Dame i gospodo predlažem da zauzmete mjesta i da počnemo sa radom. Dame i gospodo, narodni poslanici, cijenjeni gosti, gospodo ministri, odnosno gospodine ministre pošto je samo jedan, otvaram 29. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH koja uobičajeno počinje izvođenjem himne. [[INTONIRANJE HIMNE]] Za današnju sjednicu pravdalo je odsustvo nekoliko poslanika: Darijana Filipović, Dragan Bogdanić, Obren Petvorić. Gospodin Mirsad Kukić je najavio da će zakasniti i još jedan broj narodnih poslanika nalazi se na sastanku i priključiće se našem radu do 12,00 časova dok završe sastanak sa delegacijom NATO saveza. I jedan broj ministara je najavio odsustvo zbog ranije preuzetih obaveza, kako kažu, neću ih ni čitati sve, na čelu sa predsjedavajućim Savjeta ministara i zbog toga sam posebno pozdravio gospodina Cikotića koji je ovdje jedini iz Savjeta ministara, iako bi trebali da budu na svakoj sjednici svi. Sjednici prisustvuje 28 poslanika u ovom momentu i nadamo se da će ih biti još poslije ove sjednice naredne. U skladu sa članom 167. Poslovnika, prije rasprave o dnevnom redu, na početku svake sjednice poslanicima će biti omogućeno postavljanje poslaničkih pitanja. Najave za postavljanje poslaničkih pitanja u usmenoj formi dostavili su sledeći poslanici: Adil Osmanović ministru spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, Vlatko Glavaš ministarki civilnih poslova, Zukan Helez predsjedavajućem Savjeta ministara, Mirko Šarović predsjedavajućem Savjeta ministara, Snježana Novaković-Bursać predsjedavajućem Savjeta ministara, Saša Magazinović predsjedavajućem Savjeta ministara, Jasmin Emrić predsjedavajućem Savjeta ministara, Aida Baručija ministru bezbjednosti BiH, Damir Arnaut predsjedavajućem Savjeta ministara, Branislav Borenović predsjedavajućem Savjeta ministara. Ove najave su u skladu sa članom 168. Poslovnika dostavljene su predsjedavajućem Savjeta ministara BiH i onom članu Savjeta ministara na koga se pitanje odnosi. U skladu sa našim Poslovnikom i ranijom praksom za ovaj dio sjednice obezbjeđen je direktni TV prenos na BHT1. Vrijeme je da počnemo sa postavljanjem usmenih poslaničkih pitanja. Riječ ima gospodin Adil Osmanović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ma nedopustivo je da ne prisustvuju ministri ovdje ovoj sjednici, pogotovo imamo zamjenike ministara trebalo je bar njih ovdje poslati. 2 Moje poslaničko pitanje, kao što ste kazali, se odnosi na Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, odnosno ministru Staši Košarcu. Vijeće ministara BiH na 32. sjednici, održanoj 08.04.2021. godine, pokrenulo je proceduru imenovanje sedam članova Komisije za koncesije BiH i zadužilo Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH za provođenje procedure. Šta je ministar uradio za više od godinu dana u provođenju predmetne procedure za imenovanje sedam članova Komisije za koncesije BiH, na osnovu kojeg propisa ste, ako je tačno da ste mimo zaključka Vijeća ministara BiH, poništili javni konkurs za imenovanje sedam članova Komisije za koncesije BiH, u kojoj fazi je trenutno pokrenuti postupak za imenovanje članova Komisije za koncesije BiH, kada namjeravate završiti započeti postupak i ponovo objaviti javni konkurs za imenovanje članova Komisije za koncesije BiH? Da li ste svjesni činjenice, da li ste svjesni činjenja, odnosno ne činjenja i da li ste time uticali na provođenje Odluke Ustavnog suda BiH od 16.07.2021. godine kojom je naloženo Komisiji za koncesije BiH da najkasnije u roku od šest mjeseci izvrši djelimičnu odluku Ustavnog suda BiH, te obavijesti Ustavni sud BiH o poduzetim mjerama s ciljem izvršenja te odluke, kada je opće poznato da je trenutnim članovima Komisije za koncesije već davno istekao mandat i da postoji nepopunjenost iste u skladu sa važećim zakonom, te nemogućnosti rada i odlučivanja? Hvala, zamolio bi bar da se pismeno dostavi odgovor.
Hvala gospodine Osmanoviću. Nema ministra spoljne trgovine i zamjenika, odgovor će biti dostavljen, gospodine Osmanoviću, pismeno. Riječ ima narodni poslanik Vlatko Glavaš, pitanje ministarki civilnih poslova. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Moje pitanje je ministrici civilnih poslova BiH, glasi – Koliko sredstava u proteklom periodu je i za vrijeme trajanja privremenog finansiranja u vidu pomoći, nagrada ili neke druge vrste novčane stimualcije dodijeljeno, izdvojeno za sportske kolektive i pojedince? Volio bih vidjeti spisak imena i visinu iznosa sredstava izdvojenih za iste, jer to na ovaj način govori da odnos državnih vlasti prema našim najboljim ambasadorima u svijetu nije baš najbolji. Pitanje postavljam iz perspektive čovjeka koji je cijeli život proveo u sportu i koji zna sve lijepe strane sportskog angažmana, naročito kada se nosi dres sa državnim grbom. Hvala lijepo.
Hvala gospodinu Glavašu. Nema ministarke civilnih poslova, ima li zamjenik? Nema ni zamjenika. Insistiraćemo gospodine Glavaš na pismenom odgovoru, je li tako. Nije tu gospodin Zukan Helez jer se nalazi na ovom sastanku sa NATO delegacijom, ukoliko stigne do kraja ovoga daćemo mu riječ. 3 Naredni riječ ima gospodin Mirko Šarović, pitanje predsjedavajućem Savjeta ministara. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Uvaženi poslanici vidim da predsjedavajućeg Savjeta ministara nema danas ovdje na sjednici, pa ću ja usmeno da na neki način u ovih par minuta kažem šta je suština mog pitanja, a on će ili odgovoriti pismeno, a nadam se da hoće obzirom na njegovu poznatu ažurnost u tom smislu i ne sumnjam da ćemo dobiti brzi odgovor. Pitanje se odnosi na upravo nadležnost predsjedavajućeg Savjeta ministara, a tiče se poslednjih, rekao bih, zabrana ulaska u BiH licima iz više zemalja, ali i iz Srbije posebno, posebno je to bilo zapaženo u poslednjih nekoliko mjeseci, određenim intelektualcima, građanima Srbije, no nikada nismo dobili adekvatno obrazloženje zbog čega je to što je na neki način izazvalo i komentare, zainteresovanost, pa i rekao bih različite komentare i poglede u cijeloj javnosti posebno u Republici Srpskoj, zbog toga se pitanje odnosi na gospodina Tegeltiju – Šta je on po ovom pitanju preduzeo i da li je tražio reviziju odluka po ovom pitanju o zabranama ulaska državljana Srbije, ali i neki drugih? Zašto? Pa prema članu 9. Zakona o Obavještajnoj agenciji predsjedavajući Savjeta ministara BiH nadzire rad Obavještajne agencije i snosi političku odgovornost za njen rad. Takođe predsjedavajući je na čelu Izvršnog obavještajnog odbora koji treba da održava najmanje jedanput mjesečno sjednice, ima pravo da od Obavještajne agencije i njenog rukovodstva traži sve informacije, kao i reviziju i istragu ako postoji bilo kakva sumnja da je došlo do nekih zloupotreba i nezakonitosti. Upravo to nam treba, znači –Da li je postupak i da li je sve bilo onako kako treba, da li je bilo do bilo kakvih zloupotreba? To po meni, obzirom da nisam obaviješten, a čini mi se ni drugi, za tir mjeseca niste, odnosno nije uspio da raščisti ove stvari, da nas o tome obavijesti, iako sam ga i ja lično pismeno tražio, od njega to tražio kao predsjedavajućeg, govori o rekao bih ili nezainteresovanosti ili nekompetentnosti predsjedavajućeg i neznanju za šta je on sve u ovoj zemlji zadužen. Ovo praktično više nije samo odluka OBA-e, odnosno Obavještajne agencije, nego je praktično, ukoliko ne dobijemo jasan odgovor, i ovo je direktno targetirano i prema gospodinu Tegeltiji i ja od njega tražim da pismeno dostavi odgovor meni, odnosno ovom Predstavničkom domu. Hvala predsjedavajući.
Hvala gospodinu Šaroviću. Nema predsjedavajućeg Savjeta ministara, nema odgovora danas. Riječ ima gospođa Snježana Novaković-Bursać, takođe pitanje za predsjedavajućeg Savjeta ministara.
Uvaženi predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege moje pitanje je također upućeno predsjedavajućem Savjeta ministara, s obzirom da ga nema, ja zaista očekujem u što skorijem, što kraćem roku odgovor na ovo pitanje, a s obzirom na njegov i sadržaj mislim da i nije ni moguće ... da se odgovori u pisanoj formi. 4 Naime, moje pitanje glasi – Kojim je rukovodiocima, dakle direktorima i zamjenicima direktora, onda upravnim i nazdornim tijelima agencija i drugih upravnih organizacija, čija su imenovanja u nadležnosti Savjeta ministara, u ovom trenutku istekao mandat? Dakle, molim da mi se dostavi tabelarni pregled imenovanih lica iz nadležnosti Savjeta ministara kojim je mandat istekao, a koji još uvijek vrše funkciju za koju su bili imenovani, uključujući i datume isteka mandata, kao i pregled imenovanih lica kojima će mandat isteći tokom 2022. godone. Zašto ovo pitanje, molim mogućnost za kratak komentar. Potpuno, ko prati političku situaciju, jasno je čiji kadrovi, a naravno i zbog čega, se već godinama štite u, na odgovarajućim pozicijama, iako je nekima od njih dvije, tri, pa i više godina istekao mandat. Vrlo će to biti zanimljivo posmatrati u kontekstu ovih nekih aktuelnih događanja. Međutim, želim da kažem u ovom trenutku da ukažem na nekoliko tih koji po mom mišljenju spadaju u kategoriju bizarno, posebno bizarno ako se posmatra iz ugla nekih koji sebe vole nazivati zaštitnicima države i vladavine prava. Naime, mi imamo određene agencije koje na engleskom kad ih izgovorite imaju u svom nazivu onaj, onu čuvenu riječ intelidžens/intelligence, pa imamo tu isteke mandata u trajanju više godina, što je još bizarnije, svi znamo da nemamo ni adekvatne škole za tako neka imenovanja. Znači, puno je tu situacija, evo recimo i o agenciji jednoj, odnosno službi koja ima obavezu po zakonu da se bavi upravo upravljanjem ljudskim resursima, pričam o Agenciji za držanu službu, kojoj je također istekao mandat i ko je pratio pažljivo revizorske izvještaje koji su nam danas na dnevnom redu vidjećete da i tu imamo egzaktno kršenje zakona. Treća stvar koju želim da ukažem, mi imamo situaciju da je jedan, jedno nadzorno tijelo istekao mandat 2010. godine, da imamo neko privremeno tijelo koje traje već, ne znam, osam godina u statusu privremeno. Prema tome, to je sve zajedno kad dobijemo ovaj tabelarni prikaz, nadam se, jedna lijepa slika nekakve države koju neko misli da se ovako pravi. Hvala lijepo.
Hvala Vama. I naredno pitanje je upućeno predsjedavajućem Savjeta ministara, riječ ima gospodin Saša Magazinović.
Izvorna nadležnost države nije zdravstvo, ali postoje dvije veoma važne teme gdje je nezamjenjiva uloga Vijeća ministara, a tiče se zdravlja ljudi u BiH. Jedna je legalizacija kanabisa u medicinske svrhe, koja se isključivo može napraviti ovdje na državnom nivou. A druga je pristupanje Eurotransplantu koje je izuzetno važno i taj proces porazno sporo traje, zapravo zadnja aktivnost je učinjena, prema mojim informacijama, prije 11 godina. Mene je interesovalo i htio sam razgovarati na ovaj način sa predsjedavajućim Vijeća ministara po pitanju ove dvije teme. Znam da je Vijeće ministara nedavno učinilo jedan mali korak naprijed ka legalizaciji kanabisa time što je otklonilo jednu tehničku prepreku, a to je Komisija za sprječavanje zloupotrebe opojnih droga, koja nije bila u punom sazivu, Vijeće ministara je nadopunilo taj saziv i sad je mene interesovalo koja je naredna dinamika i u kojoj mjeri je predsjedavajući Vijeća ministara uključen kao neko ko, za koga znam od ranije da je prijatelj ove inicijative, zagovornik legalizacije kanabisa u medicinske svrhe. 5 S druge strane kad je Eurotransplant u pitanju sedam je koraka koje jedna država treba preći da bi ljudi iz BiH bili u mogućnosti da ostvare pravo na transplantaciju kako to Eurotransplant omogućava. To je pitanje za mnoge života i smrti i zbog toga prvi korak, koji mi nikad nismo napravili, a to je obično pismo namjere prema Eurotransplantu da država BiH želi da omogući svojim građanima i na ovaj način i da jačamo transplantacijsku medicinu unutar BiH, to, taj prvi korak nikad nije urađen. Mene interesuje – Zašto i šta je u ovom mandatu učinjeno po tom pitanju? A ja koliko znam nije ništa, volio bih da informacija koju imam nije tačna.
Hvala gospodinu Magazinoviću. Riječ ima gospodin Jasmin Emrić, takođe pitanje predsjedavajućem Savjeta ministara.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja sam najavio pitanje za predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH, ali iako nije prisutan postaviću pitanje i tražim odgovor u pismenoj formi. Pitanje glasi – Zašto predsjedavajući i Vijeće ministara nisu ispoštovali svoje obaveze u skladu sa Zakonom o financiranju institucija BiH, članom 10. navedenog zakona određeno je da je Vijeće ministara BiH obavezno podnijeti Predsjedništvu BiH Nacrt zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za narednu godinu najkasnije do 15. oktobra tekuće godine? Ovdje želim naglasiti zakonsku odredbu obaveze Vijeća ministara, a svaka obaveza je povezana i s odgovornošću i to ne samo s političkom odgovornošću koju, kao što vidimo, da nema, jer da ima onda bi, prije svega, predsjedavajući Vijeća ministara bio danas prisutan kao i drugi ministri, već i s krivičnom odgovornošću koja se također ne primjenjuje, nažalost, u BiH. A u ovom slučaju želim naglasiti posebno individualnu i kolektivnu krivičnu odgovornost zbog kršenja zakonom utvrđenih rokova. Ja smatram da netko treba konačno završiti u zatvoru kao primjer da se ovakvo slobodno i neodgovorno ponašanje funkcionera i ministara ne bi više ponavljalo. Tužilaštvo BiH mora početi hapsiti, prije svega, ministre koji krše zakone ove države. Zakoni su precizni, rokovi su propisani zakonom. S obzirom da je predsjedavajući Vijeća ministara BiH najodgovorniji za rad Vijeća ministara, te da ima i posebnu odgovornost tražim da odgovori – Zašto nisu na vrijeme, u skladu s zakonom, podnijeli Nacrt budžeta za 2022. godinu Predsjedništvu? Zbog neodgovornosti Vijeće ministara je ugrozilo i zakonom propisano održavanje Općih izbora koji prema odluci CIK-a, kao što znamo, trebaju biti održani 02. oktobra ove godine. Vrlo je važno da službenim putem saznamo zašto je Vijeće ministara opstruiralo usvajanje nacrta budžeta, tko je i zašto bio kočnica i prepreka. Osam mjeseci su zakasnili i prekoračili zakonom utvrđene rokove, imali su zakonsku obavezu da do 15. oktobra prošle godine podnesu nacrt budžeta Predsjedništvu BiH. Znamo da tu obavezu nisu ispoštovali jer su tek jučer usvojili Nacrt budžeta za ovo godinu. Hvala. 6
Hvala Vama. Riječ ima gospođa Aida Baručija, ministru bezbjednosti upućeno pitanje i on je tu. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući i pozdravljam sve prisutne. Simbolika bijelih traka potiče iz 31. maja 1992. godine kada su vlasti bosanskih Srba u Prijedoru izdale naredbu putem lokalnog radija kojom se naređuje nesrpskom stanovništvu da obilježe svoje kuće bijelim zastavama ili čaršafima i da prilikom izlaska iz kuće stave bijele trake oko .... To je bio početak kampanje istrebljenja, silovanja, otvarani su koncentracijski logori i činjeni drugi zločini. U Prijedoru je ubijeno 102 djece, 256 žena, 3173 istrijebljena civila, 31 hiljada zatvorenika u logorima, 53 hiljade žrtava progona i deportacije. Za zločine u Prijedoru prema informacijama Udruženje žrtava dosad je doneseno oko 50 pravosnažnih presuda i izrečene kazne od oko 800 godina zatvora. Mirnom šetnjom porodice stradalih u proteklom ratu i više udruženja, nevladinih organizacija, te predstavnika političkog i društvenog života okupljeni kroz centar prošetaju do Trga Zorana Karlica gdje polože i 102 ruže za ubijenu djecu. Na Trgu se čitaju imena i starost ubijene djece, a na bijelu traku na Trgu građani polože cvijeće u znak sjećanja na stradale Prijedorčane. Devet godina nakon obilježavanja Dana bijelih traka ovo je prvi put da je šetnja zabranjena, dozvoljeno je okupljanje na Trgu i to u ograničenom vremenu od 12,00 do 13,00 sati, kao razlog zabrane navedeni su sigurnosni razlozi. Gospodine ministre sigurnosti države BiH da li ste Vi po funkciji koju obnašate upoznati iz kojih sigurnosnih razloga je zabranjena ova šetnja? Hvala.
Hvala. Odgovor ministar bezbjednosti, izvolite gospodine Cikotiću.
Hvala lijepa. Uvaženi predsjedavajući, zamjeniče, uvažena zastupnice i zastupnici, dame i gospodo. Pitanje uvažene zastupnice Baručije reflektira jednu vrlo kompleksnu temu, ja bih mogao kazati da Ministarstvo sigurnosti nema nikakvih operativnih nadležnosti u aktivnostima ovog karaktera, ali ću u svakom slučaju nastojati da pogledam da li u okviru mogućnosti i koordinacije koje imamo možemo u ovoj i sličnim situacijama napraviti bilo šta čime bismo sigurnost građana instituciji države BiH podigli na veći nivo. A u svakom slučaju jednostavno nisam imao nikakvu komunikaciju od nadležnog Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske u ovom smislu, niti od bilo koje druge institucije koja se bavila organizacijom ovog skupa. 7
Hvala. Naredno pitanje ima narodni poslanik, aha pardon imate pravo komentar. Gospođo Baručija izvolite, nisam vidio.
Evo, ja bih zamolila gospodina Cikotića ukoliko može da mi u narednom periodu dostavi informacije vezano za odgađanje ovog događaja, razloge zbog kojih je odgođen, jer Vi u Sektoru za graničnu i opštu sigurnost piše – da koordinirate aktivnosti vezano za zaštitu javnog reda, mira, sa upravnim organizacijama ministarstva, te drugim državnim i entitetskim institucijama. Dakle, u okviru je Vaših nadležnosti. Ja ću svakako uputiti u Prijedor poslaničko pitanje i razloge sigurnose koje su naveli da vidimo koji su, ali bih takođe voljela da Vi kao ministar sigurnosti države BiH, kao jedna krovna institucija imate informacije koje možete podijeliti sa mnom, ne samo sa mnom nego sa svim poslanicima. Zahvaljujem.
Hvala. Gospodin Damir Arnaut, pitanje predsjedavajućem Savjeta ministara.
Hvala predsjedavajući. Gospodin Tegeltija, predsjedavajući Vijeća ministara, je prije dvije i po godine obećao niz reformi u svom ekspozeu, na polju ekonomije, reforme javne uprave, eurointegracija, vladavine prava, mladih, žena, osjetljivih kategorija itd. itd. rezultat je apsolutna ogromna nula. Od 101 zakona upućenog u proceduru u ovom sazivu Vijeće ministara je uputilo deset, dakle manje od 10% sve ostale su uputili poslanici i delegati. Dodatne ilustracije radi, na prošloj sjednici Predstavničkog doma usvojena su, usvojena su, na jednoj sjednici tri zakona Kluba Naša stranka – Nezavisni blok. Tokom cijelih proteklih 12 mjeseci Vijeće ministara gospodina Tegeltije je uputilo tri zakona. Dakle, mi na jednoj sjednici usvojimo naša tri zakona, njegovo Vijeće ministara sa 20 ministara i zamjenika uputi u 12 mjeseci samo tri zakona. Gospodin Tegeltija je govorio o zaustavljanju odliva mozgova, za Vašeg mandata je došlo do eksponencijalnog porasta iz reda svih naroda, iz reda ostalih, iz oba entiteta. Govorio je o jačanju saradnje na razmjeni kriminalističkih obavještajnih podataka, a v.d. glavnog tužioca gospodin Milanko Kajganić je pred, na zadnjoj, prošloj sjednici Istražne komisije za stanje u pravosuđu u BiH ukazao da nikakav napredak na ovom polju, citiram ga – ograničava i onemogućava nas u razmjeni i podataka, informacija i dokaza sa zemljama Evrope i svijeta. Direktno je sigurnosti i stabilnost BiH ugrožena zbog nerada i neispunjenih obećanja predsjedavajućeg Vijeća ministara, gospodina Tegeltije, i svih njegovih ministara. I moje pitanje, i naravno predsjedavajućeg ovdje nema, po ovom što sam iznio očito je da ništa drugo ni ne radi, pitanje je gdje je sada, zbog čega nije ovdje, zbog čega rijetko dolazi na sjednice Doma, i tražim da mi odgovori u pisanoj formi – Zbog čega nije ispunio ništa od onoga što je obećao i zbog čega je BiH na svim poljima o kojima je govorio sada u gorem stanju nego kad je on preuzeo predsjedavanje Vijećem ministara i kada je iznio ovaj ekspoze pred nama prije više od dvije i po godine? 8 Hvala.
