Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora tražim stanku u ime kluba od 10 minuta na temu elementarne nepogode koja je zadesila voćare, vinogradare i ratare Republike Hrvatske. Hvala.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani gospodine predsjedniče tražim stanku od 10 minuta u ime kluba HSU-a i Nezavisne liste Stipe Petrina da bih progovorio o aktualnim apsurdima nažalost u hrvatskom društvu.
Dobro, velika i široka tema, teško mi je zaključiti ali čut ćemo. Uvaženi zastupnik Nenad Stazić, izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, prije nego što mi oduzmete riječ i dodijelite opomenu ja bih zatražio stanku u trajanju od 10 minuta za klub SDP-a zato da bismo progovorili o novim nametima za hrvatske pacijente. Jer ova Vlada očito jedino se svađa, ne zna se tko kome radi o glavi a tko kome zapovijeda. Pa dok se to ne dogovore iživljavaju se na hrvatskim pacijentima. Tražimo da o tome progovorimo.
Hvala. Uvažena zastupnica Nada Turina-Đurić.
Tražimo stanku od 10 minuta u ime kluba HNS-a a vezana je za posjet povjerenika Vijeća Europe i vezano za njegove stavove uz stanje ljudskih prava i medijskih sloboda u Republici Hrvatskoj.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
Ja bih zamolila također stanku u ime Kluba zastupnika MOST-a i pravo govoriti o temi krize u stočarskom sektoru.
Hvala lijepa. I uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora ja u ime kluba HDZ-a tražim stanku da progovorimo o zakonima koji nisu ni doneseni ni napisani i da progovorimo o tome kako su se nekada vodile sjednice Sabora.
Hvala lijepo. S time smo očito iscrpili. Ja dajem stanku, evo sad smo 9,37. U 9,50 se vidimo. Hvala. STANKA U 9,37 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,50 SATI]] Evo kolegice i kolege točno je 9,50 kao što smo najavili pa bismo krenuli sa intervencija dakle onim redom kako su se i prijavljivali. Prvo će u ime kluba HSLS-a, BUZ-a govoriti uvaženi zastupnik Dario Hrebak. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege zastupnici nakon nekoliko dana rasprava o ustašama, partizanima, slobodi medija, sigurnosnim službama mislim da je vrijeme da se počne raspravljati i onome što muči hrvatske građane. Ja sam se javio za stanku ponukan mnogobrojnim upitima voćara, vinogradara, ratara s područja Bjelovarsko-bilogorske županije ali i mnogih drugih županija koji su prije nekoliko dana pogođeni strašnom vremenskom nepogodom. Naime iznimno niske temperature odnosno mraz konkretno uzrokovao je gotovo da se uništi 90 do 100% usjeva vinogradara i voćara. Slijedom toga uništena je sva voćarska, vinogradarska proizvodnja s višegodišnjim posljedicama, šteta je tim veća jer voćari će prve prihode od slijedeće berbe imati tek početkom 2018.godine, praktički de facto će ljudi ostati 2 godine bez prihoda. Bez obzira što u 2016.neće biti berbe u voćnjacima se proizvodnja i dalje nastavlja, sve agrotehničke i pomotehničke operacije se moraju obavljati osim berbe što je veliki trošak koji je nemoguće pokriti bez pomoći nadležnih institucija. Zašto sam se odlučio obratiti? Odlučio sam se obratiti zato što smatram da je ova tema i ljudi koji mi se javljaju smatraju da je ova tema potpuno zanemarena i u sjeni svega onoga što se danas događa na dnevno političkoj sceni ali isto tako moram naglasiti da su već mnogi župani proglasili elementarnu nepogodu. I ono što mi je izuzetno žao mi stojimo u mjestu dok primjerice ista stvar je zadesila i mnoge susjedne zemlje, mnoge poljoprivrednike, voćare i vinogradare, oni su u 4 dana uspjeli riješiti i pomoći ljudima, dok mi još uvijek tapkamo u mjestu. Upravo i stoga predlažem slijedeće, poštovani gospodine Reiner molim Vas da svojim autoritetom koji neosporno uživate u ovom visokom domu ubrzate proceduru donošenja odluke o formiranju novog Povjerenstva za procjenu šteta od elementarnih nepogoda. Isto tako danas će se održati Odbor za poljoprivredu i stoga molim da nadležni Odbor za poljoprivredu Hrvatskog sabora hitno uvrsti ovu točku na dnevni red kako bismo već danas imali konkretne zaključke i mjere kako pomoći tim ljudima. I treće, želimo, tj. predlažemo Ministarstvu poljoprivrede i resornom ministru da što je prije moguće proglasi ovu elementarnu nepogodu za područje cijele RH u voćarstvu i ostalim stradalim granama poljoprivrede, pokrenu postupak prema Europskoj komisiji za izvanrednim mjerama potpore upravo tim stradalim granama poljoprivrede, da u dogovoru sa resornim ministarstvima drugih zemalja EU koje su već nešto napravile po tom pitanju a koje su imale posljedice hladne fronte da se pokrene inicijativa prema Fondu solidarnosti EU koji je namijenjen upravo za ovakve situacije da se ljudima pomogne. I na kraju da se pokuša unutar mjere 5 Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj pronaći pod mjera na koju bi voćari mogli aplicirati za refundacijom izgubljenih sredstava. Drage kolegice i kolege mislim da je ovo jako bitno, mislim da na ovaj način možemo barem u nekoj mjeri pomoći tim ljudima da nadoknade štetu koju su ovom vremenskom nepogodom pretrpile. Hvala još jednom.
Hvala lijepa. … [[Upadica se ne čuje.]] Hvala lijepa. Sad ćemo ćuti u ime kluba HSU-a Stipe Petrine uvaženog zastupnika Silvana Hrelju.
Hvala gospodine predsjedniče. Najavio sam da ću govoriti o aktualnim apsurdima u hrvatskom društvu i počet ću na slijedeći način, to su samo neki koje mogu sada pobrojati, ima ih jako, jako puno. Nije li apsurd da Vlada nudi Europskoj komisiji rad do 67 godina starosti a privatni osiguravatelji u zdravstvenom osiguranju ne osiguravaju starije od 65 godina ili to čine po znatnom višim cijenama. Nije li apsurd da se u zemlji koja je imala velikana zdravstva doktora Andriju Štampara koji je osmislio sustav narodnog zdravlja i osnivač je Svjetske zdravstvene organizacije planira provoditi zdravstvena zaštita po načelu zdravlje samo za bogate? Nije li apsurd da se obveze države planiraju prebaciti na grbaču građana koji su i dosada sve uredno plaćali? Nije li apsurd da se najavama o poskupljenju police dopunskog zdravstvenog osiguranja osiguranici Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje nude privatnim osiguravateljima po principu švedskog stola ali oni uzimaju samo mlade i zdrave? Nije li apsurd da Vlada rastače resurse javnog osiguravatelja koji godišnje vrti 1 milijardu i 400 milijuna čistog zdravog novca koji dolazi svaki tjedan, svaki dan, koji u zdravstveni sustav vraćaju 88% prikupljenih novaca, a blagonaklono gleda na one koji u sustav vraćaju 55% i uzimaju profit na zdravlju? Nije li apsurd da u procesu koji teče, jer najave poskupljenja čine štetu Vlada pili granu na kojoj sjedi i povećava svoju financijsku obvezu na godišnjoj razini za 250 milijuna kuna godišnje? Nije li apsurd što Vlada ne štiti javni interes, pod javnim interesom ovdje smatram ljudska prava, zdravlje građana i državne financije, a namjerava čerupati građane? Nije li apsurd što kršenje zakona i pogodovanje privatnim interesima nitko u Vladi i nadležnim institucijama ne želi vidjeti? Nije li apsurd da se na zdravlju naroda vuku najlošiji potezi Vlade i da zbog toga politički moraju djelovati najstariji građani RH koji su uz sveopće odobravanje građana a naročito mladih noseći barjak Hrvatske stranke umirovljenika sakupili 93 468 potpisa građana i još imamo malo za pobrojati u 20 dana. Dragi moji kako je to išlo poprilično glatko, ojačani sa svojim političkim partnerima možemo ako to želi Vlada odlučivati o dopunskom zdravstvenom osiguranju i o budućnosti javnog osiguravatelja, o potrebi javnog, neprofitnog osiguravatelja u RH radi zaštite dostupnosti zdravstvene zaštite možemo odlučivati i na referendumu. Ja vas molim da ne smiju šutjeti oni koji su se zaklinjali da im je na srcu javni interes jer ako ga oni ovdje ne vide ne znam što vide. I ne zaboravite, najveće nacionalno bogatstvo jedne države je ništa više nego psihofizičko zdravlje naroda. Hvala lijepa.
Sljedeći će u ime kluba SDP-a govoriti uvaženi zastupnik Siniša Varga izvolite. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim vas, hajdemo, nemojmo si dobacivati, nemojmo si dobacivati iz klupa i pustimo kolegi Vargi da može izreći što misli.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Evo ja ću vam dotaknuti neke teme koje su vrlo aktualne sada vezano za reforme zdravstva i stvari koje su najavljene u medijima ali na žalost ne možemo ih cjelovito pročitati u niti jednom dokumentu. Naime još od 2006. godine je uobičajena praksa da se donosi Strategija razvitka zdravstva u ovom uvaženom Domu. Po toj strategiji se radi. Kada je istekla strategija 2011. godine napravila se nova za razdoblje od 2012. do 2020. Sada vidimo da, ajmo ih nazvati balončićima koji se puštaju u medije od aktualnog ministra zdravlja vezano za reforme što dopunskog osiguranja što veći nameti za participaciju, što nameti za ulazak u hitnu medicinsku pomoć. Jako se puno barata sa izrazima koji su pacijentima nepoznati što je standard a što je nadstandard a to treba jasno i glasno reći da je to jednostavno smanjivanje prava pacijenata. Onaj koji će imati više novaca će imati bolje zdravlje, onaj koji će imati manje novaca će imati lošije zdravlje. To je predizborno najavljeno od strane predsjednika HDZ-ovog Odbora za zdravstvo. Vrlo jasno preneseno u medijima, znalo se sve da se to najavljuje i danas se to ujedno i provodi. Kada je SDP tome negodovalo i predizborno i zalagalo sa … [[Govornik se ne razumije.]] pristup, znači svi imaju pacijenti jednako pravo na dostupnost kvalitetnim zdravstvenim uslugama po jednakim osnovama da nema potrebe za povećanje participacije, ali kada vidimo to u izvještajima i od strane Vlade, vidimo nacionalni reformski program i plan konvergencije koji podržava apsolutno to što i ja sada govorim vam. Dakle reformske mjere i onaj dio koji se govorilo jučer na saborskom Odboru za zdravstvo vezano za nacionalni program za borbu protiv raka, govorilo se da ima prostora za racionalizaciju unutar sustava između 15 i 30%. Dakle racionalizacijom potrošnje objedinjene nabave i svih drugih mjera koje Vlada sukladno Strategiji razvitka zdravstva treba provoditi jer je ovaj uvaženi Dom prihvatio taj dokument ministar umjesto da provodi te mjere on nameće nove harače našim građanima. To je jednostavno nedopustivo da i predvidi se u poslovanju bolnica u prvom tromjesečju … [[Govornik se ne razumije.]] način poslovanja, znači uopće bez nadzora i kontrole što se radi u bolnicama narastao novi dug tih istih bolnica za 160 milijuna kuna i to značajno veće u prvom tromjesečju u 2015. godini. Međutim, istovremeno vidimo što se dešava sa planom reorganizacije bolnica. Dakle imamo raslojavanje društva na ime imetka, odnosno imovinskog stanja ali isto tako imamo i sada po novome i po regionalnoj osnovi. Znači Hrvatska umjesto sadašnjih 5 KBC-ova, odnosno 4 velikih centara gdje imamo jednako dostupnu kvalitetnu vrhunsku medicinu nulte i prve kategorije, uvodi se sada regionalizacija gdje će samo grad Zagreb imati vrhunsku medicinu a sve ostalo će biti regionalne i subregionalne bolnice. To je nešto što smatram da Split, Rijeka i Osijek nisu zaslužili, to su krajevi koji zaslužuju da jednako mjerno imaju pravo na dostupnu zdravstvenu zaštitu isto kao i Zagrepčani i nema potrebe za taj novi trošak koji ima sa jedne strane građani za putovanje, odvajanje od svojih obitelji ali isto tako i gubitak za gospodarstvo. Zato jer radnik koji putuje u Zagreb u na liječenje gubi radne dane, jedan, dva, tri, pet dana. I dakle još u tom bolničkom sektoru još vidimo sve što se dešava sa prekidanjem započetih i teškom mukom izborenih europskih sredstava za financiranje uređenja bolničkih paviljona dnevne bolnice i to naročito u Virovitici i sada po novome i u Sisku, ukidanje dostupnosti zdravstvene zaštite u krajevima kojih itekako predugo nije bilo ulaganja u zdravstvo. I u konačnici to nije hrvatski novac od hrvatskih građana, to je besplatni novac izboren iz europskih fondovima sa dobrim projektima, sa dobrim građevinskim i drugim dozvolama koji su prošli vrlo teške filtere i Europske komisije ali i Ministarstvo regionalnog razvoja. U konačnici ću napomenuti da je ideološke podjele sada između HDZ-a i SDP-a su itekako viđeni, mi zagovaramo za taj egalitarni pristup, svima pravo jednako na sve a HDZ zagovara podjele na one koji imaju i one koji nemaju. Smatramo da to se i ovaj Dom mora boriti protiv takvih podjela. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeći će u ime kluba HNS, Liberalni demokrati govoriti uvažena zastupnica Nada Turina-Đurić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Hrvatska narodna stranka, Liberalni demokrati smatra da je izuzetno važno progovoriti o jednoj temi koja evo ovih dana se opet pojavila kao nažalost važna ali nažalost loša tema za Hrvatsku a vezana je uz posjed povjerenika Vijeća Europe za ljudska prava u Hrvatskoj, on je bio ovdje nekoliko dana i nakon što je sagledao situaciju vezano uz ono što je njegov posao a to je stanje ljudskih prava i medijskih sloboda u RH izrekao neke stvari koje mislim da svih nas trebaju zabrinuti i mislim da je upravo Hrvatski sabor mjesto na kojem o tome moramo progovoriti. Naime, povjerenik za ljudska prava je institucija Vijeća Europe. to nije neka osoba x koja je eto tako došla malo u Hrvatsku pa nešto nama hoće reći ili ima neke zamjerke nego je to institucija a mi smo kao država već 20 godina članica Vijeća Europe, naravno prihvatili smo standarde koje Vijeće Europe donijelo kroz svoju povijest a trudimo se prihvaćati i nadalje. Moram reći da ovaj Hrvatski sabor ima svoje izaslanstvo. Mi smo nedavno bili u Vijeću Europe odnosno u Skupštini Vijeća Europe, kolege proporcionalno, znači prema zastupljenosti političkih stranaka u Hrvatskom saboru. Jedna od tih sam i ja osobno i već je prije dva tjedna bilo apsolutno vidljivo i u kuloarima se pričalo unutar skupštine i pitalo se što se to događa u Hrvatskoj i mene nije apsolutno iznenadilo što je povjerenik za ljudska prava podsjetio Hrvatsku. Ali me definitivno zabrinulo što je on u svojim izjavama nakon posjeta konstatirao ono o čemu smo i mi ovdje kao stranka, Hrvatska narodna stranka i još neki kolege u ovom Saboru otvoreno progovarali i upozoravali. Ono što naravno je ključno je da je zamijećeno da se ruše standardi u odnosu na manjine, da se ruše standardi u odnosu na medije, da se vrše smjene po medijima, znači čiske, da postoji revanšizam nove vlasti i to je veliki problem. Problem je jer smo mi donedavno, evo do pred 5, 6, 7 mjeseci uzdignute glave sjedili u tom istom Vijeću Europe odnosno toj skupštini bili ponosni i bili primjer. Hrvatska ima odličan zakonodavni okvir koji je vezan uz ljudska prava, prava manjina, sloboda, medija. Međutim, nova vlast je odlučila da se u tom segmentu ponaša puno drugačije nego što su ti standardi i da Hrvatsku povuče u blato, ponovo na ono mjesto zbog kojeg smo se godinama borili da ne bude takvo. Izvukli smo tu priču, ušli u EU, države članice EU su, mi smo bili na ponos državama članica EU koje su tražile najviše standarde u zaštiti ljudskih prava i demokracije. Ono što najviše zabrinjava je da institucije ove države primjerice Predsjednica Republike reagiraju na način na koji reagiraju odnosno da relativiziraju ovaj problem. Pa nakon što je predsjednica izviždana od strane novinara neki dan kaže da je bila hrabra, pa evo mi je kao HNS pozivamo da bude hrabra, da lupi šakom o stol i da svojim kolegama a to su njeni kolege koji su sad na vlasti kaže da je dosta ovakvog ponašanja i da je dosta da se Hrvatsku sramoti pred međunarodnom javnošću ali prije svega da je važno da mi ovdje živimo demokraciju. Demokracija ne može biti smokvin list, ne može biti nešto oko čega se pretvaramo a nažalost je situacija upravo takva, demokracija je ono što moramo živjeti, živjeti iz dana u dan i postavljati sve više i više standarde. Kad se čudimo, čudimo se danima kad nam Europska komisija snizi 0,5% rejting, međutim ako mi ovaj rejting, rejting demokratskih standarda ne budemo imali na najvišoj razini nažalost nećemo imati šanse niti za gospodarski a niti ni za društveni prosperitet u okviru EU. Zato pozivam svih u ovoj sabornici da se za to založimo i da tražimo od institucija države da se ponašaju u skladu sa standardima koje smo odavno prihvatili. Hvala lijepa.
Hvala. I zadnja će biti u ime MOST-a uvažena zastupnica Ružica Vukovac. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege saborski zastupnici. Zgrožena poražavajućim brojkama u sektoru stočarstva zamolila sam za riječ kako bih jasno i nedvosmisleno ukazala javnosti i svim dionicima hrvatske gospodarske scene kolika je važnost hitnog razmatranja osnovnog problema hrvatske poljoprivrede a to je izumiranje cijele jedne grane a to je grana stočarstva. Hrvatska poljoprivreda tone u sve dublju krizu što se naročito očituje u stočarstvu a posebno u proizvodnji mesa i mlijeka kao najvišem obliku stvaranja dodane vrijednosti u proizvodnji na selu. U gospodarskoj grani koja je ključni dio prehrambenog sustava i za koju u Hrvatskoj postoje upravo idealni uvjeti i duga tradicija mi se ipak odlučujemo za uvoz, za taj uvoz ponestaje sredstava jer se kronični vanjsko trgovinski deficit zemlje više ne može pokrivati zaduživanjem odnosno daljnjom rasprodajom obiteljskog srebra nacije. Moramo biti svjesni kako je stočarstvo upravo grana gospodarstva u kojoj gotovo sve ovisi o vlastitoj pameti i zalaganju. Glavna je značajka govedarstva višegodišnji ciklus proizvodnje što zahtjeva dugoročnost i postojanost u gospodarenju. Ono što učinimo danas, pune rezultate daje nam tek kroz pune 3- 5godina. Hrvatska zato mora u kratkom roku i u skladu s vlastitim potrebama definirati kulture svoga sela i strategiju njegova razvitka. Svaka dublja promjena sustava i načina razmišljanja zahtjeva dosta vremena kao i društveni konsenzus u najširem smislu. Hrvatska je pak primoran u gospodarstvo inicirati vrlo duboku promjenu u situaciju kad hrvatski političari i vrhovi birokracije, šira javnost a donekle i akademska zajednica ne očituju svijest o dubini krize, a još manje o njenim uzrocima. Upravo je zato izostao prijeko potreban radikalan zaokret onih politika koje su krizu stvorile i produbile. Srž tih pogrešnih politika stalno se reciklira kroz industrijalizaciju sela sa logikom prerađivačke industrije. Najbitnija je zadaća stvoriti klimu dijaloga umjesto dugogodišnjih konfrontacija. To je posebno aktualno u mliječnom sektoru u kojemu je potpuno iščezla pregovaračka moć između malih proizvođača i postojećih prerađivača. Podsjećam na zaboravljeno, a to je zadaća države i njenih institucija jeste osigurati okvire za konstruktivne pregovore tržišnih partnera. U krajnjoj liniji ako je na to prisiljena ona se u zadanim okvirima mora i neposredno angažirati na zaštiti interesa domaće proizvodnje kako bi se smanjio vanjsko trgovinski deficit. Tako stvorena pregovaračka struktura mora težiti da tijekom osjetljivog razdoblja regeneracija domaće proizvodnje i značajnih kreditnih opterećenja velikog dijela proizvođača ostvari čim veću sigurnost otkupa i stabilnost cijene iako one na europskom tržištu značajno osciliraju. Sustav uvoza hrane u državu hitno treba učiniti daleko transparentnijim negoli je to danas. Nužno je nadgledati striktno poštivanje uvoznih propisa jasnim i javnim deklariranjem vrste, kvalitete i podrijetla mesa i mlijeka od carine do potrošača, te transparentnim javnosti brzo dostupnim službenim statističkim podacima o uvozu. Neodložno se mora početi strogo primjenjivati Odluka o zabrani klanja podmlatka pojedinih vrsta stoke i pri tome dodatno proširiti sa zabranom klanja ženske teladi svih pasmina. Nužno je hitno pokrenuti proces refinanciranja skupih kredita za farme i mehanizaciju, smanjiti PDV na repromaterijal, garantirati cijenu mlijeka ispod koje otkupljivač ne smije ići. Osobno smatram kako poljoprivreda mora biti najvažnija odrednica hrvatskog gospodarstva. Ekonomska politika bi s jedne strane morala osigurati uvjete u kojima bi poljoprivredna proizvodnja bila isplativa, a s druge strane bi se trebalo osigurati izgradnju infrastrukture za razvitak suvremene poljoprivrede. Poljoprivreda temeljena na stočarskoj proizvodnji je gospodarski sektor koji može najbrže i najjeftinije pomoći izlasku Hrvatske iz ekonomske krize, a nadogradnja sa prerađivačkom industrijom i turizmom jer poljoprivreda tada može postati temeljem održivosti hrvatske ekonomije. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Sada bismo mogli prijeći na dnevni red. Sada bismo mogli prijeći na dnevni red. I prva točka nam je kao što znate i kao što smo predvidjeli - Konačni prijedlog zakona o provedbi Uredbe (EZ) br. 1060/2009. Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o agencijama za kreditni rejting, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 28. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 85. Ustava RH i članaka 172. i 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal ste primili u pretince. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku sukladno članku 206. Poslovnika. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije, državni proračun. Njihova izvješća primili ste na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi ministar financija Zdravko Marić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena gospodo potpredsjednici, dame i gospodo zastupnici. Dakle, Uredba o agencijama za kreditni rejting donesena je u okviru mjera koje su uslijedile nakon financijske krize radi obnove tržišnog povjerenja i povećanja zaštite ulagatelja. Ključne novosti uređene ovom uredbom koja se izravno primjenjuje u svim državama članicama jesu četiri. Prvo, agencijama za kreditni rejting uvedeni su zahtjevi o registraciji, odobrenju za rad od strane europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala, kratica je ESMA kao i pravila o sukobu interesa, transparentnosti i obvezi objavljivanja. Drugo, uredbom se nastoji smanjiti pretjerano oslanjanje financijskih institucija na vanjske rejting agencije za kreditni rejting. Treće, nastoji se poboljšati kvaliteta dodijeljenih rejtinga državama članicama EU, te pod četiri nastoji se povećati izravna odgovornost Agencija za kreditni rejting za svoje postupke prilikom dodjele određenog kreditnog rejtinga. Ovim zakonom odnosno prijedlogom u svrhu omogućavanja provedbe uredbe u Republici Hrvatskoj uređeno je da je nadležno tijelo za provedbu uredbe o kojoj govorimo 1060 iz 2009. HANFA. Sektorska nadležna tijela su Hrvatska narodna banka i HANFA, a prekršajne odredbe za postupanje protivno uredbi je također propisano. Također dozvolite mi da kažem da je Vlada na jučerašnjoj sjednici prihvatila ovaj predloženi nomo-tehnički amandman Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, ne vidim. Prema tome, otvaram raspravu. I prvi će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti uvaženi zastupnik Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, uvaženi ministre, kolegice i kolege. Pa evo ja ne bih previše dodavao uvodno što je rekao zapravo uvaženi ministar. Radi se o jednom tehničkom dokumentu u kojem se definiraju znači nadležna tijela, prekršajne odredbe te sektorska nadležna tijela za provedbu uredbe i tu nema ničega sporno i klub SDP-a će svakako podržati ovaj dio zakona. Međutim, ono što bih ja rekao, a to je vrlo bitno da se kaže o ulozi svih ovih kreditnih agencija u stvaranju zapravo ove financijske krize koja je dugo pogađala EU, odnosno cijeli svijet, a utjecala je svakako i na dugoročnu recesiju koja je bila u Republici Hrvatskoj, te bi se osvrnuo na jedan dio gdje zapravo same te financijske agencije ne stavljaju dovoljno naglaska, a smatramo da je to danas jedan od ključnih izazova kako izaći iz krize. Sami znate da od 2001. godine kada je bilo dosta novca na financijskom tržištu jednostavno se pumpao taj balon i jednostavno agencije koje su tada trebale reagirati i trebale su reći da se ekonomija zagrijava, da se stvara jedan financijski tsunami koji će dugoročno utjecati na sve ekonomije jednostavno njihova upozorenja jednostavno ih nije bilo. Zašto ih nije bilo? Zato što su otvoreno možemo reći da su bili, a znamo tko su vlasnici financijskih agencija, znači postoje tri rejting agencije (Standard&Poor's, Fitch i Moody's)i vlasnici su im banke. I cjelokupni taj jedan kotač koji je išao od financijskih agencija zajedno sa bankama gdje je sve išlo dobro, gdje su bonusi išli jednima i drugima i gdje se stvarao jedan financijski balon zapravo nije bilo nikakvog upozorenja. I onda vidite uredbu koja nastaje 2009. godine kada je zapravo vrlo snažno pogođena ekonomija, onda se zapravo EU zapravo i donosi uredbu. Jer vidite kada uredba je donesena 2009. godine kada kažu da se agencijama za kreditni rejting, znači svakako se moraju registrirati, moraju dobiti odobrenje za rad, svakako da se moraju, pazite što čak se navodi da se ne smije pretjerano financijske institucije da se ne trebaju pretjerano temeljiti na agencijama za kreditni rejting, njihove odluke. Te svakako traže određenu odgovornost cjelokupnih tih rejting agencija za krizu koja je nastala. I tu vam se događa situacija da oni investicijski rejtinzi koji su bili tripple A kada su same te agencije davale i rekle da su to dobri vrijednosni papiri a kasnije se uspostavilo zapravo da je to bila jedna obična varka i da se taj jedan balon raspršio. I onda su zapravo morali intervenirati ministri financija diljem svijeta. I zapravo kako su nastali zapravo javni dugovi? Nastali su na taj način da su morali javnim financijama, da li SAD-a, Irske, Islanda, Njemačke, Velike Britanije ministri financija odnosno vlade su morale sanirati zapravo ove tripple A rejtinge koje su same te agencije dale i onda vam se događa da pojedine zemlje eksplodiraju sa njihovim javnim dugom. I onda ponovno te agencije što vam rade? Kažu, a sad imate vi vrlo visoki javni dug e sada režite. I gledajte što stvaraju, stvaraju zapravo jednu procikličku ekonomiju. U potpunosti su izbezumili ekonomiju Vlade i zapravo na temelju njihovih grešaka jer su vlade morale ući i rješavati te stvari su zapravo nastali javni dugovi. I u konačnici su ponovno morali ispaštati oni koji su bili u konačnici najvećim dijelom i korisnici toga proračuna. Znači, da se ne bi zanemarivalo vrlo je važno zapravo da ipak taj dio agencija ima svoj status u društvu međutim oni su ga iskompromitirali. I zbog toga danas imate situaciju da imate zemlje koje nemaju investicijski rejting, a niže se zadužuju nego kada su imale taj sami investicijski rejting. Trebat će dugo, dugo vremena da se zapravo vrati povjerenje u kreditne agencije da bi, jer njihovo povjerenje zapravo mnogi su izgubili novce, da vrate njihovo povjerenje. I zbog toga zapravo i sama ova uredba odnosno i nadzor, stroži nadzor nad tim rejting agencijama. Međutim, ono što je jako bitno, ono što rejting agencije ne govore jer stalno je fokus na javnom dugu, ne govore o privatnom dugu. Vi znate da je sama to potrošnja, ovdje sam već jednom bio govorio, da zapravo cjelokupan taj BDP zapravo generira se zapravo od potrošnje. Da li se radi o potrošnji kućanstva, potrošnji poduzeća ili potrošnji države. Znate da najveći dio potrošnje zapravo generiraju kućanstva. I kućanstva ne mogu dalje generirati i vući BDP ukoliko imaju vrlo visoki udio privatnog duga. I to je onaj problem jer kada se u Hrvatskoj ne govori samo o javnom dugu koji je negdje sad na razini 86%, 87%, kada govorimo o privatnome dugu gdje zapravo cjelokupne te financijske agencije ne govore o privatnom dugu je da građani su u RH zaduženi negdje oko 40% BDP-a, a korporativni sektor odnosno poduzeće između 80% do 90%. I kada se zapravo cjelokupni udio tog duga vidite da je privatni dug veći od javnog duga i da je privatni i zapravo da su privatni investitori s druge strane bili bez obzira govorili o građanima ili da li govorili o korporacijama da su oni najveći zapravo generatori stvaranja BDP-a. I to je zapravo Europska komisija i u dokumentima koji je zapravo davala određene preporuke RH, ne samo RH nego i drugima, znači moramo početi restrukturirati privatni dug. I žao mi je što u ovome programu reformi nema većeg naglaska na restrukturiranju privatnog duga upravo zato što je i komisija rekla da je privatni dug jedan od većih problema kako generirati ekonomski rast. Jer ukoliko imamo prezadužene građane, znamo koliki su vrlo visoki iznosi blokada hrvatskih građana, ako imamo zadužena poduzeća jednostavno nemate toga tko može generirati daljnji ekonomski rast. I zbog toga cjelokupna pretjerana osjetljivost zapravo kreditnih agencija isključivo na javni dug, a kažem vam kako je nastao u većini zemalja da su zapravo oni glavni bili generatori tih loših njihovih procjena pokazuje da u njihovim svim tim analizama za kreditni rejting zapravo je bilo dosta poteškoća. I zato bih volio da svakako Vlada jer rješavanje privatnog duga, restrukturiranje privatnog duga građana i restrukturiranje privatnog duga korporativnog sektora svakako smatram da ukoliko bi dali veći naglasak na restrukturiranju tih dugova ekonomija bi se brže oporavila, a u tom kontekstu bi se zapravo i smanjio javni dug. Jer javni dug vi zapravo smanjujete rastom gospodarskim i na taj način potičete ekonomiju. Jer ukoliko vam se dogodi da imate samo pad gospodarskih aktivnosti, a znate da smo imali pad gospodarskih aktivnosti negdje do 15%, da zapravo nemate dalje zaduženje, udio u javnom dugu vam se povećava za 15%. Znači, apsolutno da niste i jednostavno ne možete izaći iz toga cjelokupnog procesa ukoliko ponovno ne reaktivirate da i građani se zapravo rasterete, da se poduzeća rasterete i da se zapravo taj jedan ciklus ne pokrene. Jer vidjeli ste sami prošle godine kada se ostvario određeni gospodarski rast od 1,6% vidjeli ste da je i deficit potpuno drugi i drugačiji, da je stabiliziran javni dug i jednostavno bez gospodarskog rasta usmjeravanjem samo, slažem se da treba biti ušteda na rashodovnoj strani ali rejting agencije isključivo i samo gledaju rashodovnu stranu proračuna. I u tom kontekstu njihovi modeli koji su se pokazivali, a znamo kako su pokazivali Grcima, da su rekli rasprodajte vaše otoke, rasprodajte šume, rasprodajte vode, sve privatizirajte. Da je to jedan model koji u konačnici se pokazao da nije dao rezultate. Grci nisu izašli iz krize, u još većoj su recesiji, u još većim su problemima. Privatizirali su taj dio imovine koji su zapravo samo napravili određeni transfer. Potrebno je pitanje da se ta imovina nije samo problem privatizacije imovine gdje ja jednim djelom i podržavam Vladu u ovom djelu da se treba privatizirati jedan dio imovine kada tražite strateške partnere, a ne samo radi transfera odnosno smanjivanja određenog djela duga, nego da bi se ta imovina stavila u korištenje i da bi se stvarao ovaj dio agregatne potražnje, znači dizanje gospodarskog rasta. Znači svi ovi modeli na kojima su se temeljili pogotovo rejting agencije zadnjih godina vidimo da nisu bili kvalitetni, da su pali u vodu i da njihove savjete ukoliko ćemo samo slijepo provoditi njihove savjete da će se ekonomije stvarati još dublje i dublje recesije. A znate šta vam se onda dogodi? Oni vam daju tako određene savjete, vi takav eksperiment napravite na svome narodu, oni kažu nakon godinu dana pa mi smo pogriješili, nekakvi naši analitičari su imali nekakve pogreške u našim analizama tako se događalo i kod EBD-a i kod njih i onda kažu gle ajmo ispočetka. Zbog toga svakako podržavam da Vlada mora imati stav oko svojih reformi. Ako treba nešto privatizirati odnosno tražiti strateške partnere da bi potaknula gospodarski rast svakako da se radi samo rasprodaja imovine zato što je to agencija rekla pa će nam sada vratiti nekakav rejting to ne, jer nam i neće zapravo vratiti rejting samo zbog tih stvari. A ja ću vam reći šta danas i npr. znače te agencije. Evo npr. Slovenija, nedavno sam gledao podatke pa nisu baš ni Slovenci toliko puno bolje financijski kada stoje, kada gledate omjer javnog duga ili deficita. Mi smo negdje na 86%, Slovenci su negdje 84, 85%. Mi imao 3,2, Slovenci imaju oko 2,5. Znači oni imaju rejting A, mi imao rejting BB+. Znači pa baš i nema nekakve logike ako ćemo samo uspoređivati kada se uspoređuju samo nekakve brojke definirajući taj javni dug i gospodarski rast. I zbog toga ukoliko Vlada bude težila privatizaciji onih poduzeća koji će generirati rast, koji će stvarati nove investicije, nova zapošljavanja gdje država ne bi trebala više sa svojim jamstvima svakako podržavati pogotovo gdje imate tržišnu ekonomiju a znamo da imamo u hotelima i mnogim drugim, smatram da država ne bi trebala biti vlasnik, nego mogu doći investitori koji će uložiti. U tom djelu ćemo svakako podržati nastojanja zato što je to jedino ekonomski isplativo i u tome ne bi trebalo biti nekakvog problema. Međutim, ako imate brzu rasprodaju imovine, brzu rasprodaju imovine, s druge strane i ti investitori traže da cijena tu bude što niža, međutim nije problem ukoliko oni će pokrenuti određenu proizvodnju međutim problem je ukoliko oni ne nastave upravljati tom imovinom. I zbog toga ovaj dio poreza na nekretnine svakako bi trebao poklopiti sve one koji će željeti špekulirati s tom imovinom i ako je dobiju od strane države, jer mi ovdje govorimo samo o strani državne imovine koju država ima, mi znamo da ima i lokalna zajednica vrlo veliki dio imovine koja nije u funkciji. I zbog toga su uvođenje onog djela poreza na nekretnine koji govorite, ukoliko bi zapravo trebao pogađati one koji ne upotrebljavaju tu imovinu svakako će potaknuti investitore da ne idu u špekulacije pa da čekaju samo određenu razliku u cijeni koja će zapravo preprodati tu određenu imovinu jer je država kao trebala to prodati po nižim, prodala je zato što su bile nekakve niže cijene jel danas nemate zapravo tržišta nekretnina, nije zapravo nažalost razvijeno tržište nekretnina i ovdje što mi trebamo razmišljati kako oživjeti nazad tržište nekretnina? Jel nažalost prevelika investiranja i privatnog sektora u tržište nekretnina je svakako jedan od ključnih razloga kako pokrenuti gospodarstvo. Zbog toga svakako ono što u ovom djelu reformi, a svakako se dalje veže i na ovaj dio za rejting agencije dajte mjere kako da vratimo tržište nekretnina nazad jer smatramo da je bitno vratiti tržište nekretnina i svakako mjere za smanjivanje privatnog duga. I mislim da su to dvije mjere koje bi svakako dale poticaj da se stvori veći gospodarski rast a u tom djelu će se zapravo i smanjiti javni dug, smanjit će se deficit i onda ove restriktivne neoliberalne mjere da moramo prodavati naše otoke, šume, ceste, vode itd. koje cijelo vrijeme zagovaraju rejting agencije zapravo padaju u vodu. I nemojmo tu samo pasti u zamku, mi moramo imati svoj put, naš put je teži put, međutim moramo imati ispravan put i ne svaki put biti pod dojmom određenih rejting agencija. Ja sam više puta i razgovarao s njima, to su vam mladi dečki koji obilaze i Hrvatsku i brojne druge zemlje, dođu, naprave određene zapise i odu. Međutim, mi moramo ovdje imati stav da vodite ekonomsku politiku i u tom kontekstu ćete imati od nas osobno i od mene podršku ukoliko budete imali jasan stav znači da želite stvoriti investicije, želite radna mjesta, na taj način ćete stabilizirati javni dug a ne neku određenu brzu preprodaju imovine koju zapravo uglavnom kad ćete vidjeti u njihovim … rejting agencijama oni vam to preporučuju. Još jednom, znači Vlada će podržati ovu izmjenu zakona i hvala lijepa, klub SDP-a, ispričavam se.
Dobro. Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Jedna je ona uvaženog zastupnika Ivana Lovrinovića. Izvolite.
Poštovani gospodine Lalovac, pažljivo sam slušao vaše izlaganje koje je vrlo kvalitetno i sviđa mi se što ste ocijenili djelovanje rejting agencija danas u svijetu kao sredstvo prvorazrednog geoekonomskog, geopolitičkog utjecaja. Dakle jasno ste rekli da oni promjenom rejtinga mogu zemlje dići i baciti u blato i zaista da tu treba voditi računa o tome. Na temelju toga bi vam postavio pitanje koje mislim da možemo i mi pokrenuti, zašto euro zona odnosno EU nema svoju rejting agenciju jer je činjenica da standardi … oni kontroliraju oko 93% tržišta kreditnog rejtinga u svijetu a sve tri su SAD-a. Dakle, to je blago rečeno neobična pojava. Pa molim vas da mi kažete vaše mišljenje o tome trebamo li mi stati iza toga, pokrenuti, možemo li utjecati, jel to vama čudno? Drugo, dopada mi se što ste utvrdili da je iznos privatnih dugova u Hrvatskoj veći od javnog duga. To je činjenica i u drugim zemljama i svijet pluta na dugovima kako javnim a još više privatnim. Pa u tom kontekstu, dakle zaista treba voditi računa o strukturi jedne vrste i druge vrste duga i ne treba dozvoliti ucjenu putem međunarodne kreditne agencije. Vi ustvari ste koliko sam ja shvatio poruku da ne trebamo, da moramo strogo kontrolirati inozemno zaduživanje jer je ono vezano za ocjenu kreditnih agencija. Prema tome ako mogu na to dodati, vi ustvari zalažete se i za veći udjel domaće supstance i kuna u kreditiranju. I što mislite o tome zašto se pojam kreditnog rejtinga koristi i u Hrvatskoj za domaće transakcije? Je li to po vašem mišljenju promašeno ili se zbog ostvarivanja ekstra profita? Hvala.
Hvala lijepa. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Boris Lalovac.
Hvala lijepa. Hvala na pitanju. Pa evo upravo ovo, krenuo bih sa zadnjeg, znači kada banke kažu da su uračunale vanjski kreditni rejting, znači pri definiranju kamatnih stopa, kažu da počinju od Libora plus maržu i da na to računaju zapravo rejting države. Apsolutno pogrešno. Znate zašto? Zato što je 90% izvora je zapravo iz hrvatskih štediša na koje se ne bi trebao računati kreditni rejting. I to kada razgovaramo sa guvernerom, pa kaže da, u pravu si. Znači oni tu zapravo od cjelokupnog pokušavaju uraditi određenu maglu da zapravo zato što je država skupa zato oni dodavaju određenu premiju rizika. Apsolutno pogrešno. Jer nemate premiju rizika, pogotovo od rizika države ukoliko imate štednju hrvatskih građana. I znamo da je oko 250 milijardi kuna štednje hrvatskih građana. I to je zapravo bi se kamatne stope u Hrvatskoj, imamo, znači to bi druga bila stvar da mi zapravo nabavljamo tu novac iz inozemstva pa da se na taj dio novca računa premija rizika. Međutim, apsolutno je nedopustivo i zbog toga je ako krenete u tom dijelu trebalo bi i u tome dijelu definirati način formiranja marže i način formiranja kamatnih stopa jer znate da su određene banke bile kažnjenje, da su namještalu temeljnu kamatnu stopu Libor. Pazite osuđeni su da su, osuđene presude sa u namještali Libor. A možete misliti šta su dalje namještani kada su temeljnu kamatnu stopu gdje se milijarde i milijarde novaca mora okrenuti da bi nešto namjestili. To je jednostavno nemoguće kako … [[Govornik se ne razumije.]] namjestiti Libor. A onda možete misliti šta rade sa ovim drugim stvarima. Znači kada govorite o Europskoj rejting agenciji, apsolutno, budući da europsko gospodarstvo čini skoro trećinu svjetskog gospodarstva zajedno sa kineskim gospodarstvom postavlja se pitanje omjera ovoga što ste govorili i određene geopolitike Europe i Kine u odnosu na Ameriku ali imate tri rejting agencije koje zapravo postavljaju cjelokupni sustav. I mislim da ovaj dio uredbe iako postoje 23 agencije u EU još nisu iznjedrili, međutim sada postoje određeni koraci da se zapravo a uzmite još i Latinsku Ameriku itd., zapravo to je cijelo jedno geopolitičko pitanje. Tako da svakako ne bi slijepo trebali služiti a domaćih kredita apsolutno. Vrlo važna uloga HNB-a u prorecesijskim uvjetima. Jer što će vam rezerve, što će vam rezerva kada je kriza? Pa ljudi moji rezerve se troše kada je kriza, skupljaju se kada je dobro. Mislim to su temeljni civilizacijski pomaci. Znači nisu, kaže HNB cijelo vrijeme držao rezerve a kada je kriza. Zato treba pustiti tada rezerve, treba stvoriti ekonomiju a kasnije kada bude dobro onda skupljati stvari. Tako da svakako očekujemo i Zaokret u HNB-u pogotovo u formiranju kune.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je ona uvažene zastupnice Irene Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Drago mi je da je kolega Lalovac ovako kvalitetno govorimo što i je zapravo njegov resor. Slažem se sa ovim što je rekao kolega Lovrinović i zapravo mi je na neki način uzeo moju repliku vezano za ovo pitanje oko Europske komisije ali ja se mogu nadovezati. Europska komisija je čini se nedovoljno organizirana na ovu temu i to je definitivno tako zato cijela ova priča ide preko ove tri agencije i SAD-a a HNB samo nastavlja ovu priču iz Europske komisije. Dakle samo radi taj posao u tom smislu. Nobelovac Paul Krugman je nedavno rekao da su kreditne agencije klaunovi zato što nisu htjele ili nisu željele predvidjeti onu dužničku krizu koja se onda dogodila u SAD-u. Ja se nadam da se vi samnom slažete kada kažem da je zapravo Hrvatska nedovoljno suverena po ovom pitanju ali naravno niti ne može biti jer ni Europska komisija nema definiranu strategiju oko ovoga zato nema ni svoju kreditnu agenciju. I sada je pitanje da li će ove reforme koje će ići, koje se rade da li idu u smislu povećanja ekonomskog rasta ovo što ste vi rekli ili se opet rade nekakvi rezovi na teret građana kako bi kreditni rejting tih istih takvih agencija bio bolji jer su nam one prije par mjeseci ne znam konkretno u ožujku snizili. Mislim da to nije put, mislim da te agencije naravno u tolikoj mjeri uopće ne bi smjele utjecati i ta sprega bankarskog logija i kreditnih agencija, držati pojedine države na neki način u dužničkom ropstvu. Mislim da trebamo imati monetarnu politiku, financijsku i gospodarsku koja je suverenija. Pa čak i ako Europska komisija nema zašto ne bi inicijativa došla od Hrvatske i mi smo članica EU. Evo ja se nadam da se slažete sa time pa bih voljela čuti komentar vezano za ovo.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa i hvala na pitanju. Da, svakako ovo je pitanje koje je iznad nažalost i domene i našeg zakonodavstva jer smo premala zemlja. Međutim, ono što svakako bi trebalo i u razgovorima i u ovom Visokom domu i u komunikaciji oko Nacionalnog programa reformi postaviti upravo ovo što ste vi rekli da smo mi suverena zemlja, da imamo pravo u EU zapravo donositi one programe koje mi mislimo zapravo da su dobri za hrvatske građane. A ne ono, gledajte, nažalost i sudjelovao sam na tim sastancima Vijeća ministara financija, gledajte i tamo brojni ministri financija drugih zemalja se također bune jer ne možete uvijek raditi kada gledate ovo prijevremeno umirovljene. Isto ministar iz Luksemburga kaže gledajte ne možete nas isto stavljati sa drugim zemljama. Sve te zemlje se bore za svoje građane i oni pokušavaju iako to pokušava komisija zapravo nametnuti taj dio ne treba uvijek samo slijepo, znači treba slušati zapravo Hrvatski narod jer u konačnici sve te mjere ukoliko se pogriješe zapravo ispaštat će Hrvatski narod a svi ovi analitičari će vam reći, a čujte mi smo samo analitičari, mi samo radimo određene prognoze. Zato ne bih volio, volio bih da Vlada ima svoj stav, da ga čvrsto brani ako treba i tu će i oporba zajedno pomoći ali da čvrsto obranimo da stvaramo ovo što smo cijelo vrijeme rekli, a ne samo određena, treba biti ušteda ali linearno određena rezanja koje vam zapravo neki činovnici sad iz Bruxellesa ili nekih drugih ureda cijelo vrijeme govore, smatram da nekad ti eksperimenti nisu dobri za nacionalne ekonomije, ali zato morate imati treći stup, mora biti HNB pro aktivnija u stvaranju kuna, u stvaranju jednog okruženja, da nije to taj dio pro recesijski i vidite kada su sada napravljene određene konverzije. Pogledajte, banke u prvom kvartalu ove godine imaju 40% veću dobit nego cjelokupnu prošlu godinu samo u prvom kvartalu a cijelo vrijeme su govorili uništit će se, pobjeći će investitori iz Hrvatske, utjecat će na tečaj, dogodit će se apokalipsa, U prvom kvartalu jer imaju veću dobit nego one koje su stvarali pozitivno, znači pozitivni su efekti i zbog toga Vlada treba i dalje nastaviti se boriti za građane, za rješavanje privatnog duga ne samo građana nego i korporacija. Mislim da to nedostaje u nacionalnom programu reformi i ako možete kasnije nadopuniti nekim zakonskim rješenjima svakako ćemo vas podražiti.
