Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Zakon o regulaciji tržišta željezničkih usluga i Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim komunikacijama trebali bi se donijeti u paketu i tek onda imaju svoj smisao. Pa stoga i obrazloženje za ova dva zakona je gotovo identično. Stoga mi dozvolite nekoliko uvodnih riječi. Vlada Republike Hrvatske pokrenula je reformske i druge mjere fiskalne konsolidacije za razdoblje od 2014./2016. godine a jedna od mjera sa fiskalnim učinkom u 2014. godini jest racionalizacija i spajanje agencija. Ova mjera podrazumijeva sustavnu racionalizaciju državne i javne uprave kroz spajanje, odnosno objedinjavanje agencija, fondova i zavoda koji su izvan sustava Državne riznice, a u skladu sa smjernicama ekonomske i fiskalne politike za razdoblje 2014./2016. koji je Vlada donijela 2013. godine. U sklopu provedbe ove mjere ovim se zakonom predlaže pripajanje agencije za regulaciju tržišta željezničkih usluga Hrvatskoj agenciji za poštu i elektroničke komunikacije ili skraćeno HAKOM. Agencija za regulaciju tržišta željezničkih usluga osnovana je 2007. godine Zakonom o agenciji za regulaciju tržišta željezničkih usluga kojim je stvoren pravni okvir za omogućavanje ostvarenja funkcije neovisnog regulatornog tijela u području željezničkih usluga sa svrhom boljeg nadzora poslovanja subjekata na tržištu željezničkih usluga što je omogućilo nediskriminacijski pristup svim sudionicima na tržištu željezničkih usluga pod jednakim uvjetima i osiguralo stručno i djelotvorno obavljanje poslova regulacije tržišta željezničkih usluga sa javnim ovlastima. Donošenje tog zakona i ustrojavanjem tijela za regulaciju tržišta željezničkih usluga nastavljen je proces harmonizacije domaćeg zakonodavstva sa propisima Europske unije i to ponajprije s direktivom 2001./2014. Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2001. godine. O dodjeli željezničkog infrastrukturnog kapaciteta i ubiranju pristojbi za korištenje željezničke infrastrukture i dodjeli rješenja o sigurnosti. Budući da su u međuvremenu propisi Europske unije u tom području značajno izmijenili te je donesena Direktiva 2012./34 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenog 2012. o uspostavi jedinstvenog europskog željezničkog prostora kojom se na jedinstven način uređuje područje željezničkog prometa Europske unije i područja regulacije tržišta željezničkih usluga u cilju njezina preuzimanja u nacionalno zakonodavstvo pristupilo se donošenju novih zakona u području željezničkog prometa. Iako je Direktiva 2012/34 najvećim dijelom već preuzeta novim Zakonom o željeznici njezine odredbe koje uređuju područje regulacija tržišta željezničkih usluga preuzet će se novim Zakonom o regulaciji tržišta željezničkih usluga koji će zamijeniti važeći Zakon o agenciji za regulaciju tržišta željezničkih usluga. Tim zakonom postupak donošenja koji je u tijeku usporedo sa postupkom donošenja ovog zakona u cijelosti će se preuzeti odredbe Direktive 2012/34 čime će se cjelovito urediti područje regulacije tržišta željezničkih usluga kako bi u funkcionalnom i organizacijskom smislu bilo sposobno u cijelosti pratiti zahtjeve jedinstvenog europskog tržišta, te osigurati učinkovitost i gospodarsku održivost željezničkih usluga. Slijedom navedenog nova jedinstvena regulatorna agencija Hrvatska regulatorna agencija za mrežne djelatnosti koja nastaje pripajanjem Agencije za regulaciju tržišta željezničkih usluga HAKOM-u uz postojeću nadležnost i poslove utvrđene Zakonom o elektroničkim komunikacijama i Zakonom o poštanskim uslugama postaje nadležna i za regulaciju tržišta željezničkih usluga u skladu sa novim Zakonom o regulaciji tržišta željezničkih usluga. Na ovaj se način osigurava nastavak poslovanja regulatornog tijela u području željezničkih usluga u izmijenjenom i gospodarski prihvatljivijem ustrojstvenom obliku koji će omogućiti uvjete za djelotvornije i racionalnije poslovanje jedinstvenog regulatornog tijela. Ustrojavanjem jedinstvene Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti koja bi zbog domaće i međunarodne prepoznatljivosti zadržala postojeći skraćeni naziv u pravnom prometu HAKOM ostvarit će se sljedeći učinci: racionalizacija ustrojstva i poslovanja, dakle zajednički poslovni prostori, zajednički opći poslovi, nema potrebe novog zapošljavanja budući da HAKOM ima odgovarajuću službu pravnih i gospodarskih poslova. Zatim daljnje smanjenje troškova regulacije tržišta elektroničkih komunikacija, poštanskih usluga i željezničkih usluga, omogućavanje zajedničke regulatorne funkcije za sva tri navedena tržišta i sinergija horizontalne međusektorske primjene potrebnih znanja, vještina i kompetencija iz pravne i iz ekonomske struke. Donošenje novog Zakona o izmjenama i dopunama zakona, dakle ovog zakona i Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim komunikacijama zajedno sa novim Vlada Republike Hrvatske provodi jednu od mjera fiskalne konsolidacije i fiskalnim učinkom u 2014. godini i to integrirano s povećanjem učinkovitosti sustava nacionalnih regulatornih tijela i podizanje kakvoće usluga koje se pružaju građanima i gospodarskim subjektima na tržištu elektroničkih komunikacija, poštanskih usluga, željezničkih usluga u promijenjenim gospodarskim i društvenim okolnostima. Pojednostavljeno na kraju samo vrlo jednostavno, zapravo dvije u cilju dakle racionalizacije ukupnog tog javnog poslovanja dvije regulatorne agencije se spajaju u jednu, odnosno Agencija za regulaciju tržišta željezničkih usluga pripaja se HAKOM-u. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani zamjeniče ministra. Da li žele predstavnici radnih tijela odbora koji su razmatrali konačni prijedlog zakona iznijeti izvješća? Ne. Otvaram raspravu. U raspravu idemo po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je Klub nezavisnih zastupnika, liste nezavisnih zastupnika. Grubišić Kajin. Najprije kolega Kajin.
Hvala gospodine predsjedniče, zamjeniče ministra, gospodo zastupnici. Neka mi već jedanput dostave odgovor na to pitanje koliko troše za medije i PR-e. Jesu jedno takvo slično pitanje odgovorili su gospođi Ani Komparić Devčić našoj zastupnici, ali meni neće. Ali hoće, hoće. Natjerat će se ih da odgovore. No, da se vratim ja sada na ovaj zakon. Ovo je izuzetno bitan zakon, čak bih rekao da ga je dosta teško pratiti. On regulira jednu materiju koja je točno treba priznati bila regulirana u Hrvatskoj, ali evo tek sada možemo reći da se počinje zapravo primjenjivati. Kao što je rekao zamjenik ministra znači dvije agencije se sada spajaju u jednu. Da li će to biti skuplje ili ne to je sada irelevantno, ali da krenem nekako redom. Članak 8. govori da Godišnje izvješće o radu agencije u odnosu na tržište željezničkih usluga obuhvaća podatke o stanju razvoja tržišta željezničkih usluga i ostvarivanju regulatornih načela i ciljeva o postupcima pokrenutim po zahtjevu stranaka, o postupcima pokrenutim po službenoj dužnosti, podatke mjerodavne za prikaz razvoja tržišta željezničkih usluga, podatke u postupku vezane za prava i obveze putnika itd. Znači, agencija promiče prije svega tržno natjecanje na tržištu željezničkih usluga i to osobito na načine da sprečava narušavanje ili pokušava spriječiti narušavanje i ograničavanje tržnog natjecanja, uklanja prepreke pristupu i funkcioniranju tržišta i potiče jednu učinkovitiju uporabu željezničke infrastrukture. Međutim, svakako bih se usudio reći da je bit upravo ovo što je rečeno u jednoj komparaciji ovih postojećih zakonskih rješenja, počevši od Direktive iz 2011., zatim našeg Zakona o željeznici iz 2013. godine, a kad govorimo o ovoj direktivi ovdje se kaže da željeznički prijevoznici dobivaju pod jednakim nediskriminacijskim i transparentnim uvjetima pravo pristupa željezničkoj infrastrukturi u svim državama članicama u svrhu pružanja svih vrsta usluga željezničkog prijevoza roba. To pravo uključuje pristup infrastrukturi koja povezuje pomorske i luke unutarnjih voda i drugim uslužnim objektima iz točke 2. priloga 2. koja opslužuje ili bi moglo opsluživati više od jednog krajnjeg korisnika. Željezničkim prijevoznicima dodjeljuje se pravo pristupa željezničkoj infrastrukturi u svim državama članicama u svrhu pružanja usluga međunarodnog prijevoza putnika itd., itd. Mi temeljem ovoga zakona možemo reći da dobivamo jednu ozbiljnu konkurenciju. Možda je nećemo dobiti danas, dobit ćemo je sutra. U svakom slučaju tu konkurenciju dobit ćemo vrlo uskoro. Mi ćemo vjerojatno dobiti i nešto europskog novca za te naše pruge da izgradimo i održavamo infrastrukturu ali kao što vidimo dosada na svaki uloženi ili uplaćeni euro iz Hrvatske u Bruxelles mi u pravilu povlačimo isti taj euro s time da nam oni određuju prioritete. Može se slobodno reći da temeljem eto ove zakonodavne ili legislativne prakse monopol Hrvatskih željeznica na neki način završava ili barem ja tako iščitavam ovaj Zakon o regulaciji tržišta željezničkih usluga. Ono što je sigurno bitno, ono što mene najviše zanima, ono što je dohodovno na našim željeznicama a to je ovaj teretni promet. Mi u Hrvatskoj na željeznici imamo nekoliko velikih projekata koji su započeli s realizacijom, to je Dugo Selo-Križevci, to je Gradec-sv. Ivan Žabno nova pruga, Podsused-Samobor i elektrifikacija Zaprešić-Zabok. Glavni ciljevi željeznice su prije svega povećanje kapaciteta i brzine, na međunarodnim prugama 160 km/h na regionalnim 120 km/h, 80 km/h na lokalnim. Mi imamo 2468 km jednokolničke pruge, 254 km dvokolosječne te pruge i imamo negdje od toga 977 ili gotovo 1000 km električne pruge ili ektrificirane. Boli me da nitko, čak ni na horizontu, ne razmišlja o tunelu Učka. Ali lako ćemo za tunel, nećemo lako za tunel ali nitko ne razmišlja niti o ovim prugama od Buzeta do Pule, odnosno od Lupoglava do Štalija. Do '90-e ili '91. godine istarske pruge bile su u sastavu slovenskih željeznica. Za svaki pedalj hrvatskog mora Slovenci se bore kao lavovi vidimo, sad imaju arbitražu 2.06. zakazana između Hrvatske i Slovenije ali sustav željeznica odmah su prepustili bolje rečeno vratili Hrvatskoj. I to govori koliko su naprosto istarske željeznice rentabilne. Ali bez obzira na sve nešto treba napraviti da se ta željeznica održi u životu. No pustimo sada to. Na strani 2. ovoga prijedloga zakona doslovce se kaže citiram, "da svrha donošenja ovog zakona je da se otvaranjem tržišta u području željezničkih usluga i jačanjem konkurencije postigne veća kvaliteta pružanja usluga, smanjenje troškova, zaštite krajnjih korisnika te osiguraju uvjeti za dotok europskog kapitala povećanjem broja domaćih i stranih prijevoznika na željezničko tržište." Sad, ako mi ostanemo bez željeznica, ako u nju ne ulažemo ne znam koga zapravo ćemo štititi. Ali imam nekako dojam da se puno toga zapravo radi za strance. Ok, nemam ništa protiv ako dignu taj sustav na noge, ali što zapravo mi radimo? Vidi se i iz ovog obrazloženja gdje se između ostalog kaže da se ovim zakonom uređuje da će područje regulacije tržišta željezničkih usluga uskladiti se sa izričajem europskog zakonodavstvo, djelokrugu rada regulatornih tijela, postupci pred regulatornim tijelima, zaštita prava putnika itd. itd. Da li će se u ovoj bespoštednoj utakmici na Hrvatskim željeznicama ako ostanemo bez najrentabilnijih linija moći održati sustav Hrvatskih željeznica. Ja znam da smo mi dio Europske unije, da ona univerzalna europska načela od tržišne nediskriminacije, od poslovne nediskriminacije, od političke, vjerske, rasne nediskriminacije jasno da moramo apsolutno poštivati i za to smo se konačno opredijelili i svo vrijeme naprosto borili i moramo na neki način igrati po tim europskim pravilima. Sve u svemu podržat ćemo, ali moramo isto tako shvatiti da dobivamo jednu ozbiljnu konkurenciju.
Drugi dio, poštovani zastupnik Grubišić, Ivan Grubišić. Ispričavam se imaju dva Grubišića, Ivan Grubišić.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolege i kolegice sve vas pozdravljam i načelno ćemo podržati ovaj prijedlog Zakona o regulaciji željezničkog saobraćaja, ali napominjem da ovaj dom mora imati pred sobom najprije prioritete Republike Hrvatske, a onda usklađivanje sa normama Europske unije. Koliko je to moguće i koliko je to nama isplativo. Smatram da smo danas u Saboru dobili još jednog čovjeka koji će dignuti razinu rasprave o svim problemima a to je gospodin Linić, pa ga pozdravljam, i želim mu uspjeh u saborskim klupama. Ima jedna koja kaže: "Uvijek puni smo želja a malo se ostvari od tog.", nažalost to je naša stvarnost. Puni smo želja, želja i da sprovodimo europske propise ali po ocjeni naše javnosti dobili smo tek prolaznu ocjenu, ocjenu 2. To nije dobro, to znači da narod osjeća da ovaj Sabor ne diše i ne rješava probleme naroda, nego izvršava naredbe moćnika koji uglavnom rješavaju probleme u svoju korist ili iz svojih velikih država. Ja se zalažem da se ocjena Hrvatskog sabora da nastojimo svi s jedne i druge strane digne barem na zadovoljavajući ocjenu 3, a to ćemo doprinijeti svojim zajedničkim radom i rješavanjem konkretnih problema. Dolazim iz Splita iz Dalmacije, Dalmacija je možemo reći prometno donekle spojena sa metropolom i sa ostatkom Hrvatske, Dalmatinom. Ali moram naglasiti da svaki put kad se vozi moram konstatirati da činimo negdje 70 kilometara više nego što je potrebno, da to plaćamo i vremenom i kunama a da je spoj preko Knina koji je zapostavljan prometno sa ostatkom Dalmacije i Hrvatske za nas bila prioritetnija veza sa metropolom, izbjegli bi nezgode u, vremenske nezgode kao što su danas prisutne, također bi vlak trebalo preko Knina koji ide, ali dok se popne na Malovan treba mu 2 sata. Skratili bi probojem tunela ispod Malovana na Gračac i onda bi mogla ići željeznički i autobusni promet tom linijom. Skratilo bi putovanje za 1,5 sat, to ne mora bit autoput nego brza cesta. I zalažemo se za to da prioritete rješavamo domaće, a da zakonodavstvo Europske unije stavimo na drugo mjesto ne radi omalovažavanje i neprihvaćanja nego radi naših mogućnosti ili naših nemogućnosti. Dakle, želim da dignemo ocjenu rada Sabora, a to ćemo postići ako narod prepoznaje da svoje prioritete stavljamo na prvo mjesto bilo da se nalazimo s desne ili s lijeve strane i da bi trebalo poboljšati rad ovoga doma. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Na izlaganje poštovanog kolege Damira Kajina imao jednu repliku. Zastupnik Boro Grubišić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodin Kajin vrlo često spominje ona nekakva bivša vremena kada su brzine na našim prugama bile puno veće nego li danas. Zanimljivo je da prije 30 ili 40 godina se puno prije stizalo vlakom u bilo koji dio Hrvatske nego li danas. Nadalje je govorio o prednostima ulaska u Europsku uniju i pri tome spomenuo, dakle ulaganje u Hrvatske željeznice odnosno u infrastrukturu na Hrvatskim željeznicama, a usput je spomenuo i tunel, što bih ja jako volio da integriramo i željeznički Istru, pa s obzirom da je on u vladajućoj koaliciji, da kažem pripada njoj bih ga zapitao koliko je urađeno na tome da se dobije nekakav europski, novci za europski projekt proboja željezničkog tunela kroz Učku ili kako kaže Čiča Rio, kako već voli reći. I ima li išta u tom smjeru, možda on više zna nego mi ostali zastupnici. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Damir Kajin.
Dobro, ja pripadam prije svega sebi, ali dobro, pustimo sada to. Još tamo negdje '93. pokojni predsjednik Tuđman svečano je položio negdje nedaleko Lupoglava kamen temeljac za početak radova na željezničkom tunelu i kako vi kažete Učka ili kako bih ja rekao, recimo Ćićarija, sasvim svejedno. Međutim, od tog kamena temeljca kojemu se zameo svaki trag pa mislim da ni oni koji su ga postavili… … [[Upadica se ne čuje.]] Ne da je zaraslo, nego više ne znamo ni gdje je to. Znači nije prošlo ili nije se dogodilo ništa. Ja sam prije govorio za saborskom govornicom da su do '90., '91. godine istarske željeznice bile u sastavu slovenskih željeznica. Možemo govoriti što god hoćemo, oni su čak to, taj sustav koliko toliko održavali, nakon toga su taj sustav normalno vratili RH i od tada je sustav naprosto zapušten ili prepušten sam sebi. Ja sam svjestan da u dogledno vrijeme od željezničkog tunela, od tog starog sna biskupa, velikog biskupa Dobrile, istarskog preporoditelja neće se dogoditi ništa, ali barem bih volio da HŽ vode računa o onome što je ostalo od istarskih pruga jer bez istarskih pruga neće biti niti istarskih luka, a bez istarskih pruga i istarskih luka ili hrvatskih pruga u Istri i hrvatskih luka u Istri ja mislim da neće biti puno koristi ni vizavi naše ekonomije. I u toliko doista molim i zamjenika ministra i nadležno ministarstvo i HŽ da porade nešto na onome što je naprosto … potrebno, da taj sustav naprosto ne propadne u cijelosti jer ako se to dogodi, više ga sutradan ni Bog neće moći podići na novo. Imamo takvu situaciju na prugi od Lupoglava do …
Hvala lijepa. Hvala puno kolega zastupniče. Idemo dalje u raspravu klubova zastupnika. Na redu su Hrvatski laburisti i poštovani zastupnik Mladen Novak, je, Mladen Novak.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Uvaženi zamjeniče sa suradnicima. Pa kao što i očekujete… Poštovanje i vama. Kao što i očekujete ja se za razliku od svojih prethodnika neću složiti sa ovim prijedlogom, s ovom idejom. Čisto za one koji su zaboravili, da ih podsjetim, riječ je o Agenciji za regulaciju željezničkog tržišta koja je, nema dugo, imala svoje izvješće ovdje pred nama. To je ono famozno izvješće u kojem stoji da su zaprimili 7 predmeta, za 5 nisu nadležni, a 2 nisu stigli riješiti u godini dana. Na sjednici odbora sam zamolio da se za ovu raspravu, za plenarnu sjednicu pripremi dodatno financijsko izvješće, da se vidi koji su efekti o ukidanju ove agencije za koju sam ja i onda rekao da treba ju ukinuti, ovakvu kakvu, ako ju nismo u stanju dovesti u red, onda ju sigurno treba ukinuti, a mislim da spajanjem sa Hakomom nećemo ništa napraviti. Financijsko izvješće dodatno ili sam ga ja prečuo ili nije rečeno ovdje, ali znakovito je da u međuvremenu sa stranica, internet stranica Agencije za regulaciju tržišta željezničkih usluga je maknuto financijsko izvješće i plan financiranja. Da li je to slučajno ne znam, ali je vrlo znakovito. Prošli puta smo postavili pitanje i njihovog boravka, odnosno plaćanja najma u Jurišićevoj ulici što smatramo em ne primjerenim em izuzetno skupim, o tome nema ni govora, ali rečeno je na odboru to nije bio glavni motiv, glavni motiv je bio da ta agencija bude učinkovitija. Ta agencija od svog osnutka je toliko učinkovita da u suštini sav njezin rad se oslikava na trenutnom stanju oba dva naša nacionalna prijevoznika. Ta agencija je svojim što ne činjenjem, što pogrešnim činjenjem sustavno urušavala oba prijevoznika, a pogotovo Cargo. Obol ministra prometa u tome je izuzetno velik, ali siguran sam da nitko ovdje nema iluziju da je netko nešto, bilo koja agencija da je radila nešto, a da pri tome nije imala i blagoslov ministarstva. U tom izvješću agencije koje smo zadnje imali se dosta često spominje pravna regulativa, odnosno nedorečenost pravnih propisa temeljem čega je njima onemogućen rad. Ta agencija postoji nekoliko godina, 7, 8 godina, nije bitno. U tih par godina svog postojanja ni jedan jedini prijedlog zakonske izmjene onoga što oni kažu zbog čega ne mogu raditi od strane te agencije nije dostavljen. Zbog čega? I sad mi, pogledajte primanja, pogledajte službene puteve, to je, ja sam je prošli puta nazvao da je to ustvari turistička agencija za vlastite zaposlenike. Ni jedan drugi smisao te agencije ja nisam vidio. Možda netko je, ako je, ja priznajem argumente, ako mi to netko može baš argumentirati. Koji će biti efekti ovog spajanja? Pa možda eventualno efekat bude u tome da se presele Jurišićeve ulice na sjedište … gdje Hakom ima navodno prostora ko u priči, to je po mome isto dvojbeno jer i oni su u prostoru koji također iznajmljuju. Drugi efekat eventualno smanjenje plaća ravnatelja, ali svi zaposlenici koji su trenutno tamo ostat će tamo što je za pretpostaviti da će i način rada bit identičan. Znači, nikakve pomake ne možemo očekivati na osnovu ovog zakonskog prijedloga. Ok, zakon podrazumijeva se zakon ne može ni urediti baš sve, ali iskreno rečeno nema razloga da na ovakav način spajamo te dvije agencije. Zbog čega to govorim? Pogotovo zato što je to u resoru ministra Hajdaša Dončića za kojeg tvrdim da sve što je u njegovom resoru sve je dvojbeno, svaka odluka je dvojbena i svaka mi je sumnjiva i u svakoj vidim i ono nešto ispod. Jedna od takvih je nešto od toga ću vas upozoriti ili podsjetiti na recimo jučerašnju izjavu u jednom tisku gdje je gospodin ministar izjavio, vezano za prodaju pružnih građevina, a to sam jučer postavio pitanje i premijeru, zbog čega se ide sa prodajom Pružnih građevina kada je to trenutno vjerojatno najuspješnija građevinska tvrtka u Hrvatskoj koja po dopisu sindikata koji su dobili svi članovi odbora trenutno zapošljava 2 tisuće radnika. I mi to prodajemo, ako je točno ovo što pišu sindikalci onda prodajemo i sumnjivim kupcima. Znači opet priča podsjetit ću na onog Rumunja famoznog i opet u ovom ministarstvu. Imat ćemo privatno održavanje što znači sada umjesto državnog monopola sada ćemo imati privatni monopol. U ovakvom slučaju barem što ja znam je uvela samo jedna željeznička uprava odnosno jedna država u Europi to je Velika Britanija da bi na kraju tu istu djelatnost otkupljivala ponovno vraćala u državno vlasništvo po znatno višoj cijeni ali u znatno lošijem stanju. To iskustvo koje smo vidjeli kod drugih to je nama nebitno. Nitko se na to ne osvrće, o.k. to je uredu i idemo dalje. Ministar je izjavio da Pružne građevine tu firmu ne prodaje on nego je prodaje Uprava HŽ-a odnosno HŽ Infrastruktura. Pa da li ima iko da vjeruje u takvu nebuloznu izjavu, a zna se dobro da takvu firmu može prodavati, firmu kćer, može se prodavati jedino uz suglasnost ministarstva jer to je sve u državnom vlasništvu. Ne možemo se zavaravati, stavljati kao noj glavu u pijesak i reći je to je stvar uprave. Zna se dobro da nijedna uprava nijednog državnog poduzeća takav potez ne može napraviti bez suglasnosti resornog ministra. Ovdje se u ovom zakonu spominje i na to su reagirali što mi je dosta čudno ali pohvaljujem, način financiranja rada agencije. Reagirala je HŽ Infrastruktura protiveći se ovome. Ja se isto protivim jel to je za one koji nisu ušli u problematiku to je dodatni namet za naše prijevoznike. U ovom trenutku još uvijek je naš. Da li to znači da to sutra i onako računamo na to da naše nećemo imati i pomirili smo se s tim da ćemo sve privatizirati kao što je jučer rečeno osim zdravstva i obrazovanja, a i ono je već dobrim dijelom pod udarom privatizacije? Ne znam nisam siguran. Da li je to stvarno cilj ove socijaldemokratske Vlade ili mi to nešto krivo iščitavamo? Koristim ovu priliku isto tako da "zahvalim" sa ironijom zahvalim svim EU parlamentarcima iz SDP-a i HDZ-a koji su sada nema dugo digli ruke u Bruxellesu za 4.paket. Moram napomenuti da ima jedan častan izuzetak gospodin Picula koji je jedini bio protiv iz te dvije grupacije. Ja čisto sumnjam da se itko od ostalih zastupnika kod naših tu bilo stručnjaka, bilo drugih ljudi o čemu je riječ jel jednostavno dobio palac gore i digao ruku za. Ali upravo ti i takvi zakoni, znamo da ne bi bitno utjecali, ali upravo ti takvi zakoni rade na tome to je tzv. liberalizacija tržišta, ali to u suštini veći jedu male. Mali nemaju šanse da opstaju. Ali s druge strane šta se dešava? One usluge koje pružaju mali nacionalni operateri neće raditi niko drugi jel to nije interesantno nikome drugome. To su naši nacionalni interesi, ali ih više neće imati tko raditi. Ne znam da li je državna politika suglasna s tim takvim načinom, ali ako je ja moram priznati da ne razumijem takav način, ali sigurno da se i ne slažem s tim. U svakom slučaju klub Hrvatskih laburista će biti protiv rješenja protiv ovog zakona. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama i klubu. Ali imamo nekoliko replika na vaše izlaganje. Prva je poštovanog zastupnik Tomislava Žagara.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Novak, vi ste u svom dijelu pomalo iz čuđenja, a bila je ovdje rasprava kada smo razgovarali o izvještaju Agencije za regulaciju tržišta željezničkih usluga. U tom dijelu smo govorili u raspravi o tome što je agencija mogla učiniti u ovih 7 godina koliko postoji, mislim zakon iz 2007.da je definirana i 2008.mislim da je osnovana agencija. Ona doista u ovome dijelu kako ste vi rekli u pravnim stvarima nije bila nadležna, a u onim dijelovima gdje je bila nadležna su te žalbe bile izvan roka. Mi smo kroz ova 4 paketa direktiva koja usvajamo i koje su unijete u Zakon o željeznici, a sada se moraju unesti u Zakon o Agenciji za zaštitu tržišta željezničkih usluga nastao jedan niz pravnih doista pravnih mjera s kojima se usklađujemo sa pravnom stečevinom EU. I tu se postavlja pitanje da li mi imamo izbora drugačije djelovati. Vi postavljate naravno dvojbe, međutim gledajte ako jednu stvar krenete i ako postavite takve pravne okvire, teško je onda napraviti zaokret jer kaže ovo sve do sada što smo radili smo se zezali sada ćemo napraviti posve drugačije. Dakle, sve ono što je zapisano u agencije kao nezavisno regulatornom tijelu kod nas jedino Hrvatska narodna banka ima zapravo ustavnu kategoriju regulatornog tijela. Sva druga regulatorna tijela djeluju pojedinačno. I zapravo se onda postavlja pitanje kolike su njihove ovlasti. Mislim da ovakvom konsolidacijom agencija koja, više modela postoji, koji će se odabrati, to će se vidjeti. Mislim da će se njihova uloga i značaj pojačati. I onda ovo što vi govorite kasnije ne mora značiti da će u konačnici dolazak stranih investitora, dolazak drugih kompanija da će nužno uzročiti da sve ovo što je u Hrvatskoj stvoreno da propada. Međutim, vi znate isto dobro kao i ja da na željeznici stvari mnoge nisu dobre. Sve ono što je zatečeno. Željeznica, ima ona reklama vlak je uvijek brži, nažalost kod nas vlak je uvijek nekako sporiji. I mislim da svi zajedno moramo uložiti napore. A ja u ovim zakonskim rješenjima ne vidim opasnost već priliku da to i napravimo.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Mladen Novak.
Hvala. Kolega ja sam rekao da sam protiv ovog zakona zato što on neće riješiti ništa. Ali sam i protiv rada agencije na ovakav način koji je do sada radila. Zakonom je nemoguće riješiti kvalitetu rada. Možete stvoriti neki pravni okvir ali nemoguće je riješiti kvalitetu rada, to je već nešto drugo. No, međutim, ono što je do sada radila aktivno ova agencija to je radila na rušenju nacionalnih prijevoznika. Radila je kroz način da je izvješće o mreži uvijek prihvaćala onako kakvo daje infrastruktura. Pa sada imamo situaciju da smo recimo imali, što sam ja navodio prije dvije godine tu za primjer. Imali smo recimo tri broda u luci Bakar i 50 ili 60 vagona na otpremi, infrastruktura zatvara prugu, agencija šuti o tome, plaćamo najam stranih vagona, plaćamo najam, kašnjenje brodova, dangubinu za brodove, sve to plaća nacionalni operater , agencija šuti o tome. To je trebalo biti, tu je agencija trebala reagirati. Imate masu takvih slučajeva, kompletan zagrebački čvor je infrastruktura zatvorila sa remontima. Ostao je prilaz samo prema Sloveniji i preko … [[Govornik se ne razumije.]] Agencija šuti o tome. Sav trošak ide na štetu nacionalnog operatera, na štetu HŽ CARGO-a. I iza toga konstatacija HŽ CARGO propada jer su nesposobni. Kuda da prevezu, kojim putem? Tko će platiti te dodatne troškove, nitko ni A ni B. Da li je postojala mogućnost, prije 2 godine sam pokazao papir iz Slovenije, rješenje slovenske Vlade koju je odobrio Slovenski parlament da se nacionalni operater u lokalnom prijevozu, znači unutar državnih granica oslobodi pristupa, najamnine pristupa trasama. Mogućnost koju sam ovdje spominjao, trošarine, na dizel goriva da se skine nacionalnom operateru, HŽ CARGO, nema logike da HŽ CARGO kroz cijenu goriva financira gradnju cesta. A s druge strane [[Upadica: Vrijeme, kolega vrijeme.]] Hvala.
Nova replika poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Novak, u svome izlaganju ste se pitali je li intencija sve privatizirati. Zbog toga sam se javio na repliku. Pa odavno je ova Vlada rekla da će sve privatizirati. I zbog čega će sve privatizirati? Riješiti će se svega, znači vlasništva države kako bi jedino ubirala poreze. Zbog čega to Vlada čini? Zato što smo čuli bezbroj puta od članova Vlade da je država loš upravljač, da država ne zna upravljati. Po 101 puta, znači 100 puta je to Vlada rekla, ja po 101 puta ponavljam, loš je upravljač jer su loši oni koji upravljaju. Svjesni smo da je u bezbroj slučajeva isti direktori koji su bili direktori kada je bila država vlasnik upravljaju istim tvrtkama kada je privatni vlasnik, zanimljivo da ne znaju upravljati kada je država vlasnik a znaju upravljati kada preuzima privatni vlasnik. To samo znači da se ide svjesno, u svjesno uništavanje svega što država ima u svome vlasništvu. Znači to je 100 puta ponavljana laž koja kod mnogih ljudi postaje istina. U pitanju je neznanje i u pitanju je sasvim sigurno ideologija, neoliberalna ideologija koju ova Vlada timari.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Mladen Novak.
Hvala. Pa spomenuli ste privatizaciju. Sjećam se sa početka zasjedanja ovog saziva Sabora, sadašnja prva potpredsjednica Vlade je izjavila da želimo željeznicu, stvoriti željeznicu koja će puniti državni proračun. Iskreno rečeno takva ne postoji ili barem ja ne znam za takvu ali ne pripisujem sebi da sve znam pa mi je sada ovo malo čudno. S druge strane ružne građevine za koje firma kćer u sastavu HŽ infrastrukture koja sada ide na prodaju iako je ministar sve napravio restrukturiranjem, odnosno reorganizacijom da se ta firma dodatno odtereti sa i sa ljudima i sa kapacitetima koji joj nisu neophodni i nisu joj uopće ni potrebni. Ta firma je ponovno ostvarila dobit. I sada ju trebao prodati. Znači čak i one koji bi eventualno mogli puniti državni proračun i koji su pozitivni ajmo i njih prodati. S druge strane sjećam se i rasprave, jedne od rasprava o željeznici kada je s ove strane su mi govorili da mi ćemo kao što je u Francuskoj željeznice su nacionalni ponos, tako ćemo i mi stvoriti nacionalni ponos od hrvatskih željeznica. Pa ja bojim se da je ovo nacionalna tuga, tuga, čemer i jad što je stvoreno kroz dugo godina ali je sada kroz ove zadnje dvije godine katastrofa.
Hvala lijepa. Nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je klub SDP-a i poštovani zastupnik Tomislav Žagar. Izvolite kolega Žagar.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Klub SDP-a podržava donošenje ovog zakona. Tržište željezničkih usluga je mjerodavno tržište na kojem ARCA-u treba osigurati pregledno i nepristrano obavljanje djelatnosti željezničkog prijevoza. Mjerodavno tržište željezničkih usluga obuhvaća skup usluga koje su zakonom i EU direktivama određene kao željezničke usluge. Ono uključuje samo odnos između subjekata na tom tržištu upravitelja infrastrukture i željezničkih prijevoznika, a vezano za pristup i korištenje infrastrukture. Mjerodavno tržište željezničkih usluga ne uključuje odnos koji nastaje između željezničkog prijevoznika i korisnika prijevoza, a vezano uz prijevoz robe i putnika. Tržište željezničkih usluga u Republici Hrvatskoj zasniva se na sljedećim pretpostavkama načelu razdvajanja funkcije upravitelja infrastrukture od željezničkih prijevoznika, načelo neovisnosti osnovnih funkcija upravitelja infrastrukture, dodjela željezničkih kapaciteta, utvrđenje i naplata naknada za korištenje željezničkih usluga i drugo, definicije željezničke infrastrukture kao javnog dobra u općoj upotrebi kojega svi pod istim uvjetima mogu koristiti, načelima tržišnog natjecanja, načelo transparentnosti i načelo jednakopravnosti učešća na tržištu. Agencija kao neovisno regulatorno tijelo svojom ulogom osigurava poštivanje tržišnih pravila bilo tako što pruža pravnu zaštitu onome tko izjavi žalbu, bilo da po službenoj dužnosti nadzire stanje na tržištu i svojim mjerama intervenira u smislu osiguranja vladavine prava. Tržišna ekonomija je temelj na kojem se razvila Europska unija, pa tako i zemlje članice koje je sačinjavaju, a među kojima je i Republika Hrvatska. Prihvaćajući ista gospodarska polazišta koja su unesena u Sporazum o osnivanju Europske zajednice. Ovakvo opredjeljenje stvara obavezu države da uspostavi zakonodavni okvir koji osigurava ostvarenje poduzetničkih prava na jednakim i ravnopravnim osnovama među svim sudionicama na tržištu. Ta polazišta odnose se prvenstveno u gospodarskom dijelu na uspostavu tržišnih sloboda koje omogućavaju slobodan promet roba, usluga, kapitala i rada. Ulaganje i poslovanje mora biti omogućeno svim investitorima i poduzetnicima na istim osnovama diljem zemalja članica EU. Stoga se i zakonodavstvo koje uređuje ta i druga vezana pitanja u Republici Hrvatskoj mora uskladiti sa pravnom stečevinom Europske unije. Razvoj zajedničkog tržišta Unije putem slobodnog protoka roba, usluga, kapitala i radne snage kao i ubrzani razvoj tehnologija otvorio je brojne mogućnosti za nove, složenije oblike poslovne suradnje ili hibridne proizvode i usluge koje su ponekad korak ispred i za koje nije jednostavno naći jednoobrazna pravna rješenja do kojih tradicionalni pravni sustavi osobito drže. Specijalizirane državne institucije s posebnim javnim ovlastima, tzv. nezavisni regulatori polazeći od temeljnih obilježja koja su im svojstvena čine nadogradnju ili ekstenziju upravne i sudske funkcije državne vlasti na osnovama koje odgovaraju potrebama suvremenog tržišnog poslovanja. Broj regulatornih tijela kao ni područja za koja se osnivaju nije ograničen ali je uvjetovano pored obveza koje proizlaze iz pravne stečevine EU razvojem tržišnih odnosa i razinom pažnje države da se isti unapređuju na način koji potiče poduzetništvo, sigurnost financijskog ulaganja i dobrobit krajnjeg potrošača promicanjem zdravog tržišnog natjecanja. Ovdje se između ostalog radi i o političkom opredjeljenju između koncepta jakog ili slabog tržišnog regulatora. Opredjeljenje se reflektira u individualnoj razini neovisnosti pojedinog regulatora koja se očituje u pravu donošenja podzakonskih propisa, pravu izricanja novčanih kazni operatorima, pravu na samofinanciranje od tržišnih subjekata i sudskoj instanci koja rješava po uloženim pravnim lijekovima protiv odluka regulatora, načinu izbora i razrješenju ključnih kadrova Vijeća ravnatelja. Također, ovo opredjeljenje se reflektira i u razini konsolidaciji tržišnih regulatora, pa tako možemo reći individualni regulator, manja društveno-gospodarska snaga, konsolidirani regulator veća društveno-gospodarska snaga. Proces liberalizacije željezničkog sektora u Republici Hrvatskoj započet je još 2003. godine donošenjem Zakona o željeznici, a koji se počeo primjenjivati 2006. godine i kojim se po prvi put uređuje pored ostalog i pitanje otvaranja tržišta željezničkih usluga kroz osnivanje posebnog tijela za regulaciju tržišta željezničkih usluga. Započeti proces nastavljen je donošenjem Zakona o Agenciji za regulaciju tržišta željezničkih usluga kojim je stvoren pravni okvir za omogućavanje ostvarenja funkcija neovisnog regulatornog tijela u području željezničkih usluga sa svrhom boljeg nadzora poslovanja subjekata na tržištu željezničkih usluga pod jednakim uvjetima. Donošenjem tog zakona, te ustrojavanjem tijela za regulaciju nastavljen je proces harmonizacije domaćeg zakonodavstva sa onim Europske unije kroz prihvaćanje i implementaciju sekundarnih pravnih propisa EU koji regulira ova pitanja. Prije svega Direktive 2001./14 o dodjeli kapaciteta zajedničke infrastrukture i određivanju pristojbi za uporabu željezničke infrastrukture, te potvrdama o sigurnosti. Od tada sekundarni pravni propisi Europske unije u međuvremenu su značajno izmijenjeni, te je zbog potrebe daljnjih izmjena i jasnoća tih istih bilo potrebno donošenje jedinstvenog akta, Direktive Europskog parlamenta i Vijeća 2012/34 od 21. studenog 2012. o osnivanju jedinstvenog europskog željezničkog prostora. Navedena direktiva najvećim dijelom je već transponirana u novi Zakon o željeznici osim odredbi koje uređuju područje regulacija tržišta željezničkih usluga, a koje će nam donošenjem ovoga zakona u cijelosti implementirati navedene odredbe. Svrha donošenja ovog zakona je da se otvaranjem tržišta u području željezničkih usluga i jačanjem konkurencije postigne veća kvaliteta pružanja usluga, smanjenje troškova, zaštita krajnjeg korisnika, te osiguraju uvjeti za dotok europskog kapitala povećanjem broja domaćih i stranih prijevoznika na željezničko tržište. Regulatorno tijelo ima ulogu zaštite sudionika tržišta željezničkih usluga, te će donošenje ovoga Zakona doprinijeti stabilnijim uvjetima poslovanja prema tržišnim uvjetima. Isto tako, ovim zakonom stvorene su pretpostavke efikasnijeg i racionalnijeg poslovanja regulatornog tijela pripajanjem dosadašnjeg regulatornog tijela Agencije za regulaciju tržišta željezničkih usluga Hrvatskoj regulatornoj agenciji za mrežne djelatnosti kao njegovom integralnom organizacijskom dijelu, a usporedo s donošenjem Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim komunikacijama osigurat će se nastavak poslovanja regulatornog tijela u području željezničkih usluga u izmijenjenom i ekonomski prihvatljivijem organizacijskom obliku. Unapređenje kvalitete usluge željezničkog prijevoza putnika i njihova zaštita u okviru šire politike zaštite potrošača u Europskoj uniji jedan je od osnovnih temelja ostvarenja pozitivnih učinaka zajedničke prometne politike u sferi željezničkog prijevoza i čini logičan slijed i cjelinu razvoja konkurentnosti željezničkog prijevoza. S tim u vezi ovim zakonom uredit će se kroz omogućavanje provedbe Uredbe EZ br. 1371/2007 o pravima i obvezama putnika u željezničkom prijevozu zaštita prava putnika te na taj način cjelovito urediti navedeno područje. Ovim zakonom uredit će se područje regulacije tržišta željezničkih usluga, usklađeno s izričajem europskog zakonodavstva, djelokrug rada regulatornog tijela, postupci pred regulatornim tijelom, zaštita prava putnika pred regulatornim tijelom, suradnja u području regulacije tržišta željezničkih usluga te stvoriti pravni okvir za omogućavanje boljeg nadzora poslovanja subjekata na tržištu željezničkih usluga. Omogućiti nediskriminirajući i jednak pristup svim sudionicima na tržištu željezničkih usluga pod jednakim uvjetima te osigurati stručno i efikasno obavljanje poslova regulacije tržišta željezničkih usluga s ciljem da se potpunim otvaranjem tržišta u području željezničkih usluga i jačanjem konkurencije postigne veća kvaliteta pružanja usluga. Učinkovitost i ekonomska održivost željezničkih usluga, zaštita krajnjeg korisnika kao i osiguraju uvjeti za povećanje broja domaćih i stranih operatera na željezničkom tržištu. Predloženim zakonom stvorit će se pravni okvir za omogućavanje ostvarenja funkcija neovisnog regulatornog tijela u području željezničkih usluga na ekonomičniji organizacijski svrsishodniji način s osnovnom svrhom boljeg nadzora poslovanja subjekata na tržištu željezničkih usluga. Omogućiti će se nediskriminacijski jednak pristup svim sudionicima na tržištu željezničkih usluga pod jednakim uvjetima. Osigurati stručno i efikasno obavljanje poslova, regulacija tržišta željezničkih usluga, osigurati bolja učinkovitost i ekonomska održivost željezničkih usluga te osigurati cjelovita i kvalitetnija zaštita putnika kao krajnjeg korisnika. Slijedom svega navedenog klub SDP-a podržava donošenje ovog zakona.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Idemo na replike. Poštovani zastupnik Branko Vukšić i njegova replika.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi kolega Žagar pa ja načelno nemam neke primjedbe na ono što ste vi govorili, međutim vi ste govorili o jednom idealnom tipu željeznica, željezničkog prometa, prometa. Vi ste govorili kako bi to trebalo biti u idealnim uvjetima vjerojatno u idealnoj državi. Međutim, sve što ste vi rekli to nema veze sa hrvatskom stvarnošću, to nema veze sa hrvatskim željeznicama, to nema čak nikakve veze sa intencijama Hrvatske vlade. Mislim da bi mi trebali ovdje govoriti kakvo stanje jest i što napraviti da se to stanje poboljša. Morate znati da je promet željeznički pao 50%. Znači, evo kažu i više. Zna Novak točno koliko. I mi sad govorimo da ćemo nekakvim umjetnim spajanjem, što ću govoriti pod drugom točkom dnevnog reda, umjetnim spajanjem u kojem nema nikakvih analiza, nelogičnim spajanjem nespojivoga da ćemo mi poboljšati i da ćemo imati dobar promet, dobru regulaciju prometa, nemamo. Imamo 200 agencija, vijeća, ne znam što sve ne. 100 kad bi se ukinulo nitko u Hrvatskoj ne bi primijetio. Međutim, u tim agencijama su prijašnje i sadašnja vlast zaposlile ljude koje je vrlo teško otpustiti. U realnom sektoru se može otpuštati svaki dan po 100, 200 ili 500 radnika, ali ovdje su zaštićeniji od ličkog medvjeda. I sad mi spajamo nespojivo i sad će to biti dobro od sutra. Neće biti, bit će još veći kaos.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala predsjedniče. Uvaženi kolega Vukšić možda bi u nekakvom izmišljenom događaju postojalo jedno mjesto u kojem je postojao nogometni klub koji nema novca se natjecati u bilo kojoj od županijskih ili većih liga pa on je odlučio pa će se natjecati sa susjednim nogometnim klubom iz susjednog mjesta, igrat će oni međusobno nogomet, međutim oni se tako dogovore da će osnovati kup svojih dvaju mjesta pa pobjednik toga kupa jedan od tih mjesta kaže pa ipak bi se mi natjecali u nekakvim ligama ili sudjelovali u nekakvom državnom kupu. Ali onda im kažu ali čekajte vi nemate ni povjerenika za ligu, vi nemate organiziran ni savez ni ništa. Oni kažu nama to ne treba. Istina, govorim o idealnim uvjetima. Pitanje je što nama zapravo danas treba. Ali je isto tako pitanje gdje se mi danas nalazimo? 2014. godina, članica smo EU, u EU postoje pravila, ona su jasna. Postoje pravila koja smo mi na kraju u svim tim pretpristupnim dogovorima, ugovorima potpisali i toga se moramo držati. Ne kažem o pojedinačnim slučajevima, ja ne mogu sad reći ovdje osnivamo, agencija se konsolidira. Dakle, povezuju se dvije agencije, Agencija za regulaciju tržišta željezničkih usluga sa HAKOM-om kao jedan mrežni regulator. Postoji konsolidacija ili proces konsolidacije u budućnosti koji može imati tri modela – multisektorski tržišni regulator, to je ovo znači HAKOM plus Agencija za regulaciju tržišta željezničkih usluga i plus HERA u nekakav multisektorski HAKOM koji bi onda kontrolirao to tržište. Ali ideja, ono što sam rekao u raspravi možda ste zapazili, individualni regulator manje ovlasti, manja gospodarska moć. Konsolidirani regulator ima veću društvenu gospodarsku snagu. Drugi je konvergentni tržišni regulator. Da se HAKOM udruži sa Agencijom za elektroničke medije. Ili funkcijski tržišni regulator HAKOM plus AZTN. Dakle, slaganjem tih agencija u pravne subjekte koji će imati daleko veću moć i koji će onda moći kontrolirati sve ono čega se mi zapravo danas bojimo, a bojimo se prije svega dolaska stranih operatera toliko sam shvatio.
Poštovani zastupnik Mladen Novak, replika.
Hvala. Kolega sad ste na kraju rekli bojimo se stranih operatera. U međuvremenu, pri kraju svoje rasprave ste spomenuli i dosta onako pozitivno Zakon o željeznici gdje je već implementirana Direktiva EU ali je napravljeno još nešto što nitko od nas nije tražio, a to je da smo omogućili tim zakonom više upravitelja infrastrukture ili za one koji slabije prate to to znači da svakom dionicom ili svakom prugom možemo svaku prugu dati nekom drugom na upravljanje i raspolaganje. Zbog čega je to napunito, kome je to u interesu? Magistralne pruge ili ovi tzv. koridori što je po bivšem, to su sad transeuropska mreža. Je u interesu Europske unije ali samo kao pričuvni, rezervni pravac onog drugog četvrtog, bivšeg četvrtog. Ovo ovdje je rezervni pravac i Europi je interes da on bude upotrebljiv kad njima zatreba. Recimo podravska, mislim da ste vi s te strane, podravska magistrala koliko se ja sjećam nije obuhvaćena s tim, znam da nije. Pa, danas sutra kad krene recimo kampanja šećerne repe, pa ta pruga ne bude u funkciji, a neće biti zato što se ne ulaže u nju, a ne ulaže se u nju zato što ne možete na nju po ovom modelu ulagat novce europskih fondova pa će vam u međuvremenu propast kargu ali ćemo dopremit nekog stranog operatera koji će biti zainteresiran samo za ono što je dohodovno. A recimo, taj dio mu nije dohodovan jer to je kampanja koja traje jedno relativno kratko vremensko razdoblje. Pa ćemo onda biti u situaciji da te šećerane voze kamionima što je znatno skuplje, imat ćemo uništavanje lokalnih cesta što košta jedinice lokalne samouprave. Pričamo o ekologiji i težnji Europske unije da se prebacuje sve na željeznice zato što je to i ekološki čišće, a mi radimo sve suprotno.
Hvala lijepa.
Hvala.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Tomislav Žagar.
Uvaženi kolega Novak, dakle sa ovim zadnjim dijelom se ja s vama slažem. Željeznica je po svim pokazateljima, znači i ekonomskim, ekološkim, kako god hoćete prijevozno sredstvo koje je u puno karakteristika bolje od cestovnog prijevoza. Međutim, cestovni prijevoz ima jednu karakteristiku, a to je da može omogućiti prijevoz od vrata do vrata. Može naravno, može se i to u željeznici ali postoji uvijek, i nažalost o tome moramo govoriti, postoje lobiji. I danas se postavlja pitanje, moja županija ima 84 tisuće stanovnika, ako ima i toliko sad, svi stanemo na utakmicu Barcelona-Real, još ima mjesta gore na tribinama. Kad govorite o prijevozu, a govorim o putničkom prijevozu, ni djeca čak u školu ne idu sa željeznicom, idu sa autobusnim prijevoznicima i to bi se moglo organizirat i to bi županija mogla ili neko već mogao bi organizirat da se na taj način željeznica reaktivira u tom smislu sigurnijeg i boljeg prijevoza. Gospodarski je sigurno, ja neću vama proturječit, puno stvari, puno nelogičnosti kad govorite o šećerani, kad govorimo o cementu, bilo kojem prijevozu, puno je stvari. Jer željeznica bi mogla to omogućiti svrsihodniji prijevoz. Neke pruge su bile zatvorene, baš kad govorite o mom kraju, to je pruga Đulovac, Sirač-Daruvar-Đulovac-Pčelić, na toj pruzi je sad u tijeku obnove, radovi obnove isto tako je s prugom Pleternica-Našice. To su spojene, priključne pruge. Vi govorite o glavnoj vjerojatno pruzi Varaždin-Dalj i sigurno da u budućnosti ta pruga, ja se slažem s vama, neće biti interesantna nekome u komercijalnom smislu. Država mora napraviti, željeznica nikad u tom smislu isplativa kao što ni štampanje školskih udžbenika nije baš isplativo osim djela nakladnika. Dakle, država će morati uložiti svoj dio novca da ovakve putne pravce zadrži. Ali opet kažem, bitna je jedna šira prometna politika, šira prometna strategija da vidimo kako revitalizirati željeznički prijevoz. Hvala.
Poštovani zastupnik Branko Hrg, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Žagar moram priznati vi ste jako lijepo iznijeli stavove kluba SDP-a i oni jako dobro zvuče, no moram priznati da ono što je gospodin Novak govorio da mi je nekako bilo puno životnije i realnije. Naime, lijepo je danas govoriti o tome da treba otvoriti mogućnosti tržišnog natjecanja i poslovanja za sve jednako. I to je točno, to se mora, no čudno je da mi naše igrače, a govorili ste i o sportskim, sportskim malo rječnikom, pa ću nastaviti, čudno je da mi u utakmice ulazimo da svoje igrače pripremamo tako da im ne damo jesti, da ih šaljemo gole i bose, da ih oslabljujemo i onda im kažemo e sad idemo u tržišnu utakmicu sa onima koji su imali trenere, kondicijske trenere, ne znam što sve ne, dobru logistiku sad se vi s njima natječite. Dakle, meni ovako u toj raspravi koju ste imali nekako pada u oči članak 29. ovog zakona, a to je postupak po prigovor kod željezničkog prijevoznika. Sad ja vas pitam što će se dogoditi kada netko od putnika ili korisnika usluga da neki prigovor, a znamo kakvi sve sada kolaju šaljivi razno razni izrazi za Hrvatske željeznice u nazad godinu dana dvije. Što će se dogoditi sa Hrvatskim željeznicama? Jesmo razmišljali o tome kako će se to reflektirat na njih i kako će oni opstajati u tome? Plaćat će kazne, neće moći se natjecati, a vlasništvo su Republike Hrvatske. Oni su naše vlasništvo, oni su naši igrači, mi te igrače gole i bose bacamo na teren. Nije ovo dobra stvar, nije dobar zakon i imat će loše efektne.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Da kolega mogu se s vama složit ako govorimo o igračima golim i bosim, ali onda moramo priznat da nam je i teren dosta pun krtičnjaka i neravan. Vidite još je Isus danas rekao, istina to on govori o duhovnom smislu a vrijedi u mnogim područjima djelatnosti ljudske, "Ne može se novo vino sipati u stare mjehove ili u stare posude." Mi smo, našli se u situaciji doista pomalo čudnoj ali sami smo tome krivi, moramo to priznat. Unazad ovih dvadeset i nešto godina od kad imamo državu mnoge stvari smo zanemarili. Između ostalog zanemarena je i željeznica. Željeznica je, vi to dobro znate, ona je pokazatelj da i ne čitamo puno, koliko se samo kasni u remontu pruge. Od 2700 kilometara na 1500 se kasni u remontu. Dakle, željeznička infrastruktura ostaje vlasništvo Republike Hrvatske i ona kao takva mora doživjet obnovu na mnogim pravcima. Mi na toj željeznici moramo omogućiti tržišne uvjete. Ulaskom u EU prihvatili smo ta pravila i to se upravo ovdje radi, znači dozvoljava se ravnopravna utakmica svih onih koji su zainteresirani na takvoj željeznici voziti. Naša je zapravo zadaća i to je na kraju krajeva zadaća i ministra i ministarstva da pokušamo dovući one ljude koji mogu koristeći ovu prugu ulagati u RH, znači da bi se ta infrastruktura podigla na višu razinu. To je smisao cijele ove priče, nije smisao uljepšavanje niti prikazivanje krive slike o onome što se kod nas danas nalazi. Međutim da nije sve tako crno govori, ako možete otići malo na stranice, web stranice HŽ-a i infrastrukture, vidjet ćete da postoje određena ulaganja i da se stvari ipak pomiču prema boljemu. Hvala.
Hvala lijepa. 4. replika, poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepa. Kolega Žagar, govorili ste o jedinstvenom europskom željezničkom tržištu. Pa kada o tome govorimo, mi kao 28. članica tog i takvog ujedinjenog europskog tržišta i kada pogledate, dakle našu i infrastrukturu, brzine vlakova, broj putnika i tereta, količine tereta koji su prevezeni, onda bismo zapravo ovo naše tržište, kako je netko nazvao ovdje i ove pruge su bile tzv. pričuvne pruge u slučaju loših događanja na onom koridoru 4, a druga stvar da po brzini prijevoza naših putnika pa i tereta, zapravo spadamo u nekakvu egzotičnu zemlju. Gledali ste i ove dokumentarne serije o vlakovima negdje u Švicarskoj ili u Francuskoj provansi koji voze turiste i pokazuju prirodne ljepote jer tom brzinom kojom naše željeznice sada voze, zapravo se može upravo tako nekako možda dobiti i ideju da bi takav bio promet i takav način HŽ-a, možda bi bio i profitabilan. Dakle, govorimo o tome da su te brzine od 60km, od Vinkovaca, npr. do Zagreba imate 230km željeznicom, a vlak vozi skoro 5 sati pa podijelite 230 sa 5, dobite 47km prosječno na sat. Zaista egzotično, ali i žalosno.
Na ideju panoramskih vlakova odgovara poštovani zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala predsjedniče. Uvaženi kolega Grubišić, dakle kada govorimo o brzinama vlakova, ne bih se baš s vama složio da je situacija tako crna. Istina, komercijalne brzine vlakova su dosta niske u RH, međutim postoje dionice i relacije gdje se i danas vrlo brzo i udobno putuje. Kažem, ono što je najveći problem je zapravo količina i tona koje zapravo željeznice prijevoze, a onda i broj putnika, ako bi toga bilo više, onda bi i željeznice bolje poslovale i u tom smislu bi se moglo omogućiti daljnji razvoj željeznica. Ono što posebno želim naglasiti, a iz ovih replika mi se čini da je važno, infrastruktura ostaje u vlasništvu RH i o nama ovisi koliko ćemo ulagati u infrastrukturu, koliko ćemo povući iz fondova EU da bi ta infrastruktura bila što prihvatljivija, na što boljoj razini kvalitete i da bi onda oni operatori koji budu na njoj vozili mogli ostvariti bolju zaradu, a to je njihov jedini motiv da se s tim poslom bave. Hvala.
Hvala lijepa. Iscrpili smo replike. Prelazimo na raspravu i dalje po klubovima. Na redu je klub HDSSB-a i poštovani zastupnik Boro Grubišić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine zamjeniče ministra sa ostalim timom koji je ovdje. Pa ne znam koliko od početka ove godine smo raspravljali o željeznicama puta u ovom Hrvatskom saboru. Tko o čemu, Sabor o željeznicama. I mi ovdje raspravljamo o željeznicama i ove naše rasprave koje su poglavito iz gospodina Novaka i još nekih kritičke, resorni ministar apsolutno ne uvažava, nije se niti jedanput ovdje pojavio na sjednici Hrvatskog sabora, ne znam iz kojih razloga, nego pošalje svoga, ja ne kažem da nije kolega Antešić nadležan za stvar, ali kako što je dolazio gospodin Linić i bio cijeli dan ovdje u raspravama o financijama u državi i gospodin ministar pravosuđa i još neki, ali gospodina vojnika Ryana, pardon gospodina ministra prometa nikako ne možemo vidjeti na sjednici Hrvatskog sabora. Kaže se da je spašavanje proračuna i rebalans, po riječima našeg ministra prometa, spašavanje vojnika Ryana. Bilo bi puno bolje kada bi se to usmjerilo spašavanje vojnika Ryana na HŽ i kada bi HŽ bile predmet njegovog prijepora, napora da se stanje na HŽ-u popravi, a ne da se iz neznanja ili pak namjere toliko pokvari, kao što netko reče ovdje, gospodina Hrg, da staviš igrača, tj. HŽ, putnički prijevoz ili pak HŽ-Cargo u utakmicu sa nekim novim, svježim igračima koji, eto, ulaze u 85. minuti da zabiju ili pomognu svojoj ekipi da zabiju gol HŽ-u. A zabijamo mi auto golove sami sebi, odnosno ministar i djelatnici, menadžeri HŽ-a koji su dobro plaćeni pri tome. Kada ja idem doma uvečer umoran od rasprava u Hrvatskom saboru, prolazim Jurišićevom ulicom, ulicom Nikole Jurišića, kapetana obrane … jedinog pobjednika, kažu, nad Sulejmanom Veličanstvenim, onda vidim tablu na kojoj piše Agencija za regulaciju tržišta željezničkih usluga i prije nego što su bile ove rasprave u Hrvatskom saboru o tome pitao sam se što to regulira ta agencija. Smještena je tako da kažem u prvoj zoni grada Zagreba, u Jurišićevoj ulici. Što ona regulira? Regulira to da kada netko putuje na posao u brodogradilište ili bilo gdje u Rijeku, a tamo su sada radna mjesta, nemamo mi više u Slavoniji ni radnih mjesta ili pak putuje na posao kao konobar ili kuhar u Rijeku u Crikvenicu itd. vlakom iz Vinkovaca, Vrbanje, Strošinaca i ostalih krajeve naše Slavonije siromašne, pa kada dođe u Zagreb, a vlak polazi u 4,00 iz Vinkovaca dolazi u pola 9, a kaže se da je jedini vlak toga dana otišao u Rijeku u 7,50. Što to regulira agencija i kako štiti prava putnika? Kako štiti uopće nacionalni hrvatski interes da se ljudi mogu lagano i brzo prebaciti od Vinkovaca do Rijeke iz Osijeka do Rijeke? Dakle vlakovi iz Slavonije dolaze između 8,30 do 9,00 i iz Osijeka i iz Vinkovaca, a vlak za Rijeku je i to putnički otišao u 7,50 u Rijeku. Jedini drugi vlak koji postoji za Rijeku je vlak koji vozi u 16,57. Jutros sam bio na kolodvoru da bi provjerio i da bi bio potkovan za ovu raspravu za ovdje i dobio tu cedulju. To je brzi vlak koji polazi iz Zagreba u 16,57 dakle oko 5,00 sati i dolazi u Rijeku u 9,00 malo prije 9,00, po redu vožnje u 20,50. Eto to je kaže gospodin Novak 7 slučajeva, 5 je nenadležno, 2 nadležna ali nisu uspjeli riješiti. U Jurišićevoj ulici agencija, pa jackpot za neke koji su stranački podobnici, ma milina raditi u agenciji ništa nisi odgovoran. Što to odgovara agencija i sada je pripajamo kaže HACOM-u i gubi se ravnatelj agencije radno mjesto bit će šef HACOM-a i njemu šef ali svi ostaju i dalje. I hoćemo li i dalje imati ovakav red vožnje, raspored vožnje kako god hoćete kojim se zapravo uništava Hrvatska željeznica. Što se radi sa HŽ Cargom? Ajmo još malo o putničkom prometu. Naručeno je od hrvatske Vlade, kao što su automobili naručeni, 40 novih putničkih kompozicija vrijednost milijardu i pol kuna. dala je jamstvo, zna gospodin Šuker, hrvatska Vlada preko HBOR-a dala je jamstvo pa ćemo nabaviti 40, ma kuda će voziti ti vlakovi kao i oni nagibni, pogibni? Govorimo o ukidanju pruge Osijek-Zagreb linije, šta će onda voziti ti vlakovi? Po Paneuropskom koridoru 10 Zagreb-Vinkovci. Kakve su brzine pored svih ulaganja Hrvatske države i one HDZ-ove vlade i ove SDP-ove od preko milijardu kuna godišnje Hrvatskim željeznicama, a oni koji su tim novcima upravljali i raspoređivali nisu znali i ne odgovaraju za raspored tih novaca. Što se postiglo ulaganjima u Hrvatsku željeznicu? Ništa. brzina vlakova prosječna, rekao sam koliko se putuje od Vinkovaca do Zagreba, a to je Paneuropski koridor 10, a gdje su ove druge lokalne pruge. Vozio sam se vlakom, a vjerujem mnogi od vas cijelom Europom. Putovao sam od Pariza do Marseille TŽV-om ICE-om u Njemačkoj od Amsterdama do Münchena. Putovao sam u Sofiju vlakom preko Srbije. Postojao je vlak koji je vozio Ljubljana-Zagreb-Beograd za 4 sata, prije 40 godina. Marjan Express je vozio unskom prugom Zagreb-Split 5, 6 sati preko Bihaća unskom prugom, zna se što je. Unska pruga više ne postoji da se razumijemo niti ima pojma da bi se možda sa prekograničnom suradnjom sa BiH napravila unska pruga koja je puno bliža i brža, ali dobro to je nekim drugim. MI ćemo kopati tunel kroz Ćićariju kako reče Kajin do naše Istre. Hvala Bogu bilo bi dobro da i jedna i druga ide investicija, ali o tome nema razmišljanja. Dakle ovaj zakon koji se prije svega odnosi na agenciju i briga za agenciju ide po hitnom postupku, a na puževim prugama. Koliko je to bio pad prometa u prošloj godini u putničkom prometu na HŽ-u? Možda će gospodin Antešić znati ili prijatelji koji su ovdje, preko 50%. Koliki je pad prijevoza HŽ Cargo-a? Također negdje oko 50%. Od HŽ Cargo-a zavisi i Petrokemija Kutina i Luka Rijeka, i Luka Ploče, i Gredelj, i šećerane kako reče ovdje neko već spominjanje i u Županji i u Virovitici i u Osijeku i niz drugih gospodarskih subjekata, namjernim uništavanjem ili iz neznanja HŽ Cargo-a. A sada ćemo doći do toga da će radnicima koji su dobili otkaze, a podnijeli tužbe ima ih već preko 200 platiti naknadu štete prema sudskim postupcima, najvjerojatnije kao i policiji kao što se već zna da je plaćeno jel, više kamata i oštete negoli osnovice, pa ćemo imati opet jedan proces u kojemu će HŽ zapravo Hrvatska država a to su i hrvatski građani izgubiti. I to je jedno nesuvislo, jedno neznalačko upravljanje HŽ-om. A kada govorimo o tome kako se sve zapošljavalo i tko je sve zaposlen, nije ni čudno da se ovako postupa na Hrvatskim željeznicama. Gdje je opravdanost ili gdje je studija opravdanosti odnosno raščlamba ili kako se kaže analiza o opravdanosti nabavke 44 nova putnička vlaka? Jesmo li to vidjeli, jeli to nama netko podastro, jeli to ministar rekao da treba baš 44 nova vlaka, ne možda 14? Za koju će to upotrebu biti? Gdje će ti vlakovi voziti? Koga će oni voziti kada je pad prometa samo u prošloj godini gotovo 50% Pa vidim ja kada čekam na brklji ili ti rampi u Slavonskom Brodu na državnoj cesti po 2, 3 vlaka da prođu, onda bude čep od 5km, a ja kada budem prvi tamo vidim da vlak iz Vinkovaca koji vozi dva vagona za slavonski brod nema nikoga u njemu a nas ovdje čeka 1000 ljudi u automobilima, poluprazni ili prazni vlakovi. Kada ste vidjeli puni vlak? Kada ste vidjeli ekskurzije, kada ste vidjeli štošta drugo? Pa vlak je skuplji od autobusa, je li to moguće? Netko je ovdje spominjao kamen temeljac u Lupoglavu za ovaj tunel Ćićarija. Pa nekada je i gospodin pokojni predsjednik Tuđman, pokoj mu duši, putovao brodom iz Siska do Rugvice, kako je i rekao da će u Rugvici biti zagrebačka luka kao moguća buduća luka koja će ići plovnost i prema moru i prema dalje preko Kupe itd., od toga nema ništa. Pruga Karlovac-Petrinja, ma i šljunak su digli i krupno kamenje određeni ljudi. Pruga Našice-Pleternica, ratna najvažnija pruga u Republici, žila kucavica Slavonije koja je bila napadnuta od srbočetnika i nje nema više niti se zna kada će biti popravljena. I da li će i hoće li uopće biti popravljena. O čemu mi pričamo danas ovdje, opet o agenciji, o tih nekakvih ne znam koliko uopće i zaposlenih ima, znam da ima 9 slučajeva je imala, 10 zaposlenih, 9 slučajeva od kojih 7 su nenadležni. Netko je ovdje rekao neka institucije rade svoj posao. Ne, ne ovdje, netko tko je bio bivši predsjednik je li, hvala Bogu da nije više, ali te institucije bi imale štošta za naći ako bi se uhvatile u koštac. Ja mislim da ne bi ni za dvije godine uspjeli raskopati, što se sve tamo radilo i u HŽ CARGO-u i u nekim drugim, na nekim drugim mjestima na hrvatskim željeznicama i kako se krčmilo, kako se zapošljavalo i kako se upravljalo Hrvatskim željeznicama. Ja bih najviše volio da ponovno mogu putovati prugom od Broda do Splita, Slavonskog Broda, mog grada do Splita kao što sam kao dijete putovao kada me otac stavi u Brodu u vlak u 8 navečer a ja budem u 6 na rivi u Splitu i tamo me dočeka stric i onda me odveze u Hercegovinu osobnim automobilom. … [[Upadica se ne čuje.]] Da, ali to je bilo, da, da, da, to je bilo onda, imate predsjedanje u Sunji pa se mijenjaju lokomotive itd.., znamo mi svi dobro o čemu se radi. Dakle, i to bez kašnjenja gospodin Mlakar, da. Dakle, volio bih kada bih ponovo prošao kanjonom Une i unskom prugom, kada bi učenici imali priliku iz Našica odnosno iz Pleternice, Čaglina i ostalih mjesta doći u Našice u srednju školu vlakom. A volio bih kad bi turisti iz Slavonije, naši Slavonci ili pak zaposlenici u turizmu na vašoj primorskoj rivijeri, Boriću, kada bi oni, kada bi oni mogli imati vezu vlakom da dođu pravovremeno a ne da pođu dan ranije, dan jahanja prije da bi došli do Rijeke. Nažalost ova agencija koja bi o tomu svemu trebala ipak brinuti, poglavito o redu vožnje, a naveo sam primjer i dalje, i ja to stalno govorim i unatoč tome opet je isto red vožnje da za Rijeku iz Slavonije nema veze, ni iz Osijeka, ni iz Vinkovaca, ni iz Vukovara ni iz … [[Govornik se ne razumije.]] O tome da je o HŽ CARGO-u ovise, još da spomenem i luku Vukovar koja je nekakav veliki projekt, sada su se uhvatili kanala i luke Vukovar, luka Slavonski Brod, luka slavonski, dakle o riječnim lukama koje imaju mogućnost željezničkog prijevoza, o pruzi koja vodi nekada od Šamca Sarajevu na drugu stranu prema Beogradu isto nema ni riječi, niti se o tome tko brine. Mi se brinemo samo oko 10 zaposlenika ove agencije i primjenjujemo Direktivu Europske unije o pravu putnika u kojemu kaže da putnici prema europskim standardima a možemo i misliti, ja kada putujem iz Wormsa u Mannheim vlak stiže u sekundu, iz Mannheima u München hvatam vlak za Zagreb, opet u 5 minuta … [[Govornik se ne razumije.]] Jedva stignem priječi dva perona dalje da uhvatim vlak za Zagreb. Sve u sekundu. A o Japanu da ne govorimo. Nažalost daleko je sunce i daleko je ovakav standard na Hrvatskim željeznicama a još je gori standard koji primjenjuju oni koji ravnaju i upravljaju Hrvatskim željeznicama a poglavito ministar koji to sve skupa odlučuje. Pa sam i po koji puta već do sada tražio njegovu ostavku ali evo. I opet je tražim. Hvala lijepa.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Idemo na replike. Poštovani zastupnik Mladen Novak, replika.
Hvala lijepo. Nadam se da će me kolega Grubišić čuti. On je počeo sa osvrtom na ministrovo ne prisustvovanje sjednicama, ali ja moramo napomenuti da on ne prisustvuje ni sjednicama odbora pa čak i kada su tematske osim na onoj jednoj na kojoj se pojavio i tada bolje da se nije pojavio jer ono je bilo stvarno sramotno. Spomenuli ste spašavanje vojnika Ryana. Imate na internetu jedan vic, jednu karikaturu "Ni puškom ne mogu natjerati nikoga da ide spašavati vojnika Ryana ako je to ministar Hajdaš Dončić. Ni puškom". Spomenuli ste 44 vlaka, Gredelj bi ih trebao raditi. Ako se sjećate pod pritiskom je Gredelj otjeran u stečaj da bi se izvršio stečaj po starom zakonu jer je to bio način da se spasi ta firma. Ta firma ne samo što nije spašena nego ljudi nisu dobili ni otpremnine. Iako ministar Mrsić u odgovoru na zastupničko pitanje tvrdi suprotno što nije istina. Spomenuli ste još slučaj, vi ste spominjali nešto drugo ali ja ću se vratiti. Rad ovog ministra, između ostaloga licenca je dala privatnom prijevozniku sa sredstvima od HŽ putničkog prijevoza da se radi konkurencija HŽ CARGO-u. Ja bih volio jedanputa da taj USKOK, DORH, neka se uhvate toga pa neka kažu da tu nema netko svoj prst. Neka kažu, O.K, ja ne tvrdima da ima, ali neka provjere. Nema logike da HŽ putnički prijevoz ne daje svoje lokomotive na posudbu CARGO-u ali daje jednom privatniku koji se temeljem tih lokomotiva može licencirati. I čisto još jedna stvar. Za vrijeme bivše države u Sunji je bila triangla pred rat je postojala tako da se moglo iz Slavonije direktno za Dalmaciju. Ali ova država je izvadila i tu trianglu.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepa. Jel' da kolega, hajd počet ću od kraja od Sunje, od triangle. Dakle, išao je, u Sunji je bilo čvorište kojim su vlakovi išli iz Zagreba za Split preko, dakle Bosanskog Novog, Kostajnice Hrvatske i Bihaća za Split. Drugi je pravac bio Zagreb – Beograd i opet Split – Beograd. Dakle, jedan trokut koji je bio u Sunji, ali to je čak i bilo riješeno da se nisu morale lokomotive otkopčavati i prikopčavati s prednje strane. Ali je ova država eto tako odlučila da Sunja bude jedan kolodvor kao onaj prije 150 godina u Santa Feu, tako ono, posljednji vlak za Santa Fe. No, kada ste govorili o vojniku Ryanu, jel' tako liči, kolodvor u Sunji može poslužiti za vesterne, za snimanje. Dakle, kad ste govorili o vojniku Ryanu i vi i ja dobro znamo na koji su način, čak je i dato 400 vagona HŽ Carga toj jednoj privatnoj tvrtki. Radi se o tome da se, ja se, pitam se, neću tvrditi da ne bih opet išao na informativne razgovore u MUP. Dakle, ne smijem, moram se pitati postoje li tu korupcijsko-kriminalna djela uništavanja HŽ Carga namjerno. Eto hvala lijepo.
Hvala i vama. Poštovani zastupnik Tomislav Žagar, replika.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi kolega Grubišić. Nekad davno, mislim da se ta emisija zvala "Znanje i imanje", sjećam se da je uvijek u špici te emisije bilo gdje je proizvedeno najviše kukuruza te i te vrste, pa su bile pune prikolice, prinos ogroman. Nitko nije pitao za zaradu, jednostavno govorilo se samo o prinosu koliki je bio prinos i na taj način se određivalo tko je najbolje radio. Kad govorim o Hrvatskim željeznicama naravno vi iz ovog povijesnog rakursa gledate na to i drugo opredjeljenje je bilo. Željeznice su imale drugačiji status, drugačiji položaj. Mi smo prihvatili, još jedanput naglašavam, prihvatili smo načela tržišne ekonomije kao zemlja članica EU. U tom smjeru jako je važno razlikovati tehničko-tehnološke preduvjete od pravno pravnih aspekata kojim zapravo agencija, to barem ja tako razumijem agencija se bavi. Agencija isključivo se bavi odnosima između upravitelja infrastrukture i korisnika infrastrukture. Dakle, ona ne ulazi u odnos između koji nastaje između samog prijevoznika i korisnika prijevoza. O tome ste vi nešto govorili. Mislim da je to jako bitna ta nadležnost. Što se tiče same agencije, pa naravno ovdje to je nezgodno i reći, ali nije trebalo 2007. ni osnivati onda, 2008. Nije ju trebalo ni osnivati da bi, da postavite ljude u nezgodnu situaciju da zapravo oni zbog pravnog okvira ne mogu djelovati. Međutim, jasno nam je da je osnovana zbog svega onoga što smo u pretpristupnim pregovorima ispregovarali i ono što je na kraju krajeva bila naša obveza. Ključna je stvar da se spajanjem agencija sada, očekuju se uštede od 300 tisuća kuna mjesečno. Dakle, to je dobra stvar za proračun Republike Hrvatske i ove opaske koje ste vi govorili, dakle da se novac ne troši uzalud, a da se funkcija koju ta agencija ima da se nastoji obnavljati i to u još boljem, racionalnijem i svrsishodnijem obliku. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Dakle, kolega Žagar vi utemeljenje agencije, dakle iz 2008. godine prebacujete jasno kao ping pong lopticu na, dakle na leđa HDZ-a, oni su bili na vlasti tada. Ali nemojte kao Poncije Pilat prati ruke HDZ-u. Imate priliku da napravite nešto što su oni ako vi kažete tako, dakle pogrešno učinili, dakle ispravite. Na žalost dvije i pol godine ste na vlasti ne činite ništa. Kada govorite o kukuruzu i cijeni kukuruza ja ću s obzirom da ste vi član SDP-a neki dan sam krčio kuću i na tavanu našao knjigu o seljačkim zadrugama u Slavoniji i Baranji iz '52. godine, pa ću vam dati tu knjigu u kojoj ima popis zadruga i koliko su kukuruza proizvele u to vrijeme. To je pet puta više nego što se proizvede danas. Kud je taj kukuruz otišao? Netko je meo tavane valjda pa su pokupili, ali ne bih o tome. Imam knjigu i o Aliji sirotanović i o tome vam mogu dati. Kada se govori o željeznici onda je ova agencija u ovih šest godina davala izvješća Hrvatskom saboru o svom djelovanju i u vrijeme, dakle vladavine HDZ-a i njegovih koalicijskih partnera, ali i u vaše vrijeme i tada smo uglavnom svi šutjeli. Ali došlo je vrijeme da se više šutjeti ne može. Došlo je vrijeme da se kaže da novci koje je Hrvatska država uložila kao i ona u brodogradilišta ali i u Hrvatsku televiziju, građani su to sve ulagali iz svog poreza i od svojih usta otkidali za Hrvatsku željeznicu, a da je netko to sve skupa, skupa sa tom agencijom koja se nije brinula o tome kako je rekao Novak o blokadi HŽ Carga kad je. To je trebala regulirati agencija, a vi kažete da je ona odlično radila. Pa imate izvješće. 7 slučajeva nisu nadležni, 2 su nadležna, nisu stigli riješiti. Pa što mi govorimo? O čemu mi pričamo ovdje? Nemojte braniti ono što je neobranjivo.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Ivan Grubišić, replika.
Ne zato što mi je prezimenjak nego bih pohvalio izlaganje zastupnika Bore Grubišića što je naglasio i na prvo mjesto stavio naše probleme u željezničkom saobraćaju koje je ocijenio dosta lošim i upitnim. Rekao sam da smo u načelu za suradnju sa Europskom unijom i usklađivanje zakona, ali na prvo mjesto moramo staviti svoje interese koliko god nas koštalo. Drugo, u načelu koliko sam ja bio prisutan na sjednicama Sabora predsjednik za promet i veze nikad se nije pojavio. Ja bih molio predsjednika Sabora dotični ministar bilo da se radi o Hajdaš Dončiću ili drugom pošalje ispriku predsjedniku Sabora zašto ne može biti prisutan sjednici kad se raspravlja o njegovu području i da nas predsjednik Sabora o tome izvijesti da je ministar zauzet zbog tog i tog razloga. To bi bilo dobro i pošteno, a ne ovako da svatko uzima stvar u svoje ruke i ponaša se kako to njemu odgovara. A stavio bih primat na naše probleme jer dok se išlo uskom prugom iz Zagreba do Splita išlo se 5 sati, a sada brat bratu preko Knina i Gračaca treba punih 8 sati i to je neizvjesno. Dakle, tu bi trebalo rješavati stvari i ministar bi trebao biti prisutan ili dati službeno obrazloženje zašto nije prisutan na sjednici kad se radi o njegovu resoru. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku pa ću i ja poslije odgovoriti, poštovanog zastupnika Bore Grubišića.
Pa hvala lijepo na evo da kažem pohvali od mog prezimenjaka Grubišića, don Ivana Grubišića jel'. Naime, kad ste već govorili o ministru zapravo s obzirom da je prošlo 2,5 godine od konstituiranja Hrvatskog sabora, a gospodina ministra za 2,5 godine može se govoriti slobodno pa neka opet idem na informativni razgovor o podcjenjivačkom odnosu toga ministra prema zastupnicima, prema ovome Visokom domu kako to volimo reći. Kada govorite pak o unskoj pruzi postoji jedan rekao bih atavizam, dakle jedan ostatak ostataka, relikvij relikvijara vi ćete to bolje razumjeti jel' ako kažem da pruga postoji trenutno od Siska i Sunje do Volinje, dakle mjesta na Uni, na granici Hrvatske i BiH. Eto to je još posljednji ostatak tog unskog dijela, mali dio te unske pruge jel'. Voljeli bismo kada bismo i sa ministrom mogli oko svega ovoga raspraviti ovdje u Hrvatskom saboru ali se bojim s obzirom na iskustva sa odbora da bi nam trebao možda i prevoditelj na engleski jezik pri tome i meni i vama možda. Hvala.
Hvala i vama. Naime, što se tiče zahtjeva da na raspravama bude prisutan ministar one mogu biti legitimne ali rasprave se vode u skladu sa Poslovnikom i prisutnost zamjenika ministra je potpuno legitimna i statutarna ovdje. A zapisnik sa sjednice, bilo transkript ili zapisnik koji mi verificiramo, bit će dostavljen ministru. Ali čini mi se da će tamo biti jedan od zaključaka da se omogući putovanje od Broda do Splita bez pratnje, samo to. Nema nikakvog drugog prijedloga. To ćemo također zamoliti ministra. Hvala lijepa. Nova replika, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Grubišić vi ste se u svojoj raspravi pitali što agencije reguliraju. Zapravo govorili ste o problemu željeznica o kojem nikad nismo ozbiljno raspravljali, uvijek raspravljamo o željeznicama efemerno i sada nam je povod poticaj su upravo ove promjene zakona. Agencije reguliraju same sebe, agencije su u Hrvatskoj uglavnom, čast izuzecima, same sebi svrha. One postoje samo zato što su u njima zaposleni neki ljudi. Prije je kolega Žagar govorio da uspoređujući agencije sa nogometnim ligama nižerazrednim i tu se u potpunosti slažem to je ona zadnja liga su agencije, da trebamo imati regulatorna tijela kako bi se mogli u Europi natjecati jer mi smo sad ušli u veliku obitelj i mi ćemo se natjecati. S čime ćemo se natjecati? S agencijama ili ćemo se natjecati sa dobrim željeznicama? Mi ovim zakonima ništa ne dobivamo, pretačemo iz šupljega u prazno i hvalimo se kako ćemo 3 milijuna kuna zašparati u tome ali će se gubici na željeznici gomilati i dalje. Ali smo mi sretni jer smo spasili 3 milijuna kuna, ali nismo, u zakonu ne piše nitijedno slovo kako će to agencije bolje raditi. To je ono što sam prije govorio spajanje nespojivog. I prije je netko govorio o statusu željeznica, kakav status željeznice imaju. Imaju takav status kakav im država daje. Država je obezvrijedila proizvodnju, obezvrijedila je sve što je prije bilo dobro. Znači, nije trebala uzeti ideologiju iz one države ali trebalo je uzeti ono što je bilo dobro, a željeznice su bile daleko bolje nego što su danas.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Vukšić suglasan sam ja s vama, poglavito o ulozi agencija i njihovoj namjeni zapravo. Jer Vlada i ona bivša i ova sadašnja proizvodi agencije, popunjava ih kadrovima iz svoje političke domene, iz svoje političke podobnosti i time rješava određena kadrovska rješenja i zaduženja koja ima prema nekim ljudima. Da ste vi u pravu sa vašom replikom najbolje govori ovaj zakonski prijedlog koji ima 37 članaka, a samo se članak 35. odnosi na prava putnika. Svi ostali članci se odnose na ustroj i način rada i odgovornosti agencije, njihovu nadležnost, kada interveniraju da li po službenoj dužnosti, da li po prijavi itd. Dakle, samo se članak 35. odnosi na prava putnika sve drugo je isključivo u svezi agencije, zapravo bavimo se sami sobom, odnosno agencija se bavi sama sobom.
Hvala lijepa. Iscrpili smo replike, idemo ponovno u raspravu klubova. Na redu je HSU i poštovani zastupnik Željko Šemper. Izvolite kolega Šemper.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovani zamjeniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Svrha donošenja ovog zakona je da se … [[Govornik se ne razumije.]] tržišta i jačanje konkurencije u području željezničkih usluga postigne veća kvaliteta pružanja usluga, smanjenje troškova kao i zaštita krajnjih korisnika usluga a to su putnici. Agencija za reguliranje tržišta željezničkih usluga ima ulogu zaštite sudionika tržišta željezničkih usluga te će donošenjem ovoga zakona doprinijeti stabilnijim uvjetima poslovanja prema tržišnim uvjetima. Jedan od osnovnih temelja ostvarenja pozitivnih učinaka zajedničke prometne politike željezničkog prijevoza je unaprjeđenje kvalitete usluga željezničkog prijevoza putnika i njihova zaštita u okviru politike i zaštite potrošača. Ovim zakonom trebala bi se urediti regulacija tržišta željezničkih usluga sa europskim zakonodavstvo posebno u zaštiti prava putnika, a to je dio gdje bi se ja preko članka 35. i najviše zadržao u svojoj raspravi. Iluzorno je očekivati da će ovaj zakon usluge našeg HŽ prijevoznika podići na europsku razinu. Prije svega, potrebno je u Hrvatskoj modernizirati kompletnu željezničku infrastrukturu, pruge, kompozicije vlakova, kolodvora, putne prilaze da bi se dobilo na brzini putovanja i posebno na sigurnosti putnika. U zakonu se gotovo u svakom članku od 28. do 32. spominje agencija gdje su regulirani poslovi zaštite prava putnika u željezničkom prijevozu a o kojima putnici korisnici željezničkih usluga malo ili ništa ne znaju. Osobno sam vjeran korisnik željezničkih usluga, često putujem vlakom minimalno 2 puta tjedno. Vlak je izvanredno prijevozno sredstvo kad je sve po voznom redu, ali razne situacije putnicima kidaju živce i dižu tlak. Nije problem kad se za najavljenu rekonstrukciju pruge, postavljanje novih kolosijeka i kad je o takvim situacijama kašnjenje vlakova normalna pojava. Problem su izvanredni događaji kad vlak stane radi neke havarije i stoji po nekoliko sati. I tu je definitivno najveći problem putnika nedostatak u sustavu informiranja. Putnici ne znaju što se događa, zašto se stoji, koliko će se stajati, radnici kasne na posao, umirovljenici kasne na dugo očekivane i dogovorene preglede ili snimanja u bolnice, studenti kasne na predavanja i ispite a osoblje vlaka, kondukteri nemaju ni sami pravu informaciju. Tako je bilo nedavno kod prekida prometa od 5 sati zbog kidanja električne mreže između Dugog sela i Zagreba. Ili drugi slučaj kad su na relaciji Zagreb-Osijek u najprometnijem danu u tjednu, petku postavljena samo 3 vagona kad su putnici stajali po hodnicima. U takvim situacijama putnici su nemoćni, nemaju i ne znaju kome se obratiti pa onda stradaju nedužni kondukteri. Prema ovom zakonu agencija je nadležna za zaštitu prava putnika. Prema članku 28.u nadležnosti agencije je pod: 1. Provedba Uredbe EZ br.1371 iz 2007. godine o pravima i obavezama putnika u željezničkom prijevozu, 2. Postupanje po službenoj dužnosti u zaštiti prava putnika, 3. Rješavanje po prigovoru putnika protiv rješenja željezničkog prijevoznika, 4. Obavljanje inspekcijskog nadzora u području zaštite prava putnika i 5. Donošenje propisa za provedbu ovog zakona. Prema članku 29.putnik ima pravo prigovora željezničkom prijevozniku radi zaštite svojih prava koja su propisana uredbom, ovim zakonom, općim uvjetima ugovora o prijevozu, zakonom kojim je uređeno područje željezničkog prometa i drugim propisima koji se uređuju prava putnika. Željeznički prijevoznik dužan je na svojoj službenoj stranici objaviti postupak koji se primjenjuje po prigovoru putnika. Prigovor je može izjaviti u roku od 30 dana od događaja, a željeznički prijevoznik u istom roku treba dostaviti obrazloženu odluku. Ako putnik nije zadovoljan odlukom željezničkom prijevoznika može podnijeti prigovor Agenciji za regulaciju tržišta željezničkih usluga. Agencija može po službenoj dužnosti pokrenuti postupak protiv željezničkog prijevoznika, upravitelja kolodvora, prodavatelja karata ili organizatora putovanja ako nisu ispunjene obaveze predviđene propisima o pravima putnika. Agencija je ovlaštena provoditi inspekcijski nadzor nad primjenom uredbe kao i općih uvjeta ugovora o prijevozu putnika. Prema članku 35. predviđene su i sankcije od 20 do 100 tisuća kuna za pravnu osobu koja primjerice tijekom putovanja putniku ne pruži sljedeće informacije: usluge u vlaku, sljedeća stajališta kao primjerice u tramvaju, kašnjenja, glavne prijevozne veze i mogućnost presjedanja, zaštitu i sigurnost, a toga svega u našim vlakovima gotovo da i nema. U posljednjih 12. mjeseci HŽ je povukao niz nepopularnih poteza a tu prije svega mislim na ukidanje lokalnih linija, pa čak i međunarodnih iz pravca Mađarske preko Koprivnice. Tračak nade u poboljšanje boljeg standarda i sigurnosti putnika daje odluka u konačnu izgradnju ili rekonstrukciju nizinske pruge Rijeka-Zagreb-mađarska granica. U članku 35. postoji dvadeset stavaka prema kojima postoje sankcije za propuste u željezničkom prometu koje su na štetu putnika u raznim situacijama pogotovo ako kod kašnjenja u polasku i dolasku prijevoznik nije obavijestio putnike o situaciji i procjeni vremena čim je takva informacija bila dostupna. Počnu li putnici koristiti sve ove mogućnosti predviđene ovim zakonom HŽ će se naći u još većim problemima, a to je i jedini puta da konačno putnici za svoj novac dobiju i adekvatnu uslugu u skladu sa EU standardima. U nadi da će se ovim zakonom bolje urediti barem neke funkcije u području željezničke usluge i ostvariti bolja prava putnika koja uživaju i putnici u ostalim državama EU, Klub zastupnika HSU podržat će ovaj zakon. Hvala.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku, poštovani zastupnik Stjepan Milinković.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa kolega Šemper, govorili ste o kvaliteti prometovanja željeznicom, putovanja i vi ste se koncentrirali više na ovaj putnički prijevoz i mislim da u onom dijelu, budući dolazimo, zato sam se javio za repliku, budući da dolazimo iz istog kraja, dolazimo iz jednoga željezničkog središta koje je do sada bilo središte i značajno i u smislu i putničkog prijevoza, sada istina je, došlo je sada neki Varaždin, ja ne znam koja je njegova strateška pozicija da on može nama biti nadležan u tom dijelu, ali bitno je jedna druga stvar osim ovoga, naravno da je sigurnost na prvom mjestu, ali da se preveze čim više i čim brže. A ja vam želim skrenuti pozornost i u još jedan momenat koji govori u prilog, vi ste govorili o onoj negativnoj stvari koje su u putničkom, a ja želim skrenuti pozornost koje se događaju u teretnom prometu, a to je da se recimo naše i Botovo i … gdje su izuzetno velike količine tereta se tovare. Ja imam podatak da je ovaj, da se na ovome kolodvoru … 80 230 vagona godišnje da se utovari i da se toliki teret …, a gotovo 5 ljudi, samo 5 ljudi vrši taj posao i sad se ide isto u tom smislu da se i taj broj reže. Pa kuda to vodi? Vodimo ovome dijelu o čemu je kolega Hrg govorio, da se znači naša ekipa koja hoće igrati kvalitetno dobro, prevesti čim više i čim bolje, da se još na neki način oslabi i da naravno netko dođe treći koji će nam to još u gorem smislu napraviti, o čemu ste i vi govorili. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Željko Šemper.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa kolega Milinkoviću, ja se slažem potpuno sa vama. Naravno da sam u svojoj raspravi najviše vremena proveo sa problemom putnika, zbog toga što sam često u situaciji da vidim koji su problemi u željezničkom prometu, suosjećam sa tim putnicima jer naveo sam da ima dosta problema i tu postoji veliko kršenje prava, manje-više putnika, znamo i zbog čega, teška je situacija, stare kompozicije, stari vagoni. Međutim slažem se s vama što ste rekli da su neke funkcije iz Koprivnice koja je veliko željezničko čvorište na jedan nevjerojatan način prešle u Varaždin. Nije mi jasno kako Varaždin može biti veći centar željezničkog čvorišta od naše Koprivnica koja je praktički sjecište svih pravaca, od sjevera prema jugu, od istoka prema Budimpešti i tu se slažem sa vama da tu nisu dobra rješenja, da se gleda previše da nešto sve više ode u te velike gradove, a mislim da je to na štetu i same Koprivnice, podravskog kraja koji je, bi trebalo biti jedno od najvažnijih čvorišta u našoj zemlji. Hvala.
Hvala i vama. Na redu je klub HDZ-a u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Uvaženi zamjeniče sa suradnicima. Ja ću svoje izlaganje o prijedlogu zakona o regulaciji tržišta željezničkih tržišta početi jednom rečenicom našeg saborskog kolege koji podržava Vladu, a koji je nedavno rekao: "Ne vjerujem da razumijem cilj i znam smjer puta ove Vlade", jer mi u HDZ-u problematiku HŽ-a svih zakona promatramo na razini sustava, na razini cjeline i mnogo toga nam nije jasno s obzirom na događanje koji nas sustižu i ne vidimo zaista gdje sve to vodi. Citirat ću i ministra Hajdaša Dončića koji je u 9. mjesecu 2013. najavio važan strateški dokument. Rekao je tada: "Strategija prometnog razvoja RH bit će gotova do veljače iduće godine, a njezina vizija je jasna. Željeznica, infrastruktura morskih i riječnih luka, moguće investicije u zračne luke koje nisu koncesionirane kao i rješavanje cestovne infrastrukture u dijelovima uskih grla". To je rekao znači u 9. mjesecu prošle godine, da će biti do veljače. Sada je 5. mjesec, strategiju nitko vidio nije. Nitko. Zadnji strateški dokument kojeg imamo, koji uređuje donekle barem izgradnju potrebne infrastrukture je iz 2008. godine, Nacionalni program željezničke infrastrukture za razdoblje 2008.-2012. Obećali su nam u vlasti također još jedan važan zakon, Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama. Rekli su bit će do Božića 2013., još malo je Božić 2014., zakona nema. Napisali smo ga mi u HDZ-u, uputili u proceduru, nadam se da ćemo ga ako bude to ikako uputno raspraviti u mandatu ove Vlade, da neće … dolje na dnu dnevnog reda i da zaista nudi rješenja koja traže konsenzus, koja se mogu primijeniti i koja mogu rješavati pitanje i na pomorskom dobru. Spomenut ću još jednu važnu izjavu, a to je vizija ministra Hajdaša Dončića kada je postao ministar i rekao je: "Republika je Hrvatska za mene država s modernim vlakovima, snažnim avio-prijevoznikom, suvremenim brodovima, kvalitetnim cestama". Kako je ta vizija ostvarena, potvrdio je još jednom izjavom nedavno kada je rekao: "HŽ mora ukidati linije, inače bi otišao u stečaj. Koje linije, ne znam, ne zanima me". Ta vizija znači o modernim vlakovima koji prometuju brzim željeznicama svela se na to da se ukidaju linije i da nema, ne samo modernih vlakova, nema više ni linija. To je bilo važno napomenuti u uvodu da bi mogli govoriti o ovom zakonu jer kakvo je stanje u Hrvatskim željeznicama 2,5 godine nešto se radi. Ne možemo reći da mi u Saboru nismo raspravljali. Mi smo ovdje promijenili Zakon o podjeli trgovačkog društva Hrvatske željeznice d.o.o., to smo napravili 2012.sa 5 društava smanjili smo na 3. Zakon o željeznici raspravili smo prošle godine 2 puta, Zakon o sigurnosti i interoperabilnosti željezničkog sustava prošle godine raspravili smo 1 puta. Imamo 3 agencije Agenciju za regulaciju tržišta željezničkih usluga, Agenciju za sigurnost željezničkog prometa i imamo Agenciju za istraživanje nesreća u zračnom, pomorskom i željezničkom prometu. Promijenjene su i uprave, neke i 2 puta. To svjedoči tome da se nešto radi. Međutim nije nam jasan cilj ovih izmjena. Zašto? Jer ako smo htjeli smanjiti broj agencija sa 4 na 3 onda gledajući što imamo od agencija logično bi bilo da smo spojili Agenciju za regulaciju tržišta željezničkih usluga i Agenciju za sigurnost željezničkog prometa. Ministarstvo se odlučilo na nešto drugo. Odlučili su se spojiti to sa HAKOM. Mi u tome ne vidimo veliku dobit, osim mogućnosti koje možda predlagatelj i predvidio da HAKOM ima dovoljno novaca da može namiriti sve ono što ovaj zakon daje kao obvezu u zaštiti putnika tj. njihovih prava jer ne znamo od kuda će se namaknuti sva sredstva koja predviđa ovaj zakon radi obeštećenja. A zašto govorimo o tim obeštećenima? O tome su u svome izlaganju. Činjenica je da je radnika u sustavu sve manje, investicije kasne, sredstva iz državnog proračuna također su umanjena ali su zato dana jamstva puno više nego ikada do sada, a sve je rezultiralo najvećim ukidanjem linija u povijesti Hrvatskih željeznica. Nikada se nije ukinulo toliko linije tj. ne samo linija nego i frekvencija kao u protekle 2 godine. to su zaista nerazumni potezi, neusklađeni i naravno da izazivaju nezadovoljstvo svih radnika u sustavu, onih koji traže uslugu, to su putnici, a na kraju ni država nije najsretnija sa tim što se dešava u tom sustavu. Nedavno je čak i raspisan jedan zanimljiv natječaj, natječaj za najbolji slogan kojim bi se opisale Hrvatske željeznice gdje su se mnogi javili. Hrvatski građani su kreativni, ja sam izdvojio jedan koji mi je onako ostao upečatljiv, a on kaže "Život prebrzo leti zato putujte Hrvatskim željeznicama". To je nešto što se ipak napravili i ne možemo reći da nije bilo, ali jednostavno mi ne vidimo u HDZ-u što se dešava na nivou sustav. Kolega Grubišić, kolega Novak upozorili su to da ministar u Sabor ne dolazi, ja ću isto tako upozoriti. Mi nismo uspjeli u 2,5 godine održati cijelu tematsku sjednicu, imali smo je do pola i prekinuli i pitanje je kada ćemo je nastaviti. Sve što znamo što se u sustavu dešava znamo od onih koji rade u sustavu, to su sindikati, radnici i naravno mediji koji s vremena na vrijeme također doznaju pokoju informaciju. Nama je prihvatljivo u HDZ-u namjera predlagača da se smanji broj agencija, ali bilo je i logičnijih rješenja. Nastala je nova agencija, Hrvatska regulatorna agencija za mrežne djelatnosti koja će se zvati HAKOM. Možda se mogla zvati i HRAM kojom će se klanjati svi poštari, teleoperateri, željezničari. Za nas je to financijski opravdano, zaista 2,5 milijuna kuna godišnje za 10 zaposlenih nisu beznačajna sredstva i možda se mogu raditi tj. možda se mogu obavljati ti poslovi i u jednoj drugačijoj agenciji kako je i zamišljena. Ali da li će to biti moguće, pokazat će vrijeme s obzirom na vrlo oštre prekršajne odredbe. Pogledajte članke 35., 36., 10, 20, 50, 100 tisuća kuna, ako nisi vrati prije vremena tj. ako je putnik zakasnio greškom operatera možeš mu dati ili vratiti gotovo i 10 tisuća kuna, to nisu mala sredstva. Znamo kakvom se brzinom putuje, znamo da vlakovi u Hrvatskoj kasne. Izvješće za 2012.kaže da na 100 voznih kilometara u teretnom i putničkom prijevozu, a to se mjeri u minutama za putnički prijevoz kašnjenja iznose do 3 minuta, za teretni prijevoz do 106 minuta. To su vrlo kako bih rekao činjenice s kojima se moralo računati. Mi nemamo savršeni sustav koji može kao neke druge europske zemlje čiju ajmo reći direktivu i regulativu prihvaćamo samo tako primijeniti u naš sustav. Na ovaj zakon primjedbe je dala i HŽ Infrastruktura, ali ne i prijevoznici HŽ Cargo, HŽ Putnički prijevoz. Još jedanput ponavljam, da bi mogli zaista govoriti kvalitetno i maksimalno odgovorno morali bi znati što ova Vlada smjera, a to nije moguće jer je sve obvijeno velom tajne i jednostavno nas se sve zbunjuje. Zato ću samo ukratko oslikati kako je stanje, a na to su nas upozorili sindikati, pročitat ću jedan dio iz dopisa koji je poslan i premijeru i predsjedniku države od strane Sindikata hrvatskih željezničara koji nas sve zaista mora zabrinuti. Napisao ga je gospodin Ivan Forgač predsjednik Sindikata hrvatskih željezničara, samo neke dijelove. "Nakon neuspješne prodaje HŽ Cargo-a u tijeku je postupak prodaje Društva Pružne građevine d.o.o., a odlučeno je i raspisivanje javnog nadmetanja za prodaju Društva Željeznička tiskara i Tersus Eko. Pružne građevine su najuspješnija i najveća građevinska tvrtka u Hrvatskoj, 1600 stalno zaposlenih i 400 sezonskih radnika. no kako obuhvaćaju i redovno održavanje pruga tekuće plansko i izvanplansko radi se o cor biznisu HŽ Infrastrukture bez kojeg nije moguće sigurno obavljati željeznički prijevoz. Kada govorimo o redovnom održavanju pruga treba reći da se u hrvatskim uvjetima radi o monopolu koji je sada u rukama HŽ Infrastrukture, a da bi prodajom Pružnih građevina monopolistički položaj stekao privatnik prema uvjetima natječaja svakako stranac. Pružne građevine su uspješna tvrtka koja zapošljava niz vrhunskih inženjera i za HŽ infrastrukturu obavlja vrijedan posao. Bez tih ljudi željeznički promet ne bi se mogao odvijati. Bilo bi žalosno da se takva tvrtka prepusti u ruke špekulanata. Naročito je zabrinjavajuća politika HŽ infrastrukture da od pružnih građevina naručuje radove a sve više kasni sa plaćanjem. Dug u dospijeću u duljem razdoblju iznosi 200 milijuna kuna što je u visini 10 mjesečnih plaća radnika pružnig građevina. Radi toga pružne građevine duguju dobavljačima više od 140 milijuna kuna. Umjesto redovitog plaćanja upravo pružnih građevina upućuje se na rješavanje problema likvidnosti putem factoringa je krajnje nepovoljno i nekorektno. Sljedeće što na brine je najavljeno ozbiljno smanjenje u obnovu pruga kao posljedica mjera smanjenja proračunskog deficita. Time bi se isto tako ozbiljno smanjili i prihodi društva pružne građevine. No s time se ne izlazi vjerojatno iz razloga lakše prodaje pružnih građevina. Pitamo se što će biti sa radnicima pružnih građevina ako investitor kupi tvrtku računajući na poslove u visini 2 milijarde i 800 milijuna kuna a na kraju dobije poslove u visini od 800 milijuna kuna. Tražimo da Vlada Republike Hrvatske i HŽ infrastruktura odmah izađu sa realnom izmjenom plana investicija u obnovu pruga. Tražimo da Vlada Republike Hrvatske umjesto prodaje pružnih građevina stvori uvjete da se tvrtka može natjecati za izvođenje EU projekata, obnove pruga kako bi taj novac ostao u Hrvatskoj. Smatramo da je prije razmišljanja o prodaji društva neophodno urediti vlasničke odnose te kompletnu tvrtku preseliti na odgovarajuću lokaciju na Pešćenici u što je HŽ do sada uložio 10-ak milijuna kuna a to se odnosi na željezničku tiskaru. Znači to su samo neki od problema koje navode sindikalisti. I kada gledamo ovaj prijedlog zakona jasno nam je da ona rečenica od početka koju sam naveo u samom početku ima svoj smisao. Mi zaista ne znamo gdje ovo ide. Ovo je prilika da govorimo o Hrvatskim željeznicama i bitno je upozoriti na ove probleme, na probleme koji muče radnike ali i da znamo zbog čega nešto ne ide onako kako je zamišljeno, zbog čega nema strateških dokumenata, zbog čega smo mijenjali sve ove zakone, pokušavamo nešto raditi a stanje nam je svaki dan sve gore. Pogledajmo pomorski prijevoz. U pomorskom prijevozu 50 državnih linija. Zakon o jadroliniji, Zakon o javnom linijskom lokalnom prijevozu. Jedna agencija koja bez problema funkcionira već nekoliko godina, raste broj putnika, nije strašno ali uvijek imamo barem i od strane domaćih i od strane stranaca nekakav godišnji rast na razini 1 do 2%. Znači stabilnost sustava, dobro uređeni odnosi, agencija kao neovisno tijelo koja to može iskontrolirati uz naravno pomoć države mogu pomoći i ovakvom društvu ali moramo znati gdje idemo. Nažalost strategije nema, ministar ju je najavio ali nje nema. Zbog toga, ali i zbog toga što je ovaj zakon povezan i sa onim drugim, mi smo bili mišljenja da je logičnije da raspravimo najprije onaj prvi zakon o elektroničkim telekomunikacijama jer se ova agencija treba spojiti sa HAKOM-om da bi mogli kvalitetno razgovarati. Mi u Hrvatskoj demokratskoj zajednici nećemo moći podržati ovakav Prijedlog zakona o regulaciji tržišta željezničkih usluga. Hvala lijepa.
Zahvaljujem, sada prelazimo na replike. Prvi se javio poštovani Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Borić, dakle sličnog smo stajališta u svezi ovoga zakonskog prijedloga, dakle protiv ali bih se osvrnuo na tri elementa vašeg izlaganja. Jedno je da je kako i sami pratite najvjerojatnije da je predsjednik Josipović u Sjedinjenim Američkim Državama i dao i izjavu i tako razmišlja da Hrvatska bude europsko energetskog tvorište. E sada kada gledamo da nema strategije razvoja željeznica, hrvatskih željeznica, što to znači ta rečenica, što znači za hrvatske željeznice? Pa upravo posao. Upravo mogućnost da se vozi i onaj ukapljeni plin i nafta i sve ostalo putem, pa jeftiniji je prijevoz željeznicom nego li bilo kojim cestama i cestovnim prijevozom. A mi o tome ne računamo. A evo, sam predsjednik Josipović o tome govori. Kod nas je HŽ CARGO evo na putu uništenja. Drugo, kada ste govorili o agencijama i da postoje tri agencije, ja bih skratio, dakle željezničkih usluga, sigurnost prometa i za nesreće, je li, zaista je suvislo da se te tri agencije ujedine ili sjedine u jednu kako bismo putem te da kažem jednog suvislog zaključka upravo ono što se odnosi na sami promet i željeznica i ostalih prometala ujedinili u jednu. I treće je natječaj za slogan Hrvatskih željeznica. Ja sam kada sam čuo na televiziji da postoji natječaj osmislio i neki svoj slogan a nisam ga ja još poslao, ne znam je li još traje natječaj. A bio bih vrlo kratak i vrlo jasan. … [[Upadica se ne čuje.]] A samo, onda nažalost, moram upisati neki fakultet. Dakle brzina je naša vrlina. S time da brzina stavimo pod navodnike je li.
Odgovor na repliku Josip Borić.
Hvala lijepo kolega Grubišić. Ja sam opet kod svoje one prve uvodne rečenice, ja zaista ne vjerujem da znam cilj i razumijem smjer puta ove Vlade jer ponašamo se vatrogasnim mjerama, mi dnevno nešto gasimo. Netko se sjetio idemo sada ukidati agencije, u redu, tko je protiv toga da se smanje troškovi pogotovo u ovakvoj agenciji u kojoj smo mi na neki način u Saboru prilikom izvješća iskritizirali 7 nekakvih tužbi, za 5 si nenadležan a 2 nisu dospjele u roku. I to radiš godinu dana, 10 zaposlenih iako vjerojatno ima i drugih poslova. Ovakvim prijedlogom ta agencija postaje služba unutar neke druge agencije i na nivou službe sa 10-ak radnika, vjerojatno će ih morati biti više. Jer kada se počnu primjenjivati sva ona prava koje putnici imaju u članku 35. su jasno navedene kaznene odredbe za sve što možete dobiti novac ili povrat a sve je to vrlo primjenjivo na našu stvarnost ta agencija će trebati mnogo zaposlenih. I pitanje je da li će oni moći unutar tog sustava rješavati to na taj način. I da li će biti dovoljno sredstava kod onih koji su operateri da to mogu isplatiti jer kazne zaista nisu bile male. I mi smo zbog toga bili mišljenja da je moguće to spojiti. Ako je samo cilj da umjesto 4 imamo 3 onda spojimo Agenciju za sigurnost u željezničkom prometu i ovu agenciju, oni su tu kompatibilni. Ne sa HAKOM-om, tamo su teleoperateri, poštati. I mislim da je bilo logičnije. E sad, mi zaista ne znamo koja je namjera Vlade. Evo mi je iz ovakvog prijedloga zakona ne možemo iščitati osim ono što oni kažu dobra je prema putnicima, tu smo ih zaštitili, to možemo podržati. A kako će se odraziti na sustav pokazat će vrijeme.
Druga replika Ivan Domagoj Milošević. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa kolega Borić u vašem odličnom izlaganju ipak ste nešto pogriješili. Naime, pogrešno ste konstatirali da se na razini sustava ništa ne dešava. I moram vas ispraviti nešto se ipak desilo, a to je aktualna Vlada i resorno ministarstvo uspjelo je odustati od nizinske pruge Rijeka – Zagreb. A ta nizinska pruga je jedini način da luka Rijeka postane važna europska luka, ta nizinska pruga je jedini način da Hrvatska stvarno danas kada smo punopravna članica EU iskoristi svoj geostrateški položaj, ta nizinska luka bitna je i za ulagača koji ima koncesiju na Brajdici, na kontejnerskom terminalu i način je kako da se zapravo proširi luka Rijeka i da se zaista ima jednu europsku i svjetsku luku. A također se ništa ne dešava niti na razini koridora 10. Dakle, koridor 10 sada po novom RH1 je koridor podsjetit ću sve ovdje oko kojeg se jedan svjetski rat započeo. Međutim, mi nemamo plan iskoristiti svoj geostrateški potencijal koji možemo iskoristiti isključivo koristeći luke i željeznice i ne samo morske luke, nego i luku Vukovar. I zato ne slučajno HDZ ima projekt pod nazivom "Hrvatska nova vrata EU". A što se tiče, kolega Grubišić je izašao van, ali spomenuo je brzina je vrlina. Ali našom brzinom otopit će se i sjeverni pol, pa će sa Dalekog Istoka u Europsku uniju na sjever dolaziti kontejnerski brodovi sjeverno od Ruske federacije, a i vraćat će se roba iz EU, izvozit će se na Daleki Istok. Bojim se ako ovim tempom nastavimo razvijati naše željeznice i naš geostrateški položaj. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Milošević, ova Vlada je nizinsku prugu preimenovala u gorsko-dolinsku, tako da se krenulo na taj način i raditi. Svjedočimo da se sanacija provodi na dijelu. I mi smo ovdje upozorili da upravo takva sanacija koja ne zadovoljava standarde da bi se brzine mogle povećati na očekivanu razinu neće biti moguće isfinancirana iz europskih fondova. To će pokazati vrijeme. Mi samo možemo za sada biti proroci. Zbog čega se odustalo to znaju samo oni. Ali opet ću se obratiti na ovaj dio koji su nam poslali iz sindikata gdje oni navode i još jedan problem, a kojeg sam zaboravio tamo spomenuti. Radi se o tvrtki TERSUS ECO sa 220 radnika koja se bavi čišćenjem poslovnih prostora i koju žele radnici uzeti, znači žele radničko dioničarstvo. Zašto to govorim? Zbog toga što mi imamo Zakon o upravljanju državnom imovinom donesen u sedmom mjesecu prošle godine. Taj zakon je predvidio da se u roku od tri mjeseca donesene uredba kojom će se propisati način radničkog dioničarstva. Prošlo je od tada već gotovo godinu dana, te uredbe nema. Ako nema uredbe, nema radničkog dioničarstva u Republici Hrvatskoj. I svi natječaji koji su danas u tijeku a provodi ih … [[Govornik se ne razumije.]] kao njihovo centralno tijelo za privatizaciju poduzeća u vlasništvu države ne mogu uvažavati uopće radničko dioničarstvo. Zato se sve prodaje na javnim natječajima. Nema uredbe, a bilo je u roku da će biti od tri mjeseca. Znači u 10 mjesecu prošle godine, sada je već peti mjesec 2014. Je li to namjera? Je li to nerad? Je li to neznanje? Ja ne znam. Ali ovi radnici i ako nešto žele oni to ne mogu ostvariti jer ne postoje zakonski uvjeti za takvo nešto, a Vlada je iskazala lijepu namjeru kroz zakon i rekla radnici mogu participirati u privatizaciji. Ali ako nema uredbe onda oni ne mogu participirati jer nema načina na koji će se to desiti. Da li je to namjerno? Ja ne znam, ali pomognimo tim ljudima, napišimo tu uredbu, pa neka onda Vlada razmatra tko šta može na ovom tržištu. Ovako opet možemo biti samo proroci.
Nova replika Tomislav Žagar.
Kolega Borić u svojoj raspravi rekli ste nekoliko … A Žagar? Ja se ispričavam.
Tomislav Žagar, replika.
Imenjak se prije javio. Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi kolega Borić. Evo prije svega želio bih reći a vi ste to u svojoj raspravi naravno sa strane opozicijskog zastupnika rekli na jedan drugačiji način. Ja ću reći na ovaj način. Strategija se priprema kroz sektorske strategije, kroz sve ono što je bitno da se strategija donese. Naravno ako su vama sporni rokovi, mislim da je važnija kvaliteta strategija. I ono što je još jednaka važnost strategije da su svi oni naši pravci koji su nužni uvršteni u pan europske koridore i da će to biti bitno i zbog povlačenja sredstava iz fondova EU. A što se tiče spajanja agencije niste u pravu i zapravo mislim da je i nemoguće spojiti Agenciju za sigurnost željezničkog prometa sa ovom agencijom jer su nadležnosti posve drugačije. Naravno da se ministarstvo rukovodilo i iskustvima drugih zemalja, pa tako Nizozemska, u Nizozemskoj jedan tržišni regulator obavlja poslove i zaštite tržišnog natjecanja i regulacije elektroničkih komunikacija, energetskih usluga i prometnih usluga. Slovenija jedan tržišni regulator obavlja poslove regulacije elektroničkih komunikacija, elektroničkih medija i prometa. Luxembourg jedan tržišni regulator obavlja poslove regulacije elektroničkih komunikacija, energetskih usluga, prometa i poštanski i željeznički. Latvija jedan tržišni regulator obavlja poslove i regulacije elektroničkih komunikacija i energetskih usluga, prometa, komunalne usluge. Njemačka elektroničke komunikacije, energetske usluge, prometa, komunalne usluge. Španjolska elektroničke komunikacije, elektroničke medije, energetske usluge, promet poštanski, željeznički, zračni. Dakle, ono što je ključ zapravo ovog spajanja je konsolidacija ili povećanje razine nadležnosti takvih agencija, jer takvim pristupom se ponovno naglašavam povećava veća društvena gospodarska snaga tih regulatora. Postoje primjeri, različiti modeli zapravo kojim bi se kasnija konsolidacija mogla i nastaviti, pa tako se uz HAKOM-u, ARC-u mogla bi se priključiti HERA kao jedan multi sektorski HAKOM ili mrežni regulator koji bi onda pokrivao sva ova područja u kompletnom sustavu. Hvala.
Odgovor na repliku, Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Žagar, mi smo rekli da mi nismo protiv toga da se agencije spajaju, dapače. Ako smo i sami svi primijetili da ova agencija nije imala nekakav obim posla i da se on može odraditi u nekoj drugoj mi smo za to. Međutim, ako vi kažete da je nelogično ovu Agenciju za sigurnost željezničkog prometa spojiti sa Agencijom za regulaciju tržišta željezničkih usluga nama to tako ne izgleda. Ja ne znam zašto je logično sa HAKOM-om? Koje veze imaju teleoperateri i pošta sa željeznicom? Ja tu ne vidim prevelike nadležnosti. E sad, ako sigurnost prometa je najvažnija onda smo mogli spojiti i Agenciju za sigurnost željezničkog prometa sa Agencijom za istraživanje nesreća u željezničkom, pomorskom i zračnom prometu. Ako je to onda kompatibilno. Znači, mi ne vidimo zbog čega se to dogodilo ovdje. Mi iz ovakvog prijedloga zakona to ne vidimo i jasno smo to kritizirali. Iskustva vani možda to poznaju, pokazat će vrijeme. Ali mi kažem s obzirom na stanje i na sve ono što je ovaj zakon predvidio ne vjerujemo da će to previše pomoći osim što će eventualno tražiti nova zapošljavanja s obzirom na mogući velik broj pritužbi koje će se pojaviti od putnika jer HŽ nije u najboljem stanju i jednostavno pojavit će se problemi sa financiranjem tih prava. Ono što nas više muči je ono što je najavio sindikat tj. što muči sindikat, a to je privatizacija ovih pružnih građevina gdje se također iskustva izvana na koja se Hrvatska ne želi pozvati, recimo u Sloveniji, koji su to riješili ako je već nemoguće da pružne građevine mogu biti ti izvođači tj. raditi na projektima koji se financiraju iz EU fondova, Slovenci su isto imali takvu situaciju ali su osmislili način da to riješe i da njihovi radnici, njihove tvrtke mogu raditi na tome. Mi to ne želimo koristiti, a sindikati upravo na to upozoravaju. Možda je i to jedno rješenje i iskustvo koje treba onda izvana prihvatiti. Ali tu nećemo, to izbjegavamo jer je u korist možda radnika i naših ljudi, a ovdje to dozvoljavamo.
Replika, poštovani Mile Horvat.
Zahvaljujem se. Kolega Borić u većem dijelu vašeg izlaganja se ja slažem, dakle prihvatljivo mi je ali ste me potakli na ovu repliku govoreći o radnicima. Dakle, ova opća regresija u HŽ-u se ne reflektira u svim sredinama jednako. Što hoću reći? HŽ Cargo na relaciji sektor zapad od Karlovca do Pule od 280 trenutno zaposlenih 107 će ostati bez posla i ostali su bez posla. Ono što je meni interesantno od tih 107 jedna trećina su pripadnici srpske zajednice. U Ogulinu recimo na kolodvoru željezničkom nema od 66 radnika nijedan Srbin više ne radi. Dakle, na području Moravice, Ogulina, Gomirja u Gorskom Kotaru se ne reflektira ovo jednako kao u nekoj razvijenijoj sredini. Ovdje još osim željeznice ljudi su radili i na pilanama. Znamo kakva je situacija u sektoru pilana, prema tome ove ljudi definitivno nemaju šansu da rade i da imaju nekakvu svoju perspektivu. Podaci govore isto tako da je do '90—e iz Luke Rijeka u željezničkom pružnom prometu je prevezeno 18 milijuna tona tereta. Danas se prevozi svega 3 milijuna tona tereta, HŽ Cargo ima od 6,5 tisuća vagona 2 tisuće vagona nisu u funkciji. Isto tako podatak kaže da prijevoz od Rijeke do Beograda danas traje 7 dana. Dakle, koja je konkurencija onda, kome smo mi konkurentni sa ovakvim pokazateljima i ovakvim činjenicama? Očito je da nam je briga ovog trenutka kako spojiti agencije i kako uraditi to da ovi ljudi u agencijama ne ostanu bez posla, a ne razgovaramo o ovim primarnim temama, ne razgovaramo o sudbinama ljudi koji su ovakvom regresijom u HŽ-u ostali danas na ulici.
Na repliku odgovara Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Horvat kad smo govorili o Izvještaju o radu ove Agencije za regulaciju tržišta željezničkih usluga za 2012. ja sam tada govorio o pokazateljima. O padu broja putnika za 45% u odnosu na 2011., o padu prevezenih tona tereta. Znači, imamo konstantan pad već nekoliko godina. I to sam uspoređivao sa cestovnim prometom, sa pomorskim prometom gdje imamo jednu stabilnost i normalan nekakav razvoj tih djelatnosti. Znači da u takvim trenucima treba nešto napraviti, reagirati. I nedavno čitam opet, malo sam se potrudio, kaže jedan sindikalista iz Osijeka za ukidanje vlakova kriva je uprava koja je otjerala putnike sa željeznica. Znači da se nešto u sustavu događa, a da nije normalno. Ili imamo preskupu cijenu karte ili nudimo neku uslugu koja nije dostojna takve cijene ili nešto u cijelom kažem sustavu prijevoza robe i tereta od točke A do točke B nije na dovoljno dobroj razini da bi to netko prihvatio i da bi to netko htio koristiti. To smo kažem uspostavili u pomorskom prijevozu, na nivou ceste autoprijevoznici su ajmo reći privatni operateri, ima ih više i oni funkcioniraju. Na nivou zračnog prijevoza imamo jednog avioprijevoznika. Svi tvrde da je sada odlično u toj firmi, pokazat će kažem vrijeme, ali ovdje ne vidimo nikakve reakcije osim izmjene ovog zakona koji regulira agenciju. A sami sindikalisti, sami ljudi koji rade kažu uprava je kriva. Ministar je smijenio neke uprave, moguće da su i kažnjeni zbog toga što možda nisu napravili nešto ali to nije riješilo problem. HŽ zaista mora, to mi stalno govorimo u HDZ-u, reći što želi u sljedećih 8 godina. Da vidimo tu strategiju. Kaže što kasnije to će ona biti bolja. Tko kaže? Mi znamo da je radi mađarsko-španjolski konzorcij. Ako nam stranac radi strategiju prometnog razvoja RH ja mogu misliti kako će to izgledati.
Nova replika, poštovani Branko Hrg.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Borić, vi ste puno rekli i puno govorili, ja se moram sa tim isto složiti, u svemu osim u jednom. Nije mi jasno zašto ste si postavili pitanje i zašto postavljate pitanje da bi morali znati što ova Vlada smjera sa Hrvatskim željeznicama. Pa to je po meni jako vidljivo i jako jasno. Govorili ste o stanju u Hrvatskim željeznicama i o sloganima, pa gledajte što kažu studenti o stanju u Hrvatskim željeznicama "Tko rano radi svejedno uz nas uvijek kasni", "Što je HŽ bez kašnjenja?" "Krenite vlakom dođite autobusom, dva u jedan.", "Trošimo javne novce sa stilom.", "U cijenu karata nisu uračunate proslave četiri rođendan koja ćete dočekati tijekom vožnje.", "Povratak biblijskim brzinama.", "Put oko Hrvatske za 80 dana.", "Idete na odmor, provedite pola u našem vlaku.", "S nama bi Ana Karenjina bila još uvijek živa." To kažu studenti. A ja sada na temelju toga što oni kažu, kažem ovdje da je ovdje vrlo jasno vidljivo što se smjera. Dakle, vrlo je jednostavno, govorili ste o kaznama koje će uslijediti, vrlo je jednostavno vidljivo da će Hrvatske željeznice biti te koje će najviše tih kazni morat plaćat. Dakle, mi ovim zakonom omogućujemo konačno uništenje Hrvatskih željeznica, ostat će nam kao što je maloprije rečeno samo pruge po kojima će neki drugi prometovati i ne bi to bio problem da Hrvatske željeznice nisu u vlasništvu Republike Hrvatske. Mi stvarno, kako kažu ljudi da smo si uzeli najveće neprijatelje za savjetnike, ne bi nam radili to što si činimo sami.
Na repliku odgovara Josip Borić.
Ja ću samo kratko. Kolega Hrg, evo i ja jedan slogan vezano uz opće stanje, a na to ukazuje i ovaj zakon "Bitno je sudjelovati.".
Replika Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Borić, u svojoj ste raspravi rekli da je sve obavijeno velom tajni. Međutim, nije namjera Vlade tajna, Vlada jednostavno, o čemu ste vi govorili kasnije nema strategije i zato luta. I u tom lutanju vuče poteze koji izgledaju ko da je nešto tajnovito. I ono što su prije kolege rekli ti potezi, pošto izgledaju nelogični i tajnoviti, oni zapravo otkrivaju da Vlada ima namjeru uništiti željeznicu. Zbog čega je takom malo putnika u vlakovima na Hrvatskoj željeznici? Pa prije svega zbog toga što ko da vozni red rade djeca u dječjem vrtiću, a vozni red se radi na taj način da bi se iskamčio novac i da bi se pogodovalo privatnim interesima. A za to je potrebna, jedan elaborat da vam se pojasni kako i na koji način. Jedino što se može ustvrditi što je kad se taj veo digne, tad se primjećuje neznanje i neorganiziranost. Ako, vidjeli smo jednu reportažu na Hrvatskoj televiziji gdje se Agencija za sigurnost željezničkog prometa proglasila nenadležnost za sigurnost vlakova. Ako agencija o kojoj danas govorimo ne riješi dva predmeta u godinu dana, a za pet se proglasi nenadležnim pa ukinimo to, kome to treba, kakva pravila? I najgore što će neko reći mi se prilagođavamo Europi? U čemu se prilagođavamo? U neznanju, u improvizaciji, uništavanju željeznica? To ni jedna direktiva na ovom svijetu neće naložiti Hrvatskoj.
Vrijeme.
I zašto su u agencijama ljudi zaštićeni, završna rečenica, zaštićeni a radnici na željeznicama dobivaju otkaze?
Odgovor na repliku Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Vukšić, zašto je sve tajnovito? Ja ne znam, evo mi smo to postavili pitanje. Zašto mi nemamo transparentnosti pa da onda u javnosti ne proizvodimo šumove u kanalu, da se zna što se događa i da ljudi znaju što ih čeka. Jer ministar kad govori ja imam osjećaj da on od sebe odbacuje recimo to poduzeće. Evo jedna njegova izjava vezano uz prodaju pružnih građevina: "Pružne građevine niti željezničku tiskaru ne prodaje Vlada, nego ih prodaje trgovačko društvo, HŽ infrastruktura prodaje pružne građevine i taj je natječaj je u samoj finalizaciji. Završio je drugi krug, a željezničku tiskaru prodaje poduzeće koje se zove HŽ putnički promet.". Evo, što bi ste vi na to onda rekli? Pa čije je to javno poduzeće? Je li to Vladino javno poduzeće, je li to Hrvatskoj javno poduzeće, je li to poduzeće ove Hrvatske vlade koja tamo stavlja ljude koje ona smatra da su sposobni to voditi? I onda čujete slijedeću: "Ovo nije vrijeme Austrougarske, nije vrijeme Kraljevine Jugoslavije ili SFRJ, ovo je vrijeme u kojemu operateri imaju nove izazove koji su vezani prije svega uz Agenciju za zaštitu tržišnog nadmetanja i neka s njome planiraju restrukturiranje.". Znači ja sam ministar jednog resora gdje tisuće ovise o mene, onda ja to od sebe odmaknem i kažem mene to ne interesira, imaš tamo upravu pa se sa njima svađaj. Ja sam na razini strategije zakonodavnog okvira i ništa me nemojte pitati, što ja znam koje se linije ukidaju. Zbog toga mi ne znamo što se tamo događa. Tražimo već dvije godine da s njima sjednemo, da nam da to svoje vrijeme i da možemo s njime ozbiljno porazgovarati kao saborski zastupnici da bi to mogli prenijeti na neku drugu razini. Imali smo pola sjednice, prekinuto u pola sjednice i nikad se više nije završilo. Toliko o ozbiljnosti i odnosu prema samo ovom domu, a kako će onda putnici i svi oni koji budu nezadovoljni? Vidjet ćete, vidjet ćete.
Mobitel vam zvoni. Nova replika Tomislav Klarić.
Kolega Borić rekli ste nekoliko rečenica, između ostalog kamo sve ovo ide, zbog čega nema strateških dokumenata? Spomenuli ste i ministra Hajdaš-Dončića i naš odbor na kojem je bio pola sata i otišao ča i nikad se više poslije nije pojavio da odgovori ne na ova nego na druga pitanja. Ali izgleda da je nekome u interesu da se željeznica skroz uništi. Ovdje vlada stihija. Najsvježiji primjer, trenutno na riječkoj pruzi ugrađuju se grijači skretnica, kad su ugrađeni, a to košta milijune kuna, se odlučilo idu se mijenjati te skretnice na koje su ugradili grijače pa će to opet ponovo netko platiti, opet košta. Ali uništavanje željeznica sustavno ide od 2000-ih godina. Samo nekoliko primjera jer u valovima su otpuštani radnici, gdje su isplaćivane ogromne otpremnine i trenutno je to sada u fazi, djelatnici koji su prevozili 4 puta više tereta po postojećoj riječkoj pruzi, nego što je sada sa … sa novim uređajima i jednostavno prodajom i Doma željezničara u Rijeci, Fabijančića, privatniku u centru Rijeke za smiješne novce, objekt se raspada, željeznički kolodvor se raspada, vagona nema. Isti je primjer i dizalica Samsungova u Bakru koju je ova država i porezni obveznici otplaćivat će još 30 bilijuna dolara, ko zna do kada, stoji, ne radi, trake im nisu kompatibilne i postavlja se pitanje, koje ste vi postavili, zbog čega nemamo strateškog dokumenta? Izgleda da nekome odgovara da se sve to uništi, da nismo sposobni svoj geostrateški položaj u srcu Europe, riječku luku, prometni pravac koji imamo, ulazak u EU omogućiti barem onaj bruto tonski kilometar koji smo imali 80-ih godina, iz riječke luke, da ne govorim luku Ploče, riječka pruga, nizinska, vjerojatno neće biti, budući da se sada dokumentacija ne odrađuje, radit ćemo valjda … prugu od Delnica do …, traženi kolodvor i sve će stajati i propadati.
Na repliku odgovara Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Klarić, što možemo kada nas premijer ne voli, nas u Rijeci premijer ne voli. Jednostavno, evo, smijenio je dva ministra, pruga koja je trebala biti dvotračna sada je neka kombinacija pa je postala umjesto nizinske gorsko-dolinska. Jednostavno ne ide nas, mislili smo da će nas ići za vrijeme ove vlasti, ne ide nas. Evo, to je jedini odgovor. Ne ide nas.
Replika, Dubravko Bilić.
Poštovani potpredsjedniče. Kolega Borić, evo ova tema je zapravo jako zanimljiva i vi ste sami u svome izlaganju otišli dosta široko od onoga što je sam zapravo problem o kojem danas razgovaramo, a to je spajanje dviju agencija i kolega Žagar je to vrlo dobro obrazložio. Međutim, sami ste rekli da je ovo prilika da se govori malo šire o željeznicama i ja ću isto tako malo reći nešto o tome vezano na vaše izlaganje. Evo, moj prethodnik što se tiče replike naglasio je zapravo da je željeznica počela stagnirati, znači od 2003., ja bih rekao, kada je prestalo ulaganje i planovi Vlade, Račanove Vlade za ulaganje u željeznice i tada je zapravo stalo ulaganje i modernizacija hrvatskih željeznica. U isto vrijeme slovenske željeznice su uradile pravac Koper, mađarska granica i vi danas možete na slovenskim prugama vidjeti ogromne količine tereta, a isto tako i putnika koji se prevoze od luke Koper, Mađarska, Poljska, Rusija i dalje. Mi smo zapravo izgubili vrijeme ulaganja u riječku luku, ulaganja u riječki prometni pravac, ali ne samo u taj pravac. Sami ste spomenuli smanjenje broja putnika i ovo nedavno ukidanje linija. O tome treba isto tako govoriti, ne na razini doskočice, nego na razini podataka. Vi imate vlakove od … do Daruvara gdje se prevozi u špici, znači u 3 ili 4 sata 20 putnika. I s druge strane imamo HŽ koje moraju poslovati pozitivno. I to su stvari o kojima treba realno i temeljito razgovarati i tek onda ćemo moći doći do nekih zaključaka. Mi imamo situaciju da su pruge nestale, od … do Bjelovara preko Garišnice pruge nema, nema ni pragova, nema ni tračnica i to su problemi o kojima treba realno razgovarati.
Hvala. Odgovor na repliku Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega, ja nikada neću reći da u razdoblju od 2000. do 2011. da je sve bilo savršeno i da je to bilo onako, najbolje. Ali je bilo … očekivati da ćemo istovremeno moći izgraditi 1000km autocesta i istovremeno još riješiti i cijele hrvatske željeznice. Ili ćemo raditi jedno i pomalo rješavati i drugo ili nećemo raditi ništa. Napravile su se autoceste, nije država imala tu snagu i sada kada je taj program došao kraju, možda je sada to vrijeme. Ali opet, napominjem, mi ne vidimo gdje to ide. Što je to najvažnije? Spomenuo sam da je zadnji strateški dokument iz 2008., tamo je jasno bilo propisano što će se graditi u razdoblju 2008.-2012., iznosi koji su to, dionice, tko treba biti nositelj, koliko to košta. I poslije toga više nemamo ništa, a već je 2014. Vjerojatno se i po tom dokumentu i dalje nešto događa, ako se događa sada. Ali ono što je važno, spomenuo sam, da u drugom sustavu, kao što je pomorski i mi imamo noćnu liniju na kojoj se vozi nekada i jedan automobil u ponoć jer nam ona treba. Da, jer ima i drugih dana kada ih ima i 50 i omogućava nekakav život onom dijelu gdje je kopno odsječeno od drugog dijela kopna. I tu država pomaže, pa ona daje subvencije tom društvu, znači da oni imaju nekakve novce s kojima mogu tu refundirati svoje gubitke, ali se sada ne zna što se dešava na nivou cijelog sustava. Evo, ako vi to znate, ja bih volio da vi to s nama to podijelite ovdje da i mi saznamo. Mi saznajemo iz medija i sa strane sindikata. Sve ostalo je obavijeno velom tajne.
Replika, Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Borić, ja sam isto primjetio ovo gdje ste govorilo o strategiji i nažalost strategije nema i nepotrebno je govoriti koliko je značajna ova strateška pruga, nizinska, sada je nema pa ajmo reći dolinska i koliko bi bila prijevoz tereta od strateške Luke Rijeka do Mađarske a i dalje, pa i sadašnji pokazatelji govore koliki su to tereti. Ovaj podatak o 80 tisuća i 280 vagona na kolodvoru Gyekenyes a i u obližnjem Botovo oko 16 tisuća vagona godišnje, a s tim da je potpisan koliko ja znam ugovor između HŽ-A i MAV-a o brzini pretovara i prijelaza na mađarsku strana. I sada u tom dijelu se ide na smanjivanje radne snage ovih ljudi 5, 6 naših koji rade to kvalitetno i učinkovito. Druga stvar, ovaj podatak gdje smo govorili o onome da se izmještaju službe iz Koprivnice jednoga značajnog središta u Varaždin. Pa kakve to veze ima sa strategijom po zakonu fizike ne može biti nikako ako je ovo ravno ovo ide tamo. To meni miriše na neku drugu strategiju, na strategiju kadroviranja. I vjerujte nije samo vama u Rijeci da vas ne ide, ne ide ni nas u Koprivnici.
Odgovora nema pa ćemo prijeći na posljednju repliku Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Borić, potakli ste me na repliku vašim izlaganjem kojim bi mogao nazvati prije svega naknadnom pameti. Ono što je kolega Klarić spomenuo doduše nije krenuo u elaboriranje, a to je činjenica da su Hrvatske željeznice sustav koji je sustavno uništavan, a reći ću vam i kako. Dakle Hrvatske željeznice su bile preopterećeni sustav sa viškom radnika, to je svima bilo evidentno početkom 2000. Hrvatske željeznice su i krenule u zbrinjavanje tehnoloških viškova dokupom staža, slanjem u mirovinu i plan je bio otvoriti željeznica otvoriti put restrukturiranju željeznica kako bi mogle biti konkurentne. Međutim, što se desilo nakon 2003.? Na mjesto tih radnika koji su bili tehnološki višak su se zapošljavali novi, a nisu željeznice krenule u restrukturiranje. Reći ću vam dalje nešto, kada se kupovala nova tehnologija za željeznice tzv. ti čuveni nagibni vlakovi, prije svega to je tehnologija koja je bila čak i u to vrijeme zastarjela i tehnologija za koju mi nemamo infrastrukturu, dakle naše pruge nisu bile prikladne za takve vlakove. I sada vidimo koliko takvih vlakova vodi. Možete se smijati kolega Boriću koliko je novaca na to potrošeno i tko je u to vrijeme bio ministar. To bome nije smiješno. I na kraju kolega znate li što je oksimoron u književnosti? Kada čujete u istoj rečenici HDZ, sindikati i briga za radnike e to je oksimoron. Hvala.
Odgovor na repliku Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Hajduković, ma nisam ni mislio odgovoriti ali ovo kada ste rekli da se smijemo, u to vrijeme vrijeme nagibnih vlakova je vrijeme vaše koalicijske vlade tako da nije potrebno da se prozivate jer jednostavno ja sam rekao nisu sve vlade bile savršene ni u vremenu od 2000.do 2011.i tko hoće prihvatiti neka prihvati na taj način. Ali sam rekao i ono drugo da nismo paralelno mogli rješavati dva sustava prijevoza, graditi autoceste i istovremeno riješiti i željeznički promet. Ako je to sada vrijeme imamo europske fondove, rješavajmo to sada u ovom vremenu, vi ste to najavili kao Vlada. A što će se desiti? Evo pokazat će vrijeme. Da ne bude ono što je rekao kolega jučer gospodin Marić da budemo proroci unatrag. Nemojmo to raditi jer naknadna pamet bit će i poslije vas kada netko drugi dođe pa će se pozivati na sve ovo što je bilo, ali mi govorimo o onome što je danas. Ovaj zakon može opstati ovakav kakav je, a pokazat će vrijeme da li smo bili u pravu mi ili vi koji ste ga predložili u ovakvom obliku.
Sada nastavljamo raspravu po klubovima. U ime kluba HNS-a govorit će poštovana kolegica Nada Turina-Đurić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine zamjeniče sa suradnicima. HNS će podržati Prijedlog Zakona o regulaciji tržišta željezničkih usluga. Prije svega smatramo da je to jedan zakon koji daje okvir za buduće funkcioniranje te djelatnosti. Moram reći da me neke rasprave čude ako govorimo o zakonu, ako govorimo o željeznicama u cjelini onda ne, ali ako govorimo o ovom zakonu onda me neke rasprave čude s obzirom da koliko se ja sjećam koliko se vjerojatno svi mi ovdje sjećamo postojao je konsenzus svih političkih opcija u RH o ulasku Hrvatske u EU. Prošli smo dugotrajne i vjerojatno najteže pregovore o pristupanju u povijesti EU i prihvatili naravno ulaskom određena pravila igre. Ovaj zakon u užem smislu gledajući je prilagodba našeg zakonodavstva zakonodavstvu i pravilima igre EU. I u tom smislu HNS će podržati ovaj zakon jer se on ama baš po ničemu ne izuzima ili ne odudara od uobičajenih standarda koje vladaju na tržištu EU i u okviru pravila EU. Znači tržišna ekonomija odnosno sloboda tržišta koja je temelj na kojem se razvila EU pa tako i zemlje članice prihvaćaju ista gospodarska polazišta koja se odnose na uspostavu tržišnih sloboda koje omogućavaju slobodan promet roma, usluga, kapitala i rada. Ulaganje i poslovanje mora biti omogućeno svim investitorima i poduzetnicima na istim osnovama diljem zemalja članica EU. Stoga se i zakonodavstvo koje uređuje ta i druga vezana pitanja u RH mora s njime uskladiti odnosno uskladiti sa stečevinom EU. Proces liberalizacije željezničkog sektora u RH je u stvarnosti počeo dosta davno još 2003.godine donošenjem Zakona o željeznici koji se počeo primjenjivati 2006.i sa kojim se prvi put uredilo pitanje otvaranje tržišta željezničkih usluga kroz osnivanje posebnog tijela za regulaciju tržišta željezničkih usluga. Donošenjem tog zakona je nastavljeni proces harmonizacije domaćeg zakonodavstva kroz implementaciju sekundarnih pravnih propisa prije svega direktive 2001/14 Europske zajednice o dodjeli kapaciteta željezničke infrastrukture i određivanju pristojbi za uporabu željezničke infrastrukture te potvrdama o sigurnosti. Unapređenje kvalitete usluge željezničkog prijevoza putnika i njihovu zaštitu u okviru šire politike zaštite potrošača jedan je od osnovnih temelja ostvarenja pozitivnih učinaka zajedničke prometne politike u sferi željezničkog propisa na što se, željezničkog prijevoza na što se odnosi i ovaj prijedlog zakona. Svrha donošenja zakona je da se znači otvaranjem tržišta u području usluga u željezničkom prometu i jačanjem konkurencije postigne veća kvaliteta pružanja usluga, smanjenje troškova, zaštita krajnjih korisnika te da se osiguraju uvjeti za dotok europskog kapitala, povećanjem broja domaćih i stranih prijevoznika na željezničko tržište. To je ono što ovaj zakon donosi i Hrvatska narodna stranka će ga u tom smislu i podržati. A budući da su svi govorili malo i o željeznicama općenito onda, i uzeli si to pravo, onda ću i ja nešto u tom dijelu reći. Odnosno osvrnuti ću se moda i na neke od diskusija. Jer je ovdje bilo rečeno u jednom momentu da je prva potpredsjednica Vlade valjda izrekla neku glupost, po onome što je kolega rekao, kada je svojevremeno, ja ne znam točno gdje i kada, ali izjavila da je željeznica ta koja će puniti proračun Republike Hrvatske. Pa ako bi to bukvalno gledali kao što se često gleda nažalost u ovom Saboru na pojedine teme onda to možda i ne bi bila istina, ali to jest istina. Jest istina jer su kroz sve diskusije koje smo danas imali se protezala jedna stvar koja je izuzetno važna a to je da je prometna infrastruktura u ovom slučaju željeznička onaj moment koji bitno utječe na gospodarska kretanja i na mogućnosti razvoja i rasta gospodarstva. U konkretnom slučaju s obzirom da dolazim iz Rijeke, odnosno sa riječkog područja i da se o riječkom prometnom pravcu govori već više desetljeća ja bih rekla, ali jako intenzivno nekakvih unatrag nekih 15-ak godina. Sigurno da ulaganje u željeznicu i kvalitetna usluga u željezničkom prometu je ono što je potrebno da luka Rijeka postane konkurentna luka na ovom dijelu mediterana ili jedna od najkonkurentnijih s obzirom na svoju poziciju. I sigurno da to vuče gospodarstvo s obzirom da ja nisam ekonomista i nisam te podatke izvlačila ali sve ono što znam o tome govori u prilog tome da je investiranje u infrastrukturu, željezničku i povezivanje Rijeke sa središtem, srednjom Europom jest nešto što bi značajno doprinijelo rastu gospodarstva riječkog bazena i uopće tog dijela Hrvatske a onda naravno i punjenje državnog proračuna. Pa evo samo sam htjela pojasniti da je vjerojatno u tom smislu bila i izjava prve potpredsjednice Vlade. Što se tiče te naše velike želje svih Vlada, ne bih sada rekla da neke to nisu htjele, možda nisu mogle neke, izgradnja ravničarske pruge Rijeka-Zagreb. O tome se jako puno razgovaralo i u našem dole prostoru i kada smo došli na vlast i bila su obećanja da će se u to ići. I ja mislim da će se jednog dana sigurno ići u izgradnju ravničarske pruge. Međutim, ovaj prvi korak kojeg treba napraviti da bi Riječka luka bila konkurentna, da bi uopće, da bi uopće došla u situaciju da ispuni one temeljne uvjete koje mora ispuniti da bi bila konkurentna vjerojatno će biti u prvom koraku dovoljno sanirati i modernizirati postojeću prugu. I to u nekom kratkoročnom periodu će zadovoljiti po svemu onome što znamo taj obim prometa, odnosno te količine koje idu tom prugom. Međutim, ovdje ono što mene najviše nekako iznenadilo je diskusije nekih kolega koji su rekli da se tu ništa ne čini, da se u to ništa ne ulaže što nije naravno istina. Ja bih voljela da nešto o tome kaže gospodin zamjenik jer znamo da smo evo nedavno je podignut kredit upravo za sanaciju tog djela pruge Zagreb-Rijeka, odnosno Rijeka-Botovo i nije istina da se na tome ne radi. Kada to bude dovršeno pretpostavljamo da će biti, kažem za neko vrijeme to dovoljno. U međuvremenu se izrađuju projekti za sve ovo što bi mi htjeli ubrzano graditi i investirati u željeznice. Zašto? Zato jer projekata nažalost gotovih, onakvih projekata s kojima možete nastupiti prema nekakvom financijskom tržištu ili nekim ponuđačima ili fondovima Europske unije nije bilo i oni se izrađuju. Koja je procedura uopće da se dođe do projekata te kvalitete da bi mogli konkurirati za fondove Europske unije to je svima nama dobro znano. Toga naprosto nije bilo. Ne znam zašto. Deset godina je Vlada HDZ-a ili 8, dobro, 8 godina je Vlada HDZ-a gradila ceste i tunele prema modelu koji je osmišljen u vrijeme Vlade Ivice Račana i većim dijelom cijeli program zaokružen ne samo kao projekt, nego i kao model financiranja. I odlično, projekti su većinom bili pripremljeni, ceste su se gradile 8 godina. Hrvatska ima jednu od najboljih cestovnih infrastruktura u Europi. Radile su se kako znamo. Model je financiranja bio kombinirani. I uglavnom mi danas naravno plaćamo te dugove, ali u redu imamo i ceste. Željeznice su bile jedan zalogaj za koje se znalo da najvjerojatnije neće moći ići po tom modelu s obzirom na cijenu koštanja i da ćemo se morati ulaskom u EU orijentirati na to da koristimo strukturne, odnosno kohezijske fondove za financiranje takvog projekta. Zašto bivša Vlada nije dovela te projekte do razine takve da mi već sutra možemo aplicirati na ta sredstva to bi vjerojatno trebala ta, pripadnici te bivše Vlade odgovoriti na to pitanje. I onda svo ovo sustavno blaćenje, odnosno sustavno prozivanje da se ništa ne radi. Dvije godine smo na vlasti. Vi ste bili 8 godina, znači u 8 godina znajući da su autoceste nešto što je u stvari ad acta, nešto što će samo po sebi de facto biti izgrađeno. Zašto se tadašnje ministarstvo i ministri i pomoćnici i državni tajnici nisu bavili željeznicama intenzivnije i kvalitetnije, ne samo željeznicama u smislu gradnje i projekata, nego i restrukturiranjem i svime onime što je dočekalo ovu Vladu prije 2 godine. Pa ja zaključujem da je u stvari sva rasprava koja je prethodila u stvari na neki način blaćenje dragih kolega samih sebe, a ne ove Vlade. To sam imala potrebu reći, jer naprosto mislim da je to istina i da većina naših građana, mada zna da je situacija teška to razumije i itekako vidi. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Sada prelazimo na replike. Prvi se javio poštovani Branko Hrg.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, rekli ste da vas čude neke rasprave koje su ovdje bile i da je ovaj zakon samo prilagodba europskim standardima. I ne bih bio, to je točno i zakon treba prilagoditi. Ne bi bio problem da je to samo to da se recimo nije dogodilo da u zadnje dvije, dvije i pol godine nije ništa napravljeno dobroga da se i naš igrač koji je vezan na ovaj zakon, a to su Hrvatske željeznice koliko toliko pripremi i prilagodi za utakmicu koja mu se ovim zakonom nameće. I tu je glavni problem. Govorite o zaštiti putnika, a ja sam malo prije razgovarao sa jednim studentom iz Čakovca koji mi je rekao da su studenti jako ljuti jer su imali vlakove vikendom popodne, nedjeljom za Zagreb koji su uvijek bili krcati studentima. Sada im je to navodno ukinuto, ostala je samo jedna linija. Kakva je to priprema isto bila. Znači, govori se o nekim linijama koje su kao ukinute ili nisu ukinute zato što nema putnika, a s druge strane imamo linije koje su ukinute tamo gdje ima putnika. Malo čudna politika pripreme za ovaj zakon. Pa valjda se je znalo da će se ovaj zakon morati donijeti i vjerojatno je onda u tom pravcu trebalo napraviti sve što je bilo moguće da se Hrvatske željeznice pripreme da se mogu natjecati, na mogu u toj tržišnoj utakmici aktivno sudjelovati, da se mogu koliko toliko pravedno boriti, a ne da sutra plaćaju penale, plaćaju kazne koje se propisuju ovim zakonom i da dođemo do konačnog uništenja Hrvatskih željeznica. To je problem, onaj članak 29. je veliki problem.
Druga replika Dragutin Lesar.
Poštovana kolegice Đurić, spomenuli ste u svojoj raspravi i krajnji cilj zaštite krajnjeg korisnika željezničkih usluga i preuzete obaveze o ulasku Hrvatske u Europsku uniju. Ali ja sam sasvim siguran da nismo preuzeli obavezu ulaskom u Europsku uniju ovakvim ignorantskim ponašanjem ministra prometa koji odbija razgovarati u Hrvatskom saboru, pa čak i na odboru na temu Hrvatskih željeznica, da ga to ništa ne može opravdati. 1963. godine sam prvi puta putovao u Zagreb vlakom, vozio je 3 sata i 10 minuta i učinjen je veliki napredak. Sada vozi 3 sata, dakle čak za 10 minuta su ubrzali vožnju od Čakovca do Zagreba. '93. godine prvi put sam se susreo sa porukom, stjecajem okolnosti da u HŽ-u ima viška radnika, zaposlenika. Tada ih je bilo točno 24000. Danas ih je 12000 s pridodanim društvima i još uvijek je veli ima previše zaposlenih, s 24 na 12 i još je viška. Zašto? Prvo svi ministri i uprave HŽ-a svojski se trude da što više putnika otjeraju kao korisnike usluga Hrvatskih željeznica i to sporošću, da ne velim brzinom vožnje. I drugo, doista glupim voznim redovima, ko' da su majstori slagali vozni red da bi pogodovali autobusnim prijevoznicima. Vlakovi dolaze ili 5 minuta nakon odlaska vlaka za vezu, pola sata nakon početka radnog vremena, 15 minuta nakon početka nastave bez ikakve logike i veze pod utjecajem i pritiskom lokalnih moćnika, šerifa na području Međimurja i Varaždina najveće gluposti u voznom redu HŽ-a napravljeni su dok je tamo žario i palio Čačić [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] jer je trebalo pogodovati dvojici, trojici autobusnih prijevoznika. To je istina i zbog toga HŽ ne može prosperirati jer je namjera osloboditi tržište privatnim investitorima iz inozemstva.
Nova replika Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice Turina-Đurić zaista na temelju ove rasprave i ukidanja ovih linija o kojima ste vi malo pokušali nešto govoriti ali u dobrom svjetlu onda ima ona pjesma "Beži Jankec cug ti bu pobegel", zaista vlakovi bježe našim ljudima ali ne na način da zakasne na vlak nego se jednostavno ukidaju linije. Naime, vaša briga kao što je briga bila i za radnike i brodogradilište Kraljevica je zaista ovako impresivna, briga za Hrvatsku željeznicu. Kažete da je potrebno, jer smo mi kao dionici tržišnog natjecanja i kapitala, da je potrebno uvesti privatni i strani kapital na Hrvatske željeznice. To citiram, to su vaše riječi. Ali to ne znači da moramo uništiti domaćeg operatera, uništiti ga, napraviti leš od njega da bi onda uveli privatni i strani kapital na Hrvatske željeznice. Govorili ste o Luci Rijeka, ajde usporedite Luku Rijeka i Luku Koper. Slovenski cargo koji postoji pored mogućnosti slobodnog tržišta, postoji slovenski cargo koji ima 9% povećanje prometa za prošlu godinu. A hrvatski cargo 50% smanjenja. Luka Rijeka stagnira stalno sa bruto tonama robe u Luci Rijeka, ali mi kao iz one priče o Jugoslaviji kad smo govorili najveća luka u Jugoslaviji je Luka Rijeka i to stalno ponavljamo. A bruto registarske tone pretovarene u Luci Rijeka se gotovo ne pomiču naprijed. Zbog toga je potreban drugačiji pristup nego onaj što ga vi zastupate.
Replicirat će i Tomislav Klarić.
Uvažena kolegice zastupnice rekli ste da prošla Vlada nije ulagala sustavno u željeznicu i da nije pripremala nitijedne projekte. Živite na tom području pa ste vjerojatno vidjeli da je izgrađeno čak 6 dalekovoda od hidrocentrale Tribalj preko centralne trafostanice Meline iznad Krasice, od termoelektrane na Urinju. Da je izgrađeno, vaša Vlada je u međuvremenu budući da je preuzela vlast otvorila i elektro vučnu postavnicu Sušak-Pećine, izgrađena kompletno nova elektro vučna postavnica u Plasama. Sustavno se je ulagalo, ali se stihijski od 2000. željeznica uništava. S druge strane spomenuli ste da je cestogradnja išla prema planu kojeg je osmislio predsjednik Račan ne umanjujući njegovu ulogu u izgradnji Dalmatine podsjetit ću vas, a ja se dobro toga sjećam jer sam bio u vojarni u Perušiću kad sam bio ponosan gledajući predsjednika Tuđmana kad je otvarao prvu cijev tunela Tuhobić na autocesti Zagreb-Rijeka, a spomenut ću i tunel sv. Rok kad su smijali da će se unutra uzgajat šampinjoni. Ja govorim o nečemu drugom, i nije ovo kritika ovoj Vladi nego govorim o nečemu što se sustavno događa, o otpuštanjima radnika, o riječkoj pruzi koja je '80-ih, početkom '90-ih godina vozila onakva kakva je bila 4 puta više tereta nego što vozi sad. I govorim o tome da se mijenjalo elektro vučne postavnice, govorim o tome da su nam Slovenci preuzeli veći dio tereta sa lukom koja ima daleko manji gas nego što ima riječka luka, bakarska luka. Govorim o tome da na slovenskim željeznicama još uvijek postoje oni kako se zovu kolega će mi pomoći likovni signali, a opet prevoze više nego mi. To je sustav koji ne vodi ničemu dok se ne reorganizira željeznica na način kako je bila organizirana prije sa daleko manjim brojem zaposlenika, sa manjim sredstvima a sustavnim ulaganjima sa strateškim dokumentima.
Na repliku odgovara poštovana Nada Turina-Đurić.
Poštovani kolega Klarić evo najprije ću vam iskomentirati one kamene temeljce na koje ste ponosni, to su znači oni kameni temeljci koji se nisu mogli pronaći nakon tolikog niza godina kad se krenulo sa poslovima na autocesti odnosno na izgradnji tunela. Toliko o kamenima temeljcima koje su neki polagali. A o tome koliko je Vlada HDZ-a uopće imala namjeru bilo što učiniti po pitanju projekta HŽ-a govori jedan podatak, a koliko je Vlada Ivice Račana ili koalicijska Vlada o tome razmišljala jer je znala da kad završimo jedan ciklus koji je odnosio se na prometnu infrastrukturu autocesta i Hrvatskih cesta da će se morati krenuti i sa željezničkom infrastrukturom jer činjenica da je već ta Vlada donijela zakon po kojem se izdvajalo iz cijene benzina novac da bi se ulagalo u željezničku infrastrukturu odnosno u projekte. Da bi HDZ-ova Vlada niti mjesec dana nakon što je došla na vlast poslije te koalicijske Vlade tu odredbu ukinula. Toliko o tome koliko je HDZ uopće mislio, i to je pravi pokazatelj, uopće mislio o Hrvatskim željeznicama.
Iduća replika poštovani Mladen Novak.
Hvala lijepo. Pa kolegice zahvaljujem se što ste mi objasnili što je netko mislio kad je nešto rekao ali ja imam svoj stav o tome ako nečije rečenice treba dvoje, troje ljudi objašnjavati što uopće misli kad nešto govori. Spominjali ste u par navrata izraz blaćenje. Ne ulazim u vaše međustranačko prepucavanje ali zar ne smatrate da je blaćenje i Sabora i saborskih zastupnika i vas kao predsjednice odbora činjenica da ministar se 2 godine ne može pojaviti na sjednici odbora? I isto tako cijenim vaš lokalpatriotizam za riječki bazen, ali ću vas podsjetiti da otkad je, na slučaj koji sam ja spominjao, se desio u vrijeme ove Vlade, da je Luka Rijeka bila blokirana, da ja HŽ cargo propadao ali i Luka Rijeka zbog zatvora pruge koje je provela HŽ infrastruktura. U svim normalnim uređenim zemljama bi se te dvije firme koje su u stvari dio jednog sustava koordinirale ako treba prolongirale taj zatvor dok se taj teret izvuče. A mi smo plaćali najamninu stranih vagona, kašnjenje isporuke tereta i još brodarima. A kad već spominjete i odnos prema HŽ-u, sama činjenica da su HŽ-eova sredstva dana privatniku ja nemam ništa protiv ako će neko uložiti privatni kapital, zdravi privatni kapital koji postoji i uložit ga u HŽ ili uložit u nešto. Ali ako se daju privatniku naša sredstva, sredstva koja su kupili građani ove države, koje su u vlasništvu ove države, ako će se s tim sredstvima nekome davati licenca da urušava drugu firmu državnu, e onda mi to nije normalno. Hvala.
Vrijeme. Zahvaljujem. Odgovor na repliku. Ne, nemamo odgovora. Onda posljednja replika, Ante Sanader.
Evo kolegice, Tireli vi ste rekli da je Vlada Ivice Račana osmislila i realizirala autocestu, autoput i da je sve poslije rađeno po tom. Predsjednik vaše stranke gospodin Čačić je ismijavao početak radova na tunelu Sveti Rok govoreći da se tamo mogu saditi gljive, a isto tako … [[Govornik se ne razumije.]] su radovi na autocesti počeli u Dugopolju 89. godine da bi se dvije godine zaustavili. Ako je to tako sve pripremljeno, zašto radovi nisu počeli odmah. Znači dvije godine se nije ništa taklo na autocesti. A 89. godine su u Dugopolju počeli radovi.
Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime kluba DC-a i nezavisnih Martinčević i Balojević govorit će poštovana Vesna Škare-Ožbolt.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani predstavnici Vlade, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Evo počet ću malo kronološki. Proces liberalizacije željezničkog sektora u našoj zemlji započeo je još davne 2003. godine donošenjem Zakona o željeznici i kada se prvi put ustvari stvorila zakonska pretpostavka za otvaranje tržišta željezničkih usluga kroz osnivanje posebnog tijela za regulaciju tržišnih, željezničkih usluga. Nakon toga je donesen Zakon o Agenciji za regulaciju tržišta željezničkih usluga kojim je praktički stvoren pravni okvir za omogućavanje ostvarenja funkcije tog neovisnog regulatorskog tijela na području željezničkih usluga sa svrhom upravo boljeg nadzora poslovanja s objekta na tržištu željezničkih usluga. Naravno i omogućavanje pristupa svim sudionicama na tržištu željezničkih uslugama pod jednakim uvjetima, osiguravanja stručnog i efikasnog obavljanja poslova regulacija tržišta željezničkih usluga. Time smo praktički samo nastavili proces harmonizacije domaćeg zakonodavstva s onim Europske unije. Dana 21. studenog 2012. usvojena je direktiva Europskog parlamenta i Vijeća Europske unije o osnivanju jedinstvenog europskog željezničkog prostora a kojim se na jedinstven način uređuje prostor željezničkog prometa Europske unije te područje regulacije tržišnih i željezničkih usluga. Navedena direktiva najvećim dijelom je već ugrađena, odnosno transponirana u novi Zakon o željeznici, a izvan tog zakonskog okvira ostale su odredbe koje uređuju upravo područje regulacije tržišta željezničkih usluga a koje donošenjem evo ovog zakona bi se trebalo cjelovito urediti područje reguliranja tržišta željezničkih usluga koje će biti i sposobno to tijelo u cijelosti i funkcionalnom i organizacijskom smislu pratiti zahtjeve europskog tržišta i osiguravati učinkovitost i ekonomsku održivost željezničkih usluga. E sad, s obzirom da je riječ o europskoj direktivi čovjek bi rekao da je sve već zadato i što mi tu sad uopće raspravljamo i praktički da kao saborski zastupnici nemamo više ništa za reći nego samo jednostavno pretočiti direktive u ovaj zakonski tekst. Međutim, želim reći sljedeće, prije dva mjeseca je na prvom čitanju pred europarlamentarcima u Strasbourgu bio i četvrti željeznički paket koji u sebi sadrži za hrvatske željezničare praktički sudbonosne odredbe. Mi ovdje nemamo informaciju u kakvo su naši europski parlamentarci raspravljali i što su to zastupali, koja su stajališta iznijeli, da li su uopće iznijeli. To su neke stvari za koje evo ukazujemo da je potrebno možda malo više povezati djelovanje naših europskih parlamentaraca sa našim ovdje raspravama. Ja ne mislim da će sad naših desetak parlamentaraca promijeniti politiku Europske unije ali zasigurno mora biti nekakav stav, mora se znati što govore tamo posebno jer ovo područje je izuzetno važno, ono određuje sudbinu, daljnju sudbinu Hrvatskih željeznica. I mislim da u tom smislu, jako bi pomoglo kada bi se takva jedna suradnja, a to je ja mislim i obaveza na neki način uspostavila. Kada je riječ o samom spajanju agencija poznato je već i u javnosti a i ovdje, često puta su u djelovanje agencija na zubu i nas parlamentaraca, ukidamo ih, transformiramo ih, spajamo, razdvajamo. I ova Agencija je za regulaciju tržišta željezničkih usluga doživljavala kritike u ovom parlamentu, štitila je od monopola u državi u kojoj željezničke usluge praktički pruža jedna tvrtka pa je to djelovalo prilično apsurdno. Ali evo sada nakon ovih uvodnih djelovanja praktički i usvajanjem ovih direktiva ova agencija čini mi se počinje imati smisao. I inače taj cijeli sustav nezavisnih regulatora uvijek treba držati na oku i uvijek ispitivati i preispitivati njihovo djelovanje, utvrditi nadzor nad zakonitošću njihovog rada, odgovornost za djelovanje u skladu sa zakonskim ovlastima, potrebno je, mislim dosljedno je u skladu sa hrvatskim tradicijama i modelima odrediti odnos upravo takvih nezavisnih regulatora i Vlade, to je tzv. politički nadzor, onda središnje državne uprave, to je tzv. upravni nadzor i osigurati djelotvoran sudski nadzor u cilju zaštite ustavnih prava i sloboda. I to znači upravo odrediti u kojim se djelatnostima, na kojim razinama upravo neovisni regulatori kao što je ovo tijelo, mogu i osnivati. Ja ću samo podsjetiti nešto što ne bi trebalo ovo tijelo postati. Američka je upravna znanost formulirala tzv. teoriju plijena po kojoj agencije iz niza razloga među kojima je stalno cirkuliranje stručnjaka između regulatora i industrije, između regulatora i gospodarstva, prije ili kasnije dolaze pod nadzor upravo onih koji bi trebali obuzdavati i nadzirati. Ja doista ne bih htjela da se to dogodi i ovoj agenciji kao nezavisnom regulatorskom tijelu. Tržište željezničkih usluga u našoj zemlji zasniva se na pretpostavkama načela razdvajanja funkcija upravitelja infrastruktura od željezničkih prijevoznika, načelu neovisnosti osnovnih funkcija upravitelja infrastrukture, definicije željezničke infrastrukture kao javnog dobra u općoj upotrebi koje svi pod istim uvjetima mogu koristiti i načelima tržišnog natjecanja, načelu transparentnosti, načelu jednakopravnosti učešća na tržištu. Agencija kao neovisno regulatorsko tijelo svojom ulogom osigurava praktički poštivanje tržišnih pravila tako što pruža pravnu zaštitu onome tko izjavi žalbu, tako što po službenoj dužnosti nadzire stanje na tržištu i svojim mjerama intervenira u smislu osiguranja vladavine prava. Sad liberalizacija tržišta podrazumijeva uklanjanje zapreka za mogućnost otvorenog i nediskriminatorskog obavljanja željezničkog prijevoza pod jednakim uvjetima. Dakle, zadaća ove agencije jest da svim sudionicima omogući ravnopravno i nediskriminirajuće poslovanje. Europska iskustva u tom smislu pokazuju dobre rezultate, npr. u Velikoj Britaniji, Švedskoj, Njemačkoj, Austriji, Nizozemskoj gdje su takva regulatorska tijela uvedena, u tim zemljama porastao je udio željezničkog prometa u ukupnom opsegu prometa. Međutim, to su velike i moćne zemlje. Na putu od monopola do konkurencije imamo agenciju, dakle ona je nekakav čuvar, pas čuvar jednakosti i nediskriminacije i iz ovih pravila ovih velikih zemalja praktički treba izvući dobrih stvari, ali i izvući što je loše i učiti na greškama. Dakle, u ovim našim hrvatskim uvjetima cilj regulatorskog tijela treba biti razviti željezničku infrastrukturu, ali i omogućiti operaterima ravnopravan pristup željezničkoj infrastrukturi. Mislim da uloga regulatorskog tijela i agencije treba biti i edukativna i aktivna. Ako npr. dođe do sudskog postupka, uloga agencije trebala bi biti npr. i obučiti sudce koji ne poznaju željeznički sustav i željezničke propise. Vi danas imate situaciju da kada dođe do nekakvog sudskog postupka, a tih postupaka u ovom novom vremenu koje je ispred nas biti će sigurno sve više i više, praktički sudac kroz sam postupak uči, upoznaje se sa zakonima i sa pravilima. Dakle, jasno je da u postupku protiv velikog prijevoznika s kojima ćemo sigurno biti suočeni, koji imaju timove vrlo specijaliziranih odvjetnika, npr. regulatorsko tijelo apsolutno koje ima možda malo zaposlenih nije uopće u ravnopravnom položaju. Dakle, odluke koje donosi regulatorsko tijelo, odluke koje donosi sud, smatramo da trebaju biti dostupne, vidljive, javne, rješenja konkretnih slučajeva, korisne informacije trebaju biti dostupne svim zainteresiranim stranama, ali npr. i državama u susjedstvu kroz koje vozi operater. Budući da nakon donošenja ovog zakona praktički otvara se jedna potpuno nova dimenzija u kojoj na ovom području ulaze veliki igrači u kojoj praktički će i velike ribe jesti male, jako je važna uloga ove agencije i cijelog ovog zakonodavnog područja, iz tih razloga mi ćemo podržati donošenje ovog zakonskog prijedloga. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Boro Grubišić.
Poštovana kolegice, vi ste upotrijebili dosta ovako i terminologije iz basni jer govorili ste "vjeran kao pas", onda "ribe", itd. Ali dobro, nećemo o tome, nego sam htio govoriti o sudskim postupcima koji će se javiti, dakle aktivnijim radom te agencije koja će biti ujedinjena u ovu drugu, itd. i pri tome ste rekli da će biti i neiskusnih, da kažem i sudaca, ali postoje i sudski vještaci pri tome, dakle prometni sudski vještaci. Naime, kod sudskih slučajeva i evo recimo u bolnicama, u medicini, nažalost ustanova ne može, njen pravnik ne može, obično se angažira u obliku intelektualnih usluga što onda vidimo u proračunima, troškovi za intelektualne usluge, angažiraju se odvjetnici i oni time zapravo stječu dobar osnov za dobar prihod po pitanju takvih tužbi. Ono što sam htio u vašem prvom dijelu izlaganja i reći je to da ja ne znam da li je netko od naših 12 zastupnika u Europskom parlamentu uključen u Odbor za transport ili tran. Dakle, na tom odboru koji onda diktira plenarnoj sjednici rješenja i po pitanju željeznice i vi kažete 4.paketa ne znam da li itko sudjeluje. Ja sam znao otići kada sam bio promatrač na taj odbor i tada sam i doznao žalosnu činjenicu da kroz Hrvatsku ne prolazi nijedan koridor europski, čak i ovaj 10.dakle Zagreb-Vinkovci-Šid-Beograd i on više nije paneuropski koridor, dakle ne ide više nijedan koridor nego idu samo tzv. pomoćni koridori kroz Hrvatsku, takav je i ovaj bivši 10.pa i ovaj 5B prema rijeci ili 5C kroz Osijek-Ploče-Sarajevo itd. tako da smo mi zapravo željeznička periferija iako smo kaže se integrirano tržište željezničko Europe ali smo ipak periferija za željeznicu u Europi. I to je ono što je žalosno i što me također kao i vas boli da nismo uspjeli ni putem naših zastupnika ništa izboriti povoljnije. Kroz Sloveniju prolazi koridor prema Trstu prema Veneciji, Budimpeštu ali kroz Hrvatsku ne. Hvala lijepo.
Odgovor ne repliku Vesna Škare Ožbolt.
… [[Govornica nije uključen.]] naših parlamentaraca koje sam ja isto tako spomenula u govoru. Mislim da je to izuzetno važno. Evo ja sam navela upravo da je 4.željeznički paket bio, a u 3 prije nismo uopće sudjelovali jer nismo imali svoje parlamentarce, ali sada u ovom 4.jesu. Prije 2 mjeseca je u prvom čitanju taj 4. željeznički paket ne znam kolega je tu isto govorio o njemu kao o važnom paketu. Bitno je što govore naši europarlamentarci ako išta govore, a ja vjerujem da govore tamo, bitno je da postoji ta nekakva komunikacija između nas ovdje kada raspravljamo o stvarima koje se tiču te teme i njih u europarlamentu. I ja bih doista voljela da ta nekakva povezanost i institucionalna kroz ovaj Parlament postane. A druga stvar je vi ovdje praktički kada je riječ o sudovima, sucima i sudskim procesima kada vam uđi strani prijevoznici i kada se počnu žaliti na odluke regulatorne agencije i kada dovedu svoje vrhunske pravnike, ja samo na to upozoravam to će biti kaos ovdje, počet će se gubiti agencija će početi gubiti sporove, počet će se donositi odluke koje će biti negativne za građane ove zemlje, a možda pozitivne za velike prijevoznike. I u tom smislu bitno je osposobiti suce, osposobiti djelatnike agencije, staviti dostupnu i europsku pravnu praksu u tom smislu. Hvala.
Druga replika Branko Vukšić.
Uvažena kolegice Škare Ožbolt u svojem govoru ste govorili o tome kako je željeznički promet porastao čini mi se Francuska, Engleska, ja spominjem Japan ali da se ne bi stvorio krivi dojam tamo nije promet porasta zbog regulatornih agencija, sasvim sigurno ne, nego zbog toga što su vlade tih država imale prometnu strategiju zato što vode brigu o željeznicama. Regulatorne agencije su točka na i. Doista će netko neupućen pomisliti kako su ta regulatorna tijela vi često ste spominjali u svojem govoru nezavisna da su uistinu nezavisna, međutim ona ne mogu biti nezavisna ako su birana po ključu stranačke pripadnosti. Znamo sjetimo se ovdje u Hrvatskome saboru skandala koji se dogodio prije godinu dana čini mi se možda i više, a to je kada se birao čelni čovjek HAKOM-a, kada je na matičnom tijelu dobio prvo negativnu ocjenu, a na drugom sastanku tog istog tijela je dobio pozitivnu ocjenu jer je takva direktiva došla s vrha odnosno iz Vlade. To je primjer upravo naša regulatorna tijela, ponavljam čast izuzecima kako ne treba raditi i ta regulatorna tijela ne obavljaju onu svoju osnovnu funkciju koju bi trebalo. Regulatorna tijela su zapravo zaklon za nekoliko desetaka ljudi koje se zaposlilo uhljebilo to i uglavnom ne rade ono što bi trebali raditi. s tim da je tih regulatornih tijela previše što i treba ujediniti i treba smanjiti broj zaposlenih kao što sam malo prije rekao, kako mogu radnici na željeznici dobivati otkaze, a svaki puta kada mijenjamo ovaj zakon kažemo niti jedan činovnik neće dobiti otkaz.
Zaključne minute pripadaju zamjeniku ministra pomorstva, prometa i infrastrukture Zdenku Antešiću. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući Hrvatskoga sabora. Uvažene zastupnice i zastupnici. Evo dozvolite mi nekoliko riječi na kraju ove rasprave. Naime, suština cijele ove priče je u tome da je hrvatska Vlada krenula sa mjerama fiskalne konsolidacije u 2014.godini i to je jedan od razloga prijedloga ovoga zakona kojim se spajaju dvije regulatorne agencije. Naravno bilo je i diskusija je išla dovoljno u širinu obzirom na tematiku, problematiku Hrvatskih željeznica koja je toliko opširna i široka da je to sasvim logično. Bilo je također i nekakovih živopisnih asocijacija u cijelom spektru diskusija, međutim bilo je izuzetno kvalitetnih diskusija vrlo konstruktivnih na kojima ja u ime ministarstva se zahvaljujem i vjerujem da će mnoge od tih sugestija naći svoje mjesto u budućem radu ministarstva. Da ne bi ostalo u zraku, naime, od strane predstavnika HDZ-a je rečeno da jedan od bitnijih razloga zbog čega neće podržati ovaj zakon je taj što se neće spajati, što će se, što se ne spaja Agencija za regulaciju tržišnog natječaja sa Agencijom koja govori o sigurnosti. Dakle to su dvije nespojive agencije. Njih je naprosto nemoguće spojiti po, već se spajaju regulatorne agencije, odnosno agencije sektorske ili istog ranga. Dakle, to su potpuno nespojive stvari. Tako da, mislim čisto da ostane, da ne ostane u zraku nešto nerazjašnjeno. Naime, spomenuto je, često se koristila asocijacija, dakle nogometnim žargonom, naš igrač kao, aludirajući na Hrvatsku željeznicu kojeg je trebalo, kojeg treba osposobiti za jednu međunarodnu utakmicu jer igrač takav, aludirajući na to invalidan odnosno nepripremljen za tržišnu utakmicu naravno ne može se očekivati od njega da poluči u toj međunarodnoj oštroj utakmici dobre rezultate. Pa evo, ja mogu osobno posvjedočiti kao nekadašnji željezničar. Dakle, ja sam željeznicu napustio 1985. godine i onda, dakle te godine je pretvorba sustava vuče završila u Moravicama. Lani, odnosno preklani 2012. godine je taj sustav dovršen i spojen je dakle u jedinstveni sustav električne vuče 25 kilovolti, do Rijeke. Dakle evo od '85. godine do 2013. godine se radilo na 40-ak kilometara ili 50-ak kilometara pruga. Zašto to govorim? Govorim to zbog toga što je željeznica kao sustav sustavno zapostavljan. On sustavno je zanemarivan, zapravo potpuno neopravdano a znamo i sami da je željeznica krvotok svakog gospodarstva, svake države. I nažalost danas imamo situaciju u kakvoj jesmo. Mi smo ušli u Europsku uniju, moramo poslovati po regulama Europske unije, dakle slobodno tržište, slobodan protok usluga i roba. I nemoguća je situacija da se danas dogodi kao što je bilo pravilo da se godinama željeznici daje evo konkretno oko milijardu kuna godišnje da se baca u vjetar. Dakle, milijardu kuna godišnje a kao rezultat imamo propale pruge, trule pragove, kontaktnu mrežu koja je takva kakva je itd., itd.. I naravno evo sada je vrijeme kada je, nakon što je program cestogradnje završen gotovo u cijelosti vrijeme je da sa država ozbiljno pozabavi željeznicom. I u tom smislu da ne bi ostalo nešto u zraku ja bih samo nabrojio nekoliko stvari konkretnih koje su napravljene, odnosno koje su u toku a tiču se izgradnje željezničke infrastrukture. Dakle, što je načinjeno u ovih 2 godine i 5 mjeseci, nepunih 5 mjeseci ove Vlade vezano za željeznicu? Dakle, prije sam spomenuo dovršetak sustava ekektro vuče, od Moravica do Rijeke. Zatim dovršen je projekt obnova i rekonstrukcija dionica pruge Vinkovci-Tovarnik, državna granica u iznosu od 60 milijuna eura. Dovršen je sustav signalno-sigurnosnih uređaja na Zagreb-Glavni Kolodvor u iznosu od 11,4 milijuna … [[Govornik se ne razumije.]] Od radova u tijeku dakle obnova i rekonstrukcija dionice pruge Okučani-Novska u iznosu od 35,86 milijuna eura, planira se dovršetak do kraja ove godine. Zatim, natječaji koji su u tijeku, to je izgradnja drugog kolosijeka dionice pruge Dugo Selo-Križevci od 198 milijuna eura, ugovaraju se radovi i nazor početkom 2015. godine, planira se završetak u 2018. godini. Zatim, izgradnja nove pruge gradi Sv. Ivan Žabno u iznosu od 32,4 milijuna eura, ugovaraju se radovi i nadzor tokom ove godine i završetak radova se planira 2017. godine. Od projektiranja, odnosno priprema koje su u tijeku, jer moramo znati, svatko ozbiljan koji razgovara o ozbiljnim projektima za pripremu projekta željeznice, cestovne infrastrukture, svakog iole ozbiljnog projekta potrebno je vrijeme. I da je u prošlosti se radilo više na pripremi a manje na nekakvim aktivnostima koje su imale malo više, koje su da se tako blago izrazim bile politički više isplativije, da se umjesto toga radilo na pripremi projekata mi bi vjerojatno danas imali sasvim drugo stanje u željezničkom sustavu. E pa tako samo da spomenem od projektiranja, dakle od pripreme dokumentacija što je u tijeku, dakle a tiče se i naravno EU sufinanciranja, dakle govorimo o sufinanciranju iz fondova a to je rekonstrukcija i izgradnja drugog kolosijeka na dionici Dugo Selo-Novska, prva, druga i treća faza. to je projekt koji je, dakle koji je težak 572 milijuna eura i projektiranje je planirano do kraja 2016. godine a početak fizičkih radova u 2017. Zatim izgradnja drugog kolosijeka dionice pruge Križevci-Koprivnica, državna granica u iznosu od 275 milijuna eura. Zatim izgradnja nove dvokolosječne pruge Goljak – Skradnik u iznosu od 650 milijuna eura. Zatim rekonstrukcija i izgradnja drugog kolosijeka dionice Hrvatski Leskovac – Karlovac u iznosu od 356 milijuna eura. Zatim rekonstrukcija i elektrifikacija dionice pruge Zaprešić – Zabok u iznosu od 68 milijuna eura. Zatim rekonstrukcija i elektrifikacija dionice pruge Vinkovci – Vukovar u iznosu od 51,5 milijuna eura. I zgrada Agencije za sigurnost željezničkog prometa u iznosu od 550 000 eura. Dakle, govorimo o projektima koji su u tijeku projektiranje, dakle projektiranje, priprema za buduće radove. Svi ovi projekti po ovoj dinamici, dakle njihov početak fizičkog izvođenja se planira u 2015., 2016. i 2017. godini. Dakle, do onda treba pripremiti svu dokumentaciju. Od projekata koji, dakle koji će se financirati iz Nacionalnog programa, dakle iz proračuna Republike Hrvatske projektira se izgradnja nove pruge Podsused – Samobor. Dakle, ova naša tu samoborska pruga u iznosu od 90 milijuna eura. Zatim, GSM projekt središnjim upravljanja prometom u iznosu od 200 milijuna eura i otvoreni su također natječaji za projektiranja uz pomoć EU sufinanciranja, rekonstrukcije i obnove dionice pruge Okučani – Vinkovci u iznosu od 355 milijuna eura i nacionalno financiranje, dakle izgradnja sustava za središnje upravljanje prometom u iznosu od 200 milijuna eura. Evo zašto je bilo, zašto sam smatrao da je to potrebno reći. Željeznica kao sustav koji je ovakav kakav je godinama zapostavljen, zapušten mislim da on obzirom na nacionalni značaj ne zaslužuje da se njime izrugujemo, nego mislim da bi bilo puno bolje, puno mudrije da stavimo glave skupa i da svi skupa upregnemo i da ga osposobimo da kao naš igrač, kao naš igrač na zahtjevnom međunarodnom tržištu može igrati i postignuti određene rezultate. Naravno ne može se to. Dakle, ne može se to preko noći, ne može se to brzo. Jer da ponovim još jedanput onu zadnju rečenicu da je bilo aktivnosti koje nisu bile toliko trenutno kratkoročno politički isplative i da se umjesto toga ulagalo u pripremu, projektiranje onda bi danas situacija na željeznici bila puno drugačija. Hvala lijepa.
Prelazimo na replike. Prvo Mladen Novak.
Hvala lijepo. Pa krenut ću sa ovoga na kraju što ste rekli stavimo glave skupa. Da bi stavili glave skupa prvo ih moramo imati tu, a ministra nikad tu nema. Prema tome, on ignorira kompletno sve ovo što mu se odavde kaže ignorira. Ignorira čak i to ovaj uplitaj privatnog kapitala, nazovi kapitala koji uopće nije doneso kapital, nego koristi sva sredstva koja već postoje, koja su u vlasništvu HŽ-a. Slažem se sa vama da je sustav dugo godina zanemarivan. I onda kažete milijardu kuna se baca u vjetar. Što je sa odgovornima? Što je sa bivšom upravom HŽ Carga koju ste vi smijenili? Gdje je odgovornost te uprave? Kakvi su pokazatelji za period kad su oni bili uprava? Napravite analizu, postavite pitanje sami sebi. Ne trebate nama odgovarati, ionako nas ignorirate. Što sa njihovom odgovornošću? Izgradnja infrastrukture, odnosno projekti koje ste nabrojali svaka čast, skidam kapu. Ali između ostalog rekonstrukcija kolodvora Sisak. Upozoravao sam, nemojte to raditi to je projekt iz osamdesete godine. Sad ste krenuli raditi, svi radovi zaustavljeni iz razloga što su arheološke iskopine. Prvo ne postoji više potreba za tim takvim kolodvorom, s druge strane sve dole su rimske iskopine. Remont pruge prema Sisku. Naglašavam tu prugu zato što jesam s te pruge. Napravite remont pruge sve osim propusta i mostova. Vozite ljude tri mjeseca sa autobusima usred one žege. Nema dovoljno autobusa, to su, to je ono realnost, životno. Nema dovoljno autobusa, trpate ljude, po sto ljudi u jednom autobusu. I onda se dešava nakon toga remont je zatvoren, pruga dignuta, brzina dignuta na cijeloj dionici osim na propustima, propustima i mostovima. I onda hajmo ponovno raditi to isto. Toliko o tome kako se radi i kakav je odnos prema željeznici [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] A ja sam zadnji ovdje koji bi se izrugivao sa željeznicom i blatio željeznicu, ali na žalost moram biti iskren pa reći [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] odnos ministarstva prema željeznici je upravo blaćenje.
Druga replika Branko Vukšić.
Pa evo ja ću započeti gdje je kolega Novak završio. Mislim da nitko ovdje se nije izrugivao željeznici, nego se izrugivao stvarnosti i vlasti koja se izruguje svima nama. Rekli ste jednu rečenicu koju ja ne shvaćam. Rekli ste da se država treba ozbiljno pozabaviti željeznicom. To ste sad shvatili nakon dvije i pol godine. Osnovno pitanje o kojem je više kolega ovdje govorilo, a to je nizinska pruga prema Rijeci koja je jedna od najznačajnijih investicija koja se najavljuje u nekoliko Vlada se najavljivala i o kojoj ovisi i sudbina Rijeke luka koja je pompozno najavljivana. Još prvi potpredsjednik Vlade gospodin Čačić je najavljivao da će se to napraviti. Čak je i etape govorio, crtao nam je grafikone itd. Niste ništa o tome govorili, šta je, koja sudbina. Rekli ste da za sve to treba projekte pripremiti. A recite dokle se došlo sa tim projektom? Što će se dogoditi sa nizinskom prugom prema Rijeci? Zašto se od toga odustalo ili se možda nije odustalo? Zašto javnost o tome ništa ne zna i zašto ne dobivamo da bismo shvatili uopće što Vlada kani napraviti sa željeznicama strategiju da vidimo koja je najavljivana lani da će biti do drugog mjeseca ove godine završena. Međutim, u Saboru već će biti ljetni raspust, nismo dobili tu strategiju. Prema tome, ne izrugujemo se nego ovdje govorimo o činjenicama, a jedna od činjenica ću vam sada reći iz Pule vlak kreće navečer u 22,45 a u Trst stiže u 7 ujutro. 1938. godine taj vlak je prometovao 2 sata. Oni slogani koje je prije kolega Hrg pročitao, oni slogani, oni dovoljno govore o ozbiljnosti ove Vlade, o ozbiljnosti Vlade prema željeznici.
Treća replika, Branko Hrg.
Hvala lijepa. Ja ću sad nastaviti na ovo što je kolega Vukšić rekao na kraju. Dakle, nije to bilo izrugivanje to su stvarno bile rečenice koje su studenti razmjenjivali i pisali vjerojatno u ovom dijelu kad su traženi slogani, a ustvari ja sam rekao da je to stanje u Hrvatskim željeznicama, da to opisuje stanje u Hrvatskim željeznicama. Ali nisam se javio zbog toga. Naime, rekli ste da se više radilo na pripremi da bi danas bilo bolje. Ja moram reći da se sjećam ove pruge Dugo Selo-Križevci kad je prvi put bivša premijerka gospođa Kosor to spomenula na Europskom danu ili Europskom tjednu kako se to zvalo i tad sam jako sretan išao natrag u Križevce kao ono dobit ćemo taj drugi pružni kolosijek. Nakon toga to je rečeno da je to najpripremljeniji projekt za financiranje iz europskih fondova. Ušli smo u EU i eto sada na kraju kad je sve to napravljeno, pripremljeno nije se uspjelo provesti natječaj, natječaj se morao ponavljati. Pa zar je i za takve stvari kriva neka bivša Vlada? Dakle, stanje kakvo je definitivno nije dobro i jednostavno nitko ovdje po meni nije govorio o nečemu lošem u željeznici nego je izražena zabrinutost da li će ovakav zakon doprinijeti još lošijem stanju Hrvatskih željeznica? To je intencija. Vi kažete da neće, kažete da želite da se to razvija da i sami razumijete tu problematiku, drago mi je. I vjerujem da onda možete tvrditi sa sigurnošću da će ovaj zakon poboljšati očuvanje Hrvatskih željeznica i očuvanje radnih mjesta.
Replika, Ante Jerolimov.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Gospodine Antešiću govorili ste što je sve ova Vlada napravila u HŽ-u pa bih vas ja samo malo nadopunio jer ste neke stvari zaboravili. To da ste doživjeli debakl sa rumunjskim preuzimanjem Cargo-a, da ste ukinuli 22 željezničke linije, da ste na 340 reducirali vozne redove, da ste imali zaposlenih 6440 krajem 2012., da je taj broj pao za 1000, a ove godine još za 500, da ste ukinuli onima koji su ostali i regres i božićnicu i stimulaciju, da su izgubili dva dana godišnjeg odmora. A što misle građani čuli smo ovdje. I ja bih samo još nadodao jer ima dosta slogana koji ne govore o HŽ-u nego govore o vodstvu HŽ-a pod ovom Vladom. Pa na primjer "Ljeti bez klime, zimi bez grijanja", "Uvijek može sporije", "Mi ne kasnimo, vrijeme žuri", "Bitno je sudjelovati". To je mislim slika vodstva HŽ-a pod ovom Vladom.
Replika, Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Pa ja ću ući u peti vagon u ovoj kompoziciji replika na državnog tajnika, zapravo zamjenika ministra. Gospodine Antešiću bilo bi dobro da ste rekli da ovi projekti koji su napravljeni da su početi nekad prije i bilo bi dobro reći da su željeznice … [[Govornik se ne razumije.]] zapravo određene dionice bile oni koji su povukli najviše novaca iz pretpristupnih fondova. Međutim, postavlja se jedno ključno pitanje da li smo se mi strateški pripremili da željeznice najviše financiramo iz EU fondova. To je ključno pitanje. I možemo se mi ovdje prepucavati koliko god hoćemo, život niti će početi niti će završiti sa jednom Vladom. I ako gledamo na ovakav način vi niste ništa napravili, mi smo napravili, i možemo tu sad govoriti o milijardama na ovaj ili onaj način HŽ su u situaciji u kakvoj jesu. No vi ste očigledno promašili utakmicu na koju idete. Pripremili ste se za nogomet, a završili ste na ragbiju. I u međuvremenu ste kupili kolosijek od DIOKI-ja koji ništa ne vrijedi, ali istovremeno gradskoj željeznici koja bi povezivala Dugo Selo-Veliku Goricu-Zaprešić, a sutra ova pruga Zagreb-Velika Gorica-Sisak da bude stvarni javni prijevoz hrvatskih građana to ne možete vidjeti ni u jednom strateškom dokumentu HŽ-a. A to je linija koja je itekako isplativa jer ako ste govorili da su neke neisplative ovo su linije koje su sigurno isplative, a to vam već 15 godina pokazuje gradska željeznica Dugo Selo-Grad Zagreb koja se itekako koristi i itekako je isplativa. I kad bi razgovarali o takvim temama onda bi sigurno rasprava bila malo drugačija u ovom Saboru. No, vi očigledno žmirite na činjenice, imate nešto što niste napravili a kažete da ste napravili ali imate isto tako da ste dali 2,5 milijarde jamstava i to su oni kosturi iz ormara koji će se pojaviti sutra nekoj drugoj Vladi jer za takve neke kosture ste govorili da je ostavila bivša Vlada.
Replika, Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa uvaženi zamjeniče ja jedan veliki dio vašeg završnog govora podržavam, ali on nema jedan logični niz. Rekli ste u svojoj raspravi kada ste krenuli nabrajati što je dovršeno pa ste nabrojili nekoliko investicija onda ste govorili da za pripremu projektne dokumentacije da bi se nešto počelo graditi treba nekoliko godina. A onda ste rekli da je prije toga bilo bacanja novca u vjetar. Onda to nema veze jedno s drugim. Jer da nije netko nešto na vrijeme pripremio vi u ove dvije godine ne bi ništa dovršili. Vi sada nešto pripremate da bi završio netko drugi i to je proces koji traje. I u tom dijelu se možemo samo složiti da je bilo možda i pogrešaka, ja sam to u svom govoru rekao, ali da postoji i kontinuirana briga. I nije bilo bacanja novca u vjetar. Zbog toga ne možemo prihvatiti ni onu priču da se netko izruguje. Nismo mi u oporbi, kao predstavnici građana, raspisali natječaj za slogan. To je raspisala uprava. Valjda je razmišljala što radi. Možda je razmišljala i o kreativnosti hrvatskih građana, studenata i oni su to iskoristili. Možda oni dobro oslikavaju stanje, možda to ne paše ovoj vlasti ali ne možemo reći da se mi ovdje izrugujemo. Vrlo ozbiljno smo govorili, naveli smo što mi mislimo i na koji način bi to trebalo, čak smo i pozvali, ovo što ste vi rekli da svi stavimo glave skupa ali za to treba imati transparentnost, morate imati partnera s druge strane da možemo svi mjerodavno razgovarati, a mi tog partnera nažalost nemamo jer ministar ne želi doći na tematsku sjednicu, ne želi slušati što mu se poručuje iz oporbe, ne želi razmišljati približno onome o čemu mi govorimo i ono što mi nudimo i nema transparentnosti. I zbog toga bi bilo dobro kad sve to stavimo na, u jedan zaključak da zaista bez obzira što ovaj zakon to ne rješava, pitanje Hrvatskih željeznica dobije i potporu Hrvatskog sabora kroz određena tijela.
Vrijeme. I posljednja replika, Tomislav Klarić.
Uvaženi potpredsjedniče, pomoćniče ministra, rekli ste da sustavno treba određivati, da se nisu pripremali projekti. Ja ću vas podsjetiti na nešto što je prethodna Vlada pokrenula, ali svojski podržala i Primorsko-goranska županija i Grad Rijeka, je financiranje prostorno integralne studije, prometno integralne studije Primorsko-goranske županije gdje su ucrtani koridori, a nisam čuo od vas da se projektira nešto pod tim koridorima koji su tamo ucrtani. I tu je investirano nekih 8 milijuna kuna, u prostorno planskom dokumentaciji blokirani su svi ti koridori kroz sve jedinice lokalne samouprave kroz koje je prolazila. Što se tiče drugih ulaganja u željezničku infrastrukturu i projekte koji su se odrađivali i ovo što ste vi rekli da je do sada napravljeno od Vinkovaca, od elektrovučnih postavki za ovo, izmjene sustava vuče. Netko je isfinancirao i neko je pripremio tu dokumentaciju i svaka čast vi ste to završili i odradili. I dobro je da se sustavno odrađuje. Mi s ove pozicije niti kritiziramo niti ismijavamo, dapače svi koji su ovdje govorili iskazali su zabrinutost za stanje na željeznici a najviše iz razloga odnosa prema zaposlenima na toj željeznici pa ministar kojeg nema ovdje, nema ga na odboru da bi mogli evo na ovaj način mi članova odbora razgovarat s njim, jednostavno nam ne daje drugačiji model razgovora o tom problemu nego ovdje za saborskom govornicom.
Sad ćemo zastati sa radom, nastavit ćemo u 15,00 sati novom točkom dnevnog reda. STANKA U 13,25 SATI.
Konačni prijedlog Zakona o regulaciji tržišta željezničkih usluga, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 655 Rasprava o konačnom tekstu zakona je završena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim predstavnika predlagateljice, poštovanog zamjenika ministra prometa, pomorstva i infrastrukture Zdenka Antešića da se očituje o amandmanu Odbora za zakonodavstvo. Izvolite zamjeniče ministra. Amandman broj 1 na članak 3.
Amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 2 na članak 16.
Amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 3 na članak 23.
Amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 82 glasa za, 30 glasova protiv donesen Zakon o regulaciji tržišta željezničkih usluga u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Kolegice i kolege nastavljamo sa sjednicom. Raspravit ćemo 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim komunikacijama, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 654 Predlagateljica zakona je Vlada RH. Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Izvješća ste primili na sjednici. Uvodno će nam prijedlog zakona obrazložiti zamjenik ministra pomorstva, prometa i infrastrukture, kolega Zdenko Antešić. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Sabora. Uvažene zastupnice i zastupnici. Evo, u jutrošnjem izlaganju detaljno smo ustvari govorili i o ovom zakonu je zapravo ono obrazloženje koje je bilo za zakon pod prvom točkom dnevnog reda, gotovo identično se može reći i za ovaj zakon. Naime, samo jednu rečenicu. Dakle ovo je jedna od mjera fiskalne, Vladinih mjera fiskalne konsolidacije sa fiskalnim učinkom u 2014. godini, to je znači racionalizacija i spajanja agencija kojom se racionalizira ustrojstvo i poslovanje agencija, odnosno Agencija za regulacije željezničkih usluga se pripaja Hakomu. Koristi se zajednički poslovni prostor, zajednički opći poslovi, isti broj zaposlenih, odgovarajuće službe i gospodarske aktivnosti zajedničke i predviđa se ovom mjerom negdje ušteda oko 2,3 milijuna u 2014. godini te u narednim godinama oko 3,5 milijuna kuna. Dakle, ovime se omogućava zajedničko reguliranje funkcije za sva tri tržišta, dakle to je telekomunikacije, pošte i željeznice i sinergija horizontalne međusektorske primjene potrebnih znanja, vještina, kompetencije pravne i ekonomske struke. Eto, hvala lijepa.
Hvala lijepa. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Hvala. Otvaram raspravu. Na redu su klubovi. U ime Kluba Nezavisnih zastupnika kolege Grubišić i Kajin, nisu prisutni pa gube pravo rasprave po ovoj točci. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista, kolega Branko Vukšić. Izvolite.
Uvažena potpredsjednice Hrvatskoga sabora, uvaženi zamjeniče ministra, uvažene kolegice i kolege. Pitanje je uvijek od kada govorimo o birokraciji, kada govorimo o agencijama, kada govorimo o vijećima i uvijek jedno te ista konstatacija da imamo i previše birokracije, da smo previše birokratizirana država. Ako se sjećate nakon 6 mjeseci, prvi potpredsjednik Hrvatske Vlade, gospodin Čačić je priznao za ovom govornicom da Vlada gubi bitku upravo sa birokracijom. Mnoge vlade, ne samo Hrvatska Vlada, gube bitku sa birokracijom gdje je to jedan okoštali sustav koji je vrlo teško mijenjati. I ne bi bilo ni 260 tisuća ljudi previše i ne bi bilo previše ni, taman i 200 vijeća i agencija da taj sustav radi. Da te agencije rade, da vijeća rade, da birokratski aparat radi i da bude na usluzi građanima RH, da nije prepreka ulaganjima nego da pomaže da Hrvatska ima što više ulaganja. Dakle, međutim naš sustav ne radi, birokracija jest ta koja se sprječava da, uvijek to upotrebljavam sinonim država, ma da … kaže, država je laž, da država ne bude efikasna, da vlast ne bude efikasna. Zato danas raspravljamo, tu se u potpunosti sa gospodinom Antešićem slažem, trebala je biti objedinjena rasprava, zapravo sve ono što smo govorili u u prvoj točki dnevnog reda važi i za ovu, sada govorimo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama zakona o elektroničkim komunikacijama, on se zapravo odnosi samo na činjenicu da se dvije agencije spajaju. Međutim, sada je postavljeno pitanje kolege prije mene da li je logično spojiti te dvije agencije ili treba spajati po nekom drugom ključu, po nekom drugom kriteriju. Nekoliko puta sam govorio za ovom govornicom da bi bilo logično da se spoji Odašiljači i veze, HAKOM i Agencija za elektroničke medije. Iz više razloga, zato što se bave istorodnim poslovima, zato što su ustrojene nelogično i zato što isto tako djelomično su same sebi svrha i njihovi proračuni, njihovi cjenici recimo nitko nije objasnio zbog čega Odašiljači i veze naplaćuju HRT-u 120 milijuna kuna i po kojom smo to računicom došli, tada je smanjeno za 20 milijuna pa je sada negdje naplata Odašiljača i veza HRT-u čini mi se negdje oko 100 milijuna kuna. Kada govorimo o uštedama, ovdje se reklo da ćemo uštedjeti u ovom prijedlogu da ćemo uštedjeti spajanjem dviju agencija 3 milijuna kuna. ja vas lijepo pitam, da li se sjećate rasprave o HAKOM-u kada smo raspravljali o HAKOM-u jel se sjećate koliko je najam, koliko košta najam prostora za HAKOM. Teški milijuni. Kada biste to izračunali koliko je do sada HAKOM platio za najam, ja mislim ako nije sada za 2, 3 godine bi se isplatilo kupiti taj prostor i biti vlasnik tog prostora. Tada kada sam raspravljao o HAKOM-u tada sam pozvao Državno odvjetništvo koje normalno lovi samo političke mrtvace, vidjet ćemo da li će i dalje loviti političke mrtvace ili će raditi posao kao što treba raditi, da preispita sve najamnine koje se plaćaju javnim novcem, sve najamnine. Da se preispita zbog čega toliko praznog državnog prostora ili prostora lokalne samouprave stoji prazno, a istovremeno država je unajmljuje vrlo skupe prostore i to zamislite u najmodernijim, najsuvremenijim zgradama i preduvjet, tada je i bila afera oko kupovine namještaja. Sjetite se, bile su prijave, dijelili smo na klupe saborskih zastupnika jer smo dobili u Odboru za informiranje, informatizaciju i medije prijave koje su stajale u ladici. I dan danas o tim prijavama se nitko nije očitovao pa zato moja tvrdnja i dalje stoji da institucije one koje bi trebale raditi svoj posao ne rade svoj posao. Prema tome, ovo spajanje samo po meni je zapravo spajanje vode i ulja, zapravo nešto što je nespojivo. Kažu netko je prije pročitao čini mi se da je gospodin Žagar, da su i u nekim drugim državama agencije spojene po istom sustavu. Samo bi trebalo reći od kojih datuma su te agencije jer tamo u mnogim uređenim državama ne mijenjaju se zakoni svaki tjedan i ne radi se svaki tjedan na nekom novom ustroju i to na ustroju bez ikakve strategije. Pa tamo znamo da u mnogim državama zapadne demokracije zakoni egzistiraju po stotinjak godina i sama ih sudska praksa regulira. U ovom zakonu kaže "donošenjem tog zakona i ustrojavanjem tijela za regulaciju tržišta željezničkih usluga nastavljen je proces harmonizacije domaćeg zakonodavstva". Riječ harmonizacije ne paše u hrvatsku zbilju. Što je u Hrvatskoj harmonično da je ovo što sada donosimo harmonizacija, znači harmonizacija domaćeg zakonodavstva s propisima EU. Sasvim sigurno da EU nije naložila da se spoje te dvije agencije. Mi trebamo imati regulatorna tijela, kako će se ona zvati, kako će se ona spajati m trebamo regulirati tržišta, a ne spajati na ovaj način. Druga stvar je što sam prije u replikama spominjao i ovdje je zamjenik ministra rekao ostaje isti broj zaposlenih. Znači uštedjet ćemo za plaće šefa jedne agencije, zamjenika šefa agencije i to je sve što se napravilo. Da li se napravilo restrukturiranje tih agencija? koji je model uzet? Kako će one funkcionirati? Što će biti bolje? Što se time pospješuje ili je stvarno pitanje od 3 milijuna? Najam prostora HAKOM-a kada bi se ukinuo kada bi se HAKOM smjestio u prostorije kojima je država vlasnik uštedjeli bi znatno više. Kada bi država kontrolirala zapravo kada bi Sabor kontrolirao uistinu ono što rade agencije, tada bi agencije ili radile ili bi bile ukinute. Mnoge agencije nemaju smisla. Sjetite se samo kada smo raspravljali o agencijama u kojima se reklo mi radimo tri godine još nismo ekipirani, što radite, ne radimo ništa, primaju plaće. Agencija o kojoj sada govorimo, a tiče se željeznice da nje nema nitko ne bi ni osjetio da je nema. Ono što radi HAKOM sasvim sigurno da to je bila ocjena Hrvatskih laburista da radi izvan svojih obveza, radi vjerojatno u sklopu svojih mogućnosti i u sklopu naredbi s vrha. Ponavljam, sjetite se način na koji je izabran prvi čovjek HAKOM-a. I podsjećam vas na skandal koji je tada izbio. I tada čini mi se da je i potpredsjednik Sabora iz reda SDP-a napustio sjednicu ogorčen načinom na koji se to izvelo. Znači čak nije bilo suglasja niti u kukuriku koaliciji. Ali izgleda da postoji u Hrvatskoj neka nevidljiva sila koja nameće kadrovska rješenja i to je došao čovjek koga je izabrao Ivo Sanader. Nekad. Bez obzira što postoji kaznena prijava. I sada nas netko želi uvjeriti da će biti harmonična situacija nakon što se spoje. Jedino što je istina da nas harmonično vuku za nos. Ovakav prijedlog zakona sasvim sigurno da hrvatski laburisti ne mogu poduprijeti. Hvala lijepa.
Hvala. Replika kolega Dražen Đurović.
Hvala. Kolega podsjetili ste me kada je riječ o prostoru to bi zapravo trebalo vidjeti sa kolegom Antešićem hoće li oni sad svi stati u onaj prostor koji je do sada plaćao, sada će biti duplo više. Hoće li se svi stati parkirati na ona parkirališna mjesta za koja se najam plaća, mislim da ih je 17, ako ne griješim tu negdje mjesečni najam. Ili će sada još 100 tisuća eura trebati plaćati mjesečno najma u onom tornju u kojem je HAKOM i do sada bio smješten. Mislim da bi bilo dobro i pitanje na taj odgovor dobiti da možemo podvući crtu konačne troškove do kojih će dovesti ovo spajanje, da li će oni sa tim troškovima biti veći, manji. I kažem hoće li se nekako oni uspjeti kada ih još ovi dođu svi zajedno stisnuti u onaj prostorčić u kojem se do sada nalazio HAKOM.
Odgovor na repliku Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Đurović, pa mislim da nije problem u najmu prostora jer kada sam govorio o prostoru to je uvijek interesantno da se u najnovijim zgradama, sagrađenim zgradama koje inače bi trebale zjapiti prazne što se tiče državnih institucija jer postoji previše državnog prostora u koje se nitko ne želi useljavati. Mislim da imam pravo sumnjati u to da se sklapaju ugovori sa privatnim tvrtkama za najam prostora zbog toga jer postoje neki postoci ispod stola o kojima imamo pravo sumnjati ali za to nemamo dokaza. Zato sam i kada smo raspravljali o promjeni šefa HAKOM-a zatražio od državnog odvjetništva da preispita sve ugovore. Ugovori se nisu, šta će se napraviti, da, iznajmiti će se nov parkirališna mjesta jer ne mogu biti članovi te spojene agencije bez parkirališnih mjesta, ne mogu parkirati, ne mogu se boriti za parkirališna mjesta okolo zgrade, mora imati u njemu. Ako neće imati dovoljno prostora, točno po standardima dokupiti će se još jedan kat i na kraju će ispasti da nećemo ušparati 3 milijuna kuna nego ćemo 6 izgubiti. Ali koliko god da je sada jeftinije, još uvijek je preskupo.
U ime Kluba zastupnika SDP-a, kolega Tomislav Žagar. Izvolite kolega.
Hvala, poštovana potpredsjednice Hrvatskoga sabora, uvaženi zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Klub SDP-a će podržati donošenje izmjena ovoga zakona. Jedna od mjera koje je Vlada Republike Hrvatske pokrenula a dio je reformske i drugih mjera fiskalne konsolidacije za razdoblje od 2014. do 2016. jest racionalizacija i spajanje agencija. Ova mjera podrazumijeva sustavu racionalizaciju državne i javne uprave kroz spajanje odnosno objedinjavanje agencija, fondova i zavoda koji su izvan sustava državne riznice a u skladu sa smjernicama ekonomske i fiskalne politike za razdoblje 2014. do 2016. koje je Vlada Republike Hrvatske donijela 2013. godine. U sklopu provedbe ove mjere ovim se zakonom predlaže pripajanje agencije za regulaciju tržišta željezničkih usluga, Hrvatskoj agenciji za poštu i elektroničke komunikacije. HAKOM ima najduže iskustvo u Republici Hrvatskoj u sektorskoj regulaciji. Područje elektroničke komunikacije uređeno je Zakonom o elektroničkim komunikacijama koji je stupio na snagu 1. srpnja 2008. godine te trima izmjenama toga zakona 2011., 2012., 2013. godine. Pravni predstavnici HAKOM-a koji su obavljali regulatorne postoje u elektroničkim komunikacijama bili su: Hrvatska agencija za telekomunikacije, Vijeće za telekomunikacije i Zavod za telekomunikacije. Posebna je pažnja u okviru usklađivanja hrvatskog zakonodavstva sa pravnom stečevinom Europske unije u području elektroničkih komunikacija bila usmjerena na institucionalno jačanje, osiguranje neovisnosti i samostalnosti te djelotvorno ostvarivanje regulatornih zadaća nacionalnog regulatornog tijela u elektroničkim komunikacijama. Hrvatska agencija za poštu i elektroničke komunikacije HAKOM koja ujedno obavlja poslove i nacionalnog regulatornog tijela u području poštanskih usluga u skladu sa važećim propisima poštanskim uslugama. Zakonom o elektroničkim komunikacijama iz 2008. godine objedinjeni su regulatorni poslovi u elektroničkim komunikacijama i poštanskim uslugama po uzoru na većinu država članica Europske unije pri čemu je Vijeće za poštanske usluge pripojeno HAKOM-u kako bi se postigli dodatni sinergijski učinci, ojačali administrativni i financijski kapaciteti zajedničkog regulatornog tijela te znatno brže i kvalitetnije izgradio sustav potrebnih znanja, vještina i kompetencija za obavljanje regulatornih poslova na tržištima elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga kao i na tržištu poštanskih usluga. Na taj način je otpočeo proces izgradnje multisektorskog regulatornog tijela u Republici Hrvatskoj. 2007. godine osnovana je Agencija za regulaciju tržišta željezničkih usluga Zakonom o agenciji kojim je stvoren pravni okvir za omogućivanje ostvarenja funkcija neovisnog regulatornog tijela u području željezničkih usluga sa svrhom boljeg nadzora subjekata na tržištu željezničkih usluga što je omogućilo nediskriminacijski pristup svim sudionicima na tržištu željezničkih usluga pod jednakim uvjetima i osiguralo stručno i djelotvorno obavljanje poslova regulacija tržišta željezničkih usluga sa javnim ovlastima. Donošenjem Direktive 2012./34 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenog 2012. u uspostavi jedinstvenog europskog željezničkog prostora kojim se na jedinstven način uređuje područje željezničkog prometa Europske unije i područje regulacije tržišta željezničkih usluga u cilju njezina preuzimanja u nacionalno zakonodavstvo pristupilo se donošenjem novih zakona u području željezničkog prometa. Ova direktiva najvećim dijelom je već preuzeta novim Zakonom o željeznici. Njezine odredbe koje uređuju područje regulacije tržišta željezničkih usluga preuzet će se novim Zakonom o regulaciji tržišta željezničkih usluga čiji je postupak donošenja u tijeku usporedo s postupkom donošenja ovog zakona čime će se cjelovito urediti područje regulacije tržišta željezničkih usluga kako bi u funkcionalnom i organizacijskom smislu bilo sposobno u cijelosti pratiti zahtjeve jedinstvenog europskog tržišta, te osigurati učinkovitost i gospodarsku održivost željezničkih usluga. Nova jedinstvena neovisna regulatorna agencija, Hrvatska regulatorna agencija za mrežne djelatnosti koja nastaje pripajanjem ARCU-a HAKOM-u uz postojeću nadležnost i poslove postaje nadležno i za regulaciju tržišta željezničkih usluga. Na ovaj se način osigurava nastavak poslovanja regulatornog tijela u području željezničkih usluga u izmijenjenom i gospodarski prihvatljivijem ustrojstvenom obliku koji će omogućiti uvjete za djelotvornije i racionalnije poslovanje jedinstvenog regulatornog tijela. Predlaže se da se sredstva za rad jedinstvenog regulatornog tijela osiguravaju iz naknade za obavljanje poslova regulatornog tijela koji će biti obvezni plaćati sudionici na tržištu željezničkih usluga prema istom načelu kako se sredstva za obavljanje poslova regulatornog tijela u području regulacije tržišta elektroničkih komunikacija i tržišta poštanskih usluga danas osiguravaju iz sredstava naknade koje plaćaju sudionici na tim tržištima. Ovakvim načinom financiranja jedinstvenog regulatornog tijela uz racionalizaciju njegova ustrojstva i poslovanja ostvarit će uštede u državnom proračunu u iznosu od oko 2,3 milijuna kuna u 2014., te u procijenjenim iznosima od po tri i pol milijuna kuna u 2015., 2016. godini. Ustrojavanjem jedinstvene Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti koja bi zadržala postojeći skraćeni naziv u pravnom prometu HAKOM ostvarit će se sljedeći učinci: racionalizacija ustrojstva i poslovanja, daljnje smanjenje troškova regulacije tržišta elektroničkih komunikacija, poštanskih i željezničkih usluga, omogućivanje zajedničke regulatorne funkcije za sva tri navedena tržišta, sinergija horizontalne međusektorske primjene potrebnih znanja, vještina i kompetencija iz pravne i ekonomske struke pri čemu tehnološki dio znanja i kompetencija ostaje zaseban unutar posebnih ustrojstvenih jedinica HAKOM-a. Način daljnjeg jačanja neovisnosti tržišnih regulatora u Republici Hrvatskoj je prije svega ugradnja skupnog pojma tržišni regulator u Ustav Republike Hrvatske po uzoru na HNB koja ima jedini ustavni legitimitet od svih tržišnih regulatora. Zatim donošenje posebnog zakona o tržišnim regulatorima u kojim se definira status i uloga regulatora, te očuvanje i širenje prava i obveza regulatora, te otpočinjanje procesa konsolidacija tržišnih regulatora prema tri modela sukcesivno ili simultano. Prvi model multi sektorski tržišni regulator u kojem bi se ujedinili HAKOM, ARCU i HERA. Drugi model konvergentni tržišni regulator HAKOM plus AM i treći model funkcijski tržišni regulator HAKOM plus AZTN. Za svaki od modela predviđeni su i različiti mogući načini odlučivanja vijeća i organizacija stručne službe, te postoje međunarodna iskustva u zemljama EU. I na kraju valja naglasiti da donošenjem ovog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim komunikacijama zajedno sa novim Zakonom o regulaciji tržišta željezničkih usluga Vlada Republike Hrvatske provodi jednu od mjera fiskalne konsolidacije s fiskalnim učinkom u 2014. godini i to integrirano s povećanjem učinkovitosti sustava nacionalnih regulatornih tijela i podizanja kakvoće usluga koje se pružaju građanima i gospodarskim subjektima na tržištima elektroničkih komunikacija, poštanskih usluga i željezničkih usluga u promijenjenim gospodarskim i društvenim okolnostima. Ovim se zakonom također dodatno preciziraju odredbe kojima se uređuje provedba funkcije tajnog nadzora elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga u skladu sa najnovijim razvojem tehnologije. Klub SDP-a podržava donošenje ovog zakonskog rješenja. Hvala.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Dražen Đurović. Izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, gospodine zamjeniče ministra, zastupnice i zastupnici. Ja bih se pridružio zapravo onima koji su spomenuli da možda s obzirom da se zapravo radi praktički o istoj stvari kroz dva zakona da bi bili jednako učinkoviti, a možda brži da smo to u jednom postupku zapravo u jednom čitanju riješili ova dva prijedloga. No, s obzirom da nije tako onda ću se dijelom referirati na ono od prije, a dijelom još nešto dodati izvan do sada rečenog da se ne ponavljam. Kad je riječ o ovom samom materijalu zanimljivo je da će ta agencija, Hrvatska regulatorna agencija za mrežnu djelatnost zadržati kraticu HAKOM. Dakle, nova agencija, kao to je neki brend HAKOM, hrvatski brend, iako ta kratica više neće odražavati naziv same agencije. A koji će se učinci ostvariti kako piše predlagatelj u ovom prijedlogu zakona, dakle ostvarit će se racionalizacija ustrojstva i poslovanja, daljnje smanjenje troškova regulacije tržišta, jednih i drugih i trećih usluga. Pod tri omogućavanje zajedničke ex ante regulatorne funkcije. To je treći učinak koji će se ostvariti. I četvrti učinak koji će biti ostvaren ovim prijedlogom to je sinergija horizontalne međusektorske primjene potrebnih znanja, vještina i kompetencija iz pravne i ekonomske struke. Dakle, to su četiri izvanredna učinka koja se ostvaruju ovim prijedlogom. Ova posljednja dva mislim na ovaj način da se zaista ne bi trebala nalaziti u prijedlozima zakona, jer ne treba se nitko praviti pametan, pa slagati nekakve latinske izvedenice koje zapravo na hrvatskom jeziku se daju normalnim riječima napisati i naznačiti bez ovakve verbalne akrobatike kojom se najčešće zapravo pokušava sakriti nepostojanje pravog sadržaja. Ušteda spajanja agencija, ukoliko ušteda postoji mi smo uvijek za uštede u spajanju agencija. I ukoliko postoji opredjeljenje Vlade da se spoje one agencije koje reguliraju mrežne djelatnosti u RH mi ćemo dati potporu tome. Spojite ih pet, šest, dakle mrežno u ovoj državi su i neki drugi sektori postavljeni pa i tržište električne energije i tržište plina i regulacija cestovnog prometa i zračnog prometa kao i željezničkih, poštanskih, telekomunikacijskih i inih usluga. I ako mi možemo u ovoj državi uštedjeti 50 milijuna kuna što se nas tiče ugasite 15 agencija i neka se zove jedna agencija, neka to bude jedna agencija sa smanjenim brojem ljudi koji će odrađivati regulacijske djelatnosti ovih sadašnjih 15 agencija. Ono što je slabost ovog prijedloga, što on zapravo nastaje samo iz jednog razloga zato što je iz resora jednog ministra koji onda može spojiti samo ove svoje dvije agencije jer su one iz njegovog resora, a ne može spojiti još neke agencije što bi se moglo učiniti ali one više ne spadaju u njegov resor. Naravno kad imamo Vladu sa 20 ministarstava. Mala država, siromašna, prezadužena, mali broj stanovnika, jedna od najmanjih europskih država ali jedna od država sa najvećim brojem državnih ministarstava. Mnoge si čak ne mogu priuštiti da imaju zasebna ministarstva kulture, zasebna ministarstva prometa i veće države nego što je Hrvatska, ali naravno Hrvatska si to može priuštiti. Tako onda u rasparceliranom usitnjenom sustavu vi ovdje dolazite zapravo sa prijedlogom spajanja jedine dvije agencije koje vi iz svog resora zapravo možete predložiti, a one iz drugih resora drugih ministarstava ne možete iako bi se mogle naći u prijedlogu. Mogli smo danas imati prijedlog o spajanju 6 agencija regulatornih koje reguliraju mrežna područja mrežno organiziranih djelatnosti na području RH. I šest agencija od danas može nestati i bit će jedna agencija sa smanjenim brojem djelatnika, sa smanjenom potrošnjom, sa zajedničkim službama i slično. Iako ukoliko ne griješim i ukoliko se dobro sjećam ministar Bauk je najavljivao da će on se zapravo pozabaviti u Vladi spajanjem agencija i smanjivanjem njihovog broja, njihovom racionalizacijom, a ovdje vi sad dolazite u ime jednog ministarstva i s jednim prijedlogom a zapravo iz svog resora o spajanju dvije agencije, odnosno ono što vi možete učiniti. Šteta je što mi zapravo danas cijeli dan se bavimo spajanjem ove dvije agencije. Ja bih bio puno sretniji da mi danas imamo na redu spajanje osam državnih agencija koje će sve zajedno stati u onih 1000 kvadrata mislim koliko ima HAKOM i gdje ćemo moći uštedjeti lijepo 20, 50 ili 100 milijuna proračunskih kuna koje ovako i onako nemamo već se za njih zadužujemo svaka 3 mjeseca po vrlo nepovoljnim kamatama na ino tržištima. Također ono što je dobro, dobro je da ta agencija podnosi izvješće Vladi i Saboru godišnje. Ono što nije u tolikoj mjeri meni se čini najsretnije to je izvor financiranja zbog toga što se ona agencija u ovim svojim djelatnostima financira iz sredstava naknada, a iznosi tih naknada zapravo nisu ni na koji način pod ingerencijom Hrvatskog sabora. A ne vidim točno ni kako su pod ingerencijom Vlade RH. Dakle, agenciji ostaje prostor da onoliko koliko joj treba toliko nametne onima koji su predmet reguliranja u ova tri sektora kojima se agencija bavi. Kad je riječ o prihodima agencije, agencija zadržava svoje prihode i može te prihode nastaviti koristiti u sljedećoj kalendarskoj godini. Moram se vratiti primjerice na HANFA-u. Dakle, HANFA je također neovisni regulator cijelog izvanbankarskog sektora i vi ste ovdje većina u Hrvatskom saboru izmijenili Zakon o HANFA-i na način da HANFA ne može raspolagati sredstvima koja ne potroši u jednoj godini, odnosno koja ostvari već ih mora vraćati u državni proračun. Ovome regulatoru se sad ovdje ostavlja mogućnost da zadrži ta sredstva. HNB-u se ostavlja mogućnost da zadrži ta sredstva. Svaka agencija, svaka nova institucija koja se formira, formira se po nekim sasvim zasebnim regulama, po nekom sasvim zasebnom ustroju i naravno da onda u ovoj šumi koja nastaje iz tjedna u tjedan novih institucija, novih agencija, novih uvjeta svako ministarstvo kad dolazi ovdje sa prijedlogom dolazi sa nekim svojim novim idejama kako će nešto izgledati. Te ideje se onda putem parlamentarne većine implementiraju. I naravno da nam onda u konačnici nedostaje sustav. Zašto ova agencija zadržava sredstva u sljedećoj godini a HANFA ne zadržava već ih mora vraćati u proračun? Ima li netko racionalnog objašnjenja za to? To su isto dvije državne regulatorne agencije, ova je za mrežne usluge, ona je za cijeli nebankarski sektor primjerice. Čak su i drukčije ustrojene. Jedna i druga su nekakve državne agencije za određene sektore kao regulatori određenih sektora. Pa sasvim ih drukčije ustrojimo, drukčije izgledaju, drukčije funkcioniraju, drukčije ostvaruju prihode i na drukčiji način tim prihodima raspolažu. I takvih primjera ima iks, ipsilon. Dakle, pozvao bih ne samo u ovome slučaju nego u slučaju ako se želi nešto činiti sa agencijama da se onda već jedanput definira neki cjeloviti prijedlog i da agencije koje su pod određenim nadzorom određenih resornih ministarstava ne budu amanet samo tih resornih ministarstava i da se onda pokuša u cjelini zapravo ta situacija ako se želi uštedjeti, a mislim da je konačno vrijeme da se ta racionalizacija barem u tom segmentu počne provoditi da se onda taj problem u cijelosti pokušava rješavati a ne ovako kroz jedno ministarstvo koje ovdje nudi uvrh glave 3 milijuna uštede. Ako će se te uštede dogodit, što ćemo tek vidjeti, da zapravo ovako parcijalno, parcijalno neke sitne varijacije provodimo. Hvala.
Hvala vama. Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Đurović, vi ste dobro uočili da zapravo ovaj predlagatelj zakona i zapravo cijela Vlada podržava jedan uređeni nered. Naime, usporedili ste način rada i djelovanja HANFA-e i ove agencije. Dakle, HANFA mora vratiti eventualni višak novca u državni proračun, ova agencija ne mora nego ga zadržava. Taj, te kontroverze između raznih agencija zapravo govore i o tome da je, da ne postoji volja ove Vlade za pravim strukturnim reformama u državi. Dvadeset ministarstava a samo ono što ste zaboravili reći koliko ta ministarstva ili neka ministarstva u odnosu na ministarstva zemalja sa sličnim brojem stanovnika imaju zaposlenika više nego li te druge države. Uzmimo primjer, Ministarstvo vanjskih poslova Hrvatske i Ministarstvo vanjskih poslova recimo Slovenije ili pak Bosne i Hercegovine, dakle zemlje u okruženju, dva ili tri puta više zaposlenih je u našem ministarstvu, dakle našem Hrvatskom nego li u tim zemljama, u Sloveniji ili Bosni i Hercegovini. Ministarstvo poljoprivrede koja tako loše stoji također ima dva puta više zaposlenih, dakle u Ministarstvu poljoprivrede Hrvatske nego li npr. u Sloveniji ili Bosni i Hercegovini. Dakle, jednostavno ove agencije su izmišljene poput parazita da sišu supstrat hrvatskog naroda i da budu sinekure vladajućima i ništa drugo. O tom stanju bilo je riječi kada je bilo kraj vladavine HDZ-a, kada je gospođa Kosor bila premijerka, rečeno da će početi sa spajanjem agencija, pa je onda prvo udareno na Ergelu u Đakovu i Ergelu Lipik da se spoje u jednu, ako se sjećate toga. To je bila agencija za konje, tako je. Dakle, to je bilo prvo na redu. Nakon toga su nešto uslijedilo drugo, ali ta Vlada je relativno brzo pala i dobili smo ovu novu Vladu koja to radi isto, doduše ne za konje ali je broj agencija ostao isti.
Hvala. Odgovor na repliku Dražen Đurović.
Dakle, kad se govorimo o mrežnoj djelatnosti, ako se u nadzor jedne regulatorne agencije spoje željeznica i mobiteli odnosno elektronske komunikacije onda jednako na to možete spojiti mrežu djelatnosti struje, plina i slično i pogasiti ove regulatore i definirat svu mrežnu djelatnost pod nadzor jedne agencije. Ako to ispunjava elemente pravne stečevine Europske unije i direktiva na taj način se da značajno, značajno smanjiti trošak. I tu uopće ne mislim ništa posprdno nego zaista ozbiljno, ozbiljno to mislim. Međutim, šta je problem ovdje, dakle ovdje je predlagatelj ispred jednog ministarstva mogu predložiti samo ono što je pod nadzorom njihovog ministarstva zato sam govorio dvadeset ministarstava. Imali bi oni ideju sigurno o još nekim agencijama ali ne mogu predložiti, dakle oni sad dolaze ispred jednog ministarstva i one agencije koje su tu pod njima, evo oni štede u proračunu svog ministarstva. I zato sam rekao da je već prije bilo riječ o tome da će ministar uprave prije pola godine, godinu dana da će izići sa prijedlogom racionalizacije cijelog tog sustava, no vidimo da se to nije dogodilo da tog prijedloga nema. Već mi danas zapravo cijeli dan evo o nečem što po mom mišljenju sasvim nije uopće problematično razgovaramo. Mislim samo da je šteta, a vjerojatno će tako biti, da će zapravo broj zaposlenika tu manje-više ostati isti. Treba smanjiti broj zaposlenih i smanjiti troškove jel ova država to više ne može plaćati.
Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Đurović, ja se s vama isto tako slažem, kad bi se tu radilo o nekoj racionalizaciji pravoj onda bi se to na drugačiji način rješavalo. Međutim, nakon ove agencifikacije a koja se unatrag pa dvije godine vladavine desila, da smo sa 39 agencija došli na 49 i zaposleno je preko 1500 novih ljudi u tim agencijama. Sporno je to da su oni zaposleni zaista po podobnosti a da su neučinkoviti i da sad stvaraju problem. Dakle, puno veći problem nego ova agencija, žao mi je što niste reagirali jer nije to bila nikakva agencija za konje i nemojte vrijeđati uopće konje, to je pod broj jedan, jer to je sramotno i to nije imalo nikakvu takvu namjeru. Međutim, ovdje bi trebalo napraviti da racionalizaciju. I primijetili ste jako dobro, ovih 1500 ljudi, naravno niko ne želi da ostanu bez posla, ali o čemu se tu radi? Racionalizacija agencifikacije i kud smo došli, nikuda.
Odgovor na repliku, Dražen Đurović.
Hvala. Nisam se javio ali zahvaljujem na ponudi. Zato što se slažemo pa mislio sam da nema potrebe da se ne nadovezujem, u cijelosti se slažemo. … [[Govornik se ne razumije.]] agencije, sve bi to bilo super da smo mi u situaciji u kakvoj nismo, da imamo rast BDP-a, da imamo rast standarda ali nemamo. I u vrijeme ove recesije, mislim da je obaveza svih nas a i obveza Vlade i svih ministarstava da se jednostavno rashodi u svim oblicima smanje. I ne može tu više, mislim da praktički kad je riječ o toj rashodima državnog proračuna, mislim da više nitko zaista ne može biti iz toga izmaknut ni uključujući ni nas ovdje nazočne.
I Branko Vukšić, replika.
Uvaženi kolega Đurović, mislim da ste dva, tri puta sada u replici spomenuli broj ministarstava koje ima Hrvatska Vlada. Mislim, probao sam odgonetnuti zbog čega je dvadesetak ministarstava, Kukuriku koalicija ima odveć kompetentnih ljudi, da bi bilo malo ministarstava mora ih sve zaposliti u tim ministarstvima i kako bi državi krenulo puno bolje. Na početku ste rekli da je ministar Bauk obećao da će se baviti spajanjem agencija, znači na samom početku Kukuriku Vlade. Sjetite se da je ministar Bauk na početku mandata isto tako obećao promjenu izbornog zakonodavstva, promjenu izbornih jedinica koje su protuustavne što je Ustavni sud utvrdio, međutim ništa od tog obećanja zato što je nelogičnost i neustavnost u Hrvatskoj logična pa tako je sve to logično što se sada događa. I ona vaša primjedba je točna, svaka se agencija formira po novim drugačijim regulama i svaka agencija djeluje po drugom principu. Pa je zato pitanje kako to da Hakom zadržava svoju dobit i kako to da Hakom ima toliku dobit, a one koje, ja ću reći penalizira, kojima daje namet, veliki namet, a to su recimo lokalne televizije, znači svi oni koji spadaju pod Hakom grcaju u dugovima. I sad ta agencija ima za najam velikog prostora, za 17 garažnih, odnosno parkirališnih mjesta, za viškove, za organiziranje seminara, za jedan lagodan život, a sve ostalo u Hrvatskoj samo što ne umire. Evo, to je pitanje na koje Vlada neće dati odgovore jer tu bi se moglo naći uštede i tada kad bismo razgovarali o logičnosti spajanja agencija, tad sasvim sigurno da bi drugačije se spajalo i drugo, spajanje samih agencija, a bez smanjenja ljudi, naročito onih nekompetentnih nema nikakve logike.
Odgovor na repliku, Dražen Đurović.
Da, bio je zgodan primjer kada je došao turski ministar turizma i kulture pa se sastao sa hrvatskom ministricom kulture i hrvatskim ministrom turizma. Došao je iz jedne mega države Turske koja, uopće neću govoriti u kojoj mjeri je veća od Hrvatske i sastaje se sa dva zasebna resorna hrvatska ministra jer mi smo ipak jedna država koja i treba imati takve zasebne resore, mi čak imamo ministra malog gospodarstva, ministra velikog gospodarstva i ministra regionalnog gospodarstva. Kod nas se tri ministra bave gospodarstvom, koliko nam je gospodarstvo jer jedan ne može to sve obaviti. Dakle, potpuno smo neozbiljni, moram reći da smo zaista neozbiljni i nesvjesni, i dalje nesvjesni u svom ponašanju i u svome djelovanju realne situacije i trenutka u kojem se ova država i ovo društvo nalaze.
Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime Kluba zastupnika HDZ-a, kolega Josip Borić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice. Uvaženi zamjeniče sa suradnicima. I ovim prijedlogom zakona predviđa se pripajanje Agencije za regulaciju tržišta željezničkih usluga Hrvatskoj agenciji za poštu i elektroničke komunikacije na način da se usvajava jedinstveno nacionalno regulatorno tijelo za regulaciju tržišta elektroničkih komunikacija poštanskih i željezničkih usluga. Novi naziv, Hrvatska regulatorna agencija za mrežne djelatnosti. U obrazloženju se navodi da je zbog teške gospodarske situacije izazvanom višegodišnjom recesijom Vlada RH pokrenula reformske mjere fiskalne konsolidacije za razdoblje od 2014. do 2016., a jedna od tih mjera s fiskalnim učinkom u 2014. jest i racionalizacija i spajanje agencija. Iako se radi o neprirodnom spajanju tehnološki potpuno različitih resora, nažalost mi u Saboru smo potpuno nemoćni da to promijenimo, zbog toga se i postavljaju ovakva pitanja. U pravu je i kolega Đurović, zašto se spajaju jedino ta tri regulatorna resora? Elektroničke komunikacije, poštanski i željeznički promet, a ne onda više njih pa će ušteda biti veća. I sve bi se to također moglo objasniti u obrazloženju. Međutim, nama u klubu HDZ-a sporno je nešto drugo. Sporno je to što se kroz ovaj zakon mijenja i članak 108. važećeg Zakona o elektroničkim komunikacijama koji regulira obveze u području tajnog nadzora elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga i to na način da se na mala vrata unosi odredba koja će omogućiti primjenu tajnog nadzora neke od usluga u elektroničkim komunikacijama svim tijelima ovlaštenim za primjenu mjera tajnog nadzora elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga. U skladu s posebnim zakonima iz područja nacionalne sigurnosti i kaznenog postupka, a to su u ovom trenutku SOA i MUP, bez posredovanja operativno-tehničkog tijela, nadležnog za aktivaciju i upravljanje mjerom tajnog nadzora elektroničkih komunikacija, skraćeno OTC. Konkretno, ako se ovaj zakon usvoji, s ovakvim izmjenama članka 108. značilo bi to da svatko od tijela koje ima zakonske ovlasti primjene mjera tajnog nadzora u elektroničkim komunikacijama SOA, MUP, itd. iste može primjenjivati na novim tehnologijama. Tu spadaju skype, viber, itd., a da tijelo koje je nadležno za aktivaciju i upravljanje tim mjerama ne bi imalo mogućnost provođenja svojih zakonom propisanih ovlasti. Također, i oni koji su nadređeni za nadzor, znači tijela koja su nadležna među ostalom, a i za nadzor provođenja mjera tajnog nadzora u elektroničkim komunikacijama, ured Vijeća za nacionalnu sigurnost, saborski Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, Vijeće za građanski nadzor ne bi mogla na odgovarajući način taj nadzor provoditi. Praktički, nitko u RH ne bi više mogao jamčiti da se mjere tajnog nadzora u elektroničkim komunikacijama vrše na zakonom predviđeni način i time bi se otvorio prostor za protuzakonite aktivnosti u ovom području. Karikiram, tijela nadzora, znači saborski odbor ili vijeće za građanski nadzor mogli bi doći u sva tijela ovlaštena za primjenu mjera i pitati svakog od njih posebno jeste li vi nekoga nadzirali ovlašteni ili ne ovlašteni. Oni vam mogu reći jesmo ili nismo i tu prestaje svaka mogućnost da utvrdite da li je to bilo po zakonu ili to nije bilo po zakonu. zbog toga smo mi predložili i amandman. Zaključno, ako se želi imati vjerodostojna informacija u provođenju mjera tajnog nadzora koja zadire u najosjetljivija ustavna prava građana RH kao što je tajnost komuniciranja onda se te mjere moraju provoditi na zakonit način posredstvom tijela nadležnog za aktivaciju i upravljanje mjerom tajnog nadzora elektroničkih komunikacija koja je poradi toga i ustrojeno i to na jednom jedinstvenom mjestu bez obzira na vrstu tehnologije, elektroničke komunikacije i buduće nove tehnologije. Napominjemo da javna rasprava o nacrtu Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim komunikacijama u kojem nisu bile naznačene izmjene članka 108. Znači imali smo javnu raspravu od 5.do 20.veljače 2014. Ona je bila na stranicama Ministarstva mora, članak 108.koji se promijenio nakon javne rasprave, a očito je to nekome bilo u interesu na jedan neprimjeren način, to se u javnoj raspravi nije pojavilo, pojavilo se tek na sjednici Vlade. Zbog čega? Mi ne znamo. kome je to bilo u interesu? Očito da se nešto događa možda nešto što mi ne znamo, ali bilo bi korektno da taj sustav uredimo kako treba. I zbog toga klub HDZ-a ne može podržati ovakve izmjene ukoliko se ne usvoji amandman kojeg smo predložili. Hvala lijepo.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HNS-a kolegica Nada Turina-Đurić. Izvolite kolegice.
Hvala gospođo potpredsjednice. Poštovani zamjeniče sa suradnicima. Pa evo ovaj zakon je ustvari jedan običan slijed onoga što smo raspravljali cijelo jutro. Znači radi se o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim komunikacijama u okviru kojega se usklađuje hrvatsko zakonodavstvo sa pravnom stečevinom EU u području elektroničkih komunikacija i kroz djelotvorno ostvarivanje regulatornih zadaća nacionalnog regulatornog tijela u elektroničkim komunikacijama Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije skraćeno HAKOM-om. Jedna od mjera koju povlači Vlada i nadležno ministarstvo, a vezana je uz tešku gospodarsku situaciju i našim fiskalnim učinkom u 2014.godini, prišla je jednoj od mjera koja će u jednom dijelu u ukupnosti pokušati tu situaciju popraviti racionalizacijom i spajanjem agencije. Znači tu najavu smo svi već čuli i kroz medije, mislim da je nagoviješteno ne samo da će se dogoditi ovo spajanje nego još neka spajanja agencija i pojedinih institucija kako bi se postigle određene uštede prije svega u upravama tih tijela i tih institucija u većem dijelu na plaćama, a zatim i na svim ostalim režijskim troškovima koji zbog korištenja više mjesta na kojima te institucije trenutno posluju naravno imaju veće troškove režija od telefona, najamnina, raznih režija, automobila i svega ostalog. I planirane su uštede konkretno u ovom slučaju 2,3 milijuna kuna što na razini državnog proračuna nije nešto spektakularno ali je jedan mali segment svega onoga što očekujemo da će uslijediti kroz uštede u spajanju i drugih institucija i državnih agencija. Znači pozdravljamo ovu racionalizaciju ovdje su i prije mene kolege diskutirale da imamo problem u javnoj upravi u tom smislu da nam nije dovoljno ni racionalna ni efikasna. Povučeni u jednom trenutku relativno i dobrom ustvari situacijom gospodarskom, a i potrebnom da uspostavimo određene institucije koje su morale biti uspostavljene ulaskom Hrvatske u EU, nastao je čitav niz takvih institucija i proizvedeni su relativno visoki troškovi i ovo sigurno ide u tom pravcu da će se učiniti određena racionalizacija. Naravno da nije bit svega da je isključivo i samo racionalno. Bit ovakvih institucija je da vrše regulaciju odnosno da budu efikasne. To naravno ne ovisi samo o ovom potezu spajanja i on sam po sebi sigurno neće uspostaviti samu efikasnost. Prema tome na efikasnosti treba raditi na sve ostale načine koji su na raspolaganju, a to je prije svega pozivanjem na odgovornost onih koji upravljaju tim institucijama da taj posao obavljaju kvalitetno i da na njega u slučaju da ga ne obavljaju snose i odgovornost odnosno sankcije. Naime, svjedoci smo nažalost da često ponekad i neutemeljeno na adresu ovih agencija HAKOM-a prije svega dolaze pritužbe i da neke od tih pritužbi nisu adekvatno obrađene i ja kao predsjednica odbora i članovi odbora u više navrata smo dobivali takva upozorenja. Mislim da je prilika kada se vrši ukupna reorganizacija i spajanje ovih agencija da se nešto pokuša učiniti na tome da budu efikasnije i da funkcioniraju transparentnije i da rade svoj posao promptno jer se često dogodi da znači ulaskom privatnih operatera na ovo tržište privatnika bez obzira da li se radi o pošti i telekomunikacijama ili u ovom slučaju željeznicama koje će u budućnosti sigurno imati isto takve slučajeve da se privatnici koji ulaze na to tržište ne osjete na neki način ugroženima od onih koji su do sada ili koji i sada imaju monopol na tom tržištu. Jer se očekuje da će otvaranjem tih tržišta doći i novi kapital u Hrvatskoj i nove investicije i da je to ustavi jedno propulzivno tržište koje, u kojem se očekuje da će doći do značajnijih ulaganja. Izuzetno je važno da takve institucije funkcioniraju transparentno. Isto tako mislim da ono što mislimo u HNS-u da ono što su ovdje nekakve primjedbe vezane uz to da željeznice ne spadaju odnosno regulacija željezničkih usluga ne spada u ovo. Pa mislim da je, ili pretpostavljam da je struka rekla svoje, radi se o mreži, radi se u jednom slučaju o telekomunikacijskoj mreži, u drugom slučaju o poštanskoj mreži, u trećem slučaju o prometnoj mreži. Vjerujem da, ne vjerujem nego sam sigurna da je povezana ta cijela tematika. I vjerujem da će upravo stručnjaci koji rade u svim ovim agencijama sada odvojeno upravo svojim umrežavanjem postići i veću kvalitetu svoga rada odnosno moći funkcionirati na način da ove regulatorne funkcije na neki način djeluju i preventivno. Znači da će se u tom smislu ekipirati i da će ta sinergija međusektorska ustvari poboljšati kvalitetu rada ove agencije. Evo u tom smislu Hrvatska narodna stranka će podržati prijedlog ovoga zakona. Hvala lijepa.
Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolegice, poštovana kolegice Đurić-Turina, nisam uspio u prijašnjim replikama ali, a vaša rasprava mi je poslužila da mogu izreći ovu repliku. Naime, govorite i vi kao ostali poglavito iz vladajućih o racionalizaciji. A gledajte, dakle racionalizaciji spajanja agencija. Istovremeno prije, u veljači ove godine smo imali vrlo dugu i burnu raspravu o Državnom inspektoratu kojega ste, neću i reći baš glagol o kojem bi se izrazio, onako u narodu rečeno, ali jednostavno ste ga rastvorili, razbiri, Državni inspektorat koji je bio državni inspektorat u niz manjih, ja ne znam više koliko inspektorata. Dakle, tu se nije gledalo na racionalizaciju objedinjavanjem nego fizijom, rastakanjem je li a ne fuzijom, ovaj puta idemo u fuziju i to je racionalno. Kada se radi o Inspektoratu idemo u fiziju i to je racionalno, vrlo, vrlo čudna politika. Hvala lijepo.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Kolega Boris Blažeković. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, gospodine zamjeniče ministra sa suradnicima. Izmjene i dopune već je rečeno koje se prilažu ovim prijedlogom objedinjuju, odnosno spajanju Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije, Agenciju za regulaciju turističkih i željezničkih usluga. Obje agencije su regulatorne agencije svaka iz svog područja. Spajanjem u jedinstvenu neovisnu regulatornu agenciju, Hrvatsku regulatornu agenciju za mrežne djelatnosti, Vlada Republike Hrvatske provodi sustavnu racionalizaciju države i javne uprave odnosno provodi program fiskalne konsolidacije. Time bi se trebali postići dodatni sinergijski učinci i jačali bi se administrativni i financijski kapaciteti zajedničkog regulacijskog tijela a pretpostavka je da će se i znatno brže, kvalitetnije izgraditi sustav posebnih znanja, vještina i kompetencija za obavljanje regulatornih poslova na tržištima iz djelatnosti navedenih agencija. No, osim mogućih, odnosno već izrečenih kontroverzi koje bi mogle proizaći u diskusijama a vezano uz spajanje te dvije konvencije ova tema daje mogućnost da se opetovano sa govornice najvišeg Hrvatskog doma, Hrvatskoga sabora, progovori o pogledima i na jednu i na drugu, odnosno treću djelatnost iz navedenih agencija, odnosno agencije te na funkciju regulativnih agencije uopće. Prvo, poštanske usluge. Poštanske usluge imaju zbog svoje tradicije duboke korijene u svijesti većine građana i sama oznaka pošte sa žutom podlogom i crnim slovima da i čovjek osjeća sigurnost i stabilnost i kontinuiteta, tradicije, pa čak na neki način i osobnog identiteta i povezanosti sa zavičajem. Pošta pogotovo u manjim mjestima i danas ima simbolično značenje povezanosti sa velikim svijetom. Pošta su i danas telegrami, paketi, računi, preporučene pošiljke, dizanje, slanje novaca, štednja. Svako malo mjesto koje ima svoju poštu i nije tako malo, odnosno i svako najmanje mjesto koje ima poštu nešto je malo veće. Pred Hrvatskom poštom je prilagođavanje novim uvjetima poslovanja pogotovo borbi na tržištu sa privatnom konkurencijom i novim komunikacijskim kanalima. Izazovi su ogromni i da će im se Hrvatska pošta uspjeti oduprijeti. Vide se pomaci, nastojanje, … [[Govornik se ne razumije.]] npr. i na telekomunikacijsko tržište. Pošta je po meni jedna od rijetkih državnih tvrtki koje moraju postojati i opstati. Drugo područje današnjeg prijedloga zakona je željeznica. Puno je već govoreno o željeznicama, kompleksna, skupa, zahtjevna i potencijalno fenomenalno pozitivna grana prometa i to pozitivna iz svakog aspekta prometne povezanosti, sigurnosti prometa, gospodarskog razvoja, ekologije. Sam razvoj željezničke infrastrukture je razvojno ekološki projekt a kamoli ostalo što prati ukupne usluge željezničkog prometa. Sjajan razvoj željezničkih usluga u svijetu većim i nadasve u manjim zemljama daje nadu u mogućnost razvoja usluge prvenstveno teretnog prometa potom i putničkog prijevoza. Mišljenja sam da i u tom dijelu treba omogućiti i ohrabriti i domaći i strani privatni kapital da se ogleda. I treće je područje, područje elektroničke tehnologije ovdje specifično područje elektroničkih komunikacija. Područje elektroničkih komunikacija koje javnosti je dostupno najrazvijenije je područje ljudske djelatnosti u svijetu u zadnjih pedesetak godina. To su radiotelevizije, sve mogući alati, kanali kompjutorske tehnologije, ali i GPS i satelitske tehnologije i sve ostale napredne elektroničke tehnologije, elektroničke komunikacije. I svi mediji danas, posebno elektronički su isto čak i više od politike odgovorni za krajnje kreiranje i društvene atmosfere. Elektronički mediji kao i svi ostali mediji su odgovorni za prijenos elementarnih informacija do kategoriziranja, kvalificiranja ocjene vrijednosti skoro svih događaja u zajednici. Svi mediji danas u Hrvatskoj osim HRT-a su privatni i svi su prirodno okrenuti profitu, a mnogi preživljavaju, pa ne biraju, odnosno vrlo često biraju javno poticanje najnižih strasti kako bi postigli tiražu, slušanost ili gledanost ili da bi uopće ostali na tržištu. Ali mediji isto tako otkrivaju, pred javnost stavljaju razne nepravilnosti, kriminal i koruptivne afere u državi. To su važni korektivi u društvu neophodni za čuvanje pravih vrijednosti i jasnog određenja društva spram svih nepravilnosti, te da tako kažem mentalno zdravlje nacije. Teko je prošlo nešto više od desetak godina od stvarne opće upotrebe osobnih računala u Hrvatskoj, interni … [[Govornik se ne razumije.]] praktički neki dan, a najraširenija društvena mreža Facebook bilježi tek nešto više od pet godina postojanja i aklamacijske upotrebe kod nas. Internetska komunikacija, elektronska pošta … [[Govornik se ne razumije.]] skoro jedini vid pisane komunikacije. Mi smo u Saboru donijeli brojne izmjene, gdje u pojedinim zakonima određujemo elektronske evidencije, arhiviranja, a zadnjom primjenom Poslovnika donijeli smo racionalnu odluku da sve dokumente, te prijedloge zakona zastupnici dobivaju elektronskim putem. Elektronički mediji, komercijalni, nekomercijalni polako preuzimaju glavnu ulogu u brzom informiranju o dnevnim događajima. Neki od hrvatskih najboljih novinarskih pera prešli su iz dnevnih i tjednih novina i pišu za značajne, tzv. news portala. Neki od naših vrhunskih intelektualaca pišu članke, imaju svoje kolumne na raznim portala, brojni isto tako pišu svoje blogove. I na koncu dozvolite par rečenica o važnosti po mom mišljenju reguliranja tržišta i važnosti države u procesima reguliranja i kontrole. Jedna od najvažnijih uloga države jest uspostavljanje istih uvjeta za sve i kontrola poštivanja tih uvjeta. Država nije tu da stvara dohodak i država nije tu da bude najveći poduzetnik. Uloga države nije ni da ona bude najveći poslodavac. Država je po samoj naravi loš poduzetnik, jer njezina je uloga politička a ne poduzetnička, tako da su odluke države u poduzetništvu politike što je anakrono za razliku od poduzetnika čije su odluke isključivo poduzetničke, tj. dohodovne i to nema nikakve veze sa ovdje često spominjanim neoliberalizmom. Uloga države jest kontrola i regulacija tržišta i zato su neophodne regulatorne agencije koje baš te zadaće i vrše. Sloboda poduzetništva unutar okvira slobodnog tržišta mora biti jednakopravna i neograničena, a regulatorne agencije postoje između ostalog i zato da se baš spriječi bujanje tog nesretnog neoliberalizma. I na koncu želim istaknuti osobno mišljenje o spajanju predmetnih agencija. Manje-više jedino što jest važno je kompetentnost, brzina i sveukupno učinkovitost agencije ili agencija. Jasno je važna i razumna i jednostavna organizacija. Ako je još i jeftino to bi mogla biti idealna komunikacija. Osobno vjerujem da ovim spajanjem agencija Vlada stvarno provodi sustavnu racionalizaciju državne i javne uprave, odnosno da provodi program fiskalne konsolidacije. I zato ću glasati za ovaj zakon. Hvala.
Hvala. Imamo dvije replike, Boro Grubišić. Izvolite kolega Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Đureković je li, Blažeković, pardon ne Đureković on nije taj. Dakle, pozorno sam slušao vaše izlaganje i pred kraj sam se javio za repliku kada ste spomenuli da država nije kako ste rekli poslodavac ili ne znam ni ja da ona ne treba štedjeti u tom smislu, nego da je ona zapravo zagovornik liberalnog kapitalizma koji treba dati punu slobodu poduzetništvu, privatnom kapitalu itd. Točno je da smo mi za slobodno tržište i za kapitalizam, ali da se država ponaša kao pijani bogataš bez, pod punom anestezijom ja bih rekao za muke naroda i građana, za siromaštvo građana, pod punom dakle anestezijom iliti pak narkozom da uopće ne sasluša niti vidi kako narod živi, što ga tišti, kako idu ovrhe. 380 000 nezaposlenih, silni broj ljudi koji su sa svojim bankovnim računom u minusu itd. 15000 malih poduzetnika u minusu itd. E to država, to nije funkcija države, a ipak to vaša država, vaša, govorim vi ste na vlasti to radi. Ona je potpuno neosjetljiva na to. Ona u HEP-u sad kupuje plazma televizore, prije su imali najmove, silne najmove prostora kao što i agencije imaju. Pa je onda su kupljeni automobili koji su povećali potrošnju za 1,2% u trećem mjesecu. To je uzrok porasta potrošnje i s time se čak i hvali gospodin vaš ministar regionalnog razvoja. A onda sada imamo HEP i nabavku plazma televizora jer ide valjda svjetsko prvenstvo u Brazilu [[Upadica Zgrebec: Hvala.]] pa da se malo bolje gleda dok se radi u uredima HEP-a. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Boris Blažeković.
Ni jednom riječju nisam govorio o ovome o čemu ste govorili vi, pa nemam na što replicirati.
I Branko Vukšić, replika.
Pa ništa, slična replika kao što je gospodin Grubišić replicirao. Vi ste rekli gospodine Blažekoviću da je država loš gospodar. Mislim da je to već drugi put i treći put kako spominjete. Tri zemlje u Europi dokazuju upravo suprotno, koje su tri države najrazvijenije u Europi, koje su daleko veći državni gospodar od Hrvatske a to su skandinavske zemlje koje su po količini državnog vlasništva daleko ispred Hrvatske su itekako uspješne. To samo znači da se ne shvaća pojam vlasništva i da se misli da će se uspješnost postići time što će se sve dati privatnim vlasnicima u ruke. Pa stvarno je upitno kad se socijaldemokratska Vlada zalaže za neoliberalni kapitalizam. To smo valjda jedinstvena država u svijetu. Međutim, ja to shvaćam. Sve gospodarske resore jest uzeo HNS koji jest neoliberalna stranka. Tako da ima tu neke logike u toj nelogičnosti ali pitam se gdje je tu SDP? Izgleda da je u potpunosti izgubio bitku za socijaldemokraciju. Uostalom socijaldemokraciju su izdali i na nivou Europe pa tako da je izdana socijaldemokracija u Hrvatskoj to nama ljevičarima paše.
Odgovor na repliku, Boris Blažeković.
Jesam rekao i dalje sam na stanovištu da država je po samoj svojoj naravi loš poduzetnik zato jer je država politička i ona mora donositi političke odluke. A poduzetnici i poduzetništvo je okrenuto poduzetništvu i dohotku i donosi poduzetničke i dohodovne odluke. Da je tome tako govori i '89., '90. godina kad je pao cijeli sustav državnih ekonomija. Ne zato jer se to svidjelo nekom neoliberalu nego zato jer je taj sustav bio loš i neprovodiv. I cijeli sustav je pao zato jer smo mi sa ove strane tog zida, odnosno zavjese, vidjeli da oni s one strane žive puno bolje. Da je bilo obratno oni bi došli k nama, a ne mi k njima. A što se tiče HNS-a, Hrvatska narodna stranka liberalnih demokrata nije neoliberalna stranka. Hrvatska narodna stranka liberalnih demokrata je liberalna stranka, a razlika između neoliberalizma i liberalizma vam stoji u raznim knjigama i enciklopedijama pa si malo pročitajte.
Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo kasnije.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim komunikacijama, hitni postupka, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 654. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandman je podnio Klub zastupnika HDZ-a. Molim predstavnika predlagateljice, poštovanog zamjenika ministra pomorstva, prometa i infrastrukture Zdenka Antešića da se očituje o amandmanu Kluba zastupnika HDZ-a. Amandman broj 1, zapravo jedini.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje. Predloženi člankom 16. prijedloga zakona kojim se mijenja članak 108., stavak 8 Zakona o elektroničkim komunikacijama dodatno se obvezuju operateri da svim nadležnim tijelima iz stavka 3. istoga članka omogućuje provedbu mjera za uklanjanje kodiranja, odnosno enkripcije sadržaja komunikacije. Navedeno uključuje uklanjanje kodiranja i na novim tehnologijama prijenosa podataka i govora putem IP tehnologije. Na ovaj način omogućuje se uklanjanje kodiranja i za sadržaje koje prenose operateri iz drugih država članica EU koji svoje usluge pružaju na području RH kao i za sve ostale sadržaje komunikacije koje operater nije mogao samostalno ukloniti. Jedino OTC raspolaže sučeljima prema svim operatorima u Hrvatskoj uz pomoć kojih se može dosegnuti prometne podatke i kodirane sadržaje, te na temelju posebnih propisa iz područja nacionalne sigurnosti nadležan za aktivaciju i upravljanje mjerama tajnog nadzora elektroničkih komunikacija kao i za ostvarivanje operativno tehničke koordinacije između operatora i tijela ovlaštenih za primjenu mjera tajnog nadzora. Stoga ne postoji opasnost da svako od tih tijela koje imaju zakonske ovlasti za primjenu mjera tajnog nadzora u elektroničkim komunikacijama, a to je SOA i MUP i iste može samostalno primjenjivati nad novim tehnologijama, a da operativno tehničko tijelo koje je nadležno za aktivaciju upravljanja tim mjerama, a to je OTC ne bi imalo mogućnosti provedbe svojih ovlasti propisanih zakonom kako je netočno navedeno u obrazloženju podnesenog amandmana.
U ime podnositelja amandmana Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, uvaženi zamjeniče. Mi ne osporavamo pravo da se uvede nadzor i nad novim komunikacijskim tehnologijama, na novim aplikacijama i programima, međutim osporavamo pravo da se to učini bez nadzora. I mi smo zbog toga predložili amandman u takvom obliku jer ovako predložen članak kojeg ste vi dali u obliku zakona upravo to čini. Znači izbjegava se tijelo koje je nadležno za praćenje svih onih koji su u programu nadzora, a to je OTC. Članak 108.ostavlja takvu mogućnost i nije moguće kasnije utvrditi od bilo kojeg tijela koje može raditi nadzor niti Ured vijeća za nacionalnu sigurnost, niti saborski Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost neće moći sa sigurnošću utvrditi da li je neka osoba ovlašteno ili neovlašteno praćena. Zbog toga mi kažem tvrdimo da će doći do mogućih zlouporaba da se ostavlja jedna pravna pukotina koju je moguće zloupotrijebiti, tim više što smo i jučer saznali neke novosti jer jedan naš saborski kolega ni manje ni više optužio je predsjednika Vlade da je zlouporabio službe i da je moguće bilo neovlaštenog praćenja. Smatramo da nove tehnologije kao što su Viber, Scype mogu se na ovaj način zloupotrijebiti u praćenju i mi nećemo sa sigurnošću moći utvrditi da li je netko od nadležnih u MUP-u u SOA-i nekoga pratio jer se izbjegava Operativno tehnički centar. Zbog toga tražimo glasovanje o ovom amandmanu jer je itekako važna problematika i ne želimo da kasnije bude nedoumica ako se takvih zlouporaba desi.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu Kluba zastupnika HDZ-a kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Ocjenjujem da nije dobio potrebnu većinu. Zaključujem na raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnite tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 83 glasa za i 30 glasa protiv donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim komunikacijama u tekstu kako ga je predložila predlagateljica. Hvala lijepa.
Raspraviti ćemo 5. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o hidrografskoj djelatnosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 663; Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Njihova ste izvješća primili na sjednici. Uvodno će obrazložiti prijedlog zakona zamjenik ministra pomorstva, prometa i infrastrukture gospodin Zdenko Antešić. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Osnovni cilj izmjena ovoga zakona jest osiguravanje redovitog i nesmetanog odvijanja investicija u prostoru mora i obale uz zadovoljavanje visokih standarda sigurnosti na moru i zaštite morskog okoliša kroz povećanje dostupnosti kvalitetnih hidrografskih usluga neophodnih za potrebe prostornog planiranja, gradnje i sigurnog odvijanja drugih ljudskih aktivnosti na moru što će se ostvariti uvođenjem nacionalnog standarda službene hidrografske izmjere i kartografske djelatnosti primjenom instituta ovjere službenih hidrografskih izmjera. Liberalizacijom i uređenjem tržišta hidrografske djelatnosti te definiranjem transparentnih obveza nositelja zahvata investitora građevine i ovlaštenja koncesija na pomorskom dobru u pogledu službene hidrografske izmjere. U roku od 3 godine od stupanja na snagu ovog zakona uredit će zatečeno stanje u morskom prostoru te će se izmjeriti i u službene karte i publikacije ucrtati svi postojeći objekti u morskom prostoru što će u bitnome utjecati na sigurnost ljudskih života i imovine na moru kao i na investicijsku klimu. Međunarodna konvencija o pravu mora iz 1982. godine člankom 24. stavak 2. obvezuje RH kao obalnu državu da objavljuje na prikladan način svaku opasnost za plovidbu u svom teritorijalnom moru koja joj je poznata. Nadalje, Međunarodna konvencija o zaštiti ljudskog života na moru tzv. SOLAS 1974. u Poglavlju 5. odredbi 10. utvrđuje obveze potpisnica u pogledu hidrografskih djelatnosti koje uključuju hidrografsku izmjeru te kartografsku i drugu izdavačku djelatnost kojom se jamči sigurnost plovidbe. Uz Pomorski zakonik, Zakon o hidrografskoj djelatnosti osnovno je normativno mjesto kojim se navedene obveze ispunjavaju. Zakon o hidrografskoj djelatnosti na snazi je od 20. svibnja 1998. godine te uređuje sadržaj hidrografske djelatnosti, uvjete i način obavljanja te djelatnosti te osnovne pravne osobe Hrvatskog hidrografskog instituta za obavljanje te djelatnosti od interesa za RH. Dosadašnja primjena zakona ukazala je na potrebu njegovih djelomičnih izmjena i dopuna. Zbog zakonskih praznina postojećeg zakona, značajan broj zahvata u morskom prostoru, na morskom dnu i na obali kojima se mijenjaju hidrografske značajke tog prostora a danas nije ucrtano u službene pomorske navigacijske karte niti je sadržan u službenim navigacijskim publikacijama što predstavlja sustavni problem o sigurnosti, osiguranja sigurnosti plovidbe, zaštiti morskog okoliša i gospodarenja more i podmorjem koji značajno pridonosi riziku za ljudske živote i imovinu na moru. Temeljeni problem predstavlja činjenica da investitori zahvata u morskom prostoru u sklopu postojećeg normativnog rješenja a nemaju dostupnost transparentne i cjelovite usluge. Službene hidrografske izmjene neophodne za planiranje, projektiranje, izvedbu i objavu zahvata u prostoru mora i obale neophodnu za sigurnost ljudskih života i imovine na moru u skladu s obavezama Republike Hrvatske prema međunarodnim ugovorima. Osnovni nedostaci postojećeg zakona i predložena rješenja su sljedeće: danas ne postoji nacionalni standard hidrografske i kartografske djelatnosti već se primjenjuju smjernice i preporuke međunarodne hidrografske organizacije koje su dispozitivnog karaktera pa se ovim prijedlogom uvodi pravna osnova za utvrđivanje kongentnog nacionalnog hidrografskog i kartografskog standarda kroz podzakonski akt čime se transparentno utvrđuju obveze u hidrografskoj i kartografskoj djelatnosti na moru. Postojeći zakon ne propisuje jasno obveze investitora odnosno nositelja zahvata u morskom prostoru u pogledu službenih hidrografske izmjere niti donosi transparentan popis objekata čija je izmjera i objava u službenim kartama i publikacijama obavezna. Obaveze nositelja zahvata u dosadašnjoj praksi utvrđivali su se rješenjima, suglasnostima i posebnim uvjetima Ministarstva pomorstva, prometa i infrastrukture i lučkih kapetanija u postupcima izdavanja lokacijskih i građevinskih dozvola te odobrenja i suglasnosti za zahvate i aktivnosti na moru s osnove sigurnosti plovidbe temeljem općih odredbi Pomorskog zakona i Zakona o lučkim kapetanijama na pojedinačnoj osnovi vodeći se okvirnim smjernicama međunarodne hidrografske organizacije. Pa se ovim prijedlogom integralno i transparentno utvrđuju prava i obaveze investitora zahvata u području mora, morskog dna i podmorja u pogledu službenih hidrografskih izmjera na sustavan način. Postojeće normativno rješenje dopušta da pored Hrvatskog hidrografskog instituta određene hidrografske poslove u pravilu isključivo izmjeru dubinu mora mogu obavljati i druge pravne osobe uz posebno ovlaštenje no zakon ne omogućava da rezultati tih hidrografskih izmjera budu uvršteni u službene pomorske i navigacijske karate i publikacije. Jer službene izmjere obavlja isključivo javna ustanova Hrvatski hidrografski institut. Ovim prijedlogom zakona osigurava se sustavno i standardizirano obavljanje hidrografske djelatnosti za potrebe prostornog planiranja, gradnje i drugih ljudskih aktivnosti na moru kroz daljnju liberalizaciju hidrografske djelatnosti pri čemu se otvara mogućnost ovlašćivanja pravnih osoba i fizičkih osoba obrtnika u pravilu geodetskih tvrtki za obavljanje poslova službene hidrografske izmjere pod uvjetima ispunjenja odgovarajućih stručnih i tehničkih standarda koji bi se uredili odgovarajućim podzakonskim aktom. Provedbom postojećeg zakona utvrđeno je da su hidrografska mjerenja provedena od strane ovlaštenih pravnih osoba ovlaštenih za izmjere dubina bitno ispod standarda međunarodne hidrografske organizacije te da investitori zahvata u morskom prostoru iste koriste isključivo za potrebe projektiranja a ne za izmjere izvedenog stanja. Kako je člankom 54.a stavak 4. Pomorskog zakonika utvrđeno da akti prostornog uređenja za zahvate u prostoru mora i obale moraju sadržavati i temeljiti se na službenim hidrografskim i oceanološkim podacima, ovim prijedlogom zakona osigurava se da ovlaštena pravna osoba investitoru osigurava cjelovitu uslugu službene hidrografske izmjere što se jamči ovjerom hidrografskih izmjera koje u upravnom postupku provodi Hrvatski hidrografski institut. Pored navedenog, prijedlogom zakona predlažu se i slijedeće mjere: niveliranje odredbi koje se odnose na ispostavu i održavanje hidrografskog, informacijskog sustava i pomorskog katastra radi učinkovitije primjene i nadzora primjene odredbi zakona kao i stvaranje temeljnih očevidnika neophodnih za gospodarenje morskim područjem, morskim dnom i podmorjem, te osnove za elektroničku razmjenu podataka o ustroju morske infrastrukture prostornih podataka. U skladu sa Zakonom o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka. Zatim, povećanje transparentnosti kroz uvođenje instituta javnog natječaja u postupku imenovanja ravnatelja instituta. I niveliranje odredbi o inspekcijskom nadzoru i prekršajnih odredbi. Za provedbu ovog zakona potrebno je osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu Republike Hrvatske za zapošljavanje 3 djelatnika Hrvatskog hidrografskog instituta tijekom 2015. godine. Obzirom da se istim uvodