kazati? Ivo je ovim definitivno otišao u povijest. Nitko ga danas u ovoj zemlji ne žali. Mi pamtimo njegova 2 mandata koje je izborio za HDZ, frenetične aplauze te stranke njemu, ali pamtimo i bijeg 1.07.2009. i bijeg iz zemlje 9.12.2010. godine što je i gore od onog prvog bijega. Sutra pamtit ćemo povratak i vjerujem nakon toga ne bijeg iz neke institucije. Za bijeg 1.07.2009. to je bio njegov izbor. Bijeg danas 9.12.2010., e ja mislim da je to greška sustava, netko je to omogućio, da li DORH, da li USKOK, da li policija ne znam. Znam da Luka Bebić nije i to treba također
Kako znaš ti da nije?
Pa znam da nije. I o tome također treba i ovom prilikom progovoriti.
Zahvaljujem. To nije bila tema rasprave. Odgovor na repliku, izvolite. Uvaženi zastupnik Lesar.
Kolega Kajin o ovome danas ne ovisi ništa u Hrvatskoj, a naročito sudbina Hrvatske. Nemojte upotrebljavati prevelike riječi kad ne treba. Mi raspravljamo o skidanju imuniteta i nisam čuo nijedan klub zastupnika koji bi se protivio skidanju imuniteta. To je naša obaveza. Značaj će biti tek onda kada kazneni postupak započinje, kad se on pokrene, kad se suđenje završi i kad presuda bude pravomoćna ako ikad bude. E to može biti značajno za Hrvatsku. Ovo danas niti je značajno po sadržaju niti po načinu, ja bih čak rekao da način na koji smo ovo proveli više šteti nego koristi demokraciji u Hrvatskoj.
I druga replika, uvaženi zastupnik … [[Upadica se ne razumije.]] Uvaženi zastupniče bez dobacivanja. Boro Grubišić, replika. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče ponovno ste me oštetili jer sam ja digao prije tablicu od gospodina Kajina, ali nema veze. Naime, replika gospodinu Lesaru. Gospodine Lesar dobro ste zamijetili da po novom pravilniku ili Poslovniku Hrvatskoga sabora straža, saborska straža odlučuje o snimanju u Saboru, jako dobro. To je fantazija. Nadalje, još jučer je ovdje sjedio dr.sc. Ivo Sanader, ovdje ispred mene je sjedio i telefonirao, valjda je ugovarao kamo će danas. A otkud je procurila informacija o ovom današnjem, dakle o raspravi Mandatno-imunitetnog povjerenstva i ovoga Sabora to ne znam, to je vrlo, bilo bi vrlo bitno utvrditi. Nadalje, rekli ste da su davali ruku u vatru za gazdu. Ne,nisu oni stavljali ruku u vatru nikada nego su stavili ruku na srce, a krali Hrvatsku državu i hrvatski narod. To je, kako je rekla gospođa Vesna Pusić, paralizirajuća pošast. Ne, nije paralizirajuća nego parazitska pošast koju vi provodite ovdje
Uvaženi zastupniče malo birajte riječi. Hvala lijepa. I odgovor na repliku
I gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora i ovaj drugi, nemojte pokazivati kažiprstom kada budete tjerali naše saborske zastupnike iz Sabora. To je ružno. Nije lijepo pokazivati prstom.
Uvaženi zastupniče, hvala lijepa. To ne spada u repliku i nisam pokazao prstom. Izvolite odgovor na repliku uvaženi zastupnik Dragutin Lesar.
Ne, niste vi pokazivali prstom nego vaš prethodnik.
Hvala lijepa, sjednite si, Bože lakše vam je sjediti nego stajati.
Ali tražio sam povredu, rekli ste mi da ćete mi dati povredu Poslovnika.
To ste profulali. Izvolite uvaženi zastupniče.
Kolega Grubišiću
Rekli ste mi da bi, ovdje pred svima ste obećali mi nakon Lesara dati riječ.
