Kolegice i kolege želim vam dobar dan. Nastavljamo sa raspravom i to o - Izvješće o radu Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2011.godinu i ostvarivanje proračuna Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2011.godinu Hrvatska energetska regulatorna agencija dostavila je izvješće sukladno članku 25. Zakona o regulaciji energetske djelatnosti. Prijedlog akta primili ste poštom. vlada je dostavila mišljenje. Raspravu su proveli Odbor za gospodarstvo i Odbor za financije i državni proračun. Izvješće ste primili na sjednici. Pozivam predstavnika predlagatelja predsjednika Upravnog vijeća agencije Tomislava Jurekovića da uvodno obrazloži izvješće.
Hvala lijepa. Gospođo dopredsjednice Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo zastupnici. Dozvolite da vam ukratko predstavim Izvješće o radu HERA-e i ostvarenju proračuna HERA-e za 2011.godinu. Obveza podnošenja ovog izvješća i realizacija proračuna proizlazi iz Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti temeljem koje je agencija odgovara Hrvatskom saboru za svoj rad, Hrvatskom saboru kao i osnivaču agencije. Dozvolite da kratko podsjetim, HERA je samostalna, neovisna i neprofitna pravna osoba kojoj su date javne ovlasti i kojoj je zadaća da ima temeljnu zadaću provedbe regulacije energetskih djelatnosti u Hrvatskoj. U tom kontekstu htio bih se samo kratko osvrnuti na činjenicu da je ovog časa pred vama izvješće za 2011.godinu. razlog ovom kašnjenju je u principu formalne prirode. Zakon o regulaciji u svojoj prethodnoj verziji propisivao je rok podnošenje nije ispričavam se definirao rok podnošenja izvješća već je samo propisao obvezu. Moj prethodnik je pripremio ovaj izvještaj ali je procijenio zbog njemu poznatih razloga da ga ne treba još podnositi, tako da aktualna ekipa i moje upravno vijeće i ja na njegovom čelu ispunjavamo ovim činom formalnu obvezu podnošenje izvješća o radu za 2011.godinu. Ali s obzirom da se kontekst u kojem Regulatorna agencija, a i cijela hrvatska energetika djeluje značajno promijenio od perioda 2011.do danas, smatram da bi ovo izvješće prije svega trebalo smatrati tehničkim izvješćem rekapitulacijom proteklog perioda, a i kontinuitetom prezentacije određenih podataka o energetskom sektoru. Kao što sam rekao današnji kontekst je bitno izmijenjen od kraja prošle godine odnosno od jeseni prošle godine. regulatorna agencija djeluje temeljem novog Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti koji je značajno promijenio njezinu ulogu i to prije svega davajući joj znatno veće obveze i znatno veće ovlasti. Zakon o regulaciji energetske djelatnosti jedan je od četiriju zakona koji su doneseni tokom nekoliko proteklih mjeseci, a koji predstavljaju osnovni dio usklađivanja sa trećim paketom energetskih propisa EU i kao takav prije svega gleda u budućnost zadaće Energetske agencije, značajno su tu tom kontekstu promijenjene. Ovo je dakle izvješće pred vama strukturirano na način koji je uglavnom kompatibilan izvješćivanju kakvo imaju regulatorne agencije u Europi, a koje do neke mjere je definirano neću reći propisima, ali u svakom slučaju smjernicama koje imaju asocijacije poput CR-a i ACER-a, dakle ima manje-više prepoznatu strukturu. U skladu sa zakonskim obvezama izvješćivanja ono se odnosi na zapažanje Regulatorne agencije na događanja na tržištu energije u Hrvatskoj na ispunjavanju zakonskih obveza energetskih subjekata, na javne usluge na njihovo obavljanje u kontekstu hrvatske energetike, a u svom drugom dijelu osvrće se i na ispunjavanje proračuna. Kažem ja ću se ograničiti da samo istaknem nekoliko važnijih detalja iz 2011.godine jer nakon predstavljanja organizacijske strukture koje u ovom trenutku već donekle zastarjela i osnovnih elemenata odvijanja regulacije kreće se upravo na ovaj glavni dio na rekapitulaciju događanja u 2011.i na zapažanja o tržištima energije. U fokusu regulacije energetske djelatnosti nalazi se tzv. mrežne djelatnosti dakle prije svega el.energija i prirodni plin. Međutim sa daljnjim razvojem kako regulacije u EU tako i same HERA-e prirasta uloga javnih obveza, javnih usluga, a odnedavno obveza izvještavanja javnosti odnosno uključivanja zainteresirane javnosti u rad regulatorne agencije i u izvjesnu superviziju događanja u energetskom sektoru. 2011. godinu može se smatrati prelaznom godinom u hrvatskoj energetici, godini priprema za period koji je eto stigao. Ono što je važno napomenuti je da se na tržištu električne energije u toj godini dogodilo prvo primjetnije otvaranje tržišta, uvjeti su zakonski stvoreni, međutim u toj se godini pojavilo i nekoliko alternativnih opskrbljivača električnom energijom, neki od kojih su u početku sramežljivo, a kasnije nešto aktivnije postali sudionici tržišta. To je dakle bio početak u električnoj energiji, nešto što će se godinu dana kasnije, dakle krajem 2012. no to će biti predmet sljedećeg izvješća, dogodilo i u prirodnom plinu i to u značajnijem obimu nego što je bilo realno za očekivati. No 2011. kažem bila je početak otvaranja tržišta električne energije u praktičnom smislu riječi i priprema da se to slično dogodi godinu dana kasnije i u prirodnom plinu. Sigurnost opskrbe, kako u električnoj energiji tako i prirodnom plinu, mogla bi se smatrati zadovoljavajućom. U električnoj energiji u toj hidrološki nepovoljnoj godini uvezeno je nekih 44% električne energije, dakle iz pozicije HEP-a to nije bila ugodna godina, kao i godina koja je uslijedila. Međutim, sigurnost opskrbe kao takve i njezin kontinuitet uglavnom su bili zadovoljavajući. U prirodnom plinu također nije bilo većih problema u tom kontekstu, ali se dogodila jedna bitna infrastrukturna činjenica, a to je da je u drugoj polovici 2011. otvoren interkonektor sa Mađarskom, dakle fizički preduvjet da se tržište otvori i da se na hrvatskom tržištu energije pojavi alternativni plin do tada jedinom ponuditelju. Infrastruktura je do neke mjere dograđivana i u električnoj energiji, ali velim sve u svemu 2011. godina je bila godina bez revolucija. Regulatorna agencija je tijekom 2011. godine izvršila nekoliko korekcija sekundarne legislative, odnosno propisa koji su na tragu daljnjeg otvaranja tržišta, u nekoliko je unaprijedila propise o međugraničnom trgovanju u električnoj energiji, donijela je prvi puta pravilnik o priključivanju, pravilnik o priključcima i u priključivanju na području prirodnog plina, dok je u segmentima toplinske energije i nekih drugih dijelova, primjerice obnovljivih izvora i biogoriva uglavnom se zadržavala na segmentu licenciranja i na praćenju događanja. Dakle tu je njezin utjecaj manji. Ako mogu samo potrošiti malo vašeg vremena da stavim ovo vrijeme u kontekst razvoja cijele regulacije u zadnjih desetak godina. 2000., odnosno 2001. sa stvarnim pokretanjem reforme u hrvatskom energetskom sektoru koji je u tom trenutku imala dugoročna vizija da postane kompatibilna europskoj energetici, pokrenuta je i regulacija, regulacija kao način kako kontrolirati prirodne monopole i kako postupno izvršavati obveze koje su se nametale kroz europsku energetsku strategiju. Europska strategija u energetici je također nešto što se s godinama razvijalo i ne samo iz tog razloga je hrvatska energetika također imala najmanje tri faze u kontekstu regulacije. U prvom periodu regulator je trebao prepoznati subjekte na tržištu tako da je periodom između 2001. i 2004., odnosno 2005. dominirala dodjela licenci, odnosno identificiranja sudionika tržišta. Nakon toga se krenulo u prvu grupu ekonomskih problema, odnosno u donošenje prvih metodologija i prvih tarifnih sustava za monopolne djelatnosti unutar energetike. Taj dio koji je koincidirao sa promjenom zakona o regulaciji u to doba zauzeo je period od sljedećih 5 do 6 godina i nakon jednog recimo međukoraka u 2010. do 2011. ušli smo u treću fazu koja je na neki način zapisana i sa ovim novim zakonom o regulaciji od prošle godine, a to je faza u kojoj se stvarno ide na otvaranje tržišta i u koji nam se vrijeme jako stišće jer je zapravo pred nama uključivanje u Europsku uniju unutar koje i hrvatski regulator treba postati jedan od europskih regulatora. Nama je dakle ovo izuzetno naporan i intenzivan period u kojem mi moramo i provedbene propise adaptirati na ono što bi trebalo funkcionirati u Europskoj uniji. No u izvješću iz 2011. o tome ćete naći relativno kraće komentare. Može se primijetiti da je pogotovo uloga javnosti, uloga javne usluga ovdje možda manje tretirana i do neke mjere formalno promatrana. To je nešto što se isto u međuvremenu nastoji i što ova ekipa koja trenutno vodi HERA-u, dakle upravno vijeće kojem sam ja trenutno predsjednik, stvarno nastoji afirmirati ulogu javnosti i u donošenju propisa i u praćenju. Mislimo da je takav pristup istovremeno garancija i onome što mi kao regulator moramo biti, a to je nezavisno tijelo koje brani kako poziciju kupaca, tako poziciju energetskih subjekata i poziciju investitora u energetici, a s druge strane zadržava ulogu javnosti. To je proces koji sigurno nije jednostavan, koji traje, ali u kojega mi stvarno ulažemo puno napora i nadamo se da će nam i ovaj Hrvatski sabor u tome pomoći da tu svoju funkciju i ispunimo i zadržimo poziciju svoje nezavisnosti koja nam je pogotovo potencirana krajem prošle godine novim zakonom o regulaciji. Još na kraju samo kratko o elementu ispunjenja proračuna energetske regulatorne agencije. Dakle u 2011.godini kao što može vidjeti u svojim dokumentima, HERA je ostvarila prihode na razini otprilike 27 milijuna kuna, a imala je rashode negdje blizu 17 što znači da je ostvarila gotovo 10-tak milijuna viška prihoda nad rashodima. Posljedica je to bila prije svega recimo konzervativne politike razvoja regulacije, dakle došlo je do određene rezerve sredstava koja tada nisu realizirana. Nešto slično je bilo i u godini nakon toga. I 2012. godine temeljem ovakvih rezultata Vlade Republike Hrvatske na prijedlog regulatorne agencije smanjila je jedan temeljni izvor prihoda regulatorne agencije koja se inače financira u svom najvećem dijelu od energetskih subjekata, dakle regulatorna agencija nije budžetski financirana, veće se financira ovog časa od 0.5, a u ovom trenutku kad je ovo izvješće nastajalo 0.6 promila od prihoda energetskih subjekata koje regulira HERA. Sa tako donekle reduciranim izborima mi ovog trenutka, a i zahvaljujući rezervi od prethodnih godina imamo zaokružen budžet i za perspektivu našeg rada koji će imati značajno veće rashode s jedne strane zbog potrebe da se ispune dodatne obveze mi imamo i potrebu za dodatnim ekspertima, a i potrebu za vanjskim nezavisnim uslugama. Radi se o vrlo specijalističkim problemima, stvarima koji su u Hrvatskoj u najvećem dijelu slučaja presedani, odnosno uspostavljaju se po prvi puta. Dakle, ne samo obimom nego i karakterom i intenzitetom posla. HERA ima jednu značajno drugačiju ulogu od vremena u kojem je napisano ovo izvješće. Stoga vas molim, odnosno predlažem da usvojite ovo izvješće ovako kako je napisano računajući pritom na vašu suradnju, na vaše prijedloge. Vrijeme u kojem se nalazimo nije ovo vrijeme niti su poslovi poslovi, niti je ekipa na čelu više ista. U svakom slučaju za sada mislim da je ovo za početak dovoljno. Hvala vam najljepša.
Hvala lijepa. Žele li predstavnici odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu i na redu su klubovi zastupnika. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista kolega Branko Vukšić.