Hvala. Sljedeći će u ime Kluba HDZ-a govoriti uvaženi zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa pred nama se nalazi jedan tehnički zakon i Klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog zakona no kao i moj prethodnik želim i mislim da je vrijeme da u ovom Visokom Domu progovorimo malo o kreditnim rejting agencijama. Ja sam o tome nešto govorio i prije i proteklih godina, o njihovom ponašanju, o tome koliko je njihov udio u gospodarskoj krizi i postavljam vama i sebi jedno pitanje, kolegice i kolege da li svi mi, dakle država, građani, poduzeća godišnje zbog ocjene tih kreditnih rejting agencija plaćamo dvije, tri milijarde kamata više nego što bi trebali plaćati. To je ključno pitanje. Zašto? Zato što su nam što se tiče Hrvatske godinama govorili pa vi ste u fazi pregovora za ulazak u EU, ne znamo kako će to završiti, pa ova rizičnost pa ona rizičnost i držali su nam takav kreditni rejting. Onda je Hrvatska ušla u EU i logična stvar ako nam je netko godinama isticao da vam je to problem onda je logična stvar ako ste završili određen proces koji je bio potkrepljen i nizom reformi koje ste morali provesti ne samo usklađivanje zakonodavstva ovako nego i njegovu provedbu. Dakle, nažalost Hrvatska je ostala sa istim kreditnom rejtingom i s obzirom da smo se nalazi u fazi recesije nama su praktički od ulaska u EU dva puta snizili kreditni rejting. I kad pogledate razloga zašto je Europska zajednica donijela ovu uredbu onda ne možemo da se ne postavimo pitanje da li te kreditne rejting agencije su svojim ocjenama i procjenama nas penaliziraju da tako kažem godišnje i državu i građane i hrvatska poduzeća sa 2, 3 milijarde kuna. Gledajte, tko je prvi propao kad je počela svjetska kriza? Propala je financijska institucija koja je imala najveći mogući kreditni rejting. Događale su se poslovi transakcije, prodaje, ovaj je kupio, onaj i tko u toj cijeloj priči je izašao neokrznut, tko to cijeloj priči i dalje drži lekcije kako se tko treba ponašati, pod kojim uvjetima se netko može zaduživati, kreditni rejting agencije. Ja ću vam ispričati jedan slučaj iz nedavne hrvatske prošlosti, dakle Vlada kad odluči izdati vrijednosne papire, kad ide na Roth show to objavi na vrijeme sa svim podacima itd., nama se 2009. dogodilo da u fazi Roth showa nam je FITCH dirao kreditni rejting što je neuobičajeno, ne profesionalno, sramotno. Istovremeno u razgovorima sa investitorima u Americi, ne jedan investitor nam je rekao da nam nije jasno zašto Hrvatska ima tako nizak kreditni rejting, da po svim pokazateljima koje oni imaju Hrvatska mora imati viši kreditni rejting. I kad govorim o ovom koeficijentu rizika koji je u Hrvatskoj u ovom trenutku 2,75 ili 3,25 dakle kreće se u tim raznosima, to vam je ona polazna točka za izračun visine kamata. Istovremeno kad se usporedite sa nekim drugim državama koje po meni stoje daleko lošije nego Hrvatska, da je njihov koeficijent rizika je samo zbog toga što su prije nas jedno 9 godina ušli u EU za 2%-tna poena niži i više, dakle njihovi poduzetnici u samom startu imaju toliku nižu kamatnu stopu koliko je često, vrlo često i razlika u cijeni koju postižu na svjetskom tržištu. I zato mi kao Sabor i meni je drago da je kolega Lalovac govorio na ovakav način. Ima tema gdje nema naprosto političkih podjela, gdje struka i određeni pokazatelji i moja je obitelj ispred toga, a mislim da o ovoj točki dnevnog reda je danas trebala biti praktički cjelodnevna rasprava, a vidite raspravljaju samo tri kluba a da je nekakva točka da se možemo ideološki podijeliti, bila bi rasprava cijeli dan jer onda svi mogu o tome raspravljati i svi o tome možemo lamentirati. Dakle, u našem proračunu su troškovi kamata negdje 11,5, 12 milijardi kuna. Vjerujete mi da rejting agencije kumuju najmanje za dvije, dvije i pol milijarde kuna jer da oni tako Hrvatsku ne ucjenjuju Hrvatska bi se mogla jeftinije zadužiti i mogli bi plaćati manje kamate ista pričama o kreditima građana ista pričama vam je sa kreditima poduzeća. Pa kad pogledate samo 4 razloga zbog kojih je donesena uredba ili novosti koje donosi uredba onda veli nastoji smanjiti pretjerano oslanjanje financijskih institucija na vanjske rejting agencije za kreditni rejting i nastoji se poboljšati kvaliteta dodijeljenih rejtinga državama članicama EU. Dakle, to je bilo 2009., tada Hrvatska nije bila članica EU. Hrvatska je postala članica EU, da li su se rejting agencije počele tako ponašati? Ne ponašaju se tako. Istina je, danas Hrvatska ima da kažem višak kapitala. Banke imaju vrlo visoku likvidnost, sve financijske institucije imaju novaca. Međutim, na žalost oni koji bi trebali uzeti te kredite nemaju uvjete da dobiju te kredite. Međutim, bilo je vremena kad na žalost Hrvatska nije imala toliku likvidnost, kad je Hrvatska bila itekako ovisna o zaduživanju vani. Pa ja se sjećam prvog izdanja obveznica na domaćem tržištu. Onda su se naravno oni dežurni zaštitnici stranog kapitala natjecali u novinama tko će više optužiti Vladu da je uzela raspoloživa sredstva na domaćem tržištu koju su trebali uzeti poduzetnici. Pa zar stvarno netko misli da bi banke dale 4 milijarde kredita državi po kamatnoj stopi 5 i pol, 6% a u to vrijeme su poduzetnici imali kamatnu stopu od 8 pa na više. Ne bi te 4 milijarde dala poduzetnicima da je bila potražnja poduzetnika. Ali bitno je bilo napraviti paniku da se može to naplatiti ili odnos ministarstvo, HNB. Kad je dizana obvezna pričuva sa 13 na 15% mislim da je to bilo negdje 2005. godine onda se ministar financija usudio prigovoriti da je to trebalo biti u dogovoru između HNB-a i Vlade iz jednostavnog razloga što je to samo po sebi uvjetovalo cijenu kapitala. Onda je krenula salva napada na ministra financija, jer kako se on usudi reći guverneru što je trebao napraviti. Dakle, toliko o nekakvim odnosima, o nekim vremenima. A danas ti isti koji su tako danas pišu kontra te centralne banke, potpuno isti. Ništa se tu puno nije promijenilo. Međutim, definitivno je da kad i govorimo o rejting agencijama, kad budemo govorili i o ovom zakonu sljedećemu, onda moramo progovoriti o nekim stvarima koje tište ovu državu, pred kojima mnogi žmire. A oni koji su pisali jučer ovako, sutra će pisat onako, prekosutra će pisat opet kako bude nekome pasalo. Međutim, u konačnici mi ovu cijelu priču plaćamo negdje 2, 2 i pol milijarde kuna više nego što bi realno trebalo, nego što je realna ocjena ekonomskog stanja u Republici Hrvatskoj. Dakle, Republika Hrvatska je relativno visoko zadužena, ali s obzirom na strukturu i duga i strukturu imovine i svega skupa Republika Hrvatska nije toliko rizična zemlja. I ja tvrdim odgovorno da Hrvatska treba bar za tri stupnja imati veći kreditni rejting u ovom trenutku nego što ga ima. Ali nemojmo zaboraviti da sve te međunarodne financijske institucije itekako su povezani sa sobom nevidljivim nitima i oni nam diktiraju bez obzira koja vlada, koja politička opcija bila na vlasti, vodila ovu državu uvijek se sugeriralo sve. Rasprodajte sve, rasprodajte sve, rasprodajte sve. I pogledajte od stand by aranžmana 2000. do završetka stand by aranžmana pa nadalje svi vam sugeriraju potpuno isto. I što se dogodi? Prodate. Pa nije problem u prodaji ako ta tvrtka opstane, ako opstanu zaposleni. Jer logična je stvar, ako netko nešto kupi onda je logična stvar da će u to uložiti novce, da će ozdraviti tu tvrtku i otvorit nova radna mjesta. To je nekakav normalni gospodarski i ekonomski proces. Ali on se na žalost u Hrvatskoj ne događa. Međutim što je? Ako baš sve rasprodate onda imate veliku ovisnost, a naš ovaj javni, visina ovog javnog duga je ovisnost o nečemu. Jer dovoljno je da vam netko u datom momentu iz ovog ili onog razloga, a ja sam tu fazu kao ministar prošao 2009. i 2010., ne ja nego mnogi kolege po europskim zemljama kad je bilo praktički nemoguće izdat obveznice. Dovoljno vam je da u datom momentu ne možete reprogramirati dospjeli dug i da vas praktički bace na koljena. A mi se ovdje možemo politički prepucavati koliko god hoćemo. A ovo je tema na kojoj danas trebamo svi jednako govoriti. O ovoj temi danas svi jednako trebamo govoriti bez obzira na tehničku odredbu zakona iz jednostavnog razloga jer ove kreditne rejting agencije plaćamo svi, svi ih plaćamo. Svi koji imate kredit, svi koji imate kartice i minus na karticama, sva poduzeća sav ovaj minus državnog proračuna svi to plaćamo nekoliko postotnih poena više nego što bi trebali zbog ocjene te famozne gospode iz kreditnih agencija. I bez obzira što je Hrvatska mala zemlja, možda u datom momentu smo trebali razmišljati da sa nekim zemljama iz susjedstva idemo i sa vlastitom rejting agencijom iz jednostavnog razloga da damo ocjenu i procjenu nečega iz nekog drugog kuta. Međutim, bili smo u fazi u kojoj smo bili. Ali kažem, najdrastičniji primjer je pogledajte ocjene i procjene rejting agencija prije ulaska Hrvatske u EU. Svugdje će vam spomenuti rizičnost procesa europskih pregovora i kad će se oni završiti. Završili smo pregovore. Definiran je datum ulaska Hrvatske u EU. Što se dogodilo? O tome sam ja govorio za ovom istom govornicom 2012. Nemojmo govoriti da nam je primarni cilj očuvati kreditni rejting jer u tom trenutku Hrvatska je morala dobiti povećani kreditni rejting. Jer ako vam netko kaže ne možeš to dobit zbog toga i toga jer ti nisi napravio to i to, ti napraviš to i to, onda si stvorio preduvjete da te on nagradi s tim. Nama se to na žalost nije dogodilo. I što je bilo? Prva stvar nekoliko mjeseci nakon ulaska Hrvatske u EU nama je kreditni rejting pao. I na žalost visina kamatne stope za zaduživanje, a imate potrebu za godišnjim zaduživanjem 15, 16 milijardi, 17 milijardi kuna jer morate financirati deficit. Istovremeno imate potrebe ako javna poduzeća žele nešto raditi da se i oni zaduže i oni plate to više. Prosta matematika, prosti kamatni račun pa ćete vidjeti koliko to na godišnjoj razini plaćamo više. I možda sad u ovom paketu EU, možda sa ovim makroekonomskim pokazateljima koji će ostati i dalje u plusu će se valjda ta svevišnja gospoda iz rejting agencija sjetiti da bi Hrvatskoj trebalo povisiti kreditni rejting. Njih nitko nije pitao kako to da se moglo dogoditi tim vrsnim stručnjacima da onaj kojima su oni držali da su najbolji, da su najkvalitetniji da su ti prvi kad je počela financijska kriza pali na koljena. Nitko ih nije pitao. Jel' se dogodilo što možda sa snagom ove tri kreditne rejting agencije? Pa recimo bar da se pojavila četvrta i peta pa da mišljenje te četvrte i pete agencije bude mjerodavno. Ne, ostale su njih tri iste. I one opet pričaju svoju priču do neke sljedeće krize gdje će njihovi ljubimci prvi pasti. Ali u konačnici će to sve netko platiti, a platit će mali kao Hrvatska. I zato svi mi koji smo osjetili, drago mi je kažem da je kolega Lalovac ovako govorio, te stvari na svojoj grbači trebamo javno progovoriti o nekim stvarima jer naprosto svi to plaćamo. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća rasprava bit će u ime kluba HNS-a liberalnih demokrata i govorit će uvažena zastupnica Božica Makar, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani ministre, uvažene kolegice i kolege. Moram vam reći da je izuzetno teško govoriti nakon 2 bivša ministra financija koji su stvarno ovu temu prezentirali, ušli u srž jer su se s tim i susretali, znaju sve probleme. Međutim, kad mi kao građani slušamo o kreditnim agencijama često nam to izgleda apstraktno i mislimo ma što to nama znači. A zapravo život svakog građanina ove Hrvatske ovisi upravo i o tom kreditnom rejtingu po ocjeni koja se dodjeljuje Hrvatskoj. Već je bilo riječi kako on nije realan i kako se smanjuje i kako mi plaćamo daleko više kamate i država i naši poduzetnici i građani i da ne plaćamo te kamate mogli bi si priuštiti daleko više i imati daleko veći standard. Stvarno, ovdje pred nama je danas jedan zakonski prijedlog više tehničke naravi gdje trebamo uskladiti zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU. Međutim, o agencijama za kreditni rejting govorilo se najviše u vrijeme financijske krize kada su one donijele svoje ocjene, svoje procjene napravile koje nisu bile točne, nisu bile realne, nisu nas upozorili na neke stvari a posljedice su se osjećale stvarno dugo. Zato je Uredbom iz 2009. EU utvrđeno neka pravila po kojima se stvarno bi trebalo ponašati odnosno neki minimum koji bi trebale zadovoljiti te agencije za kreditni rejting. Pa su uvedeni zahtjevi o registraciji i odobrenju za rad od strane europskog nadzornog tijela, nastojalo se smanjiti pretjerano oslanjanje financijskih institucija na vanjske rejtinge agencija, povećati odgovornost agencija. I ono što smo rekli da se pokušava povećati rejting kvaliteta državama članicama EU. Koliko se u tome uspjelo bilo je već govora ovdje. Još uvijek se mnoge kreditne institucije, investicijska društva, osiguravatelji, zatim mirovinski fondovi koriste. Naravno mogu se koristiti zato jer se koriste rejtinzima koje ove agencije donose. Nažalost od 23 agencije 3 su vodeće koje zapravo na čije procjene se i svi oslanjaju. Kako nam one nisu sklone u tim procjenama vidimo i osjećamo. Naravno da agencije moraju uvažavati određene rezultate, određena financijska izvješća ali neki put uvažavaju sva, neki put djelomično a neki put smatram da se i na dosta neprovjerenim i nepotvrđenim informacijama donose ovi kreditni rejtinzi, da ne velim da na osobnim procjenama a ne na realnim. Neću puno dužiti jer stvarno se u potpunosti slažem s kolegama koji su prije mene govorili, koji velim još jednom imaju daleko više iskustva, znanja ali da je to ono o čemu treba ovdje raspraviti jer to utječe na život naših građana da li će biti bolji, da li će poduzetnici se zaduživati po manjim kamatnim stopama, a ne gdje je netko bio '41., gdje je bio '90-ih. Smatram da je i to važno ali da je ovo daleko važnije za život. I još je tu spomenuta važnost HNB-a. Ja osobno smatram da je to velika važnost u tome i da neke stvari treba vidjeti, neke promjene donijeti u radu, u načinu razmišljanja što se tiče HNB-a. O samoj provedbi Uredbe o agencijama za kreditni rejting, o nadležnom tijelu za provedbu HANFA, zatim sektorska nadležna tijela HANFA, HNB normalno to je sve u redu, usklađeno je. I zbog važnosti mislim da je ovo dobro da se uskladi. Klub zastupnika HNS-a liberalnih demokrata podržat će ovaj zakon. Hvala.
Hvala lijepa. S time bih ja zaključio raspravu o ovoj točci. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. I prešli bismo na sljedeću točku. Sljedeći je Konačni prijedlog zakona o provedbi Uredbe EZ br. 1060/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o Agencijama za kreditni rejting, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 28. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandman odbora, te on postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Dakle, dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona provedbi Uredbe EZ br. 1060/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o Agencijama za kreditni rejting. Molim vas glasujte. Tko je za? Molim rezultat? 102 glasa za, ni jedan protiv ni suzdržan. Utvrđujem da je jednoglasno donesen Zakon o provedbi Uredbe EZ br. 1060/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o Agencijama za kreditni rejting.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodo potpredsjednici, dame i gospodo zastupnici. Donošenje novog Zakona o provedbi uredbi EU s područja platnog prometa predlaže se radi potrebe provedbe uredbe iz 2015. Europskog parlamenta i vijeća od 29.travnja 2015.o međubankovnim naknadama za platne transakcije na temelju kartica. Ciljevi uredbe o međubankovnim naknadama su smanjenje međubankovnih naknada, time posljedično smanjenje naknada za trgovce što neizravno može imati utjecaj i na potrošače smanjenjem cijena roba i usluga. Poticanje konkurencije, dakle mogućnost ulaska i drugih manjih kartičnih platnih shema na tržište, mogućnost prekograničnog pružanja platnih usluga, prihvata, transakcija na temelju kartica te veća transparentnost. U ugovoru između banke i trgovca pojedinačno se navode informacije o iznosu naknada koje se zaračunavaju trgovcu, međubankovne naknade i naknade shema za svaku kategoriju i brend platne kartice. Također banka kao pružatelj platnih usluga trgovca mora trgovcu za izvršenje pojedinačne platne transakcije na temelju kartice dati informacije o iznosu svih naknada koje se naplaćuju. Slijedom navedenog izrađen je zakon, odnosno prijedlog Zakona o provedbi uredbi EU iz područja platnog prometa a njime su određena uz ovo nadležna tijela koja su ovlaštena za osiguranje provedbe uredbe o međubankovnim naknadama, postupanje nadležnih tijela, izvansudski pristup, pritužbeni postupak i postupak mirenja te prekršajne odredbe u slučaju neizvršenja ili neizvršavanja obaveza propisanih uredbom o međubankovnim naknadama. Dozvolite mi na kraju samo da kažem da je Vlada također na jučerašnjoj sjednici prihvatila amandman Odbora za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora na članak 17.prijedloga ovog zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Imamo samo jednog prijavljenog a to je u ime kluba HDZ-a uvaženi zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicom, ajd da je bilo na onu prije točku prije ovoga govoriti imalo bi se šta reći i malo više nego što smo čuli, a na ovu tehničku bit će malo kraće nego inače. Ovim prijedlogom zakona rješava se jadan dugogodišnji problem već 20 godina visokih i različitih naknada i previsokih naknada za korištenje transakcija u platnom prometu prilikom korištenja kartica, debitnih ili kreditnih kartica. Nekada su i uredbe EU dobro došle. Nisam siguran kad bismo riješili problem tih bezobrazno visokih naknada za transakcije u platnom prometu i različite naknade a za gotovinu nikad skoro nije bio popust u odnosu na plaćanje kreditnom karticom. I vjerojatno ne bismo ni danas riješili taj problem da nije došla uredba EU. Mi bismo još godinama bili najskuplja zemlja članica EU za plaćanje telekomunikacijskih usluga i transakcija po kreditnim i debitnim karticama da nisu došle uredbe EU. One sada ograničavaju da se po debitnim karticama, najviše naknada može biti 0,2% od vrijednosti transakcije, a po kreditnim karticama 0,3% od vrijednosti transakcije. Samo bi volio da je u obrazloženju o prijedlogu ovoga zakona stajalo kolike su dosada bile naknade po tim transakcijama. Vidjeli bi ste stravičnu, stravičnu razliku od 20 puta. Što se tiče samog prijedloga zakona klub HDZ-a podržava ovaj prijedlog zakona po hitnom postupku donošenje i samo jedna sugestija gospodine ministre možda još uvijek ako može jedna tehnička ispravka da se kad je jednostavan zakon da se dodatno pojednostavi da se ne mora komplicirati. Primjerice u članku 6.stavak 4. "Nakon zaprimanja pritužbe Hrvatska narodna banka pozvat će pružatelja platnih usluga na kojeg se pritužba odnosi da u roku kojeg odredi Narodna banka a ne duljem od 10 dana." Zašto ne pojednostaviti da u roku ne duljem od 10 dana Narodna banka, zašto bi posebno davala rok i Narodna banka i zakonski ograničavao na 10 dana? Nema potrebe, nema potrebe stajati, samo da se izbaci, idite amandmanom da se izbaci u roku kojeg odredi Hrvatska narodna banka. Kad zakon određuje 10 dana najdulji rok, šta će ona određivati od 2 dana rok, od 4 ili od 5 dana a zakonski je već predviđen najduži? Pa da se to pojednostavi i da se nepotrebno ne komplicira i ne daje mogućnost za druge rokove kad ima zakonom već određeno da je rok od 10 dana. U članku 7., ovo je samo opaska jedna koja inače slijedi prilikom donošenja zakona, pojava jedna uobičajena da zakon propisuje podzakonske akte a onda se ti podzakonski akti ne donose. Predlažem da uvijek u zakonskom aktu se propiše rok u kojem se mora donijeti podzakonski akt. Ovdje u članku 7. ako Hrvatska gospodarska komora se obvezuje da će donijeti nešto, da se obveže u kojem roku će to donijeti a ne da imamo zakon a nemamo podzakonskog akta i možda ne donese pa zbog toga ne mogu ići mirovni procesi i rješavanja. A rijedak je zakon u kojem su ispunjeni svi podzakonski akti i doneseni podzakonski akti i volio bi da jedan dan u ovom Saboru dođe pregled koliko podzakonskih akata po kojim zakonima nije donešeno a kad su zakoni donijeti i što sve nadležni za te zakone nisu proveli a bila je obveza zakonska? I mnoge stvari nam u Hrvatskoj stoje upravo zbog podzakonskih akata koji nisu doneseni. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržava donošenje ovog zakona. A samo kratka napomena, nisu samo kreditne agencije krive što Hrvatska plaća 11,5 milijarda kamata. Istina da su se one ponašale često kao reketarsko društvo ali isto tako i vrlo često su se davala jamstva nekim poduzećima koja su se zaduživala uz kamatu od 14% i bez i uz izostanak odgovornosti su se davala jamstva koja su kasnije naplaćivana i u velikom dijelu i te neopravdane visoke kamate danas Hrvatska plaća na zaduženje. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Imamo dvije replike. Prva je ona uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Uvaženi kolega Mariću, kazali ste u jednom momentu zašto mi u Hrvatskoj ono što je dobro, rekli ste da je ovaj zakon dobar, zašto mi tek kada netko, neki činovnik iz Europske komisije, nekakva institucija, tek tada hrvatska politika, oni koji donose znači odluke tada reagiraju? Pa možete li kazati čija je odgovornost točno zbog, ovog što sada nije doneseno? Kao i drugo pitanje, rekli ste da nisu krive kreditne agencije za 11 milijardi kuna kamata, tko je krivac? Da li ti možda sjede u Hrvatskom saboru, da li su ti upravljali našom državom do sada? Eto interesira me jer znam da ćete vi to reći otvoreno, da ste u mnogo prije govorili o problemima o kojima sada imamo dugove koje ćemo morati vraćati mi i naša djeca. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Goran Marić.
Gospodin Bulj, nisam rekao da nisu kreditne agencije odgovorne, jesu, ali nisu jedine uzrokom visokih kamata. Koliko se trgovačkih društava zaduživalo bespotrebno jer su neučinkovito njima upravljali oni nesposobni koji su upravljali društvima u državnom vlasništvu. A koliko se ne samo nepotrebno zaduživalo nego ugovaralo kredite kojima se moglo u tom momentu zaključiti uz 30, 40% nižu kamatnu stopu. Ne znam niti jedno jamstvo koje je izdala Vlada RH da nije naplaćeno. A jamstva se izdavalo institucijama na prijedlog i nikada se nije promijenio prijedlog zaduživanja. Uvijek se prihvaćao onaj prijedlog koji je predložila uprava društva koja se zaduživala. Tako evo u jednom slučaju, igrom slučaja, znam, imam podatak, kod jedne švicarske banke se zadužilo uz ukupne troškove od 14% u trenutku kada se moglo zaduživati po 6%. Takvih poduzeća ima bezbroj. I izostalo je odgovornosti u kontroli takvog zaduživanja i previsokih kamata. Kada smo se zaduživali i kod komercijalnih banaka moglo se ugovoriti niža kamatna stopa. Kada su se otpuštala sredstva iz obvezne rezerve iz HNB-a 17 milijarda kuna koja su trebala biti namijenjena gospodarstvu i da se zaduže uz 2% kamatu država se zadužila uz 6% kamatu na ta sredstva, mogla je znatno manje. Imamo mi, imali smo mi načina kako spriječiti da se, da danas ne plaćamo kamatu 11,5 milijarda nego nekoliko milijarda manje. Hvala lijepa.
Hvala. Hvala, sljedeća replika je uvažene zastupnice Irene Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Evo drago mi je da je kolega Marić pozdravio donošenje ovog zakona koji vidimo i da se samo nadovezuje na uredbu. Kolega Bulj je dobro rekao, govori se uvijek u trećem licu, zaduživalo se, država se zaduživala itd., ne govori se u prvom licu. Kada ovdje slušamo prethodno dva ministra financija i govore o problemima, onda itekako vidimo da tu ima puno prostora za poboljšanja. Ja bih voljela da se nekada i kaže u prvom licu, ne zaduživalo se, ne država se zaduživala. Tko je sjedio u izvršnoj vlasti, taj se zaduživao a moglo se bolje i dalje se može bolje, ima načina da bude bolje i još uvijek nije kasno pa neka onda se konačno krene u to bolje kako treba. Stalno je nešto u 3. licu. Mi uvijek i u telekomunikacijama i u ovom slučaju sa bankama uvijek plaćamo neke usluge skuplje u odnosu na neke druge države koje su isto članice EU. A ne vidim razloga zašto se ne bi barem taj segment izjednačilo. Zato u ovom smislu pozdravljam donošenje ovoga zakona makar se samo nadovezuje na uredbu.
Hvala odgovoriti će uvaženi zastupnik Goran Marić.
