Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene saborske zastupnice i uvaženi saborski zastupnici. Pred nama je Prijedlog zakona o doprinosima. Razlozi donošenja su sljedeći: usklađivanje sa zakonodavstvom Europske unije, suzbijanje sive ekonomije, novi ustroj zdravstvenog osiguranja, poticanja poduzetništva i usklađivanje sa raznim osnovnim propisima koji su se tokom zadnjih godina promijenili. Usklađivanje sa zakonodavstvom Europske unije razlog je vezan uz primjenu najniže mjesečne osnovice i rad u nepunom radnom vremenu. Do sada se obračunavalo na minimalnu plaću, iako se radilo nepuno radno vrijeme doprinosi za zdravstveno osiguranje, a prema propisima Europske unije mora se obračunavati prema broju sati rada tako da ovim zakonom je predviđeno i mirovinsko i zdravstveno osiguranje da se obračunava razmjerno sati rada u mjesecu. Suzbijanje sive ekonomije, moram kazati da ipak doprinosi trećina prihoda proračuna i da su nam oni jedni od najvažnijih prihoda i zbog toga se i ovim zakonom propisuje određeni propisi kojim ćemo i raditi na suzbijanju sive ekonomije. Tako da se potanko propisuje osnovica za obračun doprinosa kako kod plaća tako i kod ostalih oporezivih primitaka. Kod plaća je vezano uz mjesec dana rada. Osnovica ne može biti niža od najvišeg iznosa što ga je poslodavac dužan isplatiti radniku, da li prema kolektivnom ugovoru, pravilniku o radu, ugovoru o radu i prema još sa jednim novim propisom, a to je Zakonom o minimalnim plaćama. Doprinosi dospijevaju sa isplatom plaće, a najkasnije do kraja mjeseca za prethodni mjesec. Zbog čega to govorim? Zbog toga što je način obračuna i isplata doprinosa različit od obračuna i isplata poreza na plaće, jer svaki mjesec se moraju obračunati doprinosi prema broju radnika i ugovorenoj plaći i znači dostaviti izvješće za plaće do kraja mjeseca. Plaća u naravi također se plaća do zadnjeg dana u mjesecu, ali ne kasnije od zadnjeg dana u mjesecu za prethodni mjesec. Kod ostalih primitaka doprinosi dospijevaju sa isplatom tih primitaka. Jedan od najvažnijih propisa koji se donose ovim, a to je registar obveznika doprinosima sa podacima o poslodavcima koji su dužni obračunavati i plaćati doprinose. Znači u poreznoj upravi se radi na uspostavljanju tog registra, a kontrola podataka vršiti će se na način da će se od Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje preuzimati podaci o broju prijavljenih radnika na zdravstveno osiguranje i usklađivati sa podacima u poreznoj upravi i ukoliko je veći broj prijavljenih radnika na zdravstveno osiguranje u odnosu na ono što je prijavljeno u obračunu plaća odmah će se pozivati poslodavac da uskladi broj prijavljenih radnika. Također kod refundacije naknada za bolovanje uvjet je da su plaćeni doprinosi, a nakon toga će se vraćati refundacije za bolovanja. Također je u primjeni novi ustroj obveznog zdravstvenog osiguranja, prije smo imali jedan fond a sada su dva fonda i to Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje i jedan novi Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje za zaštitu zdravlja na radu i ovim je zakonom propisano za ovaj drugi zavod, na koji način i kako će se obračunavati i dostavljati. Ali moram napomenuti da se stope doprinosa ne mijenjaju. Također su uvedeni određeni poticaji za poduzetništvo, a to na način da kod prvog zaposlenja je oslobođeno plaćanje za zdravstveno osiguranje, za zaštitu zdravlja na radu i za zapošljavanje do navršene prve godine radnog staža dok također su uključeni i volonteri. Također … određene iznimke, a to je da za umirovljenike prema drugom dohotku se ne bi obračunavali doprinosi na taj primitak. Ostale novine vezane su uz izmjenu velikog broja propisa tako da imamo za osobe mlađe od 15 godina također se ne bi plaćali doprinosi roditelja, njegovatelja, predstavnica obiteljskih domaćinstava, pomorci koji plove u međunarodnoj plovidbi, za zaposlene koje se mobiliziraju, bračni drugovi diplomata i sportaša. Još jedan od razloga zbog čega idemo na izmjenu ovog zakona, zakon koji je sada u primjeni donesen je tijekom 2002. godine primjenjuje se od 1.1.2003. tekst zakona se mijenjao više puta tako da je 2003. donesena uredba, 2004. donesen je Zakon o izmjenama i dopunama zakona i u odnosu na onaj prvi tekst zakona promijenjeno je više od 60% članaka. Moram još samo napomenuti da ovim novim zakonom ipak je preciznije i bolje sve riješeno, tako da će i obveznicima primjene ovog zakona, a i poreznoj upravi dosta lakše pratiti primjenu ovog zakona, znači način obračunavanja i izvješćivanja po ovom zakonu. Evo gospodine predsjedniče, toliko.
Hvala. Odbor za zakonodavstvo. Odbor za financije i državni proračun. Predsjednik Odbora, gospodin zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani predsjednici Vlade, cijenjeni kolegice i kolege. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora rastavio je na 10. sjednici održanoj 12. lipnja 2008. godine Prijedlog zakona o doprinosima, s konačnim prijedlogom zakona, koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 29. svibnja 2008. godine. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora raspravljao je na temelju članka 65. Poslovnika Hrvatskoga sabora o predmetnom zakonu kao matično radno tijelo. U uvodnom izlaganju predstavnik Vlade naglasio je da se primjenom ovog zakona stvaraju uvjeti za veću naplatu doprinosa što će rezultirati povećanjem prihoda državnog proračuna na godišnjoj razini planiranog povećanja od 171 milijun 210 tisuća kuna. Međutim, budući da predložene odredbe zakona imaju i socijalno obilježje jer su propisane i iznimke odgode za plaćanje doprinosa. S te osnove planira se smanjenje prihoda državnog proračuna na godišnjoj razini u iznosu 369 milijuna 826 tisuća kuna. Iz navedenog proizlazi da će se nastali manjak sredstava u iznosu od 198 milijuna 616 tisuća kuna namiriti u državnom proračunu Republike Hrvatske za 2009. godinu budući da ovaj zakon stupa na snagu 1. siječnja 2009. godine. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora jednoglasno je podržao ovaj prijedlog Vlade Republike Hrvatske da se sukladno članku 161. Poslovnika Hrvatskog Sabora ovaj zakon donese po hitnom postupku. U raspravi na Odboru podržan je predmetni zakon uz iznijeto mišljenje da je njegova primjena trebala početi 1. srpnja 2008. godine, a ne tek 1. siječnja 2009. godine. Predstavnik Vlade Republike Hrvatske objasnio je da za provođenje ovog zakona treba izvršiti niz priprema pa je predloženi rok njegova donošenja 1. siječnja 2009. realan. Nakon provedene rasprave Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora odlučio je jednoglasno predložiti Hrvatskom saboru donošenje Zakona o doprinosima. Hvala lijepa.
Hvala. Odbor za europske integracije. Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb. Odbor za rad i socijalno partnerstvo. Odbor za lokalnu i područnu samoupravu. Odbor za razvoj i obnovu. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a, gospodin zastupnik Milivoj Škvorc. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Prijedlog zakona o doprinosima, s konačnim prijedlogom zakona. Uz to što je nakon donošenja zakon koji se primjenjuje od 1. siječnja 2003. godine već u prvoj godini njegova primjene donesena Uredba o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosu za obvezna osiguranja, a nakon toga i Zakon o izmjenama i dopunama koji se primjenjuje od 1. siječnja 2005. te se na taj način izmijenilo ili dopunilo više od polovice prvobitnog teksta zakona. Kroz provedbu pregovaračkog stajališta za poglavlje 19. – Socijalne politike i zapošljavanje pokazalo se nužnim izmijeniti odredbe ovog zakona kako bi se provela Direktiva vijeća o okvirnom sporazumu o radu s nepunim radnim vremenom. Postoje i drugi razlozi za izmjene važećih propisa i to prije svega kako bi se uvele mjere koje će dovesti do konkretnih rezultata u suzbijanju sive ekonomije, kako bi se sustav obveznih osiguranja uskladio s reformom sustava zdravstvene zaštite te drugim već donesenim propisima iz djelokruga raznih društvenih djelatnosti čije odredbe posredno ili neposredno utječu na obveznike i način njihov utvrđivanja, plaćanje obveznih doprinosa i izvješćivanja. Osnovna pitanja koja će se urediti ovim zakonom su sljedeća. Prvo, preuređenje odredbe o primjeni najniže mjesečne osnovice za obračun doprinosa u odnosu na radnike koji rade s nepunim radnim vremenom. Jasnije se uređuju obveze poslodavca u pogledu obveza i načina utvrđivanja i plaćanja doprinosa te se preciznije upisuje prekršajno djelo i sankcioniranje neobračunavanja obveznih odnosa prema svim oblicima isplata oporezovanih primitka radnika. Propisuje se obveza vođenje registra obveznika doprinosa te obveza dostavljanja podataka o poslodavcima i broju zaposlenih kako bi se učinkovitije provodila kontrola ispunjavanja obveze plaćanja doprinosa. Mjesečna osnovica ne može iznositi manje od najvišeg iznosa što ga je poslodavac dužan isplatiti zaposleniku prema ugovoru o radu, Pravilnika o radu, kolektivnom ugovoru ili posebnom propisu ili nekom drugom aktu. A k tome ne može za rad u punom radnom vremenu biti niža od najniže mjesečne osnovice. Propisuju se i veće kazne za poslodavce koji ne obračunavaju i ne uplaćuju doprinose. Propisuje se obveza po kojoj će poslodavci prilikom podnošenja zahtjeva za refundaciju isplaćene naknade plaće imati obvezu dokazivati da su podmirili sve dospjele obaveze za zdravstveno osiguranje kako bi se pospješila naplata toga doprinosa. Ovim zakonom želi se potaknuti zapošljavanje osoba koje se zapošljavaju po prvi put ili imaju ugovor o volonterskom radu te se predlaže oslobađanje od obveza plaćanja doprinosa koji se obračunavaju na osnovicu i obveza su poslodavca i to u trajanju od jedne godine. Zakon o obveznim doprinosima omogućit će i rad umirovljenika, dakle osoba koje su stekle pravo iz mirovinskog osiguranja i to one koje obavljaju domaću radinost ili sporedno zanimanje uz korištenje mirovine. To bi trebalo poboljšati status umirovljenika koji se još uvijek mogu baviti nekom vrstom poslovne aktivnosti, ali i promijeniti društveni stav prema osobama treće dobi. Obaveza doprinosa fizičkim osobama koje obavljaju samostalne djelatnosti ili slobodna zanimanja odnosno poljoprivrede i šumarstva kao dopunsku ili sporednu djelatnost u isto vrijeme su u radnom odnosu, umjesto dohotka utvrđivat će se dobit i plaćat će porez na dobit. Ovaj zakon trebao bi konačno urediti postupke i obveze kojima se konkretno i učinkovito obvezalo poslodavca na redovito plaćanje doprinosa za njihove radnike te sistemska kontrola svih poslodavaca koji su registrirani. Ovo je jedna od glavnih mjera u suzbijanju sive ekonomije i nužna za bilo kakav daljnji razvoj gospodarstva i jedna od onih mjera koje već dugo svi očekuju. Za provedbu ovog zakona nije potrebno za izdvajanjem novih posebnih sredstava kojim bi se opteretio proračun Republike Hrvatske. Uspijemo li mjerama koje propisuje ovaj zakon uvesti učinkovitu kontrolu naplate obveznih doprinosa i dovesti je na viši stupanj, te obuhvatiti onaj dio radnika danas zaposlenih na crno kod velikog broja poslodavaca nažalost, to će nužno dovesti do povećanja prihoda u državnom proračunu. Iz tog razloga ne bi trebalo zabrinjavati smanjenje prihoda državnog proračuna, do kojeg će doći zbog toga što odredbe ovoga zakona imaju i socijalno obilježje, jer se njime propisuju i određene iznimke od obaveza plaćanja doprinosa. Kao još jedan od zakona koji se usklađuje s propisima Europske unije u dijelu koje se odnosi na socijalnu politiku i zapošljavanje, ali i te kako važan i za nas same. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će donošenje zakona i to po hitnom postupku. Hvala lijepa.
Hvala. Klub zastupnika HSS-a, gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani predsjednici Porezne uprave, zastupnice i zastupnici. Naš je pravni sustav pun zavrzlame i počesto nerazumljiv našim građanima, njima često nije jasno zašto donosimo puno zakona, zašto ti zakoni reguliraju određene stvari na dosta kompliciran način, zbog čega to nije jednostavnije i u ovom procesu prilagodbe Europskoj uniji, a kada govorimo o Zakonu o doprinosima možemo reći da se uočavaju pozitivni efekti, jer će se jasnije definirati neke odredbe. Primjerice sada, bez obzira da li poslodavac zaposli osobu na puno ili nepuno radno vrijeme, on za nju plaća jednake doprinose za zdravstveno osiguranje, kao da radi 40 sati u tjednu. Inače rad sa nepunim radnim vremenom institucija je koja se prvenstveno uvela zbog pornalitetne politike u Europskoj uniji. Tako se u zemljama Europske unije po isteku porodiljinog dopusta, majkama koje žele raditi i pridonositi proračunu svoje obitelji pruža mogućnost raditi nekoliko sati dnevno ili po 8 sati, 2 do 3 dana u tjednu. Takav rad također je idealan za starije osobe koje žele ostati aktivne, to je idealno za izvanredne studente ili za osobe sa posebnim potrebama. Na taj način tržište rada se fleksibilizira, otvara se mogućnost većeg zapošljavanja, isključenih i trajno nezaposlenih skupina u društvu, a oni pri tom koriste sva prava iz radnog odnosa. Dok je takva vrst zaposlenja u Europskoj uniji uobičajeno, kod nas još nije zaživjela. Najviše zaposlenih sa nepunim radnim vremenom bilježimo u prosvjeti, te na poslovima razminiranja. Novi Zakon o doprinosima donosi važne promjene i fleksibilniji način rada. Velika je pomoć i novina, mogućnost da se doprinosi za nepuno radno vrijeme, uplaćuju proporcionalno provedenom vremenu na radnom mjestu. Također, poslodavcima je dana motivacija za zapošljavanje pripravnika, tj. onih koji po prvi put traže posao, oslobađanjem od plaćanja doprinosa za zdravstveno osiguranje. U ožujku 2008. godine, 75 tisuća 505 mladih, između 15 i 29 godina tražilo je zaposlenje. Prema novom Zakonu o doprinosima poslodavci koji odluče zaposliti mlade ljude bez radnog iskustva, neće morati tijekom prve godine plaćati doprinose za zdravstveno osiguranje i zaštitu na radu. Tako će država poslodavcu financirati oko 17% troškova za djelatnika sa prvim zaposlenjem. Ovim zakonom želi se potaknuti mlade, koji nakon osnovne i srednje škole traže svoje mjesto pod suncem da se zaposle, ali poslodavce da zaposle one kojima je to prvo zaposlenje. Često smo svjedoci da većina poslodavaca traže zaposlenike sa radnim iskustvom, a s druge strane nisu im spremni omogućiti da to iskustvo steknu. Naravno da su opravdane bojazni i onih koji kaže da će neki poslodavci pokušat zloupotrijebiti ovu mogućnost, te nakon godinu dana dati otkaz mladoj osobi koju su zaposlili i uzeti novu osobu za koju država sufinancira troškove, no ovoj odredbi prema našem mišljenju treba pristupiti u dobroj vjeri, jer je ona sama po sebi pozitivna. Zakonom se također stvaraju uvjeti za oslobađanje prostora kako bi se i umirovljenici uključili u proces rada i to na prihvatljiv način za poslodavce. Sve je veća spoznaja o nedostatku radne snage na tržištu, a među milijun i sto tisuća umirovljenika, sigurno ima potencijalno kvalitetne radne snage na koju se može računati. Novost je i odredba prema kojoj mjesečna osnovica prema plaći ne može iznositi manje od najmanjeg iznosa što ga je poslodavac ili druga osoba umjesto poslodavca dužna isplatiti zaposleniku prema Ugovoru o radu, prema Pravilniku o radu ili nekom drugom aktu koji uređuje obaveze poslodavca prema radniku, a k tome ne može za rad u punom radnom vremenu biti niža od najniže mjesečne osnovice, odnosno minimalne plaće. Zakon o doprinosima predviđa da banke obavijeste Ured porezne uprave u mjestu gdje tvrtka posluje, ako poslodavac nije istodobno sa nalogom za isplatu plaće predao i nalog za isplatu doprinosa. Poslovna banka određene tvrtke to je dužna učiniti u roku od 8 dana od dana isplate neto plaće, odnosno drugih dohodaka uz koje je obavezno i plaćanje doprinosa. Ako pak banka to ne učini, prema prijedlogu ovog zakona novčano bi se kažnjavala iznosom od 5 do 50 tisuća kuna. Zakon o doprinosima također je važan instrument u borbi protiv sive ekonomije na tržištu rada i zapošljavanja, koja je također prisutna u našem društvu. U ime kluba HSS-a predlažemo da se članci koji spominju najnižu mjesečnu osnovicu usklade sa novima Zakonom o minimalnoj plaći, jer bi po tom zakonu najniža mjesečna osnovica trebala biti jednaka minimalnoj plaći. Klub zastupnika HSS-a podržat će donošenje Zakona o doprinosima. Hvala lijepo.
Hvala. Klub zastupnika SDP-a, gospođa zastupnica Nadica Jelaš. Izvolite.
Poštovani potpredsjednice, predstavnici Porezne uprave, kolegice i kolege. Na samom početku želim reći da se ovdje u suštini ne radi o novom zakonu, već o tome da je na jednom mjestu, dakle u jednom propisu, objedinjena cjelokupna aktualna zakonska regulativa koja se odnosi na materiju doprinosa. Dakle, ovo je prije svega jedno praktično rješenje, kakvih je u Hrvatskoj premalo, što otežava snalaženje u šumi propisa i stoga ovaj prijedlog, kao u ostalom i svaki drugi, koji doprinosi funkcionalnosti zakonske regulative, zaslužuje pohvalu. Naime, u ovom zakonskom prijedlogu objedinjene su, sve izmjene i dopune osnovnog Zakona o doprinosima za obvezna osiguranja koja su se dogodile od trenutka kada je on stupio na snagu tj. od 1. siječnja 2003., a znamo da je što uredbom o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima za obvezna osiguranja iz 2003., što zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima za obvezna osiguranja iz 2005. godine, zapravo izmijenjen i dopunjen i veći dio prvobitnog teksta zakona. Osim toga u ovaj prijedlog zakona integrirane su sve promjene koje su u međuvremenu inaugurirane novim propisima iz raznih drugih područja društvenih djelatnosti, koji posredno i neposredno uređuju i neka pitanja iz domene obaveznih osiguranja, odnosno prava i obveza osiguranih obveza. Riječ je o niz propisa, od Zakona o porezu na dohodak i porezu na dobit, preko Zakona o zaštiti i spašavanju ili primjerice Zakona o socijalnoj skrbi, do Zakona o obrtu i Zakona o športu. No, uz ova dva još je jedan izuzetno važan razlog donošenja ovoga zakona s time da upravo taj razlog opravdava i činjenicu da se zakon donosi po hitnom postupku iako će biti u primjeni tek od 1. siječnja 2009. godine, dakle, tek za 6 mjeseci. Taj razlog je potreba usklađenja nacionalnog zakonodavstva o obaveznim doprinosima sa zakonodavstvom Europske unije i stvaranja potrebnih kapaciteta za usvajanje i provedbu pravne stečevine Europske unije. Naime, nužnost promjene odredbi postojećeg Zakona o doprinosima za obvezna osiguranja proizlazi iz pregovaračkog poglavlja 19. koje se zove Socijalna politika i zapošljavanje u dijelu koji uređuje fleksibilne oblike rada, te iz direktive Vijeća 97/81/EZ od 15. prosinca 1997. o Okvirnom sporazumom o radu s nepunim radnim vremenom a koji uređuje obveze i doprinose osiguranika, dakle, radnika, koji s poslodavcem imaju sklopljen ugovor o radu sa nepunim radnim vremenom. Ima još važnih razloga koji su uvjetovali potrebu izmjene postojećeg Zakona o doprinosima od kojih svakako treba spomenuti novi, tj. preustrojeni sustav obveznog zdravstvenog osiguranja koji je u 2006. godini podijeljen na obavezno zdravstveno osiguranje i zdravstveno osiguranje zaštite zdravlja na radu. Naravno da je zbog svega iznesenog bilo mudro i praktično oblikovati novi zakon nego ići na nove izmjene i dopune postojećeg. A koje su to najvažnije zakonske novine koje donosi ovaj zakon? Prije svih tu je niz odredbi usmjerenih na suzbijanje sive ekonomije na tržištu rada. U tom smislu preciznije se određuje osnovica prema kojoj su poslodavci dužni obračunavati i uplaćivati doprinose. Utvrđuje se najniža osnovica za obračun doprinosa za radnike koji rade sa nepunim radnim vremenom. Propisuje se obveza uplate doprinosa i u slučajevima kada se plaća ili dio plaće, ili nekih drugih oporezivih primitaka daje u naravi, dakle, ne u novcu. Propisuju se veći iznosi novčanih kazni za financijske prekršaje poslodavaca koji ne obračunavaju i ne uplaćuju doprinose. Uvodi se posebna evidencije tzv. registar obveznika doprinosa koji će se mjesečno ažurirati podacima o svakom poslodavcu te o broju prijavljenih radnika za koje se mora podnijeti izvješće poreznoj upravi. I propisuje se obveza poslodavcima da prilikom podnošenja zahtjeva za refundaciju naknade plaće moraju dokazati da su podmirili sve dospjele obveze po osnovu doprinosa za zdravstvena osiguranja, a ako to nisu učinili da im se refundirani iznos prebije s dugom. Dakako vrlo važan alat u realizaciji ove zakonske misije da tako kažem, suzbijanja sive ekonomije na tržištu rada biti će ovi, dakle, osobni identifikacijski broj. Zapravo on je preduvjet da bi se ovaj zakon uopće mogao implementirati stoga se nadamo da pripreme oko uvođenja … [[Govornik se ne razumije.]] dobro napreduju i da će on biti u funkciji sa 1. siječnja sljedeće godine, kako je to predviđeno, a što se podudara i sa datumom stupanja na snagu ovog Zakona o doprinosima. Koja još nova rješenja donosi Zakon o doprinosima a koja su interesantna? Zakon predlaže jednogodišnje oslobođenje od obveze plaćanja doprinosa na osnovicu za osobe koje se prvi put zapošljavaju, te za volontere. Isto tako od obveze plaćanja doprinosa prema dugom dohotku oslobađaju se umirovljenici, kao i korisnici prava na mirovinu koji ostvaruju dohodak od domaće radinosti ili od sporednog zanimanja. Novost je i oslobođenje od plaćanja doprinosa obrtnika ili osoba u slobodnim zanimanjima koje umjesto od dohotka ostvaruju dobit od poljoprivrede ili šumarstva kao druge djelatnosti. Isto tako novina je da se obveza uplate doprinosa za njegovatelja hrvatskih ratnih vojnih invalida, te roditelje njegovatelje, kao i za samostalne umjetnike kojima se doprinosi plaćaju iz državnog proračuna prebacuju na mjerodavna ministarstva. Na posljetku, zakon predviđa i mogućnost tzv. preuzimanja obveze, tj. mogućnost da treća osoba preuzme na sebe obvezu podmirenja obaveza umjesto stvarnog dužnika. A sada dozvolite nekoliko riječi o onome što ovim zakonskim prijedlogom nije napravljeno a mi iz Kluba SDP-a, mislimo da je trebalo biti, odnosno da je ovo bila izvrsna prilika za to. Prvo, nije učinjeno ništa na smanjivanju cijene rada, s ciljem rasterećenja poslodavaca, odnosno povećanja konkurentnosti hrvatskog gospodarstva. Konkretno mislim na smanjenje bruto plaće, kroz smanjenje stope doprinosa za zdravstveno osiguranje. Podsjećam, mi u SDP-u smo predložili zakon o izmjeni i dopuni Zakona o doprinosima u kojem smo predlagali smanjenje stope doprinosa za zdravstveno osiguranje sa postojećih 15 na 11% i istovremeno smanjenje doprinosa za mirovinsko osiguranje sa 15 na 11, a sve sa ciljem povećanja neto plaće radnika radi amortizirana cjenovnog udara na standard. A da pri tome ne bi bila povećana cijena rada poslodavca. Nažalost, kao što znamo naš prijedlog nije naišao na razumijevanje iako bi ta izmjena zasigurno polučila bolje financijske efekte za zaposlenike nego što će to biti slučaj sa jučer predloženom izmjenom Zakona o porezu na dohodak, koje predviđa povećanje osobnog odbitka sa 1600 na 1800 kuna. Drugo, nije povećan doprinos za obavezno mirovinsko osiguranje za starost na temelju individualne kapitalizirane štednje. Stopa toga doprinosa ostala je 5%, iako je jasno da je ona preniska i da hrvatske građane sa takvom razinom izdvajanja za drugi stup mirovinskog osiguranja, zapravo čeka vrlo neizvjesna starost. I treće, ne manje važno, nije promijenjena najniža mjesečna osnovica za obračun doprinosa, tako da će se ovaj zakon ubrzo nakon dovršenja trebati mijenjati radi usklađivanja sa Zakonom o minimalnoj plaći. Naime, od sredine ove godine, tj. od stupanja na snagu Zakona o minimalnoj plaći, logično bi bilo da upravo minimalna plaća bude najniža mjesečna osnovica, za obračun i uplatu doprinosa. No, eto, nije iskorištena idealna prilika da se kroz ovaj prijedlog zakona to i riješi. I još samo ukratko o tome kakav će biti financijski učinak od provedbe predloženog zakona. Iako kao što smo čuli već za samu provedbu zakona neće biti potrebno izdvojiti posebna sredstva iz državnog proračuna ipak će implementacija njegovih odredbi počevši od 1. siječnja 2009. imati učinak na državni proračun i to dvojak. S jedne će strane rezultirati određenim povećanjem prihoda prije svega zbog očekivane povećane djelotvornosti u obuhvatu novih obveznika doprinosa, ali istovremeno i smanjenjem prihoda zbog novopropisanih iznimki od obveze doprinosa. Tako se povećanje prihoda očekuje od primjerice uvođenja doprinosa obrtnicima i osobama slobodnog zanimanja odnosno poljoprivrede i šumarstva koji uz radni odnos ostvaruju i dobit. Riječ je o otprilike 1000 takvih osoba. Potom od uvođenja doprinosa paušalistima što je daljnjih 1000 osoba. Dalje uvođenje doprinosa osobama koje ostvaruju primitke od imovine i imovinskih prava. Takvih je oko 500. I od sistemske kontrole poslodavaca i broja zaposlenih radnika evidentiranih u registru obveznika doprinosa što će biti zapravo najveće povećanje dakle oko 15 tisuća novih osiguranika. Od nabrojenih kategorija novih osiguranika očekuje se uplata na ime obveznih doprinosa u ukupnoj svoti od 171 milijun kuna. Naravno povećanje prihoda u državni proračun uslijedit će i s naslova novčanih kazni za pojedine prekršaje koje su ovim Prijedlogom zakona znatnije povećane. Isto tako oslobođenja od obračuna i uplate doprinosa za novozaposlene i volontere trebala bi djelovati motivirajuće na poslodavce rezultat čega bi trebalo biti snažnije zapošljavanje a što bi u perspektivi također rezultiralo povećanjem priliva u državni proračun s naslova doprinosa. S druge pak strane smanjenje prihoda državnog proračuna uslijedit će s ovih naslova. Dakle s naslova primjene najniže mjesečne osnovice za doprinose radnika koji rade u nepunom radnom vremenu što je po predviđanjima oko 4 tisuće zaposlenih. Zatim povećanje iznimaka od obveze doprinosa za druge dohotke umirovljenika i osoba mlađih od 15 godina. Za pomoći roditeljima kroz mjere pronatalne politike, za rente koje bivši poslodavci isplaćuju članovima obitelji radnika te za novčane naknade mobiliziranim nezaposlenim osobama a ukupno je riječ čak o 60 tisuća obveznika. Zatim od izuzimanja od obveze uplate doprinosa korisnika mirovina koje obavljaju domaću radinost ili sporedno zanimanje takvih je otprilike dvije tisuće te izuzimanje obveze uplate doprinosa za osobe koje se prvi puta zapošljavaju odnosno za volontere predviđa se čak oko 30 tisuća dakle osoba koje će se prvi put zaposliti. Jasno za sva nabrojena izuzeća u državnom proračunu za 2009. godinu biti će potrebno predvidjeti 370 milijuna kuna sredstava više. Planiranje, prebijanjem planiranog priliva i odljeva s naslova doprinosa dobiva se zapravo kao što je vidljivo negativan saldo tj. odliv je veći od priliva za gotovo 200 milijuna kuna. Istina benefiti koji bi se trebali ostvariti provedbom ovog zakona nesumnjivo su daleko značajniji od ovog trenutačnog financijskog minusa. Jedan od najvažnijih svakako je taj što bi ovaj zakon kroz sveobuhvatniju i učinkovitiju sistemsku kontrolu poslodavaca ali i kroz veće novčane kazne za kršenje zakonskih odredbi trebao unijeti i više reda u područje doprinosa te reducirati zonu ovoga trenutka vrlo rasprostranjene sive ekonomije u Hrvatskoj ali i unijeti više svjetla među brojnije pojavne oblike tzv. fleksibilnog rada. No mi u Klubu SDP-a još više od ovoga naprijed iznesenog želimo vjerovati da će se sva ova zakonska infrastruktura koju nastojimo posložiti do konca ove godine dosljedno primjenjivati bez iznimki kako bi prvenstveno bila u funkciji povećane sigurnosti hrvatskog radnika na globaliziranom tržištu rada odnosno da će slučajevi poput talijanskih poslodavaca braće Ladini ali nažalost i mnogobrojni domaći slučajevi takvih poslodavaca koji ne isplaćuju plaće i ne uplaćuju obvezne doprinose te na taj način od radnika prave roba a od države budalu biti kukolj koji će se ubuduće lako identificirati i efikasno čupati iz žita. Obzirom da mi vrijeme ističe želim samo reći još da će Klub SDP-a podržati ovaj Prijedlog zakona s tim da još jednom izražavamo žaljenje odnosno nezadovoljstvo što u prijedlog nije uvršteno smanjenje stope doprinosa za zdravstveno osiguranje i povećanje stope za mirovinsko osiguranje za drugi stup osiguranja. Hvala lijepa.
Hvala. Klub zastupnika IDS-a gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, cijenjeni državni tajniče, uvažena gospodo zastupnici ovaj zakon može tangirati nekih 110 tisuća ljudi a najznačajniju brojku činit će cirka 60 tisuća umirovljenika. Negdje oko 30 tisuća onih koji se prvi puta zapošljavaju i cirka 15 tisuća poslodavaca koji se do sada nisu vodili kao obveznici plaćanja doprinosa. Na strani 10 dana je ova tablica koju je između ostalog citirala i gospođa Jelaš o očekivanim učincima za državni proračun. Znači ukupno povećanje prihoda po osnovu ovog zakona trebalo bi iznositi negdje 171 milijun kuna. Međutim ukupno smanjenje prihoda je negdje 369,8 milijuna kuna što će reći da će državni proračun po tom osnovu ili po osnovu ovoga zakona biti u minusu od 198,6 milijuna kuna. Međutim isto tako se može reći da je tih 100, koliko? 98,6 milijuna kuna direktna investicija u zapošljavanje na prostoru Republike Hrvatske. Sigurno najkontraverznija odredba je ova odredba koja govori da su od obveze doprinosa ubuduće izuzeti korisnici mirovina koji bi se eto nakon tog stjecanja mirovine mogli zaposliti. I bez obzira što recimo na jednu takvu odredbu predstavnici sindikata negoduju ja mislim da bi i predstavnici umirovljenika trebali biti 100% za a mislim da bi 100% za recimo trebali biti i za ovakvu jednu odredbu i Istrijani i one sredine koju, koje muku muče sa radnom snagom a takvih je danas uz Istru sve više. Istra danas recimo ima negdje 4 tisuće 700 nezaposlenih. To je između 3 i 4% po najnepovoljnijim načinima izračuna. Ta nezaposlenost je daleko manja nego u Kopru ili u jednome Trstu. Jedan Buzet na primjer ima 60 nezaposlenih, ali uvozi više stotine radnika, uvozi više stotina radnika iz Rijeke i Slovenije, okolnih gradova i najveći problem ma ne samo čitavom nizu istarskih sredina nego i hrvatskoj, hrvatski u ovom trenutku postaje radna snaga. Radna snaga slobodno se to može reći u ovom trenutku možda je i najveći limitator razvoja Republike Hrvatske. Ali i još nešto. Pošto poslodavcu, a danas je osim javnih i komunalnih poduzeća manje-više sve privatno cijena rada razumljivo postaje osnov opstanka na tom globaliziranom tržištu. Danas vidimo da nitko nije želio zaposliti umirovljenika osim na crno, pa vam je to s druge strane stvaralo i ogromne migracijske recimo probleme u tim krajevima koji za hrvatske prilike imaju natprosječnu zaposlenost. Mi recimo tako računamo da danas imamo negdje oko 30 do 35000 birača više znači u Istri no što ih je bilo '95. godine, a riječ je o ljudima koji su znači u potrazi za egzistencijom došli na te prostore ili su se makli iz krajeva gdje zbog ne znam nacionalnih barijera nisu mogli pronaći perspektivu za sebe i za svoje obitelji. Znači, dobro je da se omogući umirovljeniku ako želi da radi. Jasno, idealno bi bilo. Svi mi to znamo da ne moraju raditi. Ali, Hrvatska isto tako moramo priznati ima najmlađu umirovljeničku populaciju u Europi i daj Bože da onaj tko može i želi raditi može još nešto i zaraditi. Drugo je pitanje da li će ti umirovljenici biti ili postati konkurencija mladim ljudima koji prvi put traže posao. Ja sam duboko uvjeren da neće postati konkurencija. No, isto tako to želim na primjer sa dvije, tri rečenice objasniti. Gospodin Nadan Vidošević, predsjednik Hrvatske gospodarske komore je otprilike pred nekih desetak dana rekao da u 10 godina Hrvatsku čeka jedan milijun uvezene radne snage. To se želim vjerovati isto tako neće u tom obliku dogoditi. Međutim, jedno je sigurno. Hrvatska je već od jedne migracijske zemlje postala useljenička destinacija htjeli mi to sebi priznati ili ne to je naprosto eto današnja realnost. Danas svi smo toga svjesni neke djelatnosti bez radne snage iz trećih zemalja jednostavno ne mogu opstati. Ne može opstati jedna brodogradnja, ne može opstati graditeljstvo, ne može opstati turizam. Ma, sutradan će se ista stvar možda dogoditi i sa zdravstvom. Konačno, zašto ja si postavljam pitanje liječnici po umirovljenju ne bi radili kada već sve intenzivnije razmišljamo o uvozu ljudi tih profila ili profesija. Ja želim vjerovati da Hrvatska neće uvesti jedan milijun radnika, ali je istina da smo tamo 1990. imali milijun i 900000 zaposlenih, možda i više. Približavali smo se znači brojci od 2 milijuna. Na današnji dan u Hrvatskoj imamo negdje oko 1 milijun i 550000 zaposlenika. Imamo danas negdje oko 240000 nezaposlenih. Ta nezaposlenost je u zadnje dvije, tri godine može se reći značajno opala u Republici Hrvatskoj, možda najmanje čak u Istri jer su i stope nezaposlenosti dole najmanje, a nije na odmet spomenuti da je nekad isto tako omjer između zaposlenika i umirovljenika bio 1:3. Devedesete kad smo imali negdje oko 650000 umirovljenika 2 milijuna zaposlenih, a danas je taj omjer 1:1,49 a kada bi sve ljude koje imamo na Zavodu za zapošljavanje zaposlili preko noći došli bi do milijun 750000 radnih mjesta i došli bi do omjera 1:1,7 ili 1,6 zarez nešto. Ja sam isto tako duboko uvjeren i tu isto treba reći da ne bi bilo nikakve zabune neće se umirovljenika zapošljavati u javne službe. To jednostavno propisi onemogućuju. Izuzetak je normalno zdravstvo, sveučilište. Neće se umirovljenika zapošljavati ni u javna poduzeća ako ih jasno zadržimo u svom vlasništvu. Ali tko već danas može privatniku braniti koga će on u svojoj tvrtci zaposliti. Jasno privatnik to nije bio na neki način do sada u mogućnosti. Nije bio u mogućnosti zaposliti umirovljenika, jer je onda umirovljenik trebao ostaviti svoju mirovinu u mirovanje, a s druge strane često su ti ljudi bili predmet rada naših inspekcija. No, ja osobno držim da je dobro da se ta norma mijenja i da se od te norme isto tako što je moguće prije odustane. Drugo što želim isto tako reći da prosječna zaposlenost u zemljama Europske unije je negdje 65% dok je u Hrvatskoj 55 do 57% ovisno o metodologiji računanja, a od nas su lošije samo Malta i Poljska i čak se usuđujem reći da je u ovom trenutku taj odnos prosječne zaposlenosti veći problem u Republici Hrvatskoj, nego možda i sama nezaposlenost. Inače, zaposlenost je u stalnom rastu, te je od 2001. do danas ta zaposlenost porasla negdje za 13% dok je nezaposlenost u padu, a u zadnjih pet godina je ona smanjena za 32%. Ono što je možda čak i bitnije i ključ ovoga zakona je izuzimanje od obveze plaćanja doprinosa za osobe koje se prvi put zapošljavaju. Znači, efekt te mjere konkretno je minus 247,6 milijuna kuna u proračunu Republike Hrvatske. Znači, ta mjera za zapošljavanje, znači osoba koje se prvi put zapošljava direktno ima za cilj smanjenje troška rada. Mi smo nedavno usvojili ovaj Zakon o minimalnoj plaći. Ta minimalna plaća je povećana sa 2440 kuna na 2740 kuna. Jučer smo raspravljali o Zakonu o dohotku, Zakonu o financiranju jedinica lokalne samouprave i ovaj zakon ne znam o doprinosu također bi između redaka trebao imati i jednu socijalnu dimenziju. E sad, da li se to može postići ovim mjerama kada nam godišnja inflacija za prošli mjesec iznosi 6,4% to ćemo jasno vidjeti. Ja ne vjerujem da će taj zakon imati neku naročitu socijalnu dimenziju, ali da će pomoći poslodavcima sigurno da. A s druge strane opet tvrdim da je najbolja socijalna politika, politika pune zaposlenosti kao što je najbolja razvojna politika, politika pune zaposlenosti, kao što je najbolja ekonomska politika neke zemlje politika pune zaposlenosti. Ali, sigurno je da ćemo mi brzo doći u situaciju da ćemo morati početi razmišljati i o korigiranju stope od 22% PDV-a. Zašto u godinu dana cijene prehrane porasle su za 11,6%, cijena voća je porasla za 27,3%, sira i jaja 15,2%, nafta je samo u prošlom mjesecu skočila za 12,6%, gospodarski rast u Hrvatskoj se usporava na nekih 4,5%, svjetski rast se usporava na 2,7% u ovoj godini, 2007. on je iznosio 3,7%, rast zemalja u razvoju također se usporava sa 8,5% na 6,5% i jednostavno živimo u tom jednom okruženju gdje će sve teže biti i poslovati i gospodarski, ali Boga mi i socijalno preživjeti? Hrvatska, evo vidimo prema ovim smjernicama Europske unije izgleda da će morati korigirati ovu nultu stopu PDV-a na kruh i neke druge potrepštine, ali ako se nastavi ovaj rast hrane, a nitko neće moći zaustaviti rast pšenice i slično, vidimo proteste koje najavljuju naši poljoprivrednici, Hrvatska će morati razmišljati i u smanjenju PDV-a na hranu. Da li će to biti s 22%, 18, 17, 15 ili neki drugi postotak? Vidjeti ćemo, ali to će se sigurno dogoditi. Ja znam da od punjenja proračuna, a time i prihoda od PDV-a i tu treba biti pošten i to primijetiti ovisi i kolike će biti plaće za 250 tisuća ljudi koji su na proračunu, od liječnika preko ljudi koji rade u školama, od toga koliko će biti proračunski prihodi ovisi kolike će ljudima biti mirovine, kolike će biti braniteljske naknade, kakva će biti socijalna prava koje možda građani u Hrvatskoj ostvaruju, kada gledamo u usporedbi sa proračunom, a mnogi i zlorabe u znatno većim obimima, čak nego i u Europskoj uniji. Jednom riječju može se reći da na te izdatke u ovom trenutku ide gotovo 80% proračuna. S druge strane, ne može se usporiti te krupne investicije jer će tek onda kriza biti neizbježna, a pitanje je što se može postići sa smanjenjem doprinosa, recimo za zdravstvo da li bi to vodilo u bankrot čitav niz zdravstvenih ustanova. Znači, što je rješenje? Rješenje je u ovom trenutku u ovoj zemlji po mom sudu da se pusti ljude da rade i da imaju. Prema tome, ovaj zakon, ja ga tako doživljavam o doprinosima nije loš, on je i koristan, a jedinu stvarnu manu ovome zakonu vidim u tome što isti stupa na snagu tek s 1.1.2009. godine umjesto da stupi na snagu što je moguće prije, ne znam 1.7. ili najkasnije 1.8. i da kroz tu formu barem tu sezonu, itd. kraj godine također pokušamo iskoristiti. Korist bi tada od ovog zakona bila puno veća, istina nešto bi proračun možda bio tanji za nekih 50, 70 milijuna kuna, ali bi indirektna korist koja bi se ostvarivala na tržištu rada i u hrvatskom gospodarstvu bila znatno veća. Sve u svemu, ja mislim da je zakon možda i zakasnio, da ga je trebalo prije donijeti i da bi taj rok stupanja na snagu s 1.1.2009. trebalo pomjeriti unazad na 1.8 ili 1.9. najkasnije ove godine i tada bi sigurno snaga tih odredbi bila još izražajnija.
Hvala. Klub zastupnika HSLS-a i HSU-a, gospodin zatupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana gospodo iz ministarstva, kolegice i kolege. Klub Hrvatske socijalno-liberalne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika daje podršku ovom zakonu uz određene primjedbe, određene ograde. Prvo, već kad ovaj zakon stupa na snagu, odnosno ide u primjenu sa 1. siječnja 2009. godine, onda se moglo ovo odraditi u 2 čitanja jer imam, barem ja imam ozbiljnih primjedbi na ovaj zakon, odnosno i mi u našem klubu. Drugo, mislim da ovaj zakon je dobar za kategoriju građana, odnosno za građane treće životne dobi koji imaju još radne sposobnosti, koji mogu naći posla na tržištu rada i to je jedan pozitivni pomak da umirovljenici u skladu sa svojim preostalim radnim sposobnostima mogu još nešto uz mirovinu zaraditi, a naravno da pri tome ne konkuriraju za radna mjesta mlađim radnicima. Iz te pozicije, kao i iz pozicije da se sve definira u jednom zakonu ili većina u jednom zakonu materije vezano uz obvezne doprinose je dobar pomak kojeg mi, u svakom slučaju podržavamo. Međutim, on nije riješio nešto drugo. Dakle, ovaj zakon ne rješava normu, ali ne rješava ono što mi trebamo biti, a trebamo biti država socijalne pravde, država pravičnosti i ja vas pitam, ja sam to pročitao u ovom zakonu, da li ste vi to uočili da oni koji isplaćuju najviše plaće u konačnici plaćaju niže doprinose, nižu stopu doprinosa. Drugo, zar je mirovinski doprinos manje važan od zdravstvenog doprinosa? Naime, uplata mirovinskog doprinosa se limitira, a uplata zdravstvenog doprinosa se ne limitira. Dalje, zašto, zbog čega limitirati ili ograničavati uplate doprinosa? Zbog čega uopće ograničavati visinu mirovina? To se može urediti poreznim sustavom, a ne zakonima o doprinosima. Ta greška je učinjena još 2003. godine u primjeni od 2004. godine, ova Vlada je to potvrdila, a mislim da to nije u redu. Evo jedne matematike, jednog skromnog doprinosa ovoj raspravi. Znate, 2004. sam tražio odgovor na zastupničko pitanje i 2004. je 860 ljudi ostvarilo povrat više uplaćenih doprinosa u iznosu od nekih 16 milijuna kuna. Pretpostavljam da sada ima više od tisuću građana Hrvatske koji primaju mjesečnu plaću veću, bruto plaću veću od 42 tisuće kuna i da će oni u 2009. isto tako zatražiti povrat više uplaćenih doprinosa. Ima i onim koji primaju 150 tisuća bruto plaće mjesečno, ima onih koji primaju 100 tisuća kuna bruto plaće, ja sam siguran da će se mojim umirovljenicima zavrtiti u glavi od ovih cifri, ali je to hrvatska realnost. Uzmimo pretpostavku da netko prima 100 tisuća kuna bruto plaću, a takvih menadžera ima, on plaća na tu plaću 15 tisuća kuna doprinosa za zdravstvo. Ali ako plaća samo prvi stup mirovinskog osiguranja, onda će platiti najviše 8.350,00 kuna doprinosa. Dakle, ali to nije točno, jer iz njegove plaće firma će obustaviti punih 20%, dakle svih 20 tisuća će biti obustavljeno i završit će u državni proračun, ali njegova osnovica ne može biti viša od 8.360,00. Zaokružimo grubu računicu, neka je to 8 tisuća. Dakle njemu se u državnom proračunu kumulira svaki mjesec 12 tisuća kuna puta 12 mjeseci to je 144 tisuća kuna godišnje. Na temelju sadašnjih članaka 221. ili 222. on ima pravo na zahtjev za povrat više uplaćenih doprinosa i on to učini po godišnjem obračunu i krasno, ministarstvo lijepo njemu uredno na obračunatu sumu uzme 45% poreza i dum njega udari 78 tisuća kuna. On je dobio, to se zove bingo za najbogatije građane Hrvatske, odnosno za one koji imaju najveću plaću. Ovaj zakon je proizvod koalicijske Vlade, potvrđen od ove Vlade. Pokušao sam već jednom sa amandmanima utjecati na ovo, nitko to ne želi čuti. I ovaj puta ću dati amandmane iako bih volio da Vlada sama to promijeni, ja ne mogu utjecati amandmanima na cjelokupni zakon vrlo kvalitetno i bilo bi najbolje da ovo ide u drugo čitanje zbog ove činjenice. Ovdje padamo na ispitu pravičnosti. Padamo na ispitu pravičnosti. Zašto je važniji zdravstveni doprinos, a nije važan mirovinski doprinos? Zašto limitiramo uplate, a onda kažemo da nam fali, da iz tog proračuna supstituiramo gotovo jednu trećinu sredstava potrebnih za isplate mirovina. I naravno u generacijskoj solidarnosti to nije problem da se limitira najviša mirovina i najniža se postavlja i limitira se bez obzira što radio ispod te razine ne smijem imati po godini staža, to je sada onih famoznih 52 kune po godini staža, okruglo govorim i najviše može biti limitirano, ali ne mora biti najviša mirovina limitirana na koeficijent 3,8. Ne mora uopće biti limitirana. Postavimo četvrti porezni razred, da netko tko prima iznad ne znam 15 tisuća kuna mirovine mora plaćati 65% poreza. Zašto bi se to limitiralo na taj način? Dakle mislim da smo prenormirani. Mislim da postavljamo ograde tamo gdje ne treba. Ja sam za to da sve ono što se obustavi kod isplate plaće od poslodavca završi tamo gdje je namijenjeno, jer je to namjena u mirovinski 20% doprinosa ide za mirovinsko osiguranje, a ne da ovim transakcijama ili ovim indirektnim putem onaj tko ima najveću plaću i najviše dobije. To isto tako znači da najviše može uplatiti za mirovinski doprinos korisnik drugog stupa, najviše po onoj stopi od 15% od 6 tisuća, može uplatiti 6 tisuća i 200 kuna. Ja svaki dan slušam i ljudima je previše pravde, pod navodnicima, misli se na normu. Ljudima je previše normiranja. Mislim da smo kao društvo prenormirani. Ljudi traže, traže naši građani više pravičnosti, više socijalnog senzibiliteta, a ne da kažem dajemo onima koji su svoju egzistenciju kroz više različitih oblika osigurali. Zbog toga ja opet ponavljam, klub HSLS-a HSU-a misli da je ovo pozitivan pomak i da ovaj zakon zaslužuje našu pažnju i podršku, međutim to nije konačno rješenje. U smislu poboljšanja ovog zakona dati ću amandmane, a vidjeti ću kako ćete vi kolegice i kolege na to reagirati i da li ste razumjeli ovo što sam htio reći. Zahvaljujem.