Uvažena potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvaženi kolega Jurekoviću, kolegice i kolege. Evo na početku samog izvješća gospodin Jureković je rekao HERA odgovara za rad Saboru što je totalno netočno. Ona odgovara formalno Saboru. Da odgovara Saboru tad izvješće ne bi bilo predano 2 dana prije nove godine. Izvješće o 2011. godini predano je 2 dana prije nove godine 2012. godine. Kakva je to odgovornost i kakvo je to poštivanje Sabora i kakvo je to poštivanje obveze prema Saboru? Kaže gospodin Jureković da nije, da samo piše u izvješću da treba predati izvještaj, ali rok nije definiran. Rok je normalno, ako i nije definiran … [[Govornik se ne razumije.]] pristojno vrijeme o čemu razgovarati. Sada smo gotovo u drugom kvartalu 2013. godine. I zar ne bi bilo logično u to vrijeme raspravljati o izvještajima u 2012. godini da vidimo što se dogodilo u 2012. godini. Znamo koliko Hrvatsku pritišću problemi, znamo da se situacija u zadnjih godinu dana bitno promijenila. Ono što je bilo 2011. godine mislili smo u 2012. godini na početku loše to je sada 2012. Znamo u 2013. znatno lošija i mi se bavimo problemima, izvještajima u 2011., a ne rješavamo probleme koji su isti 2012. i 2013. Ja ću sad ispričati jednu malu priču koju, mitološku koju vjerojatno većina zna ali samo da se podsjetimo. Hrvatsku energetsku regulatornu agenciju zovemo HERA, a znamo da je HERA vrhovna starogrčka boginja Zeusova sestra i žena. Hera je boginja braka, a pandan Heri je u rimskoj mitologiji Junona. Herin otac bio je titan Kronos zato što je svoju djecu doživljavao kao potencijalnu prijetnju, veliku konkurenciju. Titan je svoju djecu progutao, pa je tako i progutao Heru. A kako se onda HERA mogla udati za Zeusa? E to morate sad potražiti sami, dalje vam neću pričati priču. Hera se ipak udala za Zeusa, a vidjet koja je veza između Here mitološke i HERA-e ova koja postaje isto tako u Hrvatskoj mit. Znači mi ovdje u ovom Visokom domu raspravljamo i to vlast prihvaća o nečemu što je zapravo odgovarala prijašnja vlast, HDZ-ova vlast. I što je najzanimljivije sva izvješća o kojima ovdje raspravljamo prihvaćamo. Po tome HDZ dobro radi. Ja ne znam svaki put se prihvaća, čak i oni ljudi koji su kritizirali agencije o kojima raspravljamo sada najedanput prihvaćaju. Da, da, izvješće da. Znam ja šta je to. Kolega nemojte dobacivat, molim vas. Vi ste bar iz liberalne stranke. Danas u ovo vrijeme evo vidjeli u medijima se špekulira čak i prijevremenim izborima, a mi razgovaramo o onoj bivšoj vlasti. Znači, moglo bi se dogoditi da onaj, dve vlasti iza razgovara. Ovo je dokaz koliko se Sabor poštuje, koliko smo mi važno tijelo, koliko nama netko odgovara. Mislim da je to samo forma. Ovaj način rada je potpuno potcjenjivanje Sabora koji je barem po Ustavu iznad Vlade. Izgleda da Sabor izvire iz Vlade, a ne Vlada iz Sabora. Nas ovdje u Saboru tretiraju kao servis ministara, Vlade, pa vidite i agencija i javnih poduzeća. Mi ispada da smo izgubljeni u vremenu. Od svih kritičara najveći je najagilniji, najnepogrešiviji kritičar vrijeme, a mi smo izgubljeni u vremenu. A vrijeme ni vas koji ste iz vladajuće koalicije, a pošto ste vi naša vlast, hrvatska vlast onda ni nas sve ostale ne mazi. To ste svi skupa i svi skupa moramo biti svjesni. A sad ću ja malo isto o prošlosti HERA-e, ne božice nego naše HERA-e Hrvatske energetske regulatorne agencije. Samo ću vam dokazati, zapravo hrvatskoj javnosti što, zapravo kako se HERA odnosi prema hrvatskoj javnosti jer gospodin Jureković je rekao definiciju što HERA zapravo radi, treba štititi i energetske subjekte i treba štititi isto tako i hrvatske građane pred tim istim hrvatskim energetskim subjektima. Recimo znamo da je u jednom redu predsjednik Upravnog vijeća HERA-e bio Tomo Galić. On je došao u HERA-u iz HEP-a čije je poslovanje trebalo nadzirati. HERA, odnosno gospodin Galić nadgledali su JANAF od kojega kupuju zgradu za 50 milijuna kuna. Svi su tada tvrdili to je puno više od stvarne cijene. Nakon što je smijenjen gospodin Galić se vratio u HERA-u. Ni odlazak ni povratak, zapravo i odlazak i povratak u sukobu su sa Zakonom o regulaciji energetskih subjekata. Ovaj primjer govori da je neovisnost HERA-e najobičnija patka, mit. Sada smo došli na ovaj mit, mit poput mita o mitskoj HERA-i. Ovu našu HERA-u nije progutao titan već ju je progutala Vlada, progutala ju je politika koja određuje cijene energenata i vuče sve konce. HERA je samo progutani smokvin list. HERA naravno nikad nije bila neovisno tijelo i nikad nije bez intervencije politika ništa sama određivala niti o bilo čemu važnom sama odlučivala. Da jest ne bi Vlada prije HERA-e javnosti priopćavala cijene plina, struje, grijanja. Ne bi Vlada zabranjivala prijedloge HERA-e i davala packe šefovima u HERA-i zbog čega su se usudili uzbunjivati javnost sa svojim izgleda proizvoljnim cijenama. Intervencija je države tada dobrodošla čak i onima koji su protiv intervencije države. I to dobro znamo da tamo gdje nema društva, tamo gdje ne caruje pravna država politika o svemu odlučuje. Pa tako politika odlučuje o hrvatskoj božici HERA-i. I kakvo je ovo izvješće, da spomenem izvješće, to je zbir podataka skupljenih na jednome mjestu koji ne otkrivaju suštinu. Najžalosnije u svemu tome je činjenica da je HERA svoje izvješće, što sam već prije rekao ali da ponovim, u Vladu i Sabor poslala 2 dana prije isteka 2012. godine. Može li država s ovakvim sustavom, s ovakvom ažurnošću, s ovakvom odgovornošću biti uspješna? Sasvim sigurno da ne može, ona i nije uspješna i zbog toga što mislimo da je ovo izvješće zapravo jedna velika farsa Hrvatski laburisti neće podržati ovo izvješće.
Hvala. Predsjednik Upravnog odbora gospodin Jureković.
Hvala lijepa. Ja sam možda propustio naglasiti dva detalja koja možda nisu nevažna u kontekstu komentara uvaženog zastupnika. Dakle, Zakon o regulaciji energetskih djelatnosti koji se promijenio jesenas donio je realan rok podnošenja Izvješća o protekloj godini i postavio ga u 6 mjeseci. Tako da se ja nadam da ću imati priliku za otprilike 3 mjeseca izvijestiti ovaj Sabor o rezultatima 2012. godine. u drugom dijelu koje je i moje Upravno vijeće i ja na njegovom čelu počelo djelovati i utjecati na rad regulatorne agencije. Ja se zahvaljujem na svim ovim primjedbama. U svakom slučaju to su stvari koje nastojimo i koje ćemo nastojati promijeniti u recepciji i ponašanja i rada HERA-e. Ali kažem, ovo Upravno vijeće smatralo je svojom obavezom bez obzira što sam ja predsjednik od 8. mjeseca prošle godine da izvrši svoju formalnu obvezu i da ono što prethodnici nisu napravili da ipak ispuni i da ovom Saboru to izvješće kakvo god ono bilo tehničko i formalno ipak podnese i ispuni svoju u tom smislu zakonsku obvezu. Ja sam stvarno uvjeren i uvjeravam vas i kad sam zamolio vašu podršku u budućnosti da promijeni u radu HERA-e njezin karakter će se vidjeti već i u izvješću koje ćete imati na stolu za kojih 3 mjeseca. Samo toliko, hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Srđan Gjurković.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče Upravnog vijeća, kolegice i kolege. Ne osvrćući se naravno puno na prethodnika koji je rekao da ova Vlada ne zna u kojem je prostoru, vremenu ili nešto tome slično ja u ime kluba HNS-a mogu jasno reći da ova Vlada vrlo dobro zna u kom prostoru i vremenu živimo i ne osvrćemo se previše unazad ali samo gledamo i analiziramo ono što smo zatekli, ono što imamo pa uključujući i ono što smo zatekli i u HERA-i i očekujemo naravno i dajemo potpunu potporu radu HERA-e ne na način na koji ste vi moram priznati malo insinuirali politika, politika, politika. Naravno da je politika i u Vladi i u Hrvatskom saboru ali politika koju očekujemo od HERA-e da bude jasna i glasna. To je ono što često govorimo i uvijek govorimo svi kad raspravljamo o izvješćima, najčešće pravobranitelja, koje imamo koje je Hrvatski sabor birao. Tako isto očekujemo i od regulatornih agencija jer niti mi niti prethodna Vlada niti prethodni saziv Sabora koji su usklađivali sve dokumente i zakone sa EU, harmonizirali ne radimo to u namjeri da to forme radi radimo i nismo to, niti ćemo do ulaska u EU pa i dalje usklađuju s direktivama, raditi da bi zadovoljavali formu ili nekakvi populizam, nego istinski očekujemo od HERA-e da bude, ne glasnogovornik nego doslovno regulator. I slažem se naravno regulator koji će biti na usluzi prvom segmentu i ključno potrošačima, kupcima, građanima RH, investitorima i naravno onima koji se bave distribucijom. Ono što je isto tako očekujemo u budućnosti, a to je da za osiguranje neophodnog razvoja tržišta, a tržište može osigurati samo i najkvalitetniju opskrbu, i najkvalitetniju energiju i najpovoljnije cijene naravno uz sve one zaštite koje imamo u Zakonu o tržištu električne energije za sve one kupce koje trebamo zaštititi u socijalnoj kategoriji ili eventualno kod ispadanja od sustava operatora koji će to dostavljat kupcima. Nama je ključno u klubu HNS-a pravilno funkcioniranja tržišta električne energije i ono što je bitno, očekujemo od HERA-e da bude ta koja osim što će regulirat da će upozoravat, da će se javljat, da će prozivat samo u interesu funkcioniranja tržišta električne energije i zaštite kupaca. To je ono što mi očekujemo, i to je ono što mi vjerujemo i ono što je ključno za sve one zakone koje smo donosili, ne samo Zakon o tržištu električne energije i plina, a to je implementacija tih zakona onako kako zaista potrebito za RH. Ovo šta smo dobili naravno u izvješću je dobro sutra kad budemo analizirali određene podatke, kad budemo uspoređivali rad neovisno što se regulativa promijenila zakonska i ovlasti HERA-e što je bilo 2011. danas i sutra. Ali iz ovih podataka da se primijetiti jedna situacija koja se reflektira na današnje vrijeme, a to je prikaz ostvarenih investicija HEP-a OPS-a i HEP-a ODS-a da naravno ne čitam sve ove podatke koje uglavnom imate svi. Ono što je ključno priprema investicija, priprema investicija je bila 2010. i 2011. u HEP OPS-u 3 puta manja nego što je bila 2008. godine. I to je ono što je ubiti prouzrokovalo dobrim dijelom zastoj u pokretanju investicija, jel bez dobre pripreme, naravno bez projekata ne možete krenuti na izgradnju. Ono što je također bitno za iskazati s obzirom na stanje koje imamo a izvješća vidimo i brojke o gubicima unutar sustava što je isto potpuno loše, nepotrebno i treba sanirat a to je da za sanaciju i obnove u OPS-u imamo i 2010. i 2011. 0 kuna, tako piše u izvješću HERA-e, znači 0 kuna. I 2010. i 2011. u sanaciji obnove, u ODS i u OPS-u imamo izuzetno smanjene sanacije i obnove. I to su podaci koje očekujemo od HERA-e, da ne samo stavi u tablice pa da mi pripremajući se za rasprave u ime klubova ili pojedinačno izvlačimo i zaključujemo, nego su ovo ključne stvari, ključni elementi razvoja, održavanja tržišta što električne energije što nafte i plina. I to je onaj posao koji u biti kao od regulatora očekujemo, da on usmjerava, da on ukazuje i da on kaže u ovom smjeru ili onom smjeru treba poboljšavati. Nije dovoljno ulaganja posebno zato naravno šta vi i po novom zakonu imate mogućnost ulaženja u apsolutnu analitiku i bilance svih distributera, operatora, proizvođača itd. naravno podržavajući i poštujući diskreciju poslovene tajne. Međutim, svi smo svjesni da danas i baš ulaskom u EU svi podaci, ne samo javnih nego već i privatnih tvrtki su dostupne svakome preko FINA-e. I to su one stvari koje vjerujem većina nas u Hrvatskom saboru, neovisno kojoj opciji pripada očekujemo da HERA odradi to na takav način. Da regulira tržište promptno, da ukazuje na nedostatke, ne smo da rješava žalbe u roku, odbija ili prihvaća s obzirom na stanje na tržištu koje će postojat, nego očekujemo da promptno reagira, ukazuje i unaprjeđuje. Da unaprjeđuje i ukazuje za ono što je potrebitost da ne bi bili uvoznici, da ne bi nam se događali gubici, da ne bi imali problema sa opskrbom električne energije i tu tom segmentu očekujemo da budete jasni i da budete glasni. Naravno, ono što je našim građanima osim opskrbe, to je cijena izuzetno bitna, to je ono šta očekujemo da bude u pravom smislu pravično, analitično, koja može i mora osigurati normalno funkcioniranje onih koji to i proizvode, i distribuiraju ali ne dozvoliti marže i dodatne profite. Naravno, podržat ćemo ovo izvješće iz 2011. kao jedno tehničko izvješće i u pogledu na budućnost. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo 3 replike na vaše izlaganje. Kolega Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovani kolega Gjurković. vi ste u svom izlaganju osvrnuli se na raspravu kolege Vukšića i zamjerate mu što u svom izlaganju politizira oko događanja koja su se dogodila u prošloj godini a sami govorite kako je ta godina bila bilježena sređivanjem gotovo kaotičnog stanja kojeg ste vi naslijedili a da bi vi u vašem izvješću niti jednom se riječju ne bi osvrnuli na izvješće HERE za 2011. Godinu nego je vi nastavljate u tom tonu zbog kojega prozivate gospodina Vukšića. A ja ću vas samo podsjetiti kada govorite o tome da je prošla godina protekla u sređivanju stanja u energetskom sektoru, da vas onda podsjetim na van recedna događanja od jučer kada Ministarstvo financija da bi izvršilo proračunski nadzor, financijsku kontrolu poslovanja JANAF-a mora pozvati u pomoć policiju da uđe u JANAF kako bi doista izvršio taj proračunski nadzor sredstava javnog poduzeća vrlo važnog u energetskom sektoru kojim upravlja direktor koji dolazi iz HNS-a a kontrolu nad poslovanjem JANAF-a treba izvršiti ministar financija koji dolazi iz redova SDP-a. Što se tiče onoga što je HERA napravila prošlu godinu. Po meni je HERA propustila tri važna trenutka kad se trebala doista pokazati neovisnom agencijom u RH. Prvi puta kada nije se osvrnula na poskupljenje električne struje od 20%, kada je Vlada bez suglasnosti HERE donijela povećala cijenu električne energije. Drugi puta kada je Vlada odnosno Ministarstvo financija u ovom Saboru predlažući u ime Vlade a ne Ministarstvo gospodarstva razvlastilo HANDU i hrvatskog operatora tržišta, energetskog tržišta izvornih sredstava koja su im prema tadašnjem zakonu na pripadala čime te dvije agencije apsolutno postaju ovisne o državnom proračunu a više nisu neovisne na hrvatskom energetskom tržištu. Tu je HERA propustila djelovati.