Nakon što Lesar završi. Izvolite. Nije završio.
Kolega Grubišiću ovo i ponašanje straže u ovoj dvorani nije regulirano Poslovnikom kao što ste rekli i to bi bilo u redu i legitimno nego nekakvom odlukom Predsjedništva Sabora, odlukom Predsjedništva. I zbog toga ju problematiziram i smatram da ovo postupanje straže isključivanja signala je bila uvreda za Sabor jer Sabor takvu odluku nikad nije donio.
Zahvaljujem. Da čujem povredu Poslovnika na što se odnosi.
Povreda Poslovnika po članku 211. u kojemu ne dopuštate klubu HDSSB-a da iskoristi svojih 15 minuta pravo na riječ u ime Kluba zastupnika. Dakle, ako ste prekinuli prije stanke gospodina dr. Dinka Burića koji je govorio 7,5 minuta tražimo da nam omogućite da govorimo još 7 minuta u ime kluba.
Hvala lijepa to nije više povreda Poslovnika jer nije povrijeđen Poslovnik to sam već prije objasnio. Hvala vam lijepa. Zaključujem raspravu.
Ne, ne. Ne možete.
Zaključujem raspravu i prelazimo na pripremu za glasovanje.
Dajte mi riječ gospodine potpredsjedniče.
Ne možete više govoriti. Ne možete govoriti uvaženi zastupniče zaključena je rasprava, ne možete govoriti više.
Molim riječ, ako je zaključena, rasprava je zaključena
Idemo na glasovanje. Molim vas da uključimo se i da utvrdimo kvorum.
Gospodine potpredsjedniče
Uključimo se da utvrdimo kvorum. Rezultat? Rezultat 93 nazočnih zastupnika prema tome imamo kvorum. Pristupimo glasovanju. Molim vas da se izjasnite o odluci Mandatno-imunitetnog povjerenstva kako je ona pročitana i kako je predložena. Uključimo se i glasujmo. Rezultat? Jednoglasno 104 zastupnika za usvojena je Odluka Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Potpredsjednik Šeks u ime kluba. Izvolite.
Vrlo kratko. U raspravi u ime Kluba zastupnika SDP-a gospodin zastupnik Milanović je iznio da je moje ponašanje da ja sramotim hrvatske institucije i da ja provodim parlamentarno nasilje. Ja pretpostavljam da je gospodin Milanović nedovoljno obaviješten po svim onim razlozima zašto sam ja postupio u slučaju kada je došlo do isključenja iz sabornice gospodina zastupnika Burića, zašto je došlo do isključenja kamera, da je to vjerojatno iz razloga neobaviještenosti iznio gospodin zastupnik Milanović. Ja sam se u svoje osobno ime ispričao ako sam nekoga povrijedio i ja gospodine Milanović očekujem da se i vi ispričate meni zato što ste nazvali da je moje predsjedanje sramota i sramoćenje hrvatskih institucija i da provodim parlamentarno nasilje. Ja očekujem da se vi meni ispričate kao što sam se ja ispričao vama.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zoran Milanović. Izvolite.
Ali samo jedna rečenica, dvije bi bilo zloporaba institucija, a ovo je bilo zloporaba. Dakle, trebalo je tražiti stanku u ime klubu i ovo govoriti. Gospodin Šeks je imao 5 minuta nakon mog govora da objasni sve što je htio i to je učinio. I opet uzima riječ i dijeli nam savjete. Dakle, i dalje stojim iza toga da ste prekoračili svoje ovlasti i da vam to nije prvi puta i da je u kumulativnom učinku to sramoćenje institucija.
Zahvaljujem. ... [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite zastupniče.
Nadao sam se da ćete prihvatiti ponuđenu ispriku. To je netočna tvrdnja gospodine Milanović. Budući da ste odbili ispričati ja držim da ste vi ordinarni klevetnik i je vaša izjava i ponašanje ordinarno političko ponašanje.
Zahvaljujem. Molim vas. Još se javio uvaženi zastupnik Milorad Pupovac. Molim vas dvije rečenice i završavamo s tim.