Hvala lijepa. Pa upravo na te stvari sam upozoravao. Pa mi smo mogli davno donijeti ovakav zakon, bez uredbe. I ne bismo plaćali naknadu uz 3, 4 ili 5% na transakcije u platnom prometu na bankovne kartice i na devizne kartice. Mogli smo donijeti i Zakon o smanjenju troškova na telekomunikacije, nismo trebali čekati uredbu ali smo se naplaćali. Zamislite, evo i ja prvi kažem da smo bespotrebno povećali cijene električne energije 30% u jednom danu. Ali kada god izanalizirate i tako skupu električnu energiju i sve nam radu u domu od perilice za suđe, za rublje, televizori, rasvjeta, pegla, sve radi i manji nam je račun za električnu energiju nego za telefon koji obavite nekoliko razgovora. Najskuplji telefon plaćamo u EU. Zašto? Zato što je to nekima odgovaralo, mogli smo mi to napraviti. I zato je i dobro da je uredba ovakva došla jer moramo postupati kao i sve druge članice kada nismo u stanju urediti sami sebe onda imamo tko će nas urediti. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. I sada će u ime kluba HNS, Liberalni demokrati govoriti uvažena zastupnica Božica Makar. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre, uvažene kolegice i kolege. Evo pred nama je Prijedlog zakona o provedbi Europske unije iz područja platnog prometa. Radi se naime o Zakonu o među bankovnim naknadama za platne transakcije putem kartica. Smatram da je stvarno bilo vrijeme da se uredi to zakonom ali nismo samo mi u EU imali neuređeni ovakav prostor. Zapravo je daleko više članica EU koje nisu imali zakonski uređeno ovo područje a djelomično su ga imale samo Danska, Poljska, Mađarska i Velika Britanija ali ne u cijelosti. Doduše, tamo možda i nije bio tako veliki problem iako je bila često isključena tržišno natjecanje jer su i tamo banke i kartičarske institucije dogovarale te uvjete ali su naknade bile ispod 1% dok su kod nas te naknade daleko više iznos 1% odnosno pojedinačne naknade su čak do 1,45%, međutim tu se radi o kumuliranju naknada pa su one iznosile za trgovca do 4% a trgovac je bio taj koji je to morao platiti odnosno prebaciti u cijenu i tko je to opet plaćao, potrošač. Tako da je ova uredba donesena 8. lipnja 2015. propisala da sve članice su u obvezi donijeti provedbeni akt i o tome obavijestiti EU do 9.lipnja 2016.godine. Tom je uredbom među bankovna naknada za nacionalne i preko granične platne transakcije ograničena na 0,2% vrijednosti transakcije za debitne kartice i 0,3% za kreditne kartice s time da svaka država članica može propisati i niže naknade od toga. Možda da samo malo približim ovu problematiku. Najčešće se ovdje radi o 4 sudionika u ovom poslu. To je banka izdavateljica kartice, korisnik kartice, trgovac i banka prihvatiteljica i dakle sve se to kumuliraju te naknade jer prvo banka koja je izdavateljica kartice tereti račun korisnika uvećan za naknade. Zatim, banka izdavateljica istodobno u ime i za račun korisnika izvršava plaćanje kupljene robe ili usluge tako da banki prihvatiteljici plaća umanjenu cijenu za među bankovnu naknadu. To zapravo znači da banka prihvatiteljica s kojom trgovac ima ugovor ima plaća među bankovnu naknadu banki izdavateljici i zatim banci prihvatiteljici a zatim još mora i za pos uređaj taj trgovac platiti, tako da stvarno su te naknade bile neopravdano visoke. U redu je da se ova uredba donijela, u redu je da se primjenjuje na sve članice. Ja se iskreno nadam da će i sad među kartičarskim kućama biti i više tržišnog natjecanja što će nam svima u konačnici donijeti da plaćamo manju cijenu proizvoda koju trgovci moraju prebaciti na nekoga a to je na potrošače. Ovo je važno područje i zbog toga jer se veliki dio prometa obavlja upravo putem kartica. U Europi je to negdje oko 40%, kod nas je nešto niže, međutim kod nas je dinamika rasta daleko viša tako da ćemo i mi uskoro biti u tom postotku od 40% doduše ima i tu drugih plaćanja koja ćemo vjerojatno umjesto kartica koristiti ali sad je situacija takva i dobro je da je donesena ova uredba kojom između ostalog ono što je i ministar govorio utvrđeno i na koji način će se vršiti nadzor i nadležnog tijela za pregovore, pritužbe, postupak mirenja i prekršajne odredbe. Iščitavši kompletno ovaj zakon smatramo da je on dobar i zato će Klub HNS-a Liberalnih demokrata podržati ovaj zakon. Hvala.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Prije nego što prijeđemo na sljedeću točku ne mogu se oteti jednom dojmu i podijeliti ga s vama. Zanimljivo je da smo mi sad imali dvije točke koje su teške nekoliko milijardi, koje plaćaju naši građani, su plaćali, plaćaju i će plaćati. Nato smo potrošili otprilike sat vremena. Na jednu drugu točku smo prošli tjedan potrošili dva dana za 600 tisuća kuna, samo toliko. Čini mi se da moramo malo voditi računa o nekim prioritetima i u ovom domu. No. Evo ga. Sad bismo prešli na sljedeću točku koja je po redu. Sljedeći je Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe Europske unije iz područja platnog prometa, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 33. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Nakon što je rasprava zaključena Vlada je podnijela amandman. Sukladno članku 199. Poslovnika o ovako podnesenom amandmanu mora se složiti većina nazočnih zastupnika. Tko je suglasan da provedemo raspravu o amandmanu Vlade? Molim vas glasujte. Molim rezultat? Utvrđujem da smo većinom glasova odlučili provesti raspravu o amandmanu Vlade Republike Hrvatske. Molim predstavnika predlagatelja da dodatno obrazloži amandmane. Uvaženi ministar financija Zdravko Marić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Dakle, na trećoj sjednici Hrvatskog sabora održanoj 5. svibnja 2016. raspravljalo se o Prijedlogu zakona o provedbi Uredbi Europske unije iz područja platnog prometa s konačnim prijedlogom zakona, a koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske 13. travnja 2016. Kako je u raspravi bilo i govora Vlada je na sjednici održanoj 12. svibnja 2016. predložila da se amandmanom nomotehnički uredi članak 6. stavak 4. Prijedloga zakona o provedbi Uredbi Europske unije iz područja platnog prometa s konačnim prijedlogom zakona te slijedom navedenog je podnijela sljedeći amandman. Na članak 6. stavak 4. dakle u tom članku 6. stavku 4. riječi citiram: „koje odredi Hrvatska narodna banka a“ brišu se. Predloženim amandmanom pojednostavnjuje se izričaj s obzirom da rok za dostavu očitovanja i dokaza od strane pružatelja platnih usluga na pritužbu ne može biti dulji od 10 dana nije potrebno dodatno isticati da na poziv Hrvatske narodne banke koja određuje rok pružatelj platnih usluga dostavlja očitovanje i dokaze. Hvala lijepa.
Hvala. Otvaram raspravu o amandmanu Vlade. Očito nema. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman Vlade. Molim vas glasujte tko je za amandman Vlade? Molim rezultat. 75 glasova za, ni jedan protiv, ni jedan suzdržan. Prema tome, utvrđujem da nema kvoruma. U ovom času nema kvoruma. Pardon postoji, očito, samo malo, ja vas molim prvo za red. Drugo, molim da se provjeri očito je postojao problem u dugmetu. Izvolite, kolega.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora mislim da bi trebalo zaključati ona vrata kad gospoda izađu van, ja vas lijepo molim da ponovno utvrdite kvorum.
Ne, moramo provjeriti kvorum jer očito je bio problem u dugmetu koje nije funkcioniralo što nažalost su neki pokušali politički zlorabiti ali idemo svejedno provjeriti kvorum. Molim vas provjerimo kvorum. Molim rezultat? 74 i plus 2 su 76. Koliko ja znam brojati kvoruma ima. Prema tome, ponovit ćemo ovo glasovanje. Dakle, ja vas molim da ponovno glasujemo o ovome amandmanu. Prema tome, molim vas tko je za amandman Vlade? … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Molim vas da glasujemo o amandmanu Vlade. Tko je za? Molim vas rezultat. 72 za, a 75 je ukupno. Prema tome imamo … [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite. Dobro, čini se da postoji problem sa nekom dugmadi. Dajte molim vas idemo ponovno provjeriti ako se ljudi javljaju i kažu da pritišću dugmad a ne pojavljuje se to je očito nekakvi tehnički problem. Idemo ponoviti. Dakle, molim vas ponovimo. Sad imamo 73 je za i 3 suzdržana. Prema tome amandman je prošao. Utvrđujem dakle da smo većinom glasova prihvatili amandman Vlade i on postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandman odbora te on postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU iz područja platnog prometa. Molim vas glasujte. Tko je za? Da li svima radi dugmad? Ja vas lijepo to molim. Ili puce ili kako god hoćete, gumb. Molim vas rezultat. Sad nemamo kvoruma, odnosno imamo 75 prisutnih, 1 je suzdržan, 74 za. Prema tome, nismo u ovom času u mogućnosti dakle izglasovati ovaj prijedlog zakona. Idemo na sljedeći zakon. Prije toga vas molim da provjerimo kvorum još jedanput. Molim vas idemo provjeriti kvorum. Koliko nas ima? Molim vas rezultat. Jesu li svi pritisnuli gumb? Dakle, nemamo nažalost kvorum. Prema tome ne možemo nastaviti glasovati dalje. I sada ćemo nastaviti sa poslom gdje smo stali glede glasovanja, ali ćemo prvo utvrditi kvorum. Pa vas molim da se uključite svi da vidimo imamo li kvorum. Imamo 84 dakle u dvorani, prema tome, ja slabo doduše vidim, vidim ih više ali semafor pokazuje 84, znači imamo kvorum i možemo nastaviti sa glasovanjem. Kao što se vjerojatno sjećate mi smo stali sa glasovanjem nakon što smo amandman vezan uz zakon jedan prihvatili a sada moramo prihvatiti taj zakon odnosno odlučiti o tom zakonu. Pa nam je sada na redu dakle Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe Europske unije iz područja platnog prometa. To je hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 33. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Nakon što je rasprava zaključena Vlada je podnijela amandman. Podsjećam da smo amandman Vlade prihvatili prigodom glasovanja 13. svibnja i on je postao sastavni dio Konačnog prijedloga Zakona. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je taj amandman Odbora i on je postao sastavni dio Konačnog zakona. I zato dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o provedbi Europske unije iz područja platnog prometa. Molim glasujte. Tko je za? Molim rezultat. O kvorum nam se dramatično povećao. Imamo iznenada, 118 za, niti jedan suzdržan, niti jedan protiv. Prema tome utvrđujem da je jednoglasno donesen Zakon o provedbi Uredbe Europske unije iz područja platnog prometa.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici. Člankom 225. Zakona o službi u oružanim snagama RH propisano je da djelatni vojnik, mornar primljen u djelatnu vojnu službu na neodređeno vrijeme i djelatnik časnik sa srednjom stručnom spremom ostaju u djelatnoj vojnoj službi dok ne navrše 20 godina staža osiguranja te da će se iz oružanih snaga RH izdvojiti prema godišnjem planu izdvajanja osoblja najkasnije do 31.prosinca 2016.godine. U skladu s tim do 31.12.2016. trebalo bi po sili zakona izdvojiti sve časnike sa srednjom stručnom spremom i djelatne vojnike mornare primljene u djelatnu vojnu službu na neodređeno vrijeme a koji imaju navršenih 20 godina staža osiguranja. Analizom je utvrđeno da do propisanog roka sve ove osobe neće ispuniti ostale propisane uvjete za umirovljenje što bi dovelo do toga da bi dio njih morao biti izdvojen bez prava na mirovinu. Primjenom članka 225. zakona do 31. prosinca 2016. godine trebalo bi izdvojiti 1150 vojnika primljenih u djelatnu vojnu službu na neodređeno vrijeme. Izdvajanjem ovako velikog broja djelatnih vojnika do kraja 2016. godine Oružane snage Republike Hrvatske bi u toj kategoriji ostale bez znatnog broja osoba deficitarnih vojno-stručnih specijalnosti. Dio ovih vojno-stručnih specijalnosti neće se u kratkom roku moći kvalitetno popuniti novim vojnicima zbog određenih ograničenja u obuci i civilnim kvalifikacijama vojnika što bi moglo dovesti do privremenog narušavanja određenih sposobnosti Oružanih snaga. Pored navedenog, još 385 vojnika uvjete za umirovljenje ispunit će u razdoblju nakon 31. prosinca 2016. godine. Svemu navedenom treba dodati i izdvajanje djelatnih vojnika mornara po svim drugim zakonskim osnovama. Stoga se radi rješavanja navedene problematike predlaže izmjena Zakona o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske, odnosno članka 225. i to na način da djelatni vojnik ili mornar … [[Govorni se ne razumije.]] vojnu službu na neodređeno vrijeme izdvojit će se iz Oružanih snaga po stjecanju uvjeta za umirovljenje najkasnije do 31. prosinca 2019. godine, a djelatni časnik koji ima SSS izdvojit će se iz Oružanih snaga po stjecanju uvjeta za umirovljenje najkasnije do 31.12.2016. godine. Iznimno od stavka 1. i 2. ovog članka osobe koje ne steknu uvjete za umirovljenje do rokova propisanih ovim stavkama izdvojit će se iz Oružanih snaga u kalendarskoj godini u kojoj steknu uvjete za umirovljenje. Ono što također ovdje treba napomenuti da provedba ovih izmjena, odnosno ovog zakona neće prouzročiti dodatne financijske troškove za Ministarstvo obrane, odnosno za državni proračun. Hvala lijepa.
Hvala lijepa uvaženom zamjeniku ministra obrane. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Očito. Otvaram raspravu. I prvi će u ime kluba HDZ-a govoriti uvaženi zastupnik Damir Krstičević. Izvolite.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora, zamjeniče ministra obrane, uvaženi zastupnice i zastupnici. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o službi u Oružanim snagama RH s konačnim prijedlogom zakona za koji Vlada RH predlaže da se u skladu sa člankom 204. Poslovnika Hrvatskog sabora donese po hitnom postupku. Predlagatelj u svom obrazloženju navodi kako bi po sadašnjem zakonu službe u Oružanim snagama RH do 31. prosinca 2016. godine iz Oružanih snaga trebalo izdvojiti sve časnike sa srednjom stručnom spremom i djelatne vojnike, odnosno mornare primljene u djelatnu vojnu službu na neodređeno vrijeme, a koji imaju navršenih 20 godina staža osiguranja. Potencijalnom primjenom odredbi važećeg zakona u Oružanim snagama trebalo bi do kraja ove godine izaći više od 22% ukupnog broja vojnika u Oružanim snagama RH. To smo čuli i od našeg zamjenika ministra obrane. Moram priznati da ne poznajem sustav koji bi mogao izdržati toliki odljev u tako kratkom vremenskom periodu. Podržavam uređenje sustava u svakom pogledu, ali smatram neprimjerenim provoditi neizdržive rezove koji mogu samo urušiti sustav. Kada pri tome znamo da govorimo o obrambenom sustavu, kada govorimo o čitavom spektru vojnih specijalnosti neophodnih za nesmetano funkcioniranje obrambenog sustava sasvim su razumljivi razlozi za donošenje predmetnih izmjena zakona. Ne zaboravimo kolegice i kolege zastupnici da ne možemo preko noći stvoriti pirotehničare, tenkiste, mornare, sve one specijalnosti koje inače razvijamo samo u našim Oružanim snagama uz uvažavanje značajne vremenske dimenzije. Ne zaboravimo isto tako da pri razmatranju obrazloženja predlagatelja uvažimo i činjenicu da ovdje govorimo većinom o ljudima koji su primljeni u službi tijekom Domovinskog rata. Dio tih ljudi u slučaju izdvajanja neće ispuniti uvjete za umirovljenje što bi moglo rezultirati time da budu izdvojeni iz sustava bez prava na mirovinu. Govorim o ljudima koje smo u jednom trenutku trebali, a sada ih polako zaboravljamo. No, primarno je potrebno razmišljati o glavnom cilju predloženih izmjena zakona a to je prilagodba dinamike izdvajanja spomenutih kategorija djelatnog vojnog osoblja stvarnim potrebama Oružanih snaga RH, odnosno usklađenja s financijskim obućnim i drugim mogućnostima zanavljanja potrebnog osoblja posebno onog deficitiranog vojno stručnih specijalnosti. Ja bih također tu u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice želio i uputiti i zamjeniku ministra obrane i našem Ministarstvu obrane da razmišljamo o projektu druge karijere. To je projekt koji je razvijen u svim demokratskim državama u svijetu. Da ljudi koji su bili u sustavu obrane, policije, sigurnosno-obavještajnog sustava relativno odlaze u mirovinu 50-ak godina idemo im otvoriti mogućnost druge karijere. Zašto ne koristiti te ljude? Pa to su ljudi koji imaju jako puno znanja, koji imaju jako puno sposobnosti. U te ljude se ulagalo i sva razvijena demokratska društva na zapadu potiču, pomažu da ti ljudi nakon idu u drugu karijeru. Da li je ta druga karijera u državnoj administraciji, da li je u ministarstvima, da li je u javnim poduzećima, da li je u privatnim firmama, jasno, po sposobnosti ali ta znanja nam trebaju. Jer to su upravo znanja upravljanja, to su znanja menadžmenta, to su znanja vođenja ljudi, to su znanja razvijanja ljudi. Tako da ja vjerujem da ova naša država da nije tako bogata, intelektualno bogata, da mi konačno ne krenemo sa projektom druge karijere. I da ti ljudi koji izađu iz sustava da se nađu u toj drugoj karijeri. Da ti ljudi znaju da imaju tu priliku i da sustav kvalitetno o tome vodi računa. Jer kad se samo sjetim koliko je mojih prijatelja, suboraca itekako moglo biti korisno daljnjem razvoju hrvatskog društva, daljnjem razvoju Hrvatske države a oni su danas kući. Vjerujem da nakon svega da ima načina te ljude uključiti i da te ljude koristimo jer ti ljudi i danas trebaju našoj Hrvatskoj. Mi zastupnici u Klubu zastupnika HDZ-a držimo da predložene izmjene Zakona o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske da su opravdane pa i nužne te pridonose stabilnosti našeg obrambenog sustava. I u tom cilju predlažemo i amandman na ovaj postojeći prijedlog kojim bi se ne samo vojnicima nego i časnicima sa srednjom stručnom spremom da se i oni mogu zadržati znači ne do 2016. godine do 31. prosinca nego da i oni mogu, znači naši časnici koje smo trebali da i oni mogu u ove tri godine, znači do 31.12.2019. godine. I predloženi amandman u članku 225. stavak 2. Konačnog prijedloga zakona o izmjenama Zakona o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske po prijedlogu glasi: „Djelatni časnik koji ima srednju stručnu spremu izdvojit će se iz Oružanih snaga po stjecanju uvjeta za umirovljenje prema Godišnjem planu izdvajanja osoblja a najkasnije do 31. prosinca 2019. godine.“ U tom smislu Klub zastupnika HDZ-a podržava predmetni prijedlog zakona. Hvala vam na pažnji.
Hvala lijepa. Imamo 3 replike, prva je ona uvaženog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Uvaženi kolega generale Krstičeviću slažem se apsolutno, temelj slobodne Hrvatske je Hrvatska vojska, časnici, dočasnici, vojnici koji su u Domovinskom ratu pokazali vještine kako vojničke tako i druge, upravljačke, koje su bile bitne da bi se pobijedila velikosrpska okupatorska vojska koja je bila mnogo opremljenija. Ti ljudi koji su iz Domovinskog rata ponikli s tim vještinama trebali su prenositi, i neki su i prenosili, svoja znanja. Nažalost, u posljednjih 15-ak godina mnogi su odbačeni bez potrebe pa smatram i vi da ste još mogli služiti kao profesionalni vojnik Hrvatskoj vojsci. Smatram da te vojnike rezovi, ogromni rezovi prema časnicima i dočasnicima kao što ste kazali nisu dobri za naše Oružane snage i sigurno ti ljudi mogu služiti još Hrvatskoj državi, kako u Hrvatskoj vojsci tako i u drugim upravljačkim strukturama ovoga društva i raznim tijelima koja u Hrvatskoj trebaju. To je veliki potencijal koji imaju, hrabrost, odlučnost, upravljačka znanja, imaju snagu vođenja i smatram da te ljude treba ostaviti da i dalje prenose svoja znanja krvavo stečena za hrvatsku slobodu našim budućim znači profesionalnim vojnicima kako dobrovoljnim tako i profesionalnim. I zato vam dajem apsolutnu podršku, hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Damir Krstičević.
Uvaženi kolega i prijatelju, suborac gospodin Bulj apsolutno se slažem da ti ljudi bez kojih mi danas svih skupa ne bi bili u slobodi, da ti ljudi zaslužuju i trebaju nam još. Ja kad gledam na svom osobnom primjeru, pogledajte, zapovijedao sam u ratu, iza toga sam radio 15 godina u privatnoj firmi. Sve je vrlo slično. Imam bojište, sada imam tržište. Morao sam tamo znati ljude odabrati, moram i ovdje u firmi znati ljude odabrati. Morao sam znati procijeniti situaciju, u firmi moram znati procijeniti situaciju. Morao sam znati razvijati ljude, moram znati razvijati ljude. Morao sam stvoriti dobro sredinu za rad, u privatnoj firmi moram stvoriti dobru sredinu za rad. Moram imati dobar proizvod, tamo moram imati dobar. Znači, sve je slično. Znači menadžment potpuno, osobni primjer, tamo osobni primjer, ništa od ljudi ne, prema tome ogromno bogatstvo, ogromno bogatstvo imamo u našim Oružanim snagama i imali smo ga, osim ovoga što oni rade puno, mislim da imamo zadaću svi skupa i u Saboru i naša Vlada te ljude koristiti, staviti te ljude transparentno na osnovu sposobnosti u drugu karijeru. I vjerujem da naša Hrvatska će biti bolja, kvalitetnija i vjerujte mi da će puno se bolje neki projekti i odrađivati i da ćemo imati bolji menadžment i bolje upravljanje na svim razinama u našoj Hrvatskoj. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Ivana Lovrinovića. Izvolite.
Poštovani zastupniče i generale Krstičeviću nisam stručnjak za vojna pitanja ali ne mogu ovo prešutjeti, odšutjeti. Vi ste jednim pažljivim govorom jer ste ispred kluba govorili oslikali, ustvari ocrtali što znači donošenje potencijalno izmjena ovog zakona. Znači ako sam vas dobro čuo oko 20% ljudi koji imaju srednju školu oni bi se povukli iz sastava Oružanih snaga. To je enorman rizik, enorman rizik. I druga stvar, molim vas odgovorite mi na pitanje, vi ste sudjelovali u Domovinskom ratu svaka vam čast, je li tu u ovim geopolitičkim odnosima sada u svijetu vrlo rizično, drugo smatrate li da samo fakultetski obrazovani zapovjednici mogu znači biti tamo, jel se možda planira neka kibernetska vojska koja će ratovati dronovima? Jer mi znamo da bez čovjeka je to sve obično željezo. I molim vas recite zašto se kontinuirano slabi obrambena moć Oružanih snaga RH od zrakoplovstva, a sve pod firmom nedostatka novaca? Pa mi vidimo da ova dužnička doktrina, znači dužni ste, nemate novaca, krešite svugdje, prodajte imovinu i smanjujte i potencijal Oružanih snaga. Ovu su prevažna pitanja, ja osobno smatram da se treba uvesti obvezni rok od 3 mjeseca jer nama mladići ne znaju s pištoljem obično služiti. Što vi o tome mislite kao čovjek koji je sa ostalima donio ovu slobodu?
Evo kolega Damir Krstičević će odgovoriti. Izvolite.