Hvala. Odgovor na repliku Srđan Gjurković.
Poštovani kolega zaista ste imali mali mini ekspoze, teško je u dvije minute na sve pokušat odgovorit. Dakle naravno da komentiram ono što govori kolega Vukšić kao što vi komentirate ono što ja govorim. Pa gdje ćemo mi to komentirat nego nećemo u hrvatskom parlamentu naravno na način koji je primjeren ovome Visokome domu. Rasprave o tome dal smo mi govorili, dal sam ja govorio o izvješću, ja sam rekao da je on tehnički da ga mi prihvaćamo. Prema tome raspravljat o tim stvarima. Naravno to je ono na čemu se mi na neki način ovdje i apsolutno natječemo. Vi naravno koristite mogućnost da dodatno pokušavate dodat tzv. ulje na vatru ako uopće vatre ima, a vatre nema u koaliciji. Dakle JANAF je dioničko društvo. A vi znate po Zakonu o trgovačkim društvima da je to dioničko društvo sa dioničarima i da JANAF nije na proračunu odnosno on je većinom na tržištu prema tome proračunski nadzor ne može raditi Ministarstvo financija, može raditi porezna uprava u ovom drugom segmentu u kojem se radi segment kod kontrole trgovačkih društava i to nije ništa sporno. I dapače ja samo moram reći da i mi u HNS-u ne samo ja osobno apsolutno i tražimo i potrebito je da se nadgleda, da se kontrolira i dapače i pozdravljamo apsolutno i onaj segment kad su i mediji u pitanju da kontroliraju i prate, naravno svi mi skupa nismo najzadovoljniji kad se od miša radi slon ali kontrola apsolutno da, zakonitost apsolutno da. I što se tiče HANDA-e, HANDA prelazi na proračun kao proračunski korisnik. Vi znate da u Sloveniji je takva agencija za naftu, naftne rezervne derivate čak odjel u Ministarstvu gospodarstva, prema tome to je oblik na koji način u biti bilo koja Vlada odlučuje kako će. … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Sljedeća replika Josip Borić.
Hvala lijepo potpredsjednice. Uvaženi kolega Gjurković vi ste u svojoj raspravi rekli da HERA mora biti na usluzi građanima, tj. potrošačima, distributerima, da se treba javljati da mora protestirati, upozoravati i da naravno mora biti neovisna. Iz svega u proteklih godinu i pol dana jasno je da je ona od svega toga najmanja u zaštiti potrošača i najmanje je neovisna. Dokaz tome je ona famozna dozvola o poskupljenju grijanja u 6 gradova koje je došla možda desetak dana nakon želje Vlade da se to desiti, tj. da prebaci odgovornost samo na jedno drugo tijelo koje je također njezino ali da se ne može reći pa nije Vlada nego je to eto riješila neka agencija. Što smo mi dobili od te njezine nove … [[Govornik se ne razumije.]] Dobili smo skuplje grijanje, imamo skuplju električnu energiju. A kako je poslovanje sektora koje vodi vaši ljudi, evo pitanje HEP-a. Uzeli ste 800 milijuna kuna hrvatskim građanima prošle godine na poskupljenju struje a iskazali dobit milijun kuna veću nego 2011. godine kada nije bilo poskupljenja struje. Gdje su nestale sve te silne investicije koje su najavljivane na početku mandata. Čuli smo gradit će se Plomin C, gradit će se Ombla, gradit će se hidroelektrana Kosinj, Senj itd. Bit ćemo neovisni o energiji, čak ćemo izvoziti tu energiju. Pola mandata je prošlo, sve se to izgubilo. Koji je uopće razlog poskupljenja struje od 30% ili 20% koliko je već bilo. Ne postoji. Govorili ste to da su hidrometeorološki uvjeti. Ova godina je izrazito kišna, povoljni su uvjeti, onda spustimo cijenu građanima ako je to bio razlog da se podigne cijena struje. Nema investicija, nema investicija to je jedina činjenica. A HERA-i će biti dobro s ovakvim poskupljenjem jer će njihov proračun sigurno građani malo više napuniti nego što je bilo za 2011. godinu.
Odgovor na repliku, Srđan Gjurković.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovani kolega ja sam u svom izlaganju čak jasno govorio koliko je priprema investicija bila slaba u 2010.i u 2011.prema tome za raditi velike projekte koji su u tijeku i odmah jasno je rečeno da su to dugoročni projekti, strateški projekti da bi Hrvatska ne bila uvoznik el.energije, ovdje imamo u izvješću da je 44% u biti samo proizvodila el.energiju u 2011. To je ta strategija, Vlada ne kako kaže izgubljeni u vremenu i prostoru s tim da za svaki projekt treba vremena. a evo imate i tablicu ostvarena prosječna cijena za distribuciju u razdoblju 2008.-2010.-2011.pa vi imate kontinuitet jedne cijene. To je politika koju ste vi vodili, politika izvlačenja dobiti iz hrvatske elektroprivrede, politika koja nije temeljena na formiranju realnih i potrebitih cijena na tržištu. Ako mi smo svi za tržišnu ekonomiju onda mora postojati tržišna cijena. Ona ne smije imati kao što sam rekao u izlaganju višak profita i marže ali zato postoji Regulatorna agencija i to je dobro da postoji. I zato smo ne samo vi nego i mi ako ne budemo zadovoljni načinom na koji se to regulira, jasno ćemo to prozivati jer je to naš posao. Hvala.
I Dujomir Marasović replika.
Štovana gospođo dopredsjednice. Kolega Gjurković, pa vi ste nabacili tu dosta stvari. HERA zaštita potrošača, priprema investicija pa ste obrušili prethodnu vladu da vam nije pripremila nikakve investicije pa ste rekli i ovo i ono ali na kraju ste rekli nema vatre u koaliciji. Pa ajme nama zato što nema vatre u koaliciji, nema ideje u koaliciji, nema force u koalicije, nema nade u koaliciji kolega Gjurkoviću. Lako što nema vatre, nema nade. Vi očekujete da vam HERA riješi investicije i da vam stvori plan investicija. Vlada mora stvarati plan, Vlada mora imati mozak, Vlada mora voditi ovu državu, Vlada je odgovorna za investicije. S čim ste došli ovdje nakon 8 godina u oporbi? Što ste vi pripremili? Nemate pojma već godinu i pol dana što bi trebalo činiti i sada se na koncu sporite treba li onih 100 šišmiša zaštiti Ombli. A tko će zaštiti 1500 domaćinstva? Ž Prekjučer je bilo na Radio Splitu službena rasprava na širem području Splita, 1500 domaćinstva kolega Gjurković ne može platiti struju i nije zatražilo priključenje ponovno na struju. 1500 puta 4 to je koliko ljudi? Tko će njih štiti a mi govorimo o šišmišima, a predsjednik Vlade ušao u organizacijski odbor, organizacija utakmice Hrvatska-Srbija valjda će tamo biti redar da ljudi ne viču, šta ja znam što. Pa nije to uloga predsjednika Vlade da dovede ovdje investicije, već je trebao napraviti Omblu a ne čuvati tamo red na utakmici Hrvatska-Srbija u Maksimiru. To rade redari. Eto to je shvaćanje ove Vlade da će sada regulirati odigravanje utakmice u Maksimiru a ne investicije u Hrvatskoj. To je naš problem.
Hvala. Odgovor na repliku Srđan Gjurković.
Pa niste mi vi ostali uopće dužni po pitanju širine rasprave i komentara. Obuhvatili ste poprilično toga. Dakle prvo ću vam reći kada govorimo o investicijama, naravno da HERA nije ta koja će investirati. Međutim ja ću vas samo podsjetiti, očigledno moram podsjetiti da člankom 57. Zakona o tržištu el.energije definirano da između ostalog HERA odredi odgovarajuće mjere neophodne za razvoj tržišnog natjecanja i pravilnog funkcioniranja tržišta el.energije. A šta je to nego analiza stanja od gubitaka do potrebitosti kako bi se osiguralo normalno funkcioniranje i normalno kao HERA voditi računa o tome da mi kao Hrvatska imamo svoju proizvodnju, a ne da uvozimo po tom pitanju. Dakle što se tiče onoga što vi često govorite kao kako naši građani loše žive, mislim valjda je vama jasno da ste vi te građane doveli u tu situaciju još 2008., 2009.vikajći da krize nema, krize nema jel, onda kada je došla kriza onda je već sve bilo kasno pa tu smo gdje jesmo. Dakle ja vam samo hoću reći da ono što smo usvojili u Zakonu o tržištu el.energije i to je ona zajamčena cijena struje el.energije za sve one potrošače koji nisu u mogućnosti da plaćaju uredno iz svojih prihoda, da im se osigura zajamčena, a zajedno sa Ministarstvom socijalne skrbi i sa svim službama apsolutno će se svima osigurati el.energija. prema tome ne trebate po tom pitanju stvarati nikakvu paniku. Sustav dapače funkcionira sve bolje i bolje, a vjerujem da će to građani i shvatiti i razumiti i vidim da osjećaju.
Nastavljamo raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Domagoj Milošević.
Poštovana potpredsjednice, uvažene kolegice i kolege. Slažem se sa kolegom Vukšićem da je 2013.pomalo bespredmetno kada govorimo o ovako bitnoj stvari kao što je energetika izvješće HERA-e, prekasno pričati ali da ne ponavljam što je rekao kolega Bačić, vjerojatno proteklih mjeseci s obzirom da je izvještaj bio u prosincu gotov su unutar koalicije neki bili zabavljeni drugim stvarima pa se nismo mogli ovdje u Hrvatskom saboru razgovarati o ovako bitnim temama kao što je energetika. Uz prometnu infrastrukturu definitivno u 21.stoljeću energetska infrastruktura dobava energije je nešto što je najbitnije ne samo za domaćinstva, ne samo za hrvatske građane dakle za kućanstava nego za hrvatsko gospodarstvo i bez konkurentne i bez ozbiljne Energetske strategije nećemo moći niti izaći iz ove krize koja se proteklih godinu i nešto dana sve više i više nažalost produbljuje nego će se desiti upravo suprotno. Nažalost, međutim moji prethodnici nisu govorili o suštini izvješća, pa ću ja poneku rečenicu reći o onome što se stvarno desilo 2011. Između ostalog desilo se da smo u sklopu procesa pridruživanja EU morali izvršiti prilagodbu svog pravnog sustava s drugim paketom energetskih direktiva u Europskoj zajednici i u skladu s tim smo restrukturirali energetski sustav. Dakle donesen je cijeli niz zakona i podzakonskih propisa kojim su stvorene pretpostavke za bolje povezivanje unutar energetskog sustava, također i otvaranje našeg energetskog sustava prema susjednim državama. Dvije bitne, zaista bitne u tom smislu investicije, dakle dva velika infrastrukturna projekta, jedan je izgradnja interkonekcijskog plinovoda koji povezuje transportne plinske sustave Hrvatske i Mađarske, drugi je izgradnja 400 kilovoltnog dalekovoda između trafostanice Ernestinovo i Pečuha. Također ono što piše u ovom izvješću, nadam se da ste ga pročitali, je sljedeće. Npr. da je u 2011. 16,7% naše električne energije došlo iz NE Krško, da je 46% došlo ih hidroelektrana, 52% dakle govorim o onom što je proizvedeno na teritoriju Republike Hrvatske, 46% iz hidroenergije, 52% iz termalnih elektrana i 2% iz vjetroelektrana. Nažalost, ostali oblici obnovljivih izvora energije su minimalni. Dakle treba ovdje razgovarati o tome kako ne bismo plaćali nakon 2020. penale s obzirom da ćemo ovim tempom teško dostići … 20% iz obnovljivih izvora energije. Trebalo bi razgovarati također o tome da, činjenica je da turizam nažalost je trenutno jedna o rijetkih gospodarskih grana koja napreduje i s obzirom na našu poziciju dakle da turizam je uglavnom nekoliko mjeseci nažalost prisutan u Hrvatskoj, dakle tamo negdje od 5. do 9., 10. mjeseca, dakle da to predstavlja poseban izazov upravo za energetski sektor. Ono što također piše u izvješću je da je od 2006. do 2011. godine kad govorimo o kvaliteti opskrbe, odnosno pouzdanosti napajanja električnom energijom sa dakle kaže godišnji broj prekida opskrbe električnom energijom po kupcu sa 6,5 spao na 3. To je bitno. Dakle također piše u kojim dijelovima Hrvatske je ta kvaliteta opskrbe, odnosno sigurnost opskrbe električnom energijom značajnija, a gdje je manja, dakle gdje treba usmjerit prije svega HEP svoje napore s obzirom da svi želimo ravnomjerno razvijenu Hrvatsku, da to tako na bude. Dalje. Ono što također piše, a kolega Borić je odlično ukazao na to što se dešavalo da smo mi tih otprilike 4 i 5 godina od 2008. do 2011. bili unutar Europske unije među najpovoljnijima što se tiče cijene električne energije, kako za kućanstva dakle za hrvatske obitelji, tako i za poduzetnike. To ne bi se moglo reći za proteklu godinu kada ste zapravo monopolima posvuda omogućili da dignu cijene upravo za gospodarstvo koje je na rubu propasti i za hrvatske obitelji. Dalje. Ono što sigurno je svima nama jasno, a to je da skorim ulaskom u Europske uniju Hrvatska će i cijeli energetski sektor biti pod dodatnim pritiskom, prema tome nema uopće dileme da naša ulaganja, dakle ulaganja javnih poduzeća treba značajno ubrzati. Nema uopće dileme da prije svega trebamo imat suvislu energetsku strategiju jer ako danas otprilike 70% kaže u izvješću svojih potreba za plinom imamo iz domaćih potreba onda vjerojatno postoji mogućnost da se još u nekim dijelovima Hrvatske kako na moru, tako i na kontinentu dođe do novih izvora plina pa onda vjerojatno trebamo usmjerit svoje napore u tom smjeru. Dalje. Još nekoliko rečenica samo o samoj HERA-i. Dakle spomenuo sam već da smo u tih proteklih 6 godina značajne napore ulagali u prilagodbu zakonodavstva prema Europskoj uniji, dakle u tom smjeru naravno tako i osnovana i HERA. Od početka svog djelovanja HERA je posebnu pažnju posvetila organizacijskom ustroju i osposobljavanju kadrova s obzirom da očigledno da kad osnivate ovakvu bitnu instituciju onda je potrebno neko vrijeme da bi se ljudi educirali i u tom smislu je izrazito bitno da ljudi koji rade u HERA-i s obzirom na značaj HERA-e i poziciju kao neovisne agencije budu educirani i da znaju upravljati s obzirom na odgovornost koju imaju kao neovisna agencija. Evo iz svega ovog što sam rekao jasno je da je HERA vrlo značajna za naš energetski sektor i za budući razvoj, međutim također treba ovdje jasno reći, a to je da Vlada ne može pobjeći od te odgovornosti i nadležna ministarstva i naravno da bez obzira na ono što je kolega Vukšić rekao, da u svakoj ozbiljnoj zemlji, u svakoj suvisloj politici prije svega se očekuje od javne administracije, od Vlade da daje strategiju i da usmjerava rad, posebno ovako bitnom sustavu kao što je to energetski sektor. U svakom slučaju dakle Klub zastupnika HDZ-a će podržati izvješće HERA-e za 2011. godinu. Veselimo se kao što ste rekli da će već za 3 mjeseca biti izvješće za 2012., mislim da je to posebno bitno s obzirom da se stvari oko nas, ne samo u našem okolišu nego općenito globalno sve više i više ubrzavaju, a ne pojednostavljuju. Evo na kraju ja vam se zahvaljujem i s obzirom da se nećemo vidjet, barem ne s ove govornice, ja vama i vašim obiteljima želim sve najbolje za nadolazeće uskršnje blagdane.
Hvala lijepa. Također i vama mi želimo. Imamo četiri replike. Kolega Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega, vi ste u svojoj raspravi rekli da i spomenuli odnose unutar cijena električne energije i usporedili to sa prijašnjim vremenom. Činjenica jest da je u prijašnjem vremenu, znači do dolaska ove Vlade hrvatski potrošači su imali povoljniju cijenu i mogli su kako tako servisirati svoje račune unutar kućnog budžeta. Međutim, mi imamo danas činjenicu da ne samo u dijelu električne energije nego i cijeni benzina, mi svjedočimo povijesno najvišim cijenama benzina na koje nitko pa apsolutno u ovoj državi niti ne pokuša utjecati. Mi danas plaćamo cijenu benzina gotovo kunu i 30 ili kunu ili pol. Bilo je vremena i kunu i pol više nego prije 2 godina, a istovremeno INA iskazuje dobit koja se mjeri u milijardama kuna. Znači da građani isključivo su u funkciji financiranja dobiti tih javnih poduzeća, a investicija od tih poduzeća nemamo niti od HEP-a, niti od INA-e. Gotovo da ih nema. Ovdje se navodi nekakve dvije milijarde kuna investicija u prošloj godini. To je samo čisto nekakvo održavanje. Mi jakih investicija nemamo. I onda imamo situaciju da ovdje u Domu, ovom Domu raspravljamo o Zakonu o zaštiti prirode. Možda ćemo danas o njemu glasati, mislim da hoćemo koji već u startu moguće i onemogućava recimo jedan dio investicija u hidroelektrane, jer proglašavamo jedno područje dosta široko zaštićeno i mi sigurno do 2017. godine nećemo uopće razmišljati o hidroelektranama o kojima sam već govorio Kosinj, Senj, Molve itd. jer jednostavno neće se steći uvjeti prostorno-planske ili planske dokumentacije da se oni počinju graditi. A sve greške u vođenju tih javnih poduzeća prebacujemo na leđa građanima. To je jedina istina. I oni kažem su u ovom sustavu ostali jedini nezaštićeni. Distributeri su se pobrinuli za sebe.
Hvala. Nisam vidjela od kolege Borića jeste se javili za odgovor? Niste. Branko Vukšić, replika.
Uvaženi kolega Miloševiću, gledajte vrlo je važno odrediti stvarno u praksi što je zapravo HERA. Odnos HERA-e i vlasti, odnos HERA-e i politike, ne ono što piše u zakonu, nego onako kako se ponašamo u praksi. Vi dobro znate da mi imamo odličan set zakona, imamo, usklađujemo, mi se stalno nešto usklađujemo. Nikad da živimo. Prije smo se usklađivali, pripremali za državu, sad smo napravili državu pa se sad usklađujemo za Europsku uniju. Ne znam s čim ćemo se poslije usklađivati, a nikako da počne ono što se u zakonodavstvu usklađujemo nikako da počnemo primjenjivati u praksi. Treba jasno reći je li HERA neovisna regulatorna agencija, odnosno neovisno regulatorno tijelo ili je ona agencija koja pomaže Vladi u formiranju energetske politike. Ako je, jedno i drugo ne može biti. Ona je tu između negdje. Zato sam prije govorio o mitu o Heri, jer o Heri se govori, vi znate u vrijeme kad ste vi bili na vlasti znate dobro kako se postupalo kad se govorilo o slobodnom formiranju cijena da je država intervenirala što sasvim sigurno mi jesmo da država intervenira, da korigira cijene itd. Međutim, ne znamo koja je zapravo prava uloga. I sad da se poslužim malo i malo drukčijom retorikom sudeći po onome kako politika vodi ovu državu odnosno vlast ovu državu neće nam trebati uskoro električna struja, nego ćemo imati petrolejke.
Odgovor na repliku Domagoj Milošević.
Nadam se da nećemo, ali u svakom slučaju dakle vjerojatno je odgovor negdje u ravnoteži, u ravnoteži između onog što se očekuje od pametne države i pametne vlasti, a to je da upravlja, da ima strategiju, da zna jasne nacionalne ciljeve, u ovom slučaju energetske ciljeve i s druge strane da imate energetsku agenciju neovisnu koja će na neki način balansirati između potrošača, dakle nadzirati one koji opskrbljuju proizvođače i omogućavat da se ono što vlast želi, dakle što je nacionalna strategija u ovom slučaju energetska da se i ostvaruje i da se to na dnevnoj bazi kontrolira. Moj osobni stav sad mogu i to reći a to je da mislim da s obzirom na značaj energetike bi bilo suvislo i mnoge zemlje, uspješne zemlje imaju zasebna ministarstva za energetiku. Sad tu negdje u toj ravnoteži. Hvala.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani kolegice i kolege gospodine iz HERA-e. Evo ja ću iskoristiti priliku da vas priupitam s obzirom da u zgradi u kojoj živim u Zagrebu ovdje u stanu ima plinski priključak, ali ja nemam trošila, dakle plina. Ventil je zavrnut i nema priključka uopće na nikakvo trošilo, ali evo baš ovom prilikom vam mogu pokazati, dakle jednu uplatnicu koja se zove akontacijska rata, akontacijska rata za plin koja iznosi 20 kuna točno i 63 lipe. Pa evo, ako je to HERA izregulirala da onaj tko ne troši uopće plin, dakle nema trošila da mora plaćati uredno i redovito, uredno vrlo vjerojatno, jel' ali redovito svakako plaćati 20 kuna i 63 lipe za nešto čega uopće nema, što ne koristi, onda evo svaka čast našoj HERA-i. Jer kako reče kolega o onoj božici grčkoj, ali to je zapravo pomalo farsa. Što je to što je uloga i zadatak HERA-e ovdje je pobrojano u uvodnom dijelu, a između ostaloga, dakle odnosno u djelatnostima koje vrši HERA piše izdavanje dozvola za obavljanje energetske djelatnosti, izdavanje rješenja o stjecanju statusa povlaštenog proizvođača, donošenje tarifnih sustava. Jedan od njih je valjda i ovaj o povećanju cijene grijanja koje je bilo u listopadu prošle godine. Doduše to nije u ovom izvješću jer ovo je izvješće za 2011., dakle godinu skoro i pol dana već kasni. Dakle, povećanje cijene grijanja za vrijeme ove Vlade ili kako vi kažete novih ljudi u HERA-i od 36,7% i to tako za, da je to određeno za velike gradove 6 najvećih gradova otprilike u Republici Hrvatskoj, Zagreb, Velika Gorica, Sisak, Osijek, Zaprešić, Samobor ali regulacija, odnosno povišenje cijene grijanja izvršeno je i u drugim gradovima i prije ove odluke HERA-e i to uz odobrenje HERA-e. Pa ako je jedini zadatak HERA-e da regulira naviše cijene energije onda zaista nama HERA nije potrebna jer imamo mi one koji povećavaju cijene svega ostaloga pa prema tome i električne i ostale energije pa i grijanja u Ministarstvu financija. Ispada da je zapravo HERA nepotrebna. Ona ne odgovara Hrvatskom saboru, ona samo podnosi Izvješće Hrvatskom saboru i ništa drugo. I to sa zakašnjenjem od 14 mjeseci. Dakle, ovo izvješće je dostavljeno 28. prosinca prošle godine za 2011. godinu, dakle godinu dana, točno godinu dana sa zakašnjenjem. Kad će biti Izvješće za 2012.? Nadajmo se da neće biti za Božić ove godine negoli eto valjda bi trebalo biti i prije ljetnog ferija. U svom govoru kojega sam pozorno pratio i slušao rekli ste da su reducirani energetski izvori, u jednom trenutku ste tako rekli. I mislim da je ono što možda nije zadatak HERA-e da se brine o strategiji energetskoj Hrvatske, a zapravo zadire i u to područje i trebala bi se i oko toga pozabaviti ako ništa drugo savjetodavno, onda upravo ta energetska strategija države Hrvatske zapravo nije definirana. Pa onda možda ima poteškoća u HERA-i da definira svoje poslove i svoje obveze. Dakle, ta neugodna pozicija se preljeva onda i na obavljanje zadataka koje HERA ima. Ovih dana sam, evo nije me bilo dugo, prolazio a i prije sam prolazio putujući iz Zračne luke Frankfurt do Strasbourga pored negdje Manheima ili tako negdje autobusom i prolazio sam pored jedne robne kuće, odnosno veletrgovine metroa da sad ne reklamiram firmu jel' koja je odijeljena od autoceste jednim zaštitnim da kažem malim brdašcem. Na tom brdu u Njemačkoj, dakle to je negdje srednji dio Njemačke, ni sjeverni ni južni nekako u sredini su postavljeni mnogobrojni paneli, fotoćelije kako se to već kaže kod nas već uobičajeno, ima ih ja bih rekao na tisuće. I to u Njemačkoj koja je maglovita, vlažna sa malo sunčanih dana itd. Ono što mene zanima, a sukladno sa razvojem našeg elektroenergetskog sustava i što bi u tom slučaju HERA možda dobila za koju godinu i ulogu da promijeni svoj trend promjene i regulacije tih cijena prema gore up nego prema dolje bi bio upravo razvoj elektroenergetskog proizvodnog sektora. U toj Njemačkoj na tisuće tih fotonaponskih ćelija su razasute po tom brdu i jasno skupljaju te oskudne sunčeve zrake i pretvaraju je u električnu energiju. Kod nas se zapelo oko toga, a HERA se ništa ne izjašnjava, ne znam je li to uopće njen zadatak, da se isključivo na ugljen gradi Plomin C, 3 kako li se već zove kao naš autoput VC tako i Plomin 3C itd. Dakle, na ugljen kojega Hrvatska nema, kojega će Hrvatska uvoziti. Dakle, opet se pogoduje nekakvom uvoznom lobiju. Kod nas se inzistira na nekakvoj OMBLA-i koja je jasno ili struja ili šišmiši ja bih tako to nazvao jel, i ne samo šišmiši ima 106 vrsta životinjskog našeg carstva u podzemlju i nadzemlju OMBLA-e ali točno je da se postavljamo u poziciju elektoenergetske neovisnosti RH. Ali bih ja više inzistirao na tome da se postavi ono što je Europa postavila, a to je onih 20/20 da već jedanput ostavimo 20% proizvodnje energije iz obnovljivih, održivih i isplativih izvora energije. Dakle, obnovljivi, održivi i isplativi. A to se može. To Hrvatska može i to Hrvatska ima. Ovdje po ovom izvješću vidimo o čemu se zapravo HERA brinula, što ju je rukovodilo i što je zapravo ona donosila. Zapravo to izvješće je gotovo rekao bih nekakvo ovako pobrojano da se prikaže rad HERA-e u kojoj ima npr. 5 direktora sektora osim onog Upravnog vijeća agencije u kojemu sjedi predsjednik, zamjenik predsjednika, 3 člana a ima i 5 sektora je li od kojih svaki ima po jednoga direktora. Pa sad možete misliti uz direktora kako ide dalje po strukturi i po hijerarhiji taj sektor, što sve ima osim direktora. Kaže ovdje da u vašim djelatnostima postoji i davanje mišljenja ili suglasnosti na pravila i propise u energetskom sektoru. Evo opet jedan primjer iz života godinama se na otoku Viru su postojale osobe koje su uvodile a po dogovoru sa HEP-om ili pak ne znam Vladom, ministarstvom, HERA-om čime li jel' struju na nelegalne vikend objekte na otoku Viru. I to za prilične novce. Ja sam i osobno tako uveo struju u svoju kuću za odmor, a znam koliko me koštalo, neću ovdje govoriti ali je zaista prilično. Pa me zanima i vi kad ste već ovdje opet da iskoristim priliku kako to da privatne osobe, privatna lica ili kako to dobiju tri osobe dobiju pravo u ime HEP-a koji je monopolist koji je državna dakle firma, dobiju pravo uvoditi struju i po cijeni po kojoj oni valjda sami formiraju i odrede? Je li to treba regulirati HERA? Ne? Ne znam. Dakle, jednostavno struja se dala u najam, struja se dala u najam, struja i objekti koje smo mi svi zajedno gradili iz naših poreza i ono što smo naslijedili iz one bivše države odjedanput je ušla u najam, da kažem gotovo privatnim licima koji imaju neku firmu prijavljenu i oni uvode struju kako kome i kome koliko, ili koliko kome. Uz ovo što je transakcija između HERA-e i ANAF-a za zgradu u kojoj, poslovnu zgradu i transakciju od 50 milijuna kuna ne bih htio pričati jer podaci, jer detalje ne znam, možda tu ima za nekoga drugoga detalja kao što je bila i Planinska, ali to ja ne bih o tome govorio. Možda gospodin Bajić ima nešto reći oko toga ako mu je to zanimljivo. No, htio bih reći s druge strane, kada već se brinete o svim oblicima energetskog sustava onda moram tu napomenuti i kad sam već spomenuo i JANAF, taj isti JANAF koji prevozi i transportira rusku naftu do rafinerije u Bosanskom brodu i da baš nikada HERA-i nije palo na pamet da kaže kako ta relativno prljava ruska nafta zagađuje građane Slavonskog broda sumpornim dioksidom, sumporo vodikom, benzenom i onim lebdećim, da kažem česticama koje su u zraku u Slavonskom brodu. Osim toga, nije stvar samo u količini, u koncentraciji tih tvari u zraku nego se radi o umanjenoj kvaliteti života građana Slavonskog broda i županije Brodsko-posavske u krugu koji pokriva oko 100 tisuća stanovnika. Pa čak ovi mnogi koji putuju dalje na istok Slavonije prema Đakovu ili na sjever Slavonije Osijeku, kažu prolazi kroz Slavonski brod autocestom osjete smrad. Kako to da HERA nikada se nije priupitala je li JANAF-u kao regulatorna agencija i kao na kraju krajeva, ovdje imamo i sektor, odnosno savjet za regulatorne poslove, savjet za zaštitu potrošača itd. kako da nikada nitko nije reagirao, pa ni ova Vlada, ni ovaj ministar kojega imao u svezi ekologije. Tu svaka čast kolegici Holy koja je započela jedan proces u svezi te rafinerije, ali dobro. Evo našao sam put i u Europskom parlamentu odnosno u Odboru za okoliš koji će pokrenuti to pitanje pa ćete onda možda morati nešto učiniti kada to dođe odozgor, kada to dođe od onih koji zapravo, čije zakone, dakle europske zakone usvajamo. Kao što je i u slučaju Fadejev, možda gospođa Holy zna u svezi tuga, ruski državnik koji je doživio to da pored njegove kuće izgrađena rafinerija i koji je tužio državu Rusiju zbog toga i dobio spor na sudu, Europskom za smanjenje kvalitete života. Zbog toga što ne može izvesti svoje djete u šetnju, zbog toga što ne može sušiti rublje na terasi, zbog toga što ne može popiti kavu u svom dvorištu. Ne zbog koncentracija koje su bile visoke, benzena, sumporo vodika itd. Evo i sad imamo, ovdje sam vido u vašem popisu ovih proizvođača energije itd. i jednoga proizvođača, neću sad navoditi ime, koji planira sa druge strane Slavonskog broda od rafinerije otvoriti i termoelektranu, toplanu na plin. Dakle, to je fosilno gorivo. Mi moramo znati da je to fosilno gorivo, da to nije kako sam ja rekao u početku održivo, obnovljivo, možda isplativo je, jedina jedan argument je isplativo za sada, za sada. Jer ako Rus zavrne plin, opet nije isplativo. Dakle, sa druge strane će Slavonskog broda biti otvorena, pogon ako, koji će proizvoditi opet dušikove spojeve kao nusproizvod prilikom rada termoelektrane i toplane, amonijak, dušikov dioksid itd. sve dušikove spojeve koji u kontaktu sa vodom stvaraju zna se što, dušične kiseline. Pa ćemo s jedne strane imati sumporne i sumporaste kiseline od rafinerije, a s druge strane od termoelektrane i toplane imat ćemo dušikove spojeve, dušičastu kiselinu. Nama ne slijedi drugo tamo u Brodu uz skupo grijanje koje već imamo i koje teško ljudi podnose sa svojim primanjima i situacijom koja je u Slavoniji, zaista katastrofalno ekonomsko, gospodarski loše stanje, podnose i to teško stanje i još nas evo i truju a da pri tome HERA u čijem Upravnom vijeću sjedi i čovjek iz Slavonskog broda, uopće ne reagira. A vi znate koji je ili da vam ja kažem za gospodina Pudića, jel da kažem jasno i glasno da nema više sakrivanja. Razmišljali smo što sa ovim vašim izvješćem, pa ono je za 2011. prošlo, kako se kaže: "Prošla baka s kolačima." , jel? Prema tome, nema ništa ni za ni protiv, to je tako kako je napisano ovdje i nemamo što o tome raspravljati, ali s obzirom na nezadovoljstvo koje svim ovim što sam izrekao nećemo biti ni za, a eto ni protiv jer je ono praktično, praktično faktično stanje koje je zatečeno.
Hvala. Privedite kraju raspravu.
Pa ćemo biti suzdržani. Evo hvala vam lijepa.
Hvala. Prelazimo na replike, Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Grubišić, pa vi ste s pravom rekli, postavili pitanje ima li smisla da postoji ovakva agencija kad se ona oglašava isključivo u slučaju donošenja odluke o poskupljenju struje. Pa ona se čak i nije oglasila u zadnjem poskupljenju struje koje je značajno utjecalo na standard svih građana, ona se čak i nije ni oglasila u 2012. godini. Ona se nije oglasila iz razloga zato što očito da bi imala suprotan stav od Vlade Republike Hrvatske koja se pozivala na proceduru iz 2010. koja je bila pokrenuta za povećanje cijene energije. Dakle Milanovićeva Vlada je poskupila struju i uzela građanima iz džepa za prošlu godinu 800 milijuna kuna. Što to znači? To znači da nisu poskupili struju da bi HEP imao gubitak od gotovo milijarde kuna. Znači pokrili su svoju nesposobnost uzimajući građanima iz džepa 800 milijuna kuna. Jasna je stvar o čemu se radi. I druga stvar HERA očigledno nije ispunila svoju zadaću davanja mišljenja na takvo poskupljenje jer ona je osnovana upravo zbog te funkcije da bi kao neovisna institucija dala vrlo jasan stav je li takvo poskupljenje opravdano. Međutim toga stava nije bilo, takav stav nije izrečen i HERA nije ispunila svoju temelju funkciju davanja mišljenja oko poskupljenja kako bi monopolistu u ovom slučaju Vladi RH spriječila neopravdano poskupljenje struje.
Odgovor na repliku Boro Grubišić.
Hvala kolega Matušić, ja sam i govorio o toj zapravo lažnoj ili pseudo neovisnosti naše HERA-e ili naše Vladine HERA-e reklo bi se iako ona bi trebala biti nevladina agencija ali eto to je tako. Međutim ono što mene brine a nisam spomenuo mislim da će cijena struje ići i dalje nažalost gore, ne želim biti loš ili zloguki prorok jer se rade nerazumni potezi u svezi investicija u elektrogospodarstvu pa umjesto da se koriste mogućnosti dakle jedne da ne kažem kupovine nego jedne transakcije sa hidroelektranom Čapina. Ide se na ulaganje nekakvih hidroelektrana Dubrovnik gdje se dovodi do još većih ekoloških problema a jasno da takva gradnja nove ili ulaganja u novu hidroelektranu Dubrovnik dva čini mi se da se zove je puno skuplja nego li ulaganje u već gotovu hidroelektranu koja se nudi od našeg susjeda ili dobrosusjedstvo ili države koja je trenutno u dobrim odnosno pogotovo ne naš dio u Čapini, jel? To je 6 puta veće ulaganje nego što bismo mogli dakle iskoristiti da koristimo ponudu koja postoji za hidroelektranu Čapin. No kada to izgradimo, ako se bude izgradila jasno da će ponovno HERA na zahtjev jel Vlade ili po naputku Vlade reagirati sa povećanjem cijene električne energije da bi pokrila upravo tu investiciju ako i bude.
Branko Vukšić replika.
Uvaženi kolega Grubišiću da ono ponavljam nema neovisnosti HERA-e, HERA-u je progutala Vlada a ne titan kronos. Treba se upitati kako to da HERA nije reagirala na tvrdnje recimo iz HEP-a kako će kad se izgradi OMBLA se smanjiti uvoz struje za 8% kad znamo da će se smanjiti za 3%. Kako nije se upustila u raspravu da je to građevinski riskantan posao. Recimo zašto HERA se nije isto tako očitovala u tome 400 megawata privatnih investicija u vjetroelektrane. Zašto nije u vjetroelektrane ušla Hrvatska elektroprivreda. Zašto se to prepušta, koja je najavljivala investicije. Investicije se nisu ostvarile. Znamo dobro da se od dvije Njemačke prije rata, prije pada željezne zavjese jedna zvala demokratska. Ta demokratska je bila diktatorska. Oni koji inzistiraju na tome, neovisni, demokratski, ti uglavnom nisu kao što nije ni HERA. HERA bi trebala kontrolirati Hep-, bi se trebala odnositi prema HEP-u sasvim drukčije, neovisnije. Međutim kako će se HERA odnositi prema HEP-u neovisno kad su kadrovi iz HEP-a dolaze u HERA-u, izlaze iz HERA-e, HEP njima daje stanove. Zapravo HEP kontrolira HERA-u. HEP je jedno neovisno tijelo jednog interesnog lobija i neovisno od države i od HERA-e. Mislim kod nas mi smo sve to pobrkali i izmiješali i onda mi jedino nemamo naslov ono demokratska RH nego imamo RH pa smo bar tu iskreni.
Odgovor na repliku, Boro Grubišić.
Kolega Vukšić. Vidite ta strategija koja je odvukla pametnim zaključcima Hrvatsku Vladu prema Ugljenu kao energentu, to je energent 19 stoljeća, jel u turističkom kraju, dakle u najrazvijenijem turističkom kraju RH je nastao zbog toga što su zapravo određenim poslovnicima, zakonima i propisima zapriječeni razvoj ovih održivih, dakle onih zelenih, obnovljivih i isplativih izvora energije. Pa onda na primjer kada netko hoće priključiti nekakav svoj mali elektroenergetski objekt u sustav mora platiti veliku, veliku pristojbu. Ja bih to tako nazvao. Dakle njemu je teško isplativo uopće krenuti u takav investiciju i to je dakle potkopavanje investicija upravo u održive, obnovljive i isplative izvore energije. To se u Hrvatskoj danas radi a to rade neki lobiji kojima je stalo do toga pa ne bi i bezveze isto to na ugljen, dakle energent 19 stoljeća.
