Prelazimo na desetu točku dnevnoga reda. 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 2 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske, a kod utvrđivanja dnevnog reda smo prihvatili hitnost. Prijedlog akta primili ste poštom. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, Odbor za zakonodavstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti? Želi. Potpredsjednica Vlade gospođa Đurđa Adlešić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane gospođe i gospodo saborski zastupnici. Ja ću vas evo pokušati uvjeriti da prihvatite Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima s Konačnim prijedlogom zakona, jer se radi o području u kojem je nužno nastaviti reformu državne uprave kao strateški važno područje u cilju modernizacije, profesionalizacije, depolitizacije i dakako veće efikasnosti jer su to problemi s kojima se susreće poduzetništvo, ali i građani svakodnevno. Pokušat ću s obzirom da je evo danas petak doista skratiti obrazloženje ovog zakona jer ste ga vidjeli. Naime, izrada ovog prijedloga proizašla je sagledavajući iskustvo hrvatske državne uprave koje je dovelo do potrebe da se zakonodavno dorade pojedina područja, a posebice da se u zakonu unesu one odredbe, zaštite pojedinih prava, područja koja do sada nisu bila zakonom obuhvaćena, pa ste primijetili da se osim čini mi se snažnih anti korupcijskih elemenata ovdje nalazi po prvi puta i zaštita “zviždača“ i zaštita od mobinga a ima i deset, dopunu i izmjenu na deset članaka postojećeg Zakona o državnim službenicima. Mislim da možemo reći da je između građana i politike postignut konsenzus a i svijest o potrebi suzbijanja korupcije kao jedan od prioriteta Republike Hrvatske. Upravo u cilju efikasnije borbe protiv korupcije u državnoj upravi ovaj prijedlog zakona propisuje odgovarajuće mjere protiv državnih službenika koji počine djelo s obilježjima korupcije, ali i zaštitu za one državne službenike koji odgovornim osobama i nadležnim državnim tijelima podnesu prijave o sumnji na korupciju ili kako ih mi zovemo popularno “zviždači“ koji evo do sada na žalost nisu bili u zakonu. Mi smo do sada imali slučajeve da se “zviždačima“ prizna hrabrost, da im se čestita, međutim da su oni u pravilu završavali na ulici. Ovim se izmjenama i dopunama ujedno proširuje i krug kaznenih djela koja bi predstavljala zapreke prvo za prijem u državnu službu, ali i razlog za prestanak državne službe po sili zakona ako je službenik pravomoćno osuđen za neko od tih kaznenih djela. Pa možete vidjeti u članku 2. koja su to djela protiv života i tijela, protiv slobode i prava čovjeka i građanina, protiv Republike Hrvatske, protiv vrijednosti zaštićenih međunarodnim pravom, protiv spolne slobode i spolnog ćudoređa, protiv braka, obitelji i mladeži, protiv imovine, protiv sigurnosti pravnog prometa i poslovanja, protiv pravosuđa, protiv vjerodostojnosti isprava, javnog reda, protiv službene dužnosti osim ako je dakako nastupila rehabilitacija prema posebnom zakonu. I kao što vidite prvi puta su ovdje pod nepoželjne potpuno jasno uvršteni i obiteljski nasilnici. Propisuje se i obavezno udaljavanje iz službe službenika protiv kojeg je pokrenut odgovarajući postupak protiv kaznenog djela ili teške povrede službene dužnosti s obilježjima korupcije. Kao što znate do sada se uglavnom čekao završetak tog procesa pa je to moglo potrajati i mjesecima ili čak godinama. Međutim, ono što je također bitno je i odredba kojom se radi zaštite državnih službenika od lažnog prijavljivanja propisuje da zlouporaba obveze državnog službenika na prijavljivanje opravdane sumnje na korupciju predstavlja tešku povredu službene dužnosti. Radi efikasnog ostvarenja zaštite zviždača, propisuje se i nova teška povreda službene dužnosti u slučaju ograničavanja ili uskraćivanja prava koja su utvrđena ovim zakonom i to službeniku koji prijavi korupciju ili u slučaju zlostavljanja takvog službenika. Kod predsjednika Odbora za državnu službu predlaže se brisanje uvjeta pravosudnog ispita jer se radi o državnom službeniku s položenim državnim stručnim ispitom koji obuhvaća materijalne propise službeničkog prava i Zakon o općem upravnom postupku koji se upravo i primjenjuje na tom radnom mjestu. Ovim se prijedlogom zakona također precizira da Vlada imenuje i razrješava rukovodeće državne službenike, te u kojem će ga slučajevima Vlada razriješiti. To su slučajevi ako dobro ne upravlja državnim tijelom, tj. ustrojstvenom jedinicom, ako je protiv njega pokrenut postupak zbog teške povrede službene dužnosti te ako su njegov rad i učinak ocijenjeni ocjenom manjom od ocjene "dobar". Moram vam reći da je upravo ovaj dodatak nastao raspravom sa nadležnim sindikatima. Razriješeni rukovodeći službenik će ostati u državnoj službi pri čemu će samo biti raspoređen na drugo radno mjesto u državnom tijelu za koje ispunjava uvjete, a ukoliko nema odgovarajućeg radnog mjesta primijeniti će se odredbe prema kojemu će službenik biti stavljen na raspolaganje Vladi. S obzirom da se prema članku 151. Zakona o državnim službenicima propisuje dužnost da se u roku od 60 dana od dana stupanja na dužnost Vlade nakon parlamentarnih izbora raspiše javni natječaj za imenovanje na radna mjesta tajnika ministarstva, ravnatelja u ministarstvu, to su do sada bili pomoćnici ministara, zamjenika tajnika Vlade, predstojnika ureda Vlade, zamjenika državnog tajnika Središnjeg državnog ureda te zamjenika i pomoćnika ravnatelja državne uprave potrebno je prije raspisivanja tih javnih natječaja za imenovanje rukovodećih službenika utvrditi i plaće tih službenika. Naravno to će biti privremeno rješenje u ovom prijelaznom razdoblju do cjelovitog uređivanja plaća u državnoj službi posebnim zakonom kojim će se urediti plaće ovih državnih službenika. Potrebno je propisati i uvjete za imenovanje, odnosno raspored na ta radna mjesta. To se uređuje Uredbom o klasifikaciji radnih mjesta u državnoj službi kao i za sve ostale državne službenike dok bi za koeficijente i za izračun plaće trebalo urediti Zakonom o državnim službenicima, jer dosadašnji koeficijenti tih radnih mjesta dok su bili na položajima državnih dužnosnika, prelaze raspone koeficijenata propisane za državne službenike. S obzirom da se plaće navedenih službenika žele zadržati na postojećoj razini, za te se službenike predlaže isključenje primjene odredba kolektivnog ugovora za državne službenike i namještenike o uvećanju koeficijenta složenosti poslova, radnog mjesta za radni staž u državnim tijelima. Upravo se evo potreba za rješavanjem ovog pitanja i što efikasnija borba protiv korupcije kao osobito opravdani državni razlozi naveli nas da predložimo ovaj zakon po hitnom postupku. Što se tiče financijskog dijela to ste mogli pročitati, držimo da nije potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu čak ni za plaće, jer se za plaće rukovodećih službenika koji su imenovani na radna mjesta, koji su prije stupanja na dužnost Vlade nakon provedenih parlamentarnih izbora oni su bili na položajima državnih dužnosnika, predlaže se da budu u visini plaća koje su te osobe imale kao državni dužnosnici. Evo nadamo se da će ovi prijedlozi izmjene zakona naići na vaše odobravanje zbog osnovne tendencije predlagatelja ovog prijedloga, dakle zaštita prava državnih službenika u borbi protiv korupcije, profesionalizacija, depolitizacija državne uprave što znači njena veća kvaliteta i učinkovitost u obavljanju upravnih poslova. Hvala lijepo i pregledali smo amandmane koje su uputili odbori, mislimo da ih uglavnom možemo prihvatiti ali o tome ćemo na samom glasovanju. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ispravak? Izvolite, nismo vidjeli.
Poštovani gospodine predsjedniče netočno je što je gospođa potpredsjednica Vlade ustvrdila da je ovo primjer snažnog antikorupcijskog zakona i da omogućava zaštitu zviždača. To naprosto nije točno. Prije svega evo samo jedan jedini primjer zašto to nije točno. Ako se omogućava da državni dužnosnici sada automatski bez javnog natječaja postaju službenici i namještenici kojima se osigurava koeficijent kao saborskom zastupniku i narušava čitav onaj redoslijed plaća državnih službenika i namještenika. Primjerice ako tajnica u bilo kojem odboru ima koeficijent 2,5 a ovdje se omogućava i zamjeniku tajnika DIP-a da ima koeficijent 3,68 koji čak i nije bio ranije državni dužnosnik onda što o tome možemo reći. Dakle nema govora da se radi o antikorupcijskom zakonu nego upravo o omogućavanju u sustav ljudi odanih vlasti to je jedna stvar i ne može se govoriti o zaštiti zviždača jer svaka osoba koja prijavi sumnju u korupciju ako se ne dokaže kasnije to jasno proizlazi iz odredbe članka 14a. ona će biti sankcionirana, odnosno takva prijava činit će tešku zlouporabu obveze i tko će se onda usuditi prijaviti sumnju u korupciju. Nitko.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba HNS-a, gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Gospođa potpredsjednica Vlade, gospođa Adlešič rekla je da će nas pokušati uvjeriti da prihvatimo predložene izmjene i dopune. Što se zastupnika Hrvatske narodne stranke tiče, ovim uvodnim obrazloženjem nije nas uspjela uvjeriti da bi mogli glasati za predložene promjene zakona. Zakon je predstavljen kao snažni antikorupcijski zakon, međutim kada se do kraja analizira onda će se vidjeti da to zapravo nije tako. Ali ono što nije sastavni dio zakona, a svakako na početku želim reći, ja vjerujem da ovu primjedbu više nikad neću morati davati. I Vlada, a posebice gospođa potpredsjednica zadnjih nekoliko mjeseci snažno je naglašavala socijalni dijalog, potrebu za socijalnim dijalogom i značaj gospodarsko-socijalnog vijeća. Prvo ja želim vjerovati da je ovaj zakon bio predmet rasprave na Gospodarsko-socijalnom vijeću, dakle želim vjerovati da je to bilo i da tamo postoji nekakav zaključak o tom predloženom zakonu. A, znam i to da je Gospodarsko-socijalno vijeće zaključilo u obrazloženju svih zakona koji su bili predmet rasprave na Gospodarsko-socijalnom vijeću, predlagatelj, dakle Vlada mora dati stav Gospodarsko-socijalnog vijeća u obrazloženju zakona. I danas u usmenom obrazloženju gospođe Adlešič nije spomenuto da li je ovaj zakon raspravljen sa sindikatima na koje se odnosi. Vjerujem dakle da više nikada nećemo dobiti prijedlog zakona a da u obrazloženju zakona nije napisan i stav Gospodarsko socijalnog vijeća. Što se tiče antikorupcijskih poteza u predloženom članku 1. ili 14.a. zakona dobro se krenulo i propisuje se da ako državni službenik opravdano sumnja na djelo korupcije da ima pravo podnijeti prijavu rukovodećim ljudima ili nadležnim državnim tijelima. I to bi bilo dobro da ne postoji točka 4. tog istoga članka koja kaže, zlouporaba obaveze državnog službenika na prijavljivanje opravdane sumnje na korupciju predstavlja tešku povredu službene dužnosti. Za tešku povredu službene dužnosti prema zakonu, između ostalog po članku 110., može se izreći i mjera prestanka državne službe i novčana kazna i sve ostale predviđene mjere. Tko i po kojim kriteriju ocjenjuje da li je državni službenik zloupotrijebio pravo ili obavezu na prijavu opravdane sumnje na korupciju? Pretpostavimo da je državni službenik podnio državnom odvjetništvu prijavu protiv svoga šefa za korupciju. Državno odvjetništvo je ocijenilo da postoji elementi opravdane sumnje, pokrenulo istražene radnje, završilo i odlučio podnijet tužbu sudu. Ide se na sud. Prvostupanjska presuda suda je takva da je utvrđeno kazneno djelo korupcije. Drugostupanjska međutim može biti drugačija. Nakon četiri, pet godina će se ispostaviti dakle ako u drugostupanjskom postupku onaj koji je prijavljen za korupciju bude oslobođen bilo kakve odgovornosti, da taj službenik koji je podnio prijavu zloupotrijebio ovlast. Ili obavezu prijave. Što znači zlouporaba? Kada se ona utvrđuje? U kojem momentu? Tko dokazuje zlouporabu i kojim dokazima? Državni službenik u najboljoj namjeri bez ikakvih primisli može biti uvjeren da se radi o korupciji. Podnese nadležnom tijelu prijavu. Ide istraga i nadležno državno tijelo se također usuglasi sa prijavom. Međutim, u toku postupka u pravosuđu dolazi do drugačije odluke. To je zloupraba obaveze službenika na prijavu dijela korupcije. Ovakva odredba članka 14.a. izuzetno je opasna i neće biti antikorupcijska mjera. Nadalje, drugi naš razlog zašto ne možemo to prihvatiti je sadržan u članku 7. predloženih izmjena i dopuna u kojima je predviđeno da se državnom službeniku obavezno izriče kazna prestanka državne službe iz stavka 2. u slučaju ili u obilježju, u djelima obilježja korupcije. I to bi također bilo u redu, a obrazloženo je to time što službenički sudovi, se tako zovu, najčešće ne primjenjuju mjeru prestanka državne službe, pa se želi pojačati taj pritisak kada je korupcija u pitanju. I to bi možda bilo u redu da ne postoji jedna druga odredba, a to je članak 2. izmjena i dopuna koji propisuje da državljanin Republike Hrvatske protiv kojeg se vodi kazneni postupak ili je osuđen za kazneno djelo protiv života i tijela, slobode prava čovjeka, protiv Republike Hrvatske, vrijednosti zaštićene međunarodnim pravom, spolne slobode i spolnog čudoređa, braka, obitelji, mladeži, imovine, sigurnosti pravnog prometa, pravosuđa, vjerodostojnosti isprava, javnog reda ili službene dužnosti, dakle oni protiv kojih se vodi takav kazneni postupak ili su osuđeni za kaznena djela koja se ovdje spominju, oni ne mogu biti niti primljeni u državnu službu. Ali državnik službenik koji već je u službi, a počini neku od ovih kaznenih djela, ne predviđa se da mu obavezno prestaje državna služba. Ja pozdravljam namjeru predlagatelja da za ova kaznena djela koja su predviđena člankom 2. počinjenje tih kaznenih djela, bude prepreka prijema u državnu službu. Ali se onda zalažemo da oni koji već jesu u državnoj službi a počinili su neku od ovih kaznenih djela, da im se izriče obavezno mjera prestanka državne službe, kako bi svi građani bili isti pred zakonom. Treći je razlog članak 151.a. u kojemu se zamislite, uvode privremeni koeficijenti za obračun plaća, onima koji su do jučer bili državni dužnosnici i uživali sve privilegije tog statusa, a sada su državni službenici, a ne koje se ne primjenjuje kolektivni ugovor za državnu službu, usput rečeno ne znam zašto ako su državni službenici. Ali po hitnom postupku Vlada njima predlaže koeficijente koje su imali kada su bili i državni dužnosnici. Vjerojatno je upravo taj članak razlogom zašto ne znamo što misli matični sindikat o ovim izmjenama i dopunama zakona, jer se radi jedan presedan da nekoga propisom, zakonom iz državnog dužnosnika pretvaramo u državnog službenika ne primjenjuje se na njih kolektivni ugovor, ali se zakonom ostavlja ista plaća i prenadležnosti kao da je državni dužnosnik. I završno. Obrazloženja kako je hitni postupak potreban zbog natječaja i da bi se dostizali rokovi koji su propisani u Zakonu o primopredaji vlasti također ne možemo prihvatiti, zato što je i dosada, a o tome je bilo javno govoreno od strane sindikata dosta, veli, određeni dio, neću reći veliki ili veći, ali određeni dio bivših državnih dužnosnika, pomoćnici ministra pretvoreni u državne službenike, zadržani u državnoj službi bez tih javnih natječaja, koristeći se Uredbom Vlade Republike Hrvatske iz 2006., sa izmjenom 2007., prema kojima i ne mora biti javni natječaj nego može biti i interni oglas unutar državne službe, interni oglas koji se očito primjenjivao i ova protekla dva mjeseca. I podsjećam na činjenicu da je javnosti već i poznato to, da u sedmom odjelu Ministarstva vanjskih poslova primaju se ljudi u državnu službu, a kasnije slijedom ove uredbe i internog oglasa premještaju u druge državne službe kao i u obavještajnim službama, jer su te dvije kategorije oslobođene obaveznog javnog natječaja prilikom prijema u državnu službu. Dakle, radi se o klasičnom primjeru izigravanja zakona gdje se prima u državnu službu pod okriljem tajnosti sedmog odjela Ministarstva vanjskih poslova, obavještajnih službi. Istog dana se ti ljudi putem uredbe prosljeđuju na posao u druga tijela državne službe. Ove izmjene koje su ponuđene ne sprječavaju, ne popravljaju takvu situaciju nego privilegije o kojima smo govorili da će se desiti kada je Sabor usvajao Zakon o primopredaji vlasti praktički deseti. Jedan preveliki broj bivših državnih dužnosnika perom preveden u državne službenike ali posebnog statusa jer umjesto kolektivnim ugovorom i svim propisima koji se odnose na dosadašnje državne službenike njima zakonom utvrđujemo ekstra plaće. To su četiri razloga zbog čega nas gospođa potpredsjednica Vlade nije uspjela uvjeriti da bi smjeli glasati za ove izmjene i dopune. Hvala.
Potpredsjednica. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Naravno, nemam namjeru polemizirati sa zastupnicima ali želim samo reći neke podatke koji bi možda mogli pomoći u daljnjem tijeku rasprave. Naime, nije točno da se natječaji ne raspisuju što je rekla kolegica Ingrid, oni su već raspisani za neka ministarstva ih možete vidjeti. Za sada je to Ministarstvo znanosti i Ministarstvo zaštite okoliša. Natječaji dakle već jesu u proceduri i zakon je raspravljen sa sindikatima. Oni su, i to sam rekla u svom uvodnom izlaganju, međutim moguće je da se koji put ne čujemo dobro bez obzira na razloge i oni su dali neke primjedbe i prijedloge koji su uvršteni u ovaj zakon i to moram reći doista dobri prijedlozi. Kod zlouporabe obveze državnog službenika naime znamo da to radi službenički sud, on procjenjuje je li bilo ili ne, netko treći ili viši službenički sud. Dakle, ne radi se o nikakvim interpretacijama ili politizacijama. I ovo što je kolega Lesar rekao kod prestanka državne službe gdje govori da ako već jedni zbog istih prekršaja ili kazna ne mogu biti primljeni što je sa onima koji su to učinili. Imate potpuno jasno objašnjenje u zakonu pod člankom 137. kad nastupa prestanak državne službe po sili zakona, i to je upravo ovo što vi sada predlažete kolega Lesar. Ali ukoliko nije tako i ja nisam u pravu što je sasvim moguće ja vas molim da predložite amandmane koje ćemo mi razmotriti. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Idemo dalje. U ime kluba HDZ-a gospodin zastupnik Tomislav Ivić. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, poštovana gospođo potpredsjednice Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržati će Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima, s konačnim prijedlogom zakona. Jedan od ključnih uvjeta u suzbijanju korupcije je uspješno suzbijanje korupcije u državnoj upravi. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima stvara čvrste zakonske pretpostavke za uspjeh u suzbijanju korupcije u državnoj upravi na način da prvo pruža zaštitu tzv. zviždačima odnosno državnim službenicima koji prijavljuju korupciju od moguće diskriminacije što će zasigurno ohrabriti državne službenike na prijavu svakog slučaja korupcije za koje imaju opravdane sumnje. Istovremeno, prijedlogom izmjena zakona sprječava se mogući lov na vještine na način da lažno prijavljivanje državnog službenika predstavlja tešku povredu službene dužnosti što će spriječiti moguće manipulacije ovom zakonskom odredbom. Drugo, odredbama prijedloga izmjena zakona pooštravaju se zapreke za prijam u državnu službu na način da preciznije definira odnosno utvrđuje širi krug kaznenih djela čije počinjenje predstavlja zapreku za prijam u državnu službu. Istovremeno, propisuje obavezno udaljenje iz službe državnog službenika protiv kojeg je pokrenut odgovarajući postupak zbog kaznenog djela ili teške povrede službene dužnosti s obilježjima korupcije te obvezno izricanje kazne prestanka državne službe u slučaju proglašenja službenika odgovornim za djelo s obilježjem korupcije. Isto tako, ispravlja se greška i omaška iz članka 49. gdje je zbog izostanka zareza zapreka za prijam u državnu službu bila kazna od najmanje dvije godine zatvora što je dovodilo do apsurda da zapreka za prijam u državnu službu nije bilo na primjer krivotvorenje službene isprave. Dakle, pored zakonskih pretpostavki koje omogućuje prijedlog izmjena zakona on je istovremeno izraz čvrste političke volje i odlučnosti da se s problemom korupcije u državnoj upravi energično i uspješno uhvati u koštac i da u kratkom roku dade i opipljive rezultate. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. U ime kluba SDP-a gospodin zastupnik Josip Leko. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovana gospođo potpredsjednice Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Izgradnja pravne države i sustava u pravnoj državi su uvjeti za razvoj demokratskih odnosa u nekom društvu. Pogledajte da li je moguće sa zakonom koji radi rušenje sustava i u obrazloženju to kaže da će mimo sustava urediti jednu od najvažnijih stvari plaće službenicima izvan dosadašnjeg sustava plaća službenicima. To je stvarni motiv da ovaj zakon dođe po hitnoj proceduri ovdje pred nas kako bi trikom, nedozvoljenim trikom pred građanima Republike Hrvatske srušili zakone koje smo donijeti prošle godine u cilju smanjenja broja državnih službenika i izgradnje stabilnosti službeničkog položaja. Da li je stabilnost službeničkog položaja jača ako postoje privilegirani službenici i manje privilegirani službenici? Koja je poruka državnim službenicima koji nisu privilegirani, za koje se Vlada ne brine da dobiju plaću u razini koje sada nudi bivšim svojim državnim dužnosnicima? Čak štoviše Vlada prijedlogom i širi krug, broj, krug osoba koje će po posebnom zakonu, čak i prebacuje svoju odgovornost na nas utvrditi koeficijente mimo sustava plaća državnih službenika. To je smisao ovoga Zakona. Takav prijedlog je podcjenjivanje Hrvatskoga sabora. Mi smo u prošlom mandatu donijeli Zakon o primopredaji vlasti, o smanjenju broja dužnosnika a sada nam Vlada nudi izuzetak, da te, upravo dužnosnike, po posebnoj proceduri postavimo na službenička mjesta a da zadrže plaću koju su imali prije. Pa to je šizofrena situacija. Što se tiče namjere da nam kaže da je razlog za donošenje ovog Zakona borba protiv korupcije, tu su moja i naši pogledi dvojaki. Opet šizofreni. O jednom razlogu je govorio kolega Lesar. Izgleda da se stvar zaoštrava, a onda se, kao što je to kolega Lesar i naveo, u članku 1. ili članak 14.a. u zadnjem stavku šalje poruka, ne igrajte se, ne prijavljujte jer bi to moglo biti, biti za vas kobno. Istodobno u članku 7. Prijedloga zakona, u, za članak 110. važećeg Zakona, reklo bi se, drastično se povećava, zapriječena kazna onima koji se bave poslovima korupcije. A takvu rastegljivu normu da je nemoguće utvrditi šta se željelo reći. Naime, odredba kaže, tko je proglašen odgovornim za korupciju. A koliko ja znam, korupcija je kazneno djelo i odgovornost za korupciju utvrđuje sud. Međutim, odredba ne govori o tome, nego samo govori tko je proglašen odgovornim, to može biti u samom državnom tijelu, da to radi, radi šef uprave, ministar, zamjenik ministra, već tko je zadužen za te poslove. To bi više moglo ličiti na poslušnost što je problem hrvatske uprave – policijska ovisnost, službenika u državnoj upravi. Dakle, Zakon je za mali profit, za mali profit, nekoliko bivših državnih dužnosnika srušio cijeli sustav plaća državne uprave i osim tog, proširio je određeni broj službenika kao što su tajnik Državnog izbornog povjerenstva, sa koeficijentom 4,26, njegov zamjenik sa koeficijentom 3,68 koji nisu bili uopće dužnosnici. Dakle, nije bilo nikakve čak ni moralne obveze ili političke obveze iz obećanja nekadašnjeg da će se njima utvrditi na poseban način plaća pomoću koeficijenata koje će predložiti Hrvatskom saboru. Zbog toga mislim da je vrlo važno naglasiti da je Zakon opasan presedan, jer bi to moglo dati do znanja, predstavnicima sindikata službenika da je plaće moguće kupiti političkom podobnošću ili pritiskom na Vladu, a to nije dobro ni za nas, ni za Vladu, ni za službenike. To je razlog zašto SDP neće glasati za ovaj Zakon. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. U ime Kluba IDS-a, gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjena potpredsjednice Vlade Republike Hrvatske, uvažena gospodo zastupnici. Taj Zakon govori tu u toj ocjeni stanja i osnovnih pitanja koja treba urediti da je jedan od prioriteta Republike Hrvatske suzbijanje korupcije, uspjeh borbe protiv korupcije ovisi o većem broju čimbenika od kojih je najvažnija politička volja i odlučnost u Republici Hrvatskoj, ne samo prema mišljenju građana, već i kao predizborno obećanje i opća obaveza političkih stranaka. Postoje pretpostavka općeg konsenzusa o potrebi suzbijanja korupcije u cilju efikasnije borbe protiv korupcije u državnoj upravi potrebno je propisati odgovarajuće mjere protiv državnih službenika koji počine dijela itd., itd.. Dobro je, čujem, pročitali ste. Nema dvojbe, ljudi će jasno, podržati mjere koje idu za tim da se smanji korupcija, podržati će zviždače, podržati će strože uvjete za zapošljavanje, podržati će čak i veće koeficijente, oni koji bi se trebali boriti protiv korupcije. Međutim, ono što naš građanin primarno traži od državnog službenika da radi svoj posao, to je primarno što traži. Mi pretpostavljam, na broj stanovnika vjerojatno imamo najviše službenika u Europi, ako imamo najviše sudaca, pretpostavljam da nekom analogijom imamo i najviše službenika. S druge strane rade kako rade, postaju kočnica bilo kojih promjena. Zašto? Prije svega zbog neprovedivih zakona koje mi usvajamo a oni pišu, zbog broja tih zakona, zbog činjenice da ne postoje nikakve sankcije kako oni rade. Zaštićeni su kao lički medvjedi. A s druge strane, život, jasno pati. Ljudi ne mogu ostvariti svoja prava, ljudi ne mogu doći do neke dozvole, ljudi ne mogu zbog toga krenuti ka nekoj investiciji. Pojedinci zbog njihova ne rada prečesto gube ogroman novac. Jednom riječju, ja se usuđujem reći, nije prepreka u razvoju u ovoj zemlji, u ovom trenutku u Saboru, već prije svega u Vladi, jasno, državnoj upravi, odnosno toj administraciji. Na primjer, ako netko traži neku lokacijsku dozvolu za gradnju, a istu ne može ostvariti 2, 3, ne znam, 4 godine, onda nije ništa neobično kada taj netko, recimo krši zakon. On, vi ćete izgubiti zbog toga novac, morat ćete zbog toga plaćati kamate a ovome službeniku koji vas je doveo u takvu situaciju neće pasti niti vlas sa glave. Dok s druge strane neki takav građanin, poduzetnik nije bitno, može naprosto bankrotirati. Znači ono što bi primarno bilo natjerati te službe da rade. Kad bi to uspjeli e onda bi sigurno ovoj zemlji bilo i puno manje kriminala. Bilo bi u ovoj zemlji onda i puno manje korupcije, bilo bi manje lopovluka, ali izgleda da to nekome u ovoj zemlji ne paše. Kada bi hrvatska adminstracija radila kako se od nje očekuje onda sam isto tako siguran da bi samo po tom osnovu bruto društveni proizvod per capita mogao biti 1, 2% veći no što je on danas. Mi bi samo kad bi oni radili, normalno tu uvijek uključujem i Vladu imali i manje kamate. Imali bi manje nezaposlenih i imali bi naši građani zasigurno manje stresan život. To je bit međutim nažalost tome nije tako. I neće Sabor ništa ja bih se usudio reći riješiti, ali onaj službenik u, ne znam, Zagrebu, Buzetu, Puli koji vam recimo odugovlači sa nekom lokacijskom dozvolom e taj može u pravom smislu riječi ugroziti vaš život. Ja bih se čak usudio reći da nema korupcije u Saboru. Tu famu na neki način progovaraju nedobronamjerni da bi onda oni mogli raditi ono što naprosto radi. U upravi, u državnoj upravi, u lokalnoj svejedno korupcije ima kao što ima i u nekim medijima, kao što ima u tvrtkama, jasno Vladi i tako dalje. U Saboru usuđujem se reći da nema jer o čemu mi odlučujemo? O čemu mi odlučujemo? I onda se netko, ne znam, iživljava nad jednim konobarom Bernijem. Mi o tome odlučujemo da li će jedan Berni posluživati zastupnike ili ćemo ga premjestiti ne znam kamo na koje radno mjesto? A ja se zalažem da Sabor bude tijelo iznad kojeg će biti samo Bog. Ali ne onaj koji sjedi ni na Pantovčaku ni s druge strane Markova trga nego u pravom smislu te riječi Bog. I to bi se moglo postići samo u jednom trenutku kada bi se zastupnike u ovoj zemlji kao što je to slučaj u Engleskoj ili Americi ili ne znam gdje, Njemačkoj biralo neposredno. Ovo o čemu su govorili gospoda iz Kluba SDP-a oko ovih koeficijenata. To ja mislim da treba na neki način u pravom smislu te riječi usporediti s dužnosničkim koeficijentima. Slažem se, ovo što kaže gospođa Antičević pa ne može, ne znam, predstojnik Ureda za opće poslove pri Vladi Republike Hrvatske imati isti koeficijent kao što ima zastupnik. Neka lijepo ode u izbore pa neka jednostavno vidi kako to izgleda. Kada mi ovdje, da, i to ću reći. Imamo plaću, imamo pristojnu plaću. Kada bi netko rekao da nemamo lagao bi. Ali nemate ni plaćeni telefon, nemate ni karticu, 0 kuna za reprezentaciju. Ljudi su uvjereni da mi to sve imamo jasno. Kada im kažeš da nemaš onda ti nitko ne vjeruje. Misle da lažeš. Kada ih uvjeriš sa računom da su oni u krivu onda kaže: A šta, ništa. Ti si budala i gotovo. I to je naprosto tako. To je, i to je tako. E prema tome poštovana gospodo i u pravu je isto gospodin Leko kada je govorio da Vlada sa ovim Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima naprosto prepravlja, bolje rečeno ruši onu odluku iz 2007. godine. I šta radi sa ovim zakonskim prijedlogom? Širi krug lažnih dužnosnika iznad čak onoga što smo imali pred godinu dana. I to zasigurno nije dobro. Ja tvrdim da nitko u državnoj toj službi, na toj razini ako želimo držati i do digniteta ovoga Doma ne može u tom dijelu biti u privilegiranoj poziciji od zastupnika. Pustimo sad što recimo u nekim javnim servisima od televizije gdje ima negdje 300 ljudi više imaju veća primanja od ministara i tako dalje. Ali to jednostavno nije normalna situacija. Direktor svakog javnog servisa je u boljoj poziciji od zastupnika. Ili ministra. Šef svake benzinske pumpe je u boljoj poziciji danas od zastupnika. Mi se na neki način moramo boriti za dignitet ovog Doma. Pa ne bi onda, ne znam, državni tajnici, ravnatelji, predstojnici, direktori tih javnih poduzeća bili bahati kao što jesu. A ta bahatost u pravilu pogađa one koji su ili bespomoćni, to su građani, ali ponekad se to na jedan loš način odražava i na vjerodostojnost same vlasti. Ponekad i njih dođu glave. Za kraj ja mislim da bi bilo dobro da ovaj zakonski prijedlog ide u drugo čitanje. Pustimo što će narod reći. Otvorimo raspravu ne o pravima već o položaju zastupnika i ovoga Doma. Svi sindikalni lideri usuđujem se reći su u boljoj poziciji od ministra. Ministar ako ništa drugo ide u izbore, a ovi čak niti to. Čitam sada da jedan sindikalni lider je imao ili 39 hiljada kuna plaće. OK, ja nemam ništa protiv njegovih 39 hiljada. Neka ima. Ali neka mi ne prosipaju isto tako demagogiju «vis a vis» tih 39 hiljada kuna plaće. Znači zalažem se ne za veće plaće zastupnika da se razumijemo već za veće radne mogućnosti svakog od nas ponaosob. Da ako ništa drugo zastupnik, a opet svi misle da mi to imamo ima barem kao u jednom slovačkom Parlamentu. S njima se uspoređujmo, ne sa Nijemcima, Talijanima, Austrijancima ima uz sebe jednoga, ne znam, tajnika ili kako ćemo to nazvati na kojeg će se moći osloniti. A ne da jedan parlamentarni klub ima jednog tajnika i da se sve naprosto na tome svodi. I kada ja to ljudima, može se netko smijati koliko god hoće, pokušavam objasniti nitko nam naprosto u to ne želi povjerovati. Načelnik jedne male općinice gdje živi 400 stanovnika u Lenišću u boljoj je poziciji od zastupnika. Ako ništa drugo barem ima tamo nekoliko ljudi koji zajedno sa njim radi. Direktor svakog komunalnog poduzeća je u boljoj poziciji od zastupnika i tu isto poruku na neki način treba poslati hrvatskoj javnosti. Kao i oni koji brinu o imovini dužnosnici. Apsolutno im dajem za puno pravo. Neka to i ubuduće radi, ali kada progovaraju o nama neka isto tako otvaraju i svoje imovinske kartice. Znači poanta ovog zakona je borba protiv korupcije. Ja neću gospodina Lesara ponavljati. Ali ću još jedanput ponoviti nešto što sam jučer rekao. Čitamo da se eto sada formira neki hrvatski FBI gdje bi trebalo zaposliti 500 ljudi na ta mjesta koji će biti odgovorni ravnatelju policije. Ja tvrdim gospodo, to doista nema smisla. Konačno, ništa u ovoj zemlji nije tajno. Svi će znati tko su ti ljudi. Čitamo da su procurili i ovi predmeti njihove pod navodnicima obrade ovih prvih 100 imena kojim su se trebali baviti. Prema tome, u jednoj zemlji gdje imamo 27, 28000 ljudi koji rade u MUP-u, gdje imamo 10000 ljudi koji radi na carini, u financijama, 280 revizora. Ne znam, znači 50 000 ljudi koji se na neki način bave nadzorom građana gdje jedan takav dolazi na 60, 70 punoljetnih građana onda nema smisla raditi neka paralelna tijela, nego naprosto trebamo od postojećih tražiti da odrađuju svoj posao jer u ovoj zemlji svi mi jako dobro znamo tko je što u našim sredinama imao devedesete godine pred rat, što ima danas i kako ako je nešto stekao je to što je stekao stekao. Znači, treba samo tražiti da pojedinci rade svoj posao, a ovaj zakon ovakav kakav nam je predložen nije dobar, nije korektan i bilo bi sigurno najkorektnije kada bi išao u znači drugo čitanje jer se zaobilazno u pravom smislu te riječi pokušava proširiti krug lažnih dužnosnika moguće i na veći broj od onoga kojega smo imali po postojećim zakonima koje smo promijenili krajem 2007. godine. Znači, prijedlog, zaključak ili ne znam kako ću ga nazvati kluba IDS-a je da ovaj zakonski prijedlog ide u drugo čitanje.
Hvala lijepa. U ime Kluba HSS-a gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, zastupnice i zastupnici, gospođo potpredsjednice hrvatske Vlade. Klub zastupnika HSS-a podržat će Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima. Smatramo da ovaj zakon doprinosi depolitizaciji državne uprave, ali i da u svakom slučaju doprinosi borbi protiv korupcije. Prema Vatikanskom dokumentu borba protiv korupcije ističe se da korupcija ne poznaje ni zemljopisne granice, ni društvene slojeve, ni profesije, a svima nanosi velike štete na materijalnom, političkom i moralnom području. Korist donosi onima koji se zaustavljaju na materijalnom i na bezobzirnoj karijeri. Ipak prisutnost korupcije u nekim posebno osjetljivim i društveno važnim djelatnostima, odnosno profesijama naravno da posebno boli. Boli zato što narušava ono što je posebno važno i za savjest pojedinca i za svijest zajednice, a to su društveni i međuljudski odnosi. Korupcija narušava temelje ljudskog dostojanstva i ravnopravnosti. No, i u najlošijem sustavu dobar će čovjek moći činiti dobro, a i u najboljem loš će čovjek moći činiti zlo. Ipak treba biti svjestan da uz grijehe pojedinaca i skupina postoje oni tzv. grijesi struktura. Ne čini vrijeme ljude, sad su takva vremena nego ljudi čine vremena. Premda svoje značenje i ima i ona druga poslovica “prilika čini lopova“. Opakom pritisku okoline mogu se oduprijeti samo oni jači u kreposti. Zato unatoč raznim prigovorima kojima smo bili izloženi da se kroz ovaj zakon pokušava progurati ćudoređe što je vidljivo kroz članak 2. da se doista traži da se u državnu službu ne mogu primati oni protiv kojih se vodi kazneni postupak ili oni koji su osuđeni za kazneno djelo. Smatramo da to nije nikakvo tjeranje ćudoređa već da su to sasvim normalne stvari. Kratko rečeno, u državnu službu više se neće moći primati obiteljski nasilnici, znamo da je takvih bilo ne samo u ministarstvima već su bili i veleposlanici. Isto tako, neće se moći primati oni koji su osumnjičeni za korupciju već će se suspendirati do završetka postupka. Naš prijedlog je gospođo potpredsjednice da razmotrite da se u članku 2. također stavi odredba da se u državnu službu neće moći primati oni protiv kojih se vodi kazneni postupak ili koji su osuđeni za kazneno djelo protiv zdravlja i protiv zaštite okoliša i prostora. Naime, svjedoci smo da ima jako puno bespravnih graditelja, a da isti takvi su također uposleni u državnoj upravi. Isto tako, svjedoci smo da mnoge državne firme posebno one koje su zadužene za naftnu industriju doprinose narušavanju zdravlja ljudi i zaštite okoliša. Takvih primjera smo imali u Sisku, u Kutini i u Rijeci, da se mnogi uposleni ne ponašaju u skladu sa zakonom, da time doprinose narušavanju zdravlja, zaštite zraka, zaštite voda, kompletne zaštite okoliša i da tek ponekad Državno odvjetništvo protiv njih pokrene postupak. Smatramo da takvim ljudima nije mjesto u državnoj upravi niti u državnim tvrtkama, a posebno da oni koji upravljaju sa takvim institucijama također moraju biti podložni sankcijama zakona. Također je bilo riječi o raspisivanju javnih natječaja za prijem u državnu službu na mjesta koja su se nekad odnosila na pomoćnike ministara koja su bila dužnosnička, a sad će biti službenička mjesta, pa se kroz polemiku moglo čuti primjedbe na takav pristup. Ja mogu reći da je takav pristup uobičajen i u Irskoj i u Danskoj i u Velikoj Britaniji, u Francuskoj, u Njemačkoj i u drugim zemljama na koje se vrlo često volimo pozivati posebno sad u pristupnim procesima. U zakonu se po prvi put unosi i odredba o zaštiti “zviždača“ odnosno državnih službenika koji prijave korupciju i smatramo da je to izuzetno značajno, da je to velik korak i velik doprinos zbog toga što naravno da ima saznanja o korupciji, ali se počesto uposlenici boje to prijaviti. Do nedavno smo bili svjedoci da je upravo kod izdavanja građevinskih dozvola ili pak kod uporabne dozvole jednom vlasniku hotela u priobalju bilo naručeno koliku svotu novca mora donijeti ukoliko želi legalizirati taj svoj objekt. Naravno da slične probleme osim kada govorimo o izdavanju lokacijskih, građevinskih ili uporabnih dozvola možemo susresti također u uredima državne uprave u njihovim ispostavama po županijama. To su oni uredi koji su zaduženi za zaprimanje obrazaca za poticaje u poljoprivredi pa se onda tamo zaprimaju nelegalno izdane potvrde o korištenju zemljišta pojedinih velikih poljoprivrednih proizvođača, isplaćuju se poticaji na koje oni nemaju pravo jer uopće nisu zasijali te površine koje su nelegalno dobili, a ono što je najzanimljivije progone se inspektori koji utvrde takve situacije pa se ja nadam da će se ovom odredbom ipak doći do stanovitog poboljšanja. Također bih htjela skrenuti pažnju na nešto o čemu se samo tako usput govori što ovaj zakon obuhvaća, a mislim da je izuzetno važno, to je pitanje mobinga. Svjedoci smo da se događaju premještanja nepodobnih djelatnika u podrum ili u prostorije u kojima se drže papiri. Isto tako da se pojedinim djelatnicima zabranjuje korištenje pauze što je zakonom propisano i što je njihovo pravo te im se izdaju nalozi za izvršenje poslova koji nikako ne spadaju u njihov djelokrug rada. Isto tako da ih se tjera da prekovremeno rade, da rade i vikendom a da im se to ne plati. To su sve gruba kršenja zakona koja se događaju ne samo u okviru ministarstava ili na državnoj razini, ona se itekako događaju u županijama, ali i u općinama i u gradovima. Ono što smatramo u klubu HSS-a da je nužno napraviti jest svakako razraditi model nagrađivanja državnih službenika i njihovog stalnog školovanja, odnosno da se onima koji doista rade omogući da im to bude i plaćeno, da im se omogući da se konstantno obrazuju, ali isto tako da oni koji ne izvršavaju svoje obaveze ili odu iz državne službe ili nauče kako raditi. Uspjeh reforme javne uprave ovisi svakako o državnim službenicima kao i o njihovoj spremnosti na temeljite promjene. Dakle nije dovoljno samo da mi ovdje donesemo zakon koji svakako treba biti najbolji mogući zakon i kojeg treba provoditi već trebaju biti i ljudi koji su ga spremni provoditi u državnoj upravi. Samo moderna, stručna, odgovorna i fleksibilna državna služba u mogućnosti je učinkovito obavljati državne funkcije i pružati kvalitetne javne usluge svojim građanima, a mi smatramo da je donošenje ovog zakona također jedan doprinos upravo toj reformi državne uprave i zbog toga će ga Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke podržati.
Hvala lijepa. Potpredsjednica, gospođa Đurđa Adlešić se javila. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, kako je završila rasprava po klubovima ja ću samo kratko iznijeti u onom dijelu u kojem već nisam obrazložila netočnosti ili nerazumijevanje koje se dogodilo u raspravi. Naime kolegi Lesaru sam objasnila dakle da su sindikati ne samo upoznati nego i predlagali, ali evo kolegica Petir mi je pomogla zapravo objašnjenjem da su amandmani, odnosno članci ovog zakona zapravo uobičajeni u zemljama duže demokratske tradicije, odnosno u zemljama Europske unije što zapravo govori da su već prošli određenu proceduru, da su testirani i da su se pokazali dobrim. Zahvaljujem kolegi Iviću na potpori. Kolegi Leki samo želim reći da govoreći o zlouporabama koje su moguće kod prijavljivanja, potpuno je logično da se svaka zlouporaba kažnjava pa i ova svaka, a da o njoj odlučuje sud. Prema tome ne znam što bismo mi tu mogli mijenjati ako o tome odlučuje sud a ne politika. I nadam se da je iz rasprave u kojoj kažete da su visoke plaće, ne mislite da bi ih trebalo smanjivati jer mi želimo da svi imaju bolje plaće, a u određenom povijesnom periodu se ne tako davno pokazalo da smanjenje plaća u državnoj upravi nije bila dobra metoda i nije dala neke dobre rezultate. Kod kolege Kajina želim samo reći nešto podataka, pa mi nemojte zamjeriti. Kolega nadam se da ne generalizira kada govori o nefunkcionalnoj upravi jer ima ljudi koji rade kvalitetno svoj posao. Ali mi nemamo preveliki aparat. Hrvatska ima oko 50 tisuća državnih službenika, a da bismo mogli imati komparaciju s nekim zemljama, ja ću vam iznijeti npr. Austrija ima 133 tisuće, Belgija 164 tisuće, Češka 101 tisuću, Finska 124, Slovenija 69 tisuća. Naime, ne radi se o velikom broju nego možda o nefunkcionalnom i mi upravo ovim zakonom pokušavamo i taj resor dovesti na određeni način u red. Ja vam se zahvaljujem na potpori. Kada govorimo o zviždačima i zaštiti od mobinga, onda vam još jedino želim reći da će se zaštita zviždača i zaštita ljudi od mobinga naći i u drugim zakonima. Još raspravljamo da li je potreban jedan zakon koji bi to regulirao ili je dovoljno riješiti Zakonom o radu. No dok je takva odluka u proceduri, a donosimo ovaj zakon, držali smo da je potrebno zviždače i radnike izložene mobingu zaštiti već i ovim zakonom. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jedan ispravak. Gospođa Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Netočno je da se već ovim zakonom štite zviždači. Zviždačima se prijeti da će njihova prijava upravo predstavljati tešku povredu dužnosti ukoliko se ne dokaže je li, a tko bi to trebao dokazati. Dakle na njima jeste i trebalo je da stoji da samo ako su zlonamjerno prijavili, a ne čekati sudski epilog. Ovako nitko neće biti zaštićen, odnosno neće biti zaštićeni oni koji ukazuju na korupciju. Jednako tako nije točno da se ovim prijedlogom zakona povećavaju plaće državnoj upravi. Povećavaju se plaće samo miljenicima vlasti, ali ne i državnoj upravi i to je taksativno ovdje u članku 2. navedeno koje su to osobe. Na žalost oni koji su motori pogotovo rada ovdje u Hrvatskom saboru, kao što su tajnici odbora, oni imaju bijedni koeficijent od 2,5 a na njima leži čitav ovaj rad, a zamjenik tajnika DIP-a ima 3,25.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva je gospođa Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovana gospođo potpredsjednice Vlade, državni tajniče, kolegice i kolege. Ovaj prijedlog zakona kao što smo upravo čuli od strane predstavnika Vlade, predstavljen je kao snažni antikorupcijski zakon. Međutim kada malo bolje pogledamo o čemu se radi onda vidimo da se to radi, da se radi o jednoj konstrukciji za masovnu konzumaciju onih poznatih Potemkinovih sela. Zašto to kažem? Prije svega zbog toga što je to važno nama svima uočiti ukoliko želimo zaista jednu ozbiljnu bitku protiv korupcije i jednu bolju ocjenu međunarodnih institucija, a naročito Europske unije, koja upravo u tome daje ozbiljne primjedbe, naročito na provedbu zakona. Ali molim vas, može li se država zaista ozbiljno pozabaviti sa tom zloćudnom tvorevinom na tkivu naše države ako sama donosi ovakve zakone odnosno predlaže ovakve zakone, zakone koji eto skrbnički, jednostavno vlast pokazuje svoje skrbničko raspoloženje. I to prema komu? Samo prema onima koji pokazuju jednu izraženu, i to jednu dobru dozu strasti prema vladajućima. I to je nešto što svakako nije dobro. Hoćemo li državnu upravu depolitiziranu, o tome govorimo, malu i efikasnu. Onda kada se donose konkretni zakoni, onda vidimo da se instaliraju oni i da se žele instalirati prije svega ljudi po političkoj podobnosti. Ali ako državna uprava se svede na vlastite stranačke interese i ako ne daj Bože donesemo ovakav zakon, onda zaista Hrvatskoj se dobro ne piše, Hrvatska će izgleda zauzeti mjesto u magarećoj klupi. Naime, evo vidite o čemu se radi. Ali prije nego što kažem o konkretnim primjedbama i želim na to posebno upozoriti, da i čak i važnije od korektno sasvim, zakona koji je korektan, koji je u redu, koji ne bi imao i trpio ovakve primjedbe, važna je politička klima u kojoj se i naša ozbiljnost i manifestacija zaista političke volje, da zaista želimo takvu depolitiziranu i efikasnu upravu. Ali ako se ona događa u vremenu u kojem se nikad ranije nije događalo da se šikanira jedan konobar, da je dotle stvar došla, onda je pitanje kako ćemo mi provesti depolitizaciju uprave. A evo vidite o čemu se ovdje konkretno radi. Članak novi koji se predlaže 9. tj. nadopuna članka 151.a., odnosno novi članak, on nosi naziv koji je vrlo simptomatičan sam po sebi, koeficijenti složenosti poslova u prijelaznom razdoblju, koje je to prijelazno razdoblje, za radna mjesta koja su prema ranijim propisima bila položaj državnih dužnosnika. Dakle, samo oni koji su nekada bili državni dužnosnici, njima, a koji sada postaju državni službenici i namještenici, imaju privilegiran status, imaju ogromne koeficijente koji daleko, daleko odudaraju od koeficijenata drugih državnih službenika i namještenika, čime je izravno se narušio uopće ta jedna hijerarhija i uopće mogućnost i ozbiljnost rada državnog službenika i namještenika da se posveti tom poslu, da gleda promociju upravo u toj profesiji da napreduje u takvoj jednoj profesiji. Ako se donose ovakvi zakoni ad hoc koji onda, neki koji su onda bili državni dužnosnici postaju i to mimo natječaja, unutarnjim rasporedom državni dužnosnici odnosno državni službenici i namještenici sa ovakvim koeficijentom. To je nešto što je nedopustivo. Evo vidite. Predstojnik Ureda dakle za zakonodavstvo, to je ovdje već bilo riječ imao bi koeficijent jednako kao i saborski zastupnik. Zamjenik tajnika Državnog izbornog povjerenstva imao bi koeficijent 3,68. I tajnik Državnog izbornog povjerenstva 4,26. A tajnici saborskog odbora koji rade dan-noć da bi ovo sve što mi govorimo, pogotovo na odborima pripremili, oni imaju koeficijent 2,5. I to su ljudi s položenim pravosudnim ispitom. To je nešto što nije dopustivo. Nije dopustivo ni zbog digniteta ovog Sabora. Ali jednako tako i zbog pravednosti i zbog motora jednostavno koji predstavljaju ti ljudi koji vuku, jednostavno i na svojim plećima iznesu ja bih rekla eto, čitavi dio posla u Hrvatskom saboru. Ali još ima nešto što upada u oči. Koeficijent složenosti dakle tih poslova za koji se tvrdi da su ranije bili, imali položaj državnih dužnosnika što jednostavno nije točno, jer su u ovu grupu još došli dakle tajnik Državnog izbornog povjerenstva i zamjenik tajnika, dakle, niti naslov ne odgovara sadržaju tog članka, jer tajnik DIP-a, niti zamjenik tajnika Državnog izbornog povjerenstva nije bio državni dužnosnik niti je imao status državnog dužnosnika. I nedopustivo je da zamjenik tajnika Državnog izbornog povjerenstva ima ovakav koeficijent. Pa čime su to oni zaslužili? Ili znamo točno određenu osobu koja je to radila. Pa znamo kad su bili izbori i kakvi… Pa dajte ljudi malo, pa to ne trpi, koliko god se želi čovjek nagraditi, ali to ne trpi logiku. To je protivno zdravom razumu da ne govorimo o pravdi i pravednosti. E sada, velika najava. Želimo veliku borbu protiv korupcije, želimo nagraditi i ohrabriti ljude da unutar sustava ukazuju na takve zlouporabe. Efikasna vlast ne može biti bez takvih zviždača. Nedavno je upravo prije tri, četiri dana njemačka Vlada platila zviždača 4 milijuna eura, jer je otkrio ogroman kriminal u Njemačkoj. A naša vlast mu prijeti i to još prikazuje se kao velika zaštita zviždača. Pa molim vas tko će se usuditi prijaviti nekakvu sumnju u zlouporabu ako se donese ovakva odredba koja doslovno glasi, zlouporaba obveze državnog službenika na prijavljivanje opravdane sumnje na korupciju predstavlja tešku povredu službene dužnosti. Trebalo je pisati ako se imalo ozbiljne namjere zaštiti zviždača, naravno da nitko ne može nekoga lažno prijavljivati i da nitko na to nema pravo niti društvo ima, niti je država dužna trpiti takve laži i zlonamjernosti. Ali onda na sebe mora preuzeti teret dokazivanja i dokazati takvo zlonamjernom da je on to želio učiniti. Ali … [[Govornik se ne razumije.]] tamo inverzijom. To je onda teret dokaza upravo, to tu ne piše, tu piše obrnuta situacija, a to vam je slično isto sa stipulacijom na koju su mediji ukazivali u našem Kaznenom zakonu. Dakle, teret dokaza treba biti na državi, na vlasti da dokaže zlu namjeru. Jer ovako kako je postavljeno svaki onaj ispod koji ne, odnosno svaka takva jedna prijava koja ne doživi sudski epilog sa pozitivnim ishodom u odnosu na prijavu, takav državni službenik bit će izvrgnut službeničkom sudu i tko zna čemu još. U svakom slučaju, sa svojom službom može se oprostiti. Dakle, to je jedna ozbiljna primjedba. I ovako su se ljudi teško na to odlučivali, trpjeli su različite neugodno ali ovako ako ovakva ova odredba ostaje onda će i onaj zadnji zviždač ukoliko ima negdje spremljenu zviždaljku baciti je i okaniti se kako bi se kod nas reklo ćoravog posla. U članku 2. predviđa se eto jedna velika čestitost za državne službenike i namještenike pa se onda navode kaznena djela odnosno djela koja su svrstana u pojedine glave u Kaznenom zakonu, međutim ovdje država ne vidi da je ništa odiozno, ne vidi ništa u tome sramotno da bi netko recimo primjerice u pijanom stanju pogazio nekolicinu ljudi i da bi to bila ikakva prepreka za državnu službu. To ne može biti, niti je na strani državne uprave da sama ocjenjuje vrijednost pojedinog kaznenog djela i vrijednost glava koje su poredane u Kaznenom zakonu, pogotovo u današnjem vremenu kada su povišeni standardi opasnosti i opasnih stvari i tvari i rukovanje njima. Kako nekome koji se tako neodgovorno ponaša pa ošteti okolicu i okoliš, proizvede ogromne štete za državu, ošteti odnosno onečisti Jadransko more i dođe kucati na vrata ja bi se zaposlio recimo u Ministarstvu mora. I on je čist apsolutno i moralan čovjek etički, pa sasvim podoban za to. Prema tome, trebalo bi stajati u ovoj odredbi članka 49., članka 2. dakle protiv kojih se vodi kazneni postupak ili koji su osuđeni za kaznena djela za koje se progoni po službenoj dužnosti, a ne ovdje razvrstavati pojedine glave i sami ocjenjivati njihovu društvenu opasnost. To je netko drugi već ocijenio, to je Hrvatski sabor već ocijenio koja je društvena opasnost pojedinih djela koja su razvrstana u glavu. Zbog toga evo što je i rekao pridružujem se riječima kolege Leke koji je govorio u ime kluba SDP-a, ovakav prijedlog zakona neću podržati niti ga mi možemo podržati ali šteta je na ovim stvarima pošto bi se trebalo raditi o antikorupcijskom zakonu, treba ovdje postojati konsenzus ukoliko ozbiljno se mislimo boriti protiv korupcije i da se uputi u drugo čitanje.
Hvala. Objavljujem da je u 13,28 minuta isteklo vrijeme za prijavu od deset minuta. Imamo tri ispravka netočnog navoda. Prvi je gospodin Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegica je netočno navela da su neki državni dužnosnici, bivši državni dužnosnici da će se rasporediti na mjesta ravnatelja mimo natječaja. Pa upravo u tijeku su natječaji za … [[Govornik se ne razumije.]] Dakle, nitko neće biti na takav način raspoređen zato što su natječaji u tijeku. Trenutno imate raspisane natječaje za nekoliko ministarstava za ravnatelje u tim institucijama odnosno u tim ministarstvima, prema tome to je potpuno netočno. Druga stvar, što se tiče koeficijenata nad kojima plaćate sada koeficijenata djelatnika ovog Sabora pa upravo ste vi i vaša stranka prije nekoliko godina kad ste bili na vlasti i u poziciji ste smanjili te koeficijente, vi ste ih smanjili. Pa dajte vi inicijativu za povećanje pa ćemo o tome raspravljati. I treća stvar što se tiče zlouporaba. O zlouporabama ne odlučujemo mi, o njima odlučuje sud. Dakle, sud je ta instanca, osim ukoliko ne želite vratiti političke sudove s kojima smo raskrstili 90. godine.
Hvala. Gospodin Kruno Markovinović ispravak.
Evo, kolegica netočno navodi da je saborski konobar bio šikaniran, osim ako ne misli da je posao u Vladi ili negdje drugdje manje vrijedan. Brojni naši kolege prešli su u Vladu kao državni tajnici i slično pa ja nisam baš siguran da su šikanirani, ali šikaniranje se lako da opisati. Recimo, 2000. godine stotine državnih službenika je rastjerano, policajci su ovdje logorovali tu jer nisu dobili što im je bilo obećano. Još 2 milijarde, čuli ste sinoć, još 2 milijarde kuna će nas koštati vaša neispunjena obećanja potpisana. Srednjoškolski profesori nisu dobili što su trebali. Pa tko? Vi ste stvarno specijalist za šikaniranje pa vjerojatno znate šta to je.
Hvala. Ispravak netočnog navoda gospođa Božica Šolić. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Evo, kolegica zastupnica Ingrid kazala je u svojoj raspravi da se ova izmjena zakona temelji na podobne i nepodobne i da se temelji točno za vladajuću garnituru. To nije točno kolegice jer upravo ove izmjene su se dogodile iz tog razloga jer se temelje na modelima nekih europskih zemalja. A što se tiče 2000. godine ja ću vas podsjetiti jer ste vi to vjerojatno zaboravili. Nanijeli ste mnogo nepravda u Hrvatskoj državnim službenicima i namještenicima što su vam spomenuli prethodno moji kolege, ali upravo u Hrvatskom saboru koliko ste vi službenicima i namještenicima skinuli plaće i u drugim državnim službama. A treće, upravo koeficijente tajnicima odbora u Hrvatskom saboru ste vi odredili i namjestili još sebi podobne. To vam je istina, ja sam svjedok tome. Hvala lijepa.
Imamo povredu poslovnika gospođa Ingrid Antičević-Marinović.
Gospodine predsjedniče, vidite i sami da kolegica je meni replicirala a nije ispravljala netočni navod. Ona je iznosila svoje mišljenje. Dakle, ja sam govorila ovdje o politizaciji i o malim plaćama državnih službenika i namještenika. Ona je na to meni dakle replicirala i podigla pločicu. … [[Upadica se ne čuje.]] 209., rekla sam. I govorila sam upravo o tome da se ne povisuje svima plaća nego samo podobnima. A da je tome istina što sam ja tvrdila ona nije … [[Govornica je isključena, ne čuje se.]] koji će izvršiti državni službenici i namještenici …/Govornica je isključena./… Štrajk 12.4. najavljuju državni službenici i namještenici.
Gospođa je korektno ispravila vaše tvrdnje u skladu sa uobičajenim dizanjem i prijavom za ispravak netočnog navoda što je tradicija već dugi niz godina u ovom Saboru i ona je ispravila u skladu sa tom tradicijom. A gospođa Božica Šolić se također javila za povredu poslovnika. Izvolite.
Kolegica Antičević isto tako je povrijedila Poslovnik u članku 209. ali i 210, jer apsolutno ste mijenjali i izražavali svoje mišljenje i zlorabili Poslovnik.
Hvala. Izgleda da će biti, podržana inicijativa oko izmjene i dopune Poslovnika da neke stvari malo više preciziramo pa će biti nadam se manje dizanja nepotrebnih tablica za povredu itd.. Idemo dalje. Na redu je gospodin zastupnik Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovani gospodine predsjedniče, poštovani predstavnici Vlade, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Meni je neobično drago da je Vlada kao jedan od prvih zakona, doduše ima oznaku prijedlog zakona br. 2. i to po hitnom postupku poslala u proceduru Zakon o državnim službenicima. To lijepo pokazuje nakon što smo prošli mjeseci izabrali Vladu, a nakon što je poneki zaslužni bivši pomoćnik ministra postao državni tajnik, a njih opet ima nešto više jer su se formirala nova ministarstva, ja sam jučer čuo brojku, ili prekjučer oko 50, nisam sada siguran. Treba sada zadovoljiti i nove koalicijske partnere itd., i nakon svega toga o čemu govore članci 4., 5. i 9. ovog Prijedloga zakona dakle, treba još zbrinuti ove ostale stranačke kolege, ovaj put kao državne službenike, ili kako zakon kaže rukovodeće državne službenike. I sada se vi sigurno pitate zašto ovako intoniram, početak izlaganja i unaprijed sumnjam da će rukovodeći državni službenici, ili kolokvijalno rečeno pomoćnici ministra biti izabrani upravo po političkom ključu. Pa upravo zato što čelni ljudi pojedinih stranaka koji čine vladajuću koaliciju o tome javno licitiraju, te pripasti će nam ovoliko, te pripasti će nam onoliko, te mi dogovorili ovo, te mi dogovorili ono. Pa kada oni o tome javno govore kao nešto što se samo po sebi podrazumijeva, mogu naši predlagatelji iz Vlade do besvijesti obrazlagati da to neće biti tako i da će to sada odjednom poboljšati rad državne službe, odnos prema građanima itd., to nakon ovih izlaganja predstavnika, nekih predstavnika vladajuće koalicije nitko ne vjeruje. U ovom prijedlogu se određuje visina plaće. Ja nemam ništa protiv toga da ljudi koji rade dobiju plaću, čudi me što to nije napravljeno odmah kada se mijenjao Zakon, ovaj, kojim su oni postali državni službenici, jer sigurno se nije mislilo da će raditi bez plaće. Ali drugo je pitanje treba li onda zadržati jednaku visinu plaće, obzirom da im se status promijenio, bili su državni dužnosnici, imali su onaj 6 + 6 i onda su trebali tražiti posao, a ovako više ne trebaju tražiti posao, kada budu razriješeni jer će ostati u državnoj upravi. Također zanimljiv mi je i način kojim će se birati ti takvi rukovodeći državni službenici. Javiti će se na natječaj a onda će o odabiru diskrecije odlučiti ministar, imenovati ih Vlada dok kod svih drugih državnih službenika to odlučuje posebno povjerenstvo. Doduše obzirom na praksu i na najave, ja se ne bih čudio da se dogodi da ih još tajnica ponekog ministra posjeti tog i tog kandidata da se ne bi slučajno zaboravio javiti na natječaj, ali ako ga on ne posjeti, sigurno će ga podsjetiti predsjednik ili predsjednica stranke kojoj pripada a koje je to već navodno dogovorili. To će biti onako razgovori u smislu, daj se javi, već smo sve ionako dogovorili tada i tada, sa tim i tim. Pitam se onda, čemu ti, takvi natječaji služe kada i onako ostaje isto. Ali bilo bi onda korektnije možda umjesto naziva rukovodećih državnih službenik za neke dužnosti koje bi bile tako izabrane uvesti onaj stari termin, društveno politički radnik, što se u konačnici sve na kraju može i svesti. Jedan dio ovoga prijedloga govori o strožim uvjetima za prijem čemu se ne može, ne može se prigovoriti. Međutim, čini mi se da su od pisanih pravila važnija ona nepisana, čiji si rođak, u kojoj si stranci, tko ti je veza, a koja nisu navedena u ovom Prijedlogu zakona, ali vjerojatno imaju još veći utjecaj kod prijema i napredovanja od ovih koji su napisani. Nedavno sam bio na našem najudaljenijem nastanjenom otoku gdje mi se obratio jedan bivši državni službenik koji je dobio premještaj s Lastova u Šibenik. I sada zamislite kako je to svaki dan bilo zamišljeno ići na posao s Lastova u Šibenik, a meni se čini da je razlog za takvo šikaniranje bilo samo stranačka pripadnost. Teško je kada nemaš vezu brodsku a vjerojatno i ovu drugu. U prijedlogu je navedena i briga za zviždaće. Kao jedna od velikih, velikih mjera borbe protiv korupcije. Ali ja mislim da je najučinkovitiji način borbe protiv korupcije da odete u koaliciju sa onima za koje ste javno rekli da ih smatrate poštenijima. To je, čini mi se puno učinkovitiji način borbe protiv korupcije ili da odete u koaliciju s onima za koje ste rekli, pred javnosti, na televiziji da vam je program njihov osobno bliži, pa da ga onda i zajedno, zajedno provodite. Jer ako to nisu glavni kriteriji za odabir onoga s kime ćete voditi državu, kako će onda biti kriterij za nešto puno, puno manje bitno? Tako da u tom kontekstu i propisivanje zaštita za zviždaće bi djelovalo uvjerljivije, a onako kako su zviždaći do sada prolazili, obzirom da je sinonim za glagol zviždati, bi bio i glagol fučkati zviždači su uglavnom prolazili tako da većini koji su ih trebali zaštiti reklo bi se, kolokijalno možda za njih i fučkalo a ne zviždalo. U ostalom, dakle, u sadašnjem zakonu, bez ovoga koji sada donosimo, propisana su mnoga prava a opet se nađe način da se postupi drugačije. Jer kada primjerice jedan državni službenik, pa makar on bio i konobar, ima pravo na zaštitu neopravdanog premještanju udaljenju s radnog mjesta što govori članak 12. postojećeg zakona, opet ga se premjestilo i udaljilo, vjerojatno zato postoji objašnjenje također utemeljeno u nekim odredbama zakona a ja ne mogu nikoga za to, na nikoga uprijeti prstom jer ne znam kome je po koalicijskom sporazumu pripalo to mjesto konobara u saborskom kafiću, pa ne bih htio nikoga nepravedno optužiti. Do sada su uglavnom konobari tjerali goste, a sada se eto dogodilo obrnuto, pa se tjeraju konobari, ali svejedno bilo konobari, bilo gosti, sa ovakvim načinom rada i sa ovakvim prijedlogom zakona možda bi najbolje bilo Vladi što prije proglasiti fajrunt. Hvala.
Imamo tri ispravka. Prvo je gospođa Suzana Bilić Vardić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi kolega je izrekao netočan navod, odnosno, rekao je, izrazio je sumnju u provedbu javnih natječaja za prijem službenika u državnu službu. Smatram da to nije točno, i podsjetila bih uvaženog kolegu da je upravo koalicijska vlast 2000. godine uvela institut javnoga natječaja za prijem službenika, odnosno djelatnika u državnu službu, i gle čuda, dogodilo se da upravo članovi koalicijske vlasti ispunjavaju sve uvjete koji su bili u natječajima postavljeni za razliku od ovoga što se ovim zakonom, ovim Izmjenama i dopunama zakona o državnim službenicima predviđa. Hvala.
Hvala. Ispravak gospodin Tomislav Vrdoljak.
… [[Govornik naknadno uključen.]] kolegu također koji je rekao da će, da sumnja u natječaj koji će biti raspisani i da će se najvjerojatnije u službe primati društveno podobne osobe. Ja ću iz svog osobnog iskustva iznijeti svoj slučaj, 1999. godine primljen sam u jednu državnu službu. Po isteku pripravničkog mandata u trajanju od 20 mjeseci i položenog stručnog ispita, državnog ispita naprasno sam smijenjen sa te dužnosti. Ostao bez posla samo zbog toga što nisam bio društveno podoban, društveno politički podoban. Hvala.
Hvala. Imamo jednu povredu Poslovnika. Gospodin zastupnik Bauk.
Gospodin zastupnik Vrdoljak je rekao da je netočan navod da ja sumnjam, a ja sumnjam to je doista točan navod, evo još jednom mogu posvjedočiti. Hvala.
Imamo ispravak netočnog navoda gospođa Božica Šolić. Izvolite.
Hvala lijepa … /Govornica je naknadno uključena./ … Mladi kolega Bauk rekao je u svojoj raspravi da se danas u državnu službu zapošljava po rodbinskim i po političkim principima. Kolega Bauk to nije točno. Ja ću vam reći ako vi ne znate a to je točno. To provjerite me da se danas zapošljava u gradu Zagrebu tj. u holding vaš politički istomišljenik gospodin gradonačelnik Bandić zapošljava čitave temeljne ogranke SDP-a. To vam mogu potvrditi i dokazati i to vam je točno. I još ih, još ih ucijeni. Još ih s tim ucijeni. Ti si zapolen i ne možeš drukčije misliti. Hvala. … [[Upadica se ne razumije.]] To je problem vaš.
Koncentrirajte se na ispravak, a nitko nije spominjao Bandića ni gradske službe pa prema tome nemojte širiti raspravu. Povreda Poslovnika.
Dakle povreda Poslovnika članak 209. gospodine predsjedniče zahvaljujem također što ste to uočili, intervenirali. Dakle nisam rekao da se danas prima što ste vi citirali. Dakle ja ću još jednom pročitati. Čini, rekao sam da mi se čini da su od pisanih pravila važnija ona nepisana. Tako sam rekao, a stvarno mi se čini ponovo tome svjedočim dakle ne možete me ispraviti taj navod što se meni čini. Valjda znam što mi se čini [[Upadice se ne razumiju.]]
Na redu je gospodin zastupnik Zvonimir Mršić koga nema pa gubi pravo rasprave. Gospođa zastupnica Ivanka Roksandić, izvolite.
Aha, hvala gospodine predsjedniče. Pa evo danas je zaista već dosta toga rečeno za i protiv ovoga zakona. No ja ću podsjetiti sve nas da je hrvatska Vlada već u prošlom mandatu započela reformu javne uprave, a sve da bi hrvatski građani dobili pravodobnu i kvalitetnu uslugu. Državni i lokalni službenici prije svega trebaju služiti građanima i poduzetnicima i to na profesionalan i transparentan način. Vrlo često se u poduzetničkim krugovima, a i kod građana može čuti da je najveći problem naše administracije čekanje na rješavanje raznih dozvola i to kako to građani popularno zovu čekanje papira i po nekoliko mjeseci. Što često dovodi do nesigurnosti ulaganja u gospodarstvo ili sigurnosti investicija. Cilj programa ove Vlade jest da javna uprava postoji zbog građana a ne građani zbog uprave. U prošlom mandatu već se započelo s reformama. Prvi puta je zakonodavno uređen postupak primopredaje vlasti, obveze i prava Vlade u vremenu kad je Hrvatski sabor razriješen. Uvedena je mogućnost neposrednog izbora načelnika, gradonačelnika i župana. Sustavno se kroz projekt informatizacijske tehnologije, uvozi se informatizacijska tehnologija sustavno u svakodnevno poslovanje. Radi edukacije državnih i lokalnih službenika osnivaju se Centar za edukaciju i Akademija lokalne demokracije. A prije mjesec dana stupio je na snagu i zakon po kojem se upravo zbog brzine i učinkovitosti dozvole za izgradnju izdaju u većim gradovima i županijama. U ovom mandatu Vlada svakako mora nastaviti jačati svoju upravu i to ne samo državnu nego i lokalnu, područnu samoupravu. Pred nama je i Prijedlog ovoga zakona koji prije svega ima cilj borbe protiv korupcije u državnoj upravi. Treba propisati mjere protiv onih državnih službenika koji počine djela s obilježjem korupcije. Slijedom toga zakon je dopunjen i sa novim člankom 14. i 1a. koji je ovdje dosta razmatran i kojim se osigurava pravo na zaštitu službeniku koji prijavu sumnju na korupciju i to kroz zaštitu od bilo kojeg oblika zlostavljanja i jamči mu se anonimnost. Kako bi se zaštitili državni službenici od lažnih prijava takva prijava smatra se teškom povredom službene dužnosti i smatram da je to dobro. Jer smo imali već nekoliko slučaja kod prijavljivanja tzv. ja bih rekla lažnog mobinga jer su prijavljivani odgovorni ljudi da vrše mobing nad nekim ljudima a poslije je dokazano da to nije to. Dakle postoji uvijek jedna takva mogućnost i ne znam zašto to ne bi ovdje bilo i propisano. Vrlo često se spominje u javnosti kako se politika miješa u državnu službu. Cilj upravo depolitizacije i danas se govorilo i danas je istaknuto i opet … [[Govornica se ne razumije.]] da svi dužnosnici ranga pomoćnika ministra, sadašnji ravnatelji u ministarstvu, tajnici ministarstava, zamjenik tajnika Vlade, predstojnik Ureda Vlade, zamjenik državnog tajnika Središnjeg državnog ureda te zamjenika i pomoćnika ravnatelja državne upravne organizacije bit će izabrani na javnom natječaju. Upravo čuli smo da je nekoliko a i vidjeli na Internetu, nekoliko takvih natječaja u tijeku. Kako će se raspisati natječaji normalno da je bilo potrebno za ta radna mjesta i utvrditi koeficijente. Radi se o složenijim poslovima nego onima koji su sada bili u državnoj službi, kojih je sada bilo. I na kraju važno je istaknuti da treba što prije donijeti i Zakon o lokalnim službenicima jer nepostojanje ovoga zakona stvara poteškoće u primjeni nekih odredbi koje se primjenjuju iz Zakona o državnim službenicima i to na lokalnoj razini. I tako ipak olakšati rad u jedinicama lokalne i područne samouprave. Žao mi je što je mladi kolega Bauk izašao. Moram se osvrnuti na njegovo izlaganje. Na kraju i ukazati da je ova izmjena zakona upravo zbog svega onog što smo ovdje izrekli, a ne zbog suprotnog kako on tvrdi da bi se zadovoljile nekakve potrebe, političke potrebe stranaka za razmještajem na radna mjesta. Onda kolega ne možete, nema ga ali moram mu uputiti, vjerojatno od nekuda to čuje. Ne možete imati dvostruka mjerila. Jer u vašim, kod vaših kolega koji djeluju na lokalnoj razini u samo godini dana vaši kolege župani, vaši kolege županice zaposlili su upravo i četrdesetak, pedesetak novih radnih mjesta, otvorili nova radna mjesta u županijama. Ja znam primjer iz moje Sisačko-moslavačke županije i upravo zaposlili podobne na ta radna mjesta. Dakle, ne možemo imati dvostruko mjerilo. Držati predavanje kad je riječ ovdje što nije slučaj u državnoj službi. Znamo što treba ispuniti svaki državni službenik, koje uvjete ali je mogućnost u lokalnoj samoupravi. Dakle, ne možemo imati ovdje dvostruka mjerila. I zato se zalažem, a ova Vlada vjerujem u svom programu ima da ćemo ubrzo imati i Zakon o lokalnim službenicima da bi se upravo ovakve manipulacije u lokalnoj službi pokušale promijeniti i da upravo kao i ovaj zakon utvrdi se i odgovornost čelnika jedinica lokalne samouprave kao što se utvrđuje i odgovornost čelnika državne uprave. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku. Gospodin Bauk. Izvolite.