Hvala Vama. Insistiraćemo na pisanom odgovoru, ali predsjedavajući jeste najavio da neće biti, nalazi se trenutno u Ohridu. Naredno pitanje gospodin Brane Borenović, takođe predsjedavajućem Savjeta ministara. Izvolite.
Hvala. Ništa, ostalo je da pročitam pitanje, obzirom da je najavljeno da ću ga usmeno postaviti. Činjenica da je Vlada Federacije BiH u poslednje vrijeme donijela više propisa kojima se tržište Federacije zatvara ili ograničava za firme iz Republike Srpske i okruženja, odnosno uslovljava da firma mora biti registrovana i imati sjedište na području Federacije, što uključuje i poslednji usvojeni propis Uredba o uređenju gradilišta, obavezna dokumentacija na gradilištu učesnicima u građenju, koju je donijela Vlada Federacije prema kojoj stručnjaci i inženjeri koji imaju položen stručni ispit u Republici Srpskoj ne mogu dobiti licencu u Federaciji BiH, te obavljati određene poslove bez ponovnog licenciranja u Federaciji BiH. Uredba ima diskriminatorski karakter kako prema stručnim licima iz Republike Srpske, tako i prema onima, onim stručnim licima iz Federacije koji su plagali stručni ispit u Republici Srpskoj. Ovom Uredbom su u verijeme nove ekonomske krize mnogi stručnjaci ostali bez poslovnih angažmana. Ranije doneseni propisi i ova sporna Uredba su po nama potpuno protivustavni i time se kriši princip jedinstvenog ekonomskog prostora. Podsjećam, Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju sa EU obuhvata, između ostalih, sledeće oblasti: politički dijalog, regionalnu saradnju, slobodu kretanja robe, radnika, kapitala, slobodu pružanja usluga, preduzetništvo, te usklađivanje zakonodavstva. Postavlja se ključno pitanje na koje tražim odgovor i od predsjedavajućeg Savjeta ministara – Da li je u BiH još uvijek na snazi Mehanizam koordinacije i šta će kao predsjedavajući Savjeta ministara uraditi da se osigura potrebna saradnja između Savjeta ministara, entiteta i drugih nivoa vlasti u zemlji, šta su do sada uradili, namjeravaju li bilo šta uraditi po pitanju, evo, ove po nama vrlo jasne diskriminacije koja se treba razriješiti u što je skorije vrijeme? Hvala.
Hvala gospodinu Borenoviću. Došao je i gospodin Zukan Helez, koji nije bio ovdje kad je bio na redu, ali evo sada pravo da postavi pitanje predsjedavajućem Savjeta ministara. Izvolite. 9
Zahvaljujem uvaženi predsjedavajući. Moje izvinjenje, ovdje u Parlamentarnoj skupštini BiH je delegacija NATO saveza imali smo razgovore i to je razlog što sam kasnio, mislim da su nam ti sastanci jako bitni, pogotovo u ovakvoj geopolitičkoj bezbjedonosnoj situaciji. 11. maja ove godine delegacija Vijeća ministara na čelu sa predsjedavajućim gospodinom Zoranom Tegeltijom posjetila je sjednicu Savjeta bezbjednosti Ujedinjenih nacija, kao što je poznato gospodin Tegeltija je imao želju da se obrati na tom zasjedanju, međutim nije se obratio, nisu mu dozvolili da se obrati i moje pitanje glasi – Prvo, od koga je gospodin Tegeltija dobio poziv i da li je uopšte dobio poziv iz Savjeta bezbjednosti Ujedinjenih nacija i da li su mu obećali da će imat obraćanje? Dalje, koliko je članova delegacije bilo, koja je putovala sa predsjedavajućim Vijeća ministara, koliko je koštao put, smještaj i boravak te delegacije? Jer očito je da su doživjeli debakl i da su potrošili novac poreznih obveznika i za to vjerovatno neće odgovarati. Ako nisu imali poziv, moje pitanje također glasi – Po čijem nahođenju su išli, po čijoj zapovjedi su išli članovi Vijeća ministara, pogotovo Zoran Tegeltija? I ne mogu da shvatim da ljudi koji predstavljaju državu BiH, koji opstruiraju usvajanje budžeta, tako olako posežu za budžetom kad njima zatreba i kad njihovim mentorima zatreba. Također ne mogu nikako da shvatim i razumijem da ljudi koji dolaze iz određenih dijelova BiH, koji su naučili na neki palanački mentalitet, mentalitet koride i šatora da nikako ne mogu da se oslobode toga i da ne mogu da shvate da su potpuno drugačije norme u Ujedinjenim nacijama, da je to jedna krovna ozbiljna institucija gdje ima red, poredak i protokol i da ne može da se obezbjeđuje govor kako ko želi i da se tamo obraća. Zbog toga pozivam prov aktere koji su išli tamo neovlašteno da vrate novac u budžet države BiH da uplate, ukoliko to ne učine pozivam tužilaštvo da istraži sve okolnosti nezakonitog putovanja ove delegacije u UN. Hvala vam.
Hvala Vama. Iscrpili smo sve one koji su zahtjevali da imaju pitanje, nemamo odgovore zato što nema predsjedavajućeg Savjeta ministara i jednog broja ministara, insistiraćemo na pismenim odgovorima. Sada prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Na samom početku da kažem da smo u pripremi ove sjednice imali dosta prijedloga za dnevni red, zbog toga on i jeste obiman i ima jedan broj prijedloga za izmjene dnevnog reda, vrlo su aktivni bili narodni poslanici, ali i odbori i komisije Predstavničkog doma. Sa ranijeg predloženog dnevnog reda, koji ste bili dobili, na zahtjev vršioca dužnosti glavnog tužioca skinuta je tačka 39. Informacija o radu Tužilaštva. Na zahtjev Zajedničke komisije za ljudska prava skinute su tačka 40. i 41. 40. Prijedlog odluke o imenovanju članova Savjeta nacionalnih manjina i 10 41. Poslanička inicijativa gospođe Mirjane Marinković-Lepić kojom se nalaže Ministarstvu civilnih poslova, da u roku od 90 dana, korguje cijenu takse koja se plaća prilikom odricanja od bosanskohercegovačkog državljanstva. Na dnevni red dodali smo tačke: Tačka 6. Zahtjev poslanika Nenada Nešića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku. Tačka 7. Zahtjev poslanika Denisa Zvizdića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o platama i naknadama u instutcijama Bosne i Hecegovine po hitnom postupku. Tačku 48. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o zajmu (Zeleni gradovi 2 – Window II Vodovod Brčko) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj. U okviru tačke 39. dodata je podtačka 6. Izvještaj o radu Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti polova i U okviru tačke 40. podtačka 5. Izvještaj o radu Zajedničke komisije za reforme i razvoj. Izmijenjene su: Tačka 4. Prijedlog amandmana II na Ustav Bosne i Hercegovine s Mišljenjem Ustavnopravne komisije. Tačka 8. Prijedlog zakona o izmjenama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine sa Izvještajem Ustavnopravne komisije. Tačka 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, sa velikim brojem narodnih poslanika, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije. Dobili ste prijedlog dnevnog reda, koji ima 48. tačaka i 83. podtačke, koje su sve sa statusom tačke, dakle, ukupno 131. ako budemo efikasni možemo to uspješno završiti. Otvaram raspravu o prijedlogu dnevnog reda. Gospodin Mijo Matanović, izvolite.
Cijenjeni predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici. Sukladno članku 8., članku 71. stavak (1), članku 72. i članku 166. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH predlažem dopunu dnevnog reda 29. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH ispred Kluba zastupnika HDZ-HNS, a ona je – Inicijativa o usklađivanju troškova prijevoza i toplog obroka uposlenika u institucijama BiH, kojom zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 30 dana od usvajanja ove inicijative utvrdi visinu naknade za prijevoz na posao i s posla u institucijama BiH i uskladi sa prosječnim povećanjem litre goriva u poslednjih godinu dana, te visinu naknade uposlenim u institucijama BiH za ishranu tjekom rada poveća sa sadašnjih 8 maraka za svaki dan proveden na radu na 12 KM za svaki dan proveden na radu. 11 Obrazloženje: Promatrajući statističke podatke sredinom 2021. godine u BiH dolazi do rasta opće razine cijena, da je to tako potvrđuju i mjesečne stope rasta inflacije zadnjih mjeseci 2021. u odnosu na isti mjesec prethodne godine koje su iznosile u listopadu 4,3%, studeni 5,5% i prosinac 6,4%. S druge strane inflatorna kretanja u BiH su izrazito ovisna o uvoznim cijenama hrane i naftnih derivata, a koje zadnjih nekoliko mjeseci vrtoglavo rastu. Opći porast cijena inflacija smanjuju realno raspoloživi dohodak i negativno utječe na životni standard stanovništva u BiH. Uzimajući u obzir sve gore navedeno ovom inicijativom u određenoj mjeri ublažile bi se negativne posljedice inflacije kada je u pitanju realno smanjenje dohodka, a i poboljšao bi se materijalni status zaposlenika u institucijama BiH.
Gospodine Matanović potrebno je da pismeno dostavite prijedlog da bismo se mogli izjašnjavati. Riječ ima gospodin Zlatan Begić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Takođe, ja bih predložio za današnji dnevni red inicijativu, poslaničku inicijativu koju sam ja već uputio u proceduru, ali kako vidim nema je na dnevnom redu, kojom se nalaže Vijeću ministara BiH da dopuni Odluku o kriterijima za utvrđivanje dodatka na plaću na osnovu obavljanja složenih informativno-aplikacijskih poslova u institucijama BiH, te druge akte čime će se omogućiti dodatak na plaću, odnosno potencijalno uvećanje plaće zaposlenim informatičarima sa srednjom stručnom spremom. Naime, usled izuzetno niskih primanja, usled činjenice da je, da rast budžeta na nivou države BiH naprosto nije pratio u ovom dijelu rast troškova života i svega onoga što čini egzistencijalnu osnovu svakog čovjeka pojedinca došlo je čak i do odliva kadrova sa visokom stručnom spremom, ljudi napuštaju poslove. U međuvremenu je došlo do nekog dodatka na plaću ljudima sa visokom stručnom spremom na ovim poslovima. Nažalost, ljudi sa srednjom stručnom spremom, koji su unutar institucija BiH i koji da bi sistem funkcionisao i da bismo mi, evo, mogli i danas ovdje raditi unutar svog radnog vremena obavljaju i poslove zaposlenika sa visokom stručnom spremom zbog nepostojanja dovoljnog broja izvršilaca, oni su izostavljeni iz tog dodatka na plaću, odnosno povećanja i u toj funkciji je zapravo ova inicijativa. Pa bi vas zamolio ako postoji volja da danas u najboljoj vjeri posvetimo dio našeg vremena i dužnu pažnju ovome problemu i eventualno da usvojimo jednu ovakvu inicijativu. Evo, ja ću vrlo brzo vama dostaviti u pismenoj formi.
Hvala gospodine Begić. Postoji volja, ali postoji i obaveza kad narodni poslanik nešto predlaže da o tome raspravljamo, ali evo jedna informacija za Vas, u funkciji pripreme ove sjednice dosta kasno je došao Vaš prijedlog, mi smo danas imali tek na Kolegiju prijedlog Vaš i odredili komisiju i to će biti spremno za narednu sjednicu, nije bilo moguće danas to pripremiti. Dakle, na današnjoj sjednici Kolegija bio je Vaš prijedlog i Kolegij je u skladu sa Poslovnikom odredio komisiju da pripremi sve za narednu sjednicu. Mislim da je to u redu, slažete se. Hvala. 12 Zaključujem raspravu o dnevnom redu. Dajem pauzu deset minuta dok pročitamo materijal gospodina Matanovića, da bismo mogli da se izjašnjavamo onda o dnevnom redu ... odnosno o ovom njegovom prijedlogu i onda dnevnom redu u cijelini. Deset minuta pauza. [[PAUZA]] Dame i gospodo predlažem da radimo. Nedostaje jedan broj narodnih poslanika koji su tu negdje piju kafu, ali već je pauza duga. Nakon što smo dobili inicijativu odobravam da govorimo i o inicijativi, jer to prije nismo imali priliku i riječ ima gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Evo, nakon što smo se uspjeli upoznati sa tekstom inicijative samo da ponudim predlagaču, ukoliko je voljan, da se inicijativa popravi na način da se u njoj vrlo jasno precizira da se neće odnositi na izabrane i imenovane zvaničnike, dakle, poslanike, ministre, direktore itd. dakle da će oni biti izuzeti iz primjene, konkretan da budem da neće skočiti topli obrok ili naknada za prevoz izabranim i imenovanim zvaničnicima u takvoj situaciji mi bi mogli ovo podržati. Međutim, ukoliko inicijativa kako je sada napisana podrazumijeva povećanje i za ministre i za poslanike, mi to ne možemo podržati. Hvala.
Hvala gospodinu Arnautu. Predlagač može komentarisati ovo. Izvolite gospodine Lovrinoviću.
Pa evo zahvaljujem, pozdavljam sve nazočne. Dakle, imali smo jedan sastanka, mislim da ste informirani o čemu se radilo, kad je počela ova naša sjednica, pa je gospodin Matanović podnio ovaj prijedlog inicijative. Kolega Arnaut ja mislim da bi, nismo mi zatvoreni za bilo kakvu promjenu, dakle, unutar prijedloga kad dođe na dnevni red, ovaj, sad eksplicite ja koliko znam da oni koje ste nabrojali, mi, ministri, ravnatelji, dakle, oni nemaju ovaj prijevoz, ja mislim, oni to imaju u sklopu svojih aktivnosti, oni nemaju ono kao što je svaki zaposlenik troškove prijevoza na posao i s posla, mislim da oni korsite neke druge mehanizme snošenja troškova dolaska na posao, tako da možda tu nema. A ovo što se tiče, dakle, toplog obroka da se izuzmu, ja načelno 13 onako nemam ništa protiv, ne znam kako bismo to napravili, ovaj, ali možemo kroz raspravu, dakle, pripremite nekakav amandman ili kako god želite. Vidjećemo, ja sad ovo ad hok, dakle, morao bi i ja sad opet tražiti pauzu pa sa klubom se sastat. Nije mi ni neprihvatljiva, nije mi ni, ne znam, evo meni je prihvatljivo da razgovaramo o ovoj ideji, pa da vidimo, dakle, ako je prihvatljiv prijedlog većini kolega u Parlamentarnoj skupštini da se učini nešto za ove koji imaju najmanje plaće, ja nemam ništa protiv stvarno, samo ovog trenutka ne mogu eksplicite dat odgovor, iako ne mogu ni odbit ovo što ste predložili, pa sad kako god želite, ne znam, ovaj. Dakle, rekao sam za prijevoz, mislim da dužnosnici koriste druge vrste, oni nemaju one, nema ravnatelj troškova, ne znam ima li agencija, mi imamo na neki drugi način to regulirano ovi najviši za to, evo.
Molim vas, da ne otvaramo raspravu o ovome, sad se javio i gospodin Kožul, što naravno znači raspravu, a samo se radi o inicijativi. Ja sam dozvolio jer sam razumio zašto gospodin Arnaut želi da, ima prijedlog u ime svog kluba, al' nećemo sad otvarati raspravu o tome, ovo je inicijativa hoće li ući u dnevni red. Dakle, predlažem da o tome glasamo, kad dođemo do rasprave imamo priliku i za izmjene. Dakle, predlažem glasamo za jedini prijedlog za dopunu dnevnog reda Kluba HDZ-a, a odnosi se na inicijativu prema Savjetu ministara da u roku od 30 dana donese odluku o visini naknade za prevoz zaposlenima i u visini toplog obroka. Molim vas glasamo da bude tačka dnevnog reda. Od 29 prisutnih – 18 za, 1 protiv, 10 uzdržanih. Ima opšta većina, nema entitetske većine. Hoćemo odmah drugi krug, gdje je?
[[nije uključen mikrofon]] Nema kolege.