Branko Hrg replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Grubišić vi ste govorili o sunčevim kolektorima u Njemačkoj. Ja ću reći ovdje da i govorili ste i o satima sunčanim. Kažu stručnjaci da negdje Njemačka ima oko 30% manje sunčevih sati do Hrvatske. I onda imamo jedan vrlo zanimljivi fenomen, a kod nas je sve to inače zanimljivo i naopako. Kažemo nema investicija, nitko neće investirati a s druge strane imamo situaciju kada ljudi hoćeju investirat ali im onda zabranjujemo praktički da investiraju. Naime ja znam u svom gradu, u gradu Križevcima mi smo raspisali natječaj za sunčeve kolektore na krovovima javnih zgrada i objekata. Dobili smo ponuđače ali nisu mogli sklopiti ugovor jer se već bila popunjena kvota za ovu godinu. Imamo jedan naopaki, naopački sustav znači umjesto da preko agencija preko državnih tijela, ministarstava omogućimo investicije, omogućimo možda obnovljive izvore energije, mi ustvari to zabranjujemo, a s druge strane pričamo nešto sasvim drugo. I ovo sada kada govorim o agenciji, onda ću reći da smo neki dan raspravljali o još jednoj agenciji i da je možda nužno vrijeme da se ustvari raspravi generalno o agencijama koje osniva Hrvatska država i hrvatska Vlada pa da vidimo stvarno da li te agencije imaju smisla, u čiju svrhu rade, koja je suština njihovog postojanja i zašto nam one uopće trebaju kao ovakove.
Odgovor na repliku Boro Grubišić.
Pa upravo sam kolega Hrg u odgovoru na repliku gospodinu Vukšiću i rekao to, dakle onemogućuju se zakonskom regulativom se ne omogućuje uključivanje i drugih proizvođača energije u sustav. I zašto je onemogućeno to uključenje pa i nekakve stope donešene? Pa zar nije dobro da što više imamo proizvođača energije nego se nekakva stopa odredila i gotovo popunjeno za ovu godinu. Kao kada idete u Daruvarske toplice oni ispucaju kvotu i nema više nikoga primanja poslije 10, HZZO ne da više nisu oni krivi, tako i ovo. No ja bih rekao da je to više razlog što nema od toga 10% provizije nikome pa onda eto ne mogu ljudi ući niti praviti ovakve sustave ni solarne pa niti vjetroelekrane itd. Vi znate još jedanput ponavljam da onaj tko se želi uključiti u elektroenergetski sustav Hrvatske mora platiti debelo i masno dakle legalno mora platiti za priključenje svoga objekta u elektroenergetski sustav Hrvatske. Zbog čega to? čovjek napravi objekt i još ga onda kazne da se uopće priključi na to. Pa zašto to? Šta mi to radimo? Dakle onemogućujemo upravo takve da poprave elektroenergetsku da kažem krvnu sliku RH.
Josip Borić replika.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Grubišiću vi ste u svojoj raspravi spomenuli ste izrazito neovisnost agencije HERA-e i njezino dopuštenje da se poveća cijena grijanja u ovoj godini, njezina dozvola pa ste rekli da nije to samo za tih 6 gradova nego ima i onih koji su to učinili i nešto prije. Pa evo ja navodim jedan grad koji mi je vrlo drag grad Rijeku, on je to učinio početkom 2012.godine oni su već tada digli jedno 40% cijenu grijanja u gradu Rijeci tako da mi u tom našem lijepom gradu mediteranske klime, kada usporedite jedan stan 65, 70 kvadrata cijenu koju platite za grijanje u toku godine sa cijenom grijanja u Zagrebu ispadne da vi tamo platite negdje oko 7,5 do 8 tisuća za takav stan, a u Zagrebu vam dođe negdje između 3,5 do 4 tisuće. Sada možete vidjeti na koji način to funkcionira. A to je sve zbog toga što ima jedna draga firma energo koja nikako da stvori mogućnost da bude u profitu i da ima dobiti. I onda uvijek to predbaci na leđa građana, a to čini zbog toga jer ti ljudi tj. građani Rijeke odlaze iz tog grada. Oni svake godine imaju manji i manji broj korisnika jednostavno sele se u prsten Rijeke jer tamo mogu stvoriti bolje uvjete da mogu preživjeti. A blagonakloni utjecaj djelovanja HERA-e osjete i građani također u mojoj županiji gdje ih gotovo dnevno oko 1100 korisnika nema električnu energiju. To vam je negdje između 1,5% ukupnog broja jer ih non-stop iskopčavanju, ne mogu platiti ovakve cijene koje im je nametnuo HEP, a HEP se potrudio da investira čuli smo ovih dana u najjaču investiciju u ovoj godini, a to je izgradnja nove zgrade u Kupskoj koja ima 6 podzemnih i 9 nadzemnih etaža sa vrlo luksuznim namještajem kojeg treba nabaviti, a negdje cijena investicije će biti preko 100 milijuna kuna. S time se mi bavimo, a evo HERA nam je neovisna.
Hvala. Odgovor na repliku Boro Grubišić.
Kolega Borić puno ste toga spomenuli ali evo od Kupske pa ovog novog Centra za energetiku koji imaju automobile sa grijanim sjedalima, pa onda 1,5% uopće građana RH koliko imam podatke nama priključka el.energije ne samo u vašoj županiji negoli i u drugim županijama pa i u mojoj Brodsko-posavskoj. No ono što mi je žao što politička oporba u Rijeci je pomalo zamrla i nije znala iskoristiti i ne iskorištava taj podatak koji ste vi evo naveli pa onda među tim nekim ljudima koji bi bili pristalice ili pristaše oporbe su zapali u apatiju i tako neka ih nose valovi SDP-a. No, rekli ste da u Rijeci odlaze ljudi iz samog užeg središta Rijeke ali neke i dolaze u središte Rijeke, a neki i odlaze, pa se pomalo zna i tko dolazi a tko i odlazi, nažalost.
Branko Bačić replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Grubišić u svom ste izlaganju spominjali JANAF, ulogu JANAF-a u osiguranju naftne i naftnih derivata na području Hrvatske a u tom ste kontekstu spominjali njegovu ulogu u dijelu koji se odnosi na rad Rafinerije nafte u Bosanskom Brodu. Malo prije u odgovoru na moju repliku kolega Gjurković je rekao da je JANAF dioničko društvo pa da u tom kontekstu Ministarstvo financija ne bi trebalo biti nadležno za vršiti financijski nadzor JANAF-a. a pri tome zaboravljamo da je država kroz svoje agencije bilo da je Audio bilo da je Državna agencija za sanaciju banaka, bilo da je HZMO itd. vlasnik oko 80% više od 80% JANAF-a pa prema tome već samim time bi bilo omogućiti trebalo biti omogućeno Ministarstvo financija da vrši financijski nadzor nad poslovanje JANAF-a, a da ne kažem da je temeljni razlog zbog čega je Ministarstvo financija željelo provjeriti financijsko poslovanje JANAF-a. činjenica da je HANDA Hrvatska agencija za naftu i naftne derivate onog trenutka kada je ovaj Sabor donio zakon o izmjenama i dopunama Zakona o nafti i naftnim derivatima sredstava HANDA-e povukao u državni proračun ali je HANDA u međuvremenu ta sredstava proslijedila JANAF-u kako bi JANAF izgradio skladište za skladištenje naftnih zaliha. I upravo je to bio razlog zbog čega je Ministarstvo financija htjelo provjeriti financijsko poslovanje JANAF-a, ali uprava JANAF-a vrlo znakovito nije se slagala sa time da Ministarstvo financija provjeri to financijsko poslovanje. Pa prema tome evo čini mi se da kada upravo razgovaramo o ovim stvarima, a u okviru izvješća o radu HERA-e za 2011. godinu možemo vidjet da se stvari na energetskom tržištu Hrvatske sa ovom Vladom prilično kompliciraju, da se dovodi do kaosa i da s jedne strane se apsolutno ne kontrolira sve ono što bi trebalo na hrvatskom energetskom tržištu kontrolirati i od strane HERA-e, a u svakom slučaju kada je financijski nadzor u pitanju i od strane Ministarstva financija.
Odgovor na repliku, Boro Grubišić.
Kolega Bačić, nekako u zraku miriše i ovdje kod nas se pomalo podgrijava teza da je JANAF jedan wunderkind hrvatskih javnih poduzeća. Mislim do sada se dosta malo o tome znalo i malo i da kažem i poznavalo i malo se o tome govorilo. Vi znate da je zapravo ta, da ne kažem, reklo bi se upravo zbog te nedodirljivosti poput svete krave JANAF-a u kojoj država ima 80% zapravo je vlasnik i taj isti JANAF zarađuje od prijevoza ili transporta ruske te nafte, rafineriju u Bosanskom Brodu oko 80 milijuna po nekim procjenama kuna godišnje. E sada ja sam se pitao u svom govoru je li vrjednije 80 milijuna kuna ili zdravlje 80000 stanovnika, uključujući žene, djecu, trudnice, starce ili sve ostale. Ili može Hrvatska država, može li Hrvatska država u tom smislu intervenirati ili se troše novci za 1720 vozila novih, a da se ne može nekako naći rješenje za ovih 80 milijuna kuna koje se mogu drugačije i naći se drugačije rješenje da se ne vozi ova sirova, prljava, da kažem ruska, sibirska nafta koja proizvodi sve ove nusprodukte, nusproizvode rafiniranja u Bosanskom Brodu. A kad govorite o rezervoarima, pa to upravo i je, spremnica, o tim transakcijama, pa mi imamo situaciju da je i prije nekoliko godina su naručena dva spremnika iz "Đure Đakovića" u Slavonskom Brodu, a za JANAF pa su radili to Makedonci pa je bilo svega i svačega tu. Tada ste i vi bili, tada je bila vaša Vlada, ne napadam vas da se razumijemo. Ali se povijest ponavlja, opet imamo narudžbe za spremnike u "Đuri Đaković". Ne bih htio govoriti o tome što će biti.
I Jadranka Kosor, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Jedna mala proeuropska replika budući da je 1. srpnja i ulazak Hrvatske u Europsku uniju takoreći pred vratima htjela bih samo kratko replicirati na dio izlaganja gospodina zastupnika Grubišića kad ste rekli da govoreći o obvezama HERA-e ili budućim obvezama, to ćete morati citiram: "jer će to doći odozgo iz Europske unije". Dakle želim reći da ništa što će za Hrvatsku, 28. članicu Europske unije doći iz Europske unije, neće doći odozgo, dakle Europska unija za nas neće biti ništa odozgo, mi ćemo biti ravnopravna članica, mi smo preuzeli acquis, a u budućnosti kao 28. članica ili bolje rečeno kao jedna od 28 članica ćemo ravnopravno sudjelovati u odlučivanju i donošenju svih politika koje će biti pred nama. Hvala vam lijepa.
Odgovor na repliku, Boro Grubišić.
Poštovana kolegice Kosor, točno je da sam ja sa tim riječima izrazio, ali vi znate da mi nijedan europski zakon kojega smo ovdje izglasavali, o kojemu smo raspravljali, nismo odbili, dakle nismo bili protiv. Ali kako se donose odluke u Europskoj uniji, počevši od Europske komisije, Europskog vijeća i Europskog parlamenta u kojemu Hrvatska će imati samo u ovoj godini i za 10 mjeseci 12 zastupnika, a od sljedeće godine će birati na izborima samo 11 zastupnika. Tako ste vi to potpisali u Tritiju, tako je to potpisano. Bojim se da vaše riječi da naš jezik će bit ravnopravan tada u Europskoj uniji, 12 prema 751 zastupnik, 12 prema 751 to je jasno i glasno koliko je to glasova. Prema tome naša uloga, odnosno uloga onih koji budu izabrani u Europski parlament bit će da svojim radom, svojim razgovorima, svojim lobiranjem, dakle i izvan onog institucionalnog okvira rasprava u Parlamentu ili odborima da zastupaju hrvatska mišljenja, hrvatska gledišta tako da bi i Hrvatska jasno ne bi ovako kako sam ja možda grubo rekao odozgor, ali Europski parlament je kako vi sami znate, nadređen i nacionalnim parlamentima.
Riječ je zatražio predsjednik upravnog vijeća, gospodin Jureković. Izvolite.
Poštovane gospođe i gospodo, iako je rasprava pri kraju ja sam zapravo samo htio zahvaliti na svim vašim primjedbama. Imam dojam i mislim da je očito da je jedan od glavnih propusta koji je napravila i moja i one prethodne HERA-e, među ostalim propustima i propust da se dovoljno jasno objasni koja je zapravo uloga HERA-e, koje su njene zadaće, koje su njene kompetencije, koje su njezine ovlasti i mogućnosti. Dakle HERA nije panaceja europske, ove hrvatske, paneuropske energetike njezine kolege iz drugih zemalja, HERA nije kreator energetske politike. HERA prije svega regulira one dijelove energetskog tržišta koji su regulirani dijelovi. Primjerice, ne regulira i ne može dirati u benzine ali može dirati u tarife za distribuciju i transport. Dakle sve je to očito naš propust i sve je to nešto što ćemo nastojati popraviti puno transparentnije i jasnije pokazati što je ono što HERA radi, može raditi i treba raditi. A kažem ja se stvarno nadam da nećemo dolaziti u ovakve situacije na koje sam ja bio prisiljen da ovakvo izvješće podnosim sa ovakvim zaostatkom, već do kraja polovice ove godine će biti na vašim stolovima izvješće za 2012. s kojim nadam se da ćete biti zadovoljniji. Eto samo toliko. Hvala vam lijepa. Za sve inače ostale stvari, poštovani zastupnik Grubišić bit će nam jako drago ako nam se ili meni osobno obratite sa bilo kojim detaljnim pitanjem tipa priključka na plinski ja, kao što moja HERA barem ova HERA nije HEP-ova HERA niti će to biti. Ja sam plinar. Prema tome, bit će mi drago odgovoriti na vaša pitanja. Hvala.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva na redu je kolegica Mirela Holy.