Ispričavam se predsjedniče Sabora. Gospodine predsjedniče Sabora, uvaženi kolega Lovrinović po ovom prvom pitanju ovih 22% to se odnosi samo na vojnike, znači na vojnike, ako bi to, zato moramo produžiti da još imamo 3 godine da ti ljudi ostanu u sustavu jer nam trebaju. Tu su još i časnici, časnika ima otprilike nekih stotinjak časnika sa srednjom stručnom spremom koje bi trebalo isto otpustiti, nema smisla i oni nam trebaju, a posebno ovo što ste rekli u našem Domovinskom ratu jasno da akademska sprema, ja nikad ne želim, akademska sprema ona je bitna, znanja nikad ga dosta i uvijek nam treba. Međutim, mi smo imali izvrsnih časnika, izvrsnih časnika koji su imali čak vjerujte mi srednju školu. Prema tome, u ovom Domovinskom ratu svako ima priliku i evo ja imam stvarno sjajnih iskustava sa časnicima koji su vrhunski bili zapovjednici sa srednjom stručnom spremom. Jasno da sada znači u odnosu na novo vrijeme, nove ugroze, nove rizike koji su tu, koji su oko nas da mi moramo stremiti, tražiti znači još više znanja kod tih naših časnika u našim Oružanim snagama. Ovo što ste rekli po pitanju znači sposobnosti, mislim da je naša vojska pobjednička vojska i da je ona vrhunska vojska, ali međutim vidimo i svi mi svaki dan je novi dan, svaki dan su nove okolnosti i mi moramo nalazit načina kako neke sposobnosti stvarno zadržavati. Pa znate ono, ja se sjećam ono na selu ne isplati se ovo, ne isplati se ovo, pa ne isplati se ovo, pa nećemo ovo, pa nećemo kruh, pa nećemo stoku, pa gdje smo danas? Zato ja kažem i oko naše vojske, mislim ne želim to komparirati. Znači nama te sposobnosti i ratnog zrakoplovstva, nama trebaju u odnosu na ugroze, nama druge sposobnosti trebaju i moramo nalaziti načina kako to donositi odluke i kako iznalaziti financijska sredstva za to.
Hvala lijepa. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Željka Glasnovića. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, generale ovaj u svakom sustavu kadrovski odjel, personalni odjel je najvažniji. Ako to ne funkcionira svi drugi odjeli padaju u vodu. Radi se o vakuumu. To vidimo danas u Hrvatskoj državi gdje imamo dvije krize, jedna je kriza menadžmenta, druga je kriza morala. Spomenuo je general Krstičević šta treba nama hitno u tom nacrtu iako nije to u zakonu još predloženo treba jedan zakon tranzicije ljudi koji odlaze iz Oružanih snaga i idu u civilni život. To je Kanada npr. potrošila za svoje veterane koji se vraćaju iz Afganistana i drugih misija milijune dolara. Gdje smo tu mi? Ja se pitam izobrazba, govorim o izobrazbi, ima tri načina napredovanja u vojsci, šta je sa … kadrom sa plaćama? Najvažniji faktor u vojsci su moral i iskustvo a ne tehnika. Mi ne možemo nikad dostići onu razinu trošnje što druge zemlje imaju. Npr. Izraelci troše više na sustav … cijeloj vojci, ali ako ne sadržimo te glave, ako nisu pristojno plaćeni ljudi će odlaziti. Pitam se ja šta je sa svim onim ljudima koji su završili West Point? Di su ti ljudi završili? Trebamo takve ljude jer oni imaju jednu stvar što fali u Hrvatskoj a to je prvenstveno integritet i oni nisu okaljeni duhom komunizma i iz tog bivšeg sustava. Ljudi su patrioti spremni raditi a gdje su nakon ove, kad izađu iz Oružanih snaga? Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Damir Krstičević.
Uvaženi general Glasnović, ovo što ste rekli, znači što se tiče ljudi mislim to je ta priča kod nas treba nam sustav, trebaju nam ljudi, ljudi su jedina razlika koju Hrvatska ima. I moramo se truditi da uvijek imamo jedan dobar, pošten odnos prema našim ljudima u sustavu. Ja samo na svom primjeru, ja sam u 3 sata i sa drugim, u 3 sata sam morao napustiti svoj ured kao da me nikada nije bilo, u 3 sata. O.K, dogodilo se, to je nešto neviđeno, znači morao sam pokupiti svoje. To ne smijemo raditi, to ne smijemo raditi. Ja kažem i ovi ljudi sada koji odlaze iz sustava, pa moramo naći načina kako ih pripremati za tu drugu karijeru, kako ih pripremati za tu tranziciju o kojoj govorite, to razvijene i prave države rade, Amerika, Njemačka, Izrael, Kanada. Pripremaju godinu dana prije nego što će ljudi izaći, otići, da ih se pripremi, da im se da alternativa, da imaju izbor, da imaju i pripremu, da imaju i sve one programe koji su potrebni tako da on sutra se i dalje osjeća korisno. Znate šta se kod nas dogodi? Od danas kada izađe, kao da ga više nikada nema. Pa više taj, nitko ga se ne sjeća tog čovjeka. On ne može više doći u tu instituciju, on ne može popiti kavu, on ne može se pozdraviti, on, izbrišemo ga, kao da ga gumicom nema više. To ne smijemo raditi. Mi moramo te stvari promijeniti, odnos prema ljudima moramo promijeniti. Ljudi nam trebaju, imamo krizu po svim razinama, imamo krizu upravljanja i nama trebaju ljudi da ih dalje koristimo i da nam dalje pomažu, razvoju hrvatskog društva. Ponavljam, nismo dovoljno bogata država da se rješavamo tih ljudi na jedan takav način. Tako u tom dijelu evo i zamjenika ministra, potpora da krenemo sa jednom sustavnom pripremom, kvalitetnom pripremom i razvojem tog projekta druge karijere. To je normalna stvar da naši ljudi budu korisni državi. Hvala vam.
Hvala lijepa. I sada prelazimo na pojedinačnu raspravu. Imamo samo jednu, uvaženog zastupnika Josipa Đakića, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine zamjeniče ministra. Pa evo ovaj zakon po hitnom postupku koji je stigao u Hrvatski sabor predložen je da bi uravnotežio izdvajanje iz Oružanih snaga hrvatskih vojnika i hrvatskih mornara koji bi u ovoj 2016. godini do 31.12. trebali napustiti Oružane snage, biti izdvojeni i otpušteni bez prava na mirovinu. Ovaj zakon je hvale vrijedan zato što će spasiti dobar dio kadrova, pripremiti novo razdoblje za prijem novih vojnika, mornara. Ali jednako tako kao što je naglašeno da je Klub zastupnika HDZ-a predložio da tako se postupi jednako i sa časničkim kadrom koji imaju srednju stručnu spremu u Hrvatskoj vojsci kako stvarno ne bi došlo do odljeva koji ne bi bio moguće nadoknaditi kako stvarno Oružane snage ne bi bile okrnjene u sastavu i časnika ali jednako tako i profesionalnih vojnika koji su izuzetna vrijednost RH i … [[Govornik se ne razumije.]] nikada nisu u puno navrata trebali biti ni izdvojeni po razno raznim kriterijima koji nisu puno puta odgovarali ni zakonskim osnovama. Bilo je tu svega bez obzira na depolitizaciju vojske, puno puta se i Ministarstvo obrane stavljalo u poziciju kao i predsjednik Države da sve one nepodobne i nepoćudne po njihovoj ocjeni a ne po zakonskim kriterijima se stavi van sustava. Da bi se spriječilo sada ono što zakon donosi sa 31. prosincem 2016. godine bilo je nužno krenuti u ove hitne izmjene i dopune zakona koje financijski neće koštati RH ništa i nije potrebno u poziciji Ministarstva financija ni Ministarstva obrane pripremiti nikakva dodatna sredstva. Rezovi koji bi se dogodili izdvajanjem ovog velikog broja vojnika, mornara a i časnika sigurno bi onemogućili onih međunarodnih zadaća koje je RH i preuzela. Siguran sam da bi dobar dio časničkog kadra koji danas služi u misijama diljem svijeta gdje su redom pohvaljeni, gdje bez ikakvih incidenata služe i prezentiraju našu Domovinu u najboljem svjetlu teško bi se izdržao ovakav odliv do kraja godine da nije ovih izmjena i dopuna Zakona. Mi smo kao država u puno navrata postupili kao da je '95. završila misija Hrvatske vojske i da nam ona u konačnici više ne treba. Smanjenjem, znatnim smanjenjem broja kao i smanjenjem proračunskih sredstava kroz cijelo vrijeme donosimo jednu poruku koja nije dobra, narušavamo stanje sustava, ne unapređujemo ga. I ono što smo pokušali u remontu zrakoplova, teško da možemo reći da je nešto učinjeno nego više bi mogli smatrati da je bačen novac u vjetar s obzirom da danas u raspolaganju nemamo braniti pravo čime naše nebo. Ovaj zakon siguran sam da neće nikome škoditi ali će pomoći dobrom dijelu onih stručnih, časnih i kvalitetnih koji su cijelo vrijeme Domovini služili na izuzetno odan i povjerljiv način. Vjerujem da i daljnjim nastojanjem Ministarstva obrane RH u svim temeljnim dijelovima zakona koji će pomoći da stručni i kvalitetni budu školovani i dalje da ostanu što duže u Hrvatskoj vojsci jer oni temeljito znaju problematiku, temeljito znaju svoje zadaće, oni su odgovorni i oni mogu izvršavati najbolje ono što je ministarstvo stavilo pred njih, ono što je hrvatska stavila pred njih, ono što je hrvatski narod i očekuje od Hrvatske vojske, njihovih vojnika, dočasnika i časnika. Hvale vrijedno je reći da stvarno će pomoći dobrom djelu onih i da vaše analize koje ste učinili su izraz stalnih i prigovora i časnika i vojnika koji su strepili nad svojom sudbinom poslije ovoga zakonskog roka koji je bio predviđen. Vjerujem da će do 2019.godine kada je predviđeno da se produži ovaj rok i za vojnike i mornare kao i za časnike se postići dovoljno vremena kako bi se stvorio novi kadar koji bi se usavršio i bio spreman za izvršenje bilo kojih zadaća. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku, uvaženog zastupnika Damira Krstičevića. Izvolite.
Uvaženi kolega Đakić, ja bih želio čut koji je vaš stav o ovome što sam ja prije toga govorio, znači o ovoj drugoj karijeri. Evo i na vašem primjeru, ja vas znam iz Domovinskog rata, bili ste odličan zapovjednik u 81. Virovitičkoj bojni pa ste danas saborski zastupnik, znači druga karijera. Evo, ja sam u drugoj karijeri, kolega Miro Bulj u drugoj karijeri, ne znam imam primjera Damir Vanđelić dečko koji je bio vrhunski u ratu danas je odličan menadžer u Adrisu, pa imam Draženko Kopljar, vrhunski u ratu, danas je član uprave Privredne banke, znači, imati al to je premalo. Gledam svoje zapovjednike kojih srećem svaki dan, vidim sa strane, ne sudjeluju, bili su vrhunski zapovjednici, menadžeri i to sve, znači koji je vaš stav o toj drugoj karijeri? Kako tu drugu karijeru? Kako te ljude da ih više bude jer nam trebaju, trebaju nam danas u Hrvatskoj kako ih transparentno u odnosu prema sposobnosti, kako ovo društvo da otvori još više prilike tim ljudima. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvaženi zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolega Krstičević poznamo se jako dobro iz Domovinskog rata i smatram da prijedlog za drugom karijerom i mogućnošću hrvatskih vojnika, dočasnika i časnika bi sigurno služila RH, da bi pomogla, moj prijedlog je sasvim konkretan. Ja sam i prije predlagao a i sada ću pred hrvatskom javnošću evo i vama reći, u državnoj službi RH po meni sigurno bi imali prioritet kod zapošljavanja oni koji su odslužili vojni rok u hrvatskoj vojsci. To bi bila jedna od kriterija prioriteta, kao što hrvatski branitelji ili djeca hrvatskih poginulih branitelja imaju prioritet koji se danas nažalost ne poštuje. Ovo bi bio jedan dodatni kriterij koji bi se mogao uvažavati da samo oni koji su služili hrvatski redovnu službu u hrvatskoj vojsci mogu biti zaposleni u državnim službama. Tada bi imali jednu pričuvu tako snažnu i strašnu koja bi bila uvijek na raspolaganju hrvatskoj državi, koja ne bi morala biti plaćena jer su oni zaposlenici i ovako i onako državne uprave a u svakom momentu bi bili mogući s mobilizacijskom dozvolom stavljanja u funkciju postrojbi. Drugi ovaj način zbrinjavanja hrvatskih vojnika poznat je u Americi, poznat je u Izraelu, to su sve najbolji menadžeri, to su sve najbolji ljudi koji upravljaju najboljim resursima u tim zapadnim demokracijama stoga pozdravljam vašu inicijaciju koju ste danas kroz ovaj raspravu rekli i vjerujem da ćemo u daljnjem slijedu nastojati da tako i učinimo.
Hvala vam lijepa. S time bismo završili raspravu o ovoj točci. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sljedeći je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama zakona o službi u oružanim snagama RH, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 40. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika HDZ-a. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o amandmanu kluba, zamjenik ministra obrane uvaženi Tomislav Ivić. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Vlada prihvaća amandman.
Hvala. Amandman postaje sastavni dio Prijedloga zakona. Dajem prema tome na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama zakona o službi u oružanim snagama RH. Molim glasujte, tko je za prijedlog zakona? Molim rezultat. 128 za, nijedan protiv ni suzdržan. Utvrđujem da je jednoglasno donesen Zakona o izmjenama zakona o službi u oružanim snagama RH zajedno sa prihvaćenim amandmanom. I prešli bismo na sljedeću točku a to je - Konačni prijedlog Zakona o nabavi i registraciji oružja građana, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 41 Predlagatelj je Vlada RH temeljem članka 85. Ustava RH i članaka 172, 204, 206 Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal ste primili u pretince. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku sukladno članku 206. Poslovnika. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave prema članku 197. Poslovnika. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Njihova izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Očitao da. Uvaženi zamjenik ministra unutarnjih poslova Davor Blažević. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Sabora. Uvažene zastupnice i zastupnici. Tijekom primjene važećeg Zakona o oružju uočen je značajan napredak u pogledu sigurnosti građana ali su isto tako uočeni i određeni nedostaci koji se prvenstveno odnose na upravne postupke koji se provode povodom zahtjeva za nabavu i registraciju oružja koje je potrebno u određenim slučajevima pojednostavniti. Važeći Zakon o oružju i važeći Zakon o eksplozivnim tvarima se isprepliću u dijelovima koji reguliraju poslovanje gospodarskih subjekata te je odlučeno da se materija koju regulira važeći Zakon o oružju uz potrebne izmjene i dopune regulira donošenjem dva nova zakona i to Zakona o nabavi i registraciji oružja građana i Zakona o eksplozivnim tvarima te proizvodnji i prometu oružja. Zakon o nabavi i registraciji oružja građana će regulirati dio materije iz važećeg Zakona o oružju koji se odnosi na postupak nabave i registracije oružja koje građanin nabavljaju za civilne potrebe te način postupanja s tim oružjem. Postupak u slučaju smrti vlasnika smrti oružja, okolnosti pod kojima se od građana oduzima oružje i streljivo te nošenje oružja preko državne granice. Dio materije iz važećeg Zakona o oružju koji se odnosi na obavljanje djelatnosti vezanih uz oružje regulirat će se Zakonom o eksplozivnim tvarima i proizvodnji i prometu oružja kojim će se regulirati uvjeti za proizvodnju i promet oružja, posredovanje u prometu oružjem, popravljanje i prepravljanje oružja, prijevoz oružja, ispitivanje i obilježavanje žigom vatrenog oružja te uvjeti za osnivanje i vođenje civilnih strelišta. Novine u Zakonu o nabavi i registraciji oružja građana prvenstveno se odnose na upravne postupke koji se provode povodom zahtjeva za nabavu i registraciju oružja koje je potrebno u određenim slučajevima pojednostavniti. Tako se za osobe koje već imaju važeći oružni list za neku vrstu oružja prilikom nabave drugog oružja neće provoditi postupak za utvrđivanje općih i posebnih uvjeta potrebnih za posjedovanje oružja izuzev utvrđivanja postoji li opravdani razlog za nabavu dodatnih količina i vrsta oružja. Isto tako, postupak utvrđivanja općih i posebnih uvjeta izuzev uvjeta zdravstvene sposobnosti neće se provoditi niti kod produženja važenja oružnog lista za oružje koje osoba već ima registrirano. U slučajevima kad će oružje za privatne potrebe nabavljati policijski službenik, pripadnik Oružanih snaga RH, pripadnik Pravosudne policije, pripadnik drugog državnog tijela koji je ovlašten držati i nositi službeno oružje, te zaštitar neće se provoditi postupak utvrđivanja općih i posebnih uvjeta potrebnih za nabavu oružja. Obzirom da su te osobe prema posebnim propisima ovlaštene držati i nositi službeno oružje, te su uvjeti za držanje i nošenje oružja za njih utvrđeni u postupcima propisanim posebnim propisima. Oružje koje će privremeno biti oduzeto u upravnom postupku, jer je protiv vlasnika oružja pokrenut kazneni ili prekršajni postupak vlasnik oružja će morati prodati, pokloniti ili onesposobiti tek po pravomoćnosti odluke donesene u kaznenom ili prekršajnom postupku kojom je osuđen za kazneno djelo ili prekršaj. Na taj način će se izbjeći situacije da se vlasnika liši oružja kao njegove imovine, a da ga nadležni sud kasnije oslobodi krivnje za kazneno djelo ili prekršaj za koji se protiv njega vodio postupak. Naime, tijekom provedbe važećeg Zakona o oružju dolazilo je do situacija da je vlasnik oružja nakon pravomoćnosti rješenja o oduzimanju oružja donesenog u upravnom postupku koje je doneseno iz razloga što se protiv vlasnika oružja vodio kazneni ili prekršajni postupak morao prodati, pokloniti ili onesposobiti oružje. Kako prekršajni, a posebno kazneni postupak u pravilu traje duže od upravnog postupka bilo je slučajeva da je sud vlasnika oružja u prekršajnom ili kaznenom postupku oslobodio krivnje, a vlasnik oružja je prije toga morao prodati, pokloniti ili onesposobiti oružje budući da je upravni postupak oduzimanja oružja pravomoćno okončan prije prekršajnog ili kaznenog postupka. Zakonom o nabavi i registraciji oružja građana preciznije će se propisati uvjeti pod kojima sportske, streljačke organizacije mogu posuđivati oružje svojim članovima. Tako će sportska streljačka organizacija prije posuđivanja oružja svojem članu morati o namjeri posuđivanja izvijestiti nadležnu policijsku upravu ili postaju koja će provjeriti ispunjava li član sportske streljačke organizacije propisane uvjete za posjedovanje oružja čime će se izbjeći situacija da se oružje posuđuje osobi koja je primjerice osuđena za kazneno djelo ili teži prekršaj, a sportska streljačka organizacija o tome nema obavijest. Zakon o nabavi i registraciji oružja građana omogućit će vlasnicima oružja koji posjeduju važeći oružani list za oružje koje je registrirano u svrhu lova ili sportskog streljaštva punjenje streljiva za vlastite potrebe. U tu svrhu moći će držati najviše 2000 g baruta, a moći će nabavljati i komponente streljiva. Za provedbu Zakona o nabavi i registraciji oružja građana nije potrebno osiguravati dodatna sredstva u državnom proračunu. Radi paralelnog upućivanja u proceduru donošenja Zakona o nabavi i registraciji oružja građana i Zakona o eksplozivnim tvarima, te proizvodnji i prometu oružja predlaže se njihovo donošenje po hitnom postupku. Naime, Zakonom o eksplozivnim tvarima, te proizvodnji i prometu oružja preuzima se direktiva o stavljanju na raspolaganje eksploziva za civilnu uporabu i nadzor nad njim čiji je rok za prenošenje u nacionalno zakonodavstvo bio 19.4.2016. godine. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Očito ne. Otvaram raspravu. A pardon, imamo repliku jednu. Nisam vidio. Izvolite uvaženi zastupnik Goran Dodig, izvolite.
Gospodine Blaževiću, replika mi je samo forma da vas pitam nešto. Odnosi li se ovo i na oružje, lovačko oružje koje branitelji imaju i na činjenicu da je mnogima zbog ja mislim loše postavljenih odnosa dijagnoze i sposobnosti oduzeto oružje, lovačko oružje. Mislim na lovačko.
Evo odgovorit će uvaženi zamjenik ministra unutarnjih poslova.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Odnosi se na sve, da.
… [[Govornik naknadno uključen.]] podržati ovaj. Procedura vam je važnija od sadržaja jasno. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]]
Hvala vam lijepa. Mi ćemo sada nastaviti i u ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će uvaženi zastupnik Željko Fiolić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predstavnici predlagatelja, poštovane kolegice i kolege. Držimo da pred nama se nalazi Zakon o nabavi i registraciji oružja građana s konačnim prijedlogom zakona koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 20. travnja 2016. godine. Držimo da novi Zakon o nabavi i registraciji oružja ide u smjeru da se isprave određeni nedostatci uočeni postojećim Zakonom o oružju. Posebno se to odnosi na vođenje upravnih postupaka. Međutim, dozvolite mi i par konstruktivnih sugestija na ovaj zakon. Vijeće Europske zajednice je donijelo Direktivu o nadzoru nabave i posjedovanja oružja od 18.06.1991. godine 91/477/EEZ koju je Europski parlament i Vijeće EU izmijenilo Direktivom o izmjeni Direktive vijeća 91/477/EEZ o nadzoru nabave i posjedovanja oružja od 21.05.2008. godine. Tom direktivom i njenim izmjenama EU je propisala pravila kojima se omogućuje kontrola nabave, registracije i kretanja oružja unutar država članica EU. Kao što je poznato Republika Hrvatska je stoga morala prije pristupanja u EU uskladiti svoje zakonodavstvo po pitanju oružja sa navedenom direktivom, što je i učinjeno donošenjem novog Zakona o oružju koji je objavljen u Narodnim novinama 63/2007., 146/2008. i 59/2012. Prvenstveno se postavlja pitanje zbog čega se ukida Zakon o oružju koji je u cijelosti usklađen sa navedenom direktivom i nisu uočene nikakve primjedbe na njega od strane članica EU. Temeljno je pitanje zbog čega prijedlogom Zakona o nabavi i registraciji oružja građana više se ne regulira područje koje se odnosi na tvrtke koje se bave djelatnostima propisanim važećim Zakonom o oružju, streljane, obuka građana za upotrebu vatrenog oružja, ispitivanje i označavanje vatrenog oružja niti nabava oružja za pravne osobe koje npr. imaju zaštitare ili se bave lovnim turizmom već se to prebacuje u drugi također novi zakon, a to je Zakon o eksplozivnim tvarima te proizvodnji i prometu oružja. Nitijedna država članica EU nema ovakvo zakonsko rješenje. Za primjer treba navesti neke europske zakone o oružju. Npr. slovenski Zakon o oružju koji svojim člancima 35. do 41. regulira ovo pitanje na gotovo identičan način kako je to regulirano u sadašnjem Zakonu o oružju. Gotovo na isti način je ovo pitanje regulirano u poljskom Zakonu o oružju a vrlo slično u austrijskom, njemačkom, češkom i finskom. Nadalje, prijedlogom zakona propisuju se uvjeti u pogledu prostora i tehničke opremljenosti što je potpuno nepotrebno. Točno je da se propisuju samo osnovni tehnički uvjeti, ali prostorno tehnički uvjeti se propisuju pravilnikom što je osnovno nomotehničko pravilo. Sada je to pitanje riješeno Pravilnikom o zdravstvenim pregledima za utvrđivanje zdravstvene sposobnosti za držanje i nošenje oružja („Narodne novine“, br. 22/33.). Tehnologija napreduje pa će se i ti uvjeti vremenom morati mijenjati. Stoga je logično da se ovakvo pitanje propiše pravilnikom jer će se u budućnosti jednostavnije i brže izmijeniti pravilnik nego zakon čime se niti subjekti koji obavljaju ovakve preglede niti građani neće naći u zakonskoj nedoumici. Sljedeće je pitanje ne provjeravanje osoba koje ponovno nabavljaju oružje. Točno je da je dosadašnja praksa pokazala da se građanin koji nabavi i registrira oružje unutar kratkog vremenskog razdoblja svaki puta ispočetka provjerava. Osim što ne treba donositi nova liječnička uvjerenja ne treba ni ići na obuku. Međutim, držimo da se ovdje radi o jako opasnoj stvari, oružju, pa se postavlja pitanje zašto nekog tko nabavlja oružje ne provjeravati svaki puta? To je u konačnici i zadaća policije, dakle sigurnost, zaštita života i imovine građana. Zaključno, klub HDZ-a će ipak podržati ovaj prijedlog zakona.
Hvala vam lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Goran Beus Richembergh, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, predstavnici predlagatelja dopustite da odmah na početku samo kažem nešto što je propušteno bilo reći kad je otvorena točka dnevnog reda. Naime, matični odbor je predložio da se i prijedlog Zakona o nabavi i registraciji oružja građana i prijedlog Zakona o eksplozivnim tvarima raspravi u prvome čitanju odnosno da se skine oznaka hitnosti sa ovih zakonskih prijedloga. Mi se kao klub HNS-a liberalnih demokrata pridružujemo tome zahtjevu matičnoga odbora jer smatramo da zakon nije do kraja dobro napisan. Obadva ova zakona zapravo su novi propisi proistekli iz jednoga prijašnjega. Kao što ste čuli hitnost se opravdava zbog apliciranja odredbi 4 europskih direktiva. Za to nam je rok ionako prošao, čini mi se da je bio 18. travnja. Prema tome, nikome neće pasti nebo na glavu ako još 20 dana produljimo raspravu o ova dva zakonska prijedloga. A mislim da bi to zlata vrijedilo iz čitavoga niza razloga. Naime, postojeći tekstovi koji su nam dostavljeni, sad govorim o oba zakona zbog toga što su oni vezani sijamski, žao mi je što nije u tom smislu otvorena objedinjena rasprava o oba, zapravo su predstavljeni nama bez ikakvog izvješća o provedenom savjetovanju sa zainteresiranom javnošću. Ja podsjećam da su oba ova zakonska teksta neizravno skopčana sa zaštitom ljudskih prava. Naime, praksa pokazuje da se najgori oblici kršenja ljudskih prava uključujući temeljno pravo na život vrše upravo uporabom, odnosno zlouporabom oružja i eksplozivnih sredstava. U tome smislu ova stranica koja pokazuje tzv. prilog Izvješće o provedenom savjetovanju sa zainteresiranom javnošću je prazna. To je nešto što je nedopustivo. Ni ova ni bilo koja druga Vlada ne bi smjela dolaziti pred Hrvatski sabor sa prijedlogom o kojemu se ama baš nitko relevantan iz zainteresirane javnosti nije mogao očitovati. U tome smislu podcrtavamo važnost prijedloga matičnoga odbora da se zakon raspravi u prvom čitanju. I da se dade mogućnost predlagatelju da usavrši ovaj tekst i da razriješi čitav niz spornih pitanja. Neka od njih iznio je kolega Fiolić iz kluba HDZ-a, meni je ostavio dojam da klub HDZ-a neće prihvatiti ovakav prijedlog zakona ali eto njegova magična rečenica na kraju zakon ne valja ali ipak ćemo ga podržati me u tome razuvjerila. Međutim, želim reći da je Hrvatska prenaoružana zemlja i to znamo svi, to nije javna tajna, to je javna stvar. Ministarstvo unutarnjih poslova godinama tradicionalno provodi posebne akcije prikupljanja oružja i eksplozivnih sredstava od onih koji ih drže nezakonito i to bez ikakve kazne u nadi da će veliku količinu naoružanja, streljiva i ostalih eksplozivnih naprava prikupiti i uništiti jer zaostaci iz Domovinskog rata naravno postoje. I mi toga moramo biti svjesni. Mnogi ljudi to ne drže kao trofejno oružje nego drže u tajnosti, imaju vlastiti arsenal. Vi znadete da u dramaturškoj teoriji pištolj koji se pojavi u prvome činu sigurno opali do kraja predstave, ali ja bih podsjetio da je ovo građansko društvo i da je Hegel još davno definirao građansko društvo kao razoružano društvo i u tome smislu moramo biti svjesni da se najveći broj počinjenja svih prekršaja i kaznenih djela protiv života, fizičke sigurnosti i zdravlja čovjeka zapravo dogodi zlouporabom oružja. Jednako tako moramo biti svjesni da sva počinjena kaznena djela i prekršaji koji u svojoj naravi imaju vršenje nasilja zapravo su prostor u kojemu može doći do zlouporabe oružja u koliko ga se posjeduje. Upozoravamo da posljednja, da u ovome tekstu zakona postojeće rješenje oko toga kako se izdaje odobrenje za nabavku i posjedovanje oružja i oružani list su dobro riješeni ali svaki slijedeći korak dakle u produljenju važnosti nije dobro riješen jer je predviđeno da se ne provode nikakva dodatna, ponovna provjeravanja u nabavci odnosno u tome da li je osoba o kojoj se radi sposobna i podobna držati uopće oružje i eksplozivna sredstva poput streljiva ili slično što nije dobro. Jer mi vrlo dobro znamo da postoje situacije ne samo obiteljskog, nego svakog drugog nasilja koje se mogu dogoditi u međuvremenu i ukoliko nema uvezanih evidencija između policijskih uprava, prekršajnih i kaznenih sudova može se dogoditi da se praktički izda automatizmom odobrenje odnosno produljenje važenja odobrenja a da se uopće provjerilo odnosno dobila relevantna informacija da li je započet kazneni progon, odnosno da li se vrši istraga, a pogotovo ne da li postoji pravomoćna sudska presuda. To nije dobro i bilo bi idealno kada bi policija ne samo ona saznanja koja sama stječe iz podnesenih prijava osobito prekršajnih, nego i iz prakse svih sudova imala pregled što se događa i kada bi u takvim situacijama ne samo bila u prilici da odbije zahtjev za produljenje, nego da zahtjev za držanje odnosno nošenje oružja istoga časa prestane važiti. To što smo imali do sada u zakonu rješenje da se vlasnik takvog oružja mora njega riješiti pa da smo eto kako doveli ih u nezavidan položaj jer su ga morali prodati i pokloniti a onda se kasnije ispostavilo nekom sudskom presudom nakon godinu, tri ili pet da su nevini to je samo teorijski i … postavljeni model. Postoje mogućnosti skladištenja odnosno čuvanja takvog oduzetog oružja kao što postoje mogućnosti skladištenja i čuvanja svih drugih oduzetih sredstava u postupcima koji se vode protiv fizičkih ili pravnih osoba. Prema tome, to nije i ne može biti dobar izgovor, svakako nije skuža. U tome smislu molimo da kolegice i kolege zastupnike da kod glasovanja o ovome zakonu prihvate stav matičnoga odbora da ovo bude prvo čitanje i da se dade prilika predlagatelju da do drugog čitanja ove nejasnoće pa i proceduralno pogrešno postavljene stvari ispravi i da u drugome čitanju imamo zakon s kojim ćemo biti zadovoljni a ne kojega ćemo morati kritizirati. Držanje oružja može biti kobno ukoliko sustav koji to dozvoljava kontrolira i nadzire nije dobro postavljen. U zemlji koja je proživjela ratne nedaće, koja je prije 20 godina izišla iz rata u kojemu je bilo na biti ili ne biti, na život ili smrt stotinama tisuća ljudi, zemlja u kojoj je kroz Oružane snage prošlo preko pet stotina tisuća branitelja mora imati osobiti senzibilitet kad je o ovome pitanju riječ. Iz sigurnosti vlastite, iz odnosa i respekta prema svim građanima, prema djeci koja mogu doći u posjed, odnosno korištenje tog oružja i nije jednom se dogodilo da je zbog toga što se je držalo oružje na neadekvatan način u mnogim slučajevima i ilegalno došlo do teških tragedija. Mi kao zakonodavac moramo suziti prostor da se tako nešto događa odnosno da se oružje zloupotrebljava. Ako treba treba Ministarstvu unutarnjih poslova i policijskim upravama dati još veća ovlaštenja u provođenju akcija prikupljanja oružja. Čini mi se da je u posljednjih godinu ili dvije ta akcija polako utišala što nije dobro, barem što se moga grada tiče, znam da smo je provodili uspješno u suradnji s braniteljskim udrugama, u suradnji s udrugama koje su htjele pomoći i mislim da na tome treba inzistirati jer sve ono što se zateče u kućama, u domovima naknadno se postavi i kao otegotna okolnost u slučaju počinjenja bilo kakvih drugih prekršaja. Treba pomoći ljudima koji ne znaju što bi sa oružjem koje je zaostalo iz Domovinskoga rata i treba pomoći svima onima koji nisu naoružani da nikada ne dođu pred ničiju cijev. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku uvaženog potpredsjednika Sabora Ante Sanadera. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Uvaženi kolega, shvaćam vaše apele i razumijem ovu bojazan od problema koje imamo u društvu, ali ja bih rekao primarno sa ilegalnim oružjem. Vi se ovdje niste dovoljno ogradili od toga. Problem je ilegalno oružje i svi problemi nastupaju sa ilegalnim oružjem. Ali, ovo kako ste vi govorili da svi problemi ili najveći broj počinjenih kaznenih djela je od oružja. Tako bi mogli reći, znate, auti se sudaraju pa se nećemo voziti autima. Jer prometne nesreće, broj poginulih u prometnim nesrećama nego problem poginulih od oružja. Pa bi sada trebali zabraniti korištenje vozila. Mislim da u tom smislu ne dođemo na takav tip rasprave. Hrvatska nije prenaoružana zemlja. Mi možemo govoriti samo koliko mi imamo tog ilegalnog oružja. Ali oružje legalno i hrvatski lovci i Hrvatski lovački savez i zakonodavstvo države je dobro uređeno kada je u pitanju legalno oružje. I Hrvatska nema problema sa legalnim oružjem. Mi imamo loša iskustva iz prošlosti kada je svaki Hrvat koji je došao tražiti oružje već bio sumnjiv jer je odmah bio terorista pa su Hrvati možda malo više i željeli kada su dobili svoju Državu i svoju samostalnost, veći broj se uključio u lovce i želio je imati oružje. Nažalost u Domovinskom ratu je to bilo loša iskustva, korištenje oružja koje je ostalo iz Domovinskog rata, ilegalno oružje. I to, o tome trebamo raspravljati, tu trebamo tražiti rješenje. Ali ovdje se rješava dosta stvari vezano za Hrvatski lovački savez, za lovce koji imaju uredno oružje i tu trebamo pomoći lovcima i lovačkom savezu da ovo što je legalno i držanje oružja i upotreba oružja bude lakše i da lovačku organizaciju jačamo, da im pomognemo. A ne da nekim novim zakonskim rješenjima ovdje još … [[Govornik se ne razumije.]] , odnosno onemogućimo kvalitetni rad te organizacije. Ali o tome ću poslije govoriti.
Hvala odgovoriti će uvaženi zastupnik Goran Beus Richembergh.
Kolega Sanader, zahvaljujem na ovome komentaru, sada mogu reći i nešto samo u svoje ime, dakle kao zastupnik, ne u ime kluba. Ja sam vam ona vrsta tvrdog liberala koja ne voli nikakvo oružje i nigdje. Što se mene tiče ni lovačko oružje se ne bi čuvalo kući nego u plaćenim soškama u lovačkim udrugama. Jer ponavljam, svako nošenje oružja zapravo je u startu veliki rizik. Ne za onoga koji je formalni vlasnik nego i za njegove ukućane. U tome smislu i ovaj zakon, njegovo pravilno donošenje, postavljanje modela i njegova pravilna provedba jest jedini mogući način suzbijanja ilegalnog držanja oružja. Dakle on je u izravnoj vezi sa time i nema drugoga zakona kojim bi se to moglo drugačije regulirati ili sankcionirati, dakle nelegalno držanje oružja nego što je ovaj zakon. U tome smislu smatramo da postoji potreba da se još jednom raspravi o ovome zakonu, da se svaka od ovih odredbi još jednom dobro pregleda. Ja ne sumnjam u dobre namjere predlagatelja, ne sumnjam u dobre namjere bilo koga, osobito lovaca, osobito sportaša, ali dajmo, harmonizirajmo pristup u tome i njima olakšajmo funkcioniranje ali nemojmo dodatno liberalizirati uvjete pod kojima netko može produljiti svoje dokumente kojima dokazuje pravo na nabavu i nošenje oružja odnosno oružani list. To treba biti jednako strogo postavljeno kao i kod prve nabavke. Jer mi se mijenjamo iz dana u dan, iz mjeseca u mjesec. I naša sposobnost uključujući i sposobnost voženja automobila nije ista sa 20 i sa 90 godina. Hvala.
Hvala lijepa. Sada će u ime kluba SDP-a govoriti uvažena zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospodine zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Dakle, ja ću također na početku kao i moj kolega u ime kluba HNS-a reći da kao klub SDP-a podržavamo zaključak matičnog Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurno da se o ovom zakonu kao i onom koji je sljedeći na dnevnom redu provede rasprava u prvom čitanju, dakle da ide u redoviti postupak ne vidimo apsolutno nikakav razlog da si damo vremena makar 15-ak, 20 dana da primjedbe koje imamo dakle iznesemo i danas ovdje, da ih proučite i da eventualno u drugom čitanju očekujemo se dođe i sa poboljšanim prijedlogom zakona. Kao i 2006. godine, sredinom 2006. godine kada sam također u ime kluba SDP-a govorila tada o Zakonu o oružju upozoriti ćemo na jednu po nama osnovnu i ključnu stvar kada je u pitanju držanje i nošenje oružja i zakonske regulative koja to uređuje. A to je da mi ovim zakonom ni na koji način nećemo napraviti veći zamah i poboljšati borbu protiv onih koji ilegalno imaju, posjeduju, nabavljaju, upotrebljavaju oružje. Dakle problem ilegalnog oružja koji je problem i u Hrvatskoj i mi to svi vrlo dobro znamo a kada ovih dana su nam usta svima od predsjednice države do saborskih zastupnika puna pitanja nacionalne sigurnosti, ugroze nacionalne sigurnosti onda nas valjda valja podsjetiti na sve ono što se dešava zadnjih godina i što se dešava i na području država zapadnog Balkana, regiona ili susjedstva kako god kome paše a to je pitanje ogromnih količina ilegalnog oružja. Od toga nisu izuzeti niti hrvatski građani i sa time se trebamo suočiti. A ovaj zakon kao i 2006.govorim apsolutno neće pridonijeti borbi onih koji nabavljaju i koriste ilegalno oružje, tim više gospodine zamjeniče moram sada reći da u ovim, u prekršajnim odredbama ako ste gledali, koje prekršajne odredbe u novčanom iznosu se smanjuju i u zatvorskom djelu se smanjuju kada je u pitanju držanje i nošenje oružja, jedino one koje se odnose na kažnjavanje onih koji ilegalno posjeduju oružje, koriste, nabavljaju itd. Pogledajte kolege i kolegice u prekršajne odredbe ovoga zakona, evo konkretno članak 72. i članak 74. dakle, kazne za prekršajne odredbe nabavke i držanja i korištenja ilegalnog oružja se smanjuju i zatvorske kazne i to za 50%. Pa bih ja molila objašnjenje u ime Kluba od predlagatelja zbog čega je to tako. Ostale prekršajne odredbe su manje-više ostale iste. Ono što po nama nedostaje u obrazloženju prijedloga ovoga zakona osim što nema, osim što je prazan list one izjave vezano oko savjetovanja sa zainteresiranom javnošću. Dakle, u ovom obrazloženju zakona nedostaje ono da li se bilo šta pomaklo vezano oko pitanja držanja i nošenja oružja i posjedovanja ilegalnog oružja u Hrvatskoj od donošenja zakona 2006.godine pa do današnjih dana. Obzirom da sve to skupa nedostaje, dakle ja bih htjela samo ovako reći, dakle, u odnosu na 2006.godinu tada smo u raspravama koristili tada postojeći podatak u Hrvatskoj je su građani posjedovali 371 tisuću 378 komada različitog oružja. Kad gledate današnje podatke onda danas u Hrvatskoj jest, dakle govorim o registriranom oružju, danas tog registriranog oružja ima 276 tisuća. Dakle, obzirom da smo tada pooštrili i uveli i novine vezano oko pitanja kad dođe do nasljeđivanja oružja pogotovo kad se radi o lovačkim oružjima, odnosno pooštrili smo i uveli smo onaj dio koji se odnosi na pribavljanje određenih dozvola odnosno zadovoljavanje kriterija očito se broj legalno registriranog oružja smanjio, dakle za nešto više od, za otprilike 100 tisuća komada. Oružje u Hrvatskoj legalno posjeduje, ima prijavljeno gotovo 110 tisuća građana a od toga evo našla sam i taj podatak od toga broja 3000 žena posjeduje legalno dozvolu za držanje oružja. Kad govorimo o ilegalnom oružju, ponovno ću se dakle vratiti na nju, oštro se protivimo tome da se smanjuju kazne, kaznene odredbe odnosno prekršajne odredbe iz ovog zakona koje su vezane uz držanje ilegalnog oružja, tim više što moramo podsjetiti kad pogledate statistike, kad uzmete izvješća i Ministarstva unutarnjih poslova i Državnog odvjetništva i svih onih koji se ovom problematikom bave, preko 90% svih kaznenih djela koja su počinjena uz uporabu vatrenog oružja počinjenja su upravo sa ilegalnim vatrenim oružjem. Tokom 2015.godine nemamo previše podataka o tome kad se radi o zapljeni ilegalnog oružja ali tokom 2015.godine zapljeno je više od 105 tisuća komada oružja i to različitih od automatskog oružja, granata, bombi, pištolja, milijuni komada streljiva i određenog broja eksploziva. Ja bih samo podsjetila dosta često u našim medijima izlaze podaci vezano oko svako toliko se otkrije da netko ima pravo skladište da tako kažem ilegalnog oružja, pa ću recimo podsjetiti u desetom mjesecu prošle godine policija je u jednoj kući pronašla u Jaski 7 komada raznih nisko eksplozivnih sredstava, 1 bacač ručnih bombi, 7 puška mitraljeza, 7 automatskih pušaka, 38 pušaka raznih kalibara, 19 pištolja raznih kalibara, 8 raznih puščanih cijevi te 5 474 komada raznog puščanog i pištoljskog streljiva. Dakle, ilegalno oružje ponavljam u Hrvatskoj mi još uvijek nemamo dovoljno dobru borbu i uspješnu borbu protiv tog ilegalnog oružja. Mi pozdravljamo kao Klub SDP-a akciju dakle da građani i dalje mogu bez kazni donositi to oružje itd. međutim očito da još mnogi više vole držati ogroman broj tih sredstava u vlastitim kućama, podrumima, tavanima a da ne kažem koliko je to onda opasno, nekada su u pitanju djeca itd. Dozvolite mi sad nekoliko rečenica ću kazati na što sam upozorila i na Odboru za nacionalnu sigurnost gdje sam uspoređujući sadašnji važeći zakon sa ovim, dakle smatramo i kao što smo tada se zalagali i tada je Vlada 2006. godine prihvatila tu našu inicijativu, tako se i sad zalažemo da se u članku 12. u općim uvjetima u točki tri općih uvjeta da se vrati nazad onaj dio koji se odnosi posebice za prekršaje iz područja nasilja u obitelji. Nasilje u obitelji ima sve veće da tako kažem, obilježeno je sve većom brutalnošću. To vam pokazuju svi podaci iz svih izvješća i policije i naših pravobraniteljstava i centara za socijalnu skrb i u dobrom dijelu tog takvog nasilja koristi se i oružje bilo legalno, bilo ilegalno. Nadalje, tražimo da se u zakon vrati onaj dio koji govori da nakon što jednom nabavite oružje u svakom drugom slučaju nabavke oružja da morate ispuniti ponovno sve uvjete koji se traže i kod prve nabavke oružja, a ne samo onaj koji se odnosi na zdravstveni dio. I naprosto ne vidimo razloga zbog čega se to da tako kažem izmaklo. Eventualno netko je tu spominjao lovce. Možemo dakle razgovarati o tome da se onima koji se bave lovom i streljaštvom, dakle kao sportskom djelatnošću da se taj rok sa pet godina produži na 10 godina. Smatram da bi to bilo u redu. Dakle, radi se o sportskim aktivnostima, radi se o lovačkim društvima koji u konačnici i prolaze na neki način da tako kažem i svoje vlastite provjere. Ali kod svih ostalih inzistiramo da to se vrati na pet godina svaki puta kada se zatraži eventualna nabava novog oružja. Također, ono što u ime kluba smatramo upitnim, a to je ova nova glava koja se uvela u novo područje, u stvari jedan članak zakona, članak 55. koji govori o nabavi registraciji oružja državnim službenicima i osobama koji su prema posebnim propisima ovlaštene držati i nositi oružje. Smatramo da se i njima u postupcima izdavanja odobrenja za nabavu vatrenog oružja kategorije B i postupcima za izdavanje odobrenja za sakupljanje starog oružja kaže ne provjeravaju se opći uvjeti iz članaka 12. jer su ti uvjeti za njih provjereni u postupcima propisanim posebnim propisima. Ne slažemo se sa time. Jedno je kada on dobiva oružje zato što je policijski službenik, zato što je to dio njegove opreme, a drugo je kad ono povrh toga još zbog vlastite osobne sigurnosti traži, dodatno tražimo, dakle da to bude, da to ide pod istim uvjetima kao i svi ostali građani i ne vidimo razloga da se tako nešto ovdje unijelo, jer to se odnosi po prijedlogu zakona. Dakle, policijskim službenicima, pripadnicima Oružanih snaga, Pravosudne policije, pripadnicima drugih državnih tijela koji su prema posebnim propisima ovlašteni držati i nositi oružje na njihov zahtjev. A možda bi tu trebalo reći da statistike pokazuju da u stvari najčešće probleme sa oružjem imaju upravo i osobe koje se profesionalno bave njima. Naime, u posljednjih pet godina najčešće ozljede su upravo zbog njihove nepažnje i to nepažnje bilo da se radi o policijskim službenicima, vojnicima ili zaštitarima. Evo dakle zbog svega ovog što sam rekla, primjedbi koje imamo u ime kluba ja ću ovako reći. Dakle, mi ćemo kao klub SDP-a prihvatiti ovaj prijedlog zakona, ali uz uvjet da on ide u redovnu proceduru i da se ovo smatra danas prvim čitanjem. Hvala.
Hvala vam lijepa. Imamo dvije replike. Prva je ona uvaženog zastupnika Steve Culeja. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, Hrvatice i Hrvati, moje izlaganje bit će brzo. U Ogulinu u policijskoj upravi nestala je strojnica, automatsko oružje sa 100 komada metaka, u Varaždinu više desetaka komada puška, eksploziva, inicijalnih kapsli, fitilja. To je još postavljeno našem bivšem ministru Ranku Ostojiću pitanje, nikad nismo došli do rezultata te istrage, da li je pokrenuta i šta se radi po tom pitanju, gdje je završilo to oružje, da li je negdje vani u terorističkim aktima ili će to biti negdje kod nas upotrijebljeno jedno dobro pitanje. Ova akcija koja je bila „Vratite oružje zbog vaše sigurnosti“ ne znam kako je išao naziv. Jako puno je oružja vraćeno po policijskim upravama od onih koji su imali to oružje, ali ne znamo koliko je toga oružja vraćeno kada su u pitanju mjesta i oni koji su to oružje upotrebljavali za oružanu pobunu protiv RH. Nadalje me jako isto interesira da li je ikada bilo šta poduzimano da u tim mjestima organizira, da se organizira vraćanje naoružanja pošto smo te građane abolirali zbog onoga što su činili pored zločina i oružane pobune to oružje od njih nije izuzeto iz njihovih skladišta, šupa, tavana i ostalih prostorija gdje su to sakrili. I još me nadalje interesira koji je postupak kod takovih osoba koje su abolirane za oružanu pobunu prilikom zahtjeva za nabavom novoga oružja. Da li prolaze istu proceduru kao i hrvatski građani, da li je tu povećalo, da li se istražuje da li su imali neka nedjela ili nešto slično počinjeno u vrijeme pobune protiv RH kada su to oružje koristili protiv nje.Da li hrvatski građani mogu računati na isti tretman oni koji su pošteno i časno čuvali domovinu i znali za što služi oružje pored lova i drugoga i njih. Hvala.
Hvala lijepa. Teško će to vjerojatno uspjeti odgovoriti uvažena zastupnica ali evo ona se javila da odgovori. Izvolite.
Dakle kolega Culej obzirom da ste se vi obratili Hrvatima i Hrvaticama ja ću se obratiti onako kako se svaki saborski zastupnik i zastupnica bi trebao obratiti građanima i građankama Republike Hrvatske. Ja samo ovako mogu reći, kolega Culej Zakon o aboliciji je donesen 1997. godine, a ova pitanja koja vi postavljate meni e pa izvolite uputite saborsko pitanje u pisanom ili usmenom obliku prema nadležnim ministarstvima. Toliko biste kao saborski zastupnik danas nakon par mjeseci trebali znati.
Hvala. Sljedeća je replika uvaženog zastupnika Željka Glasnovića, izvolite.