Nema gospodina Zvizdića, ostavićemo za narednu sjednicu, nije donesena odluka da ovo bude tačka dnevnog reda na današnjoj sjednici. Nastavljamo rad, to znači da je prihvaćen dnevni red koji je Prošireni kolegij utvrdio danas, jer nije bilo drugih primjedbi, sa ovih 48. tačaka, 73. podtačke, plus deset drugih oko izvještaja, ukupno 131. Budući da ste svi dobili ovakav dnevni red, imali priliku da ga pročitate, a obiman je, ima više od deset stranica predlažem da ne čitam dnevni red na današnjoj sjednici, nego da odma počnemo da radimo ovako u skladu sa ovim dnevnim redom. Mislim da o ovome ne treba ni da se izjašnjavamo, ni da glasamo nego da krenemo raditi u skladu sa dogovorom i prijedlogom Kolegija, tačka. Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 28. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja; 14 3. Prijedlog amandmana II, III, IV i V na Ustav Bosne i Hercegovine, predlagači poslanici: Predrag Kojović, Mirjana Marinković-Lepić i Damir Arnaut, broj: 01-01-1-1794/21 od 27. 09. 2021. (prvo čitanje); 4. Prijedlog amandmana II na Ustav Bosne i Hercegovine, predlagač: poslanik Dženan Đonlagić, broj: 01-01-1-573/22 od 13. 04. 2022, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije; 5. Zahtjev poslanika Saše Magazinovića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-687/22 od 29. 04. 2022.; 6. Zahtjev poslanika Nenada Nešića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-812/22 od 24. 05. 2022; 7. Zahtjev poslanika Denisa Zvizdića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o platama i naknadama u instutcijama Bosne i Hecegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-818/22 od 25. 05. 2022; 8. Prijedlog zakona o izmjenama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, predlagači poslanici: Nermin Nikšić, Saša Magazinović, Nada Mladina i Zukan Helez, broj: 01-02- 1-863/21 od 21. 04. 2021, sa Izvještajem Ustavnopravne komisije; 9. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini, predlagač: poslanik Damir Arnaut, broj: 01-02-1-1904/21 od 14. 10. 2021. (drugo čitanje); 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, predlagači poslanici: Adil Osmanović, Halid Genjac, Alma Čolo, Safet Softić, Šemsudin Dedić, Nermin Mandra, Šemsudin Mehmedović, Edin Mušić, Edita Đapo, Saša Magazinović, Nermin Nikšić, Zukan Helez, Mirjana Marinković-Lepić, Aida Baručija, Damir Arnaut, Predrag Kojović i Denis Zvizdić, broj: 01-02-1-563/22 od 11. 04. 2022., skraćeni postupak, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije; 11. Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu poslanika Damira Arnauta da se u dnevni red 28. sjednice Predstavničkog doma uvrsti nova tačke koja glasi: Odluka Predstavničkog doma koja glasi: „Predstavnički dom obavještava Dom naroda da u ime Predstavničkog doma, u svojstvu predstavnika predlagača, sjednicama Doma naroda, komisija tog doma i zajedničkih komisija može prisustvovati bilo koji poslanik koji je bio predlagač danog zakona u Predstavničkom domu ili drugi poslanik kojeg posebnim zaključkom odredi Predstavnički dom“, predlagač: poslanik Damir Arnaut, broj: 01-50-1-15-28/22, veza: 01- 50-1-667/22 od 28. 04. 2022.; 12. Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Zahtjevu poslanice Mirjane Marinković-Lepić za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o odbrani Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-505/22 od 28. 04. 2022.; 13. Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Zahtjevu poslanika Nikole Lovrinovića za razmatranje Prijedloga zakona o upisu pripadnosti konstitutivnom narodu, nacionalnoj manjini i ostalim u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1- 529/22 od 28. 04. 2022.; 14. Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Zahtjevu poslanika Adila Osmanovića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o javnim nabavkama po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-652/22 od 28. 04. 2022.; 15 15. Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o radu Savjeta nacionalnih manjina BiH za 2021. godinu, broj: 05/7-39-1-269/22 od 28. 04. 2022.; 16. Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o radu Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštovanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine za 2021. godinu, broj: 05/6-50-15-364/22 od 28. 04. 2022.; 17. Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o pitanjima primjene Kodeksa ponašanja poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine za 2020. godinu, broj: 01,02-02-4-369/22 od 28. 04. 2022.; 18. Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Osnovne pretpostavke za efikasno upravljanje taksama i naknadama institucija BiH, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-2201/21 od 28. 04. 2021.; 19. Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Elektronsko upravljanje dokumentima u institucijama BiH, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucijama BiH, broj: 01/4-16-1-2224/21 od 28. 04. 2021.; 20. Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o radu i Finansijsku izvještaj Agencije za poštanski saobraćaj Bosne i Hercegovine za 2021. godinu, broj: 01,02-50-18-402/22 od 28. 04. 2022.; 21. Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju u 2021. godini, broj: 01,02-50-18-420/22 od 28. 04. 2022.; 22. Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Godišnjem izvještaju Centralne banke BiH za 2021., broj: 01-50-18-507/22 od 28. 04. 2022.; 23. Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključaka poslanika Jasmina Ermića povodom rasprave o Informaciji Upravnog odbora Javnog RTV servisa BiH o posljedicama finansijske blokade BHRT-a koji glase: 1. „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Ministarstvo pravde BiH da u roku od 30 dana izradi i dostavi u zakonodavni postupak izmjene Zakona o izvršnom postupku Bosne i Hercegovine na način da se potraživanje za RTV taksu smatra vjerodostojnom ispravom. 2. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Ministarstvo komunikacija i transporta BiH da u najkraćem roku predloži izmjene Zakona o Javnom RTV sistemu Bosne i Heregovine na način da se osigura održivo finansiranje sva tri javna RTV servisa Bosne i Hercegovine.“, broj: 01-50-1-15-28/22, veza broj: 01,02-50-18- 476/22 od 28. 04. 2022.; 24. Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključaka poslanika iz Kluba SDA povodom rasprave o Informaciji Upravnog odbora Javnog RTV servisa BiH o posljedicama financijske blokade BHRT-a koji glase: 1. „Tražimo od Poreske uprave FBiH da, u saradnji sa Vladom FBiH, deblokira račun BHRT-a. 16 2. Pozivamo Savjet ministara BiH da što prije uzme u razmatranje aktualnu situaciju u vezi sa finansiranjem Javnog servisa. 3. Tražimo da nadležni sud ubrza rješavanje predmeta koji se odnose na povrat duga od prikupljanja RTV takse. 4. Tražimo od Vlade FBiH i Parlamenta FBiH da usklade svoj Zakon o izvršnom postupku FBiH u dijelu prinudne naplate sa istim zakonom u RS-u. 5. Predlažemo Odboru JRT sistema BiH da izradi novi model naplate RTV takse kojim bi se na jedinstven način prikupljala RTV taksa na cijelom prostoru BiH.“, broj: 01- 50-1-15-28/22, veza broj: 01,02-50-18-476/22 od 28. 04. 2022.; 25. Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključka poslanika Nermina Nikšića povodom rasprave o Informaciji Upravnog odbora Javnog RTV servisa BiH o posljedicama finansijske blokade BHRT-a koji glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH nalaže Savjetu ministara BiH i resornom Ministarstvu komunikacija i transporta BiH da hitno preduzme aktivnosti na rješavanju blokade računa BHRT-a, osiguravanju naplate potraživanja, te stvaranju pretpostavki za nastavak normalnog i stabilnog funkcionisanja BHRT-a.“, broj: 01-50-1-15-28/22, veza broj: 01,02-50-18-476/22 od 28. 04. 2022.; 26. Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključka poslanika: Mirjane Marinković-Lepić, Aide Baručije i Predraga Kojovića povodom rasprave o Informaciji Upravnog odbora Javnog RTV servisa BiH o posljedicama finansijske blokade BHRT-a koji glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od RTV Federacije da sredstva koja na ime neuplaćenih sredstava od RTV takse duguje RTRS-u, u iznosu od oko 15 miliona KM, doznači BHRT-u, s ciljem saniranja dijela duga od preko 60 miliona KM, koji na ime neuplaćenih sredstava od RTV takse duguje BHRT-u“, broj: 01-50-1-15-28/22, veza broj: 01,02-50-18-476/22 od 28. 04. 2022.; 27. Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključka poslanika: Mirjane Marinković-Lepić, Aide Baručije i Predraga Kojovića povodom rasprave o Informaciji Upravnog odbora Javnog RTV servisa BiH o posljedicama finansijske blokade BHRT-a koji glasi: „Traži se od Savjeta ministara BiH da, u roku od 30 dana, obezbijedi efikasnu naplatu RTV takse u svim dijelovima Bosne i Hercegovine, isplatu svih dugovanja na ime RTV takse od strane drugih emitera, te dostavi sve informacije o izbjegavanju naplate i isplate dugovanja nadležnim tužilaštvima.“, broj: 01-50-1-15-28/22, veza broj: 01,02-50-18-476/22 od 28. 04. 2022.; 28. Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Informaciji Upravnog odbora Javnog RTV servisa BiH o posljedicama finansijske blokade BHRT-a, broj: 01,02-50-18-476/22 od 28. 04. 2022.; 29. Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o poslaničkoj inicijativi Predraga Kojovića, Mirjane Marinković-Lepić i Damira Arnauta kojom se nalaže Savjetu ministara BiH da u roku od 30 dana usvoji odluku o kvalitetu naftnih tečnih goriva koja je neophodan uslov za članstvo Bosne i Hercegovine u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji i uputi je u parlamentarnu proceduru, broj: 01-50-1-267/22 od 28. 04. 2022.; 30. Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o modifikovanoj poslaničkoj inicijativi Damira Arnauta kojom se traži od Ministarstva komunikacija i transporta BiH da u roku od 75 dana od dana usvajanja ove inicijative pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o bezbjednosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini, kojim će se 17 značajno pooštriti sankcije za određena djela propisana navedenim zakonom, broj: 01-50- 1-352-2/22 od 28. 04. 2022.; 31. Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o poslaničkoj inicijativi Mirjane Marinković-Lepić kojom se nalaže Savjetu ministara BiH da u roku od 60 dana, stavi na dnevni red i odluči po zahtjevima institucija Bosne i Hercegovine za davanje saglasnosti na pravilnike ili izmjene i dopune pravilnika o sistematizaciji državnih institucija. Takođe, Savjet ministara BiH obvezuje se da institucije koje još uvijek nisu dostavile na vrijeme zahtjeve za saglasnost za navedene akte obaveže na dostavljanje akata u roku od maksimalno 180 dana, te da u istom roku riješi eventualno sporna pitanja s institucijama Bosne i Hercegovine, broj: 01-50-1- 521/22 od 28. 04. 2022.; 32. Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o modifikovanoj poslaničkoj inicijativi Mirjane Marinković-Lepić kojom se predlaže Upravi za indirektno oporezivanje BiH i Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje BiH da u roku od 90 dana pokrenu inicijativu prema Savjetu ministara BiH kojom će se korigovati cijena takse koja se plaća prilikom izdavanja uvjerenja o izmirenim obavezama po osnovu indirektnih poreza, ostalih prihoda i taksi.“, broj: 01-50- 1-543/22 od 28. 04. 2022.; 33. Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu rezolucije, predlagač: poslanik Nikola Lovrinović, broj: 01-02- 1-544/22 od 28. 04. 2022.; 34. Izvještaj Privremene zajedničke komisije oba doma o utvrđivanju identičnog teksta Zakona o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku pred Sudom Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-50-16-682-1/22, veza: 01,02-02-1-764/21 od 23. 05. 2022; 35. Godišnje revizorski izvještaj o glavnim nalazima i preporukama za 2020., podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01-16-9-1724/21 od 10. 09. 2021.; 36. Izvještaji Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji institucija BiH za 2020. godinu: 1) Agencije za antidopinšku kontrolu BiH, broj: 01-16-9-1259/21 od 22. 06. 2021., 2) Agencije za osiguranje u BiH, broj: 01-16-9-1260/21 od 22. 06. 2021., 3) Agencije za policijsku podršku BiH, broj: 01-16-9-1261/21 od 22. 06. 2021., 4) Agencije za poštanski saobraćaj BiH, broj: 01-16-9-1262/21 od 22. 06. 2021., 5) Agencije za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje BiH, broj: 01-16-9-1263/21 od 22. 06. 2021., 6) Agencije za razvoj visokog obrazovanja i obezbjeđivanje kvaliteta u BiH, broj: 01- 16-9-1264/21 od 22. 06. 2021., 7) Agencije za bezbjednost hrane BiH, broj: 01-16-9-1265/21 od 22. 06. 2021., 8) Agencije za školovanje i stručno usavršavanje kadrova BiH, broj: 01-16-9-1266/21 od 22. 06. 2021., 9) Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH, broj: 01-16-9-1267/21 od 22. 06. 2021., 10) Centra za informisanje i priznavanje dokumenata iz oblasti visokog obrazovanja BiH, broj: 01-16-9-1268/21 od 22. 06. 2021., 11) Direkcije za evropske integracije BiH, broj: 01-16-9-1269/21 od 22. 06. 2021., 12) Fonda za povratak BiH, broj: 01-16-9-1270/21 od 22. 06. 2021., 13) Instituta za intelektualnu svojinu BiH, broj: 01-16-9-1271/21 od 22. 06. 2021., 14) Instituta za metrologiju BiH, broj: 01-16-9-1272/21 od 22. 06. 2021., 15) Komisije za koncesije BiH, broj: 01-16-9-1273/21 od 22. 06. 2021., 16) Konkurencijskog savjeta BiH, broj: 01-16-9-1274/21 od 22. 06. 2021., 17) Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01-16-9-1275/21 od 22. 06. 2021., 18 18) Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01-16-9-1276/21 od 22. 06. 2021., 19) Službe za zajedničke poslove institucija BiH, broj: 01-16-9-1277/21 od 22. 06. 2021., 20) Centralne izborne komisije BiH, broj: 01-16-9-1278/21 od 22. 06. 2021., 21) Tužilaštva BiH, broj: 01-16-9-1279/21 od 22. 06. 2021., 22) Kancelarije koordinatora za reformu javne uprave BiH, broj: 01-16-9-1280/21 od 22. 06. 2021., 23) Kancelarije za zakonodavstvo BiH, broj: 01-16-9-1281/21 od 22. 06. 2021., 24) Agencije za forenzička ispitivanja i vještačenja BiH, broj: 01-16-9-1471/21 od 23. 07. 2021., 25) Agencije za javne nabavke BiH, broj: 01-16-9-1472/21 od 23. 07. 2021., 26) Agencije za nadzor nad tržištem BiH, broj: 01-16-9-1474/21 od 23. 07. 2021., 27) Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije BiH, broj: 01- 16-9-1475/21 od 23. 07. 2021., 28) Agencije za rad i zapošljavanje BiH, broj: 01-16-9-1480/21 od 23. 07. 2021., 29) Agencije za unapređenje stranih investicija BiH, broj: 01-16-9-1482/21 od 23. 07. 2021., 30) Arhiva BiH, broj: 01-16-9-1483/21 od 23. 07. 2021., 31) Centra za uklanjanje mina u BiH, broj: 01-16-9-1484/21 od 23. 07. 2021., 32) Direkcije za ekonomsko planiranje BiH, broj: 01-16-9-1486/21 od 23. 07. 2021., 33) Državne regulatorne agencije za radijacionu i nuklearnu bezbjednost, broj: 01-16-9- 1487/21 od 23. 07. 2021., 34) Institucije ombudsmana za ljudska prava BiH, broj: 01-16-9-1488/21 od 23. 07. 2021., 35) Institucije ombudsmana za zaštitu potrošača BiH, broj: 01-16-9-1489/21 od 23. 07. 2021., 36) Instituta za akreditovanje BiH, broj: 01-16-9-1490/21 od 23. 07. 2021., 37) Memorijalnog centra Srebrenica-Potočari, spomen-obilježje i mezarje za žrtve genocida iz 1995. godine, broj: 01-16-9-1491/21 od 23. 07. 2021., 38) Ministarstva bezbjednosti BiH, broj: 01-16-9-1493/21 od 23. 07. 2021., 39) Odbora državne službe za žalbe, broj: 01-16-9-1494/21 od 23. 07. 2021., 40) Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika BiH, broj: 01-16-9-1496/21 od 23. 07. 2021., 41) Uprave BiH za zaštitu zdravlja bilja, broj: 01-16-9-1497/21 od 23. 07. 2021., 42) Kancelarije za harmonizaciju i koordinaciju sistema plaćanja u poljoprivredi, ishrani i ruralnom razvoju BiH, broj: 01-16-9-1498/21 od 23. 07. 2021., 43) Kancelarije za veterinarstvo BiH, broj: 01-16-9-1499/21 od 23. 07. 2021., 44) Ustavnog suda BiH, broj: 01-16-9-1501/21 od 23. 07. 2021., 45) Savjeta za državnu pomoć BiH, broj: 01-16-9-1503/21 od 23. 07. 2021., 46) Agencije za državnu službu BiH, broj: 01-16-9-1549/21 od 02. 08. 2021., 47) Agencije za identifikaciona dokumenta, evidenciju i razmjenu podataka BiH, broj: 01-16-9-1550/21 od 02. 08. 2021., 48) Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH, broj: 01-16-9-1551/21 od 02. 08. 2021., 49) Agencije za statistiku BiH, broj: 01-16-9-1552/21 od 02. 08. 2021., 50) Direkcije za civilno vazduhoplovstvo BiH, broj: 01-16-9-1553/21 od 02. 08. 2021., 51) Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH, broj: 01-16-9-1554/21 od 02. 08. 2021., 52) Državne agencije za istrage i zaštitu, broj: 01-16-9-1555/21 od 02. 08. 2021., 53) Generalnog sekretarijata Savjeta ministara BiH, broj: 01-16-9-1556/21 od 02. 08. 2021., 19 54) Granične policije BiH, broj: 01-16-9-1557/21 od 02. 08. 2021., 55) Instituta za nestale osobe BiH, broj: 01-16-9-1558/21 od 02. 08. 2021., 56) Instituta za standardizaciju BiH, broj: 01-16-9-1559/21 od 02. 08. 2021., 57) Ministarstva civilnih poslova BiH, broj: 01-16-9-1560/21 od 02. 08. 2021., 58) Ministarstva finansija i trezora BiH, broj: 01-16-9-1561/21 od 02. 08. 2021., 59) Ministarstva odbrane BiH, broj: 01-16-9-1562/21 od 02. 08. 2021., 60) Ministarstva pravde BiH, broj: 01-16-9-1563/21 od 02. 08. 2021., 61) Ministarstva komunikacija i transporta BiH, broj: 01-16-9-1564/21 od 02. 08. 2021., 62) Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH, broj: 01-16-9-1565/21 od 02. 08. 2021., 63) Ministarstva inostranih poslova BiH, broj: 01-16-9-1566/21 od 02. 08. 2021., 64) Pravobranilaštva BiH, broj: 01-16-9-1567/21 od 02. 08. 2021., 65) Predsjedništva BiH, broj: 01-16-9-1568/21 od 02. 08. 2021., 66) Regulatorne agencije za komunikacije BiH, broj: 01-16-9-1569/21 od 02. 08. 2021., 67) Službe za poslove sa strancima BiH, broj: 01-16-9-1570/21 od 02. 08. 2021., 68) Centralne jedinice za harmnoizaciju Ministarstva finansija i trezora BiH, broj: 01- 16-9-1571/21 od 02. 08. 2021., 69) Suda BiH, broj: 01-16-9-1572/21 od 02. 08. 2021., 70) Uprave za indirektno oporezivanje BiH, broj: 01-16-9-1573/21 od 02. 08. 2021., 71) Kancelarije za razmatranje žalbi BiH, broj: 01-16-9-1574/21 od 02. 08. 2021., 72) Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH, broj: 01-16-9-1575/21 od 02. 08. 2021., 73) Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera BiH, broj: 01-16-9- 1576/21 od 02. 08. 2021.; 37. Izvještaj o aktivnostima Kancelarije za reviziju institucija BiH za 2021. godinu, broj: 01/4-16-9-526/22 od 05. 04. 2022.; 38. Izvještaj o radu Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2021. godinu, broj: 05/1-50-15-646/22 od 25. 4. 2022., i Plan rada Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2022. godinu, broj: 05/1-50-15-647/22 od 25. 04. 2022.; 39. Izvještaji o radu stalnih komisija Predstavničkog doma za 2021. godinu: 1) Izvještaj o radu Ustavnopravne komisije, broj: 01/1-50-3-55/22 od 02. 02. 2022., 2) Izvještaj o radu Komisije za spoljnu trgovinu i carine, broj: 01-50-3-55-2/22 od 07. 03. 2022., 3) Izvještaj o radu Komisije za saobraćaj i komunikacije, broj: 01-50-3-55-3/22 od 10. 03. 2022., 4) Izvještaj o radu Komisije za finansije i budžet, broj: 01-50-3-55/22 od 15. 03. 2022., 5) Izvještaj o radu Komisije za spoljne poslove, broj: 01/2-50-3-55/22 od 26. 04. 2022.; 6) Izvještaj o radu Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti polova, broj: 01/2-50-3- 55-6/22 od 06. 06. 2022; 40. Izvještaji o radu stalnih zajedničkih komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH za 2021. godinu: 1) Izvještaj o radu Zajedničke komisije za evropske integracije, broj: 01,02-50-14- 245/22 od 11. 02. 2022., 2) Izvještaj o radu Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH, broj: 01,02-50- 14-245/22 od 07. 03. 2022., 3) Izvještaj o radu Zajedničke komisije za ljudska prava, broj: 03/6-50-14-12-17/22, veza: 01,02-50-14-245/22 od 08. 03. 2022., 4) Izvještaj o radu Zajedničke komisije za administrativne poslove, broj: 01,02-50-14- 245/22 od 10. 03. 2022.; 20 5) Izvještaj o radu Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj, broj: 01,02- 50-14-254/22 od 06. 06. 2022; 41. Poslanička inicijativa Aide Baručije, Saše Magazinovića, Edite Đapo, Dženana Đonlagića, Jasmina Emrića, Mirjane Marinković-Lepić i Šemsudina Mehmedovića kojom se Savjet ministara BiH obavezuje da, najkasnije u roku od 60 dana, pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi izmjene Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine kojim će se napad na novinare/ke tretirati kao posebno krivično djelo, broj: 01-50-1-633/22 od 21. 04. 2022.; 42. Poslanička inicijativa Edite Đapo, Saše Magazinovića i Jasmina Emrića kojom se Savjet ministara BiH obavezuje da, u roku od 15 dana, usvoji Odluku kojom se suspenduje carinska stopa na uvoz električnih i značajno umanjuje carinska stopa na uvoz hibridnih automobila, broj: 01-50-1-744/22 od 11. 05. 2022.; 43. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Sjeverne Irske o zapošljavanju članova porodica koji čine dio domaćinstva članova diplomatsko- konzularnih misija, broj: 01,02-21-1-611/22 od 15. 04. 2022.; 44. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Australije o zapošljavanju članova porodica diplomatskog i konzularnog osoblja, broj: 01,02-21-1-612/22 od 15. 04. 2022.; 45. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Bosne i Hercegovine i Češke Republike o socijalnom osiguranju, broj: 01,02-21-1-713/22 od 05. 05. 2022.; 46. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije o pograničnom saobraćaju, broj: 01,02-21-1- 714/22 od 05. 05. 2022.; 47. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Administrativnog sporazuma o sprovođenje Ugovora o socijalnom osiguranju između Bosne i Hercegovine i Češke Republike, broj: 01,02-21- 1-715/22 od 05. 05. 2022.; 48. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o zajmu (Zeleni gradovi 2 – Window II Vodovod Brčko) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj, broj: 01,02-21-1-828/22 od 26. 05. 2022. Prelazimo na redovnu raspravu o dnevnom redu. Tačka jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 28. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Zapisnik ste dobili. Ima li primjedbi, dopuna? Otvaram raspravu. Nema rasprave. Zaključujem raspravu. 21 Tačka dva, Ad. 2. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja
Moj komentar odnosi se na odgovor Vijeća ministara vezano za moje poslaničko pitanje koje sam postavila još 14.09.2021. godine, a bilo je, odnosilo se ustvari na Ministarstvo komunikacije i prometa, jer sam postavila pitanje – Da li, odnosno zašto se ne radi na nacrtu zakona o vlasništvu nad medijima? Naime, i samo Vijeće ministara je potvrdilo da je 2019. još godine dobilo nacrt zakona od strane relevantnih udruženja novinara, naravno da nisu bili jel' da taj prijedlog nije obavezujući za njih, ali su mogli to koristiti kao temeljni tekst. Dakle, 28.10. prva urgencija, 14.04.2022. druga urgencija, da bih na kraju dobila odgovor na pitanje, ali koji uopšte nije odgovor na moje poslaničko pitanje, je li se šta radilo, zašto se nije radilo itd. Sad sam dobila odgovor da će se to raditi u okviru inicijative kolege Denisa Zvizdića, dakle, da tek treba da se formira radna grupa itd. Tako da se komentar odnosi na činjenicu da ja ovo ustvari uopšte nisam dobila odgovor na svoje poslaničko pitanje, da sam čekala na to evo devet mjeseci i da molim da mi se, znači, odgovori na moje poslaničko pitanje, jer znači nacrt zakona je u nečijoj ladici prije mog poslaničkog pitanja bio dvije godine. Tako da, evo, molim da mi se u tom smislu pismeno odgovori na moje poslaničko pitanje, a ne u okviru inicijative gospodina Denisa Zvizdića, što u svakom slučaju pozdravljam, ali to je, dakle, nešto što još uvijek nije ni počelo. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Branislav Borenović, izvolite. 22
Pa meni ne ostaje ništa drugo nego da komentarišem odgovor na poslaničko pitanje koje u suštini ide na tragu toga da se neke stvari očigledno što prije zaborave. Moje pitanje bilo je vrlo konkretno vezano za status krivične prijave koja je po službenoj družnosti otišla od strane Centralne izborne komisije prema Okružnom tužilaštvu u Doboju vezano za one brutalne izborne krađe i prevare koje su se desile na ponovljenim izborima, na izborima, lokalnim izborima u gradu Doboju, zbog čega je Centralna izborna komisija poništila izbore na 89 biračkih mjesta, što je bilo potpuno opravdano, jer se utvrdilo da su pojedinci koji neki i sjede ovdje u ovom parlamentarnom domu su dobili na tim ponovljenim izborima od 15 do 17 hiljada glasova manje. Godinu i po dana je prošlo, imam osjećaj da to, taj neki zavjet ćutanja ide na tragu tome da se to sve zaboravi i zataška i zatražio sam odgovor i od Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, ali i Okružnog javnog tužilaštva u Doboju – Šta se dešava po tom pitanju? Dobio sam odgovor u kojem se kaže da je Tužilaštvo u Doboju, navodno, pokrenulo određene istražne radnje na tih 89 pojedinačnih predmeta koji su formirani i da su donijeli 21 konačnu tužilačku odluku koju ne znamo kakva je, jel' se ide sa optužnicom ili se obustavlja, ne ide ili se stavlja ponovo u fioke. Ja mislim da je naša obaveza kao narodnih poslanika da na sve anomalije u društvu ne samo ukazujemo, nego da pratimo da li će se te anomalije istražiti posebno od strane pravosuđa do kraja i da će oni koji su odgovorni za izbornu korupciju, koja je izvor svake druge korupcije u društvu, biti sankcionisani, ne samo oni koji su u tom učestvovali nego i njihovi nalogodavci. Izborna krađa u Doboju je potpuno jasna, na ponovljenim izborima utvrđeno je da su ključni kandidati SNSD-a dobijali od 15 do 17 hiljada glasova manje kada su izbori bili pod punom kontrolom, nego kada su bili provedeni pod velom tajnosti, zbog čega je i podnesena krivična prijava. Ja mislim da je ovo važno da svi na tom insistiramo, o kome god da se radi sutra, da tražimo od pravosuđa da uradi svoj posao. Ko je kriv neka odgovara, ko nije kriv neka bude pušten, ali neću dozvoliti kao narodni poslanik da se ovo jednostavno zaboravi i da imamo slučajeve u kojem ljudi koji su pod istražnim radnjama, zamislite, protestvuju protiv tužilaštva koje istražuje izbornu krađu, što se desilo prije nekoliko sedmica u Doboju. Pa zamislite vi da sada u, pred tužilaštvom u Rimu štrajkuje ili protestuje Cosa nostra, pa ljudi mi smo zemlja apsurda nad apsurdima
Gospodine Borenoviću
i zato hoću da kažem da sam nezadovoljan ovim odgovorom i da ću insistirati dalje, uvaženi predsjedavajući, da dobijemo odgovor na pitanje šta je konačni status svih ovih predmeta koji ...