Hvala. Pojedinačna rasprava, gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Nakon ove rasprave gospodina Hrelje gdje on kao dio vladajuće koalicije pokušava neke amandmane uvrstiti, ja vjerujem da neće biti problema s obzirom da je dio vlasti i da će se uspjeti dogovoriti unutar vladajuće koalicije. Što se tiče ovog zakona on je po meni jedan kvalitetan pomak, odnosno dva su osnovna razloga zbog kojeg se on donosi, a to je naravno da država može unaprijediti sustav unapređenja sustava u odnosu unapređenja prikupljanja obveznih doprinosa i sa druge strane da činjenica je da se zakon u proteklih nekoliko godina, čini mi se pet, donosile su se izmjene i dopune, nije se objedinjavao. Tako da na jednom mjestu staviti sve te stvari mislim da je kvalitetno rješenje i s te strane to podržavam. Drugo šta ovaj zakon će kao posljedica njegovog donošenja, imati ćemo određene mjere za suzbijanje sive ekonomije, znači tu će se napraviti pomak naprijed i pogotovo bi htio napomenuti da pozdravljam povećanje visina kazne za one koji ne uplaćuju doprinose, jer na taj način oštećuju kako radnike tako i državu. Dalje mjere za poticanje zapošljavanja vidimo i u analizi koju je financijski dao predlagač da se za ljude koji će se, za mlade ljude koji će se zaposliti prvi puta nakon svojeg školovanja, omogućiti da se ne plaćaju doprinosi godinu dana također to pozdravljam i mislim da je to jedna kvalitetna mjera. Također i što se tiče umirovljenika koji će, na žalost mi smo u situaciji u Hrvatskoj da ima jako puno umirovljenika koji su još radno sposobni, odnosno mogu doprinijeti društvu i s te strane omogućujemo da se oni i zaposle i na neki način da se poslodavci oslobode plaćanja doprinosa koji su obvezni na taj angažman. Ono što mislim da u ovom zakonu nedostaje, a to je možda i najznačajnija mjera i najznačajnija posljedica koja bi se desila donošenjem zakona i koji smo mogli uvrstiti, a to je da povećamo neto plaće hrvatskih građana. Znači to je po meni možda od svih ovih posljedica i od svih ovih mjera koje smo mogli donijeti ovim zakonom najbitnija stvar, a nismo je donijeli i propustili smo je donijeti pogotovo zato šta kako vidimo u zakonu, zakon će se početi primjenjivati od 1.1.2009. godine. Znači rasterećenjem bruto plaće radnika, kada bi se recimo doprinos iz bruto plaće radnika smanjio za 4% u prosječnoj plaći, ta plaća bi porasla za 300 kuna. To bi bila jedna konkretna mjera koju bi Vlada, koju bi mogla i kao predlagač Vlada ponuditi Hrvatskom saboru i vjerojatno bi je svi mi objeručke prihvatili jer bi značilo da hrvatski građani će trenutno imati 300 kuna veću plaću i na neki način anulirati efekt inflacije koji će ove godine sigurno biti preko 7%. Zbog čega govorim da nam možda i činjenica da se zakon donosi i počinje primjenjivati sa 1. 1. 2009. godine ide u prilog? Mi to još uvijek možemo i ovim amandmanom i usvojiti. To je zbog toga što sva ova poskupljenja koja se dešavaju ove godine doprinose dobrom punjenju državnog proračuna. Mi možemo sljedeće godine predvidjeti dodatna sredstva koja bi manjkom ovih doprinosa što bi išli iz bruto plaće nadomjestili na drugoj strani. Recimo, poskupljenja na cijenu energenata pogotovo goriva u državni proračun će na razini godine donijeti sigurno preko milijardu kuna. s druge strane sva ostala poskupljenja sa osnove prihoda od PDV-a će iznositi isto nekoliko milijardi kuna. Znači država će ostvariti dodatne prihode koji bi primjenom drugačijeg Zakona o obveznim doprinosima mogla na neki način vratiti građanima odnosno na taj način anulirati efekt inflacije koji građane muči odnosno koji smanjuje njihov standard na godišnjoj razini. Mislim da smo to propustili napraviti u ovom prijedlogu tako da nećemo napraviti ništa konkretno. Mislim mi smo i jučer i prekjučer raspravljali o zakonu kao što je Zakon o porezu na dohodak gdje smo ljudima izmjenom tog zakona onima koji imaju najniže plaće povećali plaće za 30 kuna, a kažem da bi ovakvom jednom mjerom povećali prosječne plaće za 300 kuna i one bi obuhvatile ne samo one koji imaju najniže plaće nego i one koji imaju prosječnu plaću, jer svi smo svjesni da sa prosječnom plaćom od 5 tisuća se svakim danom sve više sve teže živi i ona vrijedi sve manje, a kako bi prehranili svoju obitelj na razini sindikalne košarice za četveročlanu obitelj morate imate 6 i nešto tisuća kuna. Tako da moj osnovni prigovor u smislu prijedloga ovog zakona ide za time. Mi smo kao klub SDP-a anticipirali taj problem početkom godine i dali smo prijedlog izmjena i dopuna tada važećeg Zakona o doprinosima gdje smo predložili da se smanji doprinos iz plaće, bruto plaće radnika za 4% na 11%, a da se taj dio kompenzira iz plaće odnosno iz doprinosa koji idu na plaću odnosno konkretno zdravstvenog doprinosa. Tako da evo ja ću, kao i naravno klub SDP-a podržati ovaj zakon, ali smatram da Vlada mora više voditi računa o ovom elementu socijalne osjetljivosti, da mora i ovakvim zakonima rasteretiti na neki način radnika i omogućiti mu da mu svakodnevni život bude što jednostavniji odnosno da standard građana pokušamo obraniti i ovakvim konkretnim mjerama. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Dragutin Lesar.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Svaki zdravstveni i mirovinski osiguranik u ovoj zemlji zainteresiran je ne samo za odredbe ovog zakona nego u kojoj mjeri će se on provoditi. Dakle postoji osobni interes svakog onog tko je osiguran da li će država svima obračunati i naplatiti doprinose, jer od toga ovisi i njihova budućnost posebice oni koji su u drugom stupu ili samo u generacijskoj solidarnosti u mirovinskom osigurani i svi oni koji koriste usluge zdravstvenog osiguranja, jer što je više reda, što je veća naplata obaveza po doprinosima to su ti fondovi sigurniji a država ne mora primjenjivati mjere izuzetno nepopularne da povećava doprinose. Prema izjavama stručnjaka u Hrvatskoj se još oko 30 ili do 30% bruto društvenog proizvoda ostvaruje sivu ekonomiju. To bi otprilike značilo da negdje oko 200 tisuća radnika u Hrvatskoj radi na crno ili su neprijavljeni ili su prijavljeni na pola radnog vremena, a ustvari rade cijelo radno vrijeme ili dio plaće primaju ispod stola na koje se ne plaćaju ne samo porezi nego i doprinosi. Ako je taj podatak stručnjaka točan onda se radi o ogromnom iznosu milijardi kuna koji bježi iz sustava doprinosa. To ovog zakona imali smo sustav pomalo čudan, ali zaista je godinama, od '98. bio prisutan ,da je država najprije propisala najnižu osnovicu za plaćanje doprinosa koja je iznosila a i po ovom prijedlogu zakona tako će i ubuduće biti za dio osiguranika, 35% prosječne plaće. Pa je onda odredba o minimalnoj plaći bila takva da se vezala na tu zakonsku odredbu kroz kolektivni ugovor, no mi smo nedavno usvojili Zakon o minimalnoj plaći koja nije 35% prosječne plaće nego 39% prosječne plaće u ovom trenutku kada smo ga donosili. Moram priznati da sam očekivao da će Vlada predložiti da najniža osnovica za uplatu doprinosa doista ne može biti niža od minimalne plaće, bez obzira da li se radi o osiguranicima koji ostvaruju plaću nego i za sve ostale, po meni najniža osnovica za mirovinsko, zdravstveno osiguranje, osiguranje od nezaposlenosti ne bi smjela biti niža od najniže plaće, a tih 4% razlike kada na godišnjem nivou preračunate u doprinose sigurno je oko milijardu kuna. Zbog toga sam i dao amandmane i predlažem da za sve one koji ostvaruju plaću i primitkom plaće koji kao osnovica služi za to da se uvede termin da je najniža osnovica zapravo minimalna plaća, a za razmisliti je zaista gospodo iz Vlade da ne može u ovom zakonu ostati najniža osnovica koja je niža od 39% prosječne plaće koja u ovom trenutku vrijedi u Hrvatskoj. Dakle, ne mogu razumjeti zašto je za neke kategorije osiguranika Vlada i dalje predlaže da najniža osnovica bude niža od najniže plaće kao što je to recimo za sve one gdje su utvrđeni koeficijenti 0,35. Ne vidim razloga za to. Drugo ili drugi dio zakona, dakle moji amandmani idu samo u smjeru tome da svugdje gdje zakon spominje najnižu osnovicu uvedemo pojam najnižu plaću čime bi još više ojačali taj institut jer vas podsjećam da prilikom tog donošenja i toga zakona rečeno je da umjesto kolektivnog ugovora idemo zakonom jer je to sigurnije i jamči ljudima da će to biti najniža osnovica. Moja druga primjedba odnosi se na članak 44. koji uređuje najnižu osnovicu za volontere, a radi se o volontiranju iz nužde. Dakle, mladi ljudi koji ne mogu ostvariti pripravnički staž, steći radno iskustvo radi polaganja državnog ili bilo kojeg drugog ispita i za njih je opet najniža osnovica se predviđa 0,35 odnosno 35% prosječne plaće. Ako i tu već Vlada nije željela ići sa većom osnovicom, onda je moj prijedlog da njihova osnovica bude plaća koju bi ostvarili da su u radnom odnosu na tom radnom mjestu, što bi za neke bilo više, za neke možda manje od Vladinog prijedloga, ali u svakom slučaju pravednije i za poslodavce, ali i za same te volonter. Dakle, radi se o solidnom ili značajnom broju mladih ljudi, koji kroz besplatni rad moraju steći određeno radno iskustvo da bi mogli pristupiti ispitima i to je doista volontiranje iz nužde, a ne obijesti, ne nekakve ljubavi, nego smo se uvjerili da takav sustav, da mladi ljudi 6 ili 12 mjeseci moraju raditi. I dobro je da ovaj zakon predviđa obaveze uplate doprinose za njih, ali smatram da ovakvo ponuđeno rješenje nije dobro. I ono što me posebice čudi, uvođenje najviše osnovice za plaćanje mirovinskog i zdravstvenog doprinosa. Naime, kada se spoje čitanje članaka 223., 224. i 204. ispada sljedeće. Da oni ljudi koji u Hrvatskoj primaju 100 tisuća kuna plaće mjesečno, a takvih je ne mali broj ili 50 tisuća kuna neto mjesečno, sjetite se napisa iz medija o nekim menagerima i njihovim plaćama, nagradama, obračunima na kraju godine, što je sve skup osnovica za uplatu doprinosa, ovaj zakon predviđa sljedeće. Njima će se obračunati i naplatiti doprinos po stvarnom isplaćenom primitku o plaći, ali će na kraju porezne godine imati pravo na povrat doprinosa, jer je najviša osnovica propisana 6 prosječnih plaća. Bruto 41,5 tisuća, neto oko 30 tisuća. I zašto sada predlažete da ljudima koji primaju plaće veće od 6 prosječnih plaća, država vraća doprinos. Pa ako siromašni, oni sa prosječnim plaćama ili 10, 20, 30% većim plaćama, plaćaju mirovinsko i zdravstveno na stvarno ostvareni dohodak, primitak, plaću, naknadu plaće, naknada za bolovanje ili bilo što ostalo. Ove koji primaju 100 tisuća kuna, dajte im šansu da zahtjevom dobe povrat plaćenog doprinosa za mirovinsko i zdravstveno, jer su ostvarili veliku plaću, a država je rekla da je 6 prosječnih plaća dovoljno velika osnovica. Kroz porez na dohodak ništa se ne mijenja, dakle stopa od 45% pa najviša ostaje i ovdje sada uvodimo jednu beneficiju za njih, koju ja naprosto ne razumijem. Zar doista nije stalo državi da naplati ono što joj pripada, to tim više što sve represivne mjere i najviše problema imamo kod onih koji primaju minimalce ili plaću koja je neznatno veća od toga. I zbog toga dosita, sve ove odredbe koje se odnose, a posebice ta u 204., kao najviša osnovica ili ju povećajte, pa neka ona bude 16 prosječnih plaća ili naprosto izbrišite tu odredbu, jer doista je socijalno nepravedna i neprihvatljiva u ovom trenutku kada i mirovinski i zdravstveni zavod grcaju u problemima s ostvarenim prihodima. Ovo ne bi bilo bitno da u Hrvatskoj ima 1, 2, 3 ili 10 njih koji ostvaruju takve plaće, ali broj takvih se mjeri već sa tisućama. I ne vidim razloga doista, zašto bi se država odricala prava da njima naplati mirovinsko i zdravstveno osiguranje na temelju stvarno isplaćenih primitaka. Želim vjerovati, s obzirom da je kolega Silvano Hrelja najavi amandman o tom smislu, da ćete doista prihvatiti taj amandman u brisanju najviše osnovice ili da se ovaj zakon glasanju može održati. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, kolege i kolegice. Pa ovaj predloženi Zakon o doprinosima je opširan, ali je temeljit, mjeren brojem članaka, gotovo utrostručen. Sadašnji zakon ima 98 članaka, a novi više od 260 članaka, što je znači gotovo trostruko više. Novi Zakon o doprinosima uvodi određene povoljnosti u odnosu na sadašnji Zakon o doprinosima za obvezna osiguranja. Uvodi se novi posebni registar obveznika plaćanja doprinosa za socijalna osiguranja, što je mjera koja bi trebala povećati učinkovitost naplate doprinosa za socijalna osiguranja, ali novčana kazna za nepravodobno plaćanje doprinosa ostala je ista, znači do 150 tisuća kuna za poslodavca, odnosno pravnu osobu. Uvode se olakšice u obliku oslobađanja od obveze plaćanja doprinosa na plaće, to znamo da je 17,2% za radnike i volontere koji se prvi puta zapošljavaju, znači pripravnike u trajanju od godinu dana od dana zaposlenja. Znači matematička težina ovog oblika državne potpore je za radnika s minimalnom plaćom, iznos od 473 kune po novom radniku mjesečno, a za radnika sa prosječnom plaćom znači uštedu od tisuću 200 kuna mjesečno po radniku. Poslodavci će ovu olakšicu moći koristiti za radnike koje zaposle, kao što smo već ovdje spominjali od 1. siječnja iduće godine i nadalje. Ovom olakšicom pomoći će se budućim mladim radnicima, da brže dođu do radnog mjesta i određenog iskustva koje mnogi poslodavci danas uvjetuju kod zapošljavanja radnika. Mijenja se zakonodavna regulativa rada s nepunim radnim vremenom, što je operacionalizacija Direktive Europske unije br. 81. iz '97. godine u okvirnom Sporazumu o radu sa nepunim radnim vremenom, isto tako od 1.01. iduće godine. Isto tako se ukida obveza plaćanja doprinosa za zdravstveno osiguranje i zapošljavanje najmanje na najnižu osnovicu za puno radno vrijeme. To je mjera koja doprinosi felksibilizaciji odnosa na tržištu rada i trebala bi potaknuti zapošljavanje s nepunim radnim vremenom onda kada se na tržištu poklope interesi poslodavca i radnika. Ovom mjerom u odnosu na dosadašnju praksu poslodavcu se znatno pojeftinjuju troškovi, nadam se da će ovo pojeftinjenje sigurno poslodavci voditi računa da ide i za poboljšanje materijalnog položaja zaposlenika. Za neke skupine koje do sada nisu plaćale doprinose uvodi se obveza plaćanja doprinosa čime se proširuje osnovica, uvodi se obveza plaćanja doprinosa za osobe koje obavljaju obrt uz radni odnos, a od obrta plaćaju porez na dobit i za osobe koje ostvaruju dohodak od iznajmljivanja nekretnina i vode poslovne knjige. Što je u svakom slučaju pozitivno. Novost je da se ukida obveza plaćanja doprinosa za umirovljenike o čemu smo već slušali koji ostvaruju primitke od drugog dohotka i za umirovljenike koji imaju otvorenu kućnu radinost ili obavljaju djelatnost dopunskog zanimanja prema Zakonu o obrtu. Oni nastavno od 1. siječnja iduće godine neće plaćati doprinose za obvezna osiguranja, što je mjera koja je u funkciji poboljšanja materijalnog položaja umirovljeničke populacije. I tom mjerom mnogi umirovljenici će lakše doći do dodatne zarade s kojom će poboljšati svoje mizerne mirovine. No, ne bi bilo dobro da takvu mjeru pojedini poslodavci zloupotrebljavaju na štetu radnika, koji trebaju kroz zasluženi rad stići do minulog rada, tj. do te mirovine. Predloženim Zakonom o doprinosima postići će se veća disciplina u plaćanju obveznih doprinosa, zato se i uvodi ovaj novi posebni registar, zatim veći stupanj pravičnosti u plaćanju javnih davanja, zato se uvodi obveza plaćanja doprinosa i za osobe koje obavljaju obrt uz radni odnos i plaćaju porez na dobit i za osobe koje ostvaruju dohodak od imovine. Usklađivanje toga zakona sa drugim propisima koji su već ranije izmijenjeni a to je Zakon o obrtu, Zakon o zdravstvenom osiguranju, zaštite zdravlja i rada. Znači i povećanom učinkovitošću i većom disciplinom u plaćanju obveznih doprinosa zakon je jedino neprihvatljiv onim, možemo reći mutikašama koji su raznim smicalicama izbjegavali plaćanje doprinosa. No, kada već, isto tako govorimo o tom povećanju plaća i doprinosa onda bi, ne vidim ovdje sada zastupnika Hrelju, obzirom da je on jučer naveo da sam ja izrekao netočan podatak kada sam govorio o osobnom odbitku, pa je, mislim da je rekao da časti sve nas sa večerom, obzirom da sam ja zatražio i službeno od ovlaštene institucije izračun da bih potvrdio jučer točnost ovog svog navoda, znači on bi trebao platiti tu večera i ja se te večere odričem i pozivam ga da uplati taj iznos u pučku kuhinju u Branimirovoj, jer mislim da tim ljudima koji tamo čekaju u redu će puno bolje doći i biti korisnije da on plati a ja rijetko večeram pa mislim da evo, pozivam ga ovom prilikom, a uručiti ću mu ovaj izračun da vidi da je ipak on jučer pogriješio, neka uplati to u pučku kuhinju. Hvala lijepa.
Hvala. U 10,45 isteklo je vrijeme za prijavu za raspravu u trajanju od 10 minuta. Gospođa zastupnica Božica Šolić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Na samom početku podsjetiti ću da do 1. siječnja 2003. godini u primjeni je Zakon o doprinosima za obvezna osiguranja kojim se propisani doprinosi za sva obvezna osiguranja i prema kojima se doprinosi osim doprinosi za II. stup mirovinskog osiguranja prikupljaju u korist državnog proračuna. A prikupljena sredstava se preko državne riznice raspodjeljuju nositeljima osiguranja, tj. zavodima. Donošenje novih mjera u ovome zakonu važno je, vezano je uz pregovore o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji, odnosno uz pregovaračko stajalište za poglavlje 19. Socijalna politika i zapošljavanje. Pokazalo se nužni izmijeniti odredbe zakona, riječ je o provedbi Direktive Vijeća 97/81 Europske zajednice od 15. prosinca 1997. godine, o Okvirnom sporazumom o radu s nepunim radnim vremenom, te o obvezi da se u tom smislu izmjene i dopune odredbe zakona u dijelu koji uređuje obveze doprinosa i osnovicu za obračun doprinosa za osiguranike tj. radnika koji ima ugovor o radu sa nepunim radnim vremenom. Osim navedenoga postoji i više ostalih razloga za izmjenu sada važećih odredaba zakona i ja ču ih nabrojiti. Mjere za suzbijanje sive ekonomije. Novi sustav zdravstvenog osiguranja i donošenje novih propisa iz raznih područja koji posredno ili neposredno uređuju i neka pitanja vezana uz obvezna osiguranja i osigurane osobe pa time i pitanja doprinosima. Odredbe zakona biti će usklađene sa pozitivnim propisima Europske unije. Odredbe će biti djelotvornije za osiguranike po osnovi radnog odnosa. Preciznije se određuje osnovica za obračun doprinosa te se potanko nabrajaju svi oblici primitaka prema kojima postoji obveza doprinosa. Propisana je i obveza doprinosa u slučaju kada se plaća ili dio plaće ostalih primitaka daje u naravi ili raznim pravima umjesto u novcu. Mjesečna osnovica prema plaći za mjesec dana rada, što je bitno naglasiti ne može iznositi manje od najvišeg iznosa što ga je poslodavac dužan isplatiti prema ugovoru o radu, pravilniku o radu, kolektivnom ugovoru ili posebnom propisu, odnosno drugom aktu koji uređuje obveze poslodavca prema radniku. Te se propisuju veći iznosi novčanih kazni za financijske prekršaje poslodavcima koji ne obračunavaju ili ne uplate ili ne izvijeste o nastaloj obvezi doprinosa. Uvođenjem posebne evidencije što je jako bitno da se uvodi registar obveznika doprinosa. U sustavu evidencije će biti porezne uprave. Biti će obuhvaćeni i ažurirani podaci o svakom poslodavcu i drugim osobama koje su dužne prijaviti radnike te o broju prijavljenih osoba. Ovim zakonom donose se i mjere novog zapošljavanja. Radi poticanja zapošljavanja osoba koja se prvi put zapošljavaju ili imaju ugovor o volonterskom radu predlaže se oslobađanje od obveza doprinosa na osnovicu i koji su obveza poslodavca i to u trajanju do jedne godine od dana prvog zaposlenja. To su sljedeći doprinosi: 1. za zdravstveno osiguranje obračunava se po stopi od 15%. I ja bih ovdje se izjasnila da se ne slažem tu sa prijedlogom SDP-a kada su raspravljali da se ta stopa treba smanjiti na 11%. Ja ću samo reći jedan primjer na primjer iz zdravstva. Da se, a mi dobro znamo da imamo jako skupih terapija došlo bi do velikih poteškoća u realizaciji tih terapija. To je samo jedan primjer. Naravno ima više primjera. Drugo, za zdravstveno osiguranje zaštite zdravlja na radu obračunava se po stopi od 0,5% te za zapošljenje po stopi od 1,7%. Također ovim zakonom daje se mogućnost rada osobama koje su stekle prava iz mirovinskog osiguranja i to je upravo jedan dio iz programa Hrvatske demokratske zajednice da će umirovljenici moći biti u radnom odnosu a neće plaćati doprinose. To znači da osobama koje su korisnici prava iz mirovinskog osiguranja primici po osnovi njihova rada od kojih se utvrđuje drugi dohodak bit će izuzeti od obveze doprinosa a osobe koje obavljaju domaću radinost ili sporedno zanimanje uz korištenje prava na mirovinu nemaju obveze doprinosa po osnovi obavljanja tih djelatnosti. Propisuje se obveza doprinosa osobama koje obavljaju samostalne djelatnosti od djelatnosti obrta ili slobodnih zanimanja ili poljoprivrede i šumarstva kao i drugu djelatnost odnosno kao dopunsku i sporednu djelatnost istodobno uz radni odnos tj. zaposleni su. A od te djelatnosti umjesto dohotka utvrđuje se dobit. Time se izjednačuju u obvezama s osobama koje obavljaju te djelatnosti i utvrđuju dohodak i koje uz obvezu poreza na dohodak imaju i obvezu doprinosa. Naravno ako ostvare dohodak. Osobe koje ostvaruju primitke od imovine ili imovinskih prava a od tih primitaka utvrđuju dohodak od samostalne djelatnosti ili dobit izjednačuju se sa osobama koje obavljaju samostalne djelatnosti te će ako nisu osigurane imati obvezu prijave na obvezna osiguranja. A ako su osigurane tada će imati obvezu doprinosa propisanu za drugu djelatnost na primjer godišnjem dohotku. Naravno opet ako ga ostvare. Za osobe koje su prijavljene na produženo mirovinsko osiguranje kao supružnici profesionalnog ili ugovornog diplomata propisuje se da je obveza doprinosa te obveza obračunavanja i plaćanja doprinosa na mjerodavnom Ministarstvu koje u svom sustavu zapošljava osobe sa status diplomata. Na isti način uređena je i obveza Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti glede obveze za njegovatelje hrvatskih ratnih vojnih invalida te Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi glede obveze doprinosa za rodilje, njegovatelje a predlaže se i Ministarstvu kulture glede obveze doprinosa za samostalne umjetnike. I da zaključim da je ovaj novi zakon temeljitiji što je u konačnici, što u konačnici znači da se njegovo čitanje, tumačenje i primjena pojednostavnjuje te se uvodi red, rad i disciplina te u cijelosti podržavam ovaj zakon. Hvala lijepa.
Hvala. Druga replika gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo ja bih se osvrnuo samo na jedan dio rasprave kolegice Šolić. Cijela rasprava je bila dosta konstruktivna i veći dio ja podržavam ali ovaj dio koji ste rekli oko toga da je neizvedivo ovo što smo mi predložili odnosno da bi zbog toga postojali dodatne, dodatni problemi u zdravstvu, smanjenje doprinosa mi smo predložili taj zakon baš zato šta mislimo da će biti prostora u proračunu kao što sam napomenuo samo od povećanja cijena goriva Državni proračun će uprihodovati 3 milijardi kuna više ove godine. Od povećanja prihoda po osnovi PDV-a će taj prihod, će isto Državni proračun uprihodovati isto nekoliko milijardi kuna više ove godine. Tako da postoji prostor da država na neki način smanji doprinose i tu vrati dio novca i poveća i poveća neto plaće hrvatskih građana i zbog toga je naš prijedlog bio u tom smjeru usmjeren. A pogotovo kad se ovaj zakon počinje primjenjivati tek od sljedeće godine. Znači moći ćemo napraviti kvalitetnu analizu i vidjeti koji će biti totalni, konačni financijski učinci po pitanju smanjenja doprinosa. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku gospođa zastupnica Božica Šolić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo kolega Maras i ja vam zahvaljujem što podržavate moju raspravu i vi tvrdite da ste u pravu to što bi smanjili stopu po, za 11%. Ja se s tim ne slažem. Gledajte na jednoj strani imamo stvarno izdašne izdatke za zdravstvo i to mi svi znamo da su veliki izdaci i da je potrebno još povećati sredstva u Državnom proračunu za iduću godinu za zdravstvo. Ali morate se prisjetiti da ste upravo vi kad ste vi vodili Hrvatsku i kad je vaša Vlada vodila Hrvatsku da ste smanjili a sada se borite za socijalnu populaciju, za siromaštvo i tako dalje. Upravo je vaša Vlada smanjila plaće i to negdje u nekim područjima čak 40%. Niste onda razmišljali apsolutno o siromaštvu, o socijali i tako dalje. A upravo ova Vlada ovim zakonom apsolutno izvršava i dijelove svog programa s kojima je, s kojim je dobila povjerenje od hrvatskih građana. Hvala vam lijepa.
Druga replika gospodin zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa moram replicirati gospođi Šolić u dijelu u kojem ona govori o zdravstvu. Po njenoj diskusiji spada da SDP ne vodi računa o zdravstvu. Naš prijedlog poreznih doprinosa kada se govori o zdravstvu imao je upravo suprotan cilj. Imao je cilj omogućiti zdravstvu više novaca ali na puno pravedniji način. Ne može milijun i pol zaposlenih financirati samo zdravstvo 4 i pol milijuna ljudi. Naš prijedlog poreznih doprinosa za zdravstvo nije značio manje novaca. On je značio da je potrebno oporezovati bogate i kapitalnu dobit i na taj način omogućiti da zdravstvo ima dovoljno novaca za sve one potrebe koje su bitne da kvaliteta zdravlja u Hrvatskoj bude veća nego što je sada. I nije potrebno osigurati više novaca u idućem proračunu, nego u rebalansu proračuna treba osigurati više novaca da hrvatsko zdravlje ne bi došlo u ozbiljno pitanje. Već je sada jasno da politika koju vodi HDZ vezano uz rješavanje cjenovnog udara ne pomaže. To ukazuje i Svjetska banka. Jedini cilj, jedini mogući način da ljudi u Hrvatskoj prebrode krizu uzrokovanu inflacijom je rast plaća, ali ne rast plaća na štetu poslodavaca, jer to vodi u raspad gospodarstva.
Odgovor na repliku gospođa zastupnica Božica Šolić.
… [[Govornica isključena, ne čuje se.]] u svojoj raspravi nisam ni jednom riječju rekla da SDP ne podržava zdravstvo. To ste vi sada sebi iskonstruirali kako bi meni replicirali. Međutim, ja se ne slažem sa prijedlogom vašim jer je on apsolutno neizvediv. On je neizvediv kada se sve zbroji i izračuna on apsolutno nema osnove. Hvala vam lijepa.
Gospodin zastupnik Željko Turk. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Činjenica i kasnije ću se i na to još dodatno osvrnuti da je Porezna uprava, a temeljem Zakona o Poreznoj upravi nadležna za uz ostale poslove i za poslove utvrđivanja naplate i nadzora doprinosa za obvezna osiguranja. Možda je zgodno reći iako je to već i rečeno da se obveznim osiguranjima smatraju mirovinsko osiguranje na temelju generacijske solidarnosti prvi stup. Drugi stup mirovinskog osiguranja na temelju individualne kapitalizirane štednje, obavezno zdravstveno osiguranje, zdravstveno osiguranje zaštite zdravlja na radu i osiguranje za slučaj nezaposlenosti. Obvezno osigurane osobe, te njihova prava uređena su propisima o obveznim osiguranjima, a u skladu sa odredbama tih propisa obvezna osiguranja financiraju se iz doprinosa što ih i plaćaju osiguranici i druge osobe za osiguranike, te iz drugih izvora, a pitanje obveznika doprinosa i stope za obračun oni se uređuju kao što znamo posebnim propisom. Taj posebni propis u odnosu na druge propise u ovom slučaju je Zakon o doprinosima za obavezna osiguranja koji je s početkom primjene od 2003. godine onaj kojim je propisano sve ono što je bitno za sva obvezna osiguranja i prema kojemu se i doprinosi prikupljaju u korist državnoga proračuna, a svakako sredstva se onda kroz državnu riznicu raspodjeljuju samim nositeljima osiguranja. Više puta je ovdje spomenuto, a i ovaj ubrzani rad i tempo rada Sabor vezan je na pregovore o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji, te usklađenju njezinog zakonodavstva, a ova je tema vezana normalno uz jedno pregovaračko stajalište za poglavlje 19. – Socijalna politika i zapošljavanje, gdje je riječ o toj provedbi direktive Vijeća, a posebno vezano na uređenje obveza doprinosa i osnovica za obračun za doprinos za osiguranike, a u napomeni sa nepunim radnim vremenom. Dakle, to su već neki od razloga uz mnoštvo što su kolege rekle da idemo u provedbu ovoga zakona i donošenje po hitnom postupku, a svakako da su i one ostale mjere, a to su mjere za suzbijanje sive ekonomije, novi sustav zdravstva kao osiguranja, te donošenje novih propisa koji su direktno ili indirektno vezano za tu tematiku ostali razlozi koji bitno doprinose da ovaj zakon i ovaj prijedlog zakona imamo danas na stolu. Svakako da prve posljedice donošenja ovog zakona jeste usklađenje sa EU normama, a svakako da će te odredbe biti i djelotvornije za osiguranike po osnovi radnog odnosa, jer se kao što znamo time preciznije određuje osnovica za obračun doprinosa, te se i potanko nabrajaju svi oblici primitaka prema kojima postoji ta obaveza doprinosa. Svakako, ovdje je što je dobro propisana i obveza doprinosa kada se ili plaća ili dio plaće daje u naravi ili u nekim drugim ostalim pravima, a ne u novcu. Ono što je zaista bitno jeste to da ta mjesečna osnovica prema plaći ne može iznositi manje od najvišeg iznosa što ga je poslodavac dužan isplatiti prema ugovoru ili o radu ili Pravilniku o radu, kolektivnom ugovoru ili nekom drugom ugovoru kojim se ovdje uređuju obveze poslodavca prema radniku. Ovdje se i propisuju i veći iznosi novčanih kazna za financijske prekršitelje poslodavcima koji ne obračunavaju ili ne uplate ili ne izvijeste o nastaloj obvezi doprinosa, te dakle svakako uvođenje posebne evidencije koja je u nadležnosti Porezne uprave o svim onim ažuriranim podacima, o svakom poslodavcu i drugim osobama. Mislim da je netko od kolega i kolegica već rekao i posebnu ulogu OIB, dakle osobnog identifikacijskog broja koji dodatno pomaže u svakom slučaju na transparentnosti svih onih financijskih tokova. Ja bih se ovdje kratko osvrnuo na jedan poseban članak koji govori o tome da su pravne i druge osobe dužne pravovremeno u skladu sa zakonom kada isplaćuju neto plaće isplaćivati i ove ostale financijska sredstva po ostalim ovim porezima i doprinosima i ovdje pohvaljujem iako je ona vrlo odgovorna i odredba kojom Poreznoj upravi daje zapravo automatizam da naplatu tih potraživanja vrši prijebojem, odnosno kompenzacijom, odnosno ja bih rekao ovrhom sa računa privrednih subjekata što na neki način bitno određuje i pravovremenu naplatu takvih vrsta potraživanja, te isto tako bitno i promptno odmah na taj način i pokazuje da li poslodavac upravo sa osnova doprinosa na vrijeme izvršava tu obavezu imaju u vidu dijelom svima nama već danas poznatu praksu o tome da pravne osobe nisu uplaćivale te vrste svojih obaveza, a da je pravni subjekat kao takav mogao živjeti i raditi. Svi oni koji su vezani za život u privredi znaju što znači ta mogućnost skidanja novca sa računa, što znači da na taj način se i pravni subjekt stavlja u situaciju da ne može poslovati, ne može raditi, ne može stvarati novi dohodak i novu vrijednost ukoliko ove obaveze ne izvršava na vrijeme i s time svakako pohvaljujem, ali to daje normalno i novu odgovornost svima onima koji vode poslovne subjekte te na taj način ta sredstva, ne samo da moraju planirati isplaćivati, nego s njima moraju svakako i jasno i odmah znati da nema poslovanja tvrtki ukoliko se i te obaveze ne isplaćuju. Ja bih možda samo predlagateljima ovdje skrenuo pozornost za točku 2. do 9. koji nalaže i bankarskim institucijama obavezu praćenja isplate tih doprinosa, što zapravo banke stavlja u jednu novu ulogu koja možda i nije potrebna imajući u vidu upravo poreznu upravu ili druge državne ili za to ovlaštene ustanove i organizacije koje su za to nadležne, a znamo također da danas porezna uprava vrlo brzo, pravovremeno i na vrijeme već i dosadašnjim i sadašnjim sustavom ima kontrolu prihoda sa svih vrsta osnova, a kada je riječ o pozicioniranju i vrsti privrednih subjekata te bi možda trebalo razmisliti o tome da banke ne bi trebale imati tu dodatnu ulogu koja bitno odudara od njihove osnovne djelatnosti s jedne strane, a isto s druge strane u okviru bezgotovinskih transakcija internetom na neki način nalaže jedan novi zadatak koji možda njima nije u naravi te shodno tome možda da one kao takove ne bi trebale niti imati. Svakako, pozdravljam i mjere koje su vezane kroz poticaje za zapošljavanje. Svakako da je svima nama intencija da s jedne strane mlade ljude što je moguće kvalitetnije i bolje zaposlimo, odnosno mi kao institucije stvorimo neke institucionalne uvjete sa jedne strane, a sa druge strane pozdravljam i mjeru da se osobama, našim građanima u mirovini omogući dodatni rad, dodatna zarada, a da i kao takovi doprinosi dodatno ne opterećuju. S obzirom na upravo hitnost ovog zakona po pitanju usklađivanja sa EU normama sa jedne strane, ali sa nekim bitnim odrednicama koje one po mom dubokom uvjerenju donose jedno olakšanje kako zaposlenima, tako i jednom širem dijelu našega pučanstva od onih mladih pa do najstarijih, svakako ću svesrdno podržati prijedlog ovog novog zakona. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Davor Huška. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege, gospodine državni tajniče, predstavnici porezne uprave. Prijedlogom zakona o doprinosima nastavlja se usklađenje zakonodavstva Republike Hrvatske sa zakonodavstvom Europske unije. Dinamika koju je odredila Vlada Republike Hrvatske usklađenju RH zakonodavstva sa EU zakonodavstvom u potpunosti se ostvaruje i na nama je da i mi u ovom Visokom domu odradimo kvalitetno i naravno količinski svoj dio posla kako je to predviđeno. O usklađenosti ovog zakona sa zakonodavstvom Europske unije, tako je rečene svjedoči u prilogu dostavljena izjava o njegovoj usklađenosti s pravnom stečevinom Europske unije i pravnim aktima Vijeća Europe. Uz sve što je danas ovdje rečeno već, smatram da je bitno istaknuti nekoliko stvari, ponoviti, ne reći ništa novo, ali ono što smatram da je najbitnije. Pa tako uz sve što je i u obrazloženju uz ovaj zakon te tijekom rasprave izrečeno posebno bih se zadržao na jednoj od posljedica do koje bi primjena ovog zakona u praksi trebala dovesti, a to je poticanje poduzetništva i dopunskog rada umirovljenika, a što bi trebalo u konačnosti dovesti do smanjenja sive ekonomije. Kako će ovaj zakon utjecati na razvoj poduzetništva, jasno je iz dijela gdje se potiče zapošljavanje osoba koje se prvi put zapošljavaju ili imaju ugovor o volonterskom radu kroz oslobađanje od obveze doprinosa koji se obračunavaju na osnovicu i koji su obveza poslodavca i to u trajanju od jedne godine, od dana prvog zaposlenja, odnosno od početka rada po volonterskom ugovoru. Za to naravno već postoji interes i upiti poduzetnika na terenu koji su načuli o pripremama ovakvih zakonskih izmjena i naravno da sa nestrpljenjem očekuju primjenu ovog zakona. Drugi utjecaj na zapošljavanje i dalji razvoj poduzetništva u jednoj mjeri odnosi se na poticanje mogućnosti rada osobama koje su stekle pravo iz mirovinskog osiguranja našim umirovljenicima. Ovim zakonom o doprinosima osobama koje su korisnici prava iz mirovinskog osiguranja primici po osnovi njihova rada, a od kojih se utvrđuje i drugi dohodak biti će izuzeti od obveze doprinosa, a osobe koje obavljaju domaću radinost, znači ta kategorija osoba ili sporedno zanimanje istovremeno uz korištenje prava na mirovinu nemaju obveze doprinosa po osnovi obavljanja tih djelatnosti. Realne su najave, i tu se potpuno slažem sa kolegom Kajinom da će u skorom vremenu Hrvatskoj nedostajati radne snage, tj. radnika i ovo je jedan od načina da se omogućuje umirovljenicima bez zamrzavanja mirovina i uz povlašteni doprinos nastavak rada nakon odlaska u mirovinu. Poznato je da u Hrvatskoj postoji relativno veliki broj mladih umirovljenika i umirovljenika koji odlaze u mirovinu po sili zakona, a svi su oni još itekako i mentalno i fizički radno sposobni. Vjerujem da će upravo te kategorije stanovništva ovaj zakon zainteresirati za nastavak rada te da će se na taj način domaćom hrvatskom radnom snagom smanjiti predstojeće očekivana veća potreba za radnicima, da će se omogućiti našit umirovljenicima legalno stjecanje dodatnih prihoda, samim tim i bolji životni standard. Sve skupa bi trebalo, naravno dovesti do daljeg razvoja poduzetništva, rasta bruto domaćeg proizvoda u Republici Hrvatskoj i u konačnici, bez obzira na ovo prvotno smanjenje do povećanja prihoda u državnom proračunu. Naravno da temeljem navedenog iz svih današnjih rasprava u potpunosti podržavam ovaj zakon, ali moram ja tu prokomentirati rasprave kolega iz SDP-a gdje je nevjerojatno kako se u trenucima dok su bili u mogućnosti da utječu na plaće i prava radnika, vodili su politiku takvu da smanje plaće i primanja radnika, a danas kada su u opoziciji onda se bore i najednom postaju socijalno osjetljivi upravo za tu kategoriju koja je najgore prošla upravo u razdoblju vladavine SDP-a u Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Ispravak netočnog navoda, Davor Bernardić.
Ispraviti ću poštovanog kolegu, kada ste rekli kada smo bili u poziciji, tj. SDP, da povisi plaće. Ja ću vas podsjetiti da je do 2000. do 2003. prosječna plaća u Republici Hrvatskoj porasla za preko 40%, a u zadnjih pet godina je razina povećanja plaća manja od 15%.
Hvala. Gospođa zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Dosta smo već raspravljali o ovom zakonu, želim govoriti samo o jednoj stvari, a to je mjeri koju zakon predviđa između ostalog, da se oslobode poslodavci od plaćanja zdravstvenih doprinosa za osobu koja se prvi puta zapošljava i to na rok od godine dana. S jedne strane to je zaista dobra mjera, dobar potez, može biti i poticajna, ali ujedno to je i najveća rupa u zakonu i usudila bih se reći jedna prilično velika rupa u ovom zakonu. Naravno to je i poligon za mnoge zlouporabe koje se naravno kriju u tome da naravno nakon isteka tih godinu dana poslodavac tom mladom radniku kojega je zaposlio može dati otkaz i na njegovo mjesto zaposliti drugog mladog radnika i pripravnika i onda s tim beneficijima taj poslodavac smanjuje troškove svog poslovanja. Naravno ovaj čovjek je radio godinu dana, ostao bez posla i na koncu konca od toga nema onoga što se htjelo napraviti. Tu veliku rupu i u zakonu i mogućnost zlouporabe uvidio je i sam premijer Sanader kada je Vlada utvrđivala ovaj prijedlog zakona. Izjavio je kada ga se o tome pitalo, citiram: "Nadam se da to neće biti slučaj, a ako i bude mi smo tom mladom čovjeku dali mogućnost da godinu dana radi.". Pazite kolegice i kolege, naš premijer se nada da to neće biti slučaj. Ako mene pitate, premijer svakako ima pravo na nadu, ali mislim da je i njegova obveza kao uostalom i naša, znatno viša od toga. Jer ako sve ostavimo na nadi da se nešto neće dogoditi, onda ne donosimo zakonsku mjeru s ciljem smanjivanja nezaposlenosti i podizanja standarda mladih već se radi o još samo jednom pokušaju manipulacije i medijskog spina. Stoga obzirom da premijer nikako ne smije i ne može biti manipulator unatoč svim faktima, na prijedlog ovog zakona podnijela sam jedan amandman koji zapravo treba kazniti one poslodavce koji zloupotrebljavaju ovu odredbu iz zakona. Ja se nadam da će predlagatelji taj amandman prihvatiti u ovakvom obliku ili dati neki svoj koji to rješava na možda adekvatniji način, jer u suprotnom ova potencijalno dobra mjera svesti će se na prelijevanje iz šupljeg u prazno. Jer iako svjesni mogućnosti zlouporabe bez istovremenih kazni za upravo tu i takvu zlouporabu, Vlada gubi svaku vjerodostojnost i zapravo poziva lopove da uđu na otvorena vrata. Prihvaćanjem amandmana demonstrirat će i stvarna volja da se nešto učini i na trajnijem zapošljavanju mladih, a ne samo kao što to kaže premijer, na jednogodišnjem zapošljavanju mladih. Jer zapošljavanje mladih na godinu dana mislim da ne može riješiti nikakav problem. Naravno problem je znatno složeniji od jedne zakonske odredbe ili jedne mjere iz zakona. Mi naime već nekoliko godina nemamo stvarnih mjera za poticanje zapošljavanja mladih i onda se sve svodi na to da mladi zapravo skupljaju staž na burzi i onda posljedično osamostaljivanje od roditelja, stvaranje vlastite obitelji, kupovina stana koja je da se razumijemo drama sama za sebe, odgađa se u najboljem slučaju za nekakve rane tridesete godine. Sada naravno u ovoj raspravi nema niti vremena niti prostora za diskusiju o svim tim socijalnim, političkim i širim implikacijama koje nastaju zbog nezaposlenosti posebno mladih, ali mislim da se time konačno moramo pozabaviti i to stvarno, a ne samo deklarativno. Zahvaljujem.
Hvala. Imamo jedan ispravak, gospodin Davor Huška. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa uvažena kolegica je rekla da već godinama nema mjera za zapošljavanje mladih što je potpuno neistinito. Svake godine se pojavljuju takove mjere i preko Zavoda za zapošljavanje i upravo su u tijeku takove mjere na Zavodu za zapošljavanje što se može provjeriti na zavodu. Isto tako Ministarstvo gospodarstva je imalo različite i kreditne linije i poticaje za poduzetnike koji zapošljavaju radnike prvi puta. Posebno je to istaknuto na područjima posebne državne skrbi gdje su dodatne mjere upravo za poduzetnike koji zapošljavaju mlade osobe koji prvi puta dobivaju posao. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Davor Bernardić. Izvolite.
Hvala. Gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Pa evo ja ću na početku izraziti zadovoljstvo što je ovakav zakonski prijedlog jednog obuhvatnog integrativnog zakona došao na naše klupe i svakako ga treba podržati. Zapravo ovo je jedan od boljih zakona koji dolazi na klupe i kada bi ih bilo više ne bi uopće bilo problema, vjerojatno bi se i rasprave smanjile. Ono što je u biti i dobro samim zakonom i na što osobno trebamo obratiti pozornost je da se omogućava uplata doprinosa srazmjerno radnom vremenu. To su moderne države iz Europske unije koje slijede najbolju europsku praksu, već odavno uvele. To nije ništa novo. To je nešto što ja mogu osobno reći da će napraviti više za zapošljavanje u Hrvatskoj od 1.1.2009. nego bilo koja vladina strategija u zadnjih pet godina, i to je dobro. Zato jer postoje ljudi koji od milijun i 400 tisuća radno aktivnih ljudi, postoje oni koji ne mogu, ne žele, možda niti hoće raditi cijelo radno vrijeme. I za njih je upravo dobro, a i dobro je za poslodavce da nemaju veći trošak uvođenja i rada na pola radnog vremena. Ono što je još dobro isto tako je i da se na neki način stimulira rad umirovljenika i rad osoba koje ostvaruju, tj. rade u samostalnoj djelatnosti, da na neki način su oslobođeni plaćanja doprinosa. Ono što je još dobro je da se uvodi stimulacija za osobe koje ostvaruju svoje prvo zaposlenje i to je dobro, mada tu postoje određeni problemi, a o problemima ću kada kažem ove neke afirmativne stvari. Vi u Nizozemskoj koja je prva zemlja u Europi po broju ljudi koji rade na pola radnog vremena imate rekordnu malu nezaposlenost. Tamo ne radi praktički samo onaj koji ne želi, odnosno kojemu se ne da ili onaj tko je tamo došao da ne radi. Možda naš Đoni Štulić ja ne znam, nemamo nikakve informacije o njemu, radi ili ne radi, ali Nizozemska je jedna od takvih i najrazvijenijih europskih zemalja. Zemlje beneluksa inače imaju najveći GDP per capita i to je jedan primjer koji Hrvatska treba slijediti i od kojeg definitivno ima štošta naučiti. No, ono što se javljaju kao potencijalni problemi, a o tome su već i neke moje kolege govorili prije. Prvo, osvrnut ću se na poticanje zapošljavanja na pola radnog vremena. Činjenica je da će ta priča proizvesti jedan efekt, jedan efekt većeg zapošljavanja i to je to dobro i to sam već pozdravio. No činjenica je isto tako da će i plaća koju će radnici ostvarivati i dalje biti mala. I dalje će biti nedovoljna za život, a ono što je isto tako činjenica je da Hrvatska nema stratešku viziju razvoja gospodarstva gdje želimo biti za pet i za deset godina. I to je problem. Dalje, što je problem? O ovome što je govorila kolegica Lugarić ja se mogu složiti i zbog toga se nadam da ćete i vi podržati SDP-ov amandman jer nema nitko pravo, poslodavac, iskoristiti benefite prvoga zaposlenja a potom šutnut na cestu mladog čovjeka. I za takvog poslodavca mi smo dali amandman da se tog poslodavca kazni sukladno odredbama ostalih znači sukladno zakonskih odredbama koje su predviđene za kažnjavanje poslodavaca. Dakle da mladi čovjek koji ostvari prvo zaposlenje, koji nije obveznik doprinosa, ne bude nakon godinu dana rada šutnut na cestu. S druge strane, to će morati s druge strane i pojačati pogotovo kod rada na pola radnog vremena i inspekciju rada. Što to znači? Da se te stvari ne bi zloupotrebljavale potrebno je zakon provesti. Zakon provest znači imati jasniju i efikasniju inspekciju rada. Ako će poslodavac koji prima ljude na pola radnog vremena što ja pozdravljam tjerati te ljude da rade za šest ili rade za osam sati onda smo u problemu. Onda oni plaćaju manje doprinose a tjeraju ih da rade više. I tu će inspekcija morati poduzeti određene korake. I tu ćemo morati napraviti određeni odmak od standardne priče i uhvatiti se u koštac stvarno sa tim problemom. I to je ono gdje vidim potencijalno i veliki posao ali i veliku mogućnost. Vi u njemačkom zakonodavstvu, za razliku od našega, imate to da radne sporove ne rješava običan sud kao kod nas, nego rješava isključivo radni sud koji čak nije ni sud već je tijelo sastavljeno od pravnika koji su de facto činovnici u državnoj opravi i to se rješava otprilike u tjedan dana. Nadalje, ono što zapravo još tu treba reći a o tome je govorila i Nadica Jelaš u ime kluba SDP-a na kraju. Mi smo predlagali tu jednim našim prijedlogom prije mjesec dana ili dva, da se jednom redistribucijom obveznika uplate osiguranja prosječna plaća, prosječna neto plaća za hrvatske građane poveća 300 kuna kako bi se ublažio inflatorni pritisak. To nije prošlo, no vjerujem da će u budućnosti doći na neki od naših prijedloga kao što je i ovaj prijedlog za pola radnog vremena, nešto na čemu smo mi inzistirali i u vrijeme predizborne kampanje, a i u vrijeme puno prije toga i drago mi je da te neke dobre stvari i koje dolaze s naše strane se upravo i danas u ovom Saboru usvajaju i upravo i danas dolaze kao i prijedlozi vladajuće većine. Bitno je da te stvari dolaze pa makar dolazile iz bilo koje strane. Posebno je bitno, a to je apostrofirala kolegica Jelaš, vi u Hrvatskoj danas imate slučaj da se ljudi, građani uplaćuju od svoje bruto plaće u drugi stup. Taj drugi stup čini samo 5% i potrebno je povećati izdvajanja za drugi stup. Istovremeno prinos drugog stupa mirovinskog osiguranja je u prosjeku na razini 5%, a inflacija će ove godine biti veća od 6%. To znači da vi u drugom stupu ne da niste uštedili novce, nego za te novce u drugom stupu koja bi vam trebala sljedeće godine i godina iza toga kad odete u mirovinu osigurati dostojnu mirovinu, taj novac sljedeće godine manje vrijedi. I stoga će biti bitno reformirati način kako se izdvaja u drugi stup i to će se morat napraviti ako želimo da hrvatski građani imaju veću mirovinu u budućnosti. Dakle morati će se povećati izdvajanja za drugi stup. Evo, ja bih na kraju samo rekao da ćemo mi podržati ovaj zakon, ali zbog onoga o čemu je rekla kolegica Lugarić, upravo da se zaštiti mladi čovjek, upravo da se zaštiti čovjek koji ostvaruje prvo zaposlenje, da se kazni onaj poslodavac koji tog mladog čovjek nakon godinu dana. I ja se nadam da ćete i svi vi podržati taj amandman. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo replike. Gospođa zastupnica Božica Šolić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Evo ja bih rekla kolegi Bernardiću na njegovu raspravu zašto prema svakom zakonu ići sa nepovjerenjem. Ja se slažem s vama kada ste rekli da treba mladog čovjeka zaštiti. Svakako se slažem i da trebamo sve poduzeti da mladim ljudima osiguramo zaposlenje, ne na određeno nego na neodređeno. Međutim, moramo jedno razumjeti kolega Bernardić, da svaki poduzetnik koji zaposli novog radnika tj. po ovome naravno da će i po ovim mjerama koje nam donosi zakon biti zaposlenja više mladih ljudi s obzirom na neka rasterećenja poslodavaca, ali zasigurno svaki poslodavac neće mijenjati mlade ljude ili radnike. Svakom poslodavcu je u interesu da taj čovjek koji je novo zaposlen da stekne, naravno da će steći i da stekne znanje, da stekne u toj struci praksu i da je on za godinu dana itekako od koristi tom poslodavcu i tom radu koji obavlja. I smatram da s te pozicije neće se događati što isto tako ne mogu reći da netko možda i neće to iskoristiti, ne mogu ja to tvrditi ali zasigurno svakom poslodavcu će biti u interesu da za godinu dana ne mijenja ljude nego da dalje ostanu jer su oni gotovi ljudi sa praksom. Eto hvala lijepa, htjela sam to samo.
Gospodin Bernardić izvolite.
Poštovana kolegice Šolić. Ja sam upravo za zakon išao sa povjerenjem. I to je osnovna moja intencija. Dakle ne sa nepovjerenjem nego s povjerenjem. I upravo zbog tog povjerenja bilo bi dobro da ta odredba stoji unutra. Nemam ništa protiv. Ako rad, mladi čovjek, osoba koja se prvi put zapošljava nije zadovoljio određene interese poslodavca i on ga nakon tri ili četiri mjeseca otpusti to je legitimno i to je na njemu. Ali ako ga drži svih 12 mjeseci za koje ne mora plaćati doprinose, a kolika mu je zakonska obaveza i otpusti ga baš nakon 12 mjeseci onda tog radnika treba zaštiti. I to je intencija našeg prijedloga. I idemo upravo sa povjerenjem. A što se tiče toga, zamislite npr. da krećemo od toga da npr. policija dva dana ne treba, zato jer imamo veliko povjerenje, raditi svoj posao. Pa nastao bi nered. I jedna takva stavka u zakonu neće odmoći provedbi zakona, neće ga bitno promijeniti, a na neki način će u ovim slučajevima u kojima u 12 mjeseci, znači u kojima poslodavac puno vrijeme iskorištava to što mu država daje, pa to mu država daje, ne daje si on sam, to mu država daje. To što mu država daje da zapravo kroz taj članak država samu sebe zaštiti i tog čovjeka, jer ona brine i mora brinuti o hrvatskim građanima … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Hvala. Još jedna replika, gospodin Kunst. Izvolite.
Zastupnik Bernardić je ovdje izrekao da bi trebalo neke zaštitne mehanizme da poslodavac nakon godine dana ne otpusti te radnike. Ja se slažem u toj vašoj raspravi, sigurno da bi trebalo vidjeti da poslodavci one mlade radnike ne otpuštaju koji su im potrebni, koji su im kvalitetom zadovoljili itd., to je vrlo važno. No, najvažnije je to, da upravo ti mladi radnici kroz ovaj poticaj će steći jedno iskustvo kroz godinu dana, koje traže mnogi poslodavci kada zapošljavaju radnike. Ali podsjetit ću vas isto tako, da je nešto slično koalicijska vlas, u to vrijeme na čelu sa SDP-om, isto predlagala određene poticaje za zapošljavanje novih radnika i da nije uvela ama baš nikakve zaštitne mehanizme isto od godinu dana. Nikakve zaštitne mehanizme prema onim poslodavcima koji kad ta sredstva koja su dobivali, isto iz proračuna, potroše i da ne smiju otpustiti radnike. To je isto jedna činjenica, ja se sjećam ja sam tada predlagao pokojnom predsjedniku vašemu, da se isto to pokuša nešto staviti, neki mehanizmi da se zaštite. Pa nije bilo nikakvih mehanizama. Tako da mislim da treba s ove pozicije, ja apeliram normalno na poslodavce u svakom slučaju, da ne otpuštaju ljude, da zadrže ljude, ali najveća kvaliteta je ta, što će ipak ti mladi ljudi tu godinu dana steći neko iskustvo, pa kod nekog novog zaposlenja će imati to potrebno iskustvo koje poslodavci taže kad uopće zapošljavaju te mlade ljude.
Odgovor, gospodin Bernardić. Izvolite.
Gospodine Kunst, ako je prije postojao neki propust, ja ne pristajem na argumentaciju da zato što je prije postojao propust i sad postoji propust. Niti mi u ovom Parlamentu trebamo davati takav primjer. Propusti i greške uvijek će se potkrast i ljudski je griješiti. No međutim, ljudski se nije pozivati zato što je netko griješio, da i mi zbog toga moramo griješiti. I upravo u smjeru izbjegavanja propusta je i ovaj prijedlog. Dakle, želimo da onaj tko maksimalno iskorištava to pravo, na kraju nema pravo šutnuti tog radnika na cestu. Ako mu nije bio dobar prije, ako mu nije bio dobar 6 mjeseci, pa neka ga otpusti, nema problema, ali ako ga je držao čitavih 12 mjeseci, zato da bi manje uplaćivao državi, zato da bi manje uplaćivao u zdravstveni fond, zato da bi manje uplaćivao u mirovinski fond, zato da bi hrvatski građani na temelju Zdravstvenog i mirovinskog fonda kasnije imali manje, ako je to radio samo 12 mjeseci i onda želi uzeti nekog novog, predlažem da ga se onda na neki način kazni i to je jedina intencija i svrha našeg prijedloga i složit ćete se da u njemu nije ništa tako strašno i nije ništa tako sporno.
Hvala. Ispravak, gospodin Huška.
Hvala. Gospodine predsjedniče, ispravljam netočni navod, gdje kolega rekao, da hrvatska Vlada nema gospodarsku strategiju. To je potpuno netočno. Hrvatska Vlada ima gospodarsku strategiju, gospodarsku strategiju provodi Ministarsko gospodarstva. Tijekom protekle 4 godine kada je također postojala gospodarska strategija, samo za poticanje poduzetništva i poslovnog okruženja. Uloženo je gotovo 3 milijarde kuna za različite programe proizašle iz gospodarske strategije, poticanje izvoza, obrta, malog i srednjeg poduzetništva, poduzetničkih zona, razvoju domaće proizvodnje, subvencioniranje kamata, poljoprivreda, turizam, a u ovom trenutku je Ministarstvo gospodarstva raspisalo gotovo 30 natječaja za različite operativne programe proizašle iz gospodarske strategije, gdje participiraju i poduzetnici i različite ustanove koje potiču poduzetništvo sa bespovratnim sredstvima u okviru gospodarske strategije koja postoji u Hrvatskoj. To je neistina i smatram da je potrebno to javno i reći. Hvala.
Hvala. Zaključno u ime predlagača, gospodine Ivica Mladineo, ravnatelj Porezne uprave i državni tajnik. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene saborske zastupnice i uvaženi saborski zastupnici. Evo samo da se kratko osvrnem na one dvije glavne dileme o kojima smo danas diskutirali. Minimalna osnovica kod obračuna doprinosa na plaću, propisano je člankom 21. u kojem je propisano, da najniža osnovica je osnovica što je poslodavac dužan isplaćivati, prema ugovoru o radu, Pravilniku, kolektivnom ugovoru i posebnom propisu. Ovdje poseban propise misli na Zakon o minimalnoj plaći, znači ne može biti manje od osnovice koja je propisana u Zakonu o minimalnoj plaći. Zato je i posebno uvedeno u članku 21. Što se tiče najviše osnovice, ona je i do sada bila propisana u ovom zakonu koji je sada važeći i ona se propisuje na 6 prosječnih bruto plaća, jedan, osam prethodne godine. Ona je uzeta prema pravima iz mirovinskog osiguranja i prema visini mirovine, prema tome nije da je to novina u zakonu, što je uvaženi zastupnik Lesar govorio, znači ona je već i sada propisana, a moram još nešto kazati, da kroz obračun plaće, svi oni koji imaju preko ove plaće, uzimaju u sami obračun i nemaju potrebe tražiti povrat, nego se uplaćuje prema propisima kako su važeći. Znači, 90% svih njih kroz godinu iskoriste ovo pravo. I na kraju bih se zahvalio svima na diskusiji i onim prijedlozima koji su dali, vjerojatno u idućim izmjenama. Neki prijedlozi većina su dobri bili, će se i prihvatit u izmjenama koje će biti. Na kraju, svima hvala.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Odlučivat će se kada se steknu novi uvjeti. Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o doprinosima. Bio je hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 89. Rasprava je zaključena. Pošto je rasprava zaključena Vlada je podnijela amandmane. Sukladno članku 166. Poslovnika o ovako podnesenim amandmanima mora se složiti većina nazočnih zastupnika. Tko je suglasan da provedemo raspravu o amandmanima Vlade? Tko je da se provede rasprava? Molim uključimo se i glasujmo. Dakle, glasujemo o tome da se provede rasprava o predloženim amandmanima Vlade koja je stigla naknadno. Rezultat? Prijedlog je prihvaćen sa 88 za, većinom dakle glasova, 2 suzdržana i 2 protiv. Utvrđujem da smo većinom glasova odlučili provesti raspravu o amandmanima Vlade Republike Hrvatske. Molim predstavnika predlagatelja da dodatno obrazloži amandmane. Gospodin državni tajnik Ivica Mladineo. Amandman jedan Vlade.
Hvala gospodine predsjedniče, uvažene saborske zastupnice i saborski zastupnici. Pred nama su sedam amandmana Vlade. Obrazloženje uz amandmane prvi, drugi, treći i peti koji su povezani odnose se na usklađivanje sa Zavodom za mirovinsko osiguranje. Znamo da mirovinsko osiguranje, evidencija i uplata i prava traju do odlaska u mirovinu neki i preko 40 godina, pa se još jedanput pojasnilo i preciziralo da imamo što manje problema, tako da odredbama članka 221. i 222. dato Poreznoj upravi mogućnost da kad utvrdi prestanak obavljanja djelatnosti da li je netko umro ili prestao, a da ga i ne obavijesti Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje da može utvrditi prestanak statusa osiguranika. Znači, da ne mora više slati obavijesti, zaduživati. Znamo kad netko umre pa mu još jedanput pošaljemo rješenje za zaduživanje. Koji su to problemi. Također, odredbama članka 228. prema kojem su nositelji osiguranja Poreznoj upravi dužni dostavljati pismeni nalog na temelju kojega će se evidentirati svaka promjena salda koji je i Porezna uprava preuzela 31. prosinca 2002. godine. Znamo da također je velikih problema sa preuzimanjem salda, da često su veliki broj žalbi na ta salda i onda se i ovim člankom sad preciznije određuje. Također, odredbama članka 233. Poreznoj upravi daje se ovlaštenje da može i otpisati dug doprinosa koji je proizašao kao rezultat uračunavanja u staž osiguranja koji je pokriven plaćanjem. Obrazloženje uz amandmane 4. i 6. Hrvatska udruga banaka naknadno je dostavila pismeni prijedlog kojim se traži brisanje članka 229. konačnog prijedloga, a kojim je bilo određena obveza bankama koji vode račune da izvijeste Poreznu upravu ukoliko nisu plaćeni doprinosi, a isplaćena je plaća. Također podršku tom prijedlogu dala je Hrvatska narodna banka te se predlaže brisanje članka 229., ali i članka 254. kojim je propisana kazna za prekršaj banci koja ne postupi na način koji je određen ovim … [[Govornik se ne razumije.]] člankom 229. Obrazloženje i Narodne banke da banke ne mogu imati te podatke jer svi poslovni subjekti mogu imati više žiro računa u više banaka tako da u jednoj banci se može isplatiti neto plaća, u drugoj doprinosi za mirovinsko osiguranje, a u trećoj doprinosi, npr. za zdravstveno osiguranje. I amandman 7, budući se predlaže brisanje članaka 229. i 254. se uređuju slijedeći brojevi iza članka 228. Evo, gospodine predsjedniče.
Hvala. Otvaram raspravu, ali ćemo o svakom amandmanu posebno. Za amandman 1, ima li? Nema. Tko je za ovaj amandman? Molim dizanje ruku. Hvala. Protiv? Suzdržan? Dva. Da vidimo. Hvala gospodine državni tajniče, vi ste odgovorili ili ima još? Ima još. Ovako, glasovalo je za amandman 1 107 za i dva suzdržana. Amandman 2. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj amandman neka digne ruku. Hvala. Protiv? Suzdržan? Jednoglasno prihvaćen sa 109 glasova. Amandman 3. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog ovog amandmana. Tko je za? Hvala. Ima li protiv? Suzdržani? Jednoglasno je prihvaćen, 109 glasova za. Amandman 4. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj amandman? Protiv? Suzdržan? Amandman je prihvaćen većinom glasova, 107 glasova za i jedan suzdržan. Amandman 5. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Protiv? Suzdržan? Ovaj je amandman prihvaćen sa 106 glasova za i 2 suzdržana. Amandman 6. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Ovaj je amandman prihvaćen jednoglasno sa 107 glasova za. I amandman 7. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? 107 glasova za, jednoglasno je prihvaćen. Pregled ostalih podnesenih amandmana podijeljeno je na klupe. Molim predstavnika, tu je, znači predlagatelja i to su Odbor za zakonodavstvo, prvi amandman.
Prihvaća se.
Ovaj amandman je prihvaćen, postaje sastavni dio. Odbor za zakonodavstvo, drugi?
Prihvaća se.
Hvala, postaje sastavni dio. Treći amandman, također Odbora za zakonodavstvo?
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. I zastupnika Dragutina Lesara, četvrti amandman.
Ne prihvaća se.
Obrazloženje neko.
Tekst članka 21. stavka 2. prijedloga zakona jasno određuje da je osnovica za obračun doprinosa ne može iznositi manje od najvišeg iznosa što ga je poslodavac ili druga osoba umjesto poslodavca dužna isplatiti osiguraniku prema ugovoru o radu, Pravilniku o radu, kolektivnom ugovoru ili posebnom propisu, ovdje se misli na Zakon o minimalnoj plaći, prema tome već je to u ovom prijedlogu zakona i ugrađeno.
Hvala. Gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Ja se zaista slažem s gospodinom državnim tajnikom da kad ste upisali riječ posebni propisi jeste mislili na Zakon o minimalnoj plaći, ali poznavajući nas, a dobro znamo kakvi smo, moj prijedlog i amandman upravo je da ako smo donijeli Zakon o minimalnoj plaći i želimo da ona bude minimalna osnovica i za plaćanje doprinosa, dajmo ovdje to jasno i glasno napisati umjesto oni ostali propisi, minimalna plaća i tad smo se osigurali od mogućih drugačijih tumačenja u primjeni ovog propisa. I zato tražim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Peti amandman zastupnice Ljubice Lukačić?
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. Šesto, zastupnik Dragutin Lesar?
Ne prihvaća se. Prijedlog je suprotan odredbama prijedloga zakona kojima se uređuju mjere poticanja zaposlenja osoba koje se prvi put zapošljavaju i volontera.
Gospodin Dragutin Lesar. Izvolite.
Ako razgovaramo o amandmanu na članku 44. koji se odnosi na volontere koji ne volontiraju, ne rade volontiranje zbog obijesti ili dosade nego zbog činjenice da jedino na taj način stječu potrebno radno iskustvo. Smatram da osnovica koju bi zakon njima propisao da ona je po koeficijentu 0,35, odnosno 35% prosječne plaće nije i ne mora biti pravedna i nudim rješenje da njima služi osnovica plaća koju bi primali da rade kao zaposlenici na tom istom radnom mjestu. Mislim da je ona daleko pravednija i prihvatljivija, no tražim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Sedmi, Odbora za zakonodavstvo?
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. Osmo, zastupnica Ljubica Lukačić?
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga zakona. Deveto, zastupnik Dragutin Lesar.
Ne prihvaća se. Obrazloženje kao i pod 6.
Obzirom da je moj prvi amandman odbijen, što mi je jako žao, vidjet ćete da ćemo imati zbog toga problema. I amandman broj tri povlačim jer nema smisla o njemu glasati kada je već jednom odbijen.
Koji to amandman je povučen?
Povukao sam svoj amandman na članak 200. stavak 1. i članak 200. stavak 3.
Dobro, hvala. Ovaj prijedlog je povučen. Dakle sada je 10, Kluba zastupnika HSLS-HSU-a.
Ne prihvaća se. Odredba o najvišoj mjesečnoj i najvišoj godišnjoj osnovici za obračun doprinosa za mirovinsko osiguranje primjenjuje se već od 1. siječnja 2003. godine, a temelji se i na sličnoj regulativi u drugim državama, a činjenica je da prava iz obaveznog mirovinskog osiguranja na temelju generacijske solidarnosti su ograničena posebnim propisima o najvišoj mirovini i zbog toga je uvedena i ova najviša osnovica.
U ime Kluba zastupnika da li netko se javlja? Ako ne, dajem na glasovanje prijedlog ovog amandmana koji Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 11, Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 12, Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Također. 13, zastupnice Marije Lugarić.
Ne prihvaća se. Činjenica da je člankom 43. prijedloga zakona propisana obveza doprinosa za osiguranike koji se prvi put zapošljavaju po osnovi volontera pa iznimka prema kojoj poslodavac za volontere i prva zapošljavanja nema obveze obračuna doprinosa za zdravstveno osiguranje. Znači nije nam propisana zakonom obveza pa onda je ne možemo na ovaj članak prihvatiti.
Gospođa Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani gospodine državni tajniče kako ćemo kazniti poslodavce koji zloupotrebljavaju tu zakonsku odredbu? Kad je Vlada donosila taj zakon i kad su pitali premijera Sanadera kako će se spriječiti zlouporaba, on je rekao da se nada da se to neće dogoditi. Ja mislim da mi se ne možemo pouzdati u nadu i da zaista treba uvesti sankcije u zakon za one poslodavce koji direktno zloupotrebljavaju ovu odredbu. Meni se čini vrlo vjerojatnim scenarij poznavajući nas ovdje u Hrvatskoj, da naprosto zaposli jednu mladu osobu i nakon godinu dana joj da otkaz i zaposli novu mladu osobu samo zato da ne bi moramo plaćati doprinose. Time ne postižemo cilj pojačanog zapošljavanja mladih i onda vas ja molim da zaista na ovaj ili na drugi način formulirate sankcije za ove poslodavce koji će zloupotrebljavati zakon, jer će toga biti. Toga je svjestan premijer bio, imao je izjave iz novina o tome. Toga ste svjesni vi u Ministarstvu financija, a sad ćemo se svi praviti kao da se to neće događati. Ako ne prihvatite tako amandman nekako preformulirano, ja vas molim glasanje jer nije u redu da ovako ostane bez sankcija.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 14, Odbora za zakonodavstvo.
Ne prihvaća se, jer je amandmanom Vlade Republike Hrvatske već izglasano brisanje članka 254.
U tom smislu povlačimo.
Povučen ovaj amandaman. I 15, Odbora za zakonodavstvo?
Prihvaća se.
Prihvaća se. Hvala. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o doprinosima. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj je zakon prihvaćen većinom glasova odnosno jednoglasno sa 97 glasova, skupa sa prihvaćeni amandmanima. Odbor za zakonodavstvo predlaže Saboru usvajanje sljedećeg zaključka: Ovlašćuje se stručna služba Hrvatskog sabora da obavi redakciju teksta ovoga zakona prije objave u "Narodnim novinama". Dajem na glasovanje zaključak Odbora. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj zaključak je prihvaćen većino glasova, 93 glasa za i 1 suzdržan. Klub zastupnika HSLS-HSU-a predlaže Saboru sljedeći zaključak. O Prijedlogu zakona o doprinosima provedeno je prvo čitanje. To je deplasirano jer je već prihvaćeno, a i u suprotnosti je sa Poslovnikom. Klub zastupnika nije ovlašten predlagati raspravu u prvom čitanju itd. Dakle, ovo smo zaključili. Prelazimo na - Konačni prijedlog Zakona o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma, hitni je postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 92 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Hitni postupak primjenjuje se u skladu s člankom 161. Poslovnika. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije državnog proračuna, Odbor za europske integracije, Odbor za pravosuđe, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Izvješća ste primili na sjednici, amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti? Da. Gospodin Zdravko Marić, državni tajnik u Ministarstvu financija.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene dame i gospodo saborski zastupnici. Ja bih se samo ukratko osvrnuo na načela i osnovne razloge zbog kojih Vlada predlaže ovaj Zakon o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma. Dakle, prvo i osnovno načela na kojima se temelji ovaj novi zakon ne odstupaju od načela sada već važećeg zakona već se radi o implementaciji i novih međunarodnih i mjera i standarda u hrvatski pravni poredak a sve u cilju da se državljani Republike Hrvatske i njene institucije štite od posljedica pranja novca i financiranja terorizma, te da se dalje nadogradi postojeći sustav za suzbijanje pranja novca i financiranja terorizma što će ga u konačnici učiniti još učinkovitijim. Što se tiče izravnih razloga za donošenjem ovoga zakona pod 1. ja ću reći da je to usklađivanje sa tzv. III. Direktivom Europskog parlamenta i Vijeća Europe o sprječavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma, te drugim međunarodnim standardima. Samo jedna opservacija, odgovarajući prijenos nove direktive članice Europske unije su bile dužne dovršiti do 15. 12. znači do kraja 2007. godine. Republika Hrvatska praktički ni pola godine nakon toga već ide sa ovim usklađivanjem. Drugo, to je provođenje akcijskog plana kao mjerila u području suzbijanja pranja novca i financiranja terorizma vezano za poglavlje IV. Sloboda kretanja kapitala, koja je ujedno a i središnja mjera akcijskog plana koji je donošenje ovog novog zakona o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma. I konačno to su preporuke Vijeća Europe, njihovog odbora, stručnjaka za procjenu mjera protiv pranja novca i financiranja terorizma, čuveni manival iz travnja 2008. godine. Što se tiče najvažnijih novina ovoga prijedloga zakona. Prvo, provođenje procjene rizika za klijente ili transakciju od strane banka i drugih obveznika s obzirom na moguće zlouporabe financijskog sustava za pranje novca i financiranje terorizma. Drugo je uvođenje ograničenja u poslovanje sa gotovinom koje se odnosi na sve pravne i fizičke osobe koje obavljajući registriranu djelatnost ne smiju obavljati naplatu u gotovinu u iznosu koji prelazi 105 tisuća kuna, odnosno u poslovima sa nerizdentima u vrijednostima koje prelaze 15 tisuća eura. I to prilikom prodaje roba i pružanja usluga, prodaja nekretnina, primanja zajmova, prodaje prenosivih vrijednosnih papira ili udjela. Tu bih htio reći da ograničenje u poslovanju sa gotovinom kao posljedicu će imati sigurno smanjivanje rizika za zlouporabu korištenja financijskog sustava Republike Hrvatske ubacivanjem u isti neevidentirani gotovinskih sredstava. Slična zakonska uređenja vezana za ograničenja u poslovanju sa gotovinom su i neke od naših susjednih zemalja poput Italije i Slovenije ali i Belgije uvele. Treće, to je uvođenje zabrane korištenja anonimnih proizvoda, odnosno anonimnih bankovnih računa, štednih knjižica na šifre ili donositelje, odnosno račune ili štedne knjižice bez identifikacijskih podataka stranke. Također uvodi se pojam tzv. politički izloženih osoba sukladno odredbama tzv. III. Direktive pri čemu će se odredbe budućeg zakona u tom dijelu odnositi samo na inozemne politički izložene osobe, dok su domaće politički izložene osobe podvrgnute mjerama uobičajene redovne dubinske analize. Poslovni odnosi sa osobama koje zauzimaju ili su zauzimale istaknule javne dužnosti u inozemstvu predstavljaju veće rizike pranja novca i financiranja terorizma te se stoga međunarodni interes temelji na stajalištu da se poslovanjem sa takvim strankama posveti posebna pozornost. Određivanje učinkovitih i razmjernih sankcija i mjera za prekršaje također su propisane ovim zakonom. U prijedlogu zakona kaže da bi zakon trebao stupiti na snagu s početkom 2009. godine, jednostavan razlog je prije svega edukacija svih uključenih obveznika ali i sudionika, tu prije svega mislim na banke i ostale institucije financijskog tržišta. Hvala lijepo.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. U ime Odbora za financije i državni proračun gospodin predsjednik Odbora Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče, gospodo predsjednici Vlade, cijenjene kolegice i kolege. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora raspravio je na 10. sjednici održanoj 12. lipnja 2008. godine Prijedlog zakona o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma sa Konačnim prijedlogom zakona koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 29. svibnja 2008. godine. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora raspravljao je na temelju članka 65. Poslovnika Hrvatskoga sabora o predmetnom zakonu kao matično radno tijelo. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora jednoglasno je podržao prijedlog Vlade Republike Hrvatske da se ovaj zakon donese po hitnom postupku sukladno članku 161. Poslovnika Hrvatskoga sabora budući se njegovim donošenjem nastavlja daljnje usklađivanje hrvatskoga zakonodavstva u području sprječavanja pranja novca i financiranja terorizma sa pravnom stečevinom Europske unije. U raspravi na odboru istaknuto je da treba težiti daljnjem jačanju i dogradnji sustava suzbijanja pranja novca i financiranja terorizma te se stoga podržava potpuna harmonizacija primarnog hrvatskog zakonodavstva iz toga područja sa europskom pravnom stečevinom. Nakon provedene rasprave Odbor za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora odlučio je jednoglasno predložiti Hrvatskom saboru donošenje Zakona o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma. Hvala lijepa.
Hvala. Žele li drugi odbori? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a, gospodin Željko Turk. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani kolege iz Vlade, uvažene kolegice i kolege saborski zastupnici. Dozvolite mi da kažem nekoliko riječi o prijedlogu ovoga zakona. Svaka ustavna osnova za donošenje zakona je odredba članak 2. stavak 4. Ustava Republike Hrvatske a Zakon o sprječavanju pranja novca koji je stupio na snagu 1. 11. 1997. godine i koji je djelomično izmijenjen, odnosno noveliran u 2003. godini postavio je temelje za razvitak preventivnom sustava u području sprječavanja pranja novca. Također temeljem toga važećeg zakona donesen je i podzakonski akt, Pravilnik o provedbi Zakona o sprječavanju pranja novca, a pored važećeg zakona, na tom području, području sprječavanja i otkrivanja pranja novca u većoj ili manjoj mjeri odnose se i sljedeći zakoni: to je Kazneni zakon, Zakon o kaznenom postupku, Zakon o odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela Zakon o deviznom poslovanju i Zakon o bankama. Donošenjem danas još uvijek važećeg zakona u studenom 1997. godine i ustrojavanjem Ureda za sprečavanje pranja novca kao financijsko obavještajne jedinice, određivanjem pranja novca i financiranjem turizma kao posebnih kaznenih djela te propisujući temeljem toga i kaznenu odgovornost pravnih osoba i za kazneno djelo pranja novca Republika Hrvatska je uspostavila model kojim se sprečava zlouporaba korištenja financijskog sustava za pranje novca i financiranje terorizma. Dakle tom uspostavom zakonodavnog pravnog i institucionalnog okvira za sprečavanje pranja novca Republika Hrvatska je prihvatila većinu međunarodnih standarada i mjera u sustavu prevencije pranja novca i financiranja terorizma. Sukladno tome te važećem zakonu hrvatski ured je od samog osnivanja ustrojen u sastavu Ministarstva financija kao autonomna i samostalna financijsko-obavještajna jedinica administrativnoga tipa. Prema međunarodnim standardima ured je ustrojen kao središnja analitička služba koja ima primarno zadaću preventivno djelovati i isto tako analitički obrađivati sumnjive transakcije te po utvrđivanju razloga za sumnju na pranje novca takve slučajeve i dostavljati nadležnim državnim tijelima. Mislim da dobrim dijelom i sami znamo da važeći zakon kao poseban zakon ima preventivan karakter te je ključni elemenat sustava je obveza banaka i drugih obveznika da obavješćuju o svim gotovinskim transakcijama ako je njihova vrijednost veća od 200 tisuća kuna kako i po drugim gotovinskim i bezgotovinskim transakcijama neovisno o njihovoj financijskoj vrijednosti ukoliko postoji sumnja da se radi o pranju novca sukladno određenim indicijama da to postoji. Nije zgorega ponoviti da pranje novca predstavlja aktivnosti u bankovnom, novčarskom ili drugom poslovanju s ciljem da se prikrije pravi izvor odnosno imovine ili prava priskrbljena novcem za koji se zna da je pribavljen na nezakoniti način. Suzbijanje pranja novca nije u nadležnosti samo jedne institucije već je to sustav kojeg čine, a neću ih sve sada nabrajati kako tijela prevencije tako nadzorna tijela te tijela kaznenoga progona. To zapravo znači da ured kao središnje tijelo prevencije djeluje kao jedan posrednik između financijskog i nefinancijskog sektora s jedne strane te tijela nadzora, policije i Državnog odvjetništva sa druge strane. Iz ovog što je ovdje izneseno vidljivo je da je Republika Hrvatska još 1996. godine među prvima od srednje, od srednje i istočnih europskih država pristupila zakonodavnom i institucionalnom uređenju u području sprečavanja pranja novca te je počela i sustavno graditi strategiju za sprečavanje i otkrivanja pranja novca. O tom uspostavljanju pravnog i institucionalnog sustava u sprečavanju pranja novca kao suvremenog i međunarodno priznatog ukazuju i sljedeći podaci da je hrvatski ured od 1998. godine da je jedan od 107 članova međunarodne radne grupe Egmont. Da je predstavnik hrvatskog ureda član Predsjedništva Odbora Vijeće Europe i član i voditelj izaslanstva u Manivalu i isto tako zgodno je konstatirati da je cjeloviti sustav Republike Hrvatske u području suzbijanja pranja novca i financiranje turizma bio više puta i procjenjivan od strane stručnjaka relevantnih međunarodnih institucija. Ovdje možemo konstatirati da u okviru financijsko-obavještajnih jedinica odnosno ureda Hrvatska ima jednu od kvalitetnijih ureda u ovom dijelu Europe. Da je jedan dio država bazirao svoje zakone i sustave protiv pranja novca na hrvatskome modelu međutim neosporna je činjenica da je međunarodna zajednica donijela nove međunarodne standarde i mjere u području suzbijanja pranja novca i financiranje turizma koje su i ovog predlagatelja zakona vodile ka izradi novoga prijedloga, a u cilju dalje i potpune harmonizacije primarnog hrvatskog zakonodavstva koje to područje sprečavanje pranja novca i financiranje turizma regulira sa europskom pravnom stečevinom a posebno sa direktivom 2005/60 EZ Europskog parlamenta i vijeća od 26. listopada 2005. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca. Te Konvencijom Vijeća Europe broj 198 o pranju, traganju te privremenom oduzimanju. Države članice UA bile su dužne donijeti zakone sukladno toj direktivi najkasnije do kraja prosinca 2007. godine a iz toga proizlazi da je potrebno sukladno potrebi usklađivanja hrvatskog zakonodavstva sa europskom pravnom stečevinom promijeniti naš postojeći zakon. A zbog uključivanja dodatno većeg broja novih cjelovitih mjera zapravo ga i zamijeniti sa jednim posve novim prijedlogom zakona. U okviru procesa pridruživanja taj je proces vezan u poglavlju 4. sloboda kretanja kapitala gdje je postavljeno mjerilo da Republika Hrvatska treba donijeti akcijski plan koji će sadržavati kakvu aktivnost tako i rokove s postavljanjem posebnih mjera sa ciljem usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske u području sprečavanja pranja novca sa pravnom stečevinom koja je vezana na Europsku uniju. Vlada Republike Hrvatske taj je Akcijski plan donijela 31. siječnja 2008. godine i predlagatelj je kod pripreme teksta ovoga prijedloga zakona uzeo u obzir i provođenje mjera iz akcijskog plana. Predlagatelj dalje je također uzeo u obzir i izvješće trećeg kruga procjene mjera protiv pranja novca i financiranje terorizma provedeno krajem 2006. od strane Odbora Vijeća Europe Manival gdje ovo izvješće sadrži detaljnu analizu važećih propisa i institucionalnog okvira i praktične provedbe mjera protiv pranja novca. Sažeti prikaz odbor je i njim se odredio na sljedeći način. Konstatirano je da Hrvatska poduzela neke korake za poboljšanje svojeg sustava protiv mjera pranja novca i financiranje terorizma. Isto tako je u velikoj mjeri usklađen sustav kada se radi o provođenju mjera sprečavanja i otkrivanja pranja novca, ali je isto tako utvrdio da su nedostatne mjere za provođenje dubinskih analiza klijenata. Da je nedovoljno postojanje ili nepostojanje procjene rizika od pranja novca i financiranje terorizma od strane obveznika provedbe propisanih mjera te nepostojanje posebnih mjera uspostavljanja posebnog odnosa sa tzv. politički izloženim osobama. Sve te stvari su navele predlagatelje zakona da na kvalitetan i adekvatan način odgovarajuće uskladi preventivno zakonodavstvo s pravnim propisima EU, odnosno sa direktivom EZ-a, te kroz donošenje ovoga zakona rješavamo slijedeća osnovna pitanja, a to je definiranje temeljnih osnovnih pojmova pranja novca i financiranja terorizma, odgovarajućeg i mislim da je to vrlo bitno širenja kruga obveznika za provođenje mjera na području sprječavanja pranja novca i financiranje turizma i na društva za izdavanje elektroničkog novca, društva koja obavljaju određene usluge platnog prometa, te u to se uključuje i prijenos novca, te pravne osobe vezano na organizaciju igara na sreću, Internet ili telekomunikacijska sredstva. Uvođenje posebnih odredbi vezano na identifikaciju stranaka i mogućih stvarnih vlasnika, proširivanje obaveza o obavještavanju o sumnjivim transakcijama na slučajevima za koje postoje opravdani razlozi, te uvođenje mogućnosti postupanja stranke na temelju procjena rizika kojim će se obveznicima omogućiti da na vlastitoj prosudbi određenoga rizika poduzmu određene akcije. Isto tako, uvođenje pojma stranih političkih zločina i osoba sukladno direktivi EZ-a o kojoj je i državni tajnik nešto posebno rekao smatram također da u prijedlogu zakona vrlo je bitno zabrana uvođenja ili otvaranja anonimnih računa štednih knjižica na lozinku ili donositelja, odnosno jednostavnim rječnikom rečeno onima koji omogućavaju prikrivanje stvarnog identiteta stranke. Ograničenja u poslovanju sa gotovinom, a rekao sam u uvodu da je do sada to bilo 200000 kuna. Taj se cenzus sada smanjuje na 100000 kuna, odnosno iznad 100000 kuna, odnosno petnaestak tisuća eura kada je riječ o nerecidentima, a vezano je svakako i na prodaju roba, usluga, prodaju nekretninu, primanje zajmova, te drugih vrijednosnih papira. I ograničenje te gotovinske naplate se odnosi na sve pravne i fizičke osobe koji u svojim registriranim djelatnostima primaju gotov novac. Sustavno provođenje nadzora nad određenom kategorijom obveznika, prije svega uključivanjem novih tijela, te svakako i detaljnije uređenje, modernizacije, međunarodne suradnje sa stranim tijelima. Uvođenje mogućosti za izdavanjem naloga za red redovitim praćenjem poslovanja stranke u slučaju da postoji sumnja na pranje novca ili financiranje turizma, te širenja ukupnog kruga državnih tijela koji potiču urednu obradu predmeta. Svakako, tu spadaju i propisivanje kaznenih odredba, novčane kazne za prekršaje koji povredom odredbi ovog zakona nastaju, te se svakako tu propisuju i prijelazne i završne odredbe. Ovo što je ovdje u ovom dijelu zadaća novog zakona navedeno jesu načela kojima se na temelju postojećeg prijedloga, odnosno novog prijedloga ne odstupa od dosadašnjih načela važećega zakona već su one samo kao takvo radi o implementaciji, uključivanju novih međunarodnih mjera i standarda u hrvatski pravni poredak sa ciljem da se državljane Republike Hrvatske i njezine institucije štite od posljedica pranja novca i financiranje turizma, te na taj način se želi nadograditi postojeći sustav za suzbijanje pranja novca i financiranje terorizma, te ga se na taj način želi učiniti još učinkovitijim. Predviđa se da prihvaćanje ovog prijedloga zakona neće utjecati direktno na povećanje proračunskih izdataka za državna tijela, jer je sustav za sprječavanje i otkrivanje pranja novca već uspostavljen. Ali svakako da ga treba nadopuniti i proširiti posebno na ona područja vezano uz sprječavanje terorizma. Budući da se ovim prijedlogom zakona predlaže usklađivanje hrvatskog preventivnog zakonodavstva, te posebno na područje sprječavanja novca i financiranje terorizma predlaže se da se ovaj prijedlog zakona donese po hitnom postupku objedinjujući prvo i drugo čitanje sa njegovim stupanjem na snagu 1.1.2009., a to posebno zbog edukacije svih onih grupa obveznika koji sudjeluju u njegovoj primjeni, odnosno implementaciji, te je gospodine predsjedniče klub HDZ-a podržava donošenje ovoga prijedloga zakona po hitnom postupku. Hvala.
Hvala. U ime kluba HSS-a gospodin zastupnik Stanko Grčić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predstavnici Vlade, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Na početku rasprave želim reći da Hrvatska seljačka stranka podržava predmetni tekst prijedloga zakona, jer se njime pored usklađivanja hrvatskog zakonodavstva sa pravnim stečevinama Europske unije ujedno i kvalitativno poboljšavaju postojeća rješenja, a čije su manjkavosti uočene tijekom dosadašnje primjene u praksi. Tekst ovog zakona pored ciljeva vanjske politike podupire i ciljeve na nacionalnoj razini i prilagođavanjem međunarodnim standardima i mjerama u sustavu prevencije pranja novca i financiranja terorizma. Na taj se način stvaraju preduvjeti za povećanu međusobnu interakciju i suradnju tijelu, tijela prevencije, nadzora, kaznenog progona, te uređuju i druga pitanja s ciljem jačanja učinkovitosti sustava. Ukratko ću nastojati obrazložiti razloge zbog kojih podržavamo predmetni tekst, ali želim i ukazati možda na neka otvorena pitanja u vezi ove problematike. Iz priloženih materijala koji pojašnjavaju ocjenu stanja i osnovna pitanja koja zakonom treba urediti, te posljedice koje će donošenjem zakona proisteći vidljivo je slijedeće. Pranje novca predstavlja aktivnosti u bankovnom, novčarskom i drugom poslovanju s ciljem da se prikrije pravi izvor novca, odnosno imovine ili prava priskrbljivanja novcem za koji se zna da je pribavljen na nezakoniti način. Postojećim propisom koji regulira materiju sprječavanja pranja novca kao i drugim propisima, prije svega mislim na Kazneni zakon, Zakon o deviznom poslovanju, Zakon o bankama kao i drugim. U proteklom periodu postavljeni su temelji za razvitak preventivnog sustava u području sprječavanja pranja novca. Odbor stručnjaka za procjenu mjera protiv pranja novca i financiranja terorizma Europske unije tijekom 2006. godine ukazao nam je na neke činjenice. Prije svega na nedostatne mjere za provođenje dubinske analize klijenata, nepostojanja procjena rizika od pranja novca i financiranja terorizma od strane obveznika provedbe propisanih mjera. Na nepostojanje posebnih mjera uspostavljanja poslovnog odnosa s tzv. politički izloženim osobama na nedostatne mjere sprječavanja pranja novca i financiranja terorizma kao i provedbe nadzora primjene istih kod osoba koje obavljaju profesionalne djelatnosti, misli se na odvjetnike, javne bilježnike, porezne savjetnika, računovođe i revizore na nepostojanje sveobuhvatne i detaljne statistike o djelotvornosti cjelokupnog sustava kao i na djelomičnu neusklađenost s međunarodnim standardima na području sprječavanja financiranja terorizma. Ovim prijedlogom zakona Republika Hrvatska će u prevenciji pranja novca i financiranja terorizma upotrebljavati jednake standarde kao i države članice Europske unije na način da će, između ostalog uskladiti pojmovno kategorijalni aparat po pitanju pranja novca i financiranja terorizma, da će proširiti krug obveznika za provođenje mjera, uvesti ograničenja u poslovanju s gotovinom, sustavno urediti provođenje nadzora, detaljno urediti međunarodnu suradnju sa stranim nadležnim tijelima kao i proširiti krug državnih tijela i institucija koje će nadležni Ured za sprječavanje pranja novca poticati na obradu predmeta. Slijedom navedenog smatramo da je prijedlog zakona pisan u namjeri i s naglaskom na povećanju brzine i učinkovitosti u provođenju mjera i načela interaktivne nacionalne međunarodne suradnje. Također, da se u hrvatski pravni poredak implementiraju međunarodne mjere i standardi u cilju da se državljani Republike Hrvatske i njene institucije štite od posljedica pranja novca i financiranja terorizma na temelju kojeg će se moći kvalitetnije, odnosno sustavnije obavljati nadzor kao i osigurati globalni pristup sukladno međunarodnim standardima. Želimo ukazati na neka otvorena pitanja u vezi ove problematike, analizirajući predložena rješenja informacije sa terena koje dolaze do nas govore da je prijedlog zakona vrlo solidan, ali da zbog žurnosti i kratkoće vremena na njegovoj izradi možda nije u dovoljnoj mjeri provedena kvalitetna rasprava sa ekspertima na nižim razinama unutar Ministarstva financija i izvan njega, a što je obzirom na značaj problematike neophodno. Ističemo i činjenicu da će se donošenjem zakona povećati opseg i struktura zadaća Ureda za sprječavanja prava novca i nekih drugih nadzornih tijela zbog proširenja kruga u određenih obveznika. Također, za bilo kakvu ozbiljnu akciju, neophodno je ostvariti odgovarajuće organizacijske operativno-planske i druge zahvate, pri čemu posebno ukazujemo na operativni okvir među nadležnim institucijama. Samo se izgradnjom odgovarajućih sposobnosti za provedbu potrebnih mjera može udovoljiti novim zadaćama i standardima na tom području. Bez obzira na to, još jednom ističemo da klub HSS-a podržava prijedlog predmetnog zakona, ali ujedno ukazuje i na možda otvorena pitanja za koja se nadamo da će nadležne institucije poduzeti sve potrebne aktivnosti i mjere kako bi bilo što manje problema u njegovoj provedbi, a koja neće utjecati na njegovu učinkovitost. Pored toga, mišljenja smo da postoji prostora da se pojedina konkretna problematika i zakona kvalitativno uredi i proceduralno jednostavnijim podzakonskim propisima koji su u nadležnosti ministra financija. Kako se predloženi zakon posebno nadograđuje odredbama vezanih uz sprječavanje financiranja terorizma, pri tome mislimo na klasični radiološki, kemijski, nuklearni i biološki terorizam, pored do sad navedenog posebno želimo naglasiti činjenicu da je Republika Hrvatska kao predsjedavajuća Protuterorističkog odjela Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda ima mogućnost i aktivnijeg sudjelovanja u inicijativama za preventivno djelovanje, što se može posebno cijeniti i vrednovati. UN-ove rezolucije traže i potiču suradnju na tom području i prepoznaju taj problem kao globalan, bez obzira na pripadnost ili stupanj razvoja. Terorizam sam po sebi je globalan problem te ima potencijal uzrokovati goleme ekonomske i psihološke štete. Kao odgovor u borbi protiv terorizma razvijaju se razni modeli od njegove zaštite. Na primjer, Republika Hrvatska je donijela Zakon o obalnoj straži koji se dijelom dotiče ove materije. Zakon o izvozu robe s dvojnom namjenom te je potpisnica raznih konvencija i sporazuma po pitanju borbe protiv terorizma. Kako se terorizam vjerojatno financira sa svih strana svijeta te ima pristup mnogobrojnim izvorima financiranja, jedan od modela zaštite od terorizma je i globalni nadzor njegovih financijskih tokova s ciljem da se preduhitre teroristi, pri čemu je važna informatizacija čitavog sustava nadzora financijskog tržišta. Nakon 11. rujna 2001. posebno su na meti kritike bile neformalne mreže za slanje novca kojima se koristi većina emigranata te se pritom ukazalo na potrebu borbe protiv financiranja terorizma na svim razinama. I još jednom ističem da će klub HSS-a podržati predloženi zakon. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. U ime kluba IDS-a, gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, cijenjeni državni tajniče, uvažena gospodo zastupnici. Mi smo Zakon o pranju novca donijeli još 1997. godine, onda smo ga novelirali 2003., donijeli smo čitav niz drugih zakona koji bi trebalo, jasno spriječiti takvo ponašanje, bilo da je riječ o Zakonu o deviznim poslovanjima, pa onda Zakonu o odgovornosti pravnih osoba. To je doneseno za vrijeme trećesiječanjske administracije kao i Zakon o bankama itd. Ključni element ovog Zakona je obveza banaka da obavještavaju Ured za sprječavanje pranja novca o svim gotovinskim transakcijama iznad 200 tisuća kuna ili da obavještavaju ured, da budem precizniji o svim sumnjivim transakcijama. Što se sad ovdje dešava kod ovog Zakona? Do sada su tu obvezu imale samo banke, štedionice, mjenjačnice, osiguravajuća društva, a od sada će to biti ili ta obveza će biti i na javnim bilježnicima, koje bi možda prve trebalo prijaviti, zatim odvjetnici će također to trebati prijavljivati, pa porezni savjetnici itd. E sada ako znamo da su te osobe poglavito recimo odvjetnici zaštićeni poslovnom tajnom, ja ne znam kako će se u djelo provesti te odredbe. Ja mislim da će biti i ovdje po onoj narodno, tresla se brda a na kraju se ništa izroditi iz svega toga neće. No, da nešto po tom pitanju svakako treba uraditi, ja mislim da u to nema sumnje. Zemlje u tranziciji slobodno se može reći, da su eldorado za sumnjivi kapital. Pratimo događanja recimo na toj krim sceni u Hrvatskoj i vidimo kako sjajno recimo surađuje hrvatska i srpska mafija. Tu ih ideologija, tu recimo ova događanja iz 90-tih njima nisu nikakva prepreka. Koliko s druge strane prihod ili koliki prihod ostvaruje hrvatsko podzemlje, tj. hrvatska mafija u ovom trenutku nikome nije lako reći. Znamo da se međutim taj njihov novac sve više investira u graditeljstvo, da se investira u kupnju različitih tvrtki. Počeli su sada nakon gostionica kupovati hotele, nekretnine i zasigurno ovdje nije riječ o malom novcu. Neki spominju da se samo narkomafija godišnje obrne oko 200 pa i više milijuna eura što će reći, na hrvatskom tržištu jasno, što će reći da je riječ o po slovima teškima, između milijarde i pol i dvije milijarde kuna. Nedavno sam pročitao da samo jedna mafijaška porodica iz Kalabrije ima godišnji prihod kao Slovenija i Estonija zajedno. Tame se spominje u tim tekstovima cifra od 44 milijardi eura. Kako u Italiji, tako i u Hrvatskoj, jasno taj novac se ostvaruje od trgovine droge, od prostitucije, reketom, kamatarenjem. Jasno je da se onda taj novac ulaže u građevinsku industriju, kupuju se nekretnine, ali za razliku od Hrvatske ako u Italiji se uhvati jednog takvog narko bossa onda mu slijedi i zapljena sve one imovine koju je do tada posjedovao što je u Hrvatskoj usuđujem se reći, nemoguća misija. U nas svi voze ove džipove, kako se zovu, "porshee". Žive u elitnim hrvatskim tim destinacijama ili u elitnim hrvatskim dijelovima tih gradova velikih. Vode se kao nezaposleni, kao sobarice itd. kao što je bilo to u jednom istarskom riječkom slučaju ili što je jednako tako katastrofalno, vode poslove iz zatvora. I danas sam negdje pročitao da se jedan zatvorenik predozirao u čini mi se splitskom zatvoru. Ako je prihod te kalabrijske mafije 44 milijarde eura, onda znajte da dio tog novca te obitelji je zasigurno mafijaške, i u Hrvatskoj. Iako s druge strane imam dojam da je hrvatsko tržište relativno zatvoreno, ali je sigurno dio tog kapitala i na tim prostorima. Gdje ne znam, ali pretpostavljam da je, ali ja nisam za to nadležan da to istražujem, za to su nadležni neki drugi. Inače organizirani kriminal u Italiji godišnje namakne kažu oko 100 milijardi eura, od toga doslovce oni su izračunali 23 milijarde eura od droge, 4,7 milijardi od pranja novca, 4,1 milijardu od zelenašenja itd. Znači samo ta talijanska kalabrijska mafijaška obitelj u Njemačku godišnje ulaže oko 5 milijardi eura. E sada ako ulaže u Njemačku koja ima daleko rigoroznije zakone i kontrole, onda za pretpostaviti je da dio novaca dolazi i u Hrvatsku. Ako je bruto društveni proizvod jedne Italije hiljadu milijardi eura onda neki kažu da na mafiju u Italiji otpada oko 10%. To je vjerojatno pretjerivanje, ali 5% to bi mogla biti u Italiji jedna realna cifra koliko tog novca se obrne preko tih mafijaških obitelji. E sada se postavlja pitanje, ako je bruto društveni proizvod Republike Hrvatske oko 300 milijardi kuna, koliko iznosi udio u tih 300 milijardi kuna, tih hrvatskih mafijaških obitelji. Vjerojatno ne 5% bruto društvenog proizvoda kao i u Italiji, ali slobodno se može govoriti da 1% bruto društvenog proizvoda Republike Hrvatske u ovom času otpada na hrvatsku mafiju. To je znači negdje 3 milijarde kuna, to je zasigurno ogroman novac. E sada jasno je da će oni koji o tome pišu, dobiti pod navodnicima, palicom po glavi. Zadnji u nizu bio je Dušan Miljuš i toj bejzbol demokraciji da se tako izrazim ili paličnoj demokraciji, treba jasno poručiti i reći ne. To se ne smije dešavati u Hrvatskoj , to se ni na koji način ne smije tolerirati. Međutim gdje je ovaj problem? Ja kažem pa u nemoralu ma možda i svih vlasti. Ako nitko gospodo nikoga do sada nije pitao od kuda tebi prvi milijun eura ili prvi milijun dolara sve jedno i ako ti danas zbog toga što te netko 90-tih godina nije pitao od kuda ti, a ne pita te ni danas, taj prvi milijun eura, postaješ stup karijatida ovoga društva. Ako nitko tajkunima ne postavlja pitanje od kuda vam novac za tvrtke, poduzeća, hotele koje ste stekli ne znam 92., 93. ili 95. sve jedno, onda jasno zašto pitati neke druge. Međutim, jasno je da se mora pitati, usuđujem se reći i jedne i druge kako su oni došli do novca. Na primjer Goran Štrok je progovorio o jednoj iznudi, apsolutno je dobro napravio što je o tome progovorio. Rekao je da je zbog 200 hiljada eura ucjene njemu propalo 6 ili 7 mjeseci u hotelu "Bellevue" u Dubrovniku i da je izgubio zbog toga 5 milijuna eura, ali nije rekao za koliko je došao do tog hotela. Danas naši kriminalci nisu više samo batinaši obrijanih glava, to su danas i prava gospoda koja hodaju ne znam u "bossovim" tim odijelim i voze te "porsheeine" džipove. No što je isto tako tipično za Hrvatsku? Hrvatska u zadnjih 15 godina po pranju novca nije učinila gotovo ništa, usuđujem se reći da po tom pitanju učinili smo manje od ništa. Gotovo da se usuđujem ustvrditi da smo više potrošili za plaće, za uredske materijalne troškove tog famoznog Ureda za sprječavanje pranja novca no što su oni spriječili pranja novca. U ovoj zemlji odgovaraju ljudi ako na dar prime jednu peku koja vrijedi 300, 500 ma neka košta hiljadu kuna, kao u slučaju ovoga Gotovca iz HEP-a. Ja ne kažem da tu nije bilo nečega većeg, ali 300 ili 500 ili zbog 300 ili 500 kuna vrijedne peke nekoga držati u pritvoru godinu dana, to u velikoj mjeri govori da se ovaj društveni sustav na neki način raspada, da se sve moralne vrijednosti naprosto ili vrednote dovode u pitanje i to je između ostalog i dokaz nesposobnosti institucija. Inače, gospodin Mladen Bajić, kada je riječ o pranju novca rekao je da je taj ured za kojeg ja kažem da više potroši na plaće nego što spriječi pranja novca, 2007. obustavio financijske transakcije u iznosu os 5 milijuna 647 tisuća eura. Privremeno je oduzeo 17,4 milijuna kuna, trajno 349 tisuća 445 eura. 349 tisuća 445 znači eura je trajno oduzeo. To je, koliko je to? To je nekih 2,5 milijuna kuna. Znači, pranje novca na godišnjoj razini prema podacima gospodina Bajića teško je 40 milijuna kuna. S druge strane znamo da ta naša mafija, ako samo od droge obrne između milijardu i 500 do 2 milijarde kuna, znači na godišnjoj razini tu je njeno učešće od cca 1% bruto društvenog proizvoda. Znači jednom riječju ovaj sustav u Hrvatskoj kada je riječ o pranju novca ili sprječavanju, zapriječavanju pranja novca ne funkcionira, 'ajde 2007. možda je bila jedna … [[Govornik se ne razumije.]] godina, 5,6 milijuna eura je na neki način stopirano, ali novac vidimo i sami kola sve u šesnaest. I ono što je najgore, ti ljudi nakon što operu taj novac postaju stupovi društva, postaju ugledni građani, postaju poduzetnici čija je prošlost jasno mračna, ali koga u Hrvatskoj za to briga. Ovdje u ovoj zemlji nikoga mi nećemo pitati otkuda nekome prvi milijun eura. Što je cilj ovoga zakona? Znači, zabrana otvaranja ili vođenje anonimnih računa štednih knjižica na lozinku ili donositelja odnosno drugih proizvoda koji omogućavaju prikrivanje stvarnog identiteta stranke te zabranu poslovanja obveznika s prividnim bankama. Zatim ograničenje u poslovanju s gotovinom na način da se ne smiju u Republici Hrvatskoj obavljaju naplate u gotovini u iznosu koji prelazi 105 tisuća kuna odnosno u poslovima s nerezidentima u vrijednosti koja prelazi 15 tisuća eura, sustavno uređenje i provođenje nadzora nad određenim kategorijama obveznika, prije sveg uključivanjem novih tijela kao primarnih nadzornika u postojeći sustav za nadzor nad obveznicima itd., itd. No, što će se na kraju iz svega toga izroditi? Ako se stvarno ne postigne svenacionalni konsenzus po tim pitanjima bojim se da to neće biti dobro i da od svega toga neće biti ništa. A ako se stvarno ništa ne postigne onda to neće biti dobro za društvo, to neće biti dobro za gospodarstvo, za zemlju, to neće biti dobro za našu djecu koja se doista mogu naći u svakakvim iskušenjima. To jasno onda urušava povjerenje u policiju, u pravosuđe, u politiku. Iako bih se usudio i to reći, da nema gore mafije od pravosudne mafije bilo da dodjeljuje nekome turističko zemljište kao u "Vrtovima sunca" ili u Istri, bilo ovaj famozni sudac danas u Slobodnoj Dalmaciji sramotni sudac, naslov pravosuđe od blata - razotkrivena presuda da ne kažem koga, proglasio mrtvim a ne zna koliko nasljednika itd. I sada neka ti jedan takav sudac sudi pa bolje da si sam presudiš. No, pustimo sada to. Bilo bi dobro da se u ovoj zemlji otkriju napadači na jednoga Dušana Miljuša, na Milana Krivokuću, na Tonči Turića, na Marka Škroba, na Bruna Orušara, na Mirka Švepsa, Bonačića pa i Zagorca, pa i Mislava Žagara, pa i Božu Prku, Kuljiša, Rađenovića itd. Neki su možda bili bliski sa tim podzemljem, ali velika većina njih dobila je od mafije jer su se borili protiv mafije. Prvi korak je jasno upozorenje, prijetnja onda dođe palež, možda dizanje auta u zrak i onda na kraju metak. U igri je svi znamo velik novac i oni koji im stanu na put, a u igri je 1% bruto društvenog proizvoda, ti će biti uklonjeni ako im se ne priklonimo. E da im se ne bi priklonili, da im se ne bi poklanjali, ja znam da treba hrabrosti, da trebaju za to zakoni, trebaju ljudi, treba puno volje, smjelosti, nadasve poštenja, a ljudi koji se bave tim poslom u ovoj zemlji moraju itekako biti plaćeni i nagrađeni. Istina je i ta, ono što smo sijali 18 godina sada na neki način žanjemo. Sustav je stvorio točno oplodio je te pojedince. Kada su bili u začetku, s njima se bilo lako obračunati. To se tada nije učinilo, a danas nažalost s velikom većinom njih biti će gotovo nemoguće doći na kraj, jer kao što rekoh postali su stupovi … [[Govornik se ne razumije.]] društva.