Poštovani predsjedniče, kad govorimo o naoružanju ne trebamo podcijeniti jednu veliku prijetnju na ovim prostorima, ovo je … [[Ne razumije se.]] kolege ovdje koji sjede ovdje sada. Između schengenske granice i NATO-a imamo stotine tisuća oružja što je neregistrirano, npr. Albanije. Kad je pala ta piramidska shema dolje raspala se Vlada i pola milijuna pušaka je oduzeto, ukradeno iz skladišta vojnih i milijarde komada streljiva. To je jedna prijetnja. Ako gledamo izvor terorističkih napada u Parizu znamo otkud to dolazi. U isto vrijeme zna se procedura za dobivanje oružja u svakoj civiliziranoj državi, kriminalna sigurnosna provjera itd. A ja se pitam ima li komisija kad dobijete oružje jer vi morate položiti ispit za mjere sigurnosti. I tko to radi kad dobijete to oružje? Pitamo se koliko se ljudi ubilo samo u domovinskom ratu ili ranjavanju ispaljivanjem iz nehaja? Kakva je kazna u Hrvatskoj za ispaljivanje iz nehaja? Neke države to ozbiljno shvaćaju. U Singapuru npr. kazna je smrtna kazna itd. Ako možemo registrirati, u bivšoj državi tko je mogao imati oružani list? Suradnici UDBA-e i telefonsku liniju tamo u onim najzabitijim selima kad je telefon koštao koliko 3, 4 tisuće maraka. Zašto se ne može to danas napraviti? Mi smo predgrađe Londona. … [[Ne razumije se.]] hrvatski građani koji imaju oružje. Ovo je psihološki problem koji drže u kućama. Možda treba jedna malo tu izobrazba ljudi, psihološki jedan pristup jer mi se sjećamo što je bilo kad su neke stranke predale oružje TO-a onima kojima su nas mlatili s tim tamo od '90. nadalje. Hvala.
Hvala. Evo odgovorit će, ili pokušati barem odgovoriti, gospođa Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa dakle kolega Glasnović ono što ja mogu reći da mi je drago da ste ustvari u dijelu podržali moju raspravu u ime kluba jer ste i vi ustvari potaknuli pitanje ilegalnog oružja. Istina, spominjali ste samo Kosovo ako se ne varam ili Srbiju, ali sva izvješća koja dolaze a koja govore o pitanjima nacionalne sigurnosti i uopće sigurnosti konkretno i na tlu Europe govore o problematici ilegalnog oružja u zemljama zapadnog Balkana. A to onda uključuje i Hrvatsku, dakle i ovaj zakon o kojem danas raspravljamo, o kojem se nadam da ćemo još jednom raspravljati u drugom čitanju. Nažalost, ponavljam ne rješava pitanje ilegalnog oružja. Što se tiče akcija vraćanja, poziva građanima da vraćaju oružje, pozdravljam je i ja, pozdravljamo je mi svi u klubu. Ja mislim da se ona već više od desetljeća ako se ne varam vodi. Svjesni smo toga da to je veliki problem jer smo zemlja u kojoj je prije 20-ak godina završio rat i svjesni toga da je zaostalo strašno puno različitih vrsta oružja kod naših građana. Tu akciju sigurno treba nastaviti i dalje, ali smatramo da ona nije dovoljna, odnosno na neki način bi bilo dobro kada bi iz MUP-a dobili koliko toliko podatke da se vidi i koliko je ukupno tog oružja vraćeno u zadnjih nekoliko godina odnosno od početka te akcije i koliko po njihovim procjenama tog oružja još ima. I pronaći načine da se ta akcija na neki način intenzivira. Hvala.
Hvala. Sada će u ime Kluba zastupnika HSS-a i HDS-a podijeliti vrijeme uvaženi zastupnik Davor Vlaović i uvaženi zastupnik Goran Dodig. Evo najprije uvaženi zastupnik Vlaović.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, poštovani izvjestitelji. U ime kluba smatramo da je nužno i potrebno donošenje ovakvog zakona iako je u RH ovo područje još prije ulaska u EU riješeno odnosno definirano Zakonom o oružju i u koji su inkorporirane direktive EU i gdje je i sam izvjestitelj rekao da je kroz donošenje ovog zakona u bitnome povećana sigurnost građana Republike Hrvatske i EU i da na taj način smo doprinijeli sigurnosti naših sugrađana i spriječili daljnju trgovinu i buduću trgovinu ilegalnim oružjem i držanje ilegalnog oružja. Treba ovdje i pohvaliti sve akcije koje je provodilo Ministarstvo unutarnjih poslova i druga državna tijela kroz akciju prijave i povrata nelegalnog oružja. Pa mislim da treba s ove govornice reći i pozvati sve naše sugrađane koji primijete zaostalo oružje iz Domovinskog rata a i ono koje naši sugrađani drže ilegalno da se preda nadležnim tijelima i da za to građani koji podnesu prijavu ili zahtjev ne snose nikakve posljedice. Mislim da su te akcije dale rezultate i da s tim treba nastaviti. Isto tako treba pohvaliti aktivnosti Ministarstva unutarnjih poslova i drugih tijela koji su provodili kroz osnovne škole, srednje škole i druge zajedno sa udrugama civilnog društva o osvješćivanju naših sugrađana, prije svega djece i nastavnika koji rade sa djecom kako bi spoznali opasnost od mina, eksplozivnih tvari i od oružja. Mislim da s tim akcijama treba i dalje nastaviti. U okviru ovog zakona koji se predlaže i smisao je donošenja prije svega da se riješi preklapanje dvaju zakona, Zakona o oružju i Zakona o eksplozivnim tvarima koji su regulirali slično područje na različite načine, a s druge strane i da se smanji administriranje i pojednostavi procedura kako bi se na legalan način što više stavilo oružja u funkciju toga da ga drže ovlašteni držatelji … i imaju zdravstvenu sposobnost od nadležnog tijela za to. U ime zainteresirane javnosti kako je to i ovdje rečeno u ime Hrvatskog lovačkog saveza i svih hrvatskih lovaca predlažem da upravo to pojednostavljenje administrativnih procedura se olakša lovcima i članovima sportskih udruga lakše ishođenje dozvola i rješavanje njihovih želja za nabavkom oružja što u svrhu lovstva, što u svrhu streljaštva. I mislim da u njihovo ime mogu reći da u članku 15.koji govori da bi građanin koji nabavlja vatreno oružje kategorije B radi bavljenja lovom ili sportskim streljaštvom ili radi osobne sigurnosti uvjerenje o zdravstvenoj sposobnosti izdaje s rokom važenja od 5 godina, da tu odredbu treba promijeniti. Jer prema informacijama koje imamo iz ostalih članica EU koji nemaju propisano uvjerenje, potrebu ishođenja uvjerenja o zdravstvenoj sposobnosti a samim time ni vremensko ograničenje mislim da je ovo ograničenje u Hrvatskoj na 5 godina prekratko i preskupo obzirom na imovinsko stanje i prihode naših sugrađana jer svi morate otići kod svog liječnika obiteljske medicine da vam da sliku vašeg zdravstvenog stanja s kojom idete u nadležnu zdravstvenu instituciju ishođenje uvjerenja o zdravstvenoj sposobnosti koja košta ovisno od ustanove do ustanove, od 500 do 1000 kuna. I mislimo da je to veliki izdatak i za članove sportskih udruga a i za hrvatske lovce. I mislim da bi tu kao što je i već ovdje rečeno bilo sasvim primjereni rok 10 godina, čak i ja bih još dodao uz obvezu nadležnog tijela da prije isteka tih 5 ili 10 godina nadležno tijelo upozori držatelja i imatelja oružja da mu ističe i da mu je potrebno ići u ishođenje nove dozvole za držanje i nove dozvole, odnosno novog uvjerenja o zdravstvenoj sposobnosti, a ne da se odmah ide u prekršajne mjere ukoliko on to sam ne učini. Također, u članku 18.gdje se govori da držatelj oružja ili vlasnik dokazuje svoju osposobljenost za držanje i uporabu oružja, to dokazuje sa uvjerenjem nadležnog tijela da je položio lovački ispit. Mišljenja smo da uz to bi trebalo proširiti i da se dokazuje i lovačkom iskaznicom sa identifikacijskom markicom za važeću lovnu godinu koju izdaje Hrvatski lovački savez. Jer Hrvatski lovački savez je krovna udruga hrvatskog lovstva sa javnim ovlastima i vodi evidenciju, izdaje lovačke iskaznice sa identifikacijom markicom za važeću lovnu godinu. Zašto je to važno? Pa na taj način se dokazuje da je lovac aktivan, time je vjerojatno onda i zdravstveno sposoban a uz to prije svake lovne godine lovačke udruge imaju obavezu i provode to na terenu provjeru ispravnosti oružja i provjeru znanja korištenja oružja kod lovaca. Tako da mislim da i to ima smisla, a sve bi to dalje doprinijelo kvaliteti držanja oružja i smanjilo nesreće i akcidente koji se događaju u lovu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sada će riječ uzeti uvaženi zastupnik Goran Dodig.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predlagatelju i poštovane kolegice i kolege radi se po meni o dosta značajnom zakonu i iznimno značajnom i dobro je da o tome razgovaramo, ali taj zakon nema samo dimenziju pravne regulative držanja i nošenja oružja. Po meni on ima duboku poruku i kad je u pitanju naš stav prema oružju. Prije nekoliko dana sam čuo da je budući, jedan od mogućih budućih predsjednika SAD-a rekao da je snaga SAD-a u novcu i oružju. Ja sam zapravo zgrožen tom činjenicom ali ona ilustrira odnos civilizacije u kojoj živimo prema oružju koje je tek jedan mali dio problema koji se zove agresija. Pa iz tog temelja razmišljajući o svemu ovome kad bi se mene pitalo oružje da ili ne ja bih bez ikakvog problema odmah rekao ne. Volio bi da je svijet bez oružja i da ljudi nemaju ni privatno nikakvo oružje. Dakle, to je moj osobni stav, međutim moj osobni stav još ne znači da je to stav većine i da je i ispravan. Ovdje mi govorimo o zakonu koji regulira posjedovanje i nošenje oružja i o tome moramo razgovarati. Ilegalno oružje o tome, ilegalno posjedovanje oružja o tome ne želim uopće pričati to je samo po sebi nešto što je nedopustivo, samo po sebi nedopustivo i može se dogovoriti slažem se potpuno i za jesu li kazne trebale veće biti ili ne, tu nema nikakve dvojbe. Međutim, htio bih spomenuti, ja se ispričavam možda ja nisam dovoljno dobar zastupnik u Hrvatskom saboru što nisam detaljno pročitao ovaj zakon, iznenadilo me je, govori se i o eksplozivnim sredstvima. Postavlja se pitanje šta je s onim eksplozivnim sredstvima koja se za Božić ili Novu godinu koriste, gdje stradaju djeca, gdje djeca ostaju bez dlanova, bez prstića itd., bez očiju? Dakle ako je to isto regulirano to je isto po meni silno važna stvar. I da vas puno ne gnjavim s ovim, mene zanima ovdje lovačko oružje ali kao jedan dio, odnosno jedan dio braniteljske populacije koji su ostali bez tog oružja, ja bih rekao nepravedno, nepravedno jer im je svojevremeno postavljena dijagnoza po različitim kriterijama PTSP-a i po toj definiciji oni više ne mogu imati oružje. Vidite u Engleskoj osoba koja boluje od epilepsije mora dokazati da u krvi ima dovoljnu koncentraciju lijekova koji sprječavaju epileptičke napade i može voziti auto, može imati vozačku dozvolu i voziti auto. Ako to ne dokaže onda ne može voziti automobil. Dakle, sve zašto se ovdje zalažem jeste da se revidiraju dijagnoze tih ljudi, dijagnoza svaka ima svoju, svaka bolest ima svoju dinamiku i ona se može pretvoriti u nešto što je inkompatibilno sa određenim radnjama ali to ne znači da ta dijagnoza nužno ostaje trajno i doživotno. Pogotovo kada je u slučaju PTSP. I ja se pridružujem zapravo prijedlozima da ovaj zakon ide u dva čitanja, da ide u dva čitanja i da ozbiljno to raspravimo da bi ispravili u ovom slučaju o kojem ja govorim nepravdu prema ljudima kojima lovačko oružje je legalno posjedovanje i mogu ga posjedovati. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku na izlaganje uvaženog zastupnika Vlaovića a ta je ona potpredsjednika Doma, Ante Snadera. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Pozdravljam zamjenika ministra i suradnike. Uvaženi kolega Vlaović kod vašeg stava vezano za članak 15. stavak 2. a odnosi se na zdravstvenu sposobnost, odnosno produženje roka, mislim da je to dobar prijedlog ali bih nadopunio na način da bi to moglo biti povezano sa primarnom zaštitom, zdravstvenom. Ako liječnik primarne zdravstvene zaštite, on ima karton, osobno i svakog pojedinca, kod njega se uzima potvrda da bi se išlo produžiti liječničko uvjerenje, onda mislim da bi se zakonski moglo uvesti da on obavijesti ili policiju ili nekoga tko je došao do nekog značajnog poremećaja, zdravstvenog i tako bi smanjili ogromne troškove koje lovci imaju kada moraju svako 4 godine produžavati ili 5 ovaj svoj zdravstveni pregled. A svom liječniku primarne zdravstvene zaštite plaćamo glavarinu svaki mjesec. I bilo bi logično, neki i ne dođu kod njega godinama, bilo bi najlogičnije da onda on eventualno upozori onoga koga treba ako dođe do značajnijih promjena a ne da lovci moraju svako 4 godine ići na zdravstveni pregled, da se to produži 10 ili više godina ili neograničeno. Ali mislim da bi trebalo napraviti sustav ovakav i da bi se na taj način riješilo kvalitetno i ovaj vaš prijedlog.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Vlaović.
Hvala lijepo. Kolega Sanader, slažem se s vama. U uvodnom izlaganju sam naveo da u nekim članicama EU uopće ne propisuju potrebu uvjerenja o zdravstvenoj sposobnosti pa time nema ni roka važenja i mislimo da je kao i vi sasvim dostatno da to bude 10 godina a ne kako je sada u prijedlogu 5 godina pogotovo što u zakonu stoji da liječnik obiteljske medicine ima obvezu nadležnom tijelu javiti ukoliko neki vlasnik, držatelj oružja ima zdravstvene probleme i u tom kontekstu više nije zdravstveno sposoban za imanje i držanje oružja i mislim da to u potpunosti zadovoljava htjenje predlagatelja da se ipak vodi kontrola o tome da li je netko zdravstveno sposoban ili nije da ima oružje. A s druge strane izlazimo financijski i ekonomski u susret vlasnicima i držateljima oružja pogotovo kada je riječ o sportskim udrugama koje se bave streljaštvom i lovačkim udrugama. Hvala.
Hvala lijepa. I zadnja je rasprava ona u ime zastupnika HSLS-a, BUZ-a a govoriti će uvaženi zastupnik Dario Hrebak. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani zamjeniče ministra, poštovani predstavnici Ministarstva unutarnjih poslova, kolegice i kolege zastupnici. Ja ću isto ovu raspravu iskoristiti u biti da bismo konačno donijeli odluku koji su to zakoni koji idu u hitnu proceduru, koji su to zakoni koji idu u redovnu proceduru. Ja osobno smatram da je ovaj Zakon o oružju upravo onaj zakon oko kojeg bi trebali s obzirom na sve što se događa u hrvatskom društvu, s obzirom na našu povijest koju imamo, da je to upravo zakon oko kojeg bi trebali ipak malo više raspravljati. S druge strane shvaćam i predstavnike ministarstva nažalost zbog izbora, zbog svega onog što je bilo poslije izbornih kombinacija. Ovaj zakon je jedan od onih zakona koji su već trebali biti usklađeni sa europskom pravnom stečevinom. Nažalost nije, zakasnili smo, propustili smo ispuniti tu obvezu koju imamo i sada jednostavno, naravno žurba je, hitno je, ali u biti mi smo tako i tako već tu obvezu, nismo ispunili na vrijeme. Prema tome ne vidim razloga zašto bi ovaj zakon morao ići u hitnu proceduru jer doista smatram da je on izuzetno važan da ga raspravimo u normalnoj proceduru, dakle kroz prvo čitanje, da se o njemu raspravlja, da se možda ili isprave neki nedostaci koje ovaj zakon ima ili da se možda ovaj zakon učini još boljim. To je ono što mi kao zastupnici moramo odlučiti. Dakle moramo odlučiti o tome da doista neki zakoni koji su izuzetno bitni za ovu državu i ovo društvo ipak idu u normalnu proceduru, da se o njima može normalno raspravljati. Ja osobno imam nekih nedoumica vezanih uz zakon, vjerujem da će to predstavnici ministarstva i obrazložiti. Naime, postavlja se pitanje što je sa oružjem koje se poklanja, u praksi koliko smo upoznati dosta ima problema vezanih sa takvim oružjem, dakle postavlja se pitanje oružje koje je poklonjeno od predsjednika države, koje je poklonjeno od ministara itd., mislim da to zakonom nije direktno definirano. Postoji još neki niz stvari koje po meni mislim da bi bilo dobro, recimo evo sada i kolega Sanader je postavio pitanje vezano uz same liječničke preglede, vezano uz obavijesti nadležnih tijela prema doktorima, liječnicima primarne zdravstvene zaštite, da li je to doista nužno obzirom da i sami doktori imaju pravo uvida u registre. Postavlja se pitanje, jedna je po meni onako nelogična zakonska odredba po kojoj se prilikom registracije i provjere ispravnosti oružja mora dakle djelatnik koji vrši registraciju bi trebao ubiti ispitati tehničku ispravnost samog oružja, da li smo mi u biti obučeni, da li su naši djelatnici obučeni za provjeravanje tehničke ispravnosti samog oružja. I uočio sam da recimo jedna odredba konkretno to sam i na matičnom Odboru za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost i vidio i često nam se dakle kod donošenja razno raznih zakona dogodi da predvidimo u ovom prvom djelu zakona, predvidimo određenu odredbu a onda u onom djelu gdje se kažnjava stavimo ubiti ili ne stavimo dio na koji se odredba odnosi ili ona nema kvalifikaciju kazne, dakle, taj dio jedan nomotehnički. Međutim, to sam već napomenuo i kod samog odbora. Dakle, još jednom bih napomenuo da doista razmotrimo prilikom glasovanja na plenarnoj sjednici kada ćemo određivati da li će ovaj zakon ići u hitnu proceduru ili ne, da razmislimo još jednom i da doista možda ipak skinemo oznaku hitnosti sa ovog zakona jer doista nužno je da ovaj zakon se dobro, dobro raspravi jer on može, pojedine odredbe mogu imati negativne implikacije na pojedine naše građane. Hvala.
Hvala lijepa. S time smo završili raspravu o ovoj točci. Ja ju zaključujem. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sljedeći je Konačni prijedlog zakona o nabavi i registraciji oružja građana, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 41. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost predložio je donošenje sljedećeg zaključka o prijedlogu zakona o nabavi i registraciji oružja građana s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 41. Rasprava će se provesti u prvom čitanju. Sva mišljenja, stajališta, primjedbe i prijedlozi uputiti će se predlagatelju radi pripreme Konačnog prijedloga zakona. Molim predstavnika Vlade da se očituje o predloženom zaključku, zamjenik ministara unutarnjih poslova, uvaženi Davor Blažević.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Uvažene zastupnice i zastupnici. Vlada prihvaća prijedlog Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost da ovaj prijedlog ide u redovnu proceduru. Hvala.
Hvala. Dakle, krećemo sa redovnom procedurom. To je dakle, shvaćamo onda ovo kao prvo čitanje. Prema tome, dajem na glasovanje Prijedlog zaključka kako ga je donio Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Tko je za prijedlog takvog zaključka? Molim glasujte. Molim rezultat. 125 za, nijedan protiv ni suzdržan. Utvrđujem da je jednoglasno donijet zaključak kako ga je predložio nadležni odbor. Sljedeća točka je: - Konačni prijedlog Zakona o eksplozivnim tvarima te proizvodnji i prometu oružja, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br 42 Predlagatelj je Vlada RH temeljem članka 85. Ustava RH i članaka 172. , 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal ste primili u pretince. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da ovaj zakon se raspravi u hitnom postupku sukladno članku 206. Poslovnika. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvu a raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Izvješće ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi zamjenik ministra unutarnjih poslova gospodin Davor Blažević. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Sabora. Uvažene zastupnice i zastupnici. Zakon o eksplozivnim tvarima kojim je normirano područje proizvodnje prometa i uporabe eksplozivnih tvari donesen je 2004.godine. te je radi usklađivanja sa Direktivama EU i preciznijeg definiranja pojedinih područja mijenjan i dopunjavan 2007., 2008. i 2010.godine. Međutim, 2014.godine donesena je nova Direktiva Europskog parlamenta i Vijeće o stavljanju na tržište eksploziva za civilnu uporabu i nadzor nad njim s kojima je potrebno uskladiti zakon. Isto tako pojedina područja u važećem zakonu nisu precizno normirana te ih je potrebno dodatno urediti. A kako je zbog svega navedenog potrebno značajnije intervenirati u navedeni zakon pristupilo se izradi novog zakona, također imajući u vidu područje prijevoza eksplozivnih tvari koje je regulirano Zakonom o prijevozu opasnih tvari čiji je stručni nositelj drugo državno tijelo a obveze koje se odnose na prijevoz eksplozivnih tvari za čiju je provedbu i prijenos u nacionalno zakonodavstvo nadležno Ministarstvo unutarnjih poslova. Radi stvaranja zakonskih preduvjeta za donošenje pod zakonskih propisa, o transferu eksplozivnih tvari unutar EU ukazala se potreba objedinjavanja cjelokupnog područja eksplozivnih tvari u jedan propis. Nadalje djelatnosti, proizvodnja i prometa oružja sada su normirane Zakonom o oružju osim djelatnosti proizvodnje i prometa oružja kategorije A, oružje vojne namjene koje sada nisu regulirane niti jednim propisom zbog čega je potrebno donijeti novi propis kojim će biti obuhvaćena problematika za sve kategorije oružja i stvoreni zakonski preduvjeti za donošenje potrebnih pod zakonskih propisa. U važeći Zakon o eksplozivnim tvarima i Zakon o oružju već je prenesen niz Direktiva EU koje su implementirane i u ovaj zakon. Međutim, Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na raspolaganje eksploziva za civilnu uporabu na tržištu i nadzoru nad njima čiji je rok za prenošenje u nacionalna zakonodavstva zemalja članica EU 19.04.2016. godine. prenesena je samo u ovaj zakon. Donošenjem jedinstvenog Zakona o eksplozivnim tvarima te proizvodnjom i prometu oružja stvorite će se preduvjeti za donošenje odgovarajućih pod zakonskih propisa kojima će biti detaljnije propisani uvjeti provedbe navedenog zakona. Također jedan od bitnih ciljeva kojim se želi postići i stvaranje preduvjeta za jednostavniji, brži i efikasniji inspekcijski nadzor nad navedenim djelatnostima te omogućavanje pravnim osobama, obrtima i udrugama koji obavljaju međusobno povezane djelatnosti što lakše i jednostavnije snalaženje u zakonskim odredbama pri obavljanju predmetnih djelatnosti. Također za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva a zbog obaveze prenošenja ranije navedene direktive do 19.042016. godine predloženo je sukladno članku 206. Poslovnika Hrvatskog sabora donošenje ovog zakona po hitnom postupku. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Želi li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti uvaženi zastupnik Željko Fiolić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predstavnici predlagatelja, poštovane kolegice i kolege. Pred nama se nalazi prijedlog Zakona o eksplozivnim tvarima te proizvodnju i prometu oružja s konačnim prijedlogom zakona kojim se želi objediniti i normirati područje proizvodnje, prometa i uporabe eksplozivnih tvari a radi usklađivanja sa direktivama EU. Dozvolite mi par konstruktivnih primjedbi na ovaj prijedlog zakona. U cijelom tekstu zakona, iako se stručna sprema za obavljanje određenih poslova propisuje primjerice Zakonom o obrtu postavlja se pitanje kako će gospodarstvo napredovati ako se primjerice za proizvodnju eksplozivnih tvari inzistira da osoba ima završenu najmanje višu stručnu spremu ili preddiplomski sveučilišni, odnosno studij iz područja tehničkih znanosti, a radi se o osobi koja je u stranoj državi i koja nije članica EU završila stručni tečaj kojim se ne određuje stupanj stručne spreme. Nadalje, postavlja se pitanje smijemo li uvjetovati strance kojima odobravamo da obavljaju poslove propisane ovim prijedlogom, da moraju poznavati hrvatski jezik i latinično pismo, jer ćemo na taj način i ovdje definitivno zabraniti pristup stranim ulagačima. Osim toga, kod svakog zahtjeva za obavljanje bilo kakve djelatnosti ponovno se javlja bespotrebno administriranje. Tako se na primjer traži od podnositelja zahtjeva za proizvodnju eksplozivnih tvari da donese ispravu iz koje su vidljivi podaci o odgovornoj osobi u pravnoj osobi ili obrtniku, ime, prezime i adresa prebivališta ili boravišta, OIB, akt o imenovanju odgovorne osobe za proizvodnju eksplozivnih tvari u pravnoj osobi, odnosno obrtniku, te dokaz da je ista zaposlena u pravnoj osobi ili obrtu na neodređeno vrijeme sukladno odredbama Zakona o radu, dokaz o pravu vlasništva ili pravu korištenja objekata u kojima će se obavljati proizvodnja i skladištenje eksplozivnih tvari, koji moraju imati uporabnu dozvolu ili drugi dokument kojim se dokazuje legalnost građevine i namjena građevine za skladištenje i proizvodnju eksplozivnih tvari. A svi ti podaci dostupni su kako građanima, tako i policiji, kako putem google pretraživača u sudskom registru i e-zemljišnim knjigama. O upotrebi upisnika koju vodi policija nepotrebno je i govoriti. Dozvolite mi još par riječi vezano za primjedbe od strane lovaca. Dakle, primjedba se odnosi u vezi poglavlja 11. civilna strelišta. Dakle, članak 78. stavak 1. civilno strelište mogu osnovati pravne osobe, obrti ili udruge kada dobiju odobrenje ministarstva. Predlažemo dodati u stavku 1. sljedeće: „Odredbe ovog zakona ne primjenjuju se na lovačka strelišta koje pravne osobe, obrti ili udruge registrirane za obavljanje djelatnosti lovstva upotrebljavaju za gađanje i isprobavanje lovačkog oružja lovaca prema propisima u/o lovstvu. Dakle, zaključno klub Hrvatske demokratske zajednice će ipak podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti uvažena zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Dakle, u ime kluba, inače mi je žao da nismo objedinili raspravu o ova dva zakona. Ali dakle želim samo nekoliko rečenica ponoviti, dakle da kao klub podržavamo prijedlog zaključka matičnog odbora da i o ovom zakonu se ide u dva čitanja. Dakle, da ova rasprava danas bude prvo čitanje bez obzira na to što je ova jedna od direktiva s kojom se usklađuje ovaj zakon, odnosno usklađuje se naše zakonodavstvo sa ostalim državama članicama gdje je rok bio 19. travnja ove godine. Ponavljam, smatramo da nema, ne bi bilo nikakvih problema da se za 15 ili 20 dana produži, dakle usklađivanje, a tim više što se ovdje, dakle ne radi samo o tome da se ono što je do sada pisalo u Zakonu o oružju prenosi u ovaj Zakon o eksplozivnim tvarima, te proizvodnji i prometu oružja već se tu radi i o Zakonu o prijevozu opasnih tvari. Dakle, dio toga, područje prijevoza eksplozivnih tvari je regulirano Zakonom o prijevozu opasnih tvari. Prema tome, smatramo da ovaj zakon zaslužuje dva čitanja tim više što i u ovom zakonu rasprava nije bila sa zainteresiranom javnošću i na žalost i ovdje ste ostavili samo prazan list papira. A obzirom da se ovdje radi upravo i o pravnim ne samo fizičkim, nego i o pravnim osobama da postoji veliki broj zainteresiranih koji bi sudjelovali u javnoj raspravi i na taj način pridonijeli da konačni prijedlog zakona bude dobar. Dakle, klub SDP-a podržat će ovaj prijedlog ali u prvom čitanju. Hvala.
Hvala lijepa. Sada ćemo napraviti stanku s time da odmah najavim. Dakle, mi ćemo danas raditi do 13 točke, a pri tome ćemo točke 8., 9., 10., 11. i 12. objediniti jer se radi zapravo o vrlo, vrlo sličnoj. Mogli smo i ove prethodne dvije, ali eto nismo to učinili. Ovo ćemo učiniti radi ekspeditivnosti. Vidimo se dakle opet u 15,00 sati. Hvala vam lijepa. SJEDNICA PREKINUTA U 13,08 SATI. Sljedeći je Konačni prijedlog Zakona o eksplozivnim tvarima te proizvodnji i prometu oružja, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 42. Predlagatelj ej Vlada RH. Rasprava je zaključena. Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost predložio je donošenje sljedećeg zaključka: O prijedlogu Zakona o eksplozivnim tvarima te proizvodnji i prometu oružja s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 42. rasprava će se provesti u prvom čitanju. Sva mišljenja, stajališta, primjedbe i prijedlozi uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Molim predstavnika Vlade da se očituje o predloženom zaključku. Opet zamjenik ministra unutarnjih poslova uvaženi Davor Blažević. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče. Vlada prihvaća i ovaj prijedlog Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost da ovaj prijedlog zakona ide u redovnu proceduru. Hvala.
Hvala. Dajem dakle na glasovanje prijedlog Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Tko je za takav prijedlog? Molim glasujte. Molim rezultat? 125 za, ni jedan suzdržan, ni protiv. Utvrđujem da je jednoglasno donijet zaključak kako ga je predložio odbor.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Evo poštovani kolege nastavljamo dalje s radom. Predložili smo objedinjenu raspravu ovih 5 sljedećih točaka. - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o patentnu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 35; - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o žigu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 37; - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o industrijskom dizajnu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 36; - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o oznakama zemljopisnog podrijetla i oznakama izvornosti proizvoda i usluga, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 38; - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o zaštiti topografija poluvodičkih proizvoda, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 39; Ima li primjedbi na to? Znači, prihvaćamo da idemo svih pet točaka u zajedničkoj raspravi. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 85. Ustava i članka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijale ste primili u pretince. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave u hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupka objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, obrazovanje, znanost, kulturu. Izvješća su primljena na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja, uvaženi zamjenik ministra gospodin Hrvoje Šlezak, uzeti riječ? Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući, poštovani zastupnici i poštovane zastupnice Hrvatskog sabora. Vlada Republike Hrvatske predlaže zakon o izmjenama Zakona o patentu, zakon o izmjenama Zakona o žigu, zakon o izmjenama Zakona o industrijskom dizajnu, zakon o izmjenama Zakona o oznakama zemljopisnog podrijetla i oznakama izvornosti proizvoda i usluga i zakon o izmjenama Zakona o zaštiti topografija poluvodičkih proizvoda s nacrtima konačnih prijedloga tih zakona. Navedenim zakonima nastoji se osigurati jačanje pravne sigurnosti i učinkovitosti u postupku zaštite i ostvarivanja prava industrijskog vlasništva u odnosu na osiguravanje učinkovitog postupka preispitivanja odluka Državnog zavoda za intelektualno vlasništvo. Izmjenama se usklađuju navedeni zakoni sa Zakonom o općem upravnom postupku i Zakonom o sustavu državne uprave na način da se na odluke Državnog zavoda za intelektualno vlasništvo kao središnjeg tijela državne uprave više ne može izjaviti žalba već se može pokrenuti upravni spor. U tom smislu predviđa se ukidanje instituta žalbe i s tim povezan prestanak rada žalbenih vijeća u području prava industrijskog vlasništva kao sadašnjeg neovisnog drugostupanjskog tijela koje odlučuje o žalbama na odluke Državnog zavoda za intelektualno vlasništvo u upravnim postupcima priznavanja prava industrijskog vlasništva te se kao pravni lijek na te odluke propisuje upravna tužba Upravnom sudu u Zagrebu i njeno rješavanje po hitnom postupku. Propisivanjem nadležnosti samo jednog Upravnog suda od 4 opća nadležna Upravna suda nastoji se osigurati mogućnost ekonomične i učinkovite specijalizacije sudaca ponajviše u izrazito složenim i specifičnim predmetima iz područja patenata. Predloženim zakonima doći će i do skraćivanja postupka provjere prvostupanjskih odluka Državnog zavoda za intelektualno vlasništvo u upravnim predmetima za priznavanje prava industrijskog vlasništva s 3 na 2 stupnja. Naime, obzirom da je od uspostave žalbenog postupka 2008. godine uvedeno dvostupanjsko upravno sudovanje ne smatramo opravdanim postojanje čak 3 stupnja preispitivanja odluka Državnog zavoda za intelektualno vlasništvo što dodatno usporava postizanje konačnog cilja, a to je pravna sigurnost stranaka u postupku. Zahvaljujem.
Žele li predstavnici izvjestitelja odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi se javio klub SDP-a, uvaženi zastupnik Tomislav Saucha.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Prvo bih htio reći da smo zadovoljni što se kod ovih 5 zakona objedinila rasprava jer to na kraju krajeva i štedi vrijeme rada ovoga Sabora, radi se ustvari o jednom te istom institutu i jedno te istoj stvari koja se ukida. Naime, svih ovih 5 zakona govore o pravima industrijskog vlasništva, dakle intelektualnim pravima koja su bila zaštićena prilikom postupka registracije patenta od strane Državnog zavoda za intelektualno vlasništvo. I mogućnosti eventualne žalbe na rješenje Državnog zavoda za intelektualno vlasništvo. Kao što je rekao gospodin zamjenik ministra do sad je postojala mogućnost da se na takvo rješenje žali zainteresirana stranka, stranka u postupku, da se želi i žalbenom vijeću što je u jednu ruku možda bila i dobra namjera ali se kao što se vidi iz prakse totalno zakompliciralo postupak i usporilo donošenje pravomoćnog tj. konačnog rješenje o tome da li neka pravna ili fizička osoba ima pravo industrijskog vlasništva na određenom patentu, žigu ili nekim od drugih ovih prava industrijskog vlasništva. Pravo patenta tj. industrijsko vlasništvo je izuzetno bitno pogotovo u današnje vrijeme kada se neke kompanije, u pravilu su to manji start up-ovi ustvari, njima je to ti patenti, te inovacije su ono što čini njihovu dodanu vrijednost i što ih čini konkurentnijim. Mi mislimo da je jako bitno da se taj postupak ubrza kako bi se te inovacije što prije zaštitile kako na domaćem tako i na vanjskom tržištu. Smatramo u klubu SDP-a da je ova izmjena dobra zato što i dalje postoji vrlo jaka sudska zaštita prava intelektualnog vlasništva, tj. prava industrijskog vlasništva kroz dvostupanjsko upravno sudovanje a isto tako moguće je uvijek i podnijeti redoviti postupak tužbu u građanskom procesu ako neka od strana misli da im je njihovo pravo ugroženo. Obzirom da se radi ustvari o jednom te istom institutu i da se radi o jednoj maloj ali bitnoj izmjeni ja ne bi dalje dužio samo ću reći dakle da se klub SDP-a s ovim ne slaže. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeća uvažena zastupnica Sanja Putica u ime kluba HDZ-a.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, zamjeniče ministra gospodine Šlezak i gospođo Kuterovac ravnateljice Državnog zavoda za intelektualno vlasništvo evo pred nama je dakle jedan paket prijedloga zakona. O njemu ne treba previše govoriti jer svi vidimo da je zajednički cilj donošenja ovih prijedloga zakona pospješivanje procedura i provođenje reformi Vlade Republike Hrvatske, smanjenje birokratskih prepreka i općenito pomoć svima u poduzetničkoj i gospodarskoj praksi. Ovaj paket zakona zaista predstavlja olakšanje i za državnu upravu koja će naizgled ovim ne velikim promjenama i prijedlozima zakona postati zasigurno učinkovitija i u praksi jednostavnija i modernija. Ova mjera koju je Vlada predložila donosi i financijske uštede. Kaže se da samo ovaj zakon o kojemu smo jučer u medijima čitali o ukidanju pečata donosi uštedu od oko 6 milijuna kuna, a posebice se to odnosio na one ljude koji se odluče na osnivanje poduzeća i obrta. Svima nam je itekako poznat problem inertnosti i sporosti birokratskog aparata i nemogućnosti "maloga čovjeka" u probijanju mnogobrojnih birokratskih barijera. Smanjuje se ovim prijedlozima zakona ipak i administrativno opterećenje a budući da je RH uskladila i donekle usklađuje svoju legislativu s pravnom stečevinom EU treba dakako donijeti i podržati ove prijedloge zakona. Prvi nam je prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o patentu s konačnim prijedlogom zakona koji je Vlada predložila u hitni postupak, prvo i drugo čitanje, prijedlog zakona broj 35. U Hrvatskome saboru se već raspravljalo 2013.godine o promjenama ovoga zakona a danas svakako stoji da se ovim zakona mijenjaju odredbe Zakona o patentu s ciljem osiguranja pravne sigurnosti i uspostavom primjerenog postupka provjere prvostupanjskih odluka Državnog zavoda za intelektualno vlasništvo u upravnim predmetima za priznanje prava kako patenta tako i ostalih prava industrijskog vlasništva usklađenog sa zakonodavnim okvirom RH ponajprije Zakonom o općem upravom postupku kao lex generalisom u svim upravnim postupcima, te sa Zakonom o sustavu državne uprave te uspostave pravovremenosti i neovisnosti u tim postupcima. Nadalje u prijedlogu ovoga zakona stoji da se u kontekstu ovih izmjena uređuju pitanja prestanka rada žalbenih vijeća i propisivanja prava podnošenja tužbe Upravom sudu u Zagrebu na prvostupanjske odluke Državnog zavoda za intelektualno vlasništvo u upravnim predmetima za priznanje prava patenta a posredno i u svim ostalim postupcima priznanja industrijskog vlasništva budući da je ustrojstvo žalbenih vijeća uređeno Zakonom o patentu i na njega se u tom pogledu pozivaju ostali zakoni iz područja vlasništva u svojim odredbama. Propisivanjem nadležnosti samo jednog Upravnog suda a to bi prema prijedlogu ovoga zakona bio Upravni sud u Zagrebu od četiri opće nadležna Upravna suda nastoji se osigurati mogućnost ekonomične i učinkovite specijalizacije sudaca ponajviše u izrazito specifičnim i složenim predmetima iz područja patenata. Dakle Zakon o patentu treba također kazati da je u RH na snazi od 2004.godine. Drugi prijedlog zakona koji stoji u ovome nazovimo ga tako paketu zakona je prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o žigu s konačnim prijedlogom zakona također koji je Vlada uputila u hitan postupak, prvo i drugo čitanje, prijedloga zakona broj 37. Obzirom da se kako vidimo i mijenja Zakon o patentu svakako je potrebno korigirati i Zakon o žigu kako i stoji u prijedlogu zakona. Još tijekom 2015.godine pokrenut je postupak donošenja izmjena Zakona o patentu kojim bi se između ostaloga revidirao institut žalbe i rad žalbenih vijeća. U zakonu nam lijepo stoji da je spomenutom izmjenom Zakona o patentu da će doći do prestanka rada drugostupanjskoga tijela koje odlučuje o žalbama u svim upravnim postupcima u području priznanja prava industrijskog vlasništva pa tko i u postupcima priznanja žiga. Kako su Zakon o patentu i Zakon o žigu povezani u dijelu koji se odnosi na institut žalbenih vijeća potrebno je u isto vrijeme, odnosno usporedno s donošenjem Zakona o patentu izmijeniti i odredbe Zakona o žigu a sve kako bi se Zakon o žigu uskladio sa novonastalom situacijom prestanka rada žalbenih vijeća odnosno kako bi se i njime uredila izmijenjena pravila u pogledu instituta pravnoga lijeka. U protivnom bi naravno došlo do pravne praznine. Zakonom je također predviđeno i prijelazno razdoblje od stupanja na snagu do primjene, tj. do završetka svih započetih postupaka po sada važećem Zakonu o žigu tako da ne bi trebalo doći do većih problema a naravno da se tu mislilo na zakonske rokove. Treći prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o industrijskom dizajnu s Konačnim prijedlogom zakona, također koji je poslan u hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 36. još jedan u nizu zakona koji se mijenja radi Izmjene zakona o patentu i Zakon o žigu, također je u primjeni kao i prethodni od 2004. godine. U zakonu možemo pročitati da se navedenom Izmjenom zakona o patentu dolazi do prestanka rada drugostupanjskog tijela koje odlučuje o žalbama u svim upravnim postupcima u području priznanja prava industrijskog vlasništva pa tako i u postupcima priznanja industrijskog dizajna. Zakon je dakle usklađivanje sa novom situacijom prestanka rada žalbenih vijeća kao drugostupanjskih tijela koje odlučuju o žalbama na odluke Državnog zavoda za intelektualno vlasništvo a o priznanju prava industrijskog vlasništva pa time i priznanju prava industrijskoga dizajna. Možda nije na odmet prilikom rasprave o prijedlogu ovoga zakona napomenuti zašto je potrebno uopće zaštiti industrijski dizajn. Svatko onaj koji je nositelj zapravo ovakvih svojih zahtjeva prema Državnom zavodu za intelektualno vlasništvo a u području industrijskoga dizajna bi ovakvim prijedlogom zakona učinkovitije zapravo spriječio neovlaštenu upotrebu, proizvodnju, kopiranje i korištenje od strane nekoga trećeg i nosilac prava bi imao mogućnost komercijalne eksploatacije i prepoznatljivosti proizvoda na ciljanim tržištima koje je zatražio. U tom smislu svakako evo i to je jedna od olakšavajućih okolnosti ljudima koji se bave industrijskim dizajnom. Četvrti prijedlog zakona je dakle Prijedlog zakona o Izmjenama o oznakama zemljopisnog podrijetla i oznakama izvornosti proizvoda sa Konačnim prijedlogom Zakona. Također čini mi se da je ovaj prijedlog zakona izuzetno važan za RH iz razloga što znamo da ljudi, posebice u ruralnim područjima, usuđuju se zbog razno raznih okolnosti, nedostatka radnih mjesta, nerazvijenosti njihovih područja otvarati vlastite obrte, proizvoditi autohtone proizvode koje treba gledati ipak kao poticaj ostanka i života u ruralnim područjima RH ali i kao jednu posebnost RH kao jedan iiznimno atraktivan turistički proizvod, u jednoj ekspanziji jeftinih rekla bih, što posebno mogu znati iz svoga kraja Dubrovnika jeftinih suvenira koje uvozimo sa istočnoga tržišta. Takvi proizvodi koje naši ljudi proizvode na ruralnim područjima posebno su važni i u tome ih smislu treba dodatno i subvencionirati i zaštiti. Usklađivanje zakona sa prethodnim je zakonima također ovdje, o tome je riječ, pri čemu se ukida rad također žalbenih vijeća kao drugostupanjskog tijela i postiže se usklađenost zakona i skraćuje postupak provjera prvostupanjskoga tijela a tako i troškovi u upravnim postupcima. I također treba naglasiti da ni za provođenje ovoga prijedloga zakona koji je danas u proceduri u Hrvatskome saboru nije potrebno izdvajati nova sredstva iz proračuna RH. I 5. prijedlog zakona je onaj o Izmjenama zakona o zaštiti topografija poluvodičkih proizvoda, sa Konačnim prijedlogom Zakona koji je u Sabor dostavila Vlada RH. Kod prijedloga ovoga zakona važna je naravno izvornost topografije poluvodičkih proizvoda tj. ponovno zaštita intelektualnoga vlasništva. Inovacije u poluvodičkim proizvodima zahtijevaju značajna ulaganja i stoga je potpuno jasna inicijativa Vlade RH da se oni zaštite u većoj mjeri. Zaštite u ovoj topografiji su i vremenski i sadržajno ograničene. Dakle sve su ovo prijedlozi zakona i potrebni zakoni iz veći uvodno navedenih razloga, prvenstveno kvalitetnijeg poslovnog ozračja, ulaganja i olakšanja poslovanja u RH. Stoga ćemo u ime kluba HDZ-a podržati ove prijedloge zakona. Hvala vam lijepa.
S obzirom da nema više prijavljenih za raspravu, zaključujem ovu raspravu. Glasovati ćemo kada se steknu uvjeti. S ovim smo iscrpili današnjih 10 točaka predviđenih za raspravu. Nastaviti ćemo sutra u 9,30 Prijedlogom zakona o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova. SJEDNICA JE PREKINUTA U 15,20 SATI
Zatim je Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o patentu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 35. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Odbor za zakonodavstvo predložio je donošenje sljedećeg zaključka. O prijedlogu Zakona o izmjenama Zakona o patentu s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 35. provest će se rasprava u prvom čitanju. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim predstavnika Vlade da se očituje o predloženom zaključku. Zamjenik ministra znanosti, obrazovanja i športa uvaženi Hrvoje Šlezak. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Vlada RH ostaje pri stavu da prijedlog ovoga zakona i zapravo čitav paket zakona ide dalje kroz hitnu proceduru. Vrlo kratko bih samo obrazložio, dakle zašto ustrajemo na ovome stavu. Naime, donošenje čitavog paketa ovih zakona po hitnom postupku neophodno je zbog usklađivanja zakona sa zakonodavnim okvirom Republike Hrvatske i to ponajprije sa Zakonom o općem upravnom postupku kao lex generalisom u svim upravnim postupcima, te sa Zakonom o sustavu državne uprave. Navedeno usklađivanje povezano je sa sprječavanjem mogućih postupaka za utvrđivanje ustavnosti ovlaštenja žalbenih vijeća u području prava industrijskog vlasništva za postupanje i donošenje odluka u žalbenim predmetima iz kojeg razloga je skraćivanjem postupka donošenja ovih zakona moguće spriječiti znatne financijske posljedice povezane sa otvorenom mogućnošću pokretanja takvih postupaka u smislu naknade štete. U pogledu dvojbe Odbora za zakonodavstvo oko ustavnosti rješenja glede pokretanja i vođenja postupaka pred Upravnim sudom u Zagrebu ističe se da je ovo rješenje u skladu sa Zakonom o upravnim sporovima koji u svom članku 13. daje mogućnost da se mjesna nadležnost Upravnog suda zakonom propiše drugačije. Upravo zbog ove otvorene mogućnosti predlagatelj smatra da s obzirom na relativno nizak godišnji priljev novih predmeta u postojećim žalbenim postupcima koji bi se mogao pojaviti u upravnom sporu kao novom pravnom lijeku ne bi bilo svrsishodno niti ekonomično razvijati i održavati specijalistička znanja sudaca u pet međusobno različitih područja industrijskog vlasništva nad četiri Upravna suda. Ovo se osobito odnosi na potrebna značajna ulaganja u usavršavanje i specijalizaciju sudaca u izrazito složenim i specifičnim predmetima iz područja patenata koje je ekonomičnije provoditi na jednom Upravnom sudu. Ističe se da je propisivanjem nadležnosti samo Upravnog suda u Zagrebu ponovo se pokušalo udovoljiti zahtjevima predstavnika nositelja prava i poslodavaca koji su sudjelovali u stručnoj radnoj skupini za donošenje ovih zakona koji su kao važan preduvjet funkcioniranja sustava s obzirom na složenost ovih upravnih predmeta osobito u području patenata isticali edukaciju i specijalističko usavršavanje sudaca. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Dajem na glasovanje, izvolite uvaženi zastupnik. Predsjednik Odbora za zakonodavstvo Izvolite.
Tako je. U ime Odbora za zakonodavstvo mi ostajemo kod prijedloga da ovaj, a i slijedećih četiri zakona idu u redovnu proceduru. Dakle, protivimo se hitnoj proceduri. Ovim zakonima ukidamo Ustavom zajamčeno pravo na žalbu. Dakle, o tome treba promislit barem u dva čitanja. Ovim zakonom zadiremo u zakone koji reguliraju pravosudnu materiju, dakle reguliramo mjesnu nadležnost sudovima što ne možemo ovim zakonima regulirati i stoga ostajemo kod prijedloga da zakoni idu u redovnu proceduru koju je moguće vrlo brzo provesti.
Hvala lijepo. Dakle, mi imamo prijedlog zakona za zakonodavstvo, Odbora za zakonodavstvo i zaključka. Molim vas ja ga mogu i ponovo pročitati. Dakle o Prijedlogu zakona za izmjenama Zakona o patentu s konačnim prijedlogom zakona provest će se rasprava u prvom čitanju. Molim vas tko je za taj zaključak? Molim rezultat? 124 glasa za i 1 suzdržan, ništa protiv. Prema tome, utvrđujem da je većinom glasova donijet zaključak kako ga je predložio Odbor za zakonodavstvo. Dobro jutro kolegice i kolege! Ja vas molim da zauzmete svoja mjesta i da počnemo sa radom. Evo imam uzdignutih ruku, očito ćemo imati neke zahtjeve za stanku. Prvo je uvaženi zastupnik Sladoljev, izvolite.