Dobro.
Hvala. 23
Podsjećam da su komentari na dobijene odgovore. Nema više prijavljenih, zaključujem tačku 2. Tačka tri, Ad. 3. Prijedlog amandmana II, III, IV i V na Ustav Bosne i Hercegovine, predlagači poslanici: Predrag Kojović, Mirjana Marinković-Lepić i Damir Arnaut, broj: 01-01-1-1794/21 od 27. 09. 2021. (prvo čitanje) Dobili ste Mišljenje Zakonodavnog sektora, Ustavnopravna komisija dostavila je Mišljenje. Komisija je utvrdila da je Prijedlog amandmana usklađen sa Ustavom BiH i pravnim sistemom, te prihvatila principe Prijedloga amandmana. Otvaram raspravu o Prijedlogu amandmana u prvom čitanju. Riječ ima gospodin Damir Arnaut.
Hvala predsjedavajući. U svojstvu predlagača u skladu sa Poslovnikom, te zadržavam pravo da učestvujem i u raspravi naknadno. Ovo su prvi amandmani na Ustav BiH koji su usvojeni u komisijskoj fazi, konkretno dobili su pozitivno mišljenje Ustavnopravne komsije, prvi nakon Amandmana na Ustav broj I koji se tiče Brčko distrikta i samo to po sebi pokazuje o koliko ozbiljnom prijedlogu se radi. Radi se, prije svega, o prijedlogu koji je koncipiran na pošten, jednostavan način uvažavajući istovremeno sve realnosti kompleksnog sistema, koji imamo u BiH, a koji sistem između ostalog uključuje i činjenicu da presude Evropskog suda za ljudska prava imaju primat iznad svih drugih zakonskih akata, uključujući i Ustav BiH i zbog toga pred BiH stoji obaveza da izmijeni svoj Ustav, jer je Evropski sud za ljudska prava u više navrata odlučio da određene odredbe tog Ustava nisu u skladu sa Evropskom konvencijom za ljudska prava, kojoj je BiH pristupila, konkretno Protokolu 12 Evropske konvencije, koji je u odnosu na našu zemlju stupio na snagu 2005. godine. Od tog trenutka, a pogotovo od prve presude po ovom pitanju u slučajevima Sejdić i Finci protiv BiH, te potom brojnim drugim, Zornić, Šlaku, Pudarić, te Ilijaz Pilav, kojeg sam ja imao čast zastupati uspješno pred Sudom u Strazburu, to je i konkretna afirmativna međunarodna obaveza BiH da svoj Ustav uskladi sa tim presudama, odnosno sa Evropskom konvencijom. I sad vidite, svo vrijeme se rasprava o tome kako uskladiti Ustav BiH sa tom presudom vrtila na jedan ili na drugi način oko broja tri, svo vrijeme se, da tako kažem, razmišljalo u kutiji, uskladiti Ustav sa presudom, a zadržati broj tri, a da se pri tom niko, barem javno, nije zapitao i pošteno pokušao odgovorit na pitanje zašto mi imamo tri člana Predsjedništva. Pa vrlo je jasno zbog tri konstitutivna naroda, u Dejtonu smo dobili tri člana Predsjedništva, nema nikakve sumnje, zbog postojanja tri konstitutivna naroda, eksplicitno je u Ustavu navedena ta, što će se kasnije ispostaviti i zvanično, diskriminatorna odredba da su ta tri mjesta rezervisana za pripadnike tri konstitutivna naroda, a diskriminacija je onda išla i dalje, zato što je jedno mjesto iz Republike Srpske bilo rezervisano za pripadnika srpskog naroda, a ova dva mjesta iz Federacije BiH za pripadnike bošnjačkog, odnosno hrvatskog naroda. 24 Dakle, tako smo došli do broja tri i onda nam je Strazbur više od dvadeset, devetnaest godina kasnije rekao da ne možemo to više tako održavati, da trebamo ispraviti diskriminaciju, da je nedopustivo da Sejdić i Finci, koji ne pripadaju nijednom od ta tri konstitutivna naroda, nikako ne mogu biti u Predsjedništvu ili Domu naroda Državnog parlamenta, da je nedopustivo da Ilijaz Pilav, koji je Bošnjak iz Srebrenice, ne može biti biran u Predsjedništvo ili Dom naroda Državnog parlamenta, jer ikao je Bošnjak, a ima pravo, trebao bi se preseliti u Federaciju da to pravo konzumira. Nakon toga taj broj tri jednostavno više nije imao smisla. Zbog čega pokušavati održati sistem koji je napravljen diskriminatoran? A unutar tog sistema pokušati ispraviti tu diskriminaciju, jednostavno nije moguće, jer onda uđete u situaciju – ok, kako ispraviti, hoćemo imati četiri člana Predsjedništva, pa da apsurdnu situaciju učinimo još apsurdnijom, kompleksan sistem učinimo još kompleksnijim, da ne govorim o brojnim praktičnim pitanjima odakle bi se taj četvrti član birao itd. itd. Ovaj, ili ćemo imati jednog predsjednika kao svaki druga normalna zemlja u svijetu. E sad, u BiH, naravno, zato kažem ovdje je potrebno biti do kraja pošten, u BiH u najmanju ruku vlada nepovjerenje, u najmanju ruku nije realno očekivati da se funkcije kakve Predsjedništvo sada ima, iako i same nisu toliko velike, ali su značajne u određenoj mjeri, nije razumno očekivat da se te funkcije prepuste jednoj osobi koja bi bila birana, je li, pretpostavljam sa cijele teritorije BiH, da jedna osoba imenuje sve ambasadore, da jedna osoba rukovodi Oružanim snagama, vodi vanjsku politiku, da ne nabrajam sad sve ingerencije Predsjedništva. I u takvoj situaciji, znači, kad smo suočeni s pa nećemo četiri i bolje bi bilo jedan i to je jedini pošten način da se implementiraju ove presude, al' ne možete jednom povjeriti sve te ovlasti, dolazimo do onoga što smo mi nazvali u Našoj stranci kad smo ovo predlagali, da riješimo problem tako što ćemo problem potpuno skloniti sa stola. Prijepori oko Predsjedništva postoje iz dva razloga, zato što Predsjedništvo, kako sam već rekao, uživa poprilično velike ovlasti i drugi razlog je što za onog ko bude izabran daje poprilično visok izborni legitimitet, u pravilu osoba koja bude izabrana u Predsjedništvo osvaja više od 200 hiljada glasova, u nekim situacijama čak i duplo toliko i zbog toga imamo prijepore oko te funkcije. Ukoliko funkcija ne bi imala nijednu od ovih ovlasti i ukoliko taj legitimitet ne bi postojao, jer bi se osoba birala indirektno u Parlamentu, sama atraktivnost te funkcije bi nestala, što bi značajno smanjilo tenzije. Evo u zadnjih godinu dana ja ne mogu nabrojat broj situacija u kojima su me novinari, analitičari, ko već ne, pitali o tome ko će biti zajednički kandidat Trojke za člana Predsjedništva i ta su pitanja trajala sve dok Trojka konačno nije iznjedrila zajedničkog kandidata i nije to bilo zbog bilo kakvih prijepora unutar Trojke, već zato što smo jako dugo radili na programu. Ali hoću da kažem, to je bilo prevashodno pitanje za sve novinare, za sve analitičare ko će biti kandidat Trojke zajednički za člana Predsjedništva, a niko u cijelom tom periodu me nije pitao ko će biti vaš ministar zdravstva ukoliko osvojite vlast. A Federacija već gotovo godinu dana nema ministra zdravstva od kako je preminuo pokojni ministar Mandić i niko me nikad nije pitao u sred pandemije radite li išta na tome da dobijemo novog ministra zdravstva, hoćete li vi odma popuniti to mjesto kad uzmete vlast itd. Dakle, bespotrebna se energija gubi na ovo pitanje i zbog toga je ovo najbolji način da u potpunosti otklonimo ovlasti koje Predsjedništvo ima i ukinemo taj legitimitet koji funkcija daje kroz direktan izbor. Kad kažem da je izuzetno pošten prijedlog, razmotrite ovo, niko ništa ne gubi samo ono što presuda nalaže, znači, ne, nema više monopola na to da će Srbin isključivo moći biti biran u Predsjedništvo, nema više monopola da samo Srbin iz Republike Srpske može biti u Domu naroda, isto tako za Bošnjake i Hrvate, Strazbur je rekao to ne može. Al' kad se taj dio otkloni, ta diskriminacija kad se otkloni, kad se na taj način implementira presuda, minimalistički implementira presuda Suda u Strazburu niko apsolutno ništa ne gubi. Entitetsko glasanje ostaje 25 u jednakoj mjeri kao što je sada, čak se i povećava procenat zaštite, ako dobro uradite matematiku i vidite, blago se povećava čak. Vitalni nacionalni interes se u potpunosti zadržava i ono što je možda nekima bitno, prava konstitutivnih naroda se ni u kom segmentu ni na koji način ne umanjuju, naprotiv isključivo se podižu prava ostalih, koji su sada najdiskriminasinija kategorija u BiH, ne mogu bit u Predsjedništvu BiH, ne mogu biti u Domu naroda, a onda to za sobom vuče i brojene druge diskriminacije kad je u pitanju čak i državna služba itd. jer svi procenti ukazuju da su zastupljeni u puno manjem omjeru nego što ih zaista ima. Da čak, kažem, dolazi čak i zbog prisutnosti te diskriminacije, koja traje već decenijama, dolazi i do situacija da se ljudi samocenzurišu, da smatraju da iako se osjećaju ostalim da im se ne isplati tako se izjasniti, odnosno da će imati štetu u životu, u karijeri itd. Tako da ovaj prijedlog ne samo da implementira ovu presudu već je implementira na način da svako zadržava ono što ima, ali se podižu prava onih koji nemaju ništa u ovom trenutku. Kako sam već rekao, ovo je bilo u svojstvu predlagača, mislim da imam 15 minuta, ali evo kažem, imam po Poslovniku
Deset.
Po Poslovniku u svojstvu predlagača imama 15 minuta, ali evo nije problem završavam svakako,
Dobro.
ali, ali zadržavam pravo da učestvujem u raspravi, ovo je bilo iznošenje prijedloga u svojstvu predlagača. Hvala vam.
Hvala Vama. Gospodin Predrag Kojović, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja ću vrlo kratko iskoristiti priliku da skrenem pažnju na jedan problem u okviru ovog našeg prijedloga, a to je status tzv. ustavne kategorije Ostalih i podsjetiću vas da nije nimalo slučajno da je autor Ustava BiH riječ „ostali“ napisao sa velikim slovom „O“ i na taj način je riječ „ostali“ koja je inače u svakodnevnom govoru služi, je li, kao poimenični, poimeničeni pridjev označena kao ustavna kategorija građana i u orginalnom tekstu Dejtonskog ustava izjednačena sa ustavnim statusom Bošnjaka, Srba i Hrvata. Kao što nije slučajno da se u nezvaničnom prijevodu Ustava BiH, kao i u entitetskim ustavima taj pojam piše i dalje malim slovom i samim tim gubi status ustavne kategorije i ponovo postaje poimenični, poimeničeni pridjev. Naravno, nije mogao zamisliti autor Ustava da će dokument, koji je napravljen 26 isključivo sa ciljem da zaustavi ratna dejstva i uspostavi sistem liberalne demokratije, trajati do danas. Naravno, Ustav naš, kao i svi drugi, sadrži i mehanizme za njegovu promjenu, ali mi tu šansu, šansu da Mirovni sporazum, promijenimo Ustav kakav priliči BiH i njenim evropskim ambicijama do sada nismo iskoristili. Šta je suština problema sa kategorijom, ustavnom kategorijom Ostali? Građani koji se ne izjašnjavaju kao Bošnjaci, Srbi ili Hrvati ne mogu ravnopravno, zapravo ne mogu nikako učestvovati u donošenju odluka koje se i njih, s obzirom da su pravni subjekti ove države, tiču. Ne mogu biti birani u Predsjedništvo, ne mogu biti birani ili ne mogu ravnopravno djelovati u domovima naroda, ne mogu biti birani u upravne odbore javnih institucija i preduzeća i zamislite šta smo mi dopustili, da građani BiH, naše komšije, sugrađani koji se ... znači imaju potpuno identičan pravni status u smislu državljani BiH ne mogu obavljati određene funkcije, Ustav im ne dozvoljava. Za mene to je ne samo moralno nedopustivo, nego me suštinski brine, jer duboko vjerujem da države koje diskriminiraju sve sopstvene građane nemaju perspektivu. Ne samo da nemaju evropsku perspektivu, nemaju nikakvu perspektivu. Demokratska država je isključivo ona u čijim su očima svi njeni građani jednaki i to je jedan aksiom koji ne dopušta nikakve improvizacije. Vi danas ne možete otići u osnovnu školu ili u obdanište i reći djeci – djeco ako budete vrijedni, radili, trudili se, jednog dana možete biti predsjednik svoje države. Jer ako to kažete lažete djeci, jer među tom djecom ima neko ko se ne izjašnjava kao Bošnjak, Srbin ili Hrvat i on ne može biti to. U državnom Domu naroda Ostalih nema nikako, u federalnom su prisutni kao ikebana ima ih sedam i nemaju nikakav pravni okvir za rad kao klub, niti učestvuju u radu kolegija, niti imaju na raspolaganju mehanizam za zaštitu vitalnog interesa. Zašto ih ima sedam, niko ne znam. Država se, država BiH se kada su u pitanju domovi naroda opredijelila za princip ravnopravnosti, a ne za princip proporcionalnosti i zato u Domu naroda Federacije, iako svi znamo rezultate popisa iz 2013. godine i znamo kakva je etnička struktura stanovništva u Federaciji, ipak ima, znači, podjednak broj delegata ima i Klub Hrvata, i Klub Srba, i Klub Bošnjaka, a Ostalih ima sedam i nemaju pravo na svoj klub. Ova će zemlja dobiti šansu da bude sretna kada ispunimo taj najjednostavnij princip, a to je da svi građani BiH moraju biti jednaki na svakom pedlju teritorije BiH, sve ostalo, pa i rješenja koja su se pojavljivala u toku razgovora o izbornoj reformi su Potemkinova sele, maskiranja diskriminacije i takva rješenja neće i ne mogu učiniti da ovo bude zemlja sretnog življenja. Dok, i završiću s ovim, dok god Ostali, ustavna kategorija građana koje zovemo Ostali, što je samo po sebi jedna uvredljivo izabrana riječ, ne izjednačimo sa pravima onih koji pripadaju konstitutivnim narodima nemamo pravo zvati BiH demokratskom državom, a još manje pravo sanjati da budemo punopravni članovi EU ili bilo koje druge demokratske zajednice. Hvala.
Hvala Vama. Gospođa Mirjana Marinković-Lepić.
Ma mislim da smo mi jedna od rijetkih zemalja, u Evropi sigurno možda jedina, a i rijetka u svijetu, u kojoj se u najvišem aktu jedne zemlje krše ljudska prava. Evo ja ću krenuti 27 od svoje porodice, dakle, obzirom da nismo opterećeni nacionalnim predznakom, u mojoj porodici imamo jednu Srpkinju, Bošnjaka i jednog, kako reče Predrag, Ostalog, jer sin se izjašnjava kao Bosanac i Hercegovac. I svako od nas troje je na nekoj teritoriji BiH ugrožen, odnosno nema jednako pravo, suprug bi bio, je li, da živi u Republici Srpskoj obespravljen, jer ne može biti član Doma naroda Državnog parlamenta ili kandidat za člana Predsjedništva. Ja evo kao Srpkinja u Federaciji takođe ne mogu biti članica Doma naroda Državnog parlamenta i kandidatkinja za predsjednicu, člana Presjedništa, a sin na čitavoj teritoriji BiH je ugrožen kako god okrenete. Tako da mislim da ovaj naš prijedlog ustvari rješava te probleme, jer zato imamo ovih pet presuda Evropskog suda za ljudska prava, koju su naši ...., naši državljani BiH podnijeli upravo zbog ovoga o čemu mi govorimo i zato smatram da je ovaj prijedlog vrijedan pažnje, jer evo mi danas već duže vrijeme slušamo o nekoj ugroženosti itd. ovih ili onih, a ustvari ne raspravljamo o stvarnoj neravnoprvosti ljudi u Republici Srpskoj i Federaciji BiH i dakle očigledno da postoji određeni ekskluzivitet, jer zašto bi samo, primjera radi, Srbi iz Republike Srpske bili članovi Doma naroda državnog parlamenta kada sam evo i ja Srpkinja, tako da ne vidim zašto. Takođe, zašto Bošnjak ili Hrvat iz Republike Srpske ne bi bio član Doma naroda Državnog parlamenta i ako dolazi iz Republike Srpske, pa on je građanin ove zemlje. Tako da mi u posljednje vrijeme, dakle, slušamo o nekoj ugroženosti, neravnopravnosti itd. a ustvari ništa ne radimo na tome da upravo primjenimo ove presude Evropskog suda za ljudska prava, a mislim da to ovaj prijedlog izmjena Ustava upravo pruža i evo zaista zbog toga smatram da zavrjeđuje pažnju kao što je zavrijedio pažnju i međunarodnih institucija i subjekata. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa Alma Čolo, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Kao što reče kolegica Mirjana Marinković-Lepić ovaj prijedlog zavrjeđuje pažnju, ja mislim da i raniji prijedlozi koji su bili u proceduri u ovom Parlamentu unazad nekoliko godina, ne samo u ovom mandatu, su zavrjeđivali pažnu, jer mi moramo biti svjesni da smo kao parlamentarci ove Skupštine jedini obavezni da svoj Ustav i izborni sistem uskladimo sa međunarodnim dokumentima koji obavezuju BiH, a to su Evropska konvencija o ljudskim pravima i to je ovih pet presuda Suda iz Strazbura. I ovo što je Naša stranka predložila stvarno ide u tom pravcu, ali ja ne znam je li realno u sadašnjem trenutku da takav prijedlog prođe, lično bih voljela da bilo koji prijedlog koji ide u pravcu implementacije presuda Suda iz Strazbura prođe u ovom Parlamentu, jer osjećam i profesionalnu, i ljudsku, i moralnu, i pravnu obavezu da to kao parlamentarac učinim, da glasam za jedan takav prijedlog. Ja mogu reći koje su dobre strane ovog prijedloga, on ide na tragu onoga što je Venecijanska komisija u svom mišljenju o ustavnoj situaciji u BiH rekla, da se pitanje zaštite vitalnog nacionalnog interesa iz Doma naroda premjesti u Predstavnički dom, to je ovdje urađeno. Da se ukine diskriminacija kod izbora Predsjedništva i Doma naroda, znači i to se provodi ovim prijedlogom. Ja sam rekla kolegama, ja mislim da je prijedlog dobar, ali moja lična ocjena da nije realan i da nema politički prolaz u sadašnjem trenutku. Na Ustavnopravnoj komisiji sam podržala ovaj prijedlog i podržaću ga i u, na današnjoj sjednici kada dođe do glasanja, jer mislim da je za BiH svaki potez koji ide u pravcu da ispunimo svoje međunarodne 28 obaveze dobar. I ukoliko ne uradimo ono što je pred nas postavio Evropski sud za ljudska prava, mislim da smo zemlja koja nazaduje u demokratiji, mislim da smo zemlja koja diskriminira svoje građane, koja prema njima provodi rasnu diskriminaciju, ne samo diskriminaciju koja je propisana Evropskom konvencijom članom 14. i Protokolom 12 Evropske konvencije, nego i UN-ovom konvencijom o rasnoj diskriminaciji. Jer davanje privilegija, davanje povlastica samo konstitutivnim narodima u ovoj zemlji za pristup javnim funkcijama bez obzira o kojoj javnoj funkciji se radi, je rasna diskriminacija u odnosu na sve druge i ja ne mogu biti na tragu toga da zadržimo takvo stanje i naravno da ću podržati ovakav prijedlog i bilo koji prijedlog koji dođe u ovaj Parlament i bude na tom tragu.
Hvala. Gospodin Damir Arnaut.
Hvala predsjedavajući. Jesam, imao sam prema članu 75. petnaest minuta kao predlagač, ali evo suzdržao sam.
Dobro.
Vidite, nije ovo replika gospođi Čolo i zaista ja Vam se zahvaljujem na tonu sa kojim ste rekli sve što ste rekli i na očigledno iskazanoj dobroj namjeri, tako da u tom smislu nema nikakvog prijepora između nas dvoje, odnosno između naše dvije diskusije. Međutim, ne mogu da ne reagujem na jednu stvar koju niste samo Vi izgovorili, izgovorili su i drugi, a to je termin „realno“. Dakle, ja vas uvjeravam da je u BiH puno realniji ovaj prijedlog koji u potpunosti je ispoštovao sve preporuke Venecijanske komisije i koji je, ono što sam podcrtao takođe u svojoj inicijalnoj diskusiji, nikome, nijednom narodu, nijednom entitetu nije uzeo zaštitne mehanizme koje trenutno uživaju prema Dejtonskom ustavu. Da je to puno realniji prijedlog od prijedloga koji je opet jednom inverzivnom logikom mjesecima bio označavan kao realan, a to je ovaj ..... model, koji diskriminaciju, koja je trenutno prisutna, u suštini sada dovodi na jedan ... odnosno pokušao dovesti na jedan potpuno novi nivo. Da je ovaj prijedlog puno realniji od prijedloga o kojem se raspravljalo u Neumu i iza zatvorenih vrata u Delegaciji Evropske komisije, a koji je predviđao nešto, o čemu je gospođa Marinković-Lepić maloprije govorila, što je jednu diskriminaciju zamjenjivalo drugom. Znači, mi smo u Neumu i u Delegaciji EU na stolu imali prijedlog da se, evo konkretno, Srbima iz Federacije dopusti da budu birani u državni Dom naroda, da za njih glasaju Bošnjaci i Hrvati u Bošnjačkom, odnosno Hrvatskom klubu u Domu naroda Federacije, al' da Srbi ne mogu učestvovat u biranju državnih delegata u Dom naroda. Jer znate kad, stalno kad se govori o temeljnom ljudskom pravu da bira i bude biran, temeljno ljudsko pravo nije samo da bude biran, temeljno ljudsko pravo je uvijek kombinacija ove dvije inačice da bira i bude biran. Ono što je bilo na stolu u Neumu i u Delegaciji EU, je podrazumijevalo samo pravo da bude biran, ali ne i pravo da bira. I da vam sad to plastično pokažem, kad je gospođa Marinković-Lepić ovo već otvorila, znači, ona i Peđa bi mogli bit birani, ali ne bi mogli birat i brojni drugi takvi. Ostali takođe bi mogli biti birani, ali ne bi mogli birati. Jesu li onda oni time jednaki? Da li bi, a ja vam garantujem da bi i ja bi ga prvi pokrenuo, u Strazburu dobili negativnu presudu oko tog modela, a taj model je svo vrijeme od 29 predstavnika političkih stranaka koji su učestvovali u tim razgovorima, od strane određenih keugova u međunarodnoj zajednici, medija i analitičara bivao označavan kao realan. E vidite, ovdje se između ostalog o tome radi, ovdje se radi ne samo o pokušaju Naše stranke da ispravi ove nepravde, da implementira presude Suda iz Strazbura, ovdje se radi o novom realnom, ovdje se radi na popravljanju standarda, jer ako je nama standard sada postao da je realno da neko ima pravo da bude biran, ali nema pravo da bira, e onda to nije standard na kojim ćemo mi ikad pristati. A pogotovo nećemo pristati da je to neko novo realno. I u tom smislu ovaj, ovi amandmani vode BiH kao novom realnom, vode BiH da se nakon izbora ove godine razgovara na ovim parametrima, a ne na parametrima uvođenja dodatne diskriminacije ili, evo kako sam već rekao, zamjeni jedne vrste diskriminacije drugom vrstom diskriminacije. Nek se zna da u BiH jedino realno može biti pravo da biraš i da budeš biran, a ne polovično, jedna trećina ili bilo koja frakcija tog apsolutnog prava. I još jednom gospođo Čolo, zaista potpuno u duhu ove razmjene, znači, apsolutno nisam Vaš govor shvatio maliciozno, samo sam, privuklo mi je pažnju ovo realno i podsjetilo me da nije prvi put da je izgovoreno i zbog toga sam imao potrebu da ovo kažem. Hvala vam.
Hvala. Ispravka krivog navoda gospodin Jasmin Emrić.
Zahvaljujem. S obzirom da sam ja bio ispred Narodnog evropskog saveza BiH na razgovorima u Neumu i u Sarajevu, želim ispraviti navod kolege Arnauta, da smo svi ocijenili predložene izmjene i dopune Izbornog zakona i modele o kojima se razgovaralo realnima. Ne. Mi smo uvijek intervenirali na sve ono što nije realno i čime se ne provode presude Evropskog suda za ljudska prava. Bili smo u tom smislu vrlo jasni, koncizni i odmah smo reagirali i iznijeli stav da za Narodni evropski saveze BiH takva rješenja nisu prihvatljiva i u Neumu, i u Sarajevu. Tako su se vodili razgovori, sada da ne širim raspravu o detaljima i modelima koji su predlagani, ali mi smo ih procijenili da ti modeli nisu realni, oni ne provode presude Evropskog suda za ljudska prava i kao takvi nikako nisu mogli dobiti našu podršku, to je bio naš stav u tim razgovorima, ali naravno bili smo spremni da razgovaramo o svim drugim modelima, a ovo o čemu je danas rasprava, je jedan način kako doći do provodivog modela koji bi mogao pomiriti sve interese i koji bi mogao biti u interesu za sve građane u BiH i ovakav način rasprave svakako podržavamo i ovaj prijedlog je u suštini ono što bi mogao biti interes svih građana u BiH, on bi mogao provesti presude Evropskog suda za ljudska prava i na ovakav način se u biti i traži izlaz iz ovog začaranog kruga koji se evo u BiH naziva ustavna reforma i izmjene i dopune Izbornog zakona BiH. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu, nema više prijavljenih. Zaključujem tačku 3. 30 Tačka četiri, Ad. 4. Prijedlog amandmana II na Ustav Bosne i Hercegovine, predlagač: poslanik Dženan Đonlagić, broj: 01-01-1-573/22 od 13. 04. 2022, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Dobili ste Mišljenje Zakonodavno-pravnog sektora, Ustavnopravna komisija dostavila je takođe Mišljenje. Komisija nije utvrdila da je Prijedlog amandmana usklađen sa Ustavom i pravnim sistemom, niti je podržala principe prijedloga. Otvarm raspravu o Mišljenju Ustavnopravne komisije. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu kad je u pitanju tačka 4. Tačka pet, Ad. 5. Zahtjev poslanika Saše Magazinovića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-687/22 od 29. 04. 2022.
Hvala. Govorimo o hitnosti postupka, Zakon je manjeg stepena složenosti i kao takav tvrdim da ispunjava uslove da se razmatra u hitnoj proceduri. Radi se o izmjeni kaznenih odredbi Zakona o sigurnosti saobraćaja na putevima u BiH u segmentu gdje se pogrešno ili nepropisno parkiranje na mjesto koje je garantovano kao slobodno mjesto za osobe sa invaliditetom u odnosu na sadašnjih 40 maraka kažnjava iznosom od 200. Ovo nije moj prijedlog, ovo je prijedlog brojnih udruženja koje se, čiji se korisnici i članovi u svakodnevnom životu susreću sa tim da na mjesta, parking mjesta predviđena za osobe kojima je potrebno posebno mjesto, dakle, osobe sa invaliditetom parkiraju najčešće bahati vozači koji ne razmišljaju da tim činom nekome oduzimaju pravo na kretanje i normalan život. Nije ista i nije isti prekršaj i ne može biti ista kazna kao kad se parkirate na trotoar pa platite 40 KM i kad nekom oduzmete pravo na kretanje i normalan život. Ono što me ohrabruje jeste da sam i u Federaciji, i u Republici Srpskoj sticajem okolnosti imao prilike razgovarati sa policajcima koji, saobraćajnim policajcima koji kažu da podržavaju jednu ovakvu mjeru, ovakav zakon budući da je degutantno sa čim se sve sreću u dnevnom obavljanju svoje dužnosti u smislu onih bahatih vozača koji zauzimaju ova parking mjesta i još jednom ponavljam nekome oduzimaju pravo na kretanje i normalan život. Hvala. 31
Hvala. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Glasamo o zahtjevu za hitni postupak. 31 prisutan – 21 za, 5 protiv, uzdržanih 5. Ima opšta većina, nema entitetska većina. Nije prošao zahtjev za hitni postupak. Odmah glasanje u drugom krugu.
/nije uključen mikrofon/
A naknadno, kažu naknadno.
/nije uključen mikrofon/
Kako Vi kažete, gospođo. Dobro, nema saglasnosti Kolegija, naknadno ćemo glasati o tome. Zaključujem tačku 5. Tačka šest, Ad. 6. Zahtjev poslanika Nenada Nešića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-812/22 od 24. 05. 2022. Otvaram raspravu o zahtjevu za hitni postupak. Izvolite. Gospodin Nenad Nešić, izvolite.
Hvala. Ja bi zamolio kolege da podrže ovu hitnu proceduru, jer su predložene izmjene i dopune Izbornog zakona krajnje jednostavne. Naime, radi se samo o jednoj stvari, a to je da se mandati vraćaju političkim partijama, dok su nezavisni kandidati i dalje nosioci mandata. Znači, ko god želi da bude vlasnik svog mandata lično niko ga ne sprječava da bude nezavisni kandidat. Neki će od vas reći da je ovaj prijedlog bio prije godinu dana, jesto tačno i nije dobio podršku, ali ja mislim da mi danas imamo izmijenjene okolnosti, mogli smo da čujemo i predsjednika SNSD- a koji je rekao da se zalaže za ovo. Takođe, mogu da kažem da zaraza koja je uhvatila Narodnu skupštinu Republike Srpske sa velikim brojem preletača, papaka, prešla je i na ovaj Dom, čak i u rukovodećem sastavu Parlamenta BiH se nalaze ljudi koji su promijenili političku partiju. 32 Ja nemam ništa protiv da neko mijenja svoje mišljenje, svoje stavove, svoja opredjeljenja, političku partiju, ali imam protiv da krade mandate. Gospodo, mi danas imamo situaciju da u Narodnoj skupštini Republike Srpske, evo vidim i danas imamo ovdje, sjede ljudi, odnosno koji predstavljaju političke partije koje nisu učestvovale na izborima 2018. godine. Ja vas pitam zašto će nam izbori i šta ako se neko pojavi sa ogromnim novcem koji će moći da kupi deset poslanika u ovom Domu, možda većinu u Narodnoj skupštini Republike Srpske, zašto bi neko učestvovao na izborima? Tek nakon izbora 2022. godine, ove godine, ćete vidjeti ukoliko se ne usvoji ovaj moj prijedlog izmjene Izbornog zakona koja će epidemija biti papaka, a prvenstveno epidemija će zahvatiti trenutno vladajuće počitičke partije i sjetite se gospodo iz SDA prošli put kad sam vam rekao da je ovo najveći interes za vas ovdje kad ste bili protiv mog prijedloga, nedugo zatim vas je napustio gospodin Zvizdić. Ja želim da vratim legitimitet izbornom procesu i rezultatima, želim da u parlamentima sjede ljudi koji su izabrani na jednom programu i da zastupaju taj program, jer ko želi da bude izabran kao Nenad Nešić, a ne kao predstavnik Demokratskog narodnog saveza ima mogućnost da se kandiduje kao Nenad Nešić, osvoji svoj mandat i sa njim radi šta god hoće. Al' osvojiti mandat na političkoj platformi jedne političke partije i onda sa tim osvojenim mandatom preći u drugu političku partiju, ja mislim da je to više nedopustivo. Jedini način
Hitni postupak, gospodine Nešiću, govorimo o hitnom postupku.
Ja govorim razloge.
Ali, oprostite kad usvojimo hitni postupak ili ne.
Pa ja vas ubjeđujem da usvojite gospodine ....
Dobro, hajde. Evo, dobro nastavite.
Ali, gospodine Radmanoviću, hvala Vam što ste opomenuli, sve što sam imao ja sam rekao, na vama je gospodo ili ćete podržati ovaj prijedlog ili ćete imati pijacu u ovom Domu. Živjeli.
Hvala. Gospodin Saša Magazinović, hitni postupak.
Zahvaljujem. Predlagač me malo zbunio ovim svojim uvodnim izlaganjem kada kaže da će pojava papaka, preletača i kako su sve drugi pogrdni nazivi za one koji osvoje mandat u jednoj stranci, pa ga odnesu u drugu, najviše pogoditi poslije oviz izbora vladajuće stranke. Iz čega ja 33 zaključujem da on ovo predlaže da bi pomogao trenutno vladajućim strankama, a on je u opoziciji, a traži da to bude hitno, pa mi se to sve malo pomješalo ili je možda nesvjesno izgovorio tu rečenicu. S druge strane predlagač bi trebao da zna da posljednja zemlja u Evropi koja ovo ima je Bjelorusija, ako i tamo nije u međuvremenu ukinuto, a da je ovo bila nekad prije 15, 20 godina pojava u mnogim zemljama i da je standard takav da je zemlja jedna po jedna ukidala ovu mogućnost i približavala se demokratiji utičući na političke stranke da vode računa ko su njihovi kandidati, a ovo o čemu Vi govorite su posljedice toga. I naravno nema političke stranke, uključujući i onu iz koje ja dolazim, gdje se nije desilo da se pojavio neko koga Vi nazivate preletačem, papkom ili kako god, ali to je odgovornost političkih stranaka. Da se vraćamo dvadeset godina unazad, ja mislim da nije pametno. Da počinjemo ličiti na Bjelorusiju mislim da je još manje pametno i u tome svemu što ste Vi predložili ne vidim hitnost čak ni da raspravljamo o tome, a ne hitno da usvojimo.
Ispravka krivog navoda, gospodin Nenad Nešić.
Gospodine Magazinoviću, Vi mnoge stvari ne razumijete, ali ja Vas shvatam da ne razumijete, o tome govori i Vaš izborni rezultat od 8 hiljada glasova u Sarajevu, u najvećem gradu BiH i potpuno mi je jasno da ne razumijete mnoge stvari. Ako sam apelovao na vladajuće stranke, apelovao sam iz razloga zato što oni imaju većinu u ovom Domu i tražio sam da podrže nešto što je realno i što je normalno. A što se tiče Evrope, gospodine Magazinoviću, daleko smo mi od Evrope i to pokazuju i dešavanja u ovom Domu i nemojte se Vi brinuti da li ćemo sa usvajanjem ovih zakona da se vratimo 20 godina unazad, vratili smo se mi davno 20 godina unazad, to govore i svakodnevne rasprave ovdje i u ovom Domu i putem sredstava javnog informisanja. Davno ste Vi, gospodine Magazinović, i slični Vama vratili ovu zemlju 20 godina unazad. Ja samo želim da se uvede red u ovoj zemlji, a Vi očigledno ne želite. Ali nije nikakav problem što se mene lično tiče DNS nakon ovih izbora u oktobru neće imati problem sa papcima, a šta će biti s vama vidjećemo.
Hvala. Podsjećam još jednom, govorimo o hitnom postupku. Ispravka krivog navoda, gospodin Saša Magazinović.
Samo ću kratko prokomentarisati. Jedan iskusni, uspješni političar, mnogo pametniji od mene i od Vas, je davno rekao da je, da politika nije traka na sto metara nego maraton i da ljudi kao što ste Vi koji trče na sto metara i hoće sve sad i odmah zapravo i nisu uspješni političari. O svima nama će sud dati, prije svega, vrijeme, onda i građani, a o onima koji su nestašni i institucije, pravosudne naravno. Hvala.
Ispravka krivog navoda, gospodin Nenad Nešić, drugi put. 34
Gospodine Magazinoviću za razliku od Vas ja sam relativno nov u politici, Vi ste dugo u politici, a svoj sud o meni i o Vama dali su građani i slažem se s Vama, meni je dalo povjerenje 20 hiljada građana na mnogo manjoj izbornoj jedinici nego što je Vaša, a Vi ste dobili povjerenje osam hiljada. Što se tiče pravosudnih institucija evo i ovdje i sada ih pozivam da reaguju i protiv mene i protiv Vas i protiv svakoga ko se ogriješio o zakon, a Vas pozivam ako imate insinuacije ili bilo šta da reagujete Vi i odnesete prijavu u tužilaštvo, jer ste dužni na to. Takođe gospodine Magazinoviću, izađite iz ovog Doma pa me optužite za nešto, pa da podnesem krivičnu prijavu protiv Vas za klevetu, tužbu za klevetu. Pa da se provedete kao mnogi što danas imaju 13, 14 tužbi od strane mene.
Podsjećam vas gospodo, narodni poslanici, da niste govorili o hitnom postupku nijedan, a dobili ste riječ po tri puta. Ima riječ gospodin Zukan Helez i nadam se da će govoriti o hitnom postupku, jer to je tačka dnevnog reda.
Hvala predsjedavajući. Upravo o hitnom postupku, odnosno ne mogu da shvatim da gospodin Nešić kaže da je, treba hitni postupak, zato se javio, i da kaže, između ostalog, argument za hitni postupak, dođe čovjek sa punom torbom para ili novaca kako ja to prevodim i kako sam razumio i pokupuje zastupnike. Gospodine Nešiću to ne može biti stvar zakona, to kad neko dođe i kupi nekoga, karakter se ne može prodavati, čovjek sa odgojem, sa karakterom, sa nekom ljudskošću normalnom ne može se nikad kupiti bez obzira koliko se para donijelo. Isto što nikad vi zakonom ne možete sve uradit, mi imamo izuzetno dobrih zakona u državi BiH, ali svaka država počinje na moralu, ako nemate tu odliku, a taj ko se proda to su amoralni ili nemoralne, ovaj, osobe i ličnosti. Hvala.
Hvala. Gospodin Saša Magazinović drugi put ispravka krivog navoda.
Gospodin Nešić se prepoznao u nekim stvarim, odnosno prihvatio ih kao lične, ja zapravo nisam o njemu govorio, ja govorim o svima nama i slažem se sa svim što je on rekao da se sva ta pravila trebaju uredit za sve nas. I ne treba se uzbuđivati, ja ne vidim zašto je ovaj Zakon uopšte takav da Vi se na bilo koji način uzbuđujete, on će proći ili neće proći u zavisnosti od broja ljudi u Parlamentu koji ga u skladu sa našim Poslovnikom podrži. Ako ima ovdje većina, na čelu s Vama, koji želi da od BiH pravi Bjelorusiju on će proći, ako većina smatra da trebamo imati evropske standarde on neće proći. To je jednostavno, nema razloga ni za kakvu sikiraciju ovdje. 35
Hvala. Nema, gosodine Nešiću imate pravo dva puta, nemate više pravo. Zaključujem raspravu o hitnom postupku. Glasamo o zahtjevu gospodina Nenada Nešića za hitni postupak za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona. Od 31 prisutnog – 9 za, protiv 15, uzdržanih 7. Nema većine za hitni postupak. Pošto zahtjev za hiti postupak nije usvoje pristupa se glasanju o skraćenom postupku. Od 31 prisutnog – 10 za, protiv 14, uzdržanih 7. Nema većine ni za skraćeni postupak. Prijedlog se razmatra u skladu sa odredbama kojima se uređuje osnovni zakonodavni postupak. Otvaram raspravu.
/nije uključen mikrofon/
Da obavili smo, da, dobro, dobro. Dobro, posjeća me sekretar da smo obavili raspravu u i da Prijedlog zakona gospodina Nešića ide u redovnu proceduru i zaključujemo tačku 6. Tačka sedam, Ad. 7. Zahtjev poslanika Denisa Zvizdića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o platama i naknadama u instutcijama Bosne i Hecegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-818/22 od 25. 05. 2022. Otvaram raspravu o hitnom postupku. Gospodin Denis Zvizdić, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege pred vama je Prijedlog zakona o dopuni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH, koji sam predložio po hitnom zakonodavnom postupku, i ja ću vrlo kratko objasniti i razloge zbog čega smatram da bi ga trebalo razmatrati po ovom hitnom zakonodavnom postupku. Smatram da su ispunjena oba poslanička uvjeta koja se traže za hitnu proceduru, riječ je o zakonu visokog stepena hitnosti, koji bi u slučaju usvajanja morao biti proceduralno finaliziran do objave rezultata Općih izbora 2022. godine, kao što znamo izbori će biti početkom oktobra. I drugo riječ je o zakonu koji je formuliran na jednostavan način obzirom da sadrži samo dva člana. 36 Dozvolite mi samo kratko da pojasnim neke stvari koje mogu biti bitne za vaše odlučivanje da li ćete glasati za hitni zakonodavni postupak. Podsjećam da smo samo u ovome mandatu, ovom mandatnom periodu imali smo u dva navrata blokade rada Parlamentarne skupštine BiH, prvi put skoro čitave 2019. godine, kada Parlament skoro pa nije radio zbog neformiranja komisija i drugi put od sredine 2021. pa do početka 2022. godine. Dakle, u oba slučaja domovi Parlamenta skoro pa nikako nisu zasjedali, a plaće su bile redovne svim zastupnicima i to u punom iznosu, isto kao da su se održavale dvije sjednice mjesečno, što je i obaveza po Poslovniku. Volio bi da kompariramo šta bi se desilo da sa bilo kojim uposlenikom u relanom sektoru koji ne bi mjesecima dolazio na posao ili kada dođe bi samo sjedio u kancelariji ili bi stajao u tvornici ne želeći da učestvuje u procesu rada, logično je da bi dobio otkaz već prvog radnoga dana kada se nije pojavio na poslu. Zbog toga mislim da trebamo primijeniti istu analogiju i kod zastupnika u Parlamentarnoj skupštini i da je zaista došlo vrijeme da se onemogući isplata plaća svaki put kada bez valjanog razloga neki zastupnik ne dođe na sjednicu Doma ili na sjednice komisija čiji je član. Tekst Zakona neću, naravno, obrazlagati, riječ je o hitnom zakonodavnom postupku o tome ćemo glasati, ali evo koristim priliku da pojasnim samo par dilema koje su se u vezi sa ovim Zakonom pojavile nakon što sam isti uputio u parlamentarnu proceduru. Osnovna dilema je bila u vezi toga ko će voditi evidenciju o dolasku ili nedolasku na sjednice domova, koji su to opravdani razlozi i ko će cijeniti takve razloge itd. Kao predlagač Zakona, naravno, da sam vodio računa i ovim pitanjima i zbog toga sam i unio odredbu da će Zajednička komisija za administrativne poslove u roku od 30 dana o dana stupanja na snagu zakona izmijeniti Odluku o načinu obračuna plaća i ostalih materijalnih prava zastupnika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH sa ciljem usklađivanja sa odredbama ovoga Zakona. Dakle, u zakonskom tekstu sam utvrdio opću normu u vezi obustave isplate plaća za poslanike i delegate koji neopravdano ne dolaze na sjednice Doma i sjednice komisija Doma. A u podzakonskom aktu će se taksativno definirati opravdani razlozi, kao što su npr. bolovanje, službeno putovanje, smrt člana porodice itd. Isto tako će se u podzakonskom aktu definirati i ko vodi evidenciju o tome, ali i to bi prema logici stvari trebao biti sekretar Doma, odnosno kada se radi o komisijama to su sekretari komisija. Podsjećam da je na tekst Zakon pozitivno mišljenje dao i Zakonodavno-pravni sektor bez ijedne primjedbe. Sličnu, naravno, situaciju imamo i u Zakonu o državnoj službi u institucijama BiH, gdje npr. u članu 50. Zakona stoji da je neopravdan izostanak državnog službenika sa posla u kontinuitetu dužem od pet radnih dana razlog za prestanak radnog odnosa državnog službenika. Ni tamo se u Zakonu ne navode koji su to opravdani, a koji neopravdani razlozi već se to prepušta podzakonskim aktima, što sam ja predložio i u ovome Zakonu. Dakle, mislim da je apsolutno svrsishodno da kada zastupnik dolazi na sjednice domova i na sjednice komisija da treba dobiti plaću, a kada ne dolazi, odnosno ne ispunjava ono što mu je pravo, ali i obaveza prema Poslovniku, da treba biti na određeni način i sankcionisan. U ovom slučaju to je obustava plaće za taj mjesec i mislim da je to pošteno, da je to pravno utemeljeno i da je to ispravno. Naravno, uvažio samo i ustavnu odredbu iz člana 9. stav (2) Ustava kojom se zabranjuje umanjenje naknade za imenovana lica u institucijama BiH za vrijeme trajanja njihovog mandata, ovo naravno nije umanjivanje naknade u smislu smanjivanja plaće, nego neisplaćivanje plaće za nerad, ali evo da ne bi tu bilo nekih nedoumica odlučio sam predložiti primjenu ovoga Zakona od dana potvrđivanja i objave rezultata Općih izbora u 2022. godini kako bi se ovaj Zakon mogao primjenjivati u narednom mandatnom periodu. Zato vas pozivam da podržite hitnu proceduru, jer zaista bi to bila jedna ozbiljna i značajna poruka odgovornosti 37 prerma javnosti i poreskim obveznicima koji financiraju naš rad, odnosno u ovom periodu blokade nerad Parlamenta i onih koji ne dolaze na sjednice komisija i na sjednicu Parlamenta. Hvala.
Hvala. Gospodin Predrag Kožul izvolite, hitni postupak, naglašavam.
Zar sumnjate u mene da ću promašiti temu? Dobar dan svima. Pa ja bi upravo u kontekstu hitnog postupka predložio predlagatelju da povuče danas ovaj Zakon s dnevnog reda iz jednog jednostavnog razloga što ako ga usvojimo u hitnom postupku bojim se da će on, pa i u tom idućem mandatu biti neprovediv. Naime, po meni, trebalo bi provjeriti je li ovaj Zakon u skladu sa nekim drugim bazičnim zakonima iz sektora radnih odnosa i direktnih poreza, pa čak i sa člankom 5. ovog Zakona na koji se odnosi. Taj članak 5. definira da postoji bruto i neto plaća i iz čega se sastoji bruto i neto plaća. Mi ovdje nemamo definirano koja se plaća obustavlja, a propis iz oblasti direktnih poreza ne dozvoljavaju da se post festum retroaktivno ne isplaćuje plaća, ne isplaćuju doprinosi. Na taj način ovaj propis ili ovaj Prijedlog zakona donešenog u dobroj namjeri pretvoriće se u svoju suprotnost, mi ga ne možemo u hitnoj proceduri definirati bolje i popraviti u smislu članka 5. ovog Zakona, zato predlažem da hitna procedura za ovo nije dobra, da bi trebalo zaista provjeriti da li je ovaj Zakon usklađen sa zakonima iz oblasti radnih odnosa i direktnih poreza. Meni se čini da nije i da bi to trebalo jasnije definirat. Postoje modeli i u ovom Parlamentu na koji način možeš sankcionirati nekog za nerad ili za bilo koji drugi grijeh, poznato je da naša, naše Povjerenstvo o sukobu interesa to radi na način koji je primjenjiv i u drugim parlamentima u okruženju postoje kazne za neopravdane dolaske, primjera radi u Hrvatskoj, ali se oni tiču dijela plaće ili dijela nekih drugih naknada koje se odbijaju, tako da tada ne dolaze u pitanje bruto plaća ili retroaktivnog djelovanja na, na, ili bruto i neto plaće, pošto je, nije u skladu sa našim propisima, evo u prvom redu o direktnim porezima, dakle, doprinosima na plaću iz plaće.
Hvala. Gospodin Zukan Helez.
Ja sam jedan od zastupnika koji je, vjerovatno znate većina ovdje, podnio krivičnu prijavu protiv onih koji su isplaćivali plate ovim zastupnicima koji nisu dolazili neopravdano na posao i još nema informacija iz Državnog tužilaštva šta je sa tom krivičnom prijavom. U nekoliko narednih dana, naravno, postaviću ponovo pitanje dokle je to stiglo. Zato podržavam ovaj hitnost ovoga Zakona i podržavam inicijativu i cijenim inicijativu gospodina Denisa Zvizdića. Međutim, gospodine Zvizdić, ja mislim da je ovo davno hitno bilo i mislim da bi daleko više efekata bilo imali ste veću političku moć kad ste bili predsjedavajući Vijeća ministara, čak i drugačija je većina bila i prohodnost u oba doma je bila bolja, a i tada su bili problemi nije ovo bilo regulisano, tako da bih ja daleko više cijenio da ste tad to uradili sad 38 bismo imali riješenu tu oblast, međutim nikad nije kasno. Jer te neke stvari u BiH prolaze jako čudno, ne mogu da shvatim kod naroda kako prolaze. Evo, recimo imate čovjeka koji je bio jedan od ključnih ljudi na poziciji sigurnosti u BiH, gdje je mogao puno toga spriječiti kriminala i korupcije i 15 godina je bio tamo, kad je to sve prošlo on je sad medijska zvijezda, objašnjava kako bi on riješio kriminal i korupciju. Ili visoki predstavnik, ovaj, Švarc Šiling, ja sam ga molio za neke stvari, slao dopise da urgira, da riješi, da je tad nametnuo neke zakone, da je tad uredio neku oblast, a imao je puno pravo zakonsko, ustavno, danas ne bi imali ovih problema. Danas je došao u BiH i sad nam govori šta bismo mi trebali uradit, sve ono što smo radili to je ... i dane nabrajam Josipović gospodin kad je bio predsjednik Hrvatske nije uradio neke stvari i poslije rekao ovako bi trebalo u Bosni, ovo je trebala Hrvatska itd. Stoga svim budućim osobama koje budu na bitnim funkcijama predlažem da tad riješe neke stvari koje mogu s te pozicije, jer poslije kad ne budu tu onda je daleko, daleko teže. I evo podržavam ponovo, a shvatiće me gospodine Zvizidić, nemam ništa, je li, lično i podržavam ovu inicijativu i ovaj Zakon, hvala, i hitnost. Hvala.
Hvala gospodinu Helezu. Zaključujem raspravu o hitnom postupku. Glasamo o hitnom postupku Prijedloga zakona kojeg je gospodin Zvizdić predložio. 31 prisutan – 17 za, 11 protiv, 3 uzdržana. Ima opšta većina, nema entitetska većina. Nema gospođe Krišto, moramo ostaviti za naredni put usaglašavanje. [[zajednička diskusija]] Dobro, glasanje je pokazalo da nema entitetske većine. Imaju dvije stvari, dakle, da usaglasi se Kolegij odmah, ne može se usaglasit nema Borjane. Dakle, znači ostavljamo za naredni put. Dakle, zaključujem raspravu o tački 7. Tačka osam, Ad. 8. Prijedlog zakona o izmjenama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, predlagači poslanici: Nermin Nikšić, Saša Magazinović, Nada Mladina i Zukan Helez, broj: 01-02-1-863/21 od 21. 04. 2021, sa Izvještajem Ustavnopravne komisije
Hvala predsjedavajući. Dakle, ovaj Prijedlog zakon sam ja uputio još 14. oktobra prošle godine i neshvatljivo je da još uvijek nije okončana procedura barem u ovom Domu po tom pitanju, ja zbog toga zaista apelujem na kolege da danas glasaju „za“ ovaj Zakon iz oba entiteta kako bi ga mogli usvojiti danas i poslati dalje u proceduru u Domu naroda. Vrlo konkretno, ovaj Prijedlog zakona pooštrava već postojeće sankcije za uništavanje, odnosno oštećavanje saobraćajnih, saobraćajne signalizacije pooštrava sankcije kad se ta, to uništavanje ili oštećavanje uradi na način da prekrižite jedno pismo na tom znaku, dakle, ćirilično ili latinično. Zakoni se donose u pravilu, pogotovo izmjene i dopune, kada se primjeti da postoji neki problem, da ovaj problem ne postoji u BiH nikome ne bi palo na pamet da pooštrava sankcije za ovakvo djelo. Međutim, ovo djelo je, svi koji smo se barem malo vozili na cestama u BiH, opšte prisutno. Pogotovo je to slučaj u određenim dijelovima zemlje kad je u pitanju uništavanje, odnosno prefarbavanje ćiriličnog pisma i zbog toga mi je neshvatljivo da na prošloj sjednici kada je ovaj Zakon bio razmatran u prvom čitanju omjer glasova bio takav da smo trebali ići u drugi krug glasanja zbog nedostatka entitetske većine u prvom krugu. Ja zbog toga apelujem ko je za to da se pooštre sankcije za farbanje ćiriličnog ili latiničnog, a u pravilu ćiriličnog natpisa da glasa za ovaj Zakon. Kako sam već rekao, sankcije za uništavanje, odnosno oštećavanje saobraćajnih znakova, saobraćajne signalizacije već postoje, one su propisane u rasponu od 100 do 300 maraka, što svi znamo ukoliko je prvi prekršaj, ukoliko se plati kazna u roku od 8 dana izađe na nekih 50 maraka i zbog toga ovaj prijedlog nalaže da se te sanckije eksponencijalno povećaju, da idu čak i do hiljadu maraka, a da se o svemu, o svakom takvom incidentu obavijesti nadležno tužilaštvo uzimajući u obzir da ko god na ovaj način uništava, odnosno oštećuje saobraćajnu signalizaciju to vrlo vjerovatno radi sa namjerama podizanja nacionalnih tenzija itd. Da ne govorim o ogromnim finansijskim štetama koje ovim nastaju. Imamo mišljenja svih relevantnih agencija, institucija, uključujući Direkciju za evropske integracije i zato vas molim da danas glasate za ovaj Zakon i ja istovremeno predlažem i dva zaključka uz ovaj Zakon. 1. Predstavnički dom obavještava Dom naroda da ispred Predstavničkog doma u svojstvu predstavnika predlagača sjednicama Doma naroda, komisija tog Doma i zajedničkih komisija po pitanju ovog i svih drugih zakona koje usvoji Predstavnički dom može prisustvovati bilo koji poslanik koji je bio predlagač datog zakona u 40 Predstavničkom domu ili drugi poslanik kojeg posebnim zaključkom odredi Predstavnički dom, te 2. Predstavnički dom traži od Doma naroda da ovaj Zakon razmatra po hitnom postupku. Uzimajući u obzir da se zaista radi o Prijedlogu zakona koji je sročen na tako jednostavan način da se može usvojiti u jednom čitanju. Evo ja imam pripremljene ove zaključke i molim da se i o njima izjasnima danas kada se budemo izjašnjavali o Zakonu. Još jednom apelujem na sve da daju glas ovom Zakonu tako da prođe danas, a da ne idemo potpuno bespotrebno opet u drugi krug glasanja oko ovoga. Ovo je zaista test oko toga ko smatra da ne treba uništavati znakove kad su u pitanju ćirilični, odnosno latinični natpisi. Hvala vam.
Hvala, dobićemo prijedlog zaključaka. Riječ ima Saša Magazinović, izvolite.
Zahvaljujem. Ovo je jedan od zakona, prijedloga, inicijativa za koje ćete naći one koji će reći, je li vam ovo sad najvažnije od svega i je li prioritet da se bavimo saobraćajnim znakovima u vrijeme kad, pa onda se krene nabrajanje. Ja zapravo smatram da je ovo izuzetno važno pitanje i ne samo u simboličkoj ravni i zbog toga snažno podržavam ovaj prijedlog kolege Arnauta i naravno da ću u svim oblicima glasanja koji jesu i koji će eventualno biti, podržati ovaj Zakon, jer mi se moramo naučiti da budemo pametni i dobri ljudi. Očigledno da to baš lijepom rječju ne ide, molbom, apelom i da drugi metod treba biti restriktivan. Imate situaciju kad se vozite autom, idete kroz Federaciju i onda je ono pošto imamo ćirilicu, latinicu na svakom znaku prešarana je ćirilica, pređeš entitetsku liniju taj vandalizam se nastavi samo se onda krene šarat latinica. Ti vjerovatno koji to rade su u značajnoj mjeri neobrazovani ljudi koji ne razumiju da pljuju po sebi, svom naslijeđu i bogatstvu svih nas, ali jednostavno nismo mi ti koji imamo obrazovnu funkciju i nismo mi ti koji možemo stići svima njima objasniti koliko je glupo i primitivno to što rade. Ako je to već takva situacija, ako već do sada institucije koje trebaju ovo da rješavaju nisu to učinili, ako na primjerima drugih koji su kažnjeni nisu naučili oni koji žele učiniti isto onda jedan ovakav zakon, po meni, predstavlja korak bliže rješenju, da ne kažem pretenciozno rješenje. I zbog toga, još jednom, podrška ovakvom rješenju i žao mi je što možda i ranije nismo imali ovakav prijedlog, iako je činjenica i predlagač je rekao to u nekim svojim ranijim istupima, da je više puta na različitim nivoima ukazivano na ovaj problem, ali ovo smatram u konačnici da može bit rješenje.
Hvala. Gospođa Mirjana Marinković-Lepić, izvolite.
Saša je u pravu kada kaže vjerovatno će se od nekih ovo prokomentarisati kao, je li, imate li većih problema, isto kao što se tako i komentarisalo kada sam ukazivala na nepropisno 41 postavljene table na graničnim prelazima ili odsustvo bilo kakvih tabli koje označavaju da se ulazi u BiH. Imala sam priliku u posljednjih petnaestak dana zaista da prođem BiH, znači, prvo idući prema jugu, dakle, prekriženi su ćirilični natpisi, a evo idući gore prema sjeverozapadu zemlje i prolazeći kroz dijelove Republike Srpske križani su i prefarbani latinični nazivi. Ali imamo ovdje još jednu pojavu, imamo pojavu da, evo, to sam zaista sada vidjela svojim očima na putu ka Neumu, da imate samo jedan natpis latinični, a prostor za ćirilični natpis je naprosto prazan i tu se niko ne osvrće i niko, znači, ne postavlja pitanja kako su uopšte takve table mogle biti postavljene, jer je obaveza da budu na oba pisma, pa evo i pod cijenu da se, je li, neko križa, da vandali rade to što rade, ali dakle to vam je isto kao i sa ovim tablama na granicama. I kada sam postavila pitanje ko je nadležan, znači, od tri institucije koje imaju neke nadležnosti na našim graničnim prelazima ispalo je da niko nije nadležan za uklanjanje, ima čak nadležna institucija za postavljanje, ali nije za uklanjanje. Pa evo tako je izgleda i sa saobraćajnim znakovima, dakle, vidi se da saobraćajni znak nije u skladu sa propisima BiH, ali je postavljen. Tako da ovo nisu nimalo minorna pitanja, ovo jesu pitanja koja ustvari nam govore o tome u kakvoj državi mi živimo i ovo su pitanja koja i krše određena ljudska prava, a to je prije svega pravo na pismo.
Hvala. Gospodin Zukan Helez.
Pa evo javio sam se da kažem da ću dati podršku ovom Zakonu, ja mislim da je kolega Arnaut, ovaj, ovdje, što kažu, potrefio i šta je suština donošenja ovoga Zakona. Često prolazim predjelima jugozapadne Bosne i to je posebno tamo izraženo, gdje se križa ili sprejem prebriše ćirilični natpis i to je određena poruka određenim ljudima koji žive u BiH i ja mislim da je krenulo iz tih dijelova jugozapadne Bosne i da se sad proširilo na cijelu BiH, pa se koristi i u drugom entitetu. Ja mislim da je to pokazatelj mržnje prema drugom i drugačijem, na tim prostorima imate natpisa na ćirilici na ... na ovome pardon, na engleskom jeziku nekih firmi, na njemačkom, ništa ne smeta nego pismo, pismo koje je vezano za na ovim prostorima za jedan narod konstitutivni u BiH. E sad gledajte, imate dalje, ne završava se tu ta mržnja, a ja mislim da svaka mržnja stremi ka fašizmu u svojoj konačnici, imate drugu pojavu u tom dijelu BiH gdje imate naseljeno mjesto, gdje su isključivo pripadnici jednog naroda, preko puta imate naselje daleko veće sa, gdje žive pripadnici dva druga naroda u BiH, tabla za natpis je samo za pripadnike gdje živi jedan narod, ova dva mjesta se ne pominju nikako. I mislim gospodine Arnatu da bismo i to trebali obuhvatiti, čak mislim da je ovo i daleko, daleko, ovaj, opasnije i gore. Znači, ignorišu se ljudi koji žive, isto kao da nema tu naseljenog mjesta i vi ako tražite tamo neko ko dolazi a ne pozna te prostore i ta područja jako teško možete naći. I ja mislim, mislim ne mogu da zamislim da neko sjedi kući i smišlja kako da to uradi i da mu to na um padne, ja mislim da iza ovoga stoje neke politike, koje su jako opasne u BiH, i da neko to i sponzoriše i plaća. I stoga mislim da je jako, jako neophodan, neophodno usvajanje ovoga Zakona, pa i sama hitnost. Ako ovo ne spriječimo u korjenu ovo ide do daleko većih podjela, nažalost koje već imamo u BiH i kojima smo opterećeni. Zato puna podrška ovom Zakonu i gospodine Damire, ako možemo još da proširimo i na ove table gdje se svjesno ignorišu neka područja gdje žive ljudi, ovaj, pripadnici nekih naroda kojima očito nije drago onima koji obnašaju vlast u tim opštinama što su uopšte tu ljudi i što su se vratili. Hvala lijepo. 42
Hvala Vama. Gospodin Nikola Lovrinović, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Evo, da se na neki način nastavim na ovo što je gospodin Zukan i prethodnici rekli, odnosno moj kolega. Dakle, ovdje se radi o Prijedlogu izmjena i dopuna Kaznenog zakona, koliko ja razumijem ovu problematiku, znači postoji mogućnost i sad za kažnjavanje i donošenje kazni za oštećenje znaka pored puta, dakle, samo eto kako sam razumio gospodina Arnauta, to nije dovoljno i ne daje rezultate. Ok. Međutim, priča se proširila, pa imamo još tu stvari, dakle, koje bih ja samo, evo, kad je već takva tema i kako su to kolege govorile, takođe rekao, kako je gospodin Zukan bio onoliko tajnovit pa nije rekao ni gdje je to, ni šta je, valjda želeći da bude pristojan, a i ja ću biti pristojan. Pa, recimo ovaj, dakle, imate na Koridoru 5C, a ja sam to jedanput i pitao, natpis na tunelu nije na dva službena jezika uopće, znači, ja sam pitao kaće se staviti na drugom... Imate u ovoj zgradi ovdje, da ja ulazim stalno u salu da nikako ne mogu ući u dvoranu. Znači, imate ignoriranje službenih jezika, ne samo pisama. Dakle, slažem se da je ovo tema za razgovor i da ... a tu nemate regulirano zakonom, dakle, šta se događa ako to neko ne poštuje. Ja sam ovo pitanje u ovoj zgradi postavljao službama stručnim, pa su mi jedno vrijeme odgovarali da nemaju novca za takve stvari, za eto te popravke tih natpisa, ili dopisivanje, ili dodavanje natpisa kako bi trebalo, jer ovo je Parlament, ovdje valjda treba biti i pisma i jezici zastupljeni onako kako je Ustav rekao, a to se ne događa. Eto da potaknem to, ok, ne znam kako to da pokrenemo tu inicijativu, evo sad možda u nekom drugom mandatu i bilo bi red, dakle, konačno to riješiti kako se to zapravo upotrebljava i tko ima pravo da ga izbaci ili da ga nema. Pa, evo dakle, nadam se da sam pridonio, a o Zakonu ćemo se očitovati odlukom kluba. Hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu kad je u pitanju tačka 9. Tačka 10. Ad. 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, predlagači poslanici: Adil Osmanović, Halid Genjac, Alma Čolo, Safet Softić, Šemsudin Dedić, Nermin Mandra, Šemsudin Mehmedović, Edin Mušić, Edita Đapo, Saša Magazinović, Nermin Nikšić, Zukan Helez, Mirjana Marinković-Lepić, Aida Baručija, Damir Arnaut, Predrag Kojović i Denis Zvizdić, broj: 01-02-1-563/22 od 11. 04. 2022., skraćeni postupak, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Na prošloj sjednici Doma nije prihvaćeno negativno mišljenje Ustavnopravne komisije, te je Komisija zadužena da u skladu sa članom 113. sačini novo mišljenje. Ustavnopravna komisija dostavila je Mišljenje, Komisija je utvrdila da je Prijedlog zakona usklađen sa Ustavom BiH i pravnim sistemom, ali nije podržala principe Zakona. 43 Otvaram raspravu o Mišljenju Ustavnopravne komisije. Gospođa Alma Čolo, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Tačka dnevnog reda se zove Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona i ja mislim da imam pravo da govorim ne samo o Mišljenju Ustavnopravne komisije, nego i o samom Zakonu, ali evo govoriću o Mišljenju Ustavnopravne komisije. Mišljenje je drugi puta negativno zahvaljujući poslanicima SNSD-a i HDZ-a, koji nisu dozvolili da ovaj Zakona dobije pozitivno mišljenje Ustavnopravne komisije kada su u pitanju princip Prijedloga zakona. Ja ne znam da je iko od nas u ovom Parlamentu izabran na obećanjima građanima BiH da BiH neće izvršavati međunarodne obaveze. Ja ne znam da je iko od nas dobio mandat za to da ne ispunjavamo obaveze koje su pred nas postavljene. Prioritet broj jedan Evropske unije je osigurati da se izbori provode u skladu sa evropskim standardima, tako što će se provesti relevantne preporuke OSCE-a, ODIHR-a i Venecijanske komisije. U ovom Prijedlogu zakona implementirane sve preporuke ODIHR-a koje su date u tri zadnja izborna ciklusa i preporuke Venecijanske komisije od 2010. do danas. Znači, mi ne prihvatamo to, dajemo negativno mišljenje, jer mislimo da BiH ne treba da ispuni ključni prioritet jedan, jer mislimo da BiH kao članica OSCE-a ne treba da ispunjava svoje obaveze koje proizilaze iz tog članstva, jer mislimo da kao članica Vijeća Evrope ne treba da ispunjava obaveze Venecijanske komisije koja je komisija vrhunskih pravnih stručnjaka iz 47 zemalja članica Vijeća Evrope. Ja stvarno ne mogu da se pomirim sa tim da mi kao Parlament države treba da vodimo takvu politiku i da ne ispunjavamo niti jednu obavezu koju ova zemlja ima prema međunarodnim institucijama, koju ima prema demokratskom svijetu, onda brate da ne plaćamo ni kontribucije za članstvo u OSCE-u, koje su ogromne, za članstvo u Vijeću Evrope, jer bolje da se izdvojimo iz tog svijeta demokratskih zemalja ako nećemo poštovat demokratske standarde i da onda živimo na nekom izolovanom ostrvu i sami poštujemo svoje principe i radimo sve mimo ostalog normalnog demokratskog svijeta. Danas će ovaj Zakon završiti u korpi za smeće, meni je žao truda i evropskih eksperata, i mog truda, i truda mojih kolega, i Sekretarijata Parlamentarne skupštine, i generalno žao mi je BiH neće imati bolji, napredniji Izborni zakon i neće moći vratiti povjerenje građana u fer i transparentan izborni proces. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Nikola Lovrinović.
Dakle, ajde vrijeme je otišlo, ali neću ja dugo. Povjerenje, prosperitet, perspektiva BiH, demokracija, predsjednica Ustavnopravnog povjerenstva ne prvi put, ne prvi put, dakle, dezavuira i etiketira pojedine zastupnike, članove i članice povjerenstva kojem ona predsjedava. Dakle, nije pozvana na to, šta želi, dakle, da utječe na demokratsko pravo zastupnika da se ponaša na radnim tijelima Parlamenta ili u ovome Parlamentu onako kako on misli. Dakle, onako kako njegov integritet mu daje pravo, dakle, kao zastupniku. Prema tome, ona može protumačiti da ustavnpravno nije usvojilo i stav svoj iznijeti koji je iznijela, ali dakle ne može 44 jedan put po jedan, dakle, točno navoditi, najbolje da nam pročitate imena, gospođo predsjednice, pročitajte nam imena, dakle, ko nije, ali nas nećete time zaplašiti, nećete Vi s time nama, dakle, onemogućiti da mi demokratski mislimo. Šta Vi mislite, da mi moramo misliti kao Vi? A kad govorite o integritetu izbornog procesa, o kojem govorite. Da to su dio pitanja koja jesu, a što niste govorili o integritetu izbornog procesa koji se odnosi na, dakle, prag, ja mislim, recimo, da o njemu treba pričati, da imate u jednom općinskom vijeću 26 vijećnika zbog niskoga praga, dakle, imate deset stranaka. Ko će tu napraviti većinu? Što se željelo s tim? Kad ste o integritetu što ne govorite o preferencijama? Kad ste o integritetu što ne govorite o kompenzacijskim mandatima? Šta je bio cilj kompenzacijskih mandata, a šta imamo zapravo, šta imamo? Imamo u ovome Domu, dakle, trećinu skoro Doma koji nisu izabrani ljudi, među njima ste i Vi. Dakle, nisu izabrani, nisu izabrani, nitko ih nije izabrao ovdje nego su zahvaljujući zlorabljenju kompenzacijskog mandata dobili ste mandat ovdje i onda nam tu pričate priče. Druga stvar, što ne govorimo o integritetu krađe identiteta i tu je integritet izbornog procesa. Ima tu integriteta raznih u izbornom procesu, a da ne vraćam se sad na ono što nam je propalo, što smo pregovarali, legitimnom predstavljanju itd. da sad ne otvaram tu tešku temu. Dakle, ima niz tema integriteta izbornog procesa o čem ne govorimo, nego samo neko što je rekao, pa vam se sviđa, dakle, a posebice ako je iz predstavnika međunarodne zajednice onda je to integritet, onda to treba uraditi itd. A ne želite da razgovarata i da čujete nešto drugo kao što ja sad pričam. Dakle, ima tu još elemenata, a posebice se ponovo vraćam, da nije u redu, nije u redu, dakle, da jedan put po jedan kao predsjednica povjerenstva, ja to nikad nisam radio i ja sam predsjednik povjerenstva, da kažem nije Marko, nije Janko glasovao za to, to je stvar zastupnika, stvar dakle rada jednog tijela. Naravno, ne možemo Vam to zabraniti, ali to nije uredu, niti je to demokratski i dajte se prođite toga. Hvala lijepo.
Ispravka krivog navoda, gospođa Alma Čolo. Podsjećam vas, moram reći, nažalost, oboje da niste govorili o Mišljenju Ustavnopravne komisije. Gospođo Čolo, izvolite.
Jesmo govorili o Mišljenju Ustavnopravne komisije, ja imam pravo da kažem kakvo je bilo glasanje, jel' glasanje na Ustavnopravnoj komisiji nije tajno, ja nisam spominjala imena, rekla sam poslanici SNSD-a i HDZ-a su glasali protiv. Gospodin Lovrinović govori da i oni imaju pravo na svoje viđenje demokratije i demokratskih procesa, ali ono to svoje viđenje nisu istakli na Ustavnopravnoj komisiji. Na Ustavnopravnoj komisiji se koristi, ja to ponovo govorim u ovom Domu, se koristi samo snaga glasa, snaga moći koju ima određena politička partija i bez ikakvih argumenata se obara neki zakon samo tako što se glasovima protiv onemogući dalja procedura ovog zakona. Ovaj Zakon će danas izaći iz procedure u Predstavničkom domu zahvaljujući takvim demokratskim viđenjima pojedinih poslanika. 45
Hvala. Gospođa Mirjana Marinković-Lepić, izvolite.
Kako smo ovdje, evo, u nekim komentarima između sebe rekli, da ovdje jeste upravo riječ o Mišljenju Ustavnopravne komisije, nažalost, nažalost da Mišljenje Ustavnopravne komisije može biti takvo da znači izmjene zakona, pa čak i Ustava, pazite ovo, mogu biti u neskladu sa Ustavom i nisu u skladu sa ustavnim principima, upravo kako reče gospođa Čolo, bez ikakvog obrazloženja. I šta je problem ko je glasao, šta je problem? Kako reče gospođa Čolo glasanje nije tajno. Da, javnost treba da zna upravo kako je ko glasao. Dakle, ovdje se ne radi o tome da se uskraćuje poslaniku pravu na mišljenje, ali ako izražava mišljenje, pazite, o usklađenosti sa Ustavom ili ustavnopravnim principima onda to mišljenje ako je negativno zaslužuje obrazloženje. I stvarno je degutantno više da nam se ovdje stalno priča ko je izabran direktno, ko sa kompenzacije. Ja sam izabrana sa kompenzacije, evo govoriću o sebi, ali izvinite mislim da sam u ovom Domu i javnosti BiH i građanima BiH dala mnogo veći doprinos od brojnih poslanika koji su ovdje izabrani direktno. Prema tome, mislim da je stvarno degutantno više da pričate četiri godine mandata o tome ko je izabran direktno, ko je, ajmo ovdje da vidimo ko je izabran direktno i ko kakve aktivnosti ima u ovom Domu. Prema tome, ovdje upravo jeste riječ o mišljenju i dijelim takođe isto mišljenje kao i goapođa Čolo, da zaista ne trebamo onda biti ni u kakvim organizacijam međunarodnim i ovaj ukoliko ne prihvatamo njihove principe. Jer ovdje nema ništa što nije u skladu sa Ustavom BiH.
Ispravka krivog navoda, gospodin Nikola Lovrinović.
Počeću od gospođe Lepić, dakle, kao i obično da. Dakle, ne govorim samo Vama, ali ja kažem da je skoro trećina Doma kompenzacijski mandati, dakle, u ime koga Vi govorite, kad već hoćete da o sebi pričate? Mene je neko izabrao, nekog kolegu je neko izabrao, a ko je Vas izabrao? Predsjednik stranke, predsjednik stranke Vas je doveo ovdje, ali pazite ajde da je to jedan slučaj ili dva, pročitajte šta je namjera bila kompenzacijskog mandata u zakonu, nije bila namjera da ovo radi što radi nego da minimalna kvora se zadovolji nekog naroda kojeg nema. A mi imamo, dakle, trećinu Doma, trećinu Doma imamo gotovo i onda pričamo o vrijednosti glasa, onda pričamo kad su neki drugi prijedlozi, nečem. Dakle, kad govorite o tome da trebamo iznijeti neke argumente na Ustavnopravnom povjerenstvu, znate imate prijedlog zakona, a ja sam dijelove sad ovdje naveo kod prvog čitanja sam govorio, možda i na Ustavnopravnom povjerenstvu, da ima i nekih drugih elemenata ovoga integriteta izbornoga procesa, pa je nemoguće, dakle, tim intervencijama ili čak i amandmanima, a ne možet ni dirati ono što nije predmet promjena u prodloženim izmjenama i dopunama zakona, dakle, da biste to popravili, pa nemate razloga da pričate, nego da jednostavno šutite i koristite ono što imate. Dakle, trebam se ja uvjeravati sa nekim da treba i ovo ugraditi, nekim nije bitno sad ko je sve predlagač, prema tome dakle moje je pravo kao, demokratsko pravo kao zastupnika da ne progovaram o tome zato što ne mogu ništa ispraviti, a ne slažem se s gotovo sa ničim onim što je predloženo, prema tome glasujem i to je moje pravo, to je moje pravo. Dakle, vi imate, dajte neću da prozivam, eto mislim neću da sad 46 pretvaram raspravu o tome, imate osobe, dakle, koja s 19. mjesta na listi svoje stranke dođe u Parlament, deset ljudi, 15 iznad ima više glasova od te osobe....
Krivi navod, gospodine Lorinoviću, krivi navod.
...ili napusti stranku, danas je to gospodin Nešić govorio .... dadne mandat on ode u drugu stranku, ma dajte nemojte da otvaramo o tom priču. Dakle, ja samo govorim o tome da gospođa predsjednica ima pravo ... imenom, sjednica je javna, na koncu konca mogli su biti novinari i da govore tamo ... kakve to veze ima, ako je sjednica javna ne branim ja nikom da je prenosi, ni da čita zapisnik ....
Gospodine Lovrinoviću, isteklo Vam je vrijeme, a i ne pridržavate se dnevnog reda.
... itd. stranke ispoljavaju svoj stav i to je to. Hvala lijepo.
Gospodine Lovrinoviću, molim Vas i sve ostale, prvo da se pridržavate dnevnog reda, drugo da se pridržavate Poslovnika, ako Vas upozorim da Vam je isteklo vrijeme, onda to valjda ima nekog smisla, nisma to uradio slučajno. Ispravka krivog navoda, gospođa Mirjana Marinković-Lepić. Bio je gospodin Kojović, al' dobro, to, ja sam već rekao. Hvala. Izvolite gospođa Mirjana Marinković-Lepić.
Gospodin Lovrinović se uvije nervira kada zna da nije u pravu, tako da ovaj, tako i ovaj put, trebao bi se malo bolje obavijestit šta bi, ustvari šta je svrha kompenzacijskih mandata jel', ovaj, ali nećemo o tome, to nije tema upravo, ovaj, da ne bi, da ne bi imali ponovo intervenciju o dnevnom redu. Ali ja bi samo ispravili krivi navod, ovaj Zakon je pušten u proceduru po skraćenom postupku, znači, mogli smo ulagati amandmane, odnosno mogu se ulagati amandmani samo sa skraćenim rokovima. Prema tome, nije tačno ovo obrazloženje da on nije glasao za to, jer ne može intervenisati. Naravno, da se moglo intervenisat, ali se Zakon htio u startu oboriti da on dalje ni ne krene u proceduru, što nažalost, evo, opet kad se to desi na Ustavnopravnoj komisiji bez obrazloženja, ovaj, u čemu se sastoji ta neusklađenost s Ustavom tako i bude. Tako da će ovaj Zakon završiti svoju proceduru, ovaj, prije nego što je ona i počela.
Hvala. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu oko tačke 10. 47 Slijedi set tačaka koji su vezani za izvještaje komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti. Predlažem sljedeći način rada, pošto vidim da nakon dosta dugog rada ima i malo nervoze, jedan broj narodnih poslanika napušta sjednicu. Predlažem da ovih 22 tačke, dvanaest stranica u kojima nema rasprave, o kojima je rasprava obavljena, samo u okviru ovih 22 tačke imaju tri tačke o kojima se glasa hitni postupak, poslovnički je moguće da glasamo dok sada radimo, ali je moguće i kasnije da glasamo na kraju kod glasanja, bilo bi jednostavnije na kraju svi da glasamo i da sad samo konstatujemo šta su ove 22 tačke. Onda bismo mogli da napravimo pauzu i da efikasno uđemo u drugi dio rada sjednice. Mislim da je prijedlog dobar. Tačke od 11. do 33. Ad. 11. – Ad. 33. Izvještaji komisije Kolegijuma Predstavničkog doma Dakle, jasno je da su tačke od 11. do 33. koje imate na svojim ekranima sve, koje znate, one o kojima smo obavili raspravu, Kolegijum Doma nije postigao saglasnost, obavili smo raspravu o njima i ostaje da se u drugom krugu izjasnimo o glasanju. Ako bi ovo bilo prihvaćeno onda smo završili sa tačkama do 33. s tim što bismo se kod glasanja o ovim tačkama morali o svakoj pojedinačno izjašnjavati, a oko tačaka 12,13. i 14. posebno jer se radi o hitnom postupku, pa ponovo još jednom. Nadam se da nema primjedbi i da sam bio prilično jasan oko ovoga svega. Niko se ne javlja, što znači da je tačno. Dakle, iscrpili smo sa ovim i tačku 33. Pauza 58 minuta. [[PAUZA]]
Hvala predsjedavajući. E pa vidite, sad se vraćamo na ono što sam ja govorio na jednoj od prethodnih sjednica, u ovoj komisiji nikad nisu trebala biti dva člana iz HDZ-a, jer iz ovog razloga, znači, Predstavnički dom je usvojio ovaj Zakon sa četiri amandmana, koja sam ja predložio u bliskoj saradnji s Misijom OSCE-a u BiH, koji nemaju veze sa nacionalnim temama, isključivo se tiču prohodnosti sudskog postupka. Dom naroda nije, naravno, usvojio te amandmane i onda se formirala zajednička komisija za usaglašavanje, a po Poslovniku i jednog i drugog doma ta komisija odlučuje na jedan porpilično, mislim ja sam siguran, neustavna način i zbog toga ću ja tražiti deset kolega da pokrenemo spor pred Ustavnim sudom o ovom pitanju. Ta komisija donosi odluke većinom koja uključuje bar jedan glas iz svakog konstitutivnog naroda. Dakle, to je čisto diskriminatorni princip kojem nema mjesta u poslovnicima demokratskih država, znači, u toj komisiji ako sjedi neko iz reda Ostalih njegov ili njen glas se ne računa na način na koji se računa glas konstitutivnog naroda. I ja sam znao s obzirom na glasanje HDZ-a o ovim amandmanima da će oni koristiti ovu komisiju da kroz taj etnički princip obore te amandmane, koji su prije svega zdravorazumski amandmani, i zbog toga sam predložio da se u komisiju ispred Predstavničkog doma umjesto člana iz HDZ-a uvrsti gospodin Vlatko Glavaš i to čak nije ni stavljeno na glasanje, s ciljem da se ishodi ovakav rezultat. I sad se vraćamo na Ustavnopravnu komisiju, a o tome sam govorio prije tri i po godine, jedna od strateških graški SDA, osim što je dala Dodiku i Čoviću po četiri delegata u Domu naroda, je bila što je HDZ dobio dva mjesta u Ustavnopravnoj komisiji koja ga ni po čem ne sljeduju, to je čak išlo u tom toliko daleko da se SDA odrekla jednog svog komisijskog mjesta da bi Glavaš ušao u Komisiju za ravnopravnost polova i da se tako to nadoknadi. To su bile strateške greške, četiri delegata Dodik i Čović u Domu naroda i HDZ-a dva mjesta u Ustavnopravnoj komisiji, a ovo je samo jedna mala manifestacija tog pravca u kojoj je ova vladajuća većina otišla i očito još uvijek dalje ide. Hvala.
Hvala Vama. Ispravak krivog navoda, gospodin Nikola Lovrinović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja sam se, naime, javio da potvrdim ovo što je rekao gospodin Arnaut. Dakle, točno je da on surađuje više sa OSCE-om i sa različitim međunarodnim organizacija nego s HDZ-om. Nije HDZ, gospodine Arnaut, boginjav, dakle, to je parlamentarna stranka u parlamentarnoj većini, možda bi bilo bolje da surađujete sa nama, možda bi neko rješenje i našli za sva Vaša pitanja i za naša pitanja i tako, dakle, bilo bi to bolje, po meni, nego ovo što sami priznajete ovdje u Parlamentu.
Damir Arnaut, ispravak krivog navoda. 49
Možda bi i HDZ-u, gospodine Lovrinoviću, više odgovaralo da sarađuje malo više sa OSCE-om i drugim međunarodnim organizacijama, možda Čavara, Tadićka i još neki koji su u pričuvi ne bi završili na crnoj listi.
Hvala. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu. Zaključujem tačku 34. Tačka 35. Ad. 35. Godišnje revizorski izvještaj o glavnim nalazima i preporukama za 2020., podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01-16-9-1724/21 od 10. 09. 2021. Kolegijum Doma je kao nadležnu odredio Komisiju za finansije i budžet, sasvim prirodno, Komisija dostavila Mišljenje, odnosno izvještaj je prihvaćen i upućen u proceduru. Otvaram raspravu o Izvještaju. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu i tačku 35. Tačka 36. su, Ad. 36. Izvještaji Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji institucija BiH za 2020. godinu
Hvala predsjedavajući. S obzirom da neke od ovih institucija koje su predmet, naravno, obrade Službe za reviziju, njihov izvještaji se ne nalaze pred Predstavničkim domom, iskoristiću priliku da prokomentarišem nekoliko nalaza iz određenih revizorskih izvještaja, ali da to povežem sa suštinom nekih pojava i problema. 50 Prije svega želela bi da kažam, rećiću tačno pod brojem, tako sam ih ja analizirala, znači, mišljenje nezavisnog revizora pod brojem 48. a tiče se Agencije za lijekove i medicinska sredstva, zatim ako budem imala vremena nešto ću reći i o Izvještaju pod borjem 55. koji se tiče revizije Instituta za nestala lica. Prije svega, nemam specijalnih primjedbi na nalaze revizije, revizija bilo kakva i kakva god obimna da bude ne može da bude svemoguće i ne može, naravno, da otkrije sve šta se dešava, ali bih skrenula pažnju, jer se i Služba za reviziju pozvala da je vršila ocjenu usklađenosti sa zakonima i drugim propisima, pa je navela da, naravno, kada je riječ o Agenciji za lijekove i medicinska sredstva da se, naravno, našla, da su analizirali i primjenu Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima. U tom smislu želim da kažem da je pravilno identifikovano nekoliko jako bitnih momenata za funkcionisanje ove oblasti, lijekova i medicinskih sredstav. Dakle, evidentirano je da mi i dalje nemamo odluku o popisu esencijalnih lijekova što je uvelo cijeli zdravstveni sistem i u Republici Srpskoj i u Federaciji u mnoge probleme koji su se, nažalost, tako reflektovali nekim tzv. aferama, odnosno produkovanim atacima na zdravlje i sigurnost pacijenata, ali naravno i na integritet zdravstvenog sistema Republike Srpske kojim smo bili izloženi u jesen 2021. i svi dobro znate o čemu se radi. Naime, čime potkrjepljujem tvrdnje sledeće, da je Agencija za lijekove i medicinska sredstva, odnosno njen aktuelni menadžment, kome je usput rečeno istekao mandat, izvršila kršenje Zakona o lijekovima i medicinskim srestvima i nastavlja to da radi u kontinuitetu. Naime, član 19. Zakona o lijekovima kaže – da je direktor Agencije zastupa i predstavlja Agenciju, odgovara za zakonito, stručno i etično poslovanje. U konkretnom postupanju niti je bilo stručnosti, niti je bilo zakonitosti, a o etici i etičnom ponašanju je zaista suvišno i reći. Zašto to govorim? Kao što se sjećate svi u prošloj godini kako je izgledalo, kako su izgledali pojedine izjave, evo jedna od njih je kada direktor izjavljujem da je slučaj kiseonik nije afera, nego zločin. Želim da izjavim u ovom trenutku sledeće, u ovom trenutku pozivam se na objavljen Registar lijekova BiH objavljen u martu 2022., u ovom trenutku u BiH je registrovan kao lijek samo jedan medicinski kiseonik koji proizvodi UTP Uljanik, a čiji je zastupnik Tehnogas a.d. Trn, odnosno Laktaši. U ovom trenutku u Registru veleprometnika lijekova koji su, koji imaju pravo da rade promet medicinskih gasova, navedeni su samo Krajinagrop d.o.o. Banja Luka i TGT Tehnogas također Trn – Laktaši, a na spisku proizvođača se nalaze Kras d.o.o. Laktaši i Messer Tehnoplin čiji su proizvodi bili navedeni u, kao registrovani 2019. i 2020. ali u ovom najnovijem registru nema. Šta hoću da kažem? Da u ovom trenutku ako ćemo se rukovoditi kreterijumima koje je aktuelni menadžment primijenio na tzv. aferu Kiseonik nazivajući to svim mogućim pogrdnim imenima unoseći nevjerovatne, nevjerovatnu količinu nemira među pacijente koji su se u tom trenutku i članovi njihovih porodica koji su se u tom trenutku borili za goli život, ja postavljam pitanje, pogotovo evo svima nama – šta mi to sad imamo na sceni, šta se dešava i šta koriste ti pacijenti sada, ako je ono što je bilo produkovano tad nazvano zločinom itd.? Kao ljekar i zbog poštenja prema našim kolegama koji se bore i znam šta koriste svi, reći ću da oni koriste siguran kiseonik svi, ali da je zbog nepostupanja, odnosno propuštanja dugogodišnjeg da se uredi oblast, prije svega esencijalnih lijekova, ali i oblast medicinskih gasova na koje se nisu mogla primijeniti, jer je drugačija oblast proizvodnje, distribucije, nisu se mogla primijeniti ista pravila kao za lijekove, došlo do toga da, evo, kao što sam maločas rekla u ovom trenutku mi nemamo, odnosno imamo samo jedan registrovan medicinski kiseonik, nijedan drugi gas i imamo, znači, situaciju koju bi sada trebao, znači, direktor Agencije da nazove zločinom. Ali, evo ja opet kažem nije, ne radi se o zločinu, na svu sreću, radi se o primjeni kiseonika koji je siguran za pacijente, a ono što su radili je sigurno jedna brutalna politička manipulacija koja će morati dobiti svoj epilog. Znači, i ono što se dešavalo, a i ovo što se aktuelno dešava, jer kao što sam rekla nije uređena oblast i zato po 51 Zakonu o lijekovima i medicinskim sredstvima isključivo je odgovorna Agencija, odnosno njen menadžmetn. Mislim da, ovaj, ovo sve što pričam je apsolutno provjerivo, imate svi podatke na sajtu Agencije za lijekove, ali očito to sada nekima nije interesantno, ... ima da bude interesantno, pa nek se objašnjava ko šta u ovom trenutku koristi u svim sistemima. Drugo što želim da kažem, također da skrenem pažnju na revizorski izvještaj koji se tiče Instituta za nestala lica. Naime, kao što ste vidjeli, a i u nekom pitanju sam rekla ovo je jedna od institucija, govorim sad, prenosim riječi Udruženja porodica nestalih iz Republike Srpske, za koje oni smatraju da apsolutno ne ispunjava svoje, svoju ulogu, da ovim tempom koji oni rade, odnosno ne rade, ni za 50 ili 60 godina se neće riješiti ovaj problem i da je potpuno nedopustivo da imamo situaciju da Nadzorni odbor ovog Instituta, znači, istekao mu je mandat 2010. da je to nekom privremenom Upravnom odboru, koji je imenovan kao privremen 2016. također ni, znači kao privremeni je imenovan 2016. od toga je prošlo već eto koliko, šest godina. Znači, sve to zajedno ima za cilj da se ova, prije svega ovo humanitarno pitanja izgleda ne riješi. Kome je to u interesu i za čiji račun trenutno ovi ljudi koji funkcionišu unutar Instituta, za čiji račun rade i zbog čega to sve skupa rade, također je, bi bilo potrebno dati odgovore kako javnosti tako također i nekim pravosudnim institucijama, da je sreće naravno. Ima tu, kao što ste vidjeli, ovaj je Izvještaj o reviziji Instituta ima ... koliko sam ja uspjela da vidim, najveći broj primjedbi, najveći broj nerealizovanih preporuka iz prethodnog period, što sve zajedno govori u prilog da očito nekome odgovara taj haos kji se dešava u oblasti traženja nestalih osoba, a trenutno ljudima koji su pristali da igraju tu nečasnu ulogu je osim, znači, neke osude javnosti, koje u kontinuitetu vrše porodice nestalih osoba, također mislim da će biti prostora da jednog dana odgovaraju. Sramota je, zaista, da se do dvije hiljade, evo imam podatke zvanične, 2019. ovo su podaci od iz institucije iz Republike Srpske koji prate proces tražnje osoba nestalih srpske nacionalnosti, da imamo situaciju 2019. ovaj Institut u ovom sazivu i sastavu identifikovao samo 25 lica, u 2020. šest, 2021. deset, a do sada u 2022. samo četiri. Ovdje se stvarno postavlja pitanje opravdanosti ovog Instituta, a u najmanjem slučaju, opravdanosti postojanja i, a u najmanjem slučaju i u najblažem mora se ozbiljno, ukoliko neko ima namjeru da ovo opstane, razmišljati o ozbiljnoj reorganizaciji i o ozbiljnom dovođenju u zakonske okvire, jer svako drugo postupanje će sigurno, prvo neće proizvesti željene efekte, a drugo proizvešće reakcije gdje će se morati činiti nešto da se na entitetskim nivoima vrati proces traženja i da se on ubrza zbog tih ljudi i zbog njihovih nesrećnih sudbina, a i zbog nas samih. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Zaboravio sam reći prije početka rasprave da sjednici prisustvuje glavni revizor, gospodin Hrvoje Tvrtković, što je dobra praksa. Nema više prijavljenih za raspravu. Mislio sam lično da će ovo biti tačka o kojoj ćemo najduže se zadržati. Zaključujem tačku 36. 52 Tačka 37. Ad. 37. Izvještaj o aktivnostima Kancelarije za reviziju institucija BiH za 2021. godinu, broj: 01/4-16-9-526/22 od 05. 04. 2022. Nadležna Komisija za finansije dostavila vam je Mišljenje, Komisija prihvatila Izvještaj. Otvaram raspravu o Izvještaju. Nema prijavljenih. Zaključujem tačku 37. Tačka 38. Ad. 38. Izvještaj o radu Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2021. godinu, broj: 05/1-50-15-646/22 od 25. 4. 2022., i Plan rada Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2022. godinu, broj: 05/1-50-15-647/22 od 25. 04. 2022.
/nije uključen mikrofon/
Pardon 48. tako je, radi zapisnika, do 48. Glasamo o objedinjavanju rasprave o tačkama od 43. do 48. Prisutno 29 – za 29, nema protiv. Ima opšta i entitetska većina. Usvojili smo prijedlog da vodimo objedinjenu raspravu. Tačke od 43. do 48. Ad. 43. – Ad. 48. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i ugovora Dobili ste Mišljenje Komisije za spoljne poslove, Komisija je dala mišljenje da su ispunjeni prethodni uslovi. Otvaram raspravu o svim tačkama od 43. do 48. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu o tačkama 43. do 48. Zaključujem raspravu na 29. sjednici o svim tačkama. Određujem pauzu od sat vremena za glasanje, dakle glasaćemo u 17:20 sati. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Neće, u 17:20 počinjemo. [[PAUZA]] Izvinjavam se, dame i gospodo za koji minut počinjemo. Dame i gospodo još jednom izvinjenje. Ne smijem da požurujem, jer sam ja zakasnio, izvinjavam se još jednom za ovo kašnjenje. Mislim da možemo početi, da su svi koji su tu danas i radili i učestvovali su ovdje i možemo glasati. Počinjemo uobičajeno od zapisnika, tačka 1. – Glasamo o usvajanju Zapisnika sa 28. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Usvojen Zapisnik, od 35 prisutnih – 33 za, 2 uzdržana. Tačka 3. – Prijedlog amandmana II, III, IV i V na Ustav Bosne i Hercegovine, predlagači poslanici: Predrag Kojović, Mirjana Marinković-Lepić i Damir Arnaut, broj: 01-01-1-1794/21 od 27. 09. 2021. (prvo čitanje). Glasamo o usvajanju Prijedloga amandmana u prvom čitanju. 35 prisutnih – za 19, protiv 14, 3 uzdržana. Nema opšte većine. Tačka 4. – Prijedlog amandmana II na Ustav Bosne i Hercegovine, predlagač: poslanik Dženan Đonlagić, broj: 01-01-1-573/22 od 13. 04. 2022, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije. Glasamo o Mišljenju Ustavnopravne komisije. 35 prisutno – 14 za, 21 protiv, nema uzdržanih. Nema opšte većine. Tačka 8. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Ma, pa da. Tačka 17. – Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o pitanjima primjene Kodeksa ponašanja poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine za 2020. godinu, broj: 01,02-02- 4-369/22 od 28. 04. 2022. Glasamo u drugom krugu o Izvještaju. 23 za, 11 uzdržanih – ima opšta, ima entitetska većina. Usvojen Izvještaj. Tačka 19.
18
Tačka 18., pardon preskočio sam jednu, dakle – Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Osnovne pretpostavke za efikasno upravljanje taksama i naknadama institucija BiH, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-2201/21 od 28. 04. 2021. Glasamo u drugom krugu o Izvještaju. 22 za, 12 uzdržanih – ima opšta, ima entitetska većina. Usvojen Izvještaj. 60 Tačka 19. –Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Elektronsko upravljanje dokumentima u institucijama BiH, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucijama BiH, broj: 01/4-16-1-2224/21 od 28. 04. 2021. Glasamo u drugom krugu o Izvještaju. Ima opšta, ima entitetska većina – 23 za, 11 uzdržanih. Usvojen Izvještaj. Tačka 20. – Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o radu i Finansijsku izvještaj Agencije za poštanski saobraćaj Bosne i Hercegovine za 2021. godinu, broj: 01,02-50-18-402/22 od 28. 04. 2022. Glasamo u drugom krugu o izvještaju, o izvještajima. 23 za, 4 protiv, 8 uzdržanih. Ima opšta, ima entitetska većina. Usvojen Izvještaj o radu i Finansijski izvještaj. Tačka 21. – Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju u 2021. godini, broj: 01,02-50-18-420/22 od 28. 04. 2022. Glasamo u drugom krugu o Izvještaju. 23 za, 4 protiv, 4 uzdržana. Ima opšta, ima entitetska većina. Usvojen Izvještaj. Tačka 22. – Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Godišnjem izvještaju Centralne banke BiH za 2021., broj: 01-50- 18-507/22 od 28. 04. 2022. Glasamo o Godišnjem izvještaju Centralne banke BiH u drugom krugu. 16 za, 5 protiv, 14 uzdržanih. Ima opšta, ima entitetska većina. Usvojen Izvještaj Centralne banke. Tačka 23. – Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključaka poslanika Jasmina Ermića povodom rasprave o Informaciji Upravnog odbora Javnog RTV servisa BiH o posljedicama finansijske blokade BHRT-a. Dva zaključka, glasamo u paketu. Slažemo se gospodine Emrić?
/nije uključen mikrofon/
Slažemo. 61 Glasamo u paketu za oba zaključka. 21 za, 10 protiv, 4 uzdržana. Ima opšta, nema entitetska većina. Nisu usvojeni zaključci. Tačka 24. – Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključaka poslanika iz Kluba SDA povodom rasprave o Informaciji Upravnog odbora Javnog RTV servisa BiH o posljedicama financijske blokade BHRT-a. Ima pet zaključaka, glasamo u paketu, gospodine Osmanoviću, je li tako? Glasamo u paketu za pet predloženih zaključaka Kluba SDA u drugom krugu. 21 za, 10 protiv, 4 uzdržana. Ima opšta, nema entitetske većine. Nije usovjen prijedlog pet zaključaka SDA. Tačka 25. – Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključka poslanika Nermina Nikšića povodom rasprave o Informaciji Upravnog odbora Javnog RTV servisa BiH o posljedicama finansijske blokade BHRT-a koji glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH nalaže Savjetu ministara BiH i resornom Ministarstvu komunikacija i transporta BiH da hitno preduzme aktivnosti na rješavanju blokade računa BHRT-a, osiguravanju naplate potraživanja, te stvaranju pretpostavki za nastavak normalnog i stabilnog funkcionisanja BHRT-a.“, broj: 01-50-1-15-28/22, veza broj: 01,02-50-18-476/22 od 28. 04. 2022. Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zaključka. Usvojen Zaključak – za 21, protiv 2, 12 uzdržanih. Tačka 26. – Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključka poslanika: Mirjane Marinković-Lepić, Aide Baručije i Predraga Kojovića povodom rasprave o Informaciji Upravnog odbora Javnog RTV servisa BiH o posljedicama finansijske blokade BHRT-a koji glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od RTV Federacije da sredstva koja na ime neuplaćenih sredstava od RTV takse duguje RTRS-u, u iznosu od oko 15 miliona KM, doznači BHRT-u, s ciljem saniranja dijela duga od preko 60 miliona KM, koji na ime neuplaćenih sredstava od RTV takse duguje BHRT-u“, broj: 01-50-1-15-28/22, veza broj: 01,02-50-18-476/22 od 28. 04. 2022. Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zaključka. Zaključak nije usvojen – 21 za, protiv 10, 4 uzdržana. Ima opšta, ali nema entitetske većine. Tačka 27. – Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključka poslanika: Mirjane Marinković-Lepić, Aide Baručije i Predraga Kojovića povodom rasprave o Informaciji Upravnog odbora Javnog RTV servisa BiH o posljedicama finansijske blokade BHRT-a koji glasi: „Traži se od Savjeta ministara BiH da, u roku od 30 dana, obezbijedi efikasnu naplatu RTV takse u svim dijelovima Bosne i Hercegovine, isplatu svih dugovanja na ime RTV takse od strane 62 drugih emitera, te dostavi sve informacije o izbjegavanju naplate i isplate dugovanja nadležnim tužilaštvima.“, broj: 01-50-1-15-28/22, veza broj: 01,02-50-18-476/22 od 28. 04. 2022. Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zaključka. Zaključak nije usvojen – 21 za, protiv 10, 4 uzdržana. Ima opšta, ali nema entitetska većina. Tačka 28. – Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Informaciji Upravnog odbora Javnog RTV servisa BiH o posljedicama finansijske blokade BHRT-a, broj: 01,02-50-18-476/22 od 28. 04. 2022. Glasamo u drugom krugu o primanju k znanju Informacije. 24 za, 10 protiv, 1 uzdržan. Ima opšta, nema entitetska većina. Nismo primili k znanju Informaciju, ma šta značila ova rečenica. Tačka 29. – Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o poslaničkoj inicijativi Predraga Kojovića, Mirjane Marinković- Lepić i Damira Arnauta kojom se nalaže Savjetu ministara BiH da u roku od 30 dana usvoji odluku o kvalitetu naftnih tečnih goriva koja je neophodan uslov za članstvo Bosne i Hercegovine u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji i uputi je u parlamentarnu proceduru, broj: 01-50-1-267/22 od 28. 04. 2022. Usvojena poslanička inicijativa – 23 za, 1 protiv, 11 uzdržanih. Tačka 30. – Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o modifikovanoj poslaničkoj inicijativi Damira Arnauta kojom se traži od Ministarstva komunikacija i transporta BiH da u roku od 75 dana od dana usvajanja ove inicijative pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o bezbjednosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini, kojim će se značajno pooštriti sankcije za određena djela propisana navedenim zakonom, broj: 01- 50-1-352-2/22 od 28. 04. 2022. Glasamo u drugom krugu o modifikovanoj poslaničkoj inicijativi. Usvojena poslanička inicijativa – za 20 glasova, protiv 9, uzdržanih 6. Tačka 31. – Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o poslaničkoj inicijativi Mirjane Marinković-Lepić kojom se nalaže Savjetu ministara BiH da u roku od 60 dana, stavi na dnevni red i odluči po zahtjevima institucija Bosne i Hercegovine za davanje saglasnosti na pravilnike ili izmjene i dopune pravilnika o sistematizaciji državnih institucija. Takođe, Savjet ministara BiH obavezuje se da institucije koje još uvijek nisu dostavile na vrijeme zahtjeve za saglasnost za navedene akte obaveže na dostavljanje akata u roku od maksimalno 180 dana, te da u istom roku riješi eventualno sporna pitanja s institucijama Bosne i Hercegovine, broj: 01- 50-1-521/22 od 28. 04. 2022. Glasamo u drugom krugu o poslaničkoj inicijativi. Usvojena poslanička inicijativa – za 20 glasova, 1 protiv, 14 uzdržanih. 63 Tačka 32. – Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o modifikovanoj poslaničkoj inicijativi Mirjane Marinković-Lepić kojom se predlaže Upravi za indirektno oporezivanje BiH i Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje BiH da u roku od 90 dana pokrenu inicijativu prema Savjetu ministara BiH kojom će se korigovati cijena takse koja se plaća prilikom izdavanja uvjerenja o izmirenim obavezama po osnovu indirektnih poreza, ostalih prihoda i taksi.“, broj: 01-50-1-543/22 od 28. 04. 2022. Glasamo o modifikovanoj poslaničkoj inicijativi u drugom krugu. Usvojena poslanička inicijativa – 25 za, 1 protiv, 9 uzdržanih. Tačka 33. – Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu rezolucije, predlagač: poslanik Nikola Lovrinović, broj: 01-02-1-544/22 od 28. 04. 2022. Nikolina Rezolucija. Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu rezolucije. 14 za, 9 protiv, uzdržanih 12. Ima opšta, ima entitetska većina. Usvojena Rezolucija Nikole Lovrinovića. Tačka 34. – Izvještaj Privremene zajedničke komisije oba doma o utvrđivanju identičnog teksta Zakona o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku pred Sudom Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-50-16-682-1/22, veza: 01,02-02-1-764/21 od 23. 05. 2022. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Usvojen Izvještaj – 26 glasova za, 4 protiv, 5 uzdržanih. Ima i jedna i druga, odnosno opšta i entitetska većina. Tačka 35. – Godišnje revizorski izvještaj o glavnim nalazima i preporukama za 2020., podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01-16-9-1724/21 od 10. 09. 2021. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Usvojen je Izvještaj – 30 glasova za, 5 uzdržanih, nema protiv. Ima i jedna i druga većina. Tačka 36. – Izvještaji Kancelarije za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji institucija BiH za 2020. godinu. Praksa dosadašnja je bila da glasamo u paketu, ima predlog da glasamo u paketu i oko toga se moramo izjasniti, iako moramo ostaviti mogućnost onima koji misle da iz paketa treba izdvojiti neki od ovih izvještaja, da onda glasamo za to. Nema, nema toga. Dakle, glasamo o prijedlogu za izjašnjavanje o paketu o svim izvještajima. 31 za, 1 protiv, 3 uzdržana. Usvojeno je da glasamo o svim izvještajima. 64 Sada glasamo o usvajanju izvještaja u cjelini. Usvojeni izvještaji u cjelini – 27 za, 1 protiv, 7 uzdržanih. Ima opšta, ima entitetska većina. Tačka 37. – Izvještaj o aktivnostima Kancelarije za reviziju institucija BiH za 2021. godinu, broj: 01/4-16-9-526/22 od 05. 04. 2022. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Usvojen je Izvještaj – 30 za, 5 uzdržanih. Tačka 38. – Izvještaj o radu Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2021. godinu, broj: 05/1-50-15-646/22 od 25. 4. 2022., i Plan rada Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2022. godinu, broj: 05/1-50-15-647/22 od 25. 04. 2022. Glasamo o usvajanju Izvještaja i glasamo o usvajanju Plana rada, dakle dva puta glasamo. Glasamo prvo o usvajanju Izvještaja. Nije usvojen Izvještaj – 21 za, 4 protiv, uzdržanih 10. Nema entitetsku većinu, ide u drugi krug. Glasamo o usvajanju Plana rada. Rezultat je identičan, nema entitetske većine ni za Plan rada, ide u naredni krug. Tačka 39. – Izvještaji o radu stalnih komisija Predstavničkog doma za 2021. godinu. Predlažem da glasamo u paketu za svih šest izvještaja. Prvo se o tome izjašnjavamo, da li ćemo glasati za svih šest izvještaja. Svih 35 prisutnih je glasalo za, dakle opredijelili smo se da glasamo u paketu. Sad glasamo u usvajanju izvještaja svih šest. Usvojeni izještaji šest stalnih komisija Predstavničkog doma – 33 za, 2 uzdržana, od 35 prisutnih. Tačka 40. – Izvještaji o radu stalnih zajedničkih komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH za 2021. godinu. Takođe glasamo prvo o prijedlogu da se glasa za savih pet izvještaja u paketu. Usvojeni izvještaji o radu zajedničkih komisija – 33 za, 1 protiv, 1. Ne, ne, pardon u, odlučili smo da glasamo u paketu o svim izvještajima, da. Sad glasamo o izvještajima. Usvojeni izvještaji – 29 za, 2 protiv, 4 uzdržana. 65 Tačka 41. – Poslanička inicijativa Aide Baručije, Saše Magazinovića, Edite Đapo, Dženana Đonlagića, Jasmina Emrića, Mirjane Marinković-Lepić i Šemsudina Mehmedovića kojom se Savjet ministara BiH obavezuje da, najkasnije u roku od 60 dana, pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi izmjene Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine kojim će se napad na novinare/ke tretirati kao posebno krivično djelo, broj: 01-50-1-633/22 od 21. 04. 2022. Glasamo o usvajanju poslaničke inicijative. 21 za, protiv 1, 13 uzdržanih. Ima opštu, nema entitetsku većinu. U ovoj fazi glasanja nije usvojena poslanička inicijativa, ide u naredni krug. Tačka 42. – Poslanička inicijativa Edite Đapo, Saše Magazinovića i Jasmina Emrića kojom se Savjet ministara BiH obavezuje da, u roku od 15 dana, usvoji Odluku kojom se suspenduje carinska stopa na uvoz električnih i značajno umanjuje carinska stopa na uvoz hibridnih automobila, broj: 01-50-1-744/22 od 11. 05. 2022. Glasamo o usvajanju poslaničke inicijative. Nije usovjena poslanička inicijativa u ovom krugu glasanja – 27 za, 1 protiv, 7 uzdržanih. Nema entitetske većine. Predlažem da tačke 43. do 48. objedinimo. O prijedlogu prvo glasamo da li da objedinimo glasanje za tačke 43. do 48. radi se o sporazumima, to svi znate. 34 za, 1 uzdržan – ima i jedna i druga većina. Donijeli smo odluku da objedinimo glasanje o tačkama 43. do 48. Sada glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma pod tačkama 43. do 48. 34 za, 1 uzdržan – ima opšta i entitetska većina. Usvojili smo, odnosno dali saglasnost za ratifikaciju sporazuma iz tačaka 43. do 48. Zaključujem 29. sjednicu Predstavničkog doma. Zahvaljujem se na strpljivom radu o narednoj sjednici bićete pravovremeno obaviješteni. Sjednica završena u 18:37 sati.