U ime kluba SDSS-a tražim stanku od 10 minuta.
Nisam čuo, oprostite.
U ime kluba SDSS-a gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora tražim stanku od 10 minuta.
Dobro. Stanka od 10 minuta uvaženi zastupnik Pupovac, uvaženi zastupnik Hebrang. 10 minuta. Nastavljamo u 17sati i 12 minuta. Hvala lijepa.
Kolegice i kolege zastupnici. Prosim da zauzmete svoja mjesta i da nastavimo s radom nakon pauze. U ime kluba SDSS-a uvaženi kolega zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite, kolega.
Tražio sam stanku od 10 minuta u ime kluba Samostalne demokratske srpske stranke ne zato što imam nešto osobito za reći, jer da sam imao nešto za reći u vezi sa odlučivanjem o mišljenju Mandatno-imunitetnog povjerenstva to bih rekao u raspravi. Kažem da sam imao nešto novo za reći ili nešto značajno za reći rekao bih to u vrijeme rasprave, u toku rasprave o prijedlogu Mandatno-imunitetnog povjerenstva u vezi sa ukidanjem zastupničkog mandata odnosno omogućavanjem potrebnih radnje koje traži DORH i koje traži USKOK u vezi prema zastupniku Ivi Sanaderu. Ali jednu stvar bih htio reći ovim povodom. Ova rasprava i ova točka je bila prilika ili da se ništa ne kaže kao što su neki klubovi odlučili ili da se nešto kaže kao što su neki klubovi odlučili da kažu. Ali nažalost ono što je rečeno u dobroj mjeri ispod razine ovog doma, ispod razine mandata nas kao zastupnika i zapravo omogućuje onome koji je pobjegao da se slobodno smije tome na koji način smo se odnosili prema toj stvari, a onima koji nas gledaju da kažu Bože dragi zar ovi ljudi odlučuju o tako važnim pitanjima kao što je ovo koje je bilo danas na dnevnom redu. I iz tog razloga, kolegice i kolege, s obzirom na opstrukcije koje su ovdje nastupile u ovom Saboru, klub Samostalne demokratske srpske stranke predlaže da mi za danas završimo sjednicu Sabora i nastavimo sutra kako bi svi imali prilike se pribrati, sabrati i vidjeti gdje su i koja im je uloga u ovom Saboru. Zahvaljujem.
Hvala. Ovo je bilo ispred kluba, a vi se niste prijavili nego se javio još i klub HDZ-a. Nema, odustaje. Dobro. Gospodine Kajin, sad imate vi pravo ispred kluba dobiti riječ. Recite.
Gospodine predsjedniče, mogu i sa mjesta, dvije tri rečenice. Da li smo mi gospodo zastupnici svjedoci puča u ovom trenutku, da li smo mi svjedoci udara na ovaj Sabor, da li je netko smijenio Luku Bebića, predsjednika, aktualnog predsjednika Hrvatskoga sabora. Kad god mi raspravljamo o nekim ovako životnim egzistencijalnim temama i ne ponašamo se kao da smo pali s Marsa kao što je maloprije govorio moj prethodnik znači Luke Bebića nema. Znači ja si postavljam pitanje da li je ovo možda neki stranački udar na aktualnog predsjednika Bebića, da li je ovo nepredsjedanje politička poruka Luke Bebića ili netko njemu zabranom da predsjeda šalje takvu poruku. Ako je ovo drugo e onda moramo stati u obranu aktualnog predsjednika. Iako se slažem da i predsjednik ima pravo na svoj stav i da ne treba sudjelovati u pojedinim političkim raspravama.
Ne treba njega braniti, kolega Kajin. On je danas bio tri puta u Saboru, predsjedavao je dok mu je to vrijeme dopuštalo. Ostalo je molio da ga potpredsjednici mijenjaju. Prema tome, na ovaj ili na onaj način rad je u skladu s Poslovnikom i legitiman.