Zahvaljujem. Došli ste do kraja svog vremena. U ime kluba SDP-a uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Da bismo uopće mogli raspravljati o ovom Prijedlogu zakona o sprječavanju pranja novca i financiranju terorizma koji je evo kao što vidimo i same oznake europski zakon, dakle ide u hitnu proceduru i nemamo mogućnosti raspravljanja u dva čitanja. Ali zbog toga mislim da je vrijeme i ovo i mjesto da progovorimo o aktualnoj situaciji, kako je i koji su rezultati, dosadašnji učinci dosadašnjeg Zakona o sprječavanju pranja novca kao i učinci samog ureda koji je eto vrhovno tijelo, postavljen temeljem zakona i odgovoran u učincima sprječavanja pranja novca. Hrvatska danas uopće ne vodi brigu o mogućnosti da se prljavim novcem, kaže izvješće Monivola, financiraju čak i terorističke organizacije, a o drugim zlouporabama i malverzacijama da se i ne govori. Dakle to je samo jedan dio izvješća Monivola, tijela zaduženog za borbu protiv pranja novca u Europi. I tako se tamo zaključuje da je Hrvatska postala novi raj za prljavi novac. Je li nama sudbina da se mi u Hrvatskoj zaista proglasimo našu lijepu zemlju praonicom prljavog novca? Posebno, zato treba biti vrlo realan i ne ublažavati situaciju i prikaze, kao što je to učinjeno u ocjeni stanja, nerealno. Pa se onda tvrdi kako se pozitivno ocjenjuju napori Republike Hrvatske na području prevencije pranja novca i financiranja terorizma. Upravo suprotno, upravno suprotna je situacija. Zbog toga i imamo danas i danas raspravljamo o novom Prijedlogu Zakona o sprečavanju pranja novca. Ali kao što borba protiv korupcija, a jednako tako i borba protiv pranja novca, prije svega ne vodi se papirima, nego ozbiljnom voljom i koordinacijom svih državnih tijela, ali i ne samo državnih tijela, onda treba kažem biti realan i priznati neke stvari kako bi se stvari promijenile na bolje. Vjerujem duboko da je to nama svima ovdje zajednički cilja. Posebno poglavlje u izvješću, govori o jednom poraznom podatku, da se u proteklih 10 godina, koliko je na snazi Zakon o sprječavanju pranja novca hrvatsko pravosuđe opće nije bavilo slučajevima pranja novca, a kako bi se i bavilo na adekvatan način, kada u zakonu za osnovno djelo pranja novca nije propisana kazna, pa onda nema ni djela. Što je učinjeno u Hrvatskom saboru kada se tome uvidjelo? Zaključkom je administrativno nadopunjen zakon. Mi smo u klubu SDP-a pritužili takav zaključak, kao protuzakonit, protuustavni način određivanja kaznenih djela i zakona. I sada čekamo reakciju već godinama Ustavnog suda, pa se postavlja pitanje i ono što je doživjelo sudski epilog, što će biti sa takvim odlukama, odnosno da li će te osobe biti oslobođene, odnosno da li će im još država platiti naknadu ukoliko su se našle u zatvoru. Međutim, evo kako izvješće, mi moramo eto vidjeti kako nismo imali vlastitih izvješća, preko stranih izvješća saznavati što se u Hrvatskoj zbiva, pa evo i u samom pravosuđu. Kaže da postoje, da su zabilježena tek 2 procesa u kojima je podignuta optužnica protiv 14 osoba, međutim i dan danas nema sudskog epiloga. Upozorena je također, da u slučaju Hrvatske pošte, institucije koja se bavi novčanim doznakama, ne postoje doslovno citiram: "primjenjive regulative kojima bi se mogao nadzirati i kontrolirati tijek novca." To je jedno vrlo detaljno izvješće, koje na 200 stranica sustavno je sastavio odbor Vijeća Europe i zaključeno da se upravo prljavi novac u Hrvatskoj najčešće dolazi i to preko računa, računa bez brojeva i lažnim imenima. Zašto je ovo izvješće važno? Ja bih se, mi ovdje sami sebe sada mazohistički se iživljavali na ovom poreznom izvješću, nego da bi vidjeli što bi osim ovog papirnatog načina razmišljanja i nekih boljih rješenja u ovom prijedlogu zakona valjalo zajedničkim snagama učiniti na vlastitom objedinjavanju nekih naših važnih i prevažnih institucija, odnosno koji bi ovdje trebali imati dominantnu ulogu. Financijske manipulacije, dalje u izvješću stoji, ne odvijaju se, najprije kaže da se odvijaju prema već poznatom obrascu, po kojem se prljavi novac u Hrvatsku s lakoćom transferira s off-shore kompanijama i fondovima upravo preko rezidentnih računa. Na to smo ovdje i godinama upozoravali. Međutim, u hrvatskom financijskom sustavu moguće je, to kaže izvješće manipulirati prljavim novcem i bez off-shore kompanija. U nekoj recimo egzotičnoj zemlji i to na način, da se gotovina ubaci u platni sustav depozitima koji se polažu na žiro-račune kompanija u obliku zajmova. To je ustaljeni modus operandi. Zatim, nekim netransparentnim kreditima i poslovanjem između zaposlenika i partnera kompanije. Na temelju analiza koje je taj odbor Vijeća Europe proveo nad Ministarstvom unutarnjih poslova, zaključio je da se ilegalna sredstva mogu oprati i bez malverzacija u Hrvatskoj s računima, a najčešće kupnjom nekretnina i skupocjenih automobila. Stručnjaci čak iz Strassbourga smatraju, da iako se ogromni kapital vrti, sredstva koje okreće mafija, ali da zabrinjavajuća sredstva se upravo vrte u gospodarskom kriminalitetu oko 170 milijuna eura, a mi dan danas nemamo one potrebne gospodarske inkriminacije, imamo socijalističke inkriminacije na što nas svake godine upozorava izvješće Državnog odvjetništva, gdje govori kako nemaju zaista niti pravu zakonsku regulativu, kako bi mogli procesuirati nešto što skandalizira javnost, obične građane i što ne može doživjeti niti progon, a ako se nešto i pokrene, opet ne doživljava završetak na sudovima. Dominantna grupacija u Hrvatskoj u tom krim miljeu koji su proteklih 17, 18 godina preobrazili svoje lice, preobrazili gotovo svoj lik, ali i jednako djelo. Prevalili su oni tako dug taj put u tih zadnjih 17, 18 godina, od onih najsirovijih oblika mafijašenja, trgovine drogom, trgovine oružjem, reketarenja, šverca novca, najgrubljom fizičkom likvidacijom konkurenata. Uživali su tada visoko pokroviteljstvo nedodirljivosti, čitavih tih 90 godina. Ali danas ti likovi, ti likovi iz 90-ih, oni su konac tih 90-ih, gotovo dočekali kao neokrunjeni kraljevi podzemlja. Ali izašli su iz podzemlja i postali sastavni dio nadzemlja. Njih možete vidjeti u hotelskom lobiju, njih možete vidjeti na donatorskim večerama, kao vrlo osjećajne i blagodarne ljude. Za tko je to kriv? Mi smo krivi. Danas su oni ugledni biznismeni, uglednici koji grade ne stanove, koji grade gotovo pola četvrti gradova, poslovno-stambene objekte, kupuju vidite stoti tisuća kvadrata poljoprivrednog zemljišta koje čim kupe, gle čuda, postaje građevno. A naše građevno od djedova i pradjedova preko noći postaje poljoprivredno. To se nama ovdje događa koji upozoravamo na takve stvari. I sada, kako se plasira taj novac? Naravno u građevinu, u druge poslove, ali uglavnom gleda se da se taj kapital brzo oplodi. Nemaju oni vremena čekati kao i obični građani dozvole i tako. Dakle, investira se u lokalno vodstvo, počesto, u lokanu vlast, u arhitekte, u urbaniste, u bankare, ali i u neke medije koji će veličati takve divne poduhvate. E tako, vidite, u takvoj jednoj situaciji javljaju se ipak ljudi koji ničime izazvani žele obavljati svoj posao. Takav čovjek je Dušan Miljoš, takav čovjek je Igor Rađenović. Takvih ljudi je bilo i prije njih, takvih ljudi, neka se sustav ne uspava, biti će i poslije njih. Koji neće nestati. Upravo ti ljudi daju nadu, daju vjeru da imamo šanse postati jedna uljuđena zemlja. Zbog toga se postavlja pitanje zbog čega mi još u Ministarstvu unutarnjih poslova nemamo posebne antimafijaške odrede, odnosno i urede koji bi onda imali takve odrede. Da li se sjećate one akcije hvale vrijedne i obećanja da će stotinjak onih koji su organima gonjenja kao mafijaši biti provjeravana njihova imovina. Kako se završio taj grandiozni plan koji je bio u medijima slavljen i hvaljen? Pao je na prvoj stepenici. I kako? Opstruiran unutra, jer je prvo došao u ruke onima koji su se našli na toj listi. I o čemu onda mi pričamo? I nitko nije odgovarao kako je taj dokument izašao, tko ga je dao. Prema tome, time bi se trebala prije svega, i nemoćan je sam ured koji nema takvu jednu operativu, ali dakle, Ured za sprječavanje pranja novca, antimafijaški odjeli u policiji, policijski odredi koji će se baviti takvim stvarima a ne herojskih djelima uhićenjem djece sa smotuljkom marihuane. Dajte molim vas, gdje se troše državni novci. A ovdje pravimo počesto parade sa prijedlozima koji onda ne doživljavaju svoj uspjeh. Osnovna primjedba je kako učiniti ured efikasnijim, bilo je razmišljanja da postaje sastavni dio USKOK-a, to bi bila prava stvar, a ne da se USKOK dopisuje mjesecima s jedne strane na drugu stranu. Jer gdje se nalazi ured za sprječavanja novca? Da li ovdje netko zna gdje se sakrio ured za sprječavanje novca? Negdje u prostorijama FINA-e zagubljen kao i njegova važna i prevažna društvena uloga. Tomu ne smije biti tako, Ured za sprječavanje novca trebao bi usko surađivati i … [[Govornik se ne razumije.]] dijelom da bi bio efikasniji, to sigurno tako. Jer dosadašnje ustrojstvo pokazuje da on nije mogao biti na ovaj način ni samostalan ni efikasan njega treba izdvojiti iz Ministarstva financija i da postane jedan odjel, poseban odjel USKOK-a. Tu bi onda oni imali svoju potpunu nezavisnost, visoke plaće, bili bi nedodirljivi. Ako želimo zaista ozbiljno da se uhvatimo sa ovim velikim problemom, da se ne proglasimo praonicom novca, to nam je hitno za učiniti. Još jedna samo napomena, nije dobro u zakonu da ured, da su zadaće nadležnosti Ureda za sprječavanje novca tek u članku 56., tek u Glavi IV., trebalo je obrnuti koncept napraviti, dakle, napraviti, dati i … [[Govornik se ne razumije.]] koja je, tko je tu glavni. Dakle, tu je glavni ured, a sva ova tijela, svi ovi subjekti koji se sada i proširuju i dobro je da se proširuju, pa nisu samo oni doušnici države, oni su pomoćna tijela koji savjesno trebaju obavljati i doprinijeti suzbijanju sprječavanja pranja novca, ali veću afirmaciju, veću ulogu, da je to i vidljivo iz samog teksta zakona, ne samo iz opisa radnji koje pojedini ti [[Upadica: Privedite kraju, vrijeme vam je isteklo.]] subjekti čine, trebao je ured se naći na prvom mjestu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ja još jedanput molim saborske zastupnike, postalo je pravilo da se prekorači vrijeme, pa vas molim da se držimo toga vremena. Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je uvaženi zastupnik Davor Huška. Izvolite.
Hvala, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine državni tajniče, predstavnici predlagatelja, uvažene kolegice i kolege. Republika Hrvatska je Zakonom o sprječavanju pranja novca od 1997. godine te ustrojem Ureda za sprječavanje pranja novca, kao i prepoznavanjem i određivanjem pranja novca i financiranja terorizma kao kaznenih djela uspostavila model kojim se sprječava zlouporaba korištenja financijskog sustava za pranje novca i financiranje terorizma. Time je prihvaćena i tada važeća većina međunarodnih standarda i mjera u sustavu prevencije pranja novca i financiranja terorizma. Međutim, do danas Međunarodna zajednica je donijela nove međunarodne standarde i mjere u području suzbijanja pranja novca i financiranja terorizma koji su bili temelj hrvatskom zakonodavstvu, izradi ovoga Prijedloga zakona o sprječavanju pranja novca i financiranju terorizma. Želio bih se ovdje dotaći ciljeva i posljedica koje će donošenjem zakona zaživjeti. Kao što je već rečeno ovim zakonom, uključuju se u cijelosti međunarodne mjere i standardi u zakonodavstvo Republike Hrvatske i sam zakon nosi oznaku europskog zakona. Nadalje, poboljšat će se učinkovitost cijelog sustava suzbijanja pranja novca i financiranja terorizma te zaštita financijskog sustava Republike Hrvatske. Uvođenjem ograničenja u poslovanju s gotovinom smanjiti će se rizik, zlouporabu korištenja financijskog sustava Republike Hrvatske, ubacivanjem u sustav neevidentiranih gotovinskih sredstava većih iznosa s ciljem da se ukaže i na fizičke i na pravne osobe koje u svom poslovanju koriste velike iznose gotovine nepoznatog porijekla. Također osigurava se sustavniji i temeljitiji nadzor nad obveznicima u provođenju mjera za sprečavanje i otkrivanje pranja novca i financiranje terorizma. Istovremeno određuje se učinkovitije sankcije i mjere u slučajevima nepoštivanja propisanih zakonskih odredbi te na kraju osigurava se globalni pristup u borbi protiv pranja novca i financiranja terorizma sukladno međunarodnim standardima kada je to moguće izvan granica Republike Hrvatske. Bitna je povezanost također zakona o kojem raspravljamo u ovoj točci sa Zakonom o financijskom inspektoratu Republike Hrvatske ali o tome ću reći nešto kad dođe 4. točka dnevnog reda. Znači Konačni prijedlog zakona o financijskom inspektoratu Republike Hrvatske. Uz ovo što je rečeno do sad u raspravi od predlagatelja u materijalima koje smo dobili naravno da smatram da treba dati podršku donošenju Zakona o sprečavanju pranja novca i financiranju terorizma. Hvala.
Zahvaljujem. Obavještavam samo da je sukladno članku 207. stavak 2. Poslovnika isteklo vrijeme za prijavu u raspravu u trajanju od 10 minuta u 12 sati i 55 minuta. Hvala lijepa. Dalje pojedinačna rasprava. Uvaženi zastupnik Goran Marić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani predstavnici Vlade, cijenjeni kolegice i kolege od pamtivijeka ljudsko društvo muče i opterećuju po prirodi isti ili slični problemi. Od pamtivijeka razvoj društva koče i osporavaju iste ili slične negativnosti. Samo u različitim i savršenijim oblicima. Isto tako i ekonomiju društva opterećuju uvijek iste ili slične negativne ekonomske pojave; nezaposlenost, inflacija, siva ekonomija, utaja poreza, neplaćanje dospjelih obveza, sudski sporovi, bankroti, pranje novca i slično. Iako bismo iz vidnog polja mogli isključiti sve što bi moglo pokvariti lijepu sliku nesporno je da je u društvu uvijek bilo onih koji žele društvo u kojemu može egzistirati trgovina bez načela i onih koji žele društvo u kojem je moguće bogatstvo bez rada. Iako bi se i jedna u političke svrhe davno izrečena poruka da se nikada nitko ne bi trebao umoriti od pomaganja svom narodu mogla doživljavati kao jeftini demagoški pamflet osobno smatram da s nitko nikada ne bi trebao obeshrabriti u življenju i djelovanju u okviru pozitivnih zakonskih propisa poštujući temeljne slobode svakog čovjeka pojedinca i temeljne vrednote društva. Ali istodobno boreći se i protiv silnica koje se suprotstavljaju takvom življenju i djelovanju. Prati novac i financirati terorizam je protuzakonito, protučovječno i društveno neprihvatljivo. Idealno društvo podrazumijeva savršenstvo odnosa u svim segmentima društvenog života ali u praksi pokazalo se idealno društvo još nije izgrađeno a niti je to realno očekivati. O namjerima, namjerama i aktivnostima onih koji utječu na izgradnju društva ali i po tendencijama i smjerovima određenih pojava možemo se uvjeriti u kakvom društvu živimo i predvidjeti kakvo društvo izgrađujemo te kakvom društvu stremimo odnosno u kakvom društvu želimo živjeti i kakvo ga želimo ostaviti u nasljeđe sljedećim generacijama. Stoga pozdravljam svaki oblik borbe protiv svih aktivnosti i protagonista koje negativno utječu na izgradnju ljepšeg, uređenijeg i civiliziranijeg društvenog života. Ovaj Prijedlog zakona o sprečavanju pranja novca i financiranju terorizma jest doista izravan oblik borbe protiv najgrubljih razarača ekonomskog i društvenog života. Ovaj Prijedlog zakona implementira i međunarodne mjere i standarde u hrvatsko zakonodavstvo s kojim će se stvoriti pravni okvir kojim će se Republika Hrvatska i njene institucije štititi od posljedica pranja novca i financiranja terorizma ali i nadograditi postojeći sustav radi postizanja učinkovitosti borbe protiv pranja novca i financiranja terorista. Postoji nekoliko razloga za donošenje ovog zakona ali su najvažniji usklađivanje sa zakonodavstvom Europske unije, provođenje akcijskog plana i preporuka Vijeća Europe. Najvažnije za istaknuti iz ovog zakona jest uvođenje ograničenja poslovanja s gotovinom na sve pravne i fizičke osobe koje obavljaju registriranu djelatnost i ne smiju obavljati naplatu u gotovini u iznosu koji prelazi 105 tisuća kuna tj. uvođenje zabrane korištenja anonimnih proizvoda odnosno anonimnih bankovnih računa. Iako ne postoji ni društvo u kojem nisu prisutne aktivnosti pranja novca čine mi se pretencioznim ocjene da je Hrvatska raj za prljavi novac. Službena izvješća i međunarodnih i domaćih institucija upućuju na to da je Hrvatska poduzimala određene mjere unapređenju sustava borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma. U trećem izvješću Manivala od 16. travnja 2008. istaknuto je citiram: «Mjere protiv pranja novca u velikoj su mjeri u skladu s međunarodnim standardima te je kaznena odgovornost proširena i na pravne osobe. Dapače u određenoj mjeri kriminalizacija pranja novca nadilazi međunarodne standarde jer primjerice predviđa kriminalizaciju pranja novca iz nehaja. Hrvatska financijska izvještajna jedinica odnosno Ured za sprečavanje pranja novca nema mandat za istraživanje već samo za sada učinkovito makar i uz nedovoljan broj zaposlenih prikuplja podatke o transakcijama te prenosi izvješća drugim tijelima.» Završen citat. Da ured doista funkcionira i djeluje sukladno očekivanjima potvrđuju mnogi službeni podaci. Na primjer u posljednjih 10 godina ured je analizirao i odradio, obradio 23 tisuće 438 sumnjivih transakcija sa 2 tisuće 122 otvorena predmeta sa sumnjom prikrivanja pravog izvora novca i 9 tisuća 969 utvrđenih sudionika u otvorenim predmetima. Ukupno je ured 524 predmeta u vrijednosti 87 milijuna 724 tisuće 389 kuna podnio nadležnim tijelima na daljnje postupanje. Od toga Državnom odvjetništvu od 187 predmeta, 24 predmeta USKOK-u, 126 MUP-u … [[Govornik se ne razumije zbog smetnji na snimci.]] iz službenih stranica Državnog odvjetništva Republike Hrvatske razvidno je da je u posljednjih 10 godina 119 osoba prijavljeno za kazneno djelo pranja novca. Da je podnešeno 67 zahtjeva za istragu te da je 47 podignutih optužnica i 15 pravomoćnih presuda. Istodobno je izdano i naloga za blokadu sredstava 11 osoba. Stoga ne čudi ali i ohrabruje činjenica da izvješće «State Departmenta» iz 2008. godine više ne izrađuje «Country Report» za Republiku Hrvatsku jer Republiku Hrvatsku ne smatraju kao zemlju od važnosti za pranja novca i financiranje terorizma. S obzirom da će i ovaj Prijedlog zakona o sprečavanju pranja novca i financiranju terorizma još više pridonijeti u borbi protiv financijskih izopačenosti a i s obzirom da ne želim društvu u kojem će biti moguće bogatstvo bez rada glasovat ću za ovaj zakon i zbog vjere da će pridonijeti razvoju društva kakvog želimo. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Krešo Filipović. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Evo, posebna mi je čast što danas mogu ovdje pozdraviti i gospođu Slavicu Plečić i gospodina Ivicu Marosa. Dakle, čelne ljude u prvom slučaju kada je u pitanju Devizni inspektorat, odnosno od današnjeg dana nadam se Financijski inspektorat u Republici Hrvatskoj i predstojnika Ureda za sprječavanje pranja novca. Ja ću odmah uvodno reći da slika Hrvatske koju ja gledam i slika Hrvatske koja stoji ispred mene je daleko svjetlija i ljepša, nego smo imali priliku malo ranije čuti. Ja zaista se ne mogu složiti sa konstatacijama pojedinih kolega koji uporno u ovome Saboru Republiku Hrvatsku pokušavaju prikazati jednom crnom, mračnom, tmurnom slikom jer to zaista nije tako. Jer Hrvatska kakvu je ja vidim znatno je svjetlija, znatno je ljepša zemlja i domovina. Dakle, kao i u velikom broju slučajeva do sada pred nama se nalazi jedan od zakonskih rješenja koji se usklađuje sa pravnom stečevinom Europske unije i dakako predlaže se donijeti u hitnom postupku, dakle objedinjeno prvo i drugo čitanje što je sasvim razumljivo. O temeljima razvitka preventivnog sustava u nas ja neću posebno ovdje govoriti, ali ću spomenuti '97. godinu kao godinu kada su utvrđeni temelji. Jer, bilo je ovdje isto tako primjedbi kako taj sustav se nije dovoljno razvio. Međutim, ako je '97. uspostavljen temelj za razvoj toga sustava to znači da je i sustav konstantno u razvoju i nakon donošenja ovoga zakona vjerojatno će danas, sutra kada se promijene međunarodni standardi, kada se promijene okolnosti u našem okruženju opet taj sustav biti potrebno još dodatno doraditi. Ono što ja želim naglasiti kako je donošenjem Zakona o sprječavanju pranja novca 1997. godine temeljem kojeg je u okviru Ministarstva financija kao potpuno autonomna i samostalna financijsko-obavještajna jedinica ustrojen i Ured za sprječavanje novca, te određivanjem uz pojavu pranja novca 2003. ili četvrte godine i financiranja terorizma kao posebnih kaznenih djela konačno uspostavljen model sprječavanja i borbe protiv zlouporaba našeg financijskog sustava za potrebe ovih pojava. Dakle, na taj način u Republici Hrvatskoj je uspostavljen zakonodavno-pravni i institucionalni okvir za sprječavanje pranja novca i financiranje terorizma koji je u svojoj najvećoj mjeri usklađen sa međunarodnim standardima. To znači da se kod nas u prevenciji pranja novca i financiranja terorizma upotrebljavaju isti standardi kao i u zemljama članicama Europske unije što je nešto ću o tome kasnije reći, ali što je potvrđeno i kroz relevantne međunarodne dokumente, odnosno dokumente međunarodnih institucija. Središnje mjesto u sprječavanju sustava pranja novca i financiranja terorizma po važećem, ali i po predloženom zakonu predstavlja, odnosno zauzima Ured za sprječavanje pranja novca koji je sukladno međunarodnim standardima ustrojen kao središnja analitička služba. I njegova osnovna uloga je obavljanje preventivnih analitičkih, nadzornih i edukativnih poslova, odnosno zadaća. To znači kako ured kao tijelo prevencije niti po međunarodnim standardima, niti po zakonu nije nadležan za policijske istrage, nije nadležan da radi policijske izvide, nego je to zadaća i uloga sasvim drugih institucija u ovoj državi. Dakle, to je jedan, da bi taj sustav kao cjelovit sustav mogao kvalitetno funkcionirati. Dakle, sprječavanje pojavnih oblika pranja novca koji su u svojoj biti aktivnosti u bankovnom, novčarskom i drugom poslovanju s ciljem prikrivanja pravih izvora novca ili neke druge imovine za koju postoji sumnja da je pribavljena na nezakonit način u zemlji ili inozemstvu nije u nadležnosti samo jedne institucije. Dakle, nije u nadležnosti samo Ureda za sprječavanje pranja novca, nego i drugih sudionika koje ovaj zakon precizno definira. Sudionike sustava možemo svrstati u tri kategorije. Ja ih neću ovdje posebno nabrajati, ali ću spomenuti tri najbitnije kategorije. To su tijela prevencije u okviru kojih su i obveznici sustava koji su isto tako jedna veoma važna karika, jer drugi su kolege pričali koja je zadaća i obveza obveznika sustava, nadzorna tijela. Dakle, tijela Ministarstva financija, Hrvatska narodna banka, Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga itd. Zatim, tijela kaznenog progona, policija, državno odvjetništvo, sudstvo o čijoj ulozi ja neću posebno govoriti. Dakle, za učinkovito i uspješno funkcioniranje cijelog sustava prevencije i suzbijanja pranja novca i pokušaja na taj način financiranja terorizma neophodna je tijesna i bezrezervna suradnja svih sudionika sustava, a ovdje posebno naglašavam potrebu međunarodne suradnje. Dakle, suradnje našega Ureda za pranje novca sa drugim financijsko-analitičkim ili obavještajnim jedinicama drugih zemalja što naš ured redovito i čini. Smatram kako je potrebno posebno istaknuti dvije činjenice. Prvo, činjenicu koja govori o tome kako hrvatski Ured za sprječavanje pranja novca zaista tijesno surađuje sa financijsko-obavještajnim jedinicama drugih zemalja kroz svoje aktivno sudjelovanje u okviru međunarodnog Udruženja svjetskih financijsko-obavještajnih jedinica kojeg čini 107 članica, te u okviru Odbora Vijeća Europe za sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma, te činjenicu koja govori o tome kako su procjenitelji svih relevantnih međunarodnih institucija hrvatski model preventivnog sustava sprječavanja pranja novca i financiranja terorizma ocijenili suvremenim i učinkovitim, te većim dijelom usklađenim sa međunarodnim standardima, a funkcioniranje našega ureda gotovo besprijekornim i uzoritim. S obzirom na to da je Međunarodna zajednica u međuvremenu donijela nove standarde i mjere iz područja suzbijanja pranja novca i financiranja terorizma bilo je potrebno dakle prionuti promjeni zakona, odnosno donošenju novog zakona o rješavanju ovih problema u društvu i to je osnovni razlog zašto se danas nalazi pred nama prijedlog potpuno novoga zakona. Osnovni razlozi zbog kojih se predlaže dakle donošenje ovog zakona jeste implementacija i prihvaćanje međunarodnih standarda, odnosno direktiva i preporuka Vijeća Europe koje su članice Europske unije bile dužne implementirati u svoje pravne sustave do 15. prosinca prošle godine, te provođenje akcijskog plana Vlade Republike Hrvatske vezano uz poglavlje 4. – Sloboda kretanja kapitala u kojem je središnja mjera upravo donošenje novog zakona. Treba naglasiti isto tako kako načela ovoga zakona ne odstupaju značajnije od načela zakona koji je trenutno na snazi, nego se radi čisto o uvođenju novih međunarodnih standarda, ali i otklanjanja nedostataka pojedinih koji su uočeni od strane Odbora stručnjaka za procjenu mjera protiv pranja novca i financiranja terorizma Vijeća Europe. Također treba reći da se predloženim zakonom cjelovito i na odgovarajući način uređuje i područje sprječavanja financiranja terorizma za razliku od dosad važećeg zakona kojim je na primjeren način uređeno samo područje pranja novca. Na koncu ovoga moga izlaganja ili rasprave još samo nekoliko rečenica o najznačajnijim novinama koje donosi novi Zakon o sprječavanju pranja novca i financiranju terorizma. Ja ću ih samo nabrojati. Uvodi se obveza procjene rizika za klijente i transakcije, dakle od strane obveznika, uvode se ograničenja u poslovanju s gotovinom za sve pravne i fizičke osobe koje obavljaju određenu djelatnost iznad iznosa od 105 tisuća kuna. Uvodi se zabrana korištenja anonimnih proizvoda, uvodi se pojam politički izloženih osoba, proširuje se krug obveznika i na jedan primjeren način se i učinkovit način su određene ovim Zakonom sankcije za one koji krše i ne primjenjuju zakon na onakav način kako je to regulirano. Dakle, radi se o implementaciji u naš pravni sustav, odnosno u naš zakon svih onih preporuka ili nedostataka koji su uočeni od odbora Vijeća Europe. Radi svega onoga što sam ranije rekao, ali i iz svog osobnog uvjerenja kako će ovaj zakon nadalje doprinijeti unaprjeđenju i učinkovitosti hrvatskog sustava za sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma te da će Republika Hrvatska, o tome je govorio kolega Marić i dalje ostati destinacija, ovo posebno naglašavam, i dalje ostati destinacija koja uopće prema nekakvim međunarodnim kriterijima svih relevantnih međunarodnih institucija uopće nije bitna da bi se pratila u smislu kao destinacije koja je pogodna za obavljanje ovih nečasnih aktivnosti. Dakle, iz svih tih razloga ja ću ovaj Zakon apsolutno i bezrezervno podržati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. I završavamo pojedinačnu raspravu sa uvaženom zastupnicom Nadicom Jelaš. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Kao što smo čuli u nizu rasprava prije ove moje, najvažnija novina koju donosi predloženi zakon u odnosu na sada važeći zakon jest uvođenje procjene i analize rizika pranja novca, odnosno financijskih transakcija, a koju procjenu i analizu su dužni obavljati sami obveznici. Važnost te novine jest u tome što uvodu pristup utemeljen na analizi procjene rizika na koji način se primorava obveznika da procjenjuje vlastitu izloženost rizicima pranja novca ili financijskog terorizma, što do sada nije bio slučaj. Naime, dosadašnji zakon zasnivao se na točno propisanim mjerama i radnjama koje su obveznici morali poduzimati, ali bez procjene i analize rizika za samog obveznika. Dakle, ovom novinom postiže se to da sam obveznik definira mjere koje će poduzima proporcionalno identificiranom riziku. Zakonom su definirane i 4 mjere dubinske analize stranke koju obveznici moraju provesti. Dvije mjere su zapravo prenesene, da tako kažemo iz sada važećeg zakona. Riječ je o mjeri utvrđivanja identiteta stranke i mjere utvrđivanja identiteta stvarnog vlasnika, a dvije nove mjere su mjera prikupljanja podataka o namjeni i predviđenoj prirodi poslovnog odnosa ili transakcije i druga mjera je mjera stalnog praćenja poslovnog odnosa ili transakcije, pri čemu transakcije moraju odgovarati saznanjima o stranci, odnosno vrsti posla kojoj se stranka bavi pa čak i o izvoru sredstava stranke. Dakle, ova dubinska analiza pretpostavlja važni pregled poslovanja stranke, ja bih čak rekla otvaranje svojevrsnih dosjea. S tim u vezi najinteresantnija je zapravo odredba zakona koja nalaže obvezniku da ne smije uspostavljati poslovni odnos sa strankom, ili čak mora prekinuti već uspostavljeni odnos ako ne može provesti takve mjere dubinske analize. A ja vas pitam koja će primjerice banka, jer najčešće će upravo banke biti u situaciji da rade takve dubinske analize rizika. Dakle, koja će banka odustati od velikog novca ili masnog zalogaja, evo čak i kad je on rizičan kad ima mogućnost zapravo da rezervacije za rizike u poslovanju ukalkulira u cijenu svojih usluga i u konačnici sve lijepo prevali na poštene građane koji, eto u ovoj zemlji ionako sve plaćaju. Jer Ured za sprječavanje novca nažalost ostao je nevidljiv i, eto nije uspio zastrašiti nikoga od potencijalnih perača novca. Samo toliko, hvala lijepa.
Zahvaljujem. I 5 minuta u ime kluba SDP-a, uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Evo, završno u ime kluba SDP-a koji će podržati ovaj prijedlog zakona, ali mu, evo izražavamo ipak žaljenje što možda nije bilo i vremena iako smo mi to i ranije govorili da se ove naše inicijative kako bi ured postao efikasniji i kako bi Hrvatska u cjelini postala efikasnija u sprječavanju pranja novca i financiranju terorizma. Želimo skrenuti, eto pozornost kako, još evo završno, kako se provjerava strani kapital koji ulazi u Hrvatsku? Što rade naše tajne službe? Da li one usko surađuju upravo sa uredom i sa USKOK-om nama sumnjivi, nesumnjivo je to da nama sumnjivi kapital dolazi u Hrvatsku, da kupuje naše neobnovljive resurse i to je također jedno od važnih pitanja. Ja mislim, evo takvih nekih izričitih odredbi čak ni u samom prijedlogu zakona nema, ali ako postoji jedna dobra volja, naravno da je ovo u sklopu ovih općih odredbi itekako moguće provesti. Meni je žao ovdje što nema državnog tajnika Mladinea koji sigurno ne zna što se često događa po pojedinim ekpoziturama, ispostavama, područnim poreske uprave. Naime, nedvojbena je činjenica, to smo imali prilike vidjeti s tematske sjednice našeg Vijeća za borbu protiv korupcije gdje su naši gospodarstvenici govorili, ali i drugi ljudi koji su se u svom radu, koji imaju iskustva, koji su se suočili i sa koruptivnim djelima. Pa, jedno pitanje bi bilo vrlo interesantno. Kako to da ljudi koji prijave sumnjive transakcije, koji upozoravaju na to, gospodarstvenici također, kako to da upravo tada, odnosno nakon toga podliježu, evo da budemo na tragu silogizma koji upotrebljava i ovaj naš prijedlog zakona, dubinske analize financijske policije i poreske uprave? To je nešto što nije slučajno i što već nailazi kao na jednu vrlo negativnu i obeshrabrujuću poruku prema našim građanima, a ovdje želimo upravo prijedlogom zakona ohrabriti ove subjekte, ne samo ih ohrabriti, nego ih i prisiliti da budu vrlo pažljivi i imaju vrlo konkretne i vrlo stroge obveze prema klijentima kako bi se dakle Hrvatska što uspješnije borila protiv sprječavanja pranja novca. Ali to je loša poruka, jer nitko baš ne želi i od ovih gospodarstvenika i tako, bez obzira i kako posluje, da mu se onda sruči i Financijska policija i Porezna uprava osim onih redovnih kontrola, upravo nakon toga, nakon što su prijavili takve slučajeve. To nisu sporadični slučajevi nego to je zadesilo u Hrvatskoj svakog onog tko je prijavio. To je loša poruka, odnosno to je poruka koja govori upravo suprotno da onda nemamo zbiljsku volju, a ja to ne želim vjerovati. Mi u SDP-u jednostavno ne želimo prihvatiti takvu činjenicu da je tomu tako. Te ljude treba ohrabriti da prijavljuju pa se postavlja pitanje da li ima uopće jednog zakonskog rješenja da takvi ljudi budu zaštićeni upravo od neosnovane i prekomjerne represije pa čak i ove ovakve dubinske analize. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Time zaključujem raspravu. I da li želi u ime predlagatelja? Da. Uvaženi Zdravko Marić, državni tajnik u Ministarstvu financija. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene dame i gospodo saborski zastupnici. Ja bih se samo kratko osvrnuo na ovu raspravu kronološkim redom na nekoliko točaka na koje bih se osvrnuo. Prije svega bila je jedna opservacija da je ovo jedan solidan zakon koji je prebrzo i nedovoljno raspravljen. Ja bih na to se jednostavno očitovao da smatramo da je ovo više nego solidan, dapače vrlo dobar zakon koji je raspravljan i dan svima na mišljenje. Kada kažem svima, upravo onima koji su najvažniji sudionici ovog zakona, a to su nadzorna tijela, prije svega HANFA, Hrvatska narodna banka, tu su ostale uprave Ministarstva financija, Porezna uprava, Carinska uprava, ali i DORH, ali i evo malo prije sada spomenuta Obavještajna agencija. Ono što bih rekao, ja se nadam da, mislim, pretpostavljam da će ovaj uvaženi Dom danas upravo i raspravljati o jednom od tih nadzornih tijela, to je današnji Devizni inspektorat na svom putu prema postojanju financijski inspektorat. Što se tiče kritika na račun ureda, neki od uvaženih zastupnika su se referirali i sa nekakvim brojkama iz međunarodnog okružja, bilo je naravno i brojki iz domaćeg okružja. Ja bih se zadržao na njima i zapravo fokusirao na nekoliko izvješća inozemnih, uvaženih inozemnih agencija. Prije svega taj "Manival" kojega smo nekoliko puta danas spomenuli, koji zapravo vrlo jasno i nedvosmisleno govori da je sustav u velikoj mjeri usklađen kada se radi o provođenju mjera sprječavanja pranja i otkrivanja takvih slučajeva od strane Ureda za sprječavanje novca i da je ured po njima u potpunosti funkcionalan. Isto tako što se tiče izvješća State Departmenta iz 2005. kako Hrvatska citiram: "nije nikakav centar za pranje novca". Najbolji dokaz je upravo to što nas više i ne prate u svom izvješću, a isto tako i izvješće Međunarodnog monetarnog fonda i Svjetske banke koja je vrlo jasno dala kao preporuku da je potrebno čuvati autonomiju i administrativnu prirodu ureda u sastavu Ministarstva financija. Ono što bih zadnje na kraju rekao, dakle ovi slučajevi koji su i u raspravi spomenuti i raspravljani oko ubacivanja tzv. prljavog novca u sustav, ovaj zakon je upravo najvećim dijelom fokusiran upravo na to, da se ojača ta nadzorna služba odnosno nadzorne službe koje su u sklopu tog međuinstitucionalne suradnje, tog protokola o međuinstitucionalnoj suradnji, da se one ojačaju i zapravo da se takve aktivnosti i takve akcije spriječe. Tako da u svakom slučaju meni je drago ponovo još jedanput moram reći, čuti da su klubovi zapravo a i individualno zastupnici podržali ovaj zakon jer smo sigurni da će on doprinijeti daljnjoj izgradnji sustava za sprječavanja i otkrivanja pranja novca i financiranja terorizma. Hvala lijepo.
Zaključujem raspravu. Glasovati ćemo kada se steknu uvjeti o glasovanju. Time prekidamo prijepodnevno zasjedanje i nastavljamo u 15,00 sati sa 3. točkom dnevnog reda Konačni prijedlog Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 92. Hvala lijepa.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma, hitni je postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 93. Rasprava je zaključena. Nakon što je rasprava zaključena Vlada je podnijela amandmane sukladno članku 166. Poslovnika s ovako podnesenim amandmanima mora se složiti većina nazočnih zastupnika. Tko je suglasan da provedemo raspravu o amandmanima Vlade? Molim uključimo se, tko je suglasan da se provede rasprava najprije? Uključimo se i glasujmo. Rezultat? Većinom glasova, 124 glasa za, 7 suzdržanih, 3 protiv je prihvaćeno da se glasuje i raspravlja o amandmanima Vlade. Amandman Vlade, imamo ovdje predloženo 7 amandmana. Molim ministra financija da se očituje o amandmanima. Na amandman 1. u članku 4.?
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Predloženim amandmanom određuje se opseg primjene zakona samo na one subjekte koji obavljaju financijsku djelatnost.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu i dajem amandman na glasovanje, molim dizanjem ruku. Tko je za ovaj amandman Vlade br. 1? Hvala. Protiv? Suzdržan? Ovaj amandman je prihvaćen jednoglasno sa 142 glasa. Amandman 2 na članak 15.
Dakle predloženim amandmanom jasno se određuju obveze pružatelja usluga plaćanja pri elektroničkom prijenosu novca predviđene u uredbi 2006/1781. o podacima o uplatitelju koji prate transfer novčanih sredstava. Predviđene su konkretne mjere koje su pružatelji usluga plaćanja mogu poduzeti u slučaju nepotpunih podataka uplatitelju kao što su prekid poslovnog odnosa što je sukladno sedmoj specijalnoj preporuci grupe za financijsku akciju protiv pranja novca koja uređuje elektronički prijenos novca.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o drugom amandmanu Vlade. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog ovog amandmana. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Ovaj amandman Vlade je prihvaćen jednoglasno sa 142 glasa. Prelazimo na treći amandman Vlade.
Predloženim amandmanom sukladno odredbama točke 20. preambule direktive Europske zajednice 2005/60. određuje se da ne postoji iznimka od prijave sumnje na pranje novca, odnosno da su odvjetnici i druge profesionalne djelatnosti dužni obavijestiti ured svaki puta kada stranka od njih zatraži savjet u svezi pranjem novca i financiranjem terorizma.
Hvala. Otvaram raspravu o trećem amandmanu. Zaključujem raspravu. Dajem amandman na glasovanje. Tko je za, molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Ovaj je amandman prihvaćen također jednoglasno sa 142 glasa. Četvrti amandman na članak 66.
Predloženim amandmanom jasnije se određuje obveza ureda da dostavi povratnu informaciju obvezniku, npr. bankama o ishodu analize zaplijenjene transakcije te o trendovima, tehnikama i metodama pranja novca i financiranja terorizma, a što je sukladno međunarodnim standardima iz članka 34. direktive 6 iz 2005. godine.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem amandman na glasovanje. Tko je za četvrti amandman? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Ovaj je amandman prihvaćen jednoglasno sa 143 glasa. Prelazimo na peti amandman na članak 67.
Dakle predloženim amandmanom uskladio se tekst konačnog prijedloga zakona s odredbama odluka Vijeća Europe iz 2000. broj 642, članci 1. i 4.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je sa 142 glasa, dakle jednoglasno prihvaćen ovaj amandman. Amandman šesti na članak 90.
Dakle predloženim amandmanom na tekst članka 90. tj. prekršajne odredbe usklađuje se s materijalnim odredbama predloženih izmjena članka 15. i 103. a što je sadržano u amandmanu 2. i 7. te se ujednačavaju pojmovi u tekstu konačnog prijedloga zakona.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Ovaj amandman prihvaćen je jednoglasno sa 143 glasa. I sedmi amandman Vlade na članak 103.
Dakle predloženim amandmanom određuje se obveza banaka i drugih obveznika da provedu dubinsku analizu vlasnika ili korisnika anonimnih proizvoda, a koji anonimni proizvod postaje na dan stupanja na snagu ovog zakona, tj. da identificira vlasnika ili korisnika anonimnog proizvoda prilikom prve transakcije koju stranka obavi npr. prilikom podizanja sredstava sa bankovnog računa.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Ovaj je amandman izglasan jednoglasno sa 142 glasa. Sada prelazimo na amandmane koje je podnio Odbor za zakonodavstvo na isti zakon. Prvo je amandman na članak 2. Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 2. na članak 3.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 3. na članak 10.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio. 4. na članak 12.
Prihvaća se, s tim da izmjene i odredbe iz stavka 1. ovog amandmana ugrade u članak 4. stavak 3. točka 13.e.
Prihvaća se ovakva formulacija.
Hvala. Prihvaća se formulacija koji ima prijedlog Vlade. Na članak 14. peti amandman.
Također se prihvaća, s tim da se izmijene odredbe iz stavka 1. ovog amandmana ugradi u članak 14. stavak 1. i u članak 31. stavak 1. točka 1.
Isto obrazloženje kao i malo prije.
Prihvaćena je formulacija koju je pročitao ministar. Na članak 16. šesti.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 7. na članak 17.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 8. na članak 27., 43., 52. i 78.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 9. na članak 32.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 10. na članak 35.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio. 11. na članak 36.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 12. na članak 69.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 13. na članak 53.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 14. na članak 54.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio. 15. na članak 55.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 16. na članak 57.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 17. na članak 60.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 18. na članak 62.
Prihvaća se, s tim da izmjene odredbi iz stavka 1. ovog amandmana ugradi u članak 76. stavak 2. točka 4. i članak 81. stavak 5. točka 4.
Prihvaća se ovakvo obrazloženje.
Prihvaćena formulacija koju je pročitao ministar. 19. na članak 63.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 20. na članak 64.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 21. na članak 67.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 22. na članak 71.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 23. na članak 74.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 24. na članak 75.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 25. na članak 77.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 26. na članak 173.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 27. na članak 87.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 28. na članak 90.
Djelomično se prihvaća u stavku 1. točka 5.
U ovom dijelu se povlači.
Hvala. U tom smislu je povučen, a formulacija kako je rekao gospodin ministar.
Samo malo gospodine predsjedniče, još imamo u stavku 1. točka 21. to je uređeno amandmanom Vlade broj 6. i u stavku 1. točka 23. zbog ujednačavanja pojma kroz tekst prijedloga zakona dakle se ne prihvaća taj dio.
Prihvaća se ovo obrazloženje.
Prihvaća se ova formulacija. 29, na članak 91.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio. 30, na članak 95.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 31, na članak 90.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 32, na članak 100.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 33, na članak 101.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 34, na članak 102.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 35, na članak 105.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 36, na članak 106.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. 37, na članak 107.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio prijedloga. Hvala. Dajem dakle na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj zakon prihvaćen je većinom glasova 136 glasova za i 3 suzdržana, zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Nastavljamo s radom. Prelazimo na treću točku dnevnog reda - Konačni prijedlog zakona o Hrvatskoj narodnoj banci, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 92. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Hitni postupak primjenjuje se sukladno, u skladu članku 161. Poslovnika. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za europske integracije i Odbor za razvoj i obnovu. Izvješća ste primili na sjednici. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Državni tajnik, uvaženi Zdravko Marić iz Ministarstva financija. Izvolite.
… [[Govornik je naknadno uključen.]] nacionalnim središnjim bankama treba biti usklađeno s odredbama ugovora o osnivanju Europske zajednice i odredbama statuta najkasnije do dana pristupanja u članstvo Europske unije. Sukladno tome izrađen je ovaj nacrt prijedloga zakona kojim će se uskladiti u cijelosti zakonodavstvo Republike Hrvatske s važećim pravnim standardima Europske unije u dijelu koji se odnosi na stupanj neovisnosti središnje banke u smislu institucionalne, funkcionalne, osobne i financijske neovisnosti, zabranu kreditiranja od strane Hrvatske narodne banke, pobliže definirati i detaljnije prikazati cilj Hrvatske narodne banke u smislu održavanja stabilnosti cijena te druge nužne prilagodbe koje proizlaze iz statuta iz sekundarnih izvora prava Europske unije, dakle njihove uredbe, preporuke i drugi akti kojima se uređuje ovo područje. Također predloženim zakonom u cijelosti će se osigurati nesmetano funkcioniranje Hrvatske narodne banke u okviru europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke kako pristupanju Republike Hrvatske u članstvo Europske unije, tako i nakon uvođenja eura kao službene novčane jedinice Republike Hrvatske. Obzirom na dio teksta važećeg zakona kojeg je bilo nužno doraditi kao i na činjenicu da je važeći tekst zakona već jednom imao opsežnije izmjene i dopune te da bi daljnje izmjene dovele u pitanje preglednost takvog zakona, a samim time i otežalo primjenu, ocjenjeno je svrsishodnim predložiti novi tekst zakona koji je pred vama. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzetu riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prelazimo na raspravu po klubovima. U ime kluba Hrvatske demokratske zajednice, uvaženi zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani predstavnici Vlade, cijenjeni kolegice i kolege. Poznati Will Rogers je davno kazao da od postanka čovječanstva do danas postoje tri velika izuma vatra, kotač i središnje bankarstvo. Naravno da ozbiljni ekonomisti središnje bankarstvo ne smatraju izumom, ali je time Rogers slikovito htio uputiti nas na iznimnu važnost središnjih banaka u nacionalnoj ekonomiji. Središnja nacionalna banka jest zapravo banka svih banaka, a time njena osnovna funkcija postaje reguliranje ponude novca u državi i reguliranje kreditnih uvjeta te utjecanje na razine kamatnih stopa. Zadaća i cilj središnjih banaka je da instrumentima monetarne politike koji su na raspolaganju i u rukama središnjih banaka osiguravaju ujednačen rast nacionalne proizvodnje, osiguravaju nisku nezaposlenost te postižu i očuvaju stabilnost cijena, odnosno obuzdavaju inflaciju. Upravo je inflacija najveći neprijatelj središnje banke, mnogi je se boje, a ponajviše ekonomisti jer oni sigurno razumiju da je taj strah opravdan i znaju da umjerene stope inflacije mogu degenerirati u hiperinflaciju i time dovesti do mnogih poremećaja u tržišnoj i nacionalnoj ekonomiji. Iako je Hrvatska '90.-ih godina bila svjedokom da porast razine cijena nije bio pod kontrolom i da je inflacija iz kasa prešla u galop, posljednjih desetak godina hrvatsko gospodarstvo se srećom odvija i razvija u stabilnom makroekonomskom okružju. To potvrđuje između ostalog podaci o godišnjim stopama inflacije u razdoblju od 2000. do 2007. godine u kojemu su varirale od najniže 1,7% do najviše 5,8% u 2007. godini. Ovim zakonom o Hrvatskoj narodnoj banci člankom 3. utvrđeno je da je održavanje stabilnosti cijena glavni cilj Hrvatske narodne banke. Istim člankom stavkom 2. Hrvatska narodna banka se obvezuje podupirati gospodarsku politiku Republike Hrvatske i pritom djelovati u skladu s načelima otvorenog tržišnog gospodarstva i slobodne konkurencije. Uloga Hrvatske narodne banke u nacionalnoj ekonomiji, u ostvarenju industrijskog rastu, povećanju BDP-a, smanjenju stope nezaposlenosti u očuvanju stabilnosti bankarskog sustava je iznimno važna i presudna. To je razvidno i iz zadataka Hrvatske narodne banke propisanih ovim zakonom, a to su utvrđivanje i provođenje monetarne i devizne politike, držanje i upravljanje međunarodnim deviznim pričuvama Republike Hrvatske i nadzor bankarskog sustava Republike Hrvatske. Operacijama na otvorenom tržištu, politikom diskontne stope i politikom obvezne pričuve, dakle glavnim instrumentima monetarne politike, sve središnje banke pa tako i Hrvatska narodna banka ostvaruju svoje zadaće i ciljeve. Treba imati na umu da središnje nacionalne banke istodobno monetarnom politikom kontroliraju ukupnu potrošnju u društvu. Klub HDZ-a podržava ovaj zakonski okvir djelovanja Hrvatske narodne banke jer joj omogućuje nesmetano ostvarivanje temeljnih funkcija, zadaća i ciljeva Hrvatske narodne banke Republike Hrvatske, ali i zbog činjenice da je glavni razlog za predlaganje ovog zakona o HNB-u daljnje usklađivanje s pravnom stečevinom Europske unije, a sve prema opaskama koje su Europska središnja banka i Europska komisija dale na važeći zakon. Predloženim zakonom uskladiti će se zakonodavstvo Republike Hrvatske s važećim pravnim standardima Europske unije u dijelu koji se odnosi na stupanj neovisnosti središnje banke kao i na cilj Hrvatske narodne banke. Predloženim zakonom postiže se visok stupanj institucionalne, funkcionalne, osobne i financijske neovisnosti Hrvatske narodne banke. Ovim Prijedlogom zakona o Hrvatskoj narodnoj banci predviđa se da od ukupno 119 članaka zakona, 77 članaka stupa na snagu osmog dana od objave u "Narodnim novinama", a 19 članaka zakona i to od 70. do 87. i 112. stupiti će na snagu na dan ulaska Republike Hrvatske u punopravno članstvo Europske unije dok će 23 članka od 88. do 110. i članak 113. stavak 8. stupiti na snagu na dan uvođenja eura kao službene novčane jedinice Republike Hrvatske. Važno je posebno naglasiti da se ovim zakonom izričito određuje zabrana kreditiranja javnog sektora na što upućuje članak 40. zakona koji kaže da HNB ne može odobravati kredite Republici Hrvatskoj, izvanproračunskim fondovima Republike Hrvatske, jedinicama lokalne i područne odnosno regionalne samouprave, tijelima javne vlasti u Republici Hrvatskoj, a niti društvima u kojima Republika Hrvatska ili jedinice lokalne i područne samouprave imaju dominantan utjecaj. Istodobno Hrvatska narodna banka ne smije od tih društava kupovati njihove dužničke instrumente. Ovim Prijedlogom zakona o Hrvatskoj narodnoj banci predviđen je i omogućen kontinuitet u vođenju Hrvatske narodne banke, jer članak 44. stavak 6. predviđa da svi članovi savjeta, guverner, zamjenik guvernera i viceguverneri imenuju se na šest godina bez ograničenja broja mandata. Zbog svega navedenog, klub HDZ-a podržava donošenje ovog Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci, jer se njime stvara pravni okvir za neovisno i nesmetano djelovanje Hrvatske narodne banke u ostvarenju temeljnog cilja HNB-a očuvanja stabilnosti cijena, ali i zbog stvaranja pravnog okružja u kojem će HNB moći nesmetano provoditi monetarnu i deviznu politiku u cilju podupiranja gospodarskog rasta. Stoga će klub HDZ-a glasovati za donošenje ovog zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime kluba Hrvatske narodne stranke, uvaženi zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče, predstavnici Hrvatske narodne banke, Vlade, kolegice i kolege. Prijedlog zakona o Hrvatskoj narodnoj banci sadrži znatan dio odredbi iz postojećeg Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci i Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci. Prijedlogom zakona definiran je odnos Hrvatske narodne banke s Republikom Hrvatskom, kreditnim institucijama i međunarodnim institucijama i organizacijama, tijelima i institucijama Europske unije, nadležnost i zadatke Hrvatske narodne banke od dana pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji i nadležnosti i zadatke Hrvatske narodne banke nakon uvođenja eura kao službene novčane jedinice u Republici Hrvatskoj, a istaknuti su kao glavna pitanja koja se uređuju predloženim zakonom. Propisuje se da za obveze Hrvatske narodne banke jamči Republika Hrvatska i usvajanjem predloženog zakona izvršiti će se daljnje usklađivanje nacionalnog zakonodavstva Republike Hrvatske sa svim potrebnim aktima počevši od europskog sustava središnjih banaka, Europske središnje banke i Europskom komisijom. Kao dosadašnjim zakonskim odredbama glavni cilj Hrvatske narodne banke prema članku 3. jest odražavanje stabilnosti cijene kroz podupiranje gospodarske politike Republike Hrvatske te održavanje stabilnosti tečaja kune prema ostalim valutama na tečajnici što doduše novim zakonom nije izričito definirano, ali se podrazumijeva kroz provođenje mjera monetarne i devizne politike. Jednako kao i u prethodnom Zakonu o Hrvatskoj narodnoj banci, člankom 4. utvrđuje se da je Hrvatska narodna banka samostalna i neovisna u okviru Ustava i zakona u cjelokupnosti poslova iz svoje nadležnosti. Člankom 5. stavkom 2. definira se pojam kreditne institucije sa sjedištem u Republici Hrvatskoj, a obuhvaća banke, štedne banke, stambene štedionice, institucije za elektronički novac. Poslovanje svih navedenih kreditnih institucija u ovom članku pobliže se utvrđuje u Prijedlogu zakona o kreditnim institucijama koji će nadam se, zamijeniti postojeći Zakon o bankama, kreditnim unijama i šted-bankama i stambenim štedionicama i predviđa se da nakon završetka javne rasprave uskoro uđe i u saborsku proceduru. Člankom 8. utvrđuje se isključenje od odgovornosti zaposlenika i članova savjeta Hrvatske narodne banke i takvo zakonsko rješenje sadržano je i u važećem zakonu. Usvajajući … [[Ne razumije se.]] principe supervizije stavak 2. predstavlja novinu kojom se isključuje odgovornost Hrvatske narodne banke, članova savjeta i zaposlenika Hrvatske narodne banke za štetu počinjenu u obavljanju poslova supervizije i nadzora, osim ako je šteta počinjena namjerno ili grubom nepažnjom, a isto tako stavkom 3. propisano je da ne odgovaraju za štetu koja bi eventualno bila počinjena davanjem naloga posebnoj Upravi za vođenje poslovanja kreditne institucije, osim ako je šteta počinjena namjerno ili grubom nepažnjom. Međutim, odgovornost zaposlenika i članova Savjeta Hrvatske narodne banke bila je na žalost prisutna i za vrijeme tzv. prve bankovne krize koja je trajala od 91. do 95. i druge bankovne krize početkom 98. i koje su ukupno iznosile oko 5,45 milijardi američkih dolara prema izvješću tadašnjeg guvernera dr. Marka Škreba, podnesenog ovom Hrvatskom saboru u travnju 2000. godine. Nitko od zaposlenika Hrvatske narodne banke nije odgovarao za propast 24 banke kojima je Hrvatska narodna banka izdala dozvole za rad i bila dužna obavljati poslove kontrole i nadzora nad poštivanju zakonitosti u poslovanju. Zaposlenici Hrvatske narodne banke koji su i sada na odgovornim poslovima u Hrvatskoj narodnoj banci, propustili su poduzeti potrebne mjere i postupke za vrijeme svog privremenog rada na koji su bili upućeni kao stručnjaci Hrvatske narodne banke i u Dubrovačku banku i u Gradsku banku, a i u Croatia banku i što je imalo za posljedice dodatnu sanaciju i Dubrovačke banke, stečaj Gradske banke i već deset godina stagnaciju i propadanje Croatia banke s tim da je Croatia banka sanirana sa 550 milijuna kuna i čiji dioničari se nisu pomirili s gubitkom dionica o čijoj vrijednosti nije odluku donijela skupština banke već administracija Hrvatske narodne banke. Nakon dobivenih pojedinačnih sporova na Vrhovnom sudu tužili su Republiku Hrvatsku sudu u Strassbourgu i za očekivati je da će biti predmetom razgovora i u pregovaračkom procesu sa Europskom unijom. Člankom 42. definirani su zadaci i ovlasti savjeta Hrvatske narodne banke. Savjet Hrvatske narodne banke čine guverner, zamjenik guverner i viceguverneri Hrvatske narodne banke po svom položaju te najviše osam vanjskih članova. Savjet Hrvatske narodne banke je nadležan i odgovoran za ostvarivanje cilja i izvršavanje zadataka Hrvatske narodne banke. Savjet Hrvatske narodne banke utvrđuje politike koje su vezane uz djelovanje Hrvatske narodne banke i ulaskom Republike Hrvatske u Europsku uniju prestaje potreba za radom vanjskih članova Hrvatske narodne banke, ali se povećava zastupljenost viceguvernera sa četiri na osam. Člankom 51. kao i u važećem zakonu definira se u cijelosti na identičan način rad i odgovornost Unutarnje revizije. Pri tome, u ovom članku posebna je važna odredba točke 2. stavka 2. koja glasi "obavlja periodičnu reviziju rada osoba s posebnim ovlastima i odgovornostima i svih organizacijskih dijelova Hrvatske narodne banke kako bi se osiguralo strogo poštivanje zakona i drugih propisa koji se odnose na Hrvatsku narodnu banku". Ova odredba je na snazi i u sada važećem zakonu, a trebalo bi je provesti u praksu po nalogu guvernera, rukovoditelj unutarnje kontrole. Da li se to provodi? Sukladno zakonskim odredbama i obvezama Hrvatska narodna banka nije obavila nakon bankovne krize u '90.-tima, a niti nakon toga revizija rada osoba s posebnim ovlastima i odgovornostima. Bilo je više nego dovoljno indicija i razloga da se to provede i da se na taj način pruži dokaz hrvatskim građanima o odgovornosti, odgovornom i poštenom i to prije bilo kakvih sudskih postupaka i time bi sasvim sigurno zaslužila zakonom utemeljenu ulogu samostalne i neovisne monetarne vlasti koja je ujedno odgovorna Hrvatskom saboru. Nadležni guverneri, zamjenici guvernera, viceguverneri i osobe s posebnim ovlastima i odgovornostima, bivši i sadašnji zaposlenici Hrvatske narodne banke nisu nikad hrvatskim građanima dali objašnjenje kako je moguće da je utrošeno oko 19 milijardi kuna na sanaciju banaka, isplatu osiguranih štednih uloga, a da pri tom nitko i nikad od zaposlenika Hrvatske narodne banke koji su bili ovlašteni za izdavanje i oduzimanje odobrenja za rad banaka, nadziranje poslovanja banaka i donošenje podzakonskih propisa kojima se regulira bankarsko poslovanje nije odgovarao ili podnio ostavku bar iz moralnih razloga. Naprotiv, neki od njih su u međuvremenu i napredovali i dalje obnašaju odgovorne dužnosti u Hrvatskoj narodnoj banci. Stoga donošenje i usvajanje ovog Prijedloga zakona o Hrvatskoj narodnoj banci neće donijeti ništa dobro hrvatskim građanima ako odgovorne osobe u Hrvatskoj narodnoj banci ne obavljaju zakonom utvrđene poslove i da u slučaju kršenja zakonskih odredbi nema nikakvih zakonskih i moralnih sankcija. Odgovornost za rad Hrvatske narodne banke neosporno snosi i Vlada Republike Hrvatske koja donosi prijedloge novih zakona, a da pri tome ne vodi računa da li su se i kako postojeći zakoni primijenili u praksi i koje štete su prouzročili za građane i gospodarstvo. Ja sam u svom izlaganju komentirao samo neke članke Prijedloga zakona o Hrvatskoj narodnoj banci koji su i sad sadržani u važećem zakonu, ali njihova primjena nije zaživjela. Ostale odredbe prijedloga zakona su date temeljem obveza Republike Hrvatske u procesu pristupanja Europske unije i za koje smatram da nije potrebno komentirati. Hrvatska narodna stranka će podržati ovaj prijedlog zakona.
Zahvaljujem. U ime kluba Hrvatske seljačke stranke uvažena zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, gospodo državni tajnici, pomoćnici ministra. Klub zastupnika HSS-a podržat će donošenje Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci. No evo, voljela bih se osvrnuti na pojedine segmente ovog zakona i možda otvoriti određena poglavlja koja će koristiti za daljnju raspravu, eventualno poboljšanje ovakvog jednog prijedloga. Naravno da uvažamo činjenicu da je potrebno uskladiti između ostalih zakonskih rješenja i sam Zakon o Hrvatskoj banci sa pravnom stečevinom Europske unije. I kad pogledamo sadašnji prijedlog zakona i zakon koji je na snazi onda možemo reći da se ustvari zakon mijenja u nekim manjim detaljima, on se ne mijenja suštinski. Budući da će ulazak u Europsku monetarnu uniju uslijediti kroz procjene su neke dvije godine nakon ulaska u punopravno članstvo Europske unije, sigurno je da tu ima još dovoljno prostora za širu raspravu ukoliko se pokaže da eventualno ciljevi koji su zadani i ove neke odredbe možda trebaju biti korigirani. Nezavisan položaj Hrvatske narodne banke bio je osiguran i dosadašnjim zakonom, a to je osigurano i ovim novim prijedlogom zakona. U tom smislu možemo reći da se ništa ne mijenja. Kao glavni cilj Hrvatske narodne banke i dalje se zadržava stabilnost cijena, a obzirom na globalnu situaciju inflacije možda HNB taj cilj neće moći ispuniti u potpunosti Nama u HSS-u se čini da bi također ciljevi HNB-a trebali biti definiranje i implementiranje monetarnih politika, suradnja sa Vladom Republike Hrvatske u definiranju i podupiranju u ostvarivanju ekonomskih politika, održavanje i upravljanje deviznim pričuvama Republike Hrvatske i upravljanje sustavom domaćih plaćanja pa evo i to upućujemo prema predlagatelju da razmisli kao mogućoj nadopuni zakona. Zadržavanje glavnog cilja Hrvatske narodne banke u pogledu stabilnosti cijena zasigurno treba biti predmet rasprave. Po našem mišljenju možda bi bilo učinkovitije prihvaćanje gornjih ciljeva koji bi omogućili vođenje suverenih monetarnih politika i podupiranje od strane HNB-a ostalih ekonomskih politika, a koje bi bile ne samo u funkciji održavanja makroekonomske stabilnosti već i u funkciji ekonomskih politika kojima bi se podupirao ekonomski rast i prilagođavanje hrvatskog gospodarstva za ulazak na otvoreno tržište Europske unije, ali i ostvarivanje odgovarajućeg položaja na globalnom međunarodnom tržištu. Hrvatska narodna banka prema prijedlogu zakona zadržava ulogu nadzora nad bankarskim sustavom. Možemo reći da to i nije učestala praksa u zemljama Europske unije, jer sve više zemalja članica Europske unije nastoji objediniti superviziju nad ukupnim financijskim sustavom u okviru posebnih Vladinih agencija izvan centralnih banaka. Primjeri su Njemačka, Velika Britanija, Austrija, pa svakako i o tome treba razmisliti. U odnosu na ranije najavljene promjene u sustavu upravljanja Hrvatskom narodnom bankom, novi zakon zadržava sadašnje rješenje, ako uspoređujemo to sa centralnim bankama u većini zemalja članica Europske unije, oni imaju ipak nešto manja i profesionalna tijela. Zadržavanje sadašnjih broja članova savjeta HNB-a i broja viceguvernera, ukupno 8 vanjskih članova savjeta, guverner, zamjenik i 4 viceguvernera. Moramo se složiti da je poprilično da veliko tijelo, pa je naše mišljenje da bi možda konstruktivniji i učinkovitije bile da se to smanji, primjerice broj guvernera na najviše 3 sa uključenim zamjenikom guvernera, kao i broj vanjskih članova na 5. Jednako tako, prema ovom zakonu guverner Hrvatske narodne banke zadržava pravo samostalnog donošenja odluka o nekim važnim pitanjima monetarnih politika, bez suglasnosti sa savjetom HNB-a što ne bi trebalo biti praksa, pa u tom dijelu predlažemo također određene izmjene. Naravno, evo uz sve ovo što sam naglasila HSS će svakako podržati predloženi Zakon o Hrvatskoj narodnoj banci i obzirom da guvernera nema ovdje, ja bih ipak iskoristila priliku da mu prenesete naše čestitke u ime kluba HSS-a za nagradu koju je primio nedavno kao komunikator godine. Mi smatramo da je to doista i zaslužio. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je uvaženi zastupnik Milivoj Škvorc. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, gospodo državni tajnici, kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci, s Konačnim prijedlogom Zakona. Poznato je da je Hrvatski sabor u travnju 2001. godine donio Zakon o Hrvatskoj narodnoj banci, kojim se uređuje monetarna politika u Hrvatskoj i to u skladu sa standardima razvijenih pravnih država, posebice članica Europske unije, te je tim zakonom i određena uloga HNB-a, a to je postizanje i održavanje stabilnosti cijena u skladu sa načelima otvorenog tržišnog gospodarstva i slobodne konkurencije. Nastojalo se osigurati samostalnost, neovisnost i to institucionalno, funkcionalnu, osobnu i naravno financijsku Hrvatske narodne banke, što znači da na njezine odluke ne mogu utjecati druge institucije i tijela. Glavni razlog novog zakona kojim se uređuje položaj Hrvatske narodne banke je daljnje usklađenje sa stečevinama Europske unije, s obzirom da su europska komisija i Europska središnja banka dale svoje primjedbe na postojeći zakon. Usvajanjem i primjenom predloženog zakona osigurat će se nesmetano funkcioniranje Hrvatske narodne banke u okviru europskog sustava središnjih banaka u trenutku pristupanja Europskoj uniji. To je jedna od onih zakona koji ne mogu čekati, već ga treba donijeti sada i to po hitnom postupku. Na taj će način Hrvatska narodna banka spremno dočekati punopravno članstvo i uvođenje eura kao službene novčane valute Republke Hrvatske, u vjerujemo skoroj budućnosti. Zakon koji je pred nama, sadrži i druge prilagodbe koje proizlaze iz nekih uredbi i smjernica, te preporuka Europske unije. Ovim zakonom određuje se položaj središnje banke do ulaska u Uniju, nakon ulaska, te nakon uvođenja nove valute. Zakonom se određuje, da je od dana pristupanja Hrvatske Europskoj uniji, Hrvatska narodna banka dio europskog sustava središnjih banaka. Od dana pristupanja do dana uvođenja eura, Hrvatska narodna banka je dužna voditi monetarnu politiku koja treba omogućiti ostvarenje utvrđenih ekonomskih kriterija za uvođenje eura. Člankom 71. usklađena je pravna stečevina s ugovorom o osnivanju Europske zajednice. Propisuje se da su Hrvatska narodna banka, članovi njezinih tijela, pri ostvarivanju svojeg cilja i izvršavanju zadataka neovisni u donošenju i provođenju svih odluka koje se temelje na predloženom zakonu. Hrvatska narodna banka nakon ulaska u Europsku uniju nije vezana uputama institucijama i tijela Europske unije. Na nju ne mogu utjecati vlade država članica, ali se istovremeno naša središnja banka obavezuje da će podupirati opću gospodarsku politiku Europske zajednice. Obavezuje se i da će prilikom donošenja mjera u vezi s tečajem domaće valute, uvažavati zajednički interes zemalja članica do uvođenja eura. Odredbama ovog zakona uređuju se i očekivane promjene u ostalim propisima, poput uvođenja pojma kreditnih institucija, pojma sustava za namirivanje platnih transakcija i ostalih koji su nužni za potrebe ovog zakona. Za provođenje zakona nisu potrebna dodatna sredstva iz državnog proračuna, a hitni postupak je u ovom slučaju nužan, jer zakon koji uređuje pitanja Središnje nacionalne banke, mora biti usklađen s Odredba ugovora o osnivanju Europske zajednice i s odredbama Statuta Europske središnje banke i Europskog sustava središnjih banka do pristupanja uniji. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Vesna Buterin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Centralna banka je vrhovna novčana vlast neke zemlje, ona je zapravo najvažnija monetarna institucija svake moderne ekonomije. Po svojim karakteristikama i funkcijama ona se razlikuje od ostalih financijskih institucija. Povijesno su se centralne banke u većini slučajeva razvile iz privatnih banaka koje su kreditirale državu, zašto im je država za uzvrat povjerila monopol na izdavanje bank nota. Centralna banka u većini zemalja ima funkciju reguliranja novca u opticaju i emisije kredita radi stabilnosti vrijednosti novca, kao i likvidnosti i solventnosti privrednog sustava, zatim vodi brigu o likvidnosti i solventnosti banaka, brine o platnoj bilanci zemlje i njezinoj uravnoteženosti, održavanju međunarodne likvidnosti, te obavlja transakcije za državu. U Republici Hrvatskoj funkciju centralne banke ima Hrvatska narodna banka. Ona je središnja banka Republike Hrvatske čiji se položaj, prava i dužnosti uređuju zakonom. U obavljanju svojih poslova samostalna je, neovisna i odgovorna Hrvatskom saboru. Nakon proglašenja državne neovisnosti Republike Hrvatske započeo je proces njezina monetarnog osamostaljenja, osnivanjem dakle, neovisne Hrvatske središnje banke. Od tada Hrvatska narodna banka utvrđuje i provodi monetarnu politiku, politiku emisije primarnog novca i kontrolira rad banaka. U definiranju i provođenju monetarne i devizne politike koristi čitav niz mjera koji je uobičajen u praksi svih središnjih banaka. Osim utvrđivanja i provođenja monetarne i devizne politike neki od važnih zadataka Hrvatske narodne banke jesu držanje i upravljanje međunarodnim pričuvama Republike Hrvatske, izdavanje novčanica i kovanog novca, izdavanje i oduzimanje odobrenja za rad banaka, nadziranje poslovnih banaka i donošenje podzakonskih propisa kojima se regulira bankarsko poslovanje. Hrvatska narodna banka podupire gospodarsku politiku Republike Hrvatske i pri tome djeluje u skladu sa načelima tržišnog gospodarstva. Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o HNB-u donesenim u prosincu 2006. godine dodatno je učvršćena neovisnost Središnje banke i stvorene su zakonske pretpostavke da danom pristupanja Republike Hrvatske HNB postane sastavnim dijelom europskog sustava europskih banaka te da počne obavljati zadatke u skladu sa statutom europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke. Upravo se ova neovisnost ogleda kroz institucionalnu, funkcionalnu, osobnu i financijsku neovisnost. Prijedlog zakona o Hrvatskoj narodnoj banci, o kojemu danas raspravljamo predstavlja usklađivanje sa pravnom stečevinom Europske unije prije svega u dijelu koji se odnosi na stupanj neovisnosti Središnje banke kao i na cilj Hrvatske narodne banke. Isto tako predloženim zakonom će se u cijelosti osigurati funkcioniranje Hrvatske narodne banke u okviru europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke pristupanjem Republike Hrvatske u punopravno članstvo Europske unije, kao i nakon ulaska Republike Hrvatske u europsku monetarnu uniju. Važno je naglasiti isto tako da ulaskom Republike Hrvatske u Europsku uniju institucije i tijela Europske unije i vlade država članica Europske unije ne smiju utjecati na neovisnost HNB-a na donošenje i odluka Hrvatske narodne banke i njezinih tijela, niti smiju odobravati, poništavati, odgađati, ukidati ili na bilo koji drugi način utjecati na bilo koju odluku Hrvatske narodne banke u područjima iz njezine nadležnosti što je u ovom prijedlogu zakona uređeno u članku 71. Ovaj je Prijedlog zakona iznimno važan jer se njegovim odredbama uređuje položaj Hrvatske narodne banke do dana pristupanja Republike Hrvatske u punopravno članstvo Europske unije, položaj Hrvatske narodne banke nakon pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji kao i položaj Narodne banke nakon uvođenja Eura kao službene novčane jedinice Republike Hrvatske. Upravo zbog svih navedenih razloga dajem punu podršku Prijedlogu zakona o Hrvatskoj narodnoj banci. Hvala.
Zahvaljujem. I uvaženi zastupnik Željko Turk. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući Hrvatskoga sabora, uvažene kolege iz Vlade, dame i gospodo zastupnici. Kao što su i moji prethodnici rekli pred nama je i još jedan prijedlog zakona kojeg usklađujemo sa Europskom unijom, a jasno je da podlogu za njegovo donošenje imamo u hrvatskom Ustavu u dva članka, odnosno dva podstavka, te kao takav i danas na toj osnovi o njemu raspravljamo. Jasno je da je Hrvatska narodna banka središnja banka Republike Hrvatske i da su njezin položaj, prava, dužnosti, obaveze i određene zakonom. Također jasno je da je Zakon o Hrvatskoj narodnoj banci donesen 2001. godine i shodno tome njome je određena monetarna politika u našoj zemlji a u skladu sa standardima razvijanjem država a posebice država Europske unije a svakako i kao osnovni cilj Hrvatske narodne banke definirano je i postizanje i održavanje stabilnosti cijene koje su i svi moji prethodnici u raspravi spomenuli. No svakako da je to danas u novo nastaloj ekonomskoj situaciji u čitavoj Europi, a usuđujem se reći u čitavom svijetu posebice kroz dva nova segmenta privrednog života a to je cijena energenata i cijena hrana dobiva poseban značaj i time je i sama uloga Hrvatske narodne banke tim veća kao jednog izuzetno bitnog segmenta koji to na određeni način i prati a zakonom koji je donesen svakako i to uvijek volimo reći nastoji se postići samostalnost i neovisnost Hrvatske narodne banke i zbog toga to vrijedi i ovom prilikom ponoviti. Kada govorimo o ta četiri segmenta zgodno je spomenuti u čemu se one u bitnome određuju. Pa kada govorimo o njezinom institucionalnoj neovisnosti, to znači da je ona neovisna od drugih institucija i tijela državne vlasti ili svih onih koji na nju mogu utjecati, svakako kada govorimo o funkcionalnoj neovisnosti ona se odnosi na jasno postavljen cilj u odabiru, kako mjera, tako i svih instrumenata same monetarne politike. U okviru i rasprave u Saboru u prošlim tjednima vrlo često smo govorili i o sukobu interesa o zaštiti vanjskih interesa, pa svakako kada je riječ o samoj Narodnoj banci, o HNB-u onda je to osobna neovisnost kroz zaštitu članova tijela Hrvatske narodne banke, od njezinih mogućih vanjskih utjecaja vrlo bitno i zato jedan od ta tri, četiri čimbenika i ovaj. I konačno ta financijska neovisnost znači da sa svojim mjerama, sa naravom monetarne i devizne politike se određuju i govorimo na način stvaranja prihoda rashoda, a ne obrnuto, znači da narav monetarne i devizne politike određuje same prihode i rashode. Svakako da u svom tom dijelu i prijedlogu novoga Zakona koji je na našim klupama jeste stav da se to nacionalno zakonodavstvo shodno Protokolu o Statutu europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke uključujući zakone o nacionalnom i središnjim bankama bude usklađeno sa odredbama Ugovora o osnivanju Europske zajednice i odredbama Statuta najkasnije do onoga dana do kada i mi postajemo punopravni članovi Europske unije. I sukladno tome u svom tom vremenu izrađen je ovaj nacrt prijedloga koji se u cijelosti usklađuje to naše zakonodavstvo u odnosu na važeće pravne standarde Europske unije, a posebice u onom dijelu koje se odnosi na taj stupanj neovisnosti banke a o čemu sam malo prije i govorio. Tu svakako spada i zabrana kreditiranja od strane Hrvatske narodne banke te kao što sam posebno naznačio i cilj Hrvatske narodne banke u održavanju stabilnosti samih cijena za koju ja u ovom momentu smatram da je jedan od gotovo prioritetnih zadataka u uvjetima u kojima se danas nalazimo. Svakako jasno je da tako predloženim zakonom u cijelosti se osigurava nesmetano funkcioniranje HNB-a u okviru europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke kako pristupanjem Republike Hrvatske u to članstvo. A svakako i dolaskom onog drugog bitnog momenta, a to je prihvaćanja EUR-a kao službene novčane jedinice Republike Hrvatske i zbog toga je ovim zakonom i ta bitna pretpostavka, prijedlogom zakona se i ta bitna pretpostavka ostvaruje. Kao što je spomenuto s obzirom na dobar dio važećeg teksta, teksta važećeg zakona koje je bilo potrebito nužno doraditi i s obzirom na činjenicu da je dobar dio tog važećeg teksta već imao opsežnije primjene normalno je i primjereno je da u okviru današnjeg prijedloga imamo prijedlog novog teksta zakona pa zato on danas i stoji ovdje na saborskim klupama. S obzirom da sam na početku rekao da je to jedan zakon koji je vezan na usklađenje sa EU standardima jasno je da je Republika Hrvatska preuzela obvezu usklađenja sa pravnom stečevinom Europske unije kojom se uređuje ovo područje te jasno je da ću se o svemu ovdje izrečenome i ovaj zakon u ovakvom obliku i podržati. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti za glasovanje.
Konačni prijedlog zakona o Hrvatskoj narodnoj banci. Hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 92. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o amandmanima Odbora za zakonodavstvo. Gospodin ministar Ivan Šuker. Izvolite.
Amandman broj jedan se prihvaća.
Amandman jedan postaje sastavni dio prijedloga. Drugi na članak 43.
Vlada ne prihvaća, jer se predloženim amandmanom bi se ograničilo pravo guvernera Hrvatske narodne banke na osnovu ovlaštenja koja su dana drugim zakonima donosi podzakonske akte.
Povlačimo.
Povućen amandman. Na članak 69. treći amandman.
Vlada prihvaća.
Postaje sastavni dio prijedloga. Na članak 75. četvrti amandman.
Vlada ne prihvaća iz razloga što se odredba članka 75. stavka 1. ne odnosi isključivo na zakon već i na podzakonske akte. Donositelj podzakonskih akata ne mora nužno biti i Vlada Republike Hrvatske već i druga regulatorna tijela sukladno članku 105. stavka 4. Ugovora o osnivanju Europske zajednice. Povrede navedene odredbe mogu se preispitati pred Europskim sudom pravde. Navedeno proizlazi iz članka 4. Statuta Europskog suda pravde i Europske središnje banke.
Povlačim.
Povućen amandman od strane odbora. Na članak 81. peti amandman.
Vlada prihvaća.
Postaje sastavni dio prijedloga zakona. Šesti na članak 86.
Vlada ne prihvaća, jer riječima “ako je to prikladno“ naglašava se da ovlasti Hrvatske narodne banke za donošenje podzakonskih propisa nije neograničena. Hrvatska narodna banka podzakonske akte iz članka 86. stavka 3. smije donositi samo ako to nije u suprotnosti s dužnostima koje ima u prikupljanju statističkih podataka i kao dio Europske središnje banke, a u skladu je sa Statutom.
Povlačimo.
Povučen amandman. Amandman sedam na članak 104.
Vlada prihvaća.
Osam na članak 114.
Vlada prihvaća.
Deveti na članak 117.
Vlada prihvaća.
Hvala. Sve postaje sastavni dio prijedloga. Deseti na članak 119.
Vlada prihvaća.
Također postaje sastavni dio. I sa ovim je gotovo. Zahvaljujem ministre. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o Hrvatskoj narodnoj banci. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj zakon prihvaćen većinom glasova, 84 za i jedan suzdržan zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Hvala.
Prelazimo na 4. točku dnevnog reda: - Konačni prijedlog zakona o financijskom inspektoratu Republike Hrvatske, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 91 Predlagač zakona je Vlada Republike Hrvatske. Hitni postupak primjenjuje se u skladu s člankom 161. Poslovnika. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli: Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za europske integracije, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvješća ste primili na sjednici. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi Zdravko Marić, državni tajnik u Ministarstvu financija.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, uvažene dame i gospodo saborski zastupnici. Zakonom o deviznom inspektoratu iz 1992. godine osnovan je Devizni inspektorat Ministarstva financija koji je time ovlašten za poslove inspekcijskog nadzora u području deviznog, vanjskotrgovinskog i kreditnog poslovanja s inozemstvom te za odlučivanje u prvom stupnju o prekršajima iz tog područja. Zakonom o deviznom poslovanju iz 2003. godine te kasnijim izmjenama zakona i provedbenih propisa koji su doneseni u skladu s potpisanim Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju iz 2001. godine omogućena je stupnjevita liberalizacija svih oblika tijekova kapitala uz ukidanje deviznih ograničenja. Istovremeno su u devizno zakonodavstvo implementirani zahtjevi europskih smjernica s područja sprečavanja i suzbijanja pranja novca. Kao posljedica navedenog došlo je do preusmjeravanja aktivnosti deviznog inspektorata, na otkrivanje i suzbijanje nelegalnih prekograničnih plaćanja. U skladu s navedenim predlagatelj je izradio Nacrt prijedloga novog zakona o financijskom inspektoratu kojim se osigurava zakonska podloga za funkcionalni preustroj i institucionalna jačanja Deviznog inspektorata te kojim se proširuju ovlaštenja za nadziranje na više financijskih zakona što je i razlog promjene imena iz Deviznog u Financijski inspektorat. Predlagatelj se kod pripreme teksta novog zakona vodio izvješćem posebnog Odbora Vijeća Europe za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma Manival iz travnja 2008. godine te izvješćem o napretku Europske komisije za 2007. godinu. Oba izvješća ističu potrebu jačanja institucionalne sposobnosti nadzora i praćenja a izvješće Manivala potvrđuje da se Devizni inspektorat profilirao u jedno od glavnih nadzornih tijela na području sprečavanja pranja novca u Republici Hrvatskoj. Slijedom svega navednoga glavna rješenja novog Zakona o financijskom inspektoratu odnose se na proširenje prije svega djelokruga i nadležnosti Financijskog inspektorata, na izravnu provedbu nadzora po Zakonu o sprečavanju pranja novca i financiranju terorizma nad svim obveznicima sukladno procjeni rizika i ciljanim zahtjevima Ureda za sprečavanje pranja novca i Državnog odvjetništva. Na nadzor nad pružanjem usluga platnog prometa u zemlji i prijenos novca kao i na suradnju i sudjelovanje Financijskog inspektorata u financijskim istragama. Također novim prijedlogom zakona predlaže se uvođenje šireg raspona prikladnih mjera nadzora, određivanje učinkovitih i odgovarajućih kazni za protupravno postupanje a isto tako bih htio ovdje na kraju reći da prerastanjem Deviznog inspektorata u Financijski inspektorat povećava se i povećat će se opseg zadaća zbog proširene nadležnosti i većeg broja subjekata koji podliježu nadzoru. Prihvaćanje novog zakona neće izazvati povećanje proračunskih izdataka za njegovu provedbu jer smo već u prosincu 2007. godine preustrojem odnosno promjena unutarnjeg ustrojstva u Ministarstvu financija ustrojeni u Odjelu za financijske istrage i međunarodnu suradnju, a proračunom za 2008. godinu osigurana su sredstva za prijem novih djelatnika. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ne. Prelazimo, otvaram raspravu i prvo u ime Kluba HDZ-a uvaženi Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani predstavnici Vlade, cijenjeni kolegice i kolege. Zakonom o Deviznom inspektoratu iz 1992. godine osnovan je Devizni inspektorat Ministarstva financija i tada je ovlašten za poslove inspekcijskog nadzora u području deviznog, vanjsko-trgovinskog i kreditnog poslovanja sa inozemstvom, te za odlučivanje u prvom stupnju o prekršajima iz tog područja. Zakonom o deviznom poslovanju iz 2003. godine i kasnijim izmjenama zakona i provedbenih propisa koje su donesene sukladno potpisanom Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju iz 2001. godine omogućena je stupnjevita liberalizacija svih oblika protoka kapitala uz ukidanje deviznih ograničenja. Istodobno su u devizno zakonodavstvo implementirani zahtjevi europskih smjernica s područja sprječavanja i suzbijanja pranja novca. Sukladno tim europskim smjernicama aktivnosti Deviznog inspektorata preusmjerene su na otkrivanje i suzbijanje nelegalnih prekograničnih plaćanja. Stoga je Vlada Republike Hrvatske izradila Prijedlog zakona o Financijskom inspektoratu kojim se osigurava zakonski okvir za učinkoviti preustroj i institucionalno jačanje Deviznog inspektorata, a kojim se istodobno proširuju ovlaštenja za nadzor na više financijskih zakona što je i razlog promjene imena iz deviznog u financijski inspektorat. Pri izradi teksta Zakona o Financijskom inspektoratu Vlada Republike Hrvatske je u obzir uzela izvješće Manivala walla odnosno posebnog odbora Vijeća Europe za sprječavanje pranja novca i financiranje terorizma iz travnja 2008. godine. Ali i izvješće o napretku Europske komisije za 2007. godinu. Ova oba izvješća naznačuju potrebu jačanja institucionalne sposobnosti, nadzora i praćenja, a izvješće Manivala potvrđuje da se Devizni inspektorat profilirao u jednu od glavnih nadzornih tijela na području sprječavanja pranja novca u Republici Hrvatskoj. Akcijskim planom za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma koji je Vlada Republike Hrvatske donijela u siječnju 2008. godine ističe se također potreba jačanja nadzorne funkcije, imenovanje konkretnih tijela za nadzor obveznika, zapošljavanje stručnjaka kao i donošenje Zakona o Financijskom inspektoratu. Iz prijedloga ovog zakona razvidno je da se glavna rješenja odnose na proširenje djelokruga i nadležnosti Financijskog inspektorata i to na izravnu provedbu nadzora po Zakonu o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma nad svim obveznicima, a sve sukladno procjeni rizika i ciljanim zahtjevima Ureda za sprječavanje pranja novca i državnog odvjetništva. Proširenje djelokruga i nadležnosti Financijskog inspektorata odnosi se i na nadzor nad pružanjem usluga platnog prometa u zemlji i prijenosa novca. Ovaj prijedlog zakona predviđa i suradnju i sudjelovanje Financijskog inspektorata u financijskim istragama, uvođenje šireg raspona prikladnih mjera nadzora, te određivanje učinkovitih i obeshrabrujućih, odnosno odvraćajućih kazni za protupravno postupanje. Raspon novčanih kazni jest doista širok i dovoljno elastičan. Prerastanjem ili preoblikovanjem Deviznog inspektorata u Financijski inspektorat nesumnjivo je povećat će se opseg zadaća zbog proširene nadležnosti i većeg broja subjekata koji podliježu nadzoru. Devizni inspektorat koji će se donošenjem ovog Zakona o Financijskom inspektoratu preimenovati u Financijski inspektorat ustanovljen je kao posebna upravna organizacija u sustavu Ministarstva financija i to donošenjem Zakona o Deviznom inspektoratu u veljači 1992. godine. Naravno da o svemu postoje oprečna mišljenja, ali smatram da je doista najučinkovitije rješenje da je Financijski inspektorat u sustavu Ministarstva financija budući da po prirodi posla tamo i pripada. Ovaj zakon predviđa i racionalne rokove zastare za eventualne prekršaje po ovom zakone i to za zastaru prekršaja rok zastare je tri godine, a apsolutni rok zastare je šest godina s time da rokovi teku od dana počinjenja prekršaja. Važno je istaknuti da se za provedbu ovog zakona neće trebati osiguravati dodatna sredstva u državnom proračunu Republike Hrvatske. Zbog svega navedenog klub HDZ-a podržava Prijedlog zakona o Financijskom inspektoratu i glasovat će za njegovo donošenje. Hvala lijepa.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Nema je, gubi pravo na raspravu. Uvaženi zastupnik Davor Huška. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, predlagatelji, kolegice i kolege. Prijedlog zakona o Financijskom inspektoratu Republike Hrvatske tijesno je vezan sa Zakonom o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma o kojem smo danas govorili već ovdje u tom smislu ću i reći nekoliko riječi. Oba dva zakona danas doživljavaju usklađenje sa zakonodavstvom Europske unije i tu smo u samom vrhu europskih zemalja, pa i članica Europske unije i sigurno da je to veliki doprinos nastavku pregovora Republike Hrvatske i još bržem približavanju Republike Hrvatske u Europsku uniju. U skladu sa potpunom liberalizacijom i deregulacijom deviznog režima Europske unije, te mjerama akcijskog plana vezano za slobodu kretanja kapitala Hrvatska je preuzela obavezu uz potpuno oslobođenje tekućih poslova i na postupnu liberalizaciju kapitalnih poslova s tim da potpuno ukidanje kapitalnih restrikcija treba provesti do stjecanja punopravnog članstva u Europskoj uniji. Financijski inspektorat koji se uspostavlja Zakonom o financijskom inspektoratu Republike Hrvatske o kojem danas govorimo izrastao je na temelju Deviznog inspektorata i ima proširenu nadležnost i djelokrug rada o čemu ću reći nekoliko riječi. Uz ovlasti koje je do sada imao kao nadzor prema Zakonu o deviznom poslovanju Financijski inspektorat ovim zakonom ovlašćuje se i na izravnu provedbu nadzora prema već spominjanom Zakonu o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma, te nadzor prema zakonu koji je kako vidimo u obrazloženju u pripremi, a na jedinstven način regulirat će pružanje usluga platnog prometa i prijenosa novca. Dajući ovim zakonom proširenu nadležnost Financijskom inspektoratu i u smislu nadzornika svih obveznika provedbe mjera i radnji koje su propisane Zakonom o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma o kojem smo danas raspravljali, a što je usklađeno tim zakonom. Također tim zakonom Financijskom inspektoratu povjereno je obavljanje nadzora nad svim obveznicima na temelju zahtjeva koji će doći iz Ureda za sprječavanje pranja novca i državnog odvjetništva. Kao primarni nadzornik Financijski inspektorat pokriva i ovlaštene mjenjače pružatelje usluga prijenosa novca, obveznike nefinancijskog sektora samostalne profesije što podrazumijeva posrednike u trgovanju nekretninama, društva koja obavljaju poduzetničke i fiducijarne poslove, odvjetnike, javne bilježnike, financijske savjetnike što smatram da je izuzetno važno da i svi pobrojani uđu u sustav nadzora i praćenja kako bi se i sa njih uklonila sumnja da se bavi nečasnim poslovnim transakcijama, a ako takve i postoje i budu uočene tijekom nadzora da budu prijavljeni i u skladu sa zakonom i sankcionirane, naravno sve sukladno odredbama Zakona o sprječavanju pranja novca. Zasigurno da ovdje treba istači i proširenu nadležnost financijskog inspektorata kojemu uz dosadašnje ovlasti Deviznog inspektorata koje preuzima na području nadzora uvjeta i načina obavljanja platno-prometnih transakcija s inozemstvom ovlašćuje s ovim zakonom i za nadzor i vođenje prekršajnog postupka po zakonu kojim će se jedinstveno regulirati poslovi platnog prometa i prijenosa novca, kako prekogranično, tako i u zemlji, a čije se donošenje planira potkraj 2008. godine. Smatram da bi bilo potrebno još jednom istaknuti povezanost ova dva zakona o kojima smo danas raspravljali i raspravljamo te istaknuti značaj proširenih nadležnosti Financijskog inspektorata. I na kraju želim gospodi u Financijskom inspektoratu što manje posla, odnosno više posla u tijeku nadzora, a manje posla u tijeku prijavljivanja i sankcioniranja eventualnih kršitelja zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Želi li predstavnik predlagatelja uzeti riječ? Da. Uvaženi Zdravko Marić, držani tajnik u Ministarstvu financija. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo saborski zastupnici. Evo, iz ove rasprave evidentno je da smo ova dva zakona koja su danas u ovom cijenjenom domu raspravljena, mislim dosta i iscrpili, tako da zapravo o zakonu i Prijedlogu zakona o Financijskom inspektoratu i nije bilo previše rasprave. Ono što bih ja rekao, a možda što nisam rekao u uvodnom dijelu da Zakon o Financijskom inspektoratu je sastavni dio onoga što je Vlada Republike Hrvatske donijela u siječnju, a to je akcijski plan za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma u svrhu realizacije preporuka iz Izvješće o napretku Europske komisije kojim se, između ostalog u obvezala da će jačati nadzorne funkcije, da će imenovati konkretna tijela za nadzor obveznika po Zakonu o sprječavanju prava novca, ali isto tako nastaviti sa institucionalnim snaženjem nadzornih tijela zapošljavanjem stručnjaka, informatičkim povezivanjem te suradnjom između tijela provedbe i trajne interne i eksterne edukacije zaposlenika. Ovaj Zakon o Financijskom inspektoratu je zapravo jedan od sastavnih mjera koje Vlada Republike Hrvatske poduzima, odnosno koje je poduzela. U tom kontekstu samo bih ponovio još jedanput i stav Vlade i Ministarstva financija u ovom slučaju da takve mjere i u naprijed planira i predviđa pa skrećem još jedanput pažnju da je ovim zakonom, odnosno Prijedlogom ovog zakona nije potrebno planirati nikakva dodatna sredstva u državnom proračunu za 2008. godinu obzorom da smo preustroj i promjenu unutarnjeg ustrojstva Ministarstva financija napravili već krajem prošle godine, a za ovu godinu planirali sredstva. U svakom slučaju Financijski inspektorat i u svakom slučaju se zahvaljujem cijenjenim kolegama zastupnicima na izrečenim riječima i podrške će u svakom slučaju nastaviti i sa zapošljavanjem i edukacijom stručnjaka u svom poslu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Glasovati ćemo kada se steknu uvjeti za glasovanje o ovoj točci.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o Financijskom inspektoratu Republike Hrvatske, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 91. Rasprava je zaključena. Nakon što je rasprava zaključena Vlada je podnijela amandman sukladno članku 166. Poslovnika. O ovako podnesenom amandmanu mora se složiti većina zastupnika. Tko je suglasan da provedemo raspravu o amandmanu Vlade? Molim, uključimo se. Glasujmo. Rezultat? Prijedlog je prihvaćen većinom glasova sa 110 za, 5 protiv i 7 suzdržanih. Molim predstavnika predlagatelja da dodatno obrazloži ovaj amandman. Gospodin ministar Šuker. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Dakle, ovim amandmanom se samo predlaže da neke odredbe zakona ne mogu stupiti na snagu prije nego što stupi sam zakon na snagu. S obzirom da nismo uspjeli donijeti ovaj zakon do 1. srpnja mi predlažemo dakle da se članak 43. stavak 1. izmijeni i da umjesto riječi 1. srpanj, riječi 1. srpanj 2008. bude dan stupanje na snagu ovoga zakona.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem amandman na glasovanje. Tko je za? Odnosno uključimo se i glasujmo o amandmanu Vlade naravno. Rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova 111 glasova za i 4 suzdržana prihvaćen ovaj amandman. Amandmane je podnio i Odbor za zakonodavstvo na članak 43. 1. amandman?
Vlada prihvaća.
Prihvaćen. Znači postaje sastavni dio prijedloga. 2. amandman?
Vlada prihvaća.
Također postaje sastavni dio. Hvala lijepa. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o Financijskom inspektoratu Republike Hrvatske. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova 122 glasa za, 1 suzdržan i 1 protiv prihvaćen ovaj Konačni prijedlog zakona o suzbijanju diskriminacije. Ne, Zakon o Financijskom inspektoratu.
Prelazimo na petu točku dnevnog reda, to je - Godišnji financijski izvještaji HBOR-a za 2007. godinu Predlagatelj je HBOR. Hrvatska banka za obnovu i razvitak podnijela je ovo izvješće sukladno odredbi članka 22. stavka 1. Zakona o Hrvatskoj banci za obnovu i razvitak. Prijedlog akta primili ste u pretince. Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun, Odbor za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj, Odbor za turizam i Odbor za razvoj i obnovu. Vlada je dostavila mišljenje. Izvješće ste primili na sjednici. Predstavnika HBOR-a, veliju da je tu svaki čas pa bumo minutu pričekali. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti izvještaj? Da. Predsjednik uprave HBOR-a uvaženi Anton Kovačev. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući, poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Evo, ja ću nastojati biti kratak. Prije svega da napomenem da je godišnja izvješća za 2007. godinu prihvatila Vlada Republike Hrvatske i Nadzorni odbor Hrvatske banke za obnovu i razvitak i isto tako ta financijska izvješća za prošlu godinu su potvrđena od nezavisnog revizora. Na kraju 2007. godine bilančna suma je iznosila oko 17 milijardi 400 milijuna kuna, što je za 17% veći iznos bilance nego prethodne 2006. godine. Kapital je iznosio oko 5 milijardi i 800 milijuna kuna, a ukupna kreditna aktivnost Hrvatske banke za obnovu i razvitak u 2007. iznosila je oko 6 milijardi 500 milijuna kuna raspoređena na gotovo tisuću projekata, točno 976 projekata. Ono što posebno raduje i na što smo posebno ponosni, 53% tih naših ukupnih plasmana u 2007. odnosilo se na poticanje izvoza, odnosno bili su zajmovi odobreni hrvatskim izvoznicima. Ako kreditnoj aktivnosti od oko 6,5 milijardi pridodamo garancijsku aktivnosti i ono što smo radili kao mandatne poslove, ukupna dakle poslovna aktivnost HBOR-a u 2007. je iznosila 9 milijardi i 400 milijuna. Što se tiče prethodnog razdoblja, ja ću samo iznijeti podatak, dakle da je ukupna aktivnost u 15 godina rada HBOR-a, dakle od osnutka '92. do kraja 2007. iznosila oko 62 milijarde kuna i sudjelovali smo sa našim sredstvima u 36 tisuća projekata. Ukupni prihodi tijekom 2007. godine iznosili su 854 milijuna kuna, ukupni rashodi 654 milijuna kuna. Dobit na kraju 2007. godine iznosila je 241 milijun kuna i ja moram odmah objasniti da je velika većina te dobiti ubiti namjerenje obezvrjeđenja kapitala. Naime naš osnovni postulat u financijskom smislu je zadržavanje realne vrijednosti kapitala koji nam je država povjerila. Ako izuzmemo dakle to obezvređenje koje je bilo 2007. godine onda je ukupna dobit možemo kazati neto dobit je iznosila oko 60 milijuna kuna. U 2007. uveli smo dva nova programa, to je kreditiranje podređenim dugom i razvoj turizma na selu. Kada pridodamo ta dva nova programa na kraju 2007. godine imali smo 25 kreditnih programa za poticanje malog i srednjeg poduzetništva, izvoza, velikog gospodarstva i komunalne infrastrukture. U ožujku HBOR je postao prvi dioničar EIF-a iz Hrvatske, kupili smo pet dionica Europskog investicijskog fonda. Početkom 2007. uveli smo nove kategorije korisnika i kamatnih stopa, dakle proširili smo broj korisnika na koje se odnose povoljnije kamatne stope 2 i 4% s tim da su srednji poduzetnici ostali na najvećoj kamatnoj stopi od 4%. Dakle ona naša najveća kamatna stopa od 6% više se ne odnosi na male i srednje poduzetnike, normalno da tu računamo i obrtnike i poljoprivrednike. Posebno smo bili aktivni 2007. kao i prethodne godine u kreditnim programima za poljoprivrednike prateći operativne programe Ministarstva poljoprivrede i u stočarstvu i u ratarstvu. Potpisali smo Sporazum o suradnji s japanskom bankom za međunarodnu suradnju i francuskom bankom za poticanje međunarodne trgovine sa zemljama arapskog svijeta UBAF i s poslovnom bankom isto iz Francuske, BMP Pariva. Sada imamo sklopljena 42 sporazuma sa izvoznim bankama, izvozno kreditnim agencijama i na taj način dakle u okviru suradnje sa tim ustanovama koje u svojim državama potiču izvoz nastojimo dodatno potaknuti izvoz hrvatskih proizvoda i usluga u svijetu. Održana je 6. međunarodna konferencija o poticanju izvoza u Dubrovniku već tradicionalna, na kojoj su bili predstavnici ne samo hrvatskih izvoznika nego i uglednih izvoznih agencija i izvoznih banaka iz Europe i svijeta. Ja ću vrlo kratko napraviti osvrt na dosadašnje razdoblje 2008. godine. Potpisan je Sporazum o suradnji sa Hrvatskom obrtničkom komorom i uvedeni su novi kreditni programi za praćenje SAPARD-a i PHARE programa. Potpisan je Sporazum o partnerstvu na programu poduzetničke i poslovne poduzetničke edukacije sa ekonomskim fakultetom u Splitu, a od 1. lipnja uvedeni su novi uvjeti kreditiranja. Ja moram kazati da s obzirom na veliki pritisak i potražnju za sredstvima HBOR-a i od poslovnih banaka i od gospodarstvenika, morali smo uvesti nekakva ograničenja. Što se tiče malih i srednjih poduzetnika ta su ograničenja neznatna. Uveli smo neka veća ograničenja u programu financijskog restrukturiranja za velike poduzetnike. Što se tiče kamatne stope bez obzira što evo i naše najnovije zaduženje je iznad naše prosječne kamatne stope, nastojati ćemo koliko je god to moguće i što je duže moguće da se zadržimo u rasponu kamatnih stopa od 2 do 6% ali ne znamo, evo moram iznijeti sumnju da to možda neće proći dugo razdoblje kada ćemo ipak morati ispraviti, odnosno povećati neke kamatne stope. Evo gospodine predsjedavajući ja ne bih duljio, stojim vam na raspolaganju za sva vaša pitanja i obrazloženja. Hvala vam lijepa na pažnji.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvo klubovi. U ime kluba SDP-a, uvažena zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Predstavnici HBOR-a, Vlade, kolegice i kolege. Nama je uvijek zadovoljstvo raspravljati o izvješćima Hrvatske banke za obnovu i razvitak, jer su njihova izvješća kvalitetna, pregledna i daju dobar uvid u to što radi ova institucija. Zato je klub SDP-a uvijek kada raspravljamo o ovim izvješćima, upravo isticao tu kvalitetu rada ove institucije i uvijek smo prihvaćali sa zadovoljstvom izvješća koja su nam bila predočena. Zato ću ja ukratko, s obzirom da je ovo izvješće za 2007. godinu kada je HBOR slavio i mali jubilej, 15-godišnjicu osnutka, možda malo podsjetiti kako se razvijala ova banka, državna banka možemo i tako reći, investicijska, odnosno na kraju ću izreći i jedan prijedlog koji se ne tiče HBOR-a, ali se tiče Vlade i Sabora. Naime, u tih 15 godina od skromnih početaka do danas učinjen je velik napredak i velik korak. Kada je 92. godine osnovana tadašnja Hrvatska kreditna banka za obnovu kao posebna financijska institucija koja je u vremenu rata i ratnih razaranja, ali i tada skromnog bankarskog potencijala zapravo trebala, imala osnovnu funkciju ili zadaću da kreditira projekte gospodarstva prvenstveno one koji su u ratu razrušene i projekte koje nisu pratile poslovne banke, također imala je zadaću da daje i jamstva. Tada se zakonom utvrdilo da će osnivački ulog te banke biti milijardu njemačkih maraka i iz proračuna je tada izdvojeno 10% tog osnivačkog uloga. Predsjednik uprave nam je rekao s kojim potencijalom i kapitalom danas raspolaže Hrvatska banka za obnovu i razvoj i zaista moramo reći da je to značajan napredak. 2006. godine donesen je novi zakon u kojem je HBOR postao razvojna i izvozna banka, koja treba poticati razvitak hrvatskog gospodarstva i utvrđeno da njezin temeljni kapital treba iznositi 7 milijardi kuna. On se uplaćuje iz državnog proračuna jer je država 100%-tni vlasnik HBOR-a. Tada smo im značajno proširili djelatnost, adekvatno tome što je ona zapravo u praksi i radila. Definirano je da će ona financirati obnovu i razvitak hrvatskog gospodarstva, financirati će projekte iz infrastrukture, poticanje izvoza, potpore malom i srednjem poduzetništvu, poticanju zaštite okoliša, osiguranju izvoza od netržišnih rizika. Vidite koliko su to važni zapravo projekti i funkcije koje smo dali ovoj državnoj instituciji. Naime, Hrvatskoj još treba ulagati infrastrukturu, iako te projekte u lokanim jedinicama prati Hrvatska banka za obnovu i razvoj, onda su i to povoljnija kreditna sredstva. Kada govorimo o poticanju izvoza, onda zaista ovdje možemo reći da je to velika pomoć izvoznom gospodarstvu, da su problemi u vanjsko trgovinskom poslovanju veliki, da je malo tvrtki koje mogu zapravo konkurentno nastupati na vanjsko trgovinskom na stanom tržištu. Eto upravo ovih dana imao i izvješće zapravo o pogoršanju odnosa u robnoj razmjeni. Nakon puno godina zabilježili smo najdinamičniji međugodišnji rast, ali ne smanjenja deficita, nego povećanja deficita i to u 4 mjeseca za čak 21%. To govori da se i druga tržišta zatvaraju za naše proizvođače i naše proizvode, dok su potrebe domaćeg tržišta takve da imamo sve veći ili tempo uvoza je veći nego što je naš tempo izvoza. Potpore malom i srednjem gospodarstvu, zaista su potrebne, jer se one ne mogu, njihovi projekti ako se financiraju po klasičnom bankarskom sustavu sa visokim kamatama, onda je težak povrat uloženih sredstava. Ova banka sve više ima ulogu jamca i osiguranja izvoza od netržišnih rizika i znate koliko to znači za gospodarstvenike koji moraju nastupati na takvim tržištima gdje postoji politički ili neki drugi rizici i ako bi išli kod komercijalnog osiguravatelja to bi bile zaista jako visoke stope osiguranja. Dakle, eto rečeno je da je u ovih 15 godina preko 60 milijardi kuna kredita realizirano u preko 36 tisuća projekata. Samo u prošloj godini značajna uloga HBOR-a je bila u kreditiranju otvaranja novih radnih mjesta. Postoji jedan podatak koji je objavljen da je preko projekata koji je pratio HBOR otvoreno 3 tisuće i 700 novih radnih mjesta u prošloj godini. I kada sam rekla, eto da skratim svoje izlaganje, da imamo jedan prijedlog, onda smo se vodili ovim podatkom da je od zakonom utvrđenih 7 milijardi kuna temeljnog kapitala HBOR-a do sada iz proračuna uplaćeno nešto više od 50% ili točno 3 milijarde i 900 i nešto milijuna kuna, da se mi ovdje založimo da kod, ako ne već sada kod rebalansa proračuna, ali kod prvog proračuna za 2009. godinu povećamo sredstva iz proračuna za povećanje temeljnog kapitala HBOR-a. S obzirom da bi to onda značilo sa većim temeljnim kapitalom banka bi imala, posebno se to odnosilo na povećanje rejtinga na financijskom tržištu, na kreditni potencijal koji bi ona imala veći i na selektivne uvjete kreditiranja. Predsjednik uprave je rekao da će teško u ovom trenutku moći održati ovakve niske stope kamatne stope od 2 odnosno 4%, s obzirom da i na svjetskom bankarskom tržištu cijena kapitala raste, ali veći temeljni kapital, znači veći kreditni potencijal, a veća izdvajanja za potpore gospodarstvu kroz subvencioniranja kamata, zaista bi onda utjecala i na niže kamatne stope koje bi se mogle odobravati za projekte koje će pratiti kreditne linije HBOR-a. Još jedanput eto, mi iz kluba SDP-a glasat ćemo za prihvaćanje izvješća HBOR-a za 2007. godinu.