Replicirao bih kolegici i omogućiti joj tako odgovor na repliku. Dakle, nisam bio u dvorani kad ste spomenuli. Međutim, moje je mišljenje doista takvo, dakle da će ovo biti viša politizacija uprave nego što je bila prije. Jer smo prije imali političke osobe na političkim dužnostima, a sada ćemo imati političke osobe na službeničkim dužnostima.
Hvala. Odgovor na repliku gospođa Roksandić. Izvolite.
To jest kolega vaše mišljenje. No, ja kad sam govorila o vašoj raspravi ja sam mislila da morate kao odgovorna politička stranka i odgovoran političar, sjedite tu kao zastupnik, upravo imati, ne smijete imati dvostruka razmišljanja i dvostruka mjerila. Onda morate uvijek poći od sebe pa reći mi to nećemo činiti i ne želimo činiti, a vi sad iskazujete ovdje sumnju. Kolega, da bi se netko zaposlio u državnoj službi postoje kriteriji određeni i oni se moraju strogo poštovati. Često puta na lokalnoj razini takvih kriterija nema.
Hvala lijepa. Nema replika na repliku niti se može tako nešto dozvoliti čak ni po ovom rastegnutom Poslovniku. Na redu je gospodin Ivo Grbić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici, uvažena potpredsjednice Vlade Republike Hrvatske. Na samom početku svoje rasprave podržao bih Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima. Naime, navedenim prijedlogom zakona nastavlja se provođenje reforme uprave kao jedan od bitnih čimbenika za pridruživanje Europskoj uniji, posebno imajući u vidu prioritete Republike Hrvatske u suzbijanju korupcije. U konkretnom slučaju potrebu što efikasnije borbe protiv korupcije u državnoj upravi. Upravo u tom smislu propisuju se nove mjere zaštite državnog službenika tzv. “zviždača“ koji je podnio primjedbu ili se obratio zbog opravdane sumnje odgovornim osobama ili tijelima. Ali isto tako i mislim da je to dobro utvrđuje im se i sankcija ako se radi o zlouporabi u vidu teške povrede službene dužnosti. U prijedlogu zakona nadalje propisuje se rekao bih širi krug kaznenih djela koji predstavljaju zapreku za prijam u državnu službu osoba protiv kojih se vodi kazneni postupak ili koje su osuđene za kazneno djelo. Također, zakon bolje precizira imenovanje i razrješenje rukovodećih državnih službenika od strane Vlade kao i propuste tih rukovodećih službenika zbog kojih ga razrješuje Vlada. Isto tako, u prijedlogu zakona imamo i jednu rekao bih novinu u propisivanju obveznog izricanja kazne prestanka državne službe u slučaju proglašenja službenika odgovornim za tešku povredu službene dužnosti koja ima obilježje korupcije. Isto tako, osim propisanih dosadašnjih slučajeva udaljenja iz službe predlaže se propisivanje udaljenja iz službe državnog službenika protiv koga je pokrenut kazneni postupak ili postupak zbog teške povrede službene dužnosti zbog djela s obilježjima korupcije. Obzirom da je još u pripremi novi Zakon o plaćama državnih službenika kojima se planira na cjelovit naglašavam način propisati plaće svih državnih službenika, pa tako i rukovodećih državnih službenika koji su do sada imali status državnih dužnosnika. Prijedlogom ovog zakona privremeno se uređuju njihove plaće primjenom koeficijenata u visini plaća koje su imali dok su obnašali dužnost državnih dužnosnika. Na koncu, istaknuo bih da upravo u cilju jačanja borbe protiv korupcije, a samim tim približavanju pridruživanju Europskoj uniji podržavam donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima. Hvala.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Ranko Ostojić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, štovane kolegice i kolege zastupnici, predstavnici Vlade, gospođo potpredsjednice. Mislim da je bitno u ovom dijelu oko amandmana kad se gospođa potpredsjednica izrazila, odnosno rekla da je spremna prihvatiti ove amandmane. Pretpostavljam da se odnosilo samo na nomotehniku, odnosno da one primjedbe i prijedlozi koji su bili na Odboru za zakonodavstvo nisu u tom dijelu prihvaćeni, pa bih ja molio ako je potrebno eventualno malo dodatno objašnjenje sa najboljom namjerom da se ovaj zakon proba, bar pokuša popravit da ne ispadne zapravo da štiteći “zviždaće“ zapravo na kraju napravimo puno veći problem za njih. Ja ću to probati na konkretnom primjeru reći. To znači, ako istog onog koji prijavi, znači korupciju koja je teško kazneno djelo stavljate u ruke da ocjenu opravdanosti sumnje i njegovu prijavu rješava onaj koji mu može izreći tešku povredu znači službene dužnosti automatski ste ignorirali situaciju da je čelnik tog tijela protiv kojeg se izrekla eventualna prijava zapravo u situaciji da puno prije suda i puno prije onoga tko je nadležan da utvrdi opravdanost sumnje može tu mjeru i primijeniti, odnosno upravo koristi tu situaciju nedefiniranosti odnosno onoga što smo na Odboru za zakonodavstvo ukazali, a to je da to treba biti vrlo precizno znači rečeno na što se odnosi, kakvo je tumačenje i da se ne dogodi da zapravo jedan važan segment, a to je pokušaj vjerujem u dobru namjeru zaštite onih koji to prijavljuju, mogu riskirati opasnu situaciju. Zašto mislim da je također potrebno izreći da postoji velika opasnost za samu osobu koja bi trebala biti stimulirana, odnosno ja pretpostavljam da je intencija predlagatelja zakona da se stimulira i da se zaštiti onoga tko ukazuje na korupciju za koju inače mislim da ne može biti velika ili mala ili teško djelo korupcije nego je ili nije. Isto kao što ne može biti neko preveliki legalista. Ili je legalista, ili nije. Tako i u ovome dijelu rizik i brojke govore sljedeće. Samo u policijskome dijelu posla, a kasnije u državnom odvjetništvu imamo brojku od 25% odbačaja kaznene prijave. To znači da već u toj situaciji u jednoj četvrtini slučajeva ako tu brojku primijenimo i za prijavu koju nazivamo znači da je zviždač prijavio određeno djelo, on je u riziku u četvrtini slučajeva. Kad bi tome dodali oslobađajuće presude ili ono šta se dogodi kasnije kroz zakonodavni postupak raznim varijantama, ponovo se vraća na početak a to znači da je vrlo opasno dati u ruke onoj osobi protiv koje je eventualno prijava napravljena, da on bude taj koji utvrđuje osnovanost opravdanosti sumnje i zapravo može dovesti osobu u situaciju da riskira i da ne bude stimulirana i prijavi korupciju. To je bilo vezano za članak 1. u ovome dijelu koji je bio, ovo je vezano za zviždače. Što se tiče izmjene članka 2. koji se odnosi zapravo na izmjenu članka 49. moram na jednu stvar ukazati koju bi bilo dobro da je svi znamo. To što danas Sabor pretpostavljam ide na usvajanje ovog zakona, ne rješava slučaj da će neko zato što je pedofil ili zato šta sada imamo političku volju borbe protiv korupcije biti zauvijek izbrisan iz situacije da bude u državnoj službi. Naime ako to pročitate pa i u ovom članku lijepo stoji, prema zakonu posebnome znači lex specialis ja pretpostavljam da je jasno da je to Kazneni zakon, tamo su utvrđeni i rasponi nakon eventualnog odsluženja kazne ili sl. da takva osoba može biti ponovo u službi. To ovdje u ovom članku piše. To znači da se ne bi zanosili šta znači situacija same rehabilitacije, to podrazumijeva da netko nakon proteka vremena brisanja iz evidencije Ministarstva pravosuđa ipak može biti državni službenik. Ono što bi također htio ukazati, u trećem dijelu, odnosno kada se odnosilo na državne službenike, odnosno osobe koje su ovdje propisane da prelaze na rad u državnu službu prije toga su bili državni dužnosnici, mislim da je dobro šta prije se založiti za zaista izradu Zakona o državnim službenicima koji bi pored uvjeta za njihovo imenovanje imao i drugi dio, a to je da njihovi koeficijenti budu usklađeni sa svima ostalima. Mislim da je to vrijedno napora, izbjeglo bi vjerojatno ovu situaciju koju danas imamo, a to je da na neki način paušalo ocjenjujemo je li šef direkcije za upravljanje ovim avionima u rangu nekoga drugoga, mislim da je to važno radi svih državnih službenika, a tu ću i onu brojku iskoristiti. Samo tri ministarstva o kojima smo danas u reviziji govorili, 2006. godine je bilo 50 tisuća 860 ljudi. Tako da brojke o upravi o tome koliko ljudi ima ili nema, mislim da će biti sigurno predmet neke druge rasprave, ja mislim da je i vrijeme da o tome porazgovaramo, a siguran sam da su i nastojanja i Vlade, a vjerujem i Sabora, da taj aparat učinimo učinkovitim. Ono šta dalje želim dodati, a to je u ovome članku 49. ponovo, znači izmjeni. Kada smo na Odboru za zakonodavstvo govorili o kaznenim djelima, znači zašto smo razgovarali i zagovarali ideju da se tu ubaci dio po službenoj dužnosti, pokušati ću ponovo slikovito to prikazati, a to znači da recimo dr. Mirando Mrsić dođe i nešto mi kaže, ja ga gurnem, on nakon toga može pokrenuti privatnu tužbu za kazneno djelo i kazati da sam ga, zapravo da sam mu nanio laku tjelesnu ozljedu time što sam ga gurnuo. Po ovome šta piše u ovom zakonu u toj situaciji je on eliminiran od prijema u državnu službu. To je bila intencija znači dobronamjerne kritike, primjedbe da se to izmijeni unutra, odnosno da se ne dogodi da zapravo i onaj dio kaznenoga postupka koji se vodi po privatnoj tužbi, a njega tu treba tretirati na isti način, ne bude eventualno teoretska mogućnost i zapreka za nekoga da uđe u državnu službu. Tu upravo može doći do šikaniranja od strane određene osobe, odnosno iskorištavanja eventualno privatnog kaznenog postupka. Za kraj pošto mislim da je dobro ići u namjeri ako je dobra intencija i predlagatelja. Ja sam siguran, moj zadnji zapravo, moja zadnja primjedba je bila u smislu jačanja i educiranosti ljudi koji rade na poslovima u državnoj službi. U tom dijelu brisanje u članku 66. brisanje pravosudnog ispita mislim da nije dobro, da je to loša poruka, a poruka je zapravo da nismo sposobni dobro platiti nekoga tko će raditi vrlo važan posao upravo u tom dijelu kao šta pazimo da ljudi koji su bili državni dužnosnici prelaze na mjesta u državnu službu pa da im ne padne koeficijent što je po meni jasna intencija da se ne desi da radi toga izgubimo kvalitetne, mislim da i u ovome članku 66. je loša varijanta da to rješavamo na način da će predstojnik ureda koji u drugom stupnju rješava po žalbama državnih službenika biti u situaciji da mu nije potreban pravosudni ispit. Mislim da je to dobro da bude ne samo zato šta eventualno sigurno da će njegov posao biti pretežito na Zakon o općem upravnom postupku, ali mislim da radi postupanja i svega ostaloga u cilju šta puno puta zapravo tražimo da taj drugi stupanj bude daleko kvalitetniji od prethodnoga, uvjeren sam da državni stručni ispit nije dovoljan kao uvjet za osobu koja treba to voditi. Evo, zahvaljujem gospodine predsjedniče.
Hvala lijepa. I kao posljednji u raspravi, gospodin Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovana gospođo potpredsjednice! Čini mi se da je ipak osnovni razlog za ove promjene ova akcija velikog transfera iz statusa političkih dužnosnika u državne službenike. Kako stvari stoje nakon imenovanja nove Vlade velika je gužva u šesnaestercu. I treba zadovoljiti očekivanja mnogobrojnih partnera i na način da se omogući da na dužnostima koje su … [[Govornik se ne razumije.]] facto političke budu i odlučuju u procesu dakle donošenja odluka ljudi koji su izravno vezani na političke partnere koji čine tu koaliciju. Dosadašnju Vladu je opsluživalo jako mnogo državnih službenika za koje ovoga časa više nema mjesta. Nema mjesta na tim dužnostima zato jer novi partneri moraju također biti zastupljeni u toj brojci. Također to znači da ljudima koji su bili lojalni, koji su dobro radili svoj posao prema sudu Vlade, koji su na dužnosti prije svega političkoj, dakle državnoj, obavljali poslove koji su se od njih očekivali, treba im na neki način zahvaliti, treba im omogućiti da im se dobro vrati dobrim. Pa se evo, sada na neki način uvodi jedna specijalna kategorija državnih službenika koje bih evo ovako slobodno nazvao nadslužbenicima, državnim nadslužbenicima. Naime, o čemu se radi. Da bi netko bio imenovan na državnu dužnost ne mora ispunjavati ni jedan jedini uvjet koji je propisan za državne službenike. Tako da znademo da ima pomoćnika ministara, ima državnih tajnika koji ne ispunjavaju one uvjete zakonom propisane recimo za tzv. nadređene službenike. Nemaju deset godina radnog staža. Nemaju položeni stručni ispit. Došli su na svoja mjesta prije svega zbog povjerenja stranke koja participira vlast. Sada preko noći ti ljudi dobijaju status kao da su ispunili sve kriterije utvrđene za službenike i omogućava im se da imaju plaću veću od svojih budućih kolega državnih službenika odnosno nadređenih dužnosnika, ljudi koji vode odjele, odsjeke, službe, koji potpisuju dokumente, koji imaju pravo potpisivanja pravorječnih akata. Za njih se sada stvar posebna niša u kojoj će moći dobiti sve ono što zapravo nisu zaslužili jer ne ispunjavaju formalne kriterije. Kaže se ovdje da će do donošenja posebnoga zakona to tako vrijediti. A možda će zakon baš biti donesen tada kad oni konačno eto, ispune uvjete. Zato podsjećam, gužva je u šesnaestercu. Ima kolega koji su govorili i o tome kako se zapošljavaju ljudi u javnoj upravi. Pa se stalno govori o natječajima. Evo, ja ću vam reći jedan primjer kako to radi moj kolega, inače predsjednik najjače oporbene stranke u mome gradu, a naš aktualni gospodin ministar financija. Ako se sjećate prije godinu i pol dana HDZ je u Velikoj Gorici po drugi put za redom na lokalnim izborima izgubio vlast. Do tri puta Bog pomaže, kažu ljudi. Što se dogodilo? Pet, pet najbližih stranačkih dužnosnika i suradnika gospodina Šukera je u roku od deset dana zaposleno bez ikakvog javnog natječaja. A znate gdje? Ne kod prijatelja Pere, u njegovom poduzeću. Nego u INA-i gdje je ministar predsjednik nadzornog odbora. U Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje, u Croatia osiguranju. I isto tako u Uredu državne uprave na mjestu pomoćnika predstojnice. Sve bez javnog natječaja. Dakle, može i ovako, može i onako. Zato predlažem da se ovaj zakon preimenuje u Zakon o izvanrednim sinekurama bivših a vrijednih, lojalnih i odanih državnih političkih službenika. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jedan ispravak. Gospodin Kundić. Izvolite!
Poštovani gospodine predsjedniče! Ispravljam netočan navoda gospodina Beusa koji je u svom inspirativnom govoru počinio puno grešaka. Prvo, rekao je da se zapošljava u državnoj službi, da se ne mora ispunjavati ni jedan uvjet, već uglavnom po podobnosti, što nije točno, jer zakon točno propisuje kriterije za ta radna mjesta. Drugo, rekao je da u Velikoj Gorici je ministar Šuker zaposlio pet ljudi koji su, koje je dolazeća garnitura izbacila iz radnih mjesta… Oprostite, krv mi ide iz nosa. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne moram završiti?
Hvala lijepa. Zaključno, potpredsjednika Vlade gospođa Đurđa Adlešić. Izvolite!
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovani zastupnici i zastupnice. Pa ja ću se doista kratko prije svega svima vama zahvaliti koji ste u raspravi sudjelovali. I budite sigurni i neću se baviti raspravama koje su obojene politički, jer bih se htjela osvrnuti samo na ono što je srž ovog zakona, a to je pokušaj da se dobije jedna efikasnija depolitizirana državna uprava koja će biti i stručnija i više dostupna svim građanima. I da prvi put u zakonu imamo zaštitu zviždača i zaštitu od mobbinga. Možda se to nekom ne čini dovoljno. Međutim, sjetite se bar dvije najpoznatije zviždačice. Bi li one da su bile u državnoj upravi završile na ulici da je ovakav zakon postojao? Ja vas uvjeravam da vrlo vjerojatno ne bi. A moguće zlouporabe se moraju kažnjavati u svakom zakonu i ovdje gospođe i gospodo. Neće odlučivati nikakav politički sud nego službenički sud i viši službenički sud. I za svaku zlouporabu se mora odgovarati, pa i za ovu. Prema tome, nema razloga da ovdje kažemo, ovdje se izuzima od moguće zlouporabe. Problem je kako popuniti prazna mjesta. Neki su otišli i u mirovinu. I mi doista ne želimo ni kriminalce, ni nasilnike, niti one koji su za to optuženi. Doista mi se čini nevjerojatnim ovdje spomenuti da će netko tko je zgazio troje djece ovdje moći doći posao. Ma uz kojeg to dobrog odvjetnika bi on mogao dobiti. Ne znam, možda takvi negdje i postoje, manje od šest mjeseci zatvora. Nemojmo dovoditi zakon do apsurda ako nam se ono najbitnije u njemu čini prihvatljivim. Postoje metode kako zakon popraviti. To su amandmani. Imali smo dovoljno vremena i o tome, ja mislim da se još minute broje i još se stignu amandmani podnijeti. Ja vas uvjeravam, razmotrit ćemo svaki amandman bez obzira iz koje stranke dolazi. Činjenica je da je stranačka pripadnost bar po onom što se ovdje moglo čuti ja moram priznati iz neskromno malog iskustva isto tako moglo reći da je u određenom vremenu bila prednost. Ali ovaj puta je doista pokušaj da se to bar u prvom koraku umanji. Javni natječaji idu, svi ćemo ih nadzirati, o njima razgovarati, o njima raspravljati i za sve nepravilnosti upozoravati. Dakle, ovo je vrlo važan korak. Ima jedan drugi problem ako govorimo o državnim službenicima o kojem isto treba nešto reći. Nemojmo zaboraviti da je taj posao zapravo vrlo neatraktivan. To je posao u kojem su plaće male čak i kad ih povisimo i vrlo teško je dobiti stručne, educirane ljude da vam taj posao rade. Prema tome, ako su sada nekome plaće rasle u novom zakonu koji je u proceduri plaće moraju rasti i ostalima. Zakon je dakle u proceduri da bar to mjesto pokušamo učiniti atraktivnijim. Htjela bih vam reći da je gotova strategija razvoja državne uprave, da će te ju vrlo uskoro moći javno raspraviti, da će ona biti raspravljena i na GSV-u i da će ona sigurno donijeti bitne promjene upravo ovom resoru. A isto tako je u završnoj fazi i do ljeta će biti raspravljen i Zakon o lokalnim službenicima, tako da ćemo bar jedan dio toga do ljeta zaokružiti. Ovo je doista pokušaj da se državnoj službi na određeni način i vrati dignitet ili da se on stvori, da služba postane privlačnija i da u drugoj fazi bude bolje i plaće. Hvala.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Glasovanje je u 15 sati. Molim klubove da osiguraju nazočnost zastupnika kako bi mogli završiti ovaj tjedan uspješno glasovanjem za raspravljene zakone i druge odluke. Hvala lijepa. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima, hitni postupak, P.Z. br. 2. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Izvolite, potpredsjednice.
Hvala lijepo.
Amandman 1. na članak 1.
Prihvaća se.
Hvala. Amandman 2. na članak 4.
Prihvaća se.
Hvala. Amandman 3. na članak 5.
Prihvaća se.
Hvala. Amandman 4.
Prihvaća se i taj. Prihvatili smo sve amandmane.
Prihvaćeni amandmani su sastavni dio zakona, konačnog prijedloga zakona i dajem zakon u cjelini na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. 79 za, 41 protiv i jedan suzdržan je prihvaćen ovaj… … [[Upadica se ne čuje.]] Prelazimo na 1. točku dnevnog reda današnje sjednice. - Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu, s Prijedlogom projekcije proračuna za 2009. godinu, Prijedlog financijskih planova za 2008. godinu, s Prijedlogom projekcija za 2009. i 2010. godinu: - Hrvatskih voda, - Hrvatskih autocesta, - Hrvatskih cesta - Državne agencije za osiguranja štednih uloga i sanaciju banaka, - Hrvatskog fonda za privatizaciju, - Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost Prijedlog državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2008. godinu, s Prijedlogom projekcije za 2009. i 2010. godinu (konsolidirani), Obrazloženje državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2008. i projekcije za 2009. i 2010. godinu. Predlagatelj proračuna je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Poštovane zastupnice i zastupnici, skrećem pozornost na članak 31. stavak 2. i 3. Zakona o proračunu prema kojem podnesenim amandmanima koje predlaže povećanje proračunskih rashoda i izdataka iznad iznosa utvrđenih prijedlogom proračuna mogu biti prihvaćeni pod uvjetom da se istodobno predloži smanjenje drugih rashoda i izdataka … [[Govornik se ne razumije.]] Rashodi i izdaci ne smiju biti predloženi na teret proračunske zalihe ili na teret dodatnih zaduživanja. S tim u svezi upozoravam da će u saborsku proceduru biti upućeni samo oni amandmani koji su sastavljeni u skladu sa navedenim člankom Zakona o proračunu. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu, Odbor za pomorstvo, promet i veze. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Predsjednik Vlade Republike Hrvatske doktor Ivo Sanader. Izvolite.