Hvala vam poštovana potpredsjednice. Pa na samom početku svog izlaganja želim reći da neću podržati ovo izvješće, jer smatram da HERA u 2011. godini nije obavljala svoju zadaću neovisnog regulatora i da je kao i u prethodnim godinama bila pod jakim uticajem politike i energetskih lobija prvenstveno onog iz HEP-a, a HEP ima kao što je to dobro poznato i vrlo veliki uticaj na službenu politiku Ministarstva gospodarstva. Meni je žao evo ga što vi kao novi ravnatelj HERA-e morate braniti izvješće i tako da kažem posao koji je odrađivala HERA-a u 2011. godini i ja sam nekako stekla dojam da i vi imate određenu zadršku, pa tako naglašavate da je ovo neka vrsta tehničkog izvješća. Da podsjetim, prema tada važećem Zakonu o regulaciji energetskih djelatnosti HER-a obavlja ove poslove: izdavanje dozvola za obavljanje energetskih djelatnosti, izdavanje rješenja o stjecanju statusa povlaštenog proizvođača, donošenje tarifnih sustava bez visine tarifnih stavki, donošenje tarifnog sustava za transport nafte naftovodom, donošenje odluke o iznosu tarifa za transport nafte naftovodom, donošenje metodologije za pružanje usluga uravnoteženja električne energije u elektro energetskom sustavu, donošenje Pravilnika o naknadi za priključenje na mrežu sustav i za povećanje priključne snage, davanje mišljenja ili suglasnosti na pravila i propise u energetskom sektoru, praćenje prekograničnih kapaciteta i upravljanje zagušenjima, obavljanje poslova nadzora nad primjenom tarifnih sustava i svih propisanih naknada nad kvalitetom usluge energetskih subjekata i drugo, zaštita potrošača, rješavanje sporova u vezi sa obavljanjem reguliranih energetskih djelatnosti, suradnja sa ministarstvima i nadležnim inspekcijama, podnošenje zahtjeva za pokretanje prekršajnih postupaka i ostale poslove. Izvješće je kao što smo svi imali prilike vidjeti, a na kraju krajeva i oni koji su čitali vidjeli su da je izvješće opširno ali je ono po mojem mišljenju prilično deskriptivno i iz njega ja stječem dojam da se HERA ponaša više kao promatrač i kao jedan analist ili bih mogla čak reći i kroničar događaja, a manje ili uopće ne kao regulator, odnosno kao jedan djelatni čimbenik u energetskom tržištu, odnosno u regulaciji energetskog tržišta. HERA ne može samo mirno promatrati žalosno stanje hrvatske energetike. I danas je bilo ovdje riječi o tome koliko električne energije uvozimo, kako inače stojimo i sa drugim djelatnostima u vezi energetike. I ja smatram da ipak kroz svoju nadzornu ulogu i kroz svoju ulogu davanja primjedbi na određene poslove koje su smještene u okviru državne vlasti ima dosta veliki prostor za djelovanje. I ja se doista nadam da će evo ga nova struktura HERA odrađivati stvarnu ulogu regulatora. Obaveza agencije je dakle da bude proaktivna, da bude kritična prema elitama koji upravljaju energetskom politikom, da nadzire provedbu zakona i energetskih direktiva, da štiti javni interes, da štiti prava potrošača, da omogući ravnopravnu tržišnu utakmicu u području energetike, da ne štiti monopoliste ili u budućnosti duopole, da pozitivno utječe na kvalitetu usluge, na cjenovnu politiku, na uvođenje jednakih pravila igre za sve. Hrvatska je na žalost danas na samom repu po udjelu obnovljivih izvora energije kako u ukupnoj energetici, tako i u smislu proizvodnje električne energije što znači da je dosadašnja tako da kažem garnitura HERA-e pod utjecajem moćnih energetskih lobija potpuno nepripremljena danas ulazi na novu energetsku revoluciju u koju je svijet već debelo ukoračio. Bojim se da će to kašnjenje i kaskanje za razvijenim svijetom biti jako teško dostići i pred novom garniturom u HERA-i. Jako je puno posla i izazova, posebice imajući na umu i nove zadaće temeljem implementacije trećeg europskog energetskog paketa. Želim vam zbog toga puno sreće i uspjeha u tom poslu i djelovanju isključivo u javnom a ne u ičijem političkom ili partikularnom ekonomskom interesu. Bit ćete na pravom putu i znat ćemo da dobro obavljate svoju zadaću kada moćni energetski lobiji počnu galamiti protiv vas, a i politika počne njurgati u nezadovoljstvu. Puno vam sreće želim na vašem poslu!
Hvala lijepa. Replika, Branko Vukšić.
Uvažena kolegice Holy, izrekli ste jednu konstataciju koju sam i ja primijetio, govorio o njoj, a to je HERA se ponaša kao kroničar. Zapravo ovo izvješće jest, HERA je statističar zbraja, stavlja podatke na jednu hrpu i te podatke mi pročitamo. Pazite u kojoj je to opreci sa onom odredbom da je to neovisna regulatorna agencija. Kako može biti neovisnosti bez stava? Kakva je to neovisnost kad agencija koja bi trebala bit neovisna nema stav, jer skupljanje podataka to nije stav. To je statistika čista. Recimo HERA nema stav, upravo ste to rekli. Bit će dobro kad će počet ju napadat, kad će počet polemizirat, kad se neće povinovati elitama koje odlučuju o energetskoj sudbini Republike Hrvatske. Recimo sasvim sigurno da bih htio čuti podatke koji je točan podatak da li će koštati 130 milijuna eura Ombla ili će koštati kao što neki stručnjaci kažu 160. U HEP-u kažu 130, stručnjaci 160 milijuna eura. Zatim ugljen u Plominu. Sve govori protiv ugljena u Plominu. Građani Istre se bune protiv tog ugljena, on je štetan po zdravlje međutim naš premijer je rekao da će zapravo ugljen u Plominu bit će elektrana na ugljen zbog toga što je tradicija ugljen u Istri. To je jedna još od ovih bisernih izjava gospodina Milanovića. Izgleda da netko ima u svijetu višak ugljena, a mi imamo ljude koji vole te sa viškom, gdje se ne može prodati i onda smo mi zemlja podobna da se kupi ugljen kod nas i da netko valjda strpa nekih 10% u džep. Drugog objašnjenja nema.
Odgovor na repliku, Mirela Holy.
Poštovani kolega danas je u vezi ovog izvješća dosta se raširila rasprava i na stvari koje nemaju u principu veze sa onime što HERA treba raditi. Za ova pitanja o kojima ste vi sada maloprije govorili kad govorite o termoelektrani Plomin i hidroelektrani OMBLA je prvenstveno odgovorna strategija energetske politike Republike Hrvatske koju u principu ne piše HERA nego se ona stvara na razini Vlade i mi imamo energetsku strategiju kakvu imamo. Poznati su moji stavovi oko HE OMBLA, ja smatram da se radi o vrlo štetnom projektu ne samo u ekološkom nego i u ekonomskom smislu. O TE Plomin je činjenica da će se određeni parametri vezani uz zaštitu okoliša poboljšati sa realizacijom tog projekta ukoliko taj projekt uopće bude realiziran, ali je činjenica da mi imamo jako veliki problem sa energetskom politikom jer Hrvatska sama ne zadovoljava potrebe vlastite za energijom i tu trebamo napraviti vrlo velike napore da tu stvari popravimo. Meni je žao što se ne planiraju termoelektrane na plin jer mislim da bi ih bilo prilično jednostavno realizirati, ali obaveza je države da te procedure provodi na način da budu usklađene sa svim zakonima iz područja zaštite okoliša i zaštite prirode na kraju krajeva, a na HERA-i je zadatak da osigura regulaciju tržišta na način da jednaka pravila vrijede jednako za sve, a ne da imamo i dalje monopol HEP-a.
I Branko Hrg, replika.
Hvala lijepa. Uvažena kolegice Holy ja se moram složiti s vama kad ste rekli da HERA ne može samo mirno promatrati stanje hrvatske energetike jer znam da vi govorite čistog srca i da govorite sa stvarno poštenim namjerama. No, kad ste iznosili u vašoj raspravi te stavove ja sam nekako dobio jednu asocijaciju da je to jedno opće stanje trenutno u Vladi RH, a vi ste spominjali da ustvari HERA nije mogla nešto raditi ili ne može raditi zbog Vlade pa mi se čini da je to jedno opće stanje da svi samo promatraju što se događa i samo se iznose statistički podaci onoga što je propalo. Ali ono što mene interesira u vašoj raspravi, vi ste rekli da će nova struktura trebati puno raditi i da pred njom stoje veliki izazovi. Pa ja postavljam pitanje, obzirom da nisam baš upućen u to, kako dugo ta nova struktura već u HERA-i radi ili je možda neka nova na pomolu?
Odgovor na repliku, Mirela Holy.
Poštovani kolega za razliku od drugih zastupnika koji su raspravljali o ovoj temi ja nisam govorila o trenutnom stanju nego sam govorila o Izvješću iz 2011. godine. A činjenica je da u 2011. godini HERA nije određivala ulogu regulatora. Pred HERA-om su implementacijom trećeg europskog energetskog paketa vrlo velike zadaće i oni će imati još veći okvir poslova nego što su imali 2011. godine, a mi moramo još u ovom Parlamentu donijeti neke zakone kojima ćemo implementirati treći europski energetski paket. Dakle, to je jedan proces. Ja se nadam da će HERA dobro upravljati sa regulacijom tržišta električne i općenito djelatnosti energetskih djelatnosti, a pustimo vrijeme da pokaže svoje. Evo ga, koliko sam dosada imala prilike komunicirati i vidjeti nastup gospodina Jurekovića meni se čini da će se stvari ipak promijeniti u odnosu na prijašnje stanje.