Zahvaljujem. U ime kluba HDZ-a, uvaženi zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani direktoru Hrvatske banke za obnovu i razvoj, cijenjeni kolegice i kolege. Analizirajući neke od najvažnijih ekonomskih pokazatelja Republke Hrvatske i promatrajući njihovu tendenciju posljednjih desetak godina, razvidno je da mnogi pokazatelji ohrabruju, a da te tenzije imaju pozitivan predznak. Samo primjera radi, bruto domaći proizvodi u stalan i razmjeran rast povećan s 19 milijardi i 274 milijuna eura u '98. godini na 37 milijardi 497 milijuna eura u 2007. godini, odnosno u 10 godina je skoro udvostručen. Stog je BDP po stanovniku imao čak i neznatno veći prirast isto sa 4 tisuće 282 eura u 1998., na 8 tisuća 452 eura u 2007. godini. Istodobno je stopa nezaposlenosti u 2007. konačno pala ispod 10%, a iz pregleda prijava poreza na dobit uočljivo je da se povećao broj poslovnih subjekata koji su na godišnjoj razini iskazali dobit iz poslovanja. Tako je primjerice u 2001. bilo 50 tisuća 899 prijava s iskazanom dobiti, a u 2007. godini nakon stalnog godišnjeg porasta 30% više, odnosno 66 tisuća 406 prijava poslovnih organizacija koje su pozitivno poslovale. Kao potvrda stalnog povećanja gospodarske aktivnosti je i podatak da su 2001. do 2007. udvostručili ukupni prihodi i ukupni rashodi poslovnih organizacija. Naravno da je Hrvatska banka za obnovu i razvoj svojim aktivnostima putem financiranja obnove i razvitka hrvatskog gospodarstva, financiranja infrastrukture, poticanja izvoza i potpora razvitku malog i srednjeg poduzetništva znatno pridonijela gospodarskom rastu Republike Hrvatske i ovim pozitivnim ekonomskim tendencijama. U svom petnaestogodišnjem djelovanju Hrvatska banka za obnovu i razvoj je prepoznala i podržala ključne projekte koji su bili nositelji gospodarskoga razvitka, a svoje djelovanje danas provodi kroz 23 kreditna programa koje razvija samostalno. Doista impozantno djeluje podatak HBOR-a tijekom 15 godina podržao više od 36 tisuća projekata s više od 60 milijardi kuna, a da je aktiva HBOR-a 1992. godine iznosila 335 milijuna kuna, dok je u 2007. poslovna godina završila sa aktivom banke 17,4 milijarde kuna. Tijekom 2007. HBOR je za jačanje konkurentnosti hrvatskog gospodarstva odobrio milijardu 826 milijun 100 tisuća kuna što je 35% više u odnosu na 2006. Istodobno povećan je i broj kredita za 70%, a oni su bili ponajprije usmjereni u sektor proizvodnje hrane i pića, poljoprivrede i ribarstva, proizvodnju metalnih, kemijskih proizvoda te izdavačku i tiskarsku djelatnost. Posebice je važno naglasiti da je banka u 2007. za potrebe izvoza odobrila 3 milijarde 435 milijuna i 200 tisuća kuna kredita što je 67% više u odnosu na 2006. godinu. Tijekom 2007. Hrvatska banka za obnovu i razvoj je započela s provedbom 3 nova kreditna programa namijenjena malim i srednjim poduzetnicima i to: program kreditiranja seoskog turizma, program mikrokreditiranja i program kreditiranja po određenim dugom. Bez obzira na različitost svojih programa i ravnomjernu prisutnost u svim krajevima Hrvatske Hrvatska banka za obnovu i razvoj u provedbi svojih programa ne konkurira poslovnim bankama već kroz dulje rokove financiranja i nižim kamatnim stopama potiče ponajprije one segmente gospodarstva koje poslovne banke nisu kvalitetno i sustavno podržavale kao što su projekti na područjima posebne državne skrbi, otocima i manje razvijenim županijama, projekti vezani za unapređenje proizvodnje za izvoz i unapređivanje poduzetništva. Na taj način Hrvatska banka za obnovu i razvoj je kroz svoje programe poticala utemeljenje poduzetništva kao generatora budućeg izvoza, modernizaciju i unapređenje tehnološke razine postojećih proizvoda a kroz pripremu izvoza osiguravao potrebni obrtni kapital. Iz godišnjih financijskih izvješća Hrvatske banke za obnovu i razvoj za 2007. godinu uočljivo je i pohvalno da je HABOR bio aktivan na mnogim poljima. Tako je u ožujku prošle godine HABOR postao prvi dioničar iz Hrvatske u Europskom investicijskom fondu. U lipnju potpisao Sporazum o suradnji s japanskom Bankom za međunarodnu suradnju, a u studenom prošle godine HABOR je postao članom Europske udruge javnih banaka. Od financijskih pokazatelja poslovanja treba istaknuti da je i Hrvatska banka za obnovu i razvoj u 2007. godini poslovala iznimno dobro i ostvarila respektabilnu dobit u iznosu od 240 milijuna 915 tisuća kuna što je 33% više u odnosu na 180 milijuna kuna 315 tisuća ostvarene dobiti u 2006. godini. Prihodi od kamata u 2007. su iznosili 868 milijuna 590 tisuća kuna i porasli su za 13% u odnosu na 2006. godinu. Valja naglasiti da je iz godišnjih izvješća razvidno da je rast rashoda od kamata u 2007. bio veći od rasta prihoda od kamata u 2007. godini što svakako upućuje na potrebu opreznijeg pristupa politici kamatnih stopa u 2008. godini radi izbjegavanja daljnjeg ubrzanog rasta rashoda od kamata u odnosu na rast prihoda od kamata. Usprkos ovoj upozoravajućoj tendenciji neto prihod od kamata u 2007. bio je veći od neto prihoda od kamata u 2006. i iznosi izvanrednih 445 milijuna 362 tisuće kuna. Neto prihodi od naknada u 2007. godini također imaju tendenciju pada i ostvareni su u iznosu 20 milijuna 90 tisuća kuna što je 2 milijuna 236 tisuća kuna manje nego u 2006. godini. Ukupna bilančna suma na dan 31.12.2007. iznosila je 17 milijardi 402 milijuna 100 tisuća kuna i povećana je za čak 17% u odnosu na početak 2007. godine. Zaključno se može kazati da su godišnja financijska izvješća HABOR-a za 2007. doista i kvalitetna i sadržajna a da su rezultati poslovanja uobičajeno, iznimno dobri. Stoga će Klub HDZ-a glasovati za prihvaćanje godišnjih financijskih izvješća HABOR-a za 2007. godinu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime Kluba HSS-a uvažena zastupnica Marijana Petir.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, predstavnici HABOR-a, zastupnice i zastupnici Klub Hrvatske seljačke stranke podržat će financijski izvještaj HBOR-a za 2007. godinu. Financijski izvještaji Hrvatske banke za obnovu i razvoj za 2007. godinu koje po zakonu potvrđuje Sabor sastavljeni su na standardan način kako je to predviđeno međunarodnim standardima financijskog izvještavanja te su revidirani od prvoklasnog revizora. U formalnom smislu ti izvještaji su izrađeni profesionalno. Prema računu dobiti i gubitka HABOR iskazuje u 2007. godini solidan rast ukupnih prihoda od 12% kao i dobiti nakon oporezivanja od 25%. Operativni troškovi nisu rasli u skladu sa rastom prihoda što je rezultiralo bržim rastom dobiti poslije poreza. U tom smislu se može zaključiti da je HABOR u 2007. godini poslovao učinkovitije u 2006. godini. Glavna misija HABOR-a je poticanje malog i srednjeg poduzetništva kroz odobravanje kredita pod povoljnim uvjetima u usporedbi s uvjetima koje nude komercijalne banke. Kamatne stope po kojima je HABOR odobravao kredite malim i srednjim poduzetnicima kretale su se od 1 do 4% godišnje što je značajno niže od tržišnih uvjeta. Kreditna aktivnost HABOR-a je u 2007. godini bila snažnija u odnosu na 2006. godinu. Krediti odobreni poduzetnicima putem poslovnih banaka porasli su za 24% u 2007. godini u odnosu na 2006. godinu. S obzirom na rast kreditne aktivnosti može se zaključiti da je HABOR ispunio svoju misiju i svoje ciljeve u 2007. godini. Kad govorimo o kreditiranju ja moram ponovo naglasiti u ime Kluba HSS-a naše preporuke koje se odnose na odabir klijenata koji se kreditiraju od strane HABOR-a jer smatramo da ne bi trebalo kreditirati one koji uvoze hrvatske poljoprivredne proizvode ili neke druge proizvode kojih ima dovoljno u Hrvatskoj jer na taj način stvaraju na neki način mogli bi reći. Ustvari izbacuju iz tržišne utakmice naše proizvođače u Hrvatskoj. Primjerice u Hrvatskoj je prošle godine uvezeno za dvije milijarde dolara hrane dok poljoprivredni proizvođači, ljudi koji se izvorno bave poljoprivredom u većini slučajeva svoje poljoprivredne proizvode nisu imali kome prodati. Stoga smatramo da takvi uvoznici ne bi trebali ubuduće dobivati podršku od HABOR-a. Većina izvora sredstava HABOR-a su kreditni izvori i izvori temeljem emisije vlastitih vrijednosnih papira odnosno obaveznica što je bilo moguće zahvaljujući povoljnom kreditnom rejtingu HABOR-a. Na temelju prezentiranih financijskih izvještaja, imajući u vidu zakonski okvir djelovanja može se zaključiti da je poslovanje HABOR-a u 2007. godini bilo više nego uspješno. Jedno od najvažnijih pitanja izazova za upravu je pitanje razvijanja kapaciteta za uspješno korištenje sredstava iz predpristupnih fondova Europske unije pri čemu HABOR mora odigrati vrlo važnu ulogu i moram naglasiti da upravo mi u Klubu HSS-a od HABOR-a imamo u tom dijelu velika očekivanja. Kao što sam istaknula Klub HSS-a će podržati ovo izvješće. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je uvaženi zastupnik Goran Maras, Gordan Maras. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Uvažena zastupnica Nevenka Majdenić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo, pozdravljam i predsjednika uprave Hrvatske banke za obnovu i razvitak, kolegice i kolege. Izvještajna godina za Hrvatsku banku za obnovu i razvitak bila je od izrazitog značaja. Osim što su ostvareni dobri poslovni rezultati banka je obilježila 15 godina i poslovanja. HBOR je svoje djelovanje usmjeravala obnovi i razvitku hrvatskog gospodarstva, te regionalnom usmjeravanju sredstava, a radi ujednačenog razvitka svih dijelova naše države s naglaskom na poticanje razvoja područja od posebne državne skrbi i otoka. Na tom svom petnaestogodišnjem putu razvoja i rasta Hrvatska banka za obnovu i razvitak je prepoznala i podržala ključne projekte koji su bili nositelji gospodarskog napretka kao što su izgradnja infrastrukture, poticanje izvoza, podrška malom i srednjem poduzetništvu, financiranje turizma, brodogradnje, kreditiranje poljoprivrednih programa, pronalazaka i zaštite okoliša. Danas treba reći da HBOR svoje aktivnosti provodi kroz 23 kreditna vlastita programa koje razvija samostalno koristeći najbolja iskustva europskih i svjetskih razvojnih banaka s kojima dugotrajno i blisko surađuje. Tijekom 15 godina rada Hrvatska banka za obnovu i razvitak je podržala preko 36000 projekata s iznosom od preko 60 milijardi kuna. Evo samo podatak da je aktiva banke 1992. godine iznosila 335 milijuna kuna, a 2007. godine završena je sa iznosom aktive od 17,4 milijarde kuna. U 2007. godini Hrvatska banka za obnovu i razvitak je nastavila sa započetim aktivnostima iz prethodnih godina ostvarujući ono što je stvarno važno, ciljeve gospodarske politike Vlade Republike Hrvatske. A cilj Hrvatske banke za obnovu i razvitak je poticanje razvitka malog i srednjeg poduzetništva, poljoprivrede i turizma, a kao razvojna banka posebnu pažnju posvećuje programima za kreditiranje poduzetnika početnika i inovatora. Tijekom 2007. godine po posebnim programima za malo i srednje poduzetništvo 12 programa odobreno je 760 milijuna kuna što je povećanje za 22% u odnosu na 2006. godinu, a broj odobrenih kredita povećan je za 20%. Kada bi se uzeli u obzir krediti za malo i srednje poduzetništvo po svim HBOR-ovim programima u 2007. godini ukupno 23 kreditna programa dolazi se do iznosa oko 3 milijarde kuna kredita. S ciljem još snažnije podrške HBOR je u listopadu 2007. godine uveo nove kategorije korisnika i snizio kamatne stope što je izuzetno važno. Ovom izmjenom pravo na ugovaranje kamatne stope od 4% ostvarili su svi mali i srednji poduzetnici. Korisnici koji ulažu u brdsko-planinska područja također ostvaruju pravo ugovaranja kamatne stope u visini 4% godišnje, odnosno 2% godišnje ukoliko ispunjavaju i kriterij tržišne konkurentnosti. Nova kategorija korisnika su i poduzetnici koji ulažu u ribarstvo, te isto tako ostvaruju pravo ugovaranja kamatne stope u visini 4% godišnje, odnosno 2% godišnje ukoliko ispunjavaju i kriterij tržišne konkurentnosti. U poticanju poljoprivredne proizvodnje što je evo meni posebno i važno s obzirom da dolazim iz područja Slavonije kroz program kreditiranja poljoprivrede i ujednačenog razvoja u 2007. godini odobreno je oko 130 milijuna kuna kredita. HBOR se u posljednje tri godine uključila i u provedbu operativnih programa Vlade Republike Hrvatske, te je započela s provedbom kreditiranja razvitka dugogodišnjih nasada, govedarske proizvodnje, svinjogojstva, proizvodnja kulena, obnova i modernizacija ribolovne flote, povrćarstva i povrtlarstva. U 2007. godini zasađeno je 209 ha novih nasada voćnjaka, vinograda i maslinika. Podržana je izgradnja i modernizacija preko 50 farmi goveda ukupnog kapaciteta 2480 stajnih mjesta. S provedbom kreditiranja seoskog turizma banka je započela s ciljem proširenja turističke ponude u kontinentalnom dijelu Republike Hrvatske što naravno doprinosi poboljšanju kvalitete života na selu. Turistička ponuda se uvodi kao dopunska aktivnost poljoprivrednim gospodarstvima, a program kreditiranja provodi se temeljem programskih smjernica rada Vlade Republike Hrvatske i Razvojne strategije turizma Republike Hrvatske Ministarstva turizma. Kamatna stopa za korisnike kredita je fiksna 8% godišnje, ali treba reći da ministarstvo subvencionira kamatnu stopu korisnika kredita s fiksnih 6% godišnje, pa ista u konačnici za krajnjeg korisnika iznosi 2% godišnje što je vrlo povoljno. Isto tako tijekom 2007. godine HBOR je nastavila sa aktivnostima na poticanju ulaganju u infrastrukturne projekte, projekte zaštite okoliša, energetske učinkovitosti i obnovljive izvore energije za koje je odobreno oko 487 milijuna kuna. Da se ne bi stekao utisak da HBOR kreditira samo malo i srednje poduzetništvo HBOR nastoji izravno utjecati na jačanje konkurentnosti velikih gospodarstvenika, te širenja opsega postojećih poslovnih aktivnosti. Sredstva su namijenjena financiranju modernizacije proizvodnje uvođenju novih tehnologija i proizvoda, te izgradnji novih proizvođačkih kapaciteta. Za te namjene je u 2007. godini odobreno više od 1,8 milijardi kuna kredita koji su većinom usmjereni u Sektor proizvodnje hrane i pića 25%, poljoprivrede i ribarstva 16%, proizvodnje proizvoda od metala 9%, proizvodnje kemikalija i kemijskih proizvoda 7%, te izdavačke i tiskarske djelatnosti 5%. I u 2007. godini banka je nastavila pružati snažnu podršku hrvatskim izvoznicima kako kroz svoje kreditne programe tako i izdavanjem bankarskih garancija. Za potrebe izvoza odobreno je preko 3,4 milijarde kuna izdano izvoznih garancija u vrijednosti od 248 milijuna kuna. Od ostalih aktivnosti u 2007. godini posebno valja istaknuti daljnje usklađivanje poslovno izvozno-kreditnog osiguranja Hrvatske banke za obnovu i razvitak s pravnom stečevinom Europske unije, te organizacijsko unapređenje poslovanja sukladno praksi ostalih izvozno-kreditnih agencija u svijetu. Konkretni financijski pokazatelji koji su vrlo stručno prezentirani u dostavljenim izvješćima pokazuju da je HBOR u 2007. godini ne samo poslovao uspješno, nego je i Hrvatska banka za obnovu i razvitak ispunila očekivanja i izvršila zadatke i postavljene ciljeve. To u ostalom potvrđuje i izvješće neovisne revizije koje kaže da je Hrvatska banka za obnovu i razvitak poslovala u skladu s pozitivnim zakonskim propisima i međunarodnim standardima financijskog izvješćivanja i međunarodnim računovodstvenim standardima. S obzirom na ovo sve navedeno predlažem da ovo izvješće prihvatimo. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Milivoj Škvorc. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, gospodine predsjedniče uprave, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Godišnje financijsko izvješće HBOR-a za 2007. godinu. Banka je osnovana 12. lipnja 1992. godine pod imenom Hrvatska kreditna banka za obnovu. Danas posluje prema zakonu iz prosinca 2006. godine. Banka je u proteklih 15 godina stalno razvijala i jačala svoje područje djelovanja i financijsku moć. Formirani su područni uredi za Slavoniju i Baranju, Dalmaciju, Istru, Liku, Primorje i Gorski Kotar, sve u cilju što kvalitetnije, efikasnije i pristupačnije usluge građanstva. Tijekom 15 godina rada banka je podržala preko 36 tisuća projekata s iznosom od preko 60 milijardi kuna. Aktiva banke je 1992. godine iznosila 335 milijuna kuna, a 2007. godine završena je s iznosom aktive od 17,4 milijarde kuna. U 2007. Hrvatska banka za obnovu i razvoj je nastavila sa započetim aktivnostima iz prethodnih godina ostvarujući ciljeve gospodarske politike Vlade Republike Hrvatske. Tijekom 2007. godine HBOR je odobrio prema sektorima, prvo malo i srednje poduzetništvo o svim programima cca 3 milijarde kuna kredita. Kroz program kreditiranja poljoprivrede i ujednačenog razvoja u 2007. godini odobreno je 130 milijuna kuna. HBOR se posljednje 3 godine uključuje u provedbu operativnih programa Vlade te započinje kreditiranje razvitka dugogodišnjeg nasada govedarske proizvodnje, svinjogojstva, proizvodnje kulena, obnove i modernizacije ribolovne flote, povrćarstva i povrtlarstva. Za te namjene odobreno je preko 650 milijuna kuna kredita. U 2007. godini HBOR je započeo s 3 nova kreditna programa namijenjena malim i srednjim poduzetnicima, a to su program kreditiranja seoskog turizma, program mikro kreditiranja i program kreditiranja podređenih dugom. Tijekom 2007. nastavlja se sa aktivnostima ulaganja u infrastrukturne projekte, projekte zaštite okoliša, energetske učinkovitosti i obnovljive izvore energije za koje je odobreno oko 487 milijuna kuna. HBOR također nastoji utjecati preko svojih kreditnih linija na značenje konkurentnosti velikih gospodarskih subjekata te širenja opsega postojećih poslovnih aktivnosti. Sredstva od 1,8 milijardi kuna namijenjena su financiranju modernizacije proizvodnje uvođenjem novih tehnologije i proizvodnje te izgradnju novih proizvođačkih kapaciteta. Na području poticaja izvoza HBOR je razvio učinkoviti sustav financijske potpore konkurentan ostalim Zapadnoeuropskim zemljama. U procesu stvaranja hrvatskog izvoznog proizvoda HBOR sudjeluje u svim segmentima od pripreme proizvodnje do realizacije naplate izvoza. U razdoblju od 1.1 do 31.12.2007. godine HBOR je ostvario ukupne prihode u iznosu od 894,6 milijuna kuna te rashode u iznosu od 653,7 milijuna kuna iz čega proizlazi pozitivan financijski rezultat od 240,9 milijuna kuna. Na kraju, čestitam upravi na svemu što čini, na razvoju i pomoćima hrvatskom gospodarstveniku bio on veliki ili mali i dajem punu podršku izvješću, ali isto tako novim smjernicama i ciljevima za 2008. godinu, a to je jačanje hrvatskih izvoznih mogućnosti, poticanje malog i srednjeg poduzetništva kroz uvođenje novih usluga, provođenje politike ravnomjernog regionalnog razvoja i provedba projekata vezanih uz zaštitu okoliša i energetiku. Vrlo ću rado podržati ovakvo izvješće. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Vesna Buterin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predsjedniče uprave HBOR-a, gospođe i gospodo zastupnici. Hrvatska banka za obnovu i razvoj osnovana je 1992. godine. Osnovna funkcija Hrvatske banke za obnovu i razvoj je da svojim poslovanjem i aktivnostima potiče ravnomjeran gospodarski i društveni razvitak u skladu sa strateškim ciljevima Republike Hrvatske. Njezini glavni pravci aktivnosti i djelovanja usmjereni su, prije svega na financiranje obnove i razvitka hrvatskoga gospodarstva, financiranje infrastrukture, poticanje izvoza, potpora razvitku malog i srednjeg poduzetništva itd. Od samog osnutka pa sve do danas glavni cilj djelovanja HBOR-a je usmjeren prema obnovi i razvoju hrvatskoga gospodarstva prema ujednačenom razvoju svih krajeva u Hrvatskoj, a osobito razvoju područja od posebne državne skrbi i otoka. Tako je tijekom godina HBOR podupirao sve projekte i programe koji su izravno djelovali na rast i razvoj gospodarstva od financiranja turizma pa sve do izgradnje infrastrukture i drugih projekata. Važno je naglasiti da ova banka usko surađuje sa drugim bankama, razvojnim bankama u svijetu i Europi čija je iskustva implementirala u 23 kreditna programa koja danas i provodi. Protekla godina, odnosno 2007. godina bila je vrlo značajna za HBOR zbog izrazito dobrih rezultata koje je ova banka postigla. Tako je aktiva banke u 2007. godini iznosila 17,4 milijarde kuna za razliku od '92. godine kada je ona iznosila 335 milijuna kuna. HBOR je prepoznao važnost malih i srednjih poduzetnika u poticanju rasta i razvoja gospodarstva u Hrvatskoj. Upravo se u poduzetništvu stvara nova vrijednost, otvaraju se nova radna mjesta, povećava se zapošljavanje, povećavaju se investicije, ukratko povećava se bruto domaći proizvod. Poduzetništvo je, sukladno ovome glavni pokretač održivog razvoja gospodarstva u pojedinoj zemlji. Zato je jedan od vrlo značajnih i prioritetnih ciljeva HBOR-a poticanje razvoja malog i srednjeg poduzetništva gdje je posebna pažnja usmjerena na kreditiranje poduzetnika početnika i inovatora. Tako je u 2007. godini kroz 12 programa za malo i srednje poduzetništvo odobreno ukupno 760 milijuna kuna što predstavlja povećanje od čak 22% u odnosu na 2006. godinu. Isto tako broj odobrenih kredita veći je za 20% gdje se radi o ukupno 23 kreditna programa u iznosu od 3 milijarde kuna kredita. Važno je naglasiti i to da je HBOR u 2007. godini uveo i nove kategorije korisnika i snizio kamatne stope na 4% za sve male i srednje poduzetnike kako bi i dodatno potaknuo njihov razvoj. Korisnici koji ulažu u brdsko-planinska područja također ostvaruju ovo pravo na kamatnu stopu od 4%, odnosno 2% godišnje ukoliko ispunjavaju i kriterije tržišne konkurentnosti, a isto vrijedi i za novu kategoriju korisnika koju predstavljaju oni poduzetnici koji ulažu u ribarstvo. U 2007. godini HBOR je započeo i s provedbom tri nova kreditna programa za male i srednje poduzetnike, a to su program kreditiranja seoskog turizma, program mikro kreditiranja koji je uveden u svrhu samozapošljavanja poduzetnika, osnivanja obrta i trgovačkih društava, modernizacije i proširenja postojećeg poslovanja te povećavanja novih radnih mjesta te program kreditiranja određenim dugom gdje u financiranju sudjeluje sam investitor, poslovna banka i HBOR pri čemu HBOR za osiguranje ima zalog na nekretninama iza zaloga provedenog u korist poslovne banke. Budući da osobno dolazim iz Primorsko-goranske županije i grada Rijeke, moram naglasiti da je u 2007. godini kreditni plasman poduzetnicima u Primorsko-goranskoj županiji iznosio 700 milijuna kuna od čega čak 20% otpada na poduzetnike iz grada Rijeke. U odnosu na 2006. godinu, ovaj kreditni plasman u Primorsko-goransku županiju povećan je za čak 157%. Potičući i podržavajući konkurentnost poduzetnika u Hrvatskoj, HBOR izravno utječe na njihovu uspješnost na domaćem i inozemnom tržištu. Upravo je na ovom području, dakle na području poticanja izvoza, HBOR razvio vrlo učinkovit sustav financijske potpore koji je konkurentan i ostalim zapadnoeuropskim zemljama. Na temelju svega navedenoga, evidentno je da HBOR svojim poticajnim djelovanjem kroz razne vrste programa aktivno sudjeluje u razvoju gospodarstva, u razvoju pozitivnog poslovnog ozračja koje će pokrenuti nove poslovne inicijative, privući sve više kvalitetnih ulagača u Republiku Hrvatsku što će omogućiti dodatno otvaranje novih radnih mjesta i daljnje smanjenje nezaposlenosti. Upravo zbog svih ovih razloga koje sam u svojem izlaganju navela, dajem punu potporu Godišnjem financijskom izvješću HBOR-a za 2007. godinu. Hvala.
Zahvaljujem. I uvaženi zastupnik Davor Huška. Izvolite.
Hvala. Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, gospodine predsjedniče uprave Hrvatske banke za obnovu i razvoj sa suradnicom. Želim u svojoj raspravi istaknuti važnost i značaj Hrvatske banke za obnovu i razvoj ne samo u 2007. godini, izvješću koje je pred nama nego u kontinuitetu u 15 godina postojanja i rada. Želim vam čestitati na svim aktivnostima koje ste posebice na području malog i srednjeg poduzetništva ostvarili od vremena HKBO pa do danas. Hrvatska banka za obnovu i razvoj je bio i ostao hrvatska banka usmjerena na financiranje kroz desetke različitih programa obnove i razvoja infrastrukture, poljoprivrede, turizma, svih oblika malog i srednjeg poduzetništva s ciljem ravnomjernog razvoja cijele Hrvatske i danas je tako i vjerujem da će i ubuduće u vašim programima upravo to načelo biti najvažnije i najvrednije. Želim vam i kao čelnik jedinice lokalne samouprave prenijeti zadovoljstvo u suradnji cijelog niza načelnika, gradonačelnika, općina i gradova s kojima kontaktiram i HBOR-a. Želim vam prenijeti zadovoljstvo cijelog niza potpornih institucija poduzetništvu, poduzetničkih centara koji uspješno provode poduzetničke programe zajedno s vašim djelatnicima na terenu po cijeloj Hrvatskoj. Posebno zadovoljstvo izražavaju vaši klijenti korisnici kredita, povoljnim kamatama i zadovoljavajućim grace periodima prije početka otplate kredita. Posebno su značajne aktivnosti HBOR-a bile i još uvije su na ratom stradalim područjima u Hrvatskoj, danas područjima posebne državne skrbi iz kojeg i sam dolazim, a gdje su uvjeti kredita bili još povoljniji i prilagođeni gospodarstvenicima koji su nakon ratnih razaranja kretali sa poduzetničkim aktivnostima od nule i dobili su potporu upravo Hrvatske kreditne banke za obnovu i razvoj HBOR-a. I na kraju, u potpunosti podržavam i današnju politiku i okrenutost HBOR-a povoljnijem kreditiranju proizvođača i izvoznika, kao i kreditnog ograničenja u kreditiranju npr. čiste ugostiteljske djelatnosti, izgradnja apartmana i sl. a veća sredstva predviđena za proizvodne djelatnosti s naglaskom na izvoz. I još jednom uz čestitku za 15. rođendan, želim HBOR-u i dalje ovakav kvalitetan način rada i odnosa prema hrvatskim gospodarstvenicima. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Glasovati ćemo o izvješću kada se steknu za to uvjeti. Zahvaljujem i predsjedniku uprave HBOR-a.
Godišnji financijski izvještaj HBOR-a za 2007. godinu. Predlagatelji HBOR. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog saborskog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeću odluku. Potvrđuje se Godišnji financijski izvještaj HBOR-a za 2007. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovo je izvješće prihvaćeno i zaključak sa 85 glasova za. Dakle, jednoglasno. Hvala.
Mi idemo dalje na točku 6. - Konačni prijedlog Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 88 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Hitni postupak primjenjuje se u skladu sa člankom 161. Poslovnika. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad i socijalno partnerstvo, Odbor za europske integracije, Odbor za gospodarstvo i Odbor za razvoj i obnovu. Izvješća ste primili na sjednici. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo i zastupnik Dragutin Lesar. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvažena Tamara Obradović Mazal, državna tajnicia u Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Vezano uz Prijedlog zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti, rezultat je između ostalog i potreba usklađivanja ovog zakona sa direktivama u pregovaračkim poglavljima 2. – sloboda kretanja radnika kao i 19. – socijalna politika i zapošljavanje. Ujedno stvaraju se normativne pretpostavke za izravnu primjedbu uredbi Europske unije na područje pristupa tržištu rada kao i koordinacije sustava socijalne sigurnosti. Ovim Prijedlogom zakona Vlada predlaže uređivanje poslova posredovanja pri zapošljavanju u zemlji i inozemstvu, sustav obveznog osiguranja zaposlenika u radnom odnosu za slučaj nezaposlenosti, definiramo kategoriju nezaposlene osobe što podrazumijevamo aktivnim traženjem posla, uređuje se jedinstvena evidencija nezaposlenih osoba kao i drugih tražitelja zaposlenja, detaljnije se definiraju poslovi koji su uključeni u pripremu za zapošljavanje, redefinira se institut novčane naknade kao i uvjeti za ostvarivanje prava na novčanu naknadu, kao visina i trajanje prava koja se sada vezuje uz prethodno ostvarenu plaću i vrijeme provedeno na radu implementacijom načela pro rata temporis. Predviđa se također mogućnost jednokratne isplatne novčane naknade radi zapošljavanja, samozapošljavanja ili volontiranja po propisima o radu. Ujedno utvrđuju se uvjeti za obustavu i prestanak prava na novčanu naknadu te mogućnost nastavka korištenja tog prava koje je prestalo zbog prihvaćenog sezonskog rada, rada na određeno vrijeme ili rada u nepunom radnom vremenu. Također uređujemo pravo na mirovinsko osiguranje te propisujemo uvjete za stjecanje i visinu novčane naknade za vrijeme obrazovanja te pravo na jednokratnu novčanu pomoć i naknadu putnih i selidbenih troškova. Ujedno propisujemo i postupak za ostvarivanje prava za vrijeme nezaposlenosti. Najvažnije predložene izmjene u odnosu na postojeće, u odnosu na važeći zakon odnose se na otvaranje tržište rada i to na način da se omogućava i privatnim agencijama posredovanjem u inozemstvu s utvrđenim odgovornostima za ostvarivanje prava po osnovi posredovanja kao što su kontrola, odgovornost za štetu, uvjeti rada, troškovi i uređenje područja suradnje u cilju dostavljanja i objave podataka što će biti uređeno posebnim provedbenim propisom. Izjednačavanje pristupa pravima radnicima koji rade u punom i nepunom radnom vremenu, izmjenom odnosno brisanjem dosadašnjeg preračunavanje nepunog radnog vremena na puno, što zahtijeva i drukčije uređenje instituta naknade za vrijeme nezaposlenosti. Preciznije se definira nezaposlena osoba koja aktivno traži posao i raspoloživa je za rad, te formiranje samo jedne evidencije nezaposlenih osoba i drugih tražitelja zaposlenja. Visina novčane naknade u vrijeme nezaposlenosti vezana je uz prethodno ostvarene plaće i to 70% za prvih 90 dana, 50% za preostalo vrijeme, a 40% za osobe koje naknadu imaju sve do zaposlenja ili ostvarenja mirovinskih prava. Time je restrukturiran pravni institut novčane naknade prihvaćanjem jedne pravne namjene što je socijalno osiguranje za slučaj nezaposlenosti. Predviđaju se više naknade u prvoj godini nezaposlenosti čime se štiti nezaposlena osoba od istovremene opasnosti od siromaštva i omogućuje se duži period za podizanje stupnja svoje zapošljivosti putem obrazovnih aktivnosti i aktivnog traženja posla. Uvažavajući okolnost da bi predloženo restrukturiranje instituta novčane naknade dovelo do smanjenja novčane naknade nezaposlenim osobama koje su u nezaposlenost ušli sa najnižom plaćom, a ostvarile su pravo na novčanu naknadu sve do zaposlenja. Za njih je iznimno prijedlogom zakona predviđeno i usklađivanje ostvarene novčane naknade koja se obustavlja zbog zapošljavanja i nastavlja nakon ponovne nezaposlenosti i to na način da se ista tada utvrđuje prema novoj osnovici, odnosno ostvarenoj plaći tijekom zadnjeg zaposlenja. Primjerice, novčana naknada testirana na minimalnoj bruto plaći u visini od 70% za prva 3 mjeseca za 2008. Tako je tisuću 539 kuna. Ona bi 2009. bila povećana na tisuću 721 kunu, dok bi projekcija za 2010. godinu iznosila tisuću 924 kune, znači u odnosu na 70% od minimalne bruto plaće, ovisno o formuli njezinog porasta. Utvrđivanje trajanja novčane naknade na bazi isplate prosječnog kalendarskog mjeseca 30 dana, ne kao do sada na bazi pretpostavljenog radnog tjedna od 6 dana, ne predstavlja značajnije umanjenje dosadašnjih prava jer se i sada po važećem zakonu utvrđuje te isplaćuje u mjesečnim iznosima koji ne ovise o broju dana i radnih dana mjeseca i na mjesečnoj razini se iznosi isplaćene naknade ne mijenjaju. Uvažavajući okolnost da 38% dugotrajno nezaposlenih osoba ima završenu osnovnu školu te da je potrebno dodatno potaknuti uključivanje nezaposlenih u obrazovne aktivnosti, novčana pomoć koja se isplaćuje nezaposlenoj osobi tijekom obrazovanja podignuta je s dosadašnjeg najnižeg iznosa novčane naknade na nivo neoporezivog iznosa stipendije. Predloženim restrukturiranjem novčane naknade te novčane pomoći za vrijeme obrazovanja na temelju kretanja na tržištu rada kontinuiranog trenda rasta zaposlenosti i smanjenja nezaposlenosti, uvažujući pritom prosječnu plaću koju su nezaposlene osobe ostvarivale prije nastupa nezaposlenosti za 2009. godinu na ime materijalno-pravno zaštite nezaposlenih osoba treba osigurati oko 920 milijuna kuna, što je u odnosu na ovu proračunsku godinu povećanje od 120 milijuna kuna. Pri tome napominjem da navedeno povećanje ne iziskuje povećanje stope doprinosa za zapošljavanje, već samo preraspodjelu unutar postojećih sredstava koje se prikupe tijekom proračunske godine, a za 2008. godinu planiran je porast u postotku od 10%. Zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne vidim nikoga. Hvala. Znači ne. Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a, uvaženi zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, državna tajnice, cijenjeni kolege zastupnici. Predloženi zakon je produkt usklađenosti nacionalnog zakonodavstva s obvezujućom pravnom stečevinom Europske unije na područjima pregovaračkih poglavlja 2 slobode kretanja radnika i poglavlja 19 socijalna politika i zapošljavanje. Novim zakonom se uvodi novi pristup posredovanjem zapošljavanju i više nego do sada stvaraju se pretpostavke da posredovanjem zapošljavanju bude regulator odnosa na tržištu rada, da uvažava zahtjeve tržišta, ali i skrb o osobama koje traže posao. To se postiže uvođenjem mogućnosti da se posredovanjem takve i privatne agencije, čime se tržište rada snažnije otvara za sve poduzetničke inicijative. Ubuduće poslove posredovanja pri zapošljavanju moći će obavljati pravne i fizičke osobe u inozemstvu. Takve osobe uz ispunjavanje propisanih uvjeta sigurno će pomoći mnogim pojedincima u pronalaženju posla u inozemstvu, pa naši građani neće morati ubuduće putovati u neizvjesnost koje im nude razne posredničke strane kompanije poput KBR-a, američkog ili sličnih. Svakoj se nezaposlenoj osobi pristupa kao jedinki zbog čega se propisuje obveza da se u znatno kraćem roku izradi plan zapošljavanja za nezaposlenu osobu. Uvodi se obveza nezaposlenih osoba da prihvate ponuđeno osposobljavanje i obrazovanje čime se uvažavaju tržište neminovnosti koje su uvjet gospodarskog rasta. Uvode se nove povoljnosti za određene kategorije radnika. Proširuje se krug osoba koje će imati pravo na novčanu naknadu. Uvodi se pravo na naknadu za volontere. Znamo da su volonteri osobe koje su odradile pripravnički staž bez prava na plaću. Pravo na novčanu naknadu za radnike koji su radili s nepunim radnim vremenom se više ne preračunava u odnosu na puno radno vrijeme već se izjednačavaju s osobama koje su bile u radnom odnosu s punim radnim vremenom. To je izravna posljedica usklađivanja sa stečevinom Europske unije. Izmijenjena prava na novčanu naknadu su prvo da pravo na novčanu naknadu je inače modificirano uvažavajući kretanje na tržištu rada ali i zahtjeve koje nameće Europska unija. I nadalje pravo na novčanu naknadu imaju oni radnici kojima je radni odnos prestao bez njihove krivnje tj. na temelju otkaza ugovora o radu od strane poslodavaca. To su znači poslovno i osobno uvjetovani otkazi ugovora o radu. A u slučaju izvanrednog otkaza od strane radnika samo ako je razlog otkaza ponašanje i krivnja poslodavca. U slučaju kad radnik otkazuje radni odnos i u slučaju sporazumnog prestanka ugovora o radu nema pravo na novčanu naknadu. Na novčanu naknadu ima pravo nezaposlena osoba i nakon volontiranja. To je novo pravo u odnosu na sadašnji zakon. U odnosu na sadašnji zakon nezaposlena osoba može ponovno steći pravo na novčanu naknadu ako je od prestanka prava na novčanu naknadu radila duže od 3 mjeseca. Više se nego udvostručuje cenzus za gubitak prava po osnovi nezaposlenosti za osobe koje u to vrijeme ostvaruju povremene zarade. Sada je taj kriterij 1200 kuna mjesečno a od 1.1. iduće godine će biti u visini najniže osnovice za plaćanje doprinosa. Sada je ta osnovica 2 tisuće 441 kunu. Na dan primjene će ona biti i viša. Dakle nezaposleni će moći nešto više zaraditi od povremenog posla a da ne izgube pravo na novčanu naknadu. Minimalni uvjet za ostvarivanje prava na novčanu naknadu nadalje ostaje određen od najmanje 9 mjeseci prethodnog radnog odnosa u posljednje, u posljednja 24 mjeseca. Trajanje prava na novčanu naknadu ovisi o ukupnom radnom stažu radnika i iznosi od 90 dana za radnika s 9 mjeseci radnog staža do 450 dana za radnika sa 25 godina staža. Prema sada važećem propisu to iznosi od 78 dana do 312 dana. Ali se u te dane sada ne uračunavaju nedjelje i do sada je najduže trajanje naknade bilo osigurano već za radnike s 10 godina radnog staža. Novi prijedlog je za neke skupine restriktivniji, ali je povoljniji za radnike koji imaju više od 20 odnosno više od 25 godina staža. To su stariji radnici i njihova mogućnost zapošljavanja je teža nego mlađim pa je logično da zaštitne mjere budu povoljnije u njihovu korist. Visina novčane naknade sada je jednaka za cijelo vrijeme trajanja prava, a po novom prijedlogu se smanjuje tijekom razdoblja ostvarivanja prava. Veći iznos novčane naknade koristi se kao veće pravo u prvoj godini korištenja kako bi se osobu istovremeno zaštitilo od opasnosti osiromašenja i omogućilo joj aktivno traženje novog zapošljenja tj. destimulira se dugotrajna nezaposlenost. Visina novčane naknade i dalje se određuje od prosječne plaće koju je radnik ostvario u prethodna tri mjeseca ali po novom prijedlogu prvih 90 dana naknada iznosi 70% tog iznosa, kasnije 50% a nakon 12 mjeseci 40%. Samo naoko se čini da je to rezanje prava u odnosu na sada važeću regulativu. Naime do sada smo imali odredbu da radnik ima pravo na naknadu u visini prosječne plaće ali ne više od najvećeg mjesečnog iznosa koji određuje ministar rada. Pa je sada taj najviši iznos 1200 kuna mjesečno a sve do prije par mjeseci on je iznosio 1000 kuna mjesečno. Ubuduće će taj iznos određivati upravno vijeće zavoda. Ukida se pravo na jednokratni novčani primitak u iznosu od 1 do 6 najviših iznosa naknade tj. od 1200 kuna do 7200 kuna na koji sada imaju pravo radnici s 20 i više godina staža kojima poslodavac otkaže radni odnos. Taj primitak, podsjetit ću vas bio je uveden još 2003. godine kao komepnzacija za smanjenje otpremnina u Zakonu o radu. Jednokratni novčani primitak je zapravo otpremnina … [[Govornik se ne razumije.]] a otpremnina je pravo iz radnog odnosa koje mora biti obveza poslodavca. Zbog toga je to dodatna obveza sindikatima da sa poslodavcima na razini socijalnih partnera takav primitak ugovore kroz kolektivne ugovore. Do sada su žene sa 30 godina a muškarci 35 godina staža imali pravo na novčanu naknadu sve do novog zaposlenja. A po novom se taj rok produljuje za žene i skraćuje za muškarce. Izjednačavanje zbog načela jednakog pristupanja za žene i muškarce sukladno direktivi Europske ekonomske zajednice. Podsjećam da kod nas žene još uvijek mogu ostvariti pravo na prijevremenu mirovinu za 5 godina ranije od muškaraca tj. sa 30 godina staža i starosti 55 godina pa je novčana naknada preko Zavoda za zapošljavanje zanimljiva samo ženama koje zbog nedovoljnih godina starosti nemaju pravo na prijevremenu mirovinu. Dakle ova mjera neće pogoditi veliki broj žena jer one koje imaju uvjete za mirovinu odlaze u mirovinu jer u mirovinskim propisima još uvijek je povoljnije pravo žena u odnosu na muškarce. Eto zbog svih ovih povoljnosti Klub Hrvatske demokratske zajednice predlaže Hrvatskom saboru da donese predloženi zakon. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime Kluba HNS-a uvaženi zastupnik Goran Beus-Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani predstavnici Vlade. Pred nama je jedan zakon koji neće riješiti problem nezaposlenosti. Naime ne može se riješiti zakonom problem nezaposlenosti. To je moguće napraviti samo jednom sustavnom, cjelovitom, koordiniranom, mulidisciplinarnom politikom jer nezaposlenost nije politički problem. Nezaposlenost je zapravo jedan društveni fenomen koji ne spada samo među gospodarske pokazatelje. Dakle, to nije samo lakmus papir preko kojega se očitava s jedne strane sposobnost nacionalnoga gospodarstva, s druge strane sposobnost nacionalnog obrazovnog sustava da proizvodi potrebne kadrove. S treće strane izvor informacija o fleksibilnosti tržišta rada, nego je to i pitanje prije svega koje zadire u egzistencijalnu sferu, ali ne zaboravimo i pitanje koje izravno utječe, psihološki utječe na osobe o kojima se radi. Nezaposlenost je stanje koje razara samosvijest, osjećaj samopoštovanja i sigurnost. Nezaposlenost je stanje u kojemu se osoba o kojoj se radi smatra u manjoj ili većoj mjeri zapravo izolirana ili odbačena od društva, odnosno manje korisna od onih koji rade. Upravo zbog toga ne možemo i ne smijemo nezaposlenost promatrati samo i isključivo statistički. Kada bismo tako govorili onda bismo na temelju informacija koje su obznanjene ovih dana mogli biti jako zadovoljni. Naime, postojeća stopa nezaposlenosti u Republici Hrvatskoj registrirana, dakle evidentirana stopa spustila se ispod 14% s datumom 31. svibnja ove godine evidentirana nezaposlenost je 2768 osoba, a to je za 5,1 manje nego u proteklom mjesecu, odnosno za čak 11,6% na godišnjoj razini u odnosu na dakle svibanj prošle godine. To su vrlo dobri podaci. To je točno. Međutim, valja pogledati strukturu tih podataka i vidjeti o čemu se radi. Moramo biti svjesni da se radi o sezonskom zapošljavanju i da je najveći broj zapošljavanja oko 29% prema podacima Hrvatskog zavoda za zapošljavanje u sektoru hotela i restorana, dakle ugostiteljstva. Jednako tako moramo znati da je pred nama mjesec u kojemu se maturanti srednjih strukovnih škola, a onda i mjeseci u kojima se studenti koji diplomiraju po prvi put javljaju u evidenciju Hrvatskog zavoda za zapošljavanje. Dakle, dok god je naša stopa nezaposlenosti iznad prosječne razine one koja vlada u Europskoj uniji, a ona je s novo pridošlim članicama oko 7,1% ne možemo biti zadovoljni. Međutim, vrlo je važno poduprijeti sva nastojanja i Vlade, a osobito Hrvatskoga zavoda za zapošljavanje u smanjenju nezaposlenosti. Danas sam čuo na radiju informaciju koju je izrekao gospodin Ivan Čehok naš kolega inače gradonačelnik Varaždina, da Varaždin u svibnju ove godine bilježi najnižu nezaposlenosti u Republici Hrvatskoj. Meni je jako drago da cijela regija Varaždinske županije već treću godinu, a ne zaboravite prije tri godine bila je jedna od sedam županija sa najnižim dohotkom, sa najvišom stopom nezaposlenosti, sa najgorim gospodarskim pokazateljima sad konačno nakon tri godine sustavne politike i u Varaždinu i u drugim gradovima i općinama županije pokazuje tako dobre rezultate. Žao mi je što od sutra ta politika više neće imati odgovorne osobe koje su je vodile, ali isto tako mi je žao što moram reći da Varaždin nije grad s najnižom stopom nezaposlenosti. To je Velika Gorica. Mi imamo 4,2% i već sad imamo ozbiljnih problema u regrutiranju radne snage za potrebe lokalnog gospodarstva i uprave. Grad Velika Gorica je dakle grad s najnižom stopom nezaposlenosti, ali to ne znači mnogo dok god je hrvatski podatak relativno loš. Nadalje, treba reći da nezaposlenost već nekoliko godina pokazuje jedan trend na kojega Vlada ne reagira. Već se nekoliko godina dade izmjeriti da ćemo imati sve više i više problema i kakvi će to biti problemi u zadovoljavanju svojih potreba za stručnom radnom snagom u čitavom nizu sektora. Ja ću uzeti samo primjere koje smo čuli ovdje i to u proteklih tri mjeseca i to iz usta predstavnika same Vlade. Čuli smo koliko nam fali liječnika, dakle u zdravstvenom sustavu. Strašno puno. Dovest ćemo se u situaciju da moramo početi uvoziti liječnike iz susjednih zemalja. Nadalje, imamo veliki deficit kadrova u obrazovnom sustavu i to ako hoćete od stručnih suradnika u osnovnim, srednjim školama, pa i u dječjim vrtićima. Ovdje su se eksplicite spominjali psiholozi, psihoterapeuti, socijalni psiholozi, logopedi, defektolozi. Nemamo ih dovoljno. Ne poštujemo standarde obzirom na broj djece. Nadalje, bolonjski proces iziskuje potpuno drugačiju priču u organizaciji nastave od one koja postoji. Mi nemamo dovoljno stručnoga kadra koji je u stanju nositi katedre, nositi odsjeke, zamjenjivati profesore koji odlaze u mirovinu. I što imamo s druge strane? Smanjenje upisnih kvota. To će nam se dugoročno itekako obiti o glavu, jer s jedne strane pričamo o društvu znanja i potrebi da se poveća broj visokoobrazovanih u Republici Hrvatskoj, a s druge strane smanjujemo upisne kvote, praktički zatvaramo prostor razvoja sveučilišta, a da o prilikama u kojima rade veleučilišta kao mjesta stručnih studija proizvodnje onih kadrova koji se najlakše zapošljavaju na tržištu rada da i ne govorimo. Analiza odnosa Ministarstva znanosti prema veleučilištima bi bila vrlo, vrlo zanimljiva tema i za ovaj Sabor. Nadalje, stotine i stotine arhitekata i građevinskih inženjera ovog časa nedostaje ne samo gospodarstvu, nego i javnom sektoru. Pogledajte koliki gradovi traže u svojim odjelima za prostorno uređenje kadrove toga profila i ne mogu ih naći, a to koči gospodarski razvoj, jer se radi o procesu izdavanja lokacijskih i građevinskih dozvola. Ponoviti ću i biti ću vrlo rado dosadan i svaki put ću to ponavljati da je Hrvatska narodna stranka prije godinu dana promovirala program fleksi sigurnosti koji zapravo podrazumijeva cjelovitu politiku. S jedne strane omogućavanja cjeloživotnoga učenja, s druge strane odgovornosti poslodavaca i s treće strane fleksibilizacije tržišta rada. Neću ponavljati teze iz toga programa, ali onaj tko vodi politiku u ovoj državi po pitanju smanjenja nezaposlenosti može doći i rado ćemo mu dati sve svoje ideje jer to nije nikakva ekskluziva, to je europski standard utvrđen europskim direktivama 91/383, 91/533, mogao bih vam ih 9 nabrojati. Međutim, kad se govori o konkretnom prijedlogu zakona moramo reći da je interes hrvatskoga gospodarstva da se potpuno liberalizira sektor posredovanja u zapošljavanju. Što god može neka bude više posrednika u zapošljavanju kako bi se radna snaga što brže i što jednostavnije približavala radnim mjestima, odnosno prilagođavala uvjetima na tržištu rada. Ta liberalizacija može pomoći da se i među samim posrednicima izdiferenciraju oni koji će više uložiti u tu djelatnost i lakše omogućiti prekvalificiranje, programe cjeloživotnog učenja, adaptaciju nezaposlenih na prilike na tržištu rada. I istina je, ovaj zakon ide u tom pravcu. Međutim, postavlja se pitanje koji je naš cilj? Da li je naš cilj smanjiti nezaposlenost evidentiranu na Hrvatskom zavodu za zapošljavanje ili zaposliti što više ljudi? Ako je cilj smanjiti nezaposlenost na listama Hrvatskog zavoda za zapošljavanje, onda će to ovaj zakon postići. Ali on bi ga i lakše postigao da recimo ugradimo unutra odredbu da se sa popisa nezaposlenih brišu svi oni čija imena počinju sa a, o, e, i i u. Preko noći ćete dobiti pola manje evidentiranih nezaposlenih. Je li to smisao? Smisao mora biti povećanje zapošljivosti svih koji su u statusu nezaposlenoga bez obzira imaju li formalne uvjete za evidentiranje u Hrvatskom zavodu za zapošljavanje ili ne, ali jednako tako i svih onih koji već rade, ali rade u lošim uvjetima kod loših poslodavaca, kod onih koji pljačkaju državu, isplaćuju im samo minimalac ili samo ih prijavljuju na minimalac, a zapravo rade i proizvode puno veću vrijednost. To mora biti politika koja odgovara interesima svih na tržištu rada. Ovaj zakon nažalost nisu podržale sindikalne središnjice. I to vi vrlo dobro znadete jer ste svi dobili svih 6 sindikalnih središnjica koje su explicite rekle da su na 117. sjednici Gospodarsko-socijalnog vijeća se suprotstavile ovakvim rješenjima upozoravajući iz sjednice u sjednicu da ovako predložene formulacije neke konkretne, naravno ne sve mogu dovesti do pogoršanja uvjeta u kojima se nalaze osobe koje traže posao. I explicite kažu ovakvim mjerama doprinijeti će se skraćivanju vremena tijekom kojeg nezaposlena osoba ostvaruje pravo na novčanu naknadu. Ukinuti će se najniži zajamčeni iznos novčane naknade, čime će najviše biti pogođene nezaposlene osobe koje su primale najnižu plaću, a koje će ostvarivati pravo na novčanu naknadu do, npr. ispunjenja prvih uvjeta za mirovinu. Iz evidencije za nezaposlene administrativnim mjerama biti će brisani dugotrajno nezaposleni ako ne prihvate svaki posao koji odgovara njihovim psihofizičkim sposobnostima, što god to značilo, ako radnik radi na crno prestaje mu se isplaćivati naknada. Zatim upozoravaju da u slučaju da se ne može utvrditi osnovica za izračun novčane naknade jer, recimo poslodavac ne želi uručiti zaposlenome obračun plaće, umjesto da se nezaposlenoj osobi isplaćuje prosječno isplaćena novčana naknada i zaštiti ga se, zapravo ga se kažnjava, a poslodavcu se daje da i dalje radi što hoće. I nadalje, da s obzirom da će se iznos novčane naknade računati u odnosu na obračunatu plaću, biti će oštećeni svi oni radnici koji plaću primaju na crno jer će im država izračunavati novčanu naknadu samo na službeno prijavljenu plaću kao da su je oni odredili i kao da oni to mogu promijeniti. Nije dobro donositi zakone koji se tiču socijalnih prava, a imati u kontri svih 6 sindikalnih središnjica. Što god mi mislili o tome, to je jedan od važnih partnera u Gospodarsko-socijalnom vijeću koji nije zadovoljan ovim rješenjima, nije zadovoljan niti klub Hrvatske narodne stranke. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo 2 ispravka netočnih navoda. Prvo je uvaženi zastupnik Anđelko Mihalić. Izvolite.
Hvala lijepa. Kada gospodin saborski zastupnik govori da je Varaždinska županija i Varaždin grad sa najmanjom stopom zaposlenosti, to je točno, ali nije točno da je to zahvaljujući dosadašnjoj ili sadašnjoj još uvijek politike Hrvatske narodne stranke jer oni su najmanje zaslužni za to, ali su zato itekako zaslužni da je Varaždinska županija ovog momenta najzaduženija županija u Hrvatskoj. Nadam se da će drugi tjedan biti ti dokumenti pristupni i ja ću sa zadovoljstvom ovdje izvijestiti ovaj Sabor o takvoj aktivnosti trenutne politike u Varaždinskoj županiji. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. I molim vas bez dobacivanja iz klupe. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Meni je žao što se nisam javio sad za repliku jer nisam znao da će toliko netočnih navoda ovaj zastupnik Beus, pa je to teško sad sve pobrojati. Ali samo nešto, gledajte. Vi ste rekli Vlada ništa ne poduzima oko smanjenja zaposlenosti u Hrvatskoj. Pa što mislite ako u zadnjih 8 godina imate statističke pokazatelje, znači ne pokazatelje koje je netko izmislio, da je zaposlenost pala sa 358 tisuća nezaposlenih, a dugo se vrtila na nekih 300 tisuća, na danas, što ste i sami rekli ovdje nekih 236 tisuća. Tako da je stopa nezaposlenosti, ne 15 cijelih nešto što ste rekli, blizu 16%, što je bila nekada nego je negdje oko 10% A da se zaposlenost povećala upravo u tih 8 godina sa tada milijun 341 tisuću zaposlenih na danas preko milijun 517 tisuća zaposlenih znači povećala se za 176 tisuća zaposlenih više. Tako da je to notorna neistina što ste vi izrekli, dovoljno bi bilo da ste statističke podatke pokazali. A kada ste se već okomili i spomenuli sindikate onda trebate znati da su sindikati bili protiv ukidanja jednokratnog novčanog iznosa, ali ja sam vam ako ste slušali u raspravi rekao, to je s osnove rada i to se dogovara između socijalnih partnera.
Zahvaljujem. Povreda Poslovnika.
Gospodine predsjedavajući, u stavku 2. članka 209. eksplicite piše: "Ukoliko zastupnik zatraži riječ da bi ispravio netočan navod, predsjedatelj će mu dati riječ čim završi govor onoga tko je iznio navod. Zastupnik se u svom govoru mora ograničiti na ispravak, u protivnom će mu predsjedatelj oduzeti riječ." Kolega Kunst mi je stavio u usta ono što ja nikada nisam rekao. Dakle ja nikada nisam rekao da Vlada nije ništa napravila na smanjenju nezaposlenosti. Ja sam rekao da Vlada nije ništa napravila na povećanju zaposlenosti. Pa ja bih vas lijepo molio ako već kolega Kunst ne razumije, ja sam siguran da vi razumijete pa da spriječite ovakve … [[Ne razumije se.]]
Hvala lijepo. U sabornici onda nitko ne bi ispravljao netočan navod uopće, pa i ni vi. Dakle idemo dalje sa raspravom. U ime kluba HSS-a, uvažena zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospođo državna tajnice, zastupnice i zastupnici. Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke podržati će Prijedlog zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti. Od sljedeće godine primjenjivati ćemo ovaj europski Zakon o posredovanju pri zapošljavanju i pravima nezaposlenih. Naknade za vrijeme nezaposlenosti od siječnja 2009. godine rastu pa će se za prvih 90 dana nezaposlenosti primati naknada u visini 70% prosječne tromjesečne plaće koju je radnik ostvario prije no što je ušao u evidenciju nezaposlenih. Nakon isteka 90 dana naknada pada na razinu od 50% dok nakon 12 mjeseci provedenih na burzi, naknada ne može biti viša od 40% osnovice za njen izračun. Međutim to ne znači da će u praksi netko moći primiti naknadu od primjerice 6 tisuća kuna, jer se zakonom predviđa da najviši iznos novčane naknade za prvih 90 dana korištenja ne može biti viši od 70, a za preostalo vrijeme 50 ili 40% iznosa prosječne plaće isplaćene u gospodarstvu u prethodnoj godini. Za svakog nezaposlenog ubuduće će se u roku od 60 dana od njegova evidentiranja raditi osobni i profesionalni plan zapošljavanja, a ako u roku od godinu dana ne nađe posao u skladu sa planom morati će prihvatiti posao koji je u skladu sa njegovim sposobnostima. Novim zakonom Hrvatski zavod za zapošljavanje gubi monopol u posredovanju zapošljavanja radnika izvan zemlje, a taj će posao moći obavljati i privatne agencije. Nekoliko zadnjih godina na hrvatskom tržištu rada došlo je do razmjerno velikih pozitivnih promjena. Značajno se povećala registrirana zaposlenost, a registrirana nezaposlenost značajno se smanjila. Ukupan broj zaposlenih se sa milijun 341 tisuću u 2000. godini povećao na milijun 517 tisuća u 2007. godini, što je 176 tisuća više zaposlenih, odnosno 13,1%. Istovremeno se broj nezaposlenih sa 358 tisuća smanjio na 265 tisuća što je 93 tisuće ili 26%. Ankete radne snage pokazuju da postoji višegodišnji pozitivan trend na tržištu rada, stopa zaposlenosti stanovništva u dobi od 15 do 64 godine povećala se 51,4% u 2000. godini na gotovo 57% u 2007. godini, a stopa nezaposlenosti smanjila se sa 16 na manje od 10% s tendencijom daljnjeg pada. Dobra vijest je također da tijekom svibnja ove godine bilježimo nastavak povoljnih kretanja na domaćem tržištu rada. Smanjenje nezaposlenosti na mjesečnoj razini rezultat je povoljnih sezonskih kretanja u gospodarstvu koja dovodi do otvaranja novih radnih mjesta. Istovremeno nastavljen je i dugoročni trend smanjenja broja nezaposlenih osoba na godišnjoj razini. Tako je prema posljednjim podacima Hrvatskog zavoda za zapošljavanje na kraju svibnja zabilježeno 232 tisuće 768 nezaposlenih što predstavlja najniži broj nezaposlenih još od sredine 1995. godine. U usporedbi s krajem prošlogodišnjeg svibnja, broj nezaposlenih osoba manji je za 30 tisuća 589 nezaposlenih ili 11,6%. Tako je nastavljen trend smanjenja stope nezaposlenih osoba na godišnjoj razini koji traje još od kolovoza 2005. godine. Također na godišnjoj razini već deseti mjesec za redom, bilježimo relativno smanjenje broja nezaposlenih osoba dvoznamenkastim stopama. No unatoč tome stanje na tržištu rada još uvijek nije zadovoljavajuće te je stopa zaposlenosti u Republici Hrvatskoj znatno niža nego u Europskoj uniji gdje iznosi 65,41% a stopa nezaposlenosti veća je nego u Europskoj uniji, tamo je 7,1%. Najviše brine relativni opseg dugotrajne nezaposlenosti. Udio nezaposlenih duži od jedne godine u ukupnom broju registriranih nezaposlenih krajem 2007. godine je iznosio čak 58,6%. Dugotrajna nezaposlenost povezana je sa nižim stupnjem obrazovanja i sa višom životnom dobi. Taj relativni opseg moguće je smanjivati obrazovnim mjerama aktivne politike zapošljavanja te predložena mogućnost značajnijeg materijalnog poticanja, sudjelovanja nezaposlenih u obrazovnih mjerama. Isto tako predloženo je značajno povećanje naknade za nezaposlene u prva tri mjeseca nakon gubitka posla, kao i njezino postupno smanjivanje kako bi se destimulirala dugotrajna nezaposlenost posebice kod starijih osoba koje su ostvarile pravo na trajnu novčanu naknadu. Naime prema sadašnjim podacima 54,4% korisnika novčane naknade do zaposlenja pripada dobnoj skupini do 54 godine te je nakon godinu dana nužno nižom naknadom stimulirati zapošljavanje. Prijedlogom zakona za tu skupinu nezaposlenih predviđeno je usklađivanje ostvarene novčane naknade nakon zapošljavanja te ponovne nezaposlenosti na način da se ista utvrđuje prema ostvarenoj plaći tijekom zadnjeg zaposlenja. Predloženim će se dodatno potaknuti dugotrajno nezaposlene osobe za primjerice prihvaćanje sezonskog rada ili rada na određeno vrijeme koji će utjecati na rast novčane naknade isplaćivane po prestanku radnog odnosa, a ujedno će se onemogućiti da sukladno novim institutima nezaposlene osobe ostvaruju znatno nižu novčanu naknadu u odnosu na važeći zakon. Za poticaj namijenjen zapošljavanju građana, država će u 2008. godini izdvojiti oko 468 milijuna kuna. Prema godišnjem planu za poticanje zapošljavanja u taj su iznos uračunate i proračunske subvencije malim i srednjim poduzetnicima od 26 milijuna kuna. Plaćanje pripravničkog staža zdravstvenim radnicima od 65 milijuna kuna ili poticaj za uspjeh od 77 milijuna kuna pripremljenih za zapošljavanje u turizmu i proširivanje turističke djelatnosti. Mali i srednji poslodavci moći će vratiti 70% troškova plaćenih za obrazovanje zaposlenika deficitarnih struka. Velikim poslodavcima više od 250 radnika koje zapošljavaju sufinanciralo bi se 50% obrazovnih troškova za deficitarne struke. Uvjet je da zavod za zapošljavanje obavi selekciju polaznika prema prijavi poslodavaca. Za tu je namjenu u proračunu izdvojeno oko 10 milijuna kuna. Financirat će se i određena specijalistička usavršavanja sa 35% troškova za male i srednje tvrtke, te 25% troškova za velike tvrtke. Nezaposlene osobe duže od 12 mjeseci, a starije od 25 godina imat će priliku pohađati tečajeve za poslove u ugostiteljstvu, građevini, brodogradnji, zaštiti od požara ili za poslove tražene na lokalnim tržištima. Planom se želi obuhvatiti oko 3 tisuće 400 osoba. Osim besplatnog tečaja polaznici bi dobili i novčanu pomoć u visini minimalne pomoći za nezaposlene, a zavod za zapošljavanje osiguravao bi ih za slučaj nesreće na radu. Za cijeli program izdvojeno je oko 30 milijuna kuna. Za obrazovanje obrtnika utrošit će se 7 i pol milijuna kuna, za prekvalifikacije 1 i pol milijun, za poticanje tradicionalnih obrtničkih djelatnosti 1,2 milijuna kuna što će obuhvatiti 250 osoba. U planu je subvencionirano zapošljavanje tisuću 80 mladih osoba bez zanimanja, te 750 žena i muškaraca starijih od 45, odnosno 50 godina. Sve ovo su dovoljni argumenti da klub HSS-a podrži Prijedlog Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti i isto tako da pohvalimo mjere, odnosno godišnji plan za poticanje zapošljavanja koji je nedavno usvojen na hrvatskoj Vladi.
Hvala lijepa. Idemo na pojedinačnu raspravu. Prvi je gospodin zastupnik Gordan Maras. Nema ga. Gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Ovaj prijedlog zakona, ja bih ga nazvao da je jedan od potrebnog paketa zakona koji bi očito po uzoru na skandinavske države, a posebice Dansku i u Hrvatskoj željeli početi provoditi projekat program … [[Govornik se ne razumije.]] security, promjenjivo, ali sigurno u promjene kroz sigurnost. Ali kao što to obično biva dolazimo sa parcijalnim rješenjima i smatramo da ova fleksibilnost tržišta rada i pretumbacije u statusu i prava nezaposlenih sama po sebi rješava problem. Želim vjerovati da predlagatelji jesu svjesni da uz ovaj zakon i promjene kod prava nezaposlenih izuzetno je bitno pratiti i promjene u politici obrazovanja, migracije radne snage posebice teritorijalnoj migraciji koja je direktno vezana na mogućnost rješavanja stanovanja, odnosno stambenih pitanja, pa čak i do dječjih vrtića jer i to utječe na migraciju radne snage. Na sustav doživotnog učenja, a posebice na mogućnost stjecanja novih vještina koje naprosto brza promjena na tržištu rada od svih nezaposlenih traži i zahtjeva, a toga će biti sve više. Tako da bih ja rekao ukoliko ovaj zakon bude usvojen, a bez ostalih pratećih promjena imat ćemo fleksi, ali ne i curity, imat ćemo fleksibilno, ali ne i sigurno, nego i podosta rizično. Jer ovim zakonom od onih koji sada jesu na zavodu ili bi ne daj Bože bi mogli se pojaviti imati će manja prava. Ja bih rekao dakle gube. Svi oni s plaćom manjom od 3 tisuće kuna radnici sa više, a pogotovo, 10, a pogotovo sa više od 20 godina radnog staža svi prijavljeni na minimalnu plaću, svi sa netom plaćom nižu od 2 tisuće 960 kuna, a koji stječu ili bi stjecali prava na novčanu naknadu do mirovine ili stvarnog novog zapošljavanja i oni za koje se neće moći utvrditi osnovica za obračun naknade, a takvih na žalost nije malo. Tako npr. uspoređujući ovaj prijedlog sa postojećim radnici sa 2 tisuće 441 kunu bruto plaće po sadašnjem propisu ostvaruju pravo na naknadu tisuću 200 kuna, a po ovom prijedlogu zakona u prvih 90 dana njihova naknada bi iznosila tisuću 367 kuna što je više, ali nakon toga kada ta naknada pada na 50% ili 40, 976 kuna. Dakle svi oni koji u ovom trenutku ili sutra na zavod i dolazi i ostvarili bi pravo na naknadu, a na nivou su minimalne plaće, nakon 90 dana njihova naknada od sadašnje bila bi manja 230 kuna, a ne veća. Doduše radnici koji primaju prosječnu plaću 5 tisuća i nešto neto, ostvarili bi u prvih 90 dana s onom formulacijom 70% plaće 3 tisuće 513, nakon 90 dana 2 tisuće 509. I u čemu je sad problem? Pa problem je u tome da najčešće i najlakše bez posla ostaju upravo nisko plaćeni radnici i da je tu fluktuacija radne snage najveća. Tako kada uspoređujemo visinu prava u kunama uvijek moramo vidjeti i strukturu onih koji sada već ostvaruju prava na novčanu naknadu, a pogotovo oni koji bi ubuduće to ostvarivali. Što se samog teksta zakona tiče, upozorit ću na par stvari koje doista smatram da će predlagatelj pozorno razmotrit moje podnijete amandmane kojih nije puno, samo 24, i tako eto pomažem predstavnicima Vlade da poboljšaju svoj tekst prijedloga. Članak 10. stavak 1. točka 1. propisuje da se nezaposlenom osobom ne smatra osoba koja u vremenu nezaposlenosti ostvari neki primitak. Zaradu. Živi primjer žene koja je sa zavoda poslana u državnu službu kao honorarac i da radi na popisu stanovništva. Nezaposlena žena prihvatila je da radi na popisu stanovništva prije par godina i ostvarila je primitak. Dva tjedna u jednom mjesecu, dva tjedna u drugom mjesecu. Ne samo da je izgubila status nezaposlene jer je u tom trenutku i vremenu i zatrudnjela, nego je ostala i bez onih prava kao trudnica, odnosno roditelje jer nije imala kontinuitet. Dakle zašto želite stimulirati, destimulirati prvo da nezaposleni prihvaćaju privremene i povremene kratkotrajne poslove dan, dva, tri, pet jer svaka kuna koju iz tog naslova ostvare ih briše iz evidencije Zavoda za nezaposlene i ne ostvaruju pravo na naknadu jer im ona remeti. Dakle prvo ih destimulirate da rade kratkotrajne poslove a drugo stimulirate ih da primaju naknadu u kešu ispod stola na ruke jer čim ona nije evidentirana neće im biti prepreka. Dakle uvjet za brisanja evidencije nezaposlenosti je u članku 17., stavak 1., točka 3. Zamislite ako radnik radi bez potvrde ugovora odnosno rješenja na temelju kojega radi. Pa je li što mislite da li zaista radnici žele raditi, početi raditi kod poslodavaca ako nemaju ugovor ili barem potvrdu da su zaposleni? Tko je kriv da radnik nema potvrdu, ugovor ili rješenje? Radnik ili poslodavac? U odredbama sankcije za nepridržavanje ovog zakona nema sankcije za poslodavca čak ni onda ako radniku odbije izdati potvrdu u visini plaće koja bi zavodu služila kao osnov za obračun prava na naknadu. Dakle zakonodavac ne želi sankcionirati poslodavca čak ni onda kada odbije dati potvrdu. A ovdje radniku koji prihvati raditi a poslodavac mu ne da ugovor ili potvrdu a inspektor rada ga nađe da radi brišete ga iz evidencije i gubi pravo na naknadu. Ja bih molio da isti rigorozni principe koje zakon predviđa ostanu u zakonu. Ali ne prema radniku ili nezaposlenoj osobi nego prema poslodavcu i u tom smjeru idu moji amandmani. Nadalje pravo ponovnog prijavljivanja i stjecanja prava kao nezaposlene osobe opet su vezane na primitke. Ali ne kalendarski u mjesecu koji je ostvaren nego jednom čarobnom formulom kojom se može desiti da se ta prava odnosno nemogućnost ponovnog aktiviranja i prijavljivanja zapravo protegne i na nekoliko mjeseci. Članak 43. propisuje najviši iznos naknade i utvrđuje da se uzima prosječna plaća ali ne u Republici Hrvatskoj nego u gospodarstvu Republike Hrvatske. Kod sveg ostalog pa čak i kod minimalne plaće i svih ostalih prava osnovica je prosječna plaća ostvarena u državi. Međutim kada smo došli do onih koji ostvaruju prava na zavodu ovdje se uzima prosjek gospodarstva a ne Republike Hrvatske. Zašto? Zašto prosječna plaća ove države kad je osnov svega pa i za plaće državnih službenika i nas političara ne bi bila osnov i za prava nezaposlenosti. I završavam sa člankom 39. stavak 1. točka 3. koji propisuje da će pravo na naknadu kao nezaposlena osoba izgubiti i onaj ili ona koja citiram nije zadovoljio na probnom radu ili nije zadovoljila tijekom pripravničkog staža. Zamislite mladu osobu ili stariju koja po uputi zavoda ide prihvatiti posao van svoje struke da ne bi izgubila prava. Uloži maksimum truda, vremena i energije da zadovolji na pokusnom radu. Ne uspije. Ovaj poslodavac joj to napiše u rješenje i takva osoba nema više pravo na naknadu zato što je pokušala ali nije uspjela pod pretpostavkom da je poslodavac bio iskren. Pod pretpostavkom da doista to je istina. Dakle to su samo 3, 4 moja amandmana koja sam uspio u svojoj raspravi obrazložiti koja nisu politikantska ni politička nego u najboljoj namjeri i vjeri da ovoj želji novog uređenja prava nezaposlenosti [[Upadica: Hvala lijepa.]] ne napravimo nove nepravde, nove nepravde ljudima koje čeka burza. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Gospodin Zvonimir Mršić. Nema ga. Gubi pravo. Gospođa Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospođo državna tajnice, predstavnici Vlade, kolegice i kolege zastupnici pa nekako mi se ustvari čini da negdje u predlaganju zakona i obrazloženju zakonskih prijedloga koji su, koji nam dolaze u zadnje vrijeme na klupe fali malo iskrenosti u tome što ustvari ti zakoni donose onima na koje se direktno odnose? U ovom slučaju radi se o zakonu koji se direktno tiče jedne kategorije građana Hrvatske koji, ja mislim da ćete se svi složiti kad kažem da spadaju u najugroženiju kategoriju u Hrvatskoj. To su osobe koje su sada na Zavodu za zapošljavanje dakle nezaposlene osobe iz razno raznih razloga, razno razne dobi i razno raznih zanimanja ili one koji će se sutra naći na tom Zavodu za zapošljavanje. Ja sam uvjerena da nikome nije drago naći se na zavodu, naći se na nekakvoj listi ne od nekoliko desetaka ili nekoliko stotina nego među tisućama onih koji traže posao a negdje kad iščitavate ovaj zakon makar pojedine njegove odredbe ispada da polazimo od toga da su eto oni otišli tamo jer im se ustvari ne da raditi pa baš je lijepo biti na Zavodu za zapošljavanje, svaki mjesec dolaziti, prijavljivati se a u međuvremenu obilaziti te iste zavode, kroz oglase tražiti posao. Ja mislim da bi bilo poštenije da kažemo građanima: gledajte, mi smo dužni odnosno građani to znaju. Mi moramo prilagoditi naše zakonodavstvo europskom zakonodavstvu i u tom prilagođavanju i tom procesu na putu u Europsku uniju ne cvjetaju ruže. I neke stvari koje uređujemo nužno sa sobom nose i smanjenje onih prava koje su do sada imali. Bilo da se radi o pravu na određenu visinu, na neke naknade koja se dobiva. Bilo da se radi o pravu na vrijeme u kojem će to dobivati i slično. Prema ovom prijedlogu zakona, prema onome što piše u ovim člancima smanjuju se naknade ljudima koji jesu na Zavodu za zapošljavanje, smanjuju se naknade upravo onima koji jesu najugroženiji zato što primaju najniže plaće u Hrvatskoj. Zato što kao što je rekao kolega Lesar spadaju u onaj dio radnika koji spadaju u kako bih rekla radnike koji su, u onoj fluktuaciji radnika najčešće se nalaze na zavodima za zapošljavanje i traže nove poslove. Ja neću sad govoriti o brojkama ali evidentno jeste da je do sada utvrđena visina, najniža naknada koju ste mogli dobivati preko Zavoda za zapošljavanje 1026 kuna, a da će sada otprilike biti oko 780 kuna. Ili mi mislimo da se na Zavodu za zapošljavanje nalaze sami menadžeri. Pa valjda nam je svima jasno da na Zavodu za zapošljavanje ne dolaze menadžeri, članovi poslovnih odbora upravnih vijeća ili ne znam kako se to sve zove. Radnik koji radi na crno. Ja ne mislim da radnik radi na crno zato što se to njemu sviđa, nego vjerojatno zato što ono što ostvaruje kroz neki svoj osnovni posao mu nije dovoljno da prehrani sebe, svoju obitelj i da je onda prisiljen tražiti posao na crno. Bez pardona će se po ovom kažnjavati tako što će mu se 3 mjeseca uskratiti naknada, a ja se pitam i baš me zanima koliko je poslodavaca kažnjeno najdrastičnije zato što su zapošljavali ili zato što zapošljavaju radnike na crno. Radnici s 20 i više godina radnog staža nema više onog jednokratnog dodatka koje smo imali po sadašnjem zakonu. Radnici s 20 i više godina staža ili one kategorije recimo koje imaju 45 godina života i više ionako spadaju u najteže zapošljive kategorije, pa mogu samo razmišljati o tome kada će i na koji način doći do nekog posla koji će im omogućiti pristojan život. Zašto sve ovo govorim? Zato što smo i ovih zadnjih dana, ne samo na ovoj sjednici, nego i na protekloj sjednici donijeli i donosimo, a vjerojatno ćemo ih još donositi zakone kojima uređujemo pojedina područja. Recimo Zakon o minimalnoj plaći ili evo jučer smo imali raspravu o Zakonu o dohotku, odnosno o povećanju neoporezivog dijela dohotka za koje uporno tvrdimo da u biti pogađaju, odnosno ne znače ništa onima ili znače puno premalo onima koji imaju najmanja primanja u ovoj državi. Jučer smo to pokazivali na tome da oni koji imaju najmanje plaće najmanje će osjetiti upravo taj neoporezivi dio dohotka, a povezat ću to i reći i oni vjerojatno u ovoj Hrvatskoj troše najmanje električne energije i struje, pa im niti to što će biti oslobođeni ili će imati manji postotak povećanja struje apsolutno ništa neće u konačnici značiti u poboljšanju kvalitete njihovog života. Dakle, jedno jedino pitanje se postavlja zašto u ovoj državi upravo oni koji su najugroženiji u stvari ispada da moraju snositi najveći, u stvari i najteži teret jer njima bilo kakvo smanjenje njihovih prava, a da u isto vrijeme nemamo adekvatne mjere koje će pomoći da anuliraju na neki način smanjenje jednog prava u stvari najteže ih pogađaju i utječu na kvalitetu života. Ono što želim također postaviti pitanje, odnosno molila bih odgovor, a to je vezano konkretno uz članak 37. obzirom da su i pojedini sindikati postavili pitanje, mada kaže u obrazloženju piše da prava koja su bila po dosadašnjem članku 30. a odnosila su se na prava žena, dakle sa jednim djetetom, a da ako dobiju, odnosno prava žena koja imaju, su dobile otkaz a imaju dijete starosti do godine dana one sada više nisu u okviru članka 37. Dakle, nemaju više pravo na novčanu naknadu i ovdje piše da je to riješeno kroz neke druge zakone. Mi ćemo imati ovih dana Zakon o rodiljnim i roditeljskim potporama, ali one nisu riješene, te majke nisu riješene niti kroz taj zakon, pa ja postavljam pitanje da li to znači da će biti riješene kroz neki drugi zakon, a ako ne onda bih molila da se na razini Vlade dogovorite u koji zakon ćemo ponovno vratiti majke, odnosno da pravo na novčanu naknadu stječe trudnica, te roditelj koji u trenutku prestanka radnog odnosa ima dijete koje nije navršilo godinu dana života, troje ili više malodobne djece, te dijete s težim smetnjama u razvoju. I konačno nekoliko rečenica vezano oko ovog dijela koji se odnosi na aktivnu politiku zapošljavanja, odnosno na članak 35 koji govori o mjerama za poticanje zapošljavanja koje donosi zavod a koje onda evo tu je nabrojeno obuhvaćaju osobito pojedine kategorije, odnosno različiti su programi. Ono što ja već više godina govorim, a to sad moram iskoristiti da kažem i kad je ovaj prijedlog ovog zakona u pitanju, a to je što se po tim programima, odnosno netko ima osjećaj da li netko vrši analizu zapošljavanja prema tim programima i da li se procjenjuje učinkovitost mjera preko kojih se pojedine kategorije građana i građanki u ovoj Hrvatskoj zapošljavaju. Naime, konstantno iz godine u godinu su najslabiji rezultati kada je u pitanju zapošljavanje upravo starijih osoba iznad 45 godine kad su žene u pitanju i 50 godina kad su muškarci u pitanju, a kad su žene u pitanju među ukupni broj nezaposlenih žena na zavodu 10% je upravo u toj kategoriji starijih od 45 godine. Prestare za poslodavce, premlade da bi otišle u mirovinu. I ono na kraju što mi se čini da nije dobro što mi u pojedine programe za zapošljavanje, odnosno kroz pojedine mjere ja bih rekla objedinjujemo različite kategorije koje po meni zaslužuju da budu posebno razvrstane, pa tako kad govorimo o posebno osjetljivim skupinama nezaposlenih osoba kojima prijeti socijalna isključenost onda smo pod to stavili i branitelje i djecu poginulih branitelja i udovice i žene žrtve nasilja i samohrane roditelje i osobe sa invaliditetom. Ja mislim da bi puno bolje rezultate ostvarili kada bismo makar za pojedine te skupine napravili posebne mjere, dakle i da onda na taj način pratimo mogućnosti njihovog zapošljavanja. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Davorko Vidović. Nema ga. Gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče, poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege. U ovom prijedlogu zakona, prije svega u ocjeni stanja kao da se priboravilo na onu činjenicu nepobitnu kojim ja mislim upravo zbog čega i ne samo zbog čega imamo pred sobom i raspravljamo o ovom Prijedlogu zakona o posredovanju. Naime, sjetimo se pritiska Svjetske banke 2006. godine koja je izvršila pritisak na Hrvatsku ustvrdivši kako Hrvatska previše izdvaja iz svog bruto društvenog proizvoda za socijalne naknade, tako da se Hrvatska pod pritiskom ili valjda ne sagledavajući i ne mogavši naći druga rješenja, dakle obvezala da će u tom razdoblju od 2006. godine …/Govornica isključena, ne čuje se. Je li ima smisla više uopće raspravljati? Dakle, ta nepobitna činjenica da smo se mi obvezali da ćemo za 2 godine, dakle u ovoj godini sa 4,1% bruto društvenog proizvoda smanjiti socijalne naknade u Hrvatskoj na 3,5. A samo se prisjetimo koliko je pao društveni proizvod. Samo u zadnjih nekoliko mjeseci. Onda, koliki će udio i što će to dakle u apsolutnom iznosu značiti, to je savršeno jasno. Ali, na što je spravom upozorila tada, molim vas predsjedniče da osigurate mir ukoliko ste u mogućnosti u ovoj sabornici. S pravom je Svjetska banka upozorila da u Hrvatskoj koja se nalazi, još prije godinu i pol dana je ustvrdila zajedno sa Međunarodnim monetarnim fondom toj nekadašnjoj omraženoj instituciji, same te institucije ustvrdile su kako se Hrvatska nalazi na pragu siromaštva. Također je rečeno da Hrvatska treba tu svoju raspodjelu socijalnih naknada učiniti transparentno pa bi onda bilo više sredstava za one kojima je ta pomoć namijenjena i kojima je zaista potrebna. Zašto Hrvatska nema registar tih osoba? To je vrlo, vrlo interesantno znati. Mi smo svi svjedoci u našim lokalnim zajednicama da su korisnici tih socijalnih pomoći, raznih davanja pa čak i ovakvog vida osobe koje se bave poslovima koje poreske službe ne mogu oporezivati, dakle da apsolutno s onu stranu zakona, a koji su često u registru. Dakle, temeljno pitanje je da Hrvatska konačno uredi sve registre, ne samo Registar zemljišnika. Pritišće nas Europska zajednica da uredimo Zemljišnik radi vlastitih interesa, ali ovo je nešto, ovakav registar mi moramo učiniti radi vlastitih interesa, ili pak ti naši vlastiti interesi nisu nama jedinstveni. Ovakva pitanja vezana su usko sa popisom birača. Svjedoci smo da svake godine nas je sve manje, a birača sve više. Mnoge osobe koje su samo formalno prijavljene i koje imaju prebivalište korisnici su i ovakvih pomoći. Hrvatska je obvezna po Ustavu pomagati Hrvate u susjednoj zemlji. To mora činiti na transparentan način, a ne kroz ovakav vid. Ovaj vid pomoći namijenjen je Hrvatima u Hrvatskoj i svim drugim građanima koji žive u Hrvatskoj. Je li to plaća za nešto i neke usluge? Dakle, osnovno je da Hrvatska napravi registar jer onda i ova sredstva koja su uvijek mala i nedostatna bila bi znatno, znatno veća. Hrvatska također treba učiniti nešto i u praćenju tih troškova života, sama Vlada da točno vidi koja je to linija siromaštva i da upravo prema takvima i reagira. Evo, kolegica Sobol je rekla kako će se ovi koji zloupotrebljavaju ovaj zakon, a naravno svako pravo se može i zloupotrijebiti, ali će se ovdje ti korisnici koji možda odrade nešto po ugovoru u djelu na mjesec ili dva dana kažnjavati i to bespoštetno. I nema sumnje da će država biti vrlo, vrlo efikasna kada je u pitanju kažnjavanje ovakvih. I interesantno je i to što je država nemoćnija u sankcioniranju, recimo poslodavaca, onih najkrupnijih to sa većim marom i žarom iscrpljuje se na sankcioniranju ovih koji krše i zloupotrebljavaju ova prava. A ljudi to zloupotrebljavaju zato što ne mogu živjeti od takve naknade i tko će doći, recimo na zavod? To ovdje dobro u samom prijedlogu, odnosno u ocjeni stanja se navodi iako su neka poboljšanja sigurno od 2000. učinjena na ovamo i u pogledu smanjenja broja nezaposlenih, ali ovdje se dakle na 4. stranici vrlo iskreno priznaje kako ta stopa zaposlenosti je daleko u Hrvatskoj manja nego u Europskoj uniji i ono što zabrinjava jeste ta dugotrajna nezaposlenost, a to su oni sa najmanjim primanjima koji su otpušteni kao višak rada ili koji su ljudi jednostavno otišli jer nije im bila isplaćivana plaća. Dakle, ti će biti i takvi će imati naknadu najmanju. Po postotku onu koju su dobivali, ali to nije prosječna plaća. Takva struktura ljudi vrlo malo obrazovana već u određenim godinama kada i inače ih je vrlo teško i zaposliti, a teško se mogu i prekvalificirati, dakle takve osobe će biti mizarno plaćene jer oni nisu imali prosječnu plaću nego možda, evo kao radnike u tekstilu daleko ispod 2 tisuće kuna i one će eto imati 70% prvih par mjeseci, onda 50%. Dakle treba, a ovi sa većim plaćama, oni vam se neće tu i naći ili vrlo rijetko, ako se i nađu biti će vrlo kratko dok se ne snađu jer s obzirom, dakle na njihovu strukturu, na njihovo obrazovanje, možda zaista su samo trenutno nezaposleni. I ono što je naš krucijalni problem, ali to nije problem sada i ovih predstavnika Vlade koji su tu, nego možda programa uopće Vlade da se konačno počne sa izradom, a i provođenjem industrijske politike kako bi se ljudi počeli zapošljavati jer jedino povećani društveni rast može garantirati onda da će Hrvatska u punoj mjeri biti i socijalna država kako to naređuje i obvezuje naš Ustav. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Upravo je u 6,00 isteklo vrijeme za prijavu i nemamo više prijavljenih. Zaključno, gospođa Tamara Obradović Mazal, državna tajnica. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. S obzirom da je preporuka da imam kratak osvrt, onda ću ja uistinu kratko. Prvo zahvaljujem na raspravi i zahvaljujem na vrlo konstruktivnim osvrtima na zakon i htjela bi i konkretno odgovoriti na nekoliko primjedbi, pitanja kao i sugestija. Kroz cijelu raspravu se protezala ključna riječ obrazovanje. U 38% nezaposlenih, trenutno evidentiranih prema našem zavodu za zapošljavanje 38% nezaposlenih ima samo završenu osnovnu školu. To postojeće stanje naravno možemo cementirati određenom naknadom i skršenih ruku ne činiti apsolutno ništa u smjeru u kojem treba stimulirati ljude da potraže motivaciju dodatnog obrazovanja. Ovaj zakon čini upravo to. Ovaj zakon stimulirati će tih 38% nezaposlenih sa završenom osnovnom školom da uz naknadu za nezaposlenost potraže motivaciju u programu obrazovanja za koju dajemo neoporezivi iznos stipendije od 1.600,00 kuna. Time se naravno pomiče u razred veće naknade nakon provedenog obrazovanja. Poanta odredbe o kojoj govorim je logika stare poslovice, razlika između dati ribu i naučiti čovjeka da lovi ribu. Neoporezivi dio stipendije koju čovjek koji se odluči za obrazovanje, za dodatnu kvalifikaciju, za prekvalifikaciju je sistem naučiti čovjeka loviti ribu, a ne ga uljuljkivati u trajnu naknadu u nekom iznosu i ne motivirati ga da ne napravi daljnji iskorak. Žao mi je što kolega uvaženi zastupnik Lesar nije ovdje, obzirom da je spomenuo jednu kategoriju žena, a to su trudnice, vjerujem da on nema osobno iskustvo vezano za naknadu za porodni dopust, ja imam, ali rekla bih da u ovom dijelu zakon koji taj dio uređuje je Zakon o zdravstvenom osiguranju. Nadovezujem se i na budući Zakon o roditeljskim pravima i time bih odgovorila na pitanja, objedinjeno na pitanja vezano za status trudnica slijedom ovog, zakasnili ste, konačnog prijedloga zakona. Ujedno u svojim osvrtima koji su dati u pisanom obliku, a radi se o amandmanima, sa barem četiri amandmana dopuštam pomalo se osvrnuti i na vaše kao što ste rekli, kratke amandmane. Barem sa četiri rekla bih da stimuliramo rad na crno, a nekako se borimo protiv rad na crno. Isto tako vezano za ispit o kojem ste govorili, mislim da malo krivo interpretirate tu odredbu. Naime radi se o ispitima koji su uvjet za obavljanje navedene profesije. Ukoliko osoba ne ispuni uvjete, ne položi ispit kao što je državni stručni ispit, pravosudni ispit, državni ispit u medicini, osoba se neće zaposliti. Dakle ne radi se o, radi se o pogrešnoj interpretaciji intencije predlagatelja koji se odnosi na ne polaganje stručnog ispita. Što se tiče zapošljavanja u sezoni, upravo suprotno. Povratkom u naknadu u kategoriju stjecanja naknade, naknada se valorizira slijedom iznosa plaće koju je radnik u sezoni ostvario i on ne ulazi u procjenu za naknadu koja će mu se dati za povratak u kategoriju primatelja naknade tijekom nezaposlenosti. Vrlo kratko rečeno je na početku da je nezaposlenost društveni fenomen. Međutim nezaposleni u ovom trenutku nemaju puno koristi od toga da mi danas definiramo nezaposlenost kao društveni fenomen. Nezaposleni kojih prema anketnom uzorku na dan 31. svibnja ima 10,2% što je najniža ikad u Hrvatskoj, imaju samo koristi od zakona koji će im s jedne strane stimulirati i druge putove nalaska posla i s druge strane osigurati projekciju sigurnosti povećavanja naknade vezano za minimalnu plaću. Dakle od globaliziranja problema nezaposlenosti visa a vis konkretnih prijedloga koje danas predlaže ovdje Vlada, rekla bih da naši nezaposleni imaju koristi od provedbe ovog zakona. Zahvaljujem.
Hvala. Imamo jedan ispravak. Gospođa zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa ispravila bih navod ili tvrdnju gospođe državne tajnice, a koje se odnosi na pitanje trudnica, odnosno majki, jer ona kaže da je njihov status riješen kroz Zakon o zdravstvenom osiguranju, odnosno Zakon o rodiljnim i roditeljskim naknadama o kojima ćemo mi tek razgovarati. Ali ova kategorija o kojoj sam vam ja točno govorila i citirala iz sadašnjeg zakona i kakav je prijedlog, ta kategorija majki, odnosno trudnica nije nakon što će biti izbačena iz ovog zakona, neće biti riješena niti kroz jedan pa niti kroz Zakon o rodiljnim i roditeljskim potporama jer te kategorije tamo nema.
Hvala. Zaključujem raspravu. Odlučivati će se kada se steknu uvjeti. Sada vas molim, da pređemo na glasovanje o raspravljenim zakonima o kojima su zaključili raspravu. Prvo, Konačni prijedlog Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti i bio je hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z.E. br. 88. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo i zastupnik Dragutin Lesar. Molim predstavne probleme da se očituje. Da državna tajnica Vera Babić. Izvolite. Prvi amandman na Odbora za zakonodavstvo na članak 48.
Prihvaća se gospodine predsjedniče.
Ostaje sastavni dio prijedloga. Na članak 79. drugi amandman.
Prihvaća se.
Također, postaje sastavni dio prijedloga. Zastupnika Dragutina Lesara na članak 10. stavak 1. točka
Ne prihvaća se, gospodine predsjedniče. Za predlagatelja nije prihvatljivo brisanje ovih odredbi. Nasuprot predlagatelju amandmana Vlada drži da bi upravo rješenje iz predloženog amandmana potaknuo rad na crno, osim toga status nezaposlene osobe uređen je i definiran prema međunarodnim radnim standardima.
Hvala. Gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana gospođo državna tajnice, ja sam dao ovaj amandman koji se odnosi na to da osoba koja je na zavodu prijavljena kao nezaposlena, a u međuvremenu ostvaruje određeni primitak, ne može biti tretirana kao ili brisati sa evidencije ili gubiti status nezaposlene osobe, jer suprotno toga time ćemo potpisati da ljudi koji jesu na zavodu kao nezaposleni, ne prihvaćaju privremene i povremene poslove, jer im je jeftinije i sigurnije ne raditi, a ostati u evidenciji. Kažem glasanje o amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman, koji Vlada ne prihvaća, molim da digne ruku? Hvala. Nije dobio potpornu većinu. Članak 17. stavak 1. točka 2. i 3., gospodina zastupnika Dragutina Lesara, drugi amandman.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je isto, jer je činjenična osnova u predloženog amandmana ista ili slična prethodnim.
Gospodin Lesar, izvolite.
Nije činjenično stanje isto, jer ovom članku i pokušaj popravka te odredbe mojim amandmanom odnosi se na to da zakon predviđa, kao što ste ga vi predložili, brisanje s evidencije zavoda kao nezaposlene osobe, čak i onog radnika kojeg se zatekne na radu bez ugovora ili potvrde, kao da je radnik krivac što poslodavac nije izdao ugovor ili potvrdu o radu. Dakle, ovdje za kršenje Zakona o radu, kažnjavamo radnika, a ne poslodavca. Tažim glasanje o amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman, molim da digne ruku? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Treći amandman na članak 17. stavak 2. točka 2., istog zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Predloženih 30 kilometara kao uvjeta za prihvaćanje ili odbijanje ponuđenog zaposlenja, nije prihvatljivo za područje zapošljavanja, obzirom na okolnost da na području velikih gradova ta udaljenost postoji čak unutar istoga grada, a osim toga otvorilo bi se pitanje, na koji bi se pravo relevantni način utvrđivalo prosječno potrebno vrijeme putovanja s posla na posao, specifičnostima regija, godišnjim dobima, sezonskim odstupanjima itd.
Hvala. Gospodin Lesar, izvolite.
Zakon predviđa obavezno prihvaćanje posla na udaljenosti do 50 kilometara. Moj amandman se odnosi na to da bi to bilo 30 kilometara. Možda vi jeste u pravu da u Gradu Zagrebu 30 kilometara je gradski promet. Hrvatska nije Zagreb. Zagreb je trećina Hrvatske. Prema tome, zakon moramo promatrati na način da se odnosi na sve građane ove države, bez obzira na kojem teritoriju žive. I zbog toga tražim glasanje o amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Četvrti amandman istog zakona članak 17. stavak 3.
Amandman se ne prihvaća. Dobna granica djeteta već je povećana i ovdje postoji horizontalna usklađenost sa drugim prijedlozima normativnih rješenja kao što je to Prijedlog zakona o rodiljnim i roditeljskim pravima i već usvojenim demografskim i populacijskim strateškim dokumentima.
Hvala. Gospodin zastupnik Lesar. Izvolite.
Dakle, odredba koja je meni sporna u … [[Govornik se ne razumije.]] da su iz ove obaveze prihvaćeni, izuzete majke s djecom do 8, a ja predlažem do 10 godina starosti jer doista smatram da su te žene, ako želimo provoditi prenatalitetnu politiku u Hrvatskoj bi trebali dići granicu na 10 godina. Kada smo o tome razgovarali u čitanju zakona državna tajnica Obradović, rekla mi je da za razliku od mene on ima iskustva sa trudnoćom. Ja doista sa trudnoćom iskustava nemam, za sada, nemam, ali sa odgojem djece i brigom, odnosno položajem majki koje imaju mlađu djecu imam pa tražim glasanje o tome.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 5. na članak 17. stavak 4. istog zakona.
Amandman se gospodine predsjedniče ne prihvaća, naime ponuđeni posao koji bi dugotrajno nezaposlena osoba bila dužna prihvatiti, smatramo da je dovoljno definiran jer isti mora odgovarati psihofizičkim sposobnostima te osobe, koje sposobnosti se za potrebe izrade profesionalnog plana utvrđuju po stručnom timu, sastavljenom od niza stručnjaka i pri tome ne nalazimo opasnost koju vidi predlagatelj amandmana od opisanih zlouporaba obzirom da čak preko 38% dugotrajno nezaposlenih ima tek završenu osnovnu školu.
Gospodin zastupnik Lesar, izvolite.
U zakonu piše koja odgovara njezinim procjenama psihofizičkim sposobnostima. Doista ne znam kakve veze završetak samo 8 razreda osnovne škole ima sa psihofizičkim sposobnostima. Pitanje je kategorija zapošljavanja i posjedovanja određenih sposobnosti za rad odnosi se na stručnu spremu, radno iskustvo a ne na psihofizičke sposobnosti ako se govori o obavezi prihvaćanja nekakvog posla i doista se radi o jednoj definiciji koja će biti zloupotrebljavanja u praksi i zbog toga predlažem da se ona mijenja i tražim glasanje o amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Svi ovi ostali su amandmani gospodina Lesara da ne ponavljam. Dakle, sada na amandman 6. na članak 19. stavak 1., točke 1. i 2.
Amandman se ne prihvća. Obrazloženje je kao kod amandmana 1. i 4., dakle, riječ je o radu na crno i dobnoj granici djeteta o kojem sam već obrazložila.
Gospodin zastupnik Lesar. Izvolite.
Obrazloženje vaše je isto, ali norma nije ista. Dakle, radi se o članku koji definira pravo nezaposlene osobe da se ponovo prijavi na zavod nakon što je jednom izgubila status nezaposlene osobe. Ja sam predložio amandman po kojem kao razlog brisanja sa evidencije ili gubitka statusa nezaposlene ne bi bili primitci koji bi bili do iznosa minimalne osnovice za obračun doprinosa. Ni to ne prihvaćate. Dakle svaki onaj koji će prihvatiti da radi tjedan dana i ostvari 600 kuna zarade na tom mjesecu tih 600 kuna biti će mu ograničavajući momenat ponovne prijave na evidenciju zavoda. Tražim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 7. na članak 34. stavak 1.
Amandman se ne prihvaća. Naime, sudjelovanje socijalnih partnera u kreiranju politike zapošljavanja između ostaloga kao i drugih relevantnih politika važnih od interesa za socijalne partnere već je na odgovarajući način uređena Zakonom o radu.
Hvala. Gospodin Lesar, izvolite.
Ovo je matični zakon za vođenje i donošenje dokumenata i programa politike zapošljavanja. Ako nacionalni program, akcijski plan za zapošljavanje nije tema koju bi trebali zajednički predlagati, izrađivati socijalni partneri ne znam što je. Tražim glasanje o amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 8. na članak 39. stavak 1. točka 3.
Amandman se ne prihvaća kada je probni rad, pripravnički staž i položeni stručni ispit, posebnim propisom utvrđen kao uvjet za nastavak rada, tada taj uvjet nije moguće još vezati uz krivljeno ponašanje radnika.
Gospodin zastupnik Lesar. Izvolite.
Dakle, osoba koja ne zadovolji tijekom pripravničkog, odnosno vježbeničkog staža ili ne položi stručni ispit, gubi to pravo. To znači da ako na jedno mjesto nije uspio, a prihvatio je probni rad raditi i van svoje profesije i van svog radnog dosadašnjeg iskustva u želji da pokuša i ne uspije, mi ga sada sankcioniramo. Takvu poruku šaljemo, nemojte prihvaćati rizik biti ćete sigurniji. Tražim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 9. amandman članak 41. stavak 3.
Amandman se ne prihvaća, dakle, u slučaju rada u nepunom radnom vremenu kada se dosljedno primjenjuje načelo … [[Govornik se ne razumije.]] nije moguće primjenjivati prosječno isplaćenu naknadu a također niti osnovicu utvrđivati iz Ugovora o radu jer često Ugovor o radu upućuje na druge izvore kada je riječ o utvrđivanju plaće kao što je pravilnik, kolektivni ugovor i slično.
Hvala. Gospodin zastupnik Lesar. Izvolite.
Radi se o odredbi koja regulira slučaj kada zavod ne može utvrditi osnovicu i plaću primanja koju radnik prije stjecanja statusa nezaposlene osobe primao i nema na osnovu čega utvrditi osnovicu za izračun prava za naknadu. Tko je krivac da zavod ne može utvrditi osnovicu. A valjda poslodavac jer nije izdao potvrdu. A vidjeti ćete kasnije da zakon čak niti tako ponašanje poslodavca ne sankcionira. I što predlažete? Da kao osnovica bude minimalna osnovica za obračun doprinosa, bez obzira koliku je radnik primao. A ja predlažem da osnovica bude prosječna isplaćena novčana naknada. Sa tog istog zavoda. Radi se dakle, o ljudima koji su dovedeni u nepovoljniji položaj sa krivljenim ponašanjem poslodavaca, ne svojim, tražim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 10. na članak 41.
Ne prihvaća se gospodine predsjedniče, obrazloženje je slično kao i kod prethodnog amandmana.
Gospodin zastupnik Lesar.
I moje obrazloženje je isto i tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 11. na članak 42. stavak 1.
Amandman se ne prihvaća, smatramo da su predložene visine novčanih naknada sukladne standardima Konvencije međunarodne organizacije rada i onom što se može nazvati europskim socijalnim zakonodavstvom, prije svega mislim na Europski socijalni zakonik. Dakle, naknade su ovdje i fiskalno održive i socijalno prihvatljive u duhu minimalno društveno prihvatljivih standarda i ne mogu stimulativno djelovati na trajanje nezaposlenosti i dugotrajnu nezaposlenost.
Gospodin zastupnik Lesar. Izvolite.
A ja se pozivam na Direktivu Europske unije koja kaže … . / . kada se novi propisi donose u smislu prava nezaposlenih … [[Govornik se ne razumije.]] ne trebali ili ne bi smjeli smanjivati prava koja u ovom trenutku ima. I moj amandman je umjesto 50% idemo na 60% naknade jer bi na taj način nezaposlenima koji su do sada primali naknadu 1200 i koliko kuna osigurali da i naknada ubuduće primjenom ovog zakona ne bi bila manja. I zato tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Amandman 12. je na članak 42. stavak 2.
Ne prihvaća se amandman gospodine predsjedniče. Isto kao i kod prethodnog amandmana ovdje treba istaknuti činjenicu da prema sadašnjim podacima preko 54% korisnika novčane naknade pripada dobnoj skupini do 54 godine života zbog čega Vlada drži da mora biti sadržan u rješenju zakona određeni instrument kojim se stimulira radna aktivacija nezaposlenih.
Gospodin zastupnik Lesar. Izvolite.
Ja pak smatram da i prihvaćanjem mog amandmana bi stimulirali radnu aktivaciju nezaposlenih osoba ali bi pravo na naknadu povećali za 10% u odnosu na ono što Vlada predlaže. I mislim da bi to zapravo bila još veća stimulacija kada bi i nova osnovica sa većim postotkom i bila osnov za izračun prava ako bi došli do statusa nezaposlene osobe. I zato tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 13. amandman na članak 45.
Amandman se ne prihvaća. Naime držimo neprihvatljivim da u okviru predložene, predloženog restrukturiranja naknada iz sustava osiguranja za slučaj nezaposlenosti u području materijalne pravne zaštite nezaposlenih da dalje zadržimo institut jednokratnog dodatka za ostvareni ukupni staž. Taj institut je neprimjeren i nije sukladan sustavu osiguranja za slučaj nezaposlenosti. Treba znati da ulazimo u sustav, otvoreni sustav koordinacije na ovom području zapošljavanja ali isto tako i na sustav koordinacije u socijalnoj sigurnosti što bi značilo da bismo i za državljane europsokg gospodarskog prostora također trebali priznavati određene radne karijere što mislimo da nije prihvatljivo u kontekstu ovog prijedloga zakona.
Gospodin zastupnik Lesar.
Sad baš ne znam da će u Hrvatskoj biti strahovito puno stranaca iz Europske unije koji će imati u Hrvatskoj status nezaposlenih osoba ali napominjem da se radi o ljudima koji imaju dvadeset i više godina radnog staža. Koji su po broju korisnika naknada i prava zanemarivi u odnosu na ukupnu brojku nezaposlenih i smatram da spadaju u kategoriju osoba teško, izuzetno teško zaposlivih i zbog toga smatram da bi taj institut trebalo zadržati u zakonodavstvu Hrvatske. I zato tražim glasanje. Hvala.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 14. amandman na članak 43. stavak 1.
Amandman se ne prihvaća gospodine predsjedniče. Predloženo rješenje u toj odredbi usklađeno je sa zahtjevima pravne stečevine.
Gospodin zastupnik Lesar. Izvolite.
U skladu sa pravnom stečevinom Europske unije da se uzima prosječna plaća u gospodarstvu, a ne u državi ako sam vas dobro gospođo državna tajnice razumio. Ali kako to da jedino u ovom zakonu kao osnovica za izračun prava građana ove države uzimamo plaću u gospodarstvu, a ne u državi? Onda pravna stečevina Europske unije na drugim područjima ne vrijedi nego samo ovdje. Tražim glasanje o amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 15. na članak 43. stavak 2. … [[Govornik se ne razumije.]]
Amandman se gospodine predsjedniče ne prihvaća. Tu je također riječ o dosljednoj primjeni načela «pro rato temporis» da u slučajevima rada s nepunim radnim vremenom prema tome nije moguće na ovaj način utvrđivati novčanu naknadu.
Gospodin zastupnik Lesar.
Bojim se da nisam dobro razumio, ali zapravo amandmanom predlažem da se zakonom utvrdi i najniža osnovica koje u ovom zakonu nema. Dakle da zakonom utvrdimo … [[Govornik nije uključen.]] visine naknade ne bi bile ispod toga. I zato tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 16. na članak 44. stavak 1.
Amandman se ne prihvaća gospodine predsjedniče. Naime držimo da bi predloženo rješenje iz amandmana predstavljalo tzv. zamku zaposlenosti odnosno destimuliralo radnu aktivaciju nezaposlenih osoba.
Hvala. Gospodin zastupnik Lesar.
Dakle za radnike, za žene preko 25 godina staža i 50 godina starosti, a muškarce 25 godina staža odnosno 55 godina starosti pravo novčane naknade produžiti na ukupno 624 dana. Da li su ta kategorija koja je obuhvaćena ovim zakonom ljudi koji se imaju šansu zaposliti ili ne? Prosudite sami prilikom glasanja o amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 17. amandman na članak 46. stavak 1. točka 1.?
Amandman se ne prihvaća, a obrazloženje je već davano u nekoliko navrata tamo gdje i predlagatelj amandmana presumira neke probleme vezane za rad na crno nasuprot Vladi. Vlada zapravo drži suprotno. Kada bi se prihvatio taj amandman ostvarile bi se pretpostavke za … [[Govornica se ne razumije.]]
Gospodin zastupnik Lesar. Izvolite.
Moja ponuda u amandmanu je da pravo se ne ostvaruje za mjesec u kojem je korisnik ostvario primitak. To je za mene daleko pravednije ako netko u lipnju ostvari primitak koji mu je ograničenje za primanje naknade. Onda je to lipanj a ne treba o ovom filozofirati, izračunavati kvocijente kako bi učinili sve da zapravo isplaćene naknade budu manje. Zato tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. 18. na članak 48. stavak 2. točka 2.?
Amandman se ne prihvaća gospodine predsjedniče. Riječ je opet o kilometrima koji su relevantni za prihvaćanje odnosno odbijanje ponuđenog posla pa o tome je već bilo riječ i smatram nepotrebnim dodatna obrazloženja.
Gospodin zastupnik Lesar. Izvolite.
Tražim glasanje jer se doista radi o amandmanima o kojima smo već prije raspravljali. To je i ovo kao i ovaj 19. tako da bez javljanja tražim i za 18. i 19. glasanje.
Šta je bilo? Traži se glasanje. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Članak 48. stavak 3. odnosno amandman 19.?
Ne prihvaća se amandman. Također je već bilo riječi vezano na dobnu granicu djeteta.
Gospodin zastupnik Lesar. Izvolite.
Glasanje tražim.
Tko je za ovaj amandman molim? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 20., članak 48. stavak 4.?
Amandman se ne prihvaća gospodine predsjedniče. Također smatram nepotrebnim daljnje obrazloženje budući da je o tome bilo riječi kod amandmana koji je, koji su ponuđeni vezano na prihvaćanje odgovarajućeg posla za nezaposlene.
Gospodin zastupnik Lesar.
Dakle, opet se radi o definiciji, procijenjenim psihofizičkim sposobnostima za koje smatram da su arbitrativne i da će biti zloupotrijebljene u primjeni ovog zakona i tražim glasanje o amandmanu.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 21. amandman na članak 66. stav 2. točka 2.
Ne prihvaća se gospodine predsjedniče. Naime, rješenja vezana na zastupljenost reprezentativnih udruga horizontalno već postoji u cijelom nizu zakonskih propisa kao što je to i u ovom prijedlogu zakona. Prema tome, smatramo da ovakvo predloženo rješenje ne bi bilo na tragu već zauzete prakse.
Gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Amandman se odnosi na to da bi se brisala odredba prema kojoj Gospodarsko socijalno vijeće predlaže kandidate iz redova sindikata i poslodavaca, jer smatram da ovakvom odredbom ulazimo u samostalnost i pravo asocijacija i poslodavaca i sindikata da samostalno kandidiraju svoje kandidate za tijela koje i zakon predviđa da imaju svoju zastupljenost i mislim da i u aktu o osnivanju Gospodarskog socijalnog vijeća takve ovlasti oni nisu dobili i zato tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 22. na članak 74.
Ne prihvaća se. Kaznene odredbe vezane uz radne odnose uređeni su Zakonom o radu.
Gospodin zastupnik Lesar. Izvolite.
Ponudio sam ovdje članak koji bi sankcionirao ponašanje poslodavca koji odbije izdati potvrdu o obračunatoj plaći kako bi se njegovom bivšem radniku na zavodu mogla izračunati, doći do osnovice za izračun prava na naknadu. Ne prihvaćate dakle da to bude prekršaj u ponašanju poslodavca. Meni je žao i zbog toga tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 23. amandman na članak 74. također.
Ne prihvaća se gospodine predsjedniče. Naime, predloženo rješenje iz amandmana značilo bi retroaktivnu primjenu zakona što nije prihvatljivo, jer su priznata prava već obuhvaćena institutom pravomoćnosti i izvršnosti.
Hvala. Gospodin zastupnik Lesar.
Ne slažem se da bi značilo retroaktivnu primjenu na prava, jer se radi o osobama koje imaju status nezaposlenih u trenutku donašanja ovog zakona i zbog toga tražim glasovanje.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 24. smandman na članak 79.
Ne prihvaća se gospodine predsjedniče. Naime, amandman koji je bio predložen u vezi sa institutom jednokratnog dodatka već nije prihvaćen, pa bi bilo besmisleno sada ovdje.
Gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Slažem se s vašim obrazloženjem da je već konzumirana ova rasprava i tražim glasanje radi dosljednosti.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Dajem dakle na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova 92 glasa za i jedan suzdržan i 3 protiv prihvaćen Konačni prijedlog zakona zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Imamo izbor i imenovanja. Molim gospođu predsjednicu odbora Nevenku Majdenić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolege i kolegice zastupnici. Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 15. sjednici održanoj 19. lipnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za podjelu državnih nagrada za znanost iz reda istaknutih znanstvenih djelatnika. Prvo, za članove Odbora za podjelu državnih nagrada za znanost iz reda istaknutih znanstvenih djelatnika imenuju se: profesor doktor znanosti Petar Selem, redoviti profesor na Filozofskom fakultetu u Zagrebu i predsjednik Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora, profesor doktor znanosti Ivan Pavić, redoviti profesor na Ekonomskom fakultetu Sveučilišta u Splitu i rektor Sveučilišta u Splitu, profesor doktor znanosti Dragica Kozarić Kovačić, redovita profesorica Medicinskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu i redovita članica Hrvatske akademije medicinskih znanosti, akademik Milan Moguš, predsjednik Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, profesorica doktorica znanosti Nada Čikeš Mihelčić, redovita profesorica na Medicinskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu, profesor doktor znanosti Krešimir Pavelić, znanstveni savjetnik instituta Ruđer Bošković i dopisni član Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, profesor doktor znanosti Mario Kovač, sveučilišni profesor na Fakultetu za elektrotehniku i računarstvo Sveučilišta u Zagrebu, profesor doktor Josip Baloban, redoviti profesor na Katoličkom bogoslovnom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu, profesor doktor znanosti Antun Tucak, redoviti profesor na Medicinskom fakultetu Sveučilišta Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku, profesor doktor znanosti Luka Sopter, redoviti profesor na Tehničkom fakultetu Sveučilišta u Rijeci, profesor doktor znanosti Marina Miličević Bradač, izvanredna profesorica na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu, profesor doktor znanosti Miljenko Grgić, redoviti profesor i dekan Umjetničke akademije Sveučilišta u Splitu. Drugo, dosadašnjim članovima Odbora za podjelu državnih nagrada za znanost i reda istaknutih znanstvenih djelatnika, profesor doktor znanosti Petru Selemu, profesoru doktoru znanosti Ivanu Paviću, profesoru doktoru znanosti Dragici Kozarić Kovačić, akademiku Milanu Mogušu, profesorici doktorici znanosti Nadi Čikeš Mihelčić, profesoru doktoru znanosti Krešimiru Paveliću, profesoru doktoru znanosti Mariu Kovaču, profesoru doktoru znanosti Josip Balobanu, profesoru doktoru znanosti Antunu Tucaku, profesorici doktorici znanosti Ljerki Šifer i profesoru doktoru znanosti Luki Sopti protekom zakonskog roka 30. travnja 2008. godine istekao je mandat članova Odbora za podjelu državnih nagrada za znanost.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu dajem ovaj prijedlog Odbora na glasovanje. Molim, uključimo se. Izvolite. Otvorio i zatvorio. Molim glasovati. Rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova 78 glasova za, 4 suzdržana prihvaćen prijedlog odbora. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 15. sjednici održanoj 19. lipnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju člana Sveučilišnog savjeta Sveučilišta u Zagrebu. Razrješuje se na osobni zahtjev član Sveučilišnog savjeta Sveučilišta u Zagreb doktor znanosti Željko Horvatić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedloga odbora na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 82 zastupnička glasa za. Dame i gospodo zastupnici, danas ćemo završiti ovo zasjedanje, sjednicu zapravo i počinjemo sutra u 9 i 30 sati 7. točkom ovdje pročišćenog dnevnog reda Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkom postupku, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 87. i dalje redom. Hvala vam lijepa. Predlažem da sutra radimo do 12 sati zbog mnoštva obaveza koje imaju zastupnici. Mnogi zastupnici pogotovo zastupnici manjina su odsutni, neki idu na neke zadaće u ime Sabora, a neki idu u Beč. Hvala lijepa. Prelazimo na izbor i imenovanja. Molim predstavnicu Odbora za izbor i imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora da. Izvolite, gospođa Nevenka Majdanić.
Hvala gospodine predsjedniče. Odbor za izbor imenovanja i upravne poslove hrvatskog sabora na 16. sjednici održanoj 24. lipnja 2008. godine, većinom glasova je utvrdio prijedlog Odluke o imenovanju članova Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora. Prvo, u Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora imenuje se za članove iz reda javnih, znanstvenih i stručnih djelatnika Mato Arlović, Ivan Koprić, Zvonimir Lauc, Robert Podoljnjak, Branko Smerdel i Smiljko Sokol. Drugo, imenovani članovi stupaju na dužnost s danom 15. rujna 2008. godine.
Hvala. Otvaram raspravu. Gospodin zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Ovo što želim reći ne odnosi se na prijedlog kandidata ovog odbora, nego na kompletan materijal. Nije prvi put da mi dobivamo ove materijale u kojima mi kao zastupnici nalazimo pred jednom uvijek istom čudnom činjenicom. Da kandidati koji su predloženi na različite načine pišu svoje životopise. To je problem i na odborima postao već. Kad se za nešto predlaže, mi ovdje imamo samo dvoje kandidata koji su primijenili tzv. europski format životopisa, a jedni pišu sastave kao na literarnim grupama, drugi ovako, treći onako. Pa to je mislim jedan kupusu kojem se ne možete snaći i koji ne bi prošao, zadovoljio elementarne kriterije ne znam gdje, a kamoli u nekom parlamentu. Drugo, kandidati navode pod firmom obrazovanja, studirao sam, upisao sam fakultet, upisao sam poslijediplomski studij, nisam magistrirao. Upravo pišem doktorat. A slušajte, to je kao da poznavanje stranog jezika napišete da upravo učim Njemački a ne znam ga. A mislim, pa šta pišeš čovječe da ga ne znaš. Dakle, mene uopće ne zanima da li netko upisao fakultet baš navede nisam ga nikada završio i to upiše u rubrici obrazovanje. Mislim … [[Govornik se ne razumije.]] da ubuduće zamolimo kandidate da donesemo odluku da moraju na isti način pisati životopise, da se ne uvažavaju životopisi u kojem piše da je vidio čovjeka koji je akademik pa mislim da je i on pomalo akademik. Da napišu šta su završili, šta su, tko su. Inače dolazimo u jednu nemoguću situaciju, ja ne želim govoriti o nikome pojedinačno, ovo je jedna opća primjedba. Kažem, još jedanput to se ponavlja u Saboru, ja bih želio da se to promijeni. Evo.
izvolite. Hvala. Što se mene tiče, slažem se da trebamo malo da se nekako postavi da se to, da se napravi neki, neću reći šablon, ali uglavnom one neke koje treba zadovoljiti. Dobro. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Za prijedlog … [[Govornik se ne razumije.]] člana Odbor za Ustav, Poslovnik, politički sustav. Molim, e,
… [[Govornik nije uključen.]]
Dizanje ruku. Hvala. Tko je za ovaj prijedlog molim da digne ruku? Hvala. Ima li protiv? Suzdržanih? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno prihvaćen ovaj prijedlog. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanja, upravne poslove Hrvatskoj sabora je na 16. sjednici održanoj 24. lipnja 2008. godine većinom glasova utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora. Prvo, u Odbor za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora imenuje se za članove iz reda javnih, znanstvenih i stručnih djelatnika Davor Berenčinović, Srečko Jelinić, Petar Klarić, Darko Markušić, Dragan Medvedović, Marinko Učur. Iz reda predstavnika sindikata više razine Krešimir Rožman, iz reda predstavnika Udruge poslodavaca Nataša Novaković, iz reda uglednih pravnika iz prakse Dorotea Mujić. I drugo, imenovani članovi stupaju na dužnost s danom 15. rujna 2008. godine.
… [[Govornik nije uključen.]] da se utvrdi broj zastupnika pa ćemo onda, 101, dobro. Otvaram raspravu o ovom prijedlogu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za? Molim da digne ruku. Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Jednoglasno sa 101 glas je prihvaćen ovaj prijedlog. Molim dalje.
Odbor za izbor i imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora na 16. sjednici održanoj 24. lipnja većinom glasova utvrdio je Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za obranu Hrvatskoga sabora. Prvo, u Odbor za obranu Hrvatskoga sabora imenuju se za članove iz reda javnih, znanstvenih i stručnih djelatnika koji se bave pitanjima obrambenog sustava i zaštite Predrag Matić, Milenko Pezer, Petar Stipetić, Branko Šerić, Igor Tabak i Antun Tus. Drugo, imenovani članovi stupaju na dužnost s danom 15. rujna 2008. godine.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu, dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Hvala. 100 glasova, jednoglasno, 100 glasova za. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora na 16. sjednici održanoj 24. lipnja 2008. godine većinom glasova utvrdio je Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora. Prvo, u Odbor za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora imenuju se za članove iz reda predstavnika sindikata više razine Mario Švinger, iz reda predstavnika udruge poslodavaca Zoran Bohaček, iz reda predstavnika Hrvatske gospodarske komore Miljenko … [[Govornik se ne razumije.]] , iz reda predstavnika znanstvenih i stručnih institucija Anto Bajo, Branimir Marković i Petar Sindičić. I drugo, imenovani članovi stupaju na dužnost danom 15. rujna 2008. godine.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj prijedlog molim? Da, hvala. Protiv? Suzdržan? Ovaj prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 97 glasova za. Molim dalje.
Odbor za izbor imenovanje i upravne poslove Hrvatskoga sabora na 16. sjednici održanoj 24. lipnja 2008. godine većinom glasova utvrdio prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za gospodarstvo Hrvatskoga sabora. Prvo, u Odbor za gospodarstvo Hrvatskoga sabora imenuju se za članove iz reda predstavnika sindikata više razine Ivan Tomac, iz reda predstavnika Hrvatske udruge poslodavaca Đuro Popijać, iz reda predstavnika Hrvatske gospodarske komore Jasna Borić, iz reda predstavnika Hrvatske obrtniče komore Mato Topić, iz reda predstavnika znanstvenih i stručnih institucija Marko Kolaković i Željko Turkalj. I drugo, imenovani članovi stupaju na dužnost s danom 15. rujna 2008. godine.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Jednoglasno sa 96 glasova je prihvaćen ovaj prijedlog. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskoga sabora je na 16. sjednici održanoj 24. lipnja 2008. godine većinom glasova utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za razvoj i obnovu Hrvatskoga sabora. Prvo, u Odbor za razvoj i obnovu Hrvatskoga sabora imenuju se za članove iz reda predstavnika sindikata više razine Dubravko Čorak, iz reda predstavnika Hrvatske udruge poslodavaca Emil Kuhtić, iz reda predstavnika Hrvatske gospodarske komore Jasna Borić, iz reda predstavnika Hrvatske obrtničke komore Dragutin Ranogajec, iz reda predstavnika znanstvenih i stručnih institucija Gojko Bežovan i Franjo Tomić. I drugo, imenovani članovi stupaju na dužnost s danom 15. rujna 2008. godine.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Jednoglasno sa 97 glasova. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 16. sjednici održanoj 24. lipnja 2008. godine većinom glasova utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora. Prvo. U Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora imenuju se za članove: iz reda predstavnika Katoličke crkve Denis Bajs, iz reda predstavnika Udruge za zaštitu ljudskih prava Ivo Banac i Mirjana Galo, iz reda predstavnika interesnih udruga žena i mladih Dorotea Pešić-Bukovac i Cvjeta Senta. I drugo imenovani članovi stupaju na dužnost s danom 15. rujna 2008. godine.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 97 glasova. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 16. sjednici održanoj 24. lipnja 2008. godine većinom glasova utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora. Prvo. U Odbor za pravosuđe Hrvatskog sabora imenuju se za članove iz reda javnih, znanstvenih i stručnih djelatnika Vlado Belaj, Željko Horvatić, Vladimir Ljubanović, Anita Kurtović-Mišić, Dragan Novosel i Miroslav Šeparović. Drugo. Imenovani članovi stupaju na dužnost s danom 15. rujna 2008. godine.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 93 glasa prihvaćen prijedlog. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na 16. sjednici održanoj 24. lipnja 2008. godine većinom glasova utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za rad i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora. Prvo. U Odbor za rad i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora imenuju se za članove: iz reda predstavnika sindikata više razine Stjepan Kolarić i Krešimir Sever, iz reda predstavnika Hrvatske udruge poslodavaca Jasna Kulušić, iz reda predstavnika Hrvatske gospodarske komore Zdenka Peternel, iz reda predstavnika Hrvatske obrtničke komore Franjo Cimerman, iz reda predstavnika Udruge civilnog društva Marica Mirić. I drugo. Imenovani članovi stupaju na dužnost s danom 15. rujna 2008. godine.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 94 glasa prihvaćen ovaj prijedlog. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora na 16. sjednici održanoj 24. lipnja 2008. godine većinom glasova utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za zdravstvo i socijalnu skrb Hrvatskog sabora. Prvo. U Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb Hrvatskog sabora imenuju se za članove: iz Hrvatske liječničke komore Hrvoje Minigo, iz Hrvatske komore medicinskih sestara Dragica Šimunec, iz reda stručnjaka u području zdravstva Stjepan Bačić, Ana Stavljenić Rukavina, Željko Rajner, iz reda stručnjaka u području socijalne skrbi Zorislav Boguš. I drugo. Imenovani članovi stupaju na dužnost s danom 15. rujna 2008. godine.
Otvaram raspravu. Zaključujem rsapravu. Dajem na glasovanje prijedlog. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je prijedlog prihvaćen jednoglasno sa 93 glasa. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na 16. sjednici održanoj 24. lipnja 2008. godine većinom glasova utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za Hrvate izvan Republike Hrvatske. Prvo. U Odbor za Hrvate izvan Republike Hrvatske imenuju se za članove iz reda javnih znanstvenih i stručnih djelatnika Stefan Bartulica, Vice John Batarelo, Ivica Lučić i Ines Sabotić. I drugo. Imenovani članovi stupaju na dužnost s danom 15. rujna 2008. godine.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem jednoglasno sa 94 glasa prihvaćen prijedlog. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na 16. sjednici održanoj 24. lipnja 2008. godine većinom glasova utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora. Prvo. U Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora imenuju se za članove: iz reda javnih, znanstvenih i stručnih djelatnika Alenka Košiša Čičin-Šain i Branko Silađin. I drugo. Imenovani članovi stupaju na dužnost s danom 15. rujna 2008. godine.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 93 glasa prihvaćen prijedlog. Idemo dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 16. sjednici održanoj 24. lipnja 2008. godine većinom glasova utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za zaštitu okoliša Hrvatskog sabora. Prvo. U Odbor za zaštitu okoliša Hrvatskog sabora imenuju se za članove: iz reda javnih, znanstvenih i stručnih djelatnika Zvonko Seletković, Toni Vidan i Neven Voča. I drugo. Imenovani članovi stupaju na dužnost s danom 15. rujna 2008. godine.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za prijedlog molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Suzdržan? Prijedlog je prihvaćen većinom glasova 93 za i jedan suzdržan. Dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na 16. sjednici održanoj 24. lipnja 2008. godine većinom glasova utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora. Prvo. U Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora imenuju se za članove: iz područja znanosti Milan Moguš, Ivan Pavić, iz područja obrazovanja Hrvoje Sikirić i Vlatko Previšić, iz područja kulture Nada Balen i Zorislav Lukić. I drugo. Imenovani članovi stupaju na dužnost s danom 15. rujna 2008. godine.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Molim? Izvolite. Gospodin Gvozden Flego. Izvolite.
Ja imam također jednu metodsku primjenu. Bez obzira što je riječ o Odboru za izbor, imenovanja bilo bi puno bolje a i korektnije da se odbor konzultirao sa matičnim odborima. Da je to bio slučaj ne bi se dogodilo da nemamo ni jednog predstavnika iz daleko najbrojnijeg i vrlo kompleksnog područja obrazovanja – to je strukovno obrazovanje. Bila su tri prijedloga. Ne bi se dogodilo da su svi iz, od 6 područja znanosti iz jednog jedinog područja znanosti. I ne bi se dogodilo da od 3 stručnjaka koje, vrlo dragocjena koje imamo za financije obrazovanja sa, jedan je bio u prijedlogu nemamo nikoga u toj djelatnosti koja nam je također vrlo dragocjena. Tako da bih molio da se ubuduće i o tome vodi računa, a zbog ovih razloga ovaj prijedlog ne mogu podržati.
Hvala. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Protiv? Suzdržan? Prijedlog je prihvaćen sa 78 glasova za, 4 protiv i 14 suzdržanih. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na 16. sjednici održanoj 24. lipnja 2008. godine većinom glasova utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj Hrvatskog sabora. Prvo, u Odbor za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj Hrvatskog sabora imenuje se za članove iz reda javnih znanstvenih i stručnih djelatnika: Damir Kovačić, Đurđica Sumrak, Drago Šubarić. I drugo, imenovani članovi stupaju na dužnost s danom 15. rujna 2008. godine.
Hvala. Otvaram raspravu. Gospođa zastupnica Vrbat jel'. Izvolite.
Hvala. Uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici meni je gotovo neugodno prekinuti ovu gotovo idiličnu ili gotovo idilično izglasavanje vaših članova odbora međutim kad se radi o ovom odboru ne mogu ne primijetiti da od tri predložena kandidata od 12 pristiglih prijava jedini ribar koji se prijavio, koji je dostavio svoj životopis nije prijedlog Odbora za imenovanje. Naime mi, vjerujem da se svi sjećamo one gotovo mučne rasprave oko suspenzije dijela ZERP-a kada je ovdje ministar Kalmeta govorio kako će posebnu brigu voditi oko ribara i oko tog sektora uopće. Stoga zaista ne shvaćam kako je moguće da jedini ribar koji se ovdje javio nije prijedlog. Došao je na prijedlog Obrtničke komore. Znači nije neprimjerena kandidatura. A recimo imamo predstavnicu pčelara pa se onda pitam da li ćemo preimenovati odbor za odbor poljoprivredu, pčelarstvo i ruralni razvoj ili je možda došlo do neke zabune. Ne znam da li mogu staviti na glasovanje ili, ili kako? Evo ja sam protiv toga i mislim da bi trebali, naime ribari nisu dragi nikakvim vladama. Uvijek se žale, uvijek imaju problema, ali mislim da je Hrvatski sabor mjesto gdje bi oni trebali imati svog čovjeka i svog predstavnika i svoj glas. Hvala.
Hvala lijepa. Zaista treba o tome voditi računa, ali evo ribari su dobili državnog tajnika. Dobro, to je malo iskompenzirano. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Ovaj je prijedlog prihvaćen sa 72 glasa za, protiv 2 i suzdržana 22. Idemo dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na 16. sjednici održanoj 24. lipnja 2008. godine većinom glasova utvrdio je Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za regionalni razvoj, šumarstvo i vodno gospodarstvo Hrvatskog sabora. U Odbor za regionalni razvoj, šumarstvo i vodno gospodarstvo Hrvatskog sabora imenuje se za članove iz reda javnih, znanstvenih i stručnih djelatnika: Vladimir Kovačević, Josip Margaletić i Božica Marković. I drugo, imenovani članovi stupaju na dužnost s danom 15. rujna 2008. godine.
Otvaram raspravu. Hvala. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Ovaj je Prijedlog prihvaćen jednoglasno sa 96 glasova. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na 16. sjednici održanoj 24. lipnja 2008. godine većinom glasova je utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora. Prvo, u Odbor za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora imenuje se za članove: iz medija Jelena Berković i Ivan Ugrin. Iz znanosti Damir Boras i Nada Zgrabljić-Rotar. Iz udruga Đoko Malenić i Dragutin Veselčić. I drugo, imenovani članovi stupaju na dužnost s danom 15. rujna 2008. godine.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova 93 za i 3 suzdržana prihvaćen ovaj prijedlog. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na 16. sjednici održanoj 24. lipnja 2008. godine većinom glasova je utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za ravnopravnost spolova i Hrvatskog sabora. Prvo, u Odbor za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora imenuje se za članove iz reda nevladinih udruga, znanstvenih i stručnih institucija koje se bave promicanjem ravnopravnosti spolova i zaštite ljudskih prava: Katica Kristić, Radoslav Marić, Brankica Rimac. I drugo, imenovani članovi stupaju na dužnost s danom 15. rujna 2008. godine.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Ima li protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova, 96 glasova za i 1 suzdržan prihvaćen ovaj prijedlog. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na 16. sjednici održanoj 24. lipnja jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za lokalnu i područnu, regionalnu samoupravu Hrvatskog sabora. Prvo, u Odbor za lokalnu i područnu, regionalnu samoupravu Hrvatskog sabora imenuju se za članove: predstavnik iz Zagreba, Greta Augustinović Pavičić, predstavnica iz Osijeka Jadranka Mikolov, predstavnik iz Splita Ivan Puret, predstavnik iz Rijeke Vojko Obersnel, predstavnik iz jedinica područne regionalne samouprave Zlatko Komadina i Josip Šarić, predstavnik iz jedinica lokalne samouprave općine iz kontinentalnog dijela Republike Hrvatske Ivo Zelić, iz priobalnog dijela Republike Hrvatske Ivo Gavranić, iz reda uglednih pravnika Nives … [[Govornica se ne razumije.]] Drugo, imenovani članovi stupaju na dužnost s danom 15. rujna 2008. godine.
Hvala. Otvaram raspravu. Izvolite gospodine Mršić.
Pa ja bih samo ovdje htio reći dakle da prema sadržaju … /Govornik se razumije./ … kako bi trebao odbor izgledati, predstavnici iz jedinica područne regionalne samouprave trebaju biti predstavnici županija. Imamo ovdje jednog župana, imamo kolegu Josipa Šarića. U njegovom životopisu piše da on trenutno obnaša dužnost člana uprave Hrvatske lutrije. Ne znam kakve veze Hrvatska lutrija ima sa reprezentiranjem u odboru za lokalnu, područnu i regionalnu samoupravu i mislim da bi bilo puno bolje da je bio neki predstojnik županije, dakle ili župan ili zamjenik župana ili tajnik županija, netko dakle doista tko bi u odboru za područnu i regionalnu samoupravu mogao reprezentirati tu regionalnu samoupravu, a jedino ako se ne misli da će u budućnosti Hrvatska lutrija isto biti decentralizirana pa ćemo i mi u lokalnoj samoupravi dobiti nešto love od uplaćenih igara i klađenja. U redu je, ali dakle u odboru jesu predstavnici velikih gradova i predstavnici jedinica područne i regionalne samouprave, to su predstavnici županija. Ja ovdje govorim o tome, dakle da budući da imamo predstavnike općine, imamo 2 predstavnika općine, imamo predstavnika velikih gradova i bilo je logično da imamo 2 predstavnika županija. Mi nemamo 2 predstavnika regionalne i područne samouprave i zbog toga ću ja biti suzdržan kod glasanja.
Hvala. Zaključujem raspravu. Stavljam prijedlog za glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova, 92 glasa za i 2 suzdržana prihvaćen ovaj prijedlog. Sjednica Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo održati će se sutra, 3. srpnja u 14 sati u dvorani Josipa Jelačića. Dame i gospodo zastupnici, hvala vam na strpljenju, a nastavak sjednice je u 16 sati. Imamo točku izbor i imenovanja. Molim gospođu zastupnicu, predsjednicu Odbora Nevenku Majdenić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolege i kolegice zastupnice. Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 17. sjednici održanoj 3. srpnja 2008. godine većinom glasova utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju članova Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Za članove Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa imenuju se: iz reda zastupnika Miljenko Dorić, Anto Đapić, Silvano Hrelja, Ivo Josipović, Krunoslav Markovinović i Emil Tomljanović. Iz redova uglednih javnih djelatnika: Vlaho Bogišić, Mate Kačan, Jadranka Kolarević, Zorislav Antun Petrović i Deša Mlikotin-Tomić.
Hvala. Otvaram raspravu. U ime Kluba SDP-a se javio gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite. Molim gospođu da …
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege kada je 2003. godine osnovano, donesen Zakon o sprečavanju sukoba interesa onda je od njega bilo velikog očekivanja. Temeljem tog zakona osnovano je i povjerenstvo. I to povjerenstvo koje je ispunilo svoju zadaću a o tome da je ono i dobro i kvalitetno ispunilo svoju zadaću svjedoči i to što je izvješće toga povjerenstva ovdje prihvaćeno u ovom Saboru. U ovom sazivu Sabora. Čemu Zakon o sprečavanju sukoba interesa? On je trebao biti jedno snažno oružje u borbi protiv korupcije osobito političke korupcije, najopasnijeg oblika korupcije ili korupcije u politici. To mu je jedna od funkcija bila. Druga njegova važna zadaća je da utvrdi sukob interesa kod dužnosnika ali isto tako da otkloni sumnju ako tog sukoba nema. I ta funkcija je ispunjena. Ovo povjerenstvo kojem je na čelu bio opozicijski zastupnik, častan čovjek gospodin Josip Leko utvrđivalo je sukob interesa i pronašlo sukob interesa i kod dužnosnika SDP-a i kod dužnosnika HNS-a. Naravno i kod dužnosnika drugih stranaka. Kada je to povjerenstvo utvrdilo da nema sukoba interesa kod nekog dužnosnika vladajuće stranke ja sam tom povjerenstvu vjerovao. Samim time što se tom povjerenstvu vjerovalo, javnost je vjerovala tom povjerenstvu. To je povjerenstvo opravdalo razlog svoga postojanja i potvrdilo je potrebu postojanja zakona i djelovanja po tome zakonu. Nakon posljednjih parlamentarnih izbora kao što smo svjedoci parlamentarna većina, HDZ i partneri odlučili su promijeniti Zakon o sprečavanju sukoba interesa na način da sada povjerenstvo, same izmjene zakona što su donijele, prestanak mandata svim članovima povjerenstva. Dakako onima iz redova zastupnika je prestalo istekom njihovog mandata. I još jedna bitna novina je unesena u taj zakon da povjerenstvo više neće voditi opozicijski zastupnik nego netko tko je nezavisan. Netko tko nije član nijedne stranke pa će zbog toga moći biti objektivniji. I na Odbor za izbor i imenovanja dolaze prijedlozi kandidata. Tri iz redova parlamentarne većine, nesporno. Neću uopće njihova imena komentirati. Parlamentarna većina je predložila svoja tri i mi smo svi na odboru jednoglasno glasali za ta tri. Tri iz redova parlamentarne manjine od kojih je jedan predstavnik jedne stranke koja ima minorni utjecaj u Saboru jer ima samo jednog zastupnika i koji zbog svojih poznatih okolnosti držimo nije najbolji izbor za člana ovog povjerenstva. I biraju se, nisu to vanjski članovi, to su članovi izvan reda zastupnika. Njih 5. Od svih prijedloga parlamentarne manjine na sjednici povjerenstva za te nesaborske članove povjerenstva nije prihvaćen nijedan. Nijedan! Ti vanjski članovi od kojih će jedan i voditi povjerenstvo, bit će predsjednik povjerenstva izabrani su na prijedlog parlamentarne većine. I takav prijedlog se i vama sad nudi na izglasavanje. Omjer u povjerenstvu će dakle biti ovakav. Tri člana parlamentarne većine po sili zakona. Pet članova vanjskih na prijedlog parlamentarne većine. Svih pet na prijedlog parlamentarne većine. To je osam. Jedan član HSP-a, samo uvjetne oporbene stranke. I dva iz redova opozicije. Omjer je 9:2 u tom povjerenstvu. To povjerenstvo je sastavljano na taj način gdje se prijedlozi opozicije uopće ne uvažavaju. Oni se već na odboru odbacuju i preglašavaju. Bit će danas voljom većine izglasani ovdje, potvrđeni. Tom povjerenstvu neće se nažalost moći vjerovati. Kad bude ispitivalo eventualni sukob interesa kod dužnosnika HDZ-a i partnera. Interes je Hrvatske, to je nacionalni interes da se ovom povjerenstvu vjeruje. To je nacionalni interes i zbog toga što nam Europa šalje poruke, upozorava nas da nismo dovoljno efikasni u borbi protiv korupcije. A politička korupcija rekao sam je jedan od najgorih oblika korupcije i najopasnijih. Pa jel' to odgovor ovog Sabora na takvo upozorenje. Da je takav odgovor nužan ovakva povjerenstva bi se morala izglasavati koncenzusom. Koncenzusom. Da budu jednoglasno izabrana u Saboru, jer parlamentarna manjina po svojoj definiciji treba kontrolirati Vladu. To joj je posao. Ovdje je jedan od glavnih instrumenata da provodi taj svoj posao, tu svoju dužnost, to očekivanje građana bio je uzet iz ruku. Sa zabrinutošću promatramo što se događa posljednjih mjeseci naročito nakon parlamentarnih izbora. Sve lažne institucije koje bi trebali kao nezavisna neka tijela biti kontrolori Vlade stavljene su pod kontrolu vladajućih. Samim time gube svoju funkciju. Sjetimo se onoga brzoga izbora sudaca Ustavnoga suda. Isto samo voljom parlamentarne većine, čak ne i koalicijskih partnera. Pa izbora članova Nacionalnog vijeća za borbu protiv korupcije. Ovo je treće prevažno tijelo, prevažno tijelo koje će biti izglasano isključivo voljom HDZ-a i partnera. Ja bih volio biti dobronamjeran, vjerovati HDZ-ovim koalicijskim partnerima da ozbiljno shvaćaju ovo što govorimo. Htio bih upozoriti da budu li sudjelovali u ovome neće biti samo partneri, bit će suučesnici u likvidaciji jednog tijela koje treba biti kontrola vladajuće ekipe. Ovo je važno nacionalno pitanje. Ovo nije hoćemo li izglasati ovaj ili onaj zakončić ili ovaj ili onaj amandman pustiti. Ovo je prevažno nacionalno pitanje, da bi se preko njega tako olako moglo priječi. Mi ćemo imati tijelo kojem se neće vjerovati. Ja vas pitam tko će sada u ovom mandatu bude li izglasano ovakvo povjerenstvo ustanoviti za koliko je predragocjenih primjeraka premijer Sanader uvećao svoju neobičnu skupocjenu zbirku a u sklopu te svoje čudne pasije obožavanja urarske umjetnosti ja se pitam u vrijeme kada građani su svakim danom sve siromašniji, jutros smo o tome govorili, u vrijeme kada hrana, cijene hrane idu u nebo, kada cijene energenata idu u nebo građani imaju pravo znati koliko su ministri povećali svoje osobno bogatstvo. Hoće li ovo povjerenstvo odgovoriti na pitanje koliko se uvećalo osobno bogatstvo trojice ministara koji su bili u Upravnom vijeću Fonda za privatizaciju u vrijeme kada je taj Fond za privatizaciju mitom prodavao poduzeća i to je dokazano. Od ovako sastavljenog povjerenstva ne možemo očekivati takav odgovor. A ja vam kažem, ponavljam ono što sam rekao na početku. Zadaća povjerenstva nije samo utvrditi sukob interesa, nego otkloniti sumnju na sukob interesa, otkloniti sumnju na sukob interesa i kada su vladajući u pitanju, pogotovo kada su oni u pitanju. U interesu vladajućih bi bilo da se ovom povjerenstvu vjeruje i da se ono sastavi konsenzusom, ali čini se da je interes vladajućih drugačiji, da sastavi povjerenstvo po svom ukusu i da pošalje poruku hoćemo ulaziti u sukobe interesa i hoćemo takvo povjerenstvo koje nas neće kontrolirati. To je naša želja. To je vrlo opasna želja i vrlo nesretna poruka. I zbog toga ja mislim da bi sa svim ovim trebalo bilo zastati, bilo ne izglasati ovo povjerenstvo, pa ponoviti postupak. Na jedan mudriji i na jedan časniji način. Na jedan način gdje bi se opozicija uvažila do one mjere do koje ona treba ispunjavati svoju funkciju, kontrola vlasti. Ne napravimo li to, budete li inzistirali na tome većinu imate, pa vi to možete napraviti, pa to nije nikakva dvojba. Vodite računa da ćete poslati i jednu strašnu poruku. Poslat ćete poruku da ne želite biti kontrolirani, poslat ćete poruku da želite ulaziti u sukobe interesa, da je to vaša politička volja. SDP vam u tome neće pomagati. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Prvo, ispravak netočnog navoda i molim vas da ispravljate, a ne da raspravljate. Gospodin Mario Zubović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, ovdje … [[Govornik se ne razumije.]] teško ispraviti jer je puno toga što je gospodin zastupnik izrekao netočno i neistinito. Rekao je da se ovome povjerenstvu ne može vjerovati. Puno toga zato što gospodinu Staziću to ne odgovara, puno toga u Hrvatskoj ne bi bilo da je bilo po tome kako bi gospodin Stazić htio od onoga trenutka kad je izašlo se iz Sabora radi samostalnosti Hrvatske.
Koncentrirajmo se na ispravak, a ne …
… izrazio je sumnju u jednog zastupnika u povjerenstvu, a sa tim zastupnikom je ja mislim u gradu Osijeku u koaliciji. A ovdje sumnja u njega u povjerenstvu, a s njim je u koaliciji u Osijeku. Pa kakav vam je to odnos?
Hvala lijepa. Nije ispravak da se objašnjava stav, nego da se ispravi. Zato sam upozorio unaprijed. Molim vas još troje imaju ispravke da se koncentriramo na ispravak, a mišljenja ionako nitko nikome ne može ispravljati. Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Radi javnosti želim ispraviti navod koji je kolega Stazić rekao, a rekao je netočno da je većina predložila 5 ovih nezavisnih stručnjaka. Ne njih su na natječaju predložile udruge, razno razne udruge od Transparency Internationale pa dalje. Dakle, njih nije predlagao u procesu nominacije većina. Većina u odboru je napravila ono što su radile sve većinom u svim dosadašnjim odborima, a to je da od svih tih kandidata se izaberu ljudi koji će se danas izabrati u sam odbor.
Hvala. Gospođa zastupnica Božica Šolić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Evo, želim ispraviti jedan od netočnih navoda koje je gospodin Stazić u ime Kluba SDP-a rekao, a to je da ovakvom povjerenstvu se ne može očekivati dobri rezultati. Upravo suprotno gospodine Staziću, suprotno je to od vašeg mišljenja što će ovo povjerenstvo novo koje će biti neovisno politici, neovisno političkoj stranci i koje će sigurno slučajeve voditi korektnije za razliku od vas to što ste koristili u prošlom mandatu gospodin Leko govorio je uvijek u ime SDP-a i napadao HDZ preko tog povjerenstva, a sada to neće.
Hvala. Gospodin Krunoslav Markovinović. Molim ograničimo se na ispravak.
Evo, s obzirom da istina izlazi na vidjelo, evo navodim netočan navod kolege Stazića, veli, volio bih biti dobronamjeran i vjerovati povjerenstvu unatoč tome što će ga izabrati, jer ga je izabrao HDZ. Prije svega, to nije točno. I gospodin Stazić ni slučajno ne može biti dobro namjeran jer zadnje vrijeme svojim govorom mržnje radi sve umjesto da bude dobronamjeran. A drugo, članove povjerenstva … … [[Upadica se ne čuje.]] sada ćemo o članovima povjerenstva samo riječ. …/Govornik se isključio pa naknadno uključio./… … dakle i još za nekoliko jer smo digli svi ruke. Nemojte zaboraviti. Prema tome, nije točno da je baš tako. I molim vas nemojte vrijeđati ostale članove povjerenstva jer su časni ljudi.
Hvala lijepa. Budući da nema, nije nitko se prijavio, zaključujem raspravu. I molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu povjerenstva, odnosno Odbora za izbor i imenovanja. Izvolite se uključiti i glasovati. Rezultat. Ovaj prijedlog je prihvaćen većinom glasova 78 glasova za i 1 suzdržan i 29 protiv. Dame i gospodo zastupnici, ovaj prvi dio današnje sjednice ćemo zaključiti, odnosno privremeno. Nastavak sjednice je u 15,30, dakle, u 3, 30. Nastavljamo raspravu o točki dnevnog reda koju smo prethodno počeli raspravljati. Prvi na redu u pojedinačnoj raspravi je zastupnik gospodin Boris Kunst, pa zatim Suzana Bilić Vardić i tako redom. Hvala lijepa i u slast svima! Izbor, imenovanja i razrješenja. Molim gospođu Nevenku Majdenić, predsjednicu Odbora.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Odbor za izbor, imenovanje, upravne poslove Hrvatskog sabora je na 18. sjednici održanoj 14. srpnja 2008. godine većinom glasova utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika i članova Nacionalnog vijeća za vode. Prvo, za predsjednika Nacionalnog vijeća za vode imenuje se Ivan Jarnjak. Drugo, za članove Nacionalnog vijeća za vode imenuje se iz reda zastupnika Nevenka Marinović, Dragan Kovačević, Marijana Petir, Ratko Gajica, Josip Leko, Ivan Hanžek i Zlatko Koračević. Iz reda istaknutih znanstvenika i stručnih djelatnika iz područja upravljanja vodama i tome srodnih područja Božo Galić, Božo Vuleta i Davor Romić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog za glasovanje. Molim, uključimo se. Glasujmo. Rezultat? Prijedlog odluke je prihvaćen većinom glasova sa 119 glasova za i 1 suzdržan, ništa protiv. Molim dalje. Izvolite, gospođo.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora je na 18. sjednici održanoj 14. srpnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju članice Odbora za dodjelu Državne nagrade tehničke kulture "Faust Vrančić". Za članicu Odbora za dodjelu Državne nagrade tehničke kulture "Faust Vrančić" imenuje se zastupnica Ivanka Roksandić članica Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskoga sabora.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Molim, uključimo se. Glasujmo. Rezultat? Prijedlog je prihvaćen sa 109 glasova za i 3 suzdržana, ništa protiv. Dame i gospodo zastupnici. Završili smo zasjedanje Hrvatskoga sabora u onom periodu koji se označava od 15. siječnja do 15. srpnja. Svima se zahvaljujem. Imali smo jedan po mom mišljenju uspješan rad samih zakona kojima usaglašavamo zakonodavstvo Republike Hrvatske sa Europskom unijom. U proceduru je ušlo 84 zakona. Od toga negdje oko 80 je doneseno ili je doneseno u prvom čitanju. Svima vama želim ugodan odmor, da napunjeni novim entuzijazmom započnemo jesensko zasjedanje Sabora. Svima želim dobar odmor, uspješan odmor i vidimo se u ranu jesen ove godine. Svima hvala. Pozivamo vas na čašicu ispred Vijećnice na mali koktelić. Hvala svima. … [[Početak nije snimljen.]] - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkom potpisu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 87 Hitni je postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 87. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Hitni postupak primjenjuje se u skladu sa člankom 161. Poslovnika. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za europske integracije, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, Odbor za informiranje, informatizaciju i medije i Odbor za gospodarstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Gospođa Tamara Obradović Mazal, državna tajnica u Ministarstvu gospodarstva. Izvolite.