Hvala. Nastavljamo raspravu. Na redu je kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, gospodine Jurekoviću, poštovane kolegice i kolege. Izvješće o radu i poslovanju HERA-e za 2011. godinu kojega je Vlada uputila u saborsku proceduru prikazuje razdoblje u kojemu je HERA u odnosu na današnje zakonske okvire imala značajno manje ovlasti nego što to ima danas. I u tom smislu za nas u klubu HDZ-a ovakvo Izvješće za 2011. godinu je i prihvatljivo. No, u tijeku 2012. godine gotovo cjelokupni zakonodavni okvir koji definira položaj HERA-e na hrvatskom i europskom tržištu se promijenio. Svi važni zakoni na kojima počiva rad HERA-e su u ovom Saboru ili izmijenjeni ili su doneseni novi zakoni čime položaj HERA-e je doista snažniji. HERA je još više dobila na svojoj neovisnosti i njena uloga na hrvatskom energetskom tržištu je značajno snažnija, jača u odnosu na godinu za koju se ovo izvješće podnosi. Pa s obzirom da je HERA dobila takvu poziciju bilo je realno i za očekivati da će HERA prošle godine u važnim trenucima kada su se ili mijenjali zakoni ili donosile nekakve odluke upravo prema javnosti ostaviti dojam da je ta njena neovisnost na hrvatskom energetskom tržištu snažnija i da se HERA odlučila doista ponašati sukladno zakonodavnom okviru koji joj je pružen kažem izmjenom brojnih zakona u Hrvatskome saboru. Hrvatska javnost, a prije svega potrošači, su očekivali možda da će HERA reagirati u travnju mjesecu kada je Vlada temeljem zahtjeva Hrvatske elektroprivrede povećala cijenu struje u RH za 20% premda nije imala u tom trenutku suglasnost HERE kao što je to zakonom bilo predviđeno. No, kada su se, kada se stručna javnost pobunila na takvu odluku Vlade, Vlada je rekla kako je to svoje povećanje struje djelom temeljila i na zahtjevu HEP-a iz 2010. godine iako je taj zahtjev tada planirao i tražio povećanje struje za svega 13%, a Vlada je 2. godine nakon toga povećala cijenu struje za 20%. Možemo postaviti pitanje kako bi se, kako se Hrvatski građani koji moraju bilo kojem upravnom tijelu u RH ponijeti zahtjev i uz njega priložiti nekakav dokument koji je stariji od 6 mjeseci kako bi im taj zahtjev svakom običnom hrvatskom građaninu bio odbijen, dok u to isto vrijeme Vlada povećanje cijene struje temelji na nekom dokumentu koji je konzumiran prije 2. godine. Drugi puta, čini mi se da je HERA trebala, a tada ste već čini mi se već bili gospodine Jurekoviću na čelu HERA-e, trebala je reagirati onog trenutka kada smo mijenjali Zakon o energiji i kada smo mijenjali Zakon o regulaciji tržišta energijom i kada ste praktično vi dobili ovlasti, kad je HERA dobila ovlasti da može samostalno odlučivati primjerice o cijeni toplinske energije. Da je HERA nakon što je ovaj zakon, ovaj Sabor izglasao zakon gdje vam je te ovlasti dao, prihvatila je do u desetinku postotka onu cijenu povećanja toplinske energije koju je tadašnji prvi potpredsjednik Vlade i predsjednik Vlade najavili 2. mjeseca prije. Toliko, toliko o neovisnosti HERA-e koja mi se čini da je trebala ipak te zahtjeve za povećanjem grijanja malo studioznije njemu priči i vjerojatno reći što o tome misli, a ne gotovo poslušno prihvatiti sve ono je Vlada mjesecima prije nego što ste vi tu odluku, zakonsku mogućnost dobili, da vi odlučite o cijeni grijanja jednostavno i prihvatiti. Treći puta kad je HERA također trebala reagirati bilo je kada smo u ovom Saboru donosili Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o naftni i naftnim derivatima. Kada smo tako reći od strane Ministarstva financija, a ne od Ministarstva gospodarstva u ovom Saboru upoznati s činjenicom da se izvorni prihod HANDA-e, da HANDA više neće imati svoj izvorni prihod, već da njen izvorni prihod praktično postaje prihod državnog proračuna jer sada je sadržan u trošarinama. Na taj način HANDA koja je prema zakonu zadužena za brinuti o državnim zalihama nafte i naftnih derivata i kada je zadužena da napravi i izgradi određena skladišta za skladištenje nafte i naftnih derivata. Praktično ostaje i bez svojih izvornih i ovisi o dobroj volji Vlade ili bolje reći Ministarstva financija koje će godišnje nakon što utvrdi prihode od trošarina, pa između ostalog i onog dijela koji se odnosio maloprije na potrebe za financiranje HANDA-e. Sada će Ministarstvo financija kad se udobrovolji i u kom iznosu to ona odluči proslijediti sredstva HANDA-i. Čini mi se da vi kao krovna institucija koja brine o tržištu energijom u RH ste tada trebali reagirati, da ne kažem da ste trebali četvrti puta reagirali kada smo mijenjali Zakon o bio gorivima i kada je hrvatski operator tržišta energijom PROTEN, također ostao bez svog izvornog prihoda jer ga je Ministarstvo financija, ono što je bio njihov izvorni prihod a to je naknada za poticanje bio goriva i kojega je plaćao hrvatski distributeri goriva, fosilnih goriva u HR. Kad je bez tog prihoda ostao PROTEN, dakle Hrvatski operator tržišta energijom i kada je taj prihod, njihov izvorni namjenski postao ponovno sredstvima državnog proračuna i opet će Ministarstvo financija kada to odluči tom istom operatoru koji bi trebao biti neovisan te novce proslijediti. Da ne kažem da smo tada poslali poruku svim proizvođačima bio goriva u RH, jasnu poruku da u 2013. godini u kojoj smo sada nećemo znati koliko ćemo poticati proizvodnju bio goriva, u kom iznosu, a pri tome je Vlada usput budi rečeno i smanjila te subvencije proizvođačima bio goriva. A vi dobro znate da je RH u postupku pristupanja u punopravno članstvo EU između ostalog preuzela i obvezu da će 10% goriva za prijevoz biti proizvedeno iz, biti učinjeno od bio goriva. Na ovaj način mi proizvođačima bio goriva šaljemo jasnu poruku da nećemo u dovoljnoj mjeri subvencionirati proizvodnju bio goriva, da nećemo ispuniti tu obvezu koju smo morali ispuniti prema našim pristupnim pregovorima i da ćemo zbog toga biti prisiljeni uvoziti gorivo koje je proizvedeno, bio gorivo, bio dizel i bio etanol, i da ćemo financirati strana postrojenja pri kojim, koji u Europi proizvode bio gorivo. Prema tome, držim da biste pokazali da doista jeste suvereni na hrvatskom energetskom tržištu, da ste doista neovisni prije svega o Vladi i o vladajućim strukturama. HERA u važnim trenucima kada se mijenja zakonodavna regulativa koja narušava nezavisnost ostalih agencija kao što je HANDA i HROTEN, da je onda dužnost i vas ali i svih nas reagirati da se ta neovisnost agencija koje su uspostavljene u RH doista i dogodi na tržištu energije u RH. Dakle, da zaključim vidjet ćemo u izvješću za 2012. godinu kojega ste vi najavili za 3 mjeseca, koliko je doista HERA ispunila sve ono što joj je Zakon o izmjenama i dopuna Zakona o regulaciju energetskog tržišta i energetskih djelatnosti u RH omogućio i da li ste u tom smislu tu ulogu ispunili. Jer mi se čini da kroz 2012. godinu je u velikoj mjeri, premda je zakonodavni okvir omogućio HERA-i da doista bude neovisna agencija, da to u ovim primjerima koje sam istaknuo HERA nije pokazala tim više što smo u djelu koji se odnosi na proizvodnju energije, u djelu koji se odnosi na cjelokupni energetski sustav u RH dužni iz pregovora koje smo završili za pristupanje Hrvatske u punopravno članstvo u EU, preuzeli smo mnoge obaveze koje moramo dovršiti a tu je vaša uloga, uloga HERA-e itekako važna. Hvala.
Hvala lijepa. Frano Matušić replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Bačić, pa s pravom ste doveli u pitanje. Novi sam rad agencije HERA-e jer doista ona nije postupala u ključnim trenucima kao što je već spomenuti trenutak poskupljenja struje, poskupljenja energenata u RH kad se zapravo Vlada i njena odluka zapravo temeljila na tome da su proceduru koja je započeta u 2010. iskoristili kako bi pokrili tu svoju odluku umjesto da su zatražili mišljenje HERA-e koja je trebala dobro iz analizirati i reći je li to poskupljenje opravdano, koliko je opravdano, koliko Hrvatski građani mogu podnijeti to poskupljenje. Dakle sve ono što je bilo u njihovoj nadležnosti, oni zapravo u tom trenutku nisu napravili. Spomenut ću da u tom trenutku Vlada nije konzultirala ni Gospodarsko socijalno vijeće, ne samo HERA-u niti Gospodarsko socijalno vijeće koje bi trebalo biti jedno od onih koji daje također svoje mišljenje i svoj stav u tako važnim odlukama kao što je poskupljenje energenata za hrvatske građane. Već sam spomenuo da je HEP temeljem te odluke ubrao dodatnih 800 milijuna kuna. Tih 800 milijuna kuna mogli su hrvatski građani potrošiti na neke druge stvari, konkretno recimo na hrvatske proizvode, pa su mogli sa tih 800 milijuna kuna ojačati hrvatsko gospodarstvo. Na ovaj način su pokrili loš rad HEP-a i jasno je da HEP ima veliki utjecaj na HERA-u nažalost. Ja se nadam da će se to u budućnosti promijeniti i da će HERA doista kao neovisna agencija davati neovisna mišljenja, stavove koji će bit utemeljeni isključivo na dubinskim analizama. Druga stvar, spomenuli ste činjenicu vezanu za bio dizel. Ja ću još jedan detalj istaknuti koji je negativa u djelovanju ove Vlade a na koji se također nisam čuo da se HERA oglasila a to je smanjivanje subvencija za struju koja se dobiva iz alternativnih izvora energije pa su tako prepolovljene subvencije. Konkretno su prepolovljene subvencije za one koji će izgraditi parkove koji se koriste sunčevom energijom, dakle za njih je prepolovljena cijena. Ja nisam čuo da se HERA oglasila. To se destimulira.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Matušić, tako je. Prošle godine je praktično dva puta povećana cijena električne energije. Prvi puta povećanjem PDV-a sa 23 na 25%. Doduše taj prihod nije prihod HEP-a ali bio je prihod državnog proračuna. Drugi puta kada je u travnju povećana cijena struje za 20% a to je praktički pretinac svih prihoda HEP-a, pretina prihoda HEP-a. I s tim prihodima je HEP završio poslovnu 2012. godinu sa milijun kuna više nego što je to napravio 2011. godine kada i u ovom izvješću HERA-e piše da je bila za HEP nepovoljna godina s obzirom na sušu u RH. Prema tome kako je poslovao HEP u 2012. godini pri činjenici da su prihodi uvećani za petinu a dobit svega za jedan milijun kuna. I kada ste spominjali bio gorivo. Dakle Vlada kada je predlagala taj zakon o izmjenama i dopunama zakona o bio gorivu ovdje u Hrvatskome saboru paralelno sa raspravom u Saboru donijela odluku kojom je smanjila naknadu za proizvodnju bio goriva sa 5 lipa na 3 lipa, dakle za 40% je smanjila naknadu za proizvodnju bio goriva u RH. A tu su obvezu plaćali distributeri fosilnih goriva u isto vrijeme ono što je još i gore smanjila je subvencije proizvođačima bio goriva gotovo za tri do četiri puta. I kakva je to poruka tvrtkama koje su krenule u izgradnju tih postrojenja kad im već na samom početku jednu subvenciju smanji za tri do četiri puta. Prema tome mislim da je to, ja sam rekao i mislim da je tu HERA trebala reagirati jer je zakon o bio gorivima je jedan od zakona koji čine zakonodavni okvir u radu HERA-e. To bar tako piše i u ovom izvješću koje nam je evo ovdje dostavljeno.
Hvala. Josip Borić replika.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Bačić vi ste u svojoj raspravi rekli da su hrvatski građani očekivali da će HERA reagirati na povećanje cijena električne energije od 20% koju je odluku donijela Vlada RH u ovom mandatu. Ja sam tada nereagiranje protumačio njihovom neovisnošću. Vi ako ste neovisni možete i ne reagirat. Jednostavno pustite a onda dolaze rezultati HEP-a a oni su za prošlu godinu sljedeći 800 milijuna kuna više prihoda po osnovi naplati tih 20% skuplje električne energije. 500 milijuna dolara izdanih obveznica pod pojmom ili pod objašnjenjem restrukturiranja firme koja se do dana današnjeg nije ni počela restrukturirat. Dobit milijun kuna veća nego 2011. godine, znači 72 milijuna kuna. I onda kažem pričamo priču o neovisnosti a ostvari se ti jadni naši građani a i ova država pod mjerama ove Vlade pretvaramo se u državu nažalost to moramo reći pet ambalaža i kontejnera a sve više i više građana dnevno zaista postaje neovisno o električnoj energiji jer ih distributer jednostavno iskopča. To je nažalost žalosna činjenica uz sve kažem ove priče da smo neovisni i da HEP radi svoj posao kako treba, nažalost ne radi a najveću štetu trpe hrvatski građani i potrošači.
Odgovor na repliku Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Buriću apsolutno ste u pravu. To što je HERA šutila u travnju prošle godine to nije ta šutnja nije bila iskaz njihove neovisnosti nego jednostavno nije se malo snage suprotstaviti Vladi da donese po nama nezakonitu odluku. Jasno tada na čelu HERA-e nije bio gospodin Jureković pa ova primjedba nije upućena njemu. Mi samo govorimo o poslovanju HERA-e u prošloj godini kada je ova Vlada preuzela odgovornost za vođenje Hrvatske. Inače za vašu informaciju treba još i reći kada govorimo o HEP-u, da je HEP prošle godine čini mi se dodatno zadužen za negdje oko milijardu 800 milijuna kuna i da je HEP u toj godini trebao biti pokretač onog investicijskog tsunamija u RH da je trebao na nekoliko lokacija HEP započeti sa velikim investicijama. Čuli smo već i o Plominu, čuli smo i o Ombli, čuli smo o Senju, čuli smo o Kosinju itd., itd. Nažalost zbog razloga koje je iznosio direktor HEP-a do danas se taj tsunami bar u tom energetskom sektoru nije dogodio i gotovo niti jedan od važnih projekata koji bi trebao doprinijeti energetskoj neovisnosti Hrvatske gotovo nije ni započet, a već smo evo 15 mjeseci nakon što je Vlada preuzela odgovornost za vođenje Hrvatske.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O izvješću ćemo glasati nešto kasnije. Sada ćemo dati stanku do 12,00 sati. Molim vas u 12,00 da se nađemo na glasanju o raspravljenim točkama. Hvala lijepa.
Izvješće o radu Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2011. godinu i ostvarivanju proračuna Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2011. godinu. Rasprava o izvješću je zaključena. U skladu s prijedloga Odbora za gospodarstvo kao matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak, prihvaća se Izvješće o radu Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2011. godinu. Molim da se o prijedlogu zaključka izjasnimo. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 109 za, 5 glasova protiv i 3 suzdržana glasa donesen predloženi zaključak. Kolegice i kolege zastupnici zaključujem 7. sjednicu Hrvatskoga sabora. Sljedeću sjednicu zakazat ćemo pisanim putem. Svima vama želim da osim sudjelovanja u promidžbi za europske izbore, za lokalne izbore radite na materijalima koji su ostali u dnevnom redu i koji će doći još poštom, da se ne predate samo lokalnim i europskim izborima. Svima želim čestitat praznik, odnosno zaželiti Sretan Uskrs, da dobro provedete u krugu obitelji, oni koji slave i koji ne slave. Vidimo se po pozivu, nadam se da će biti stanka od dva tjedna. Hvala vam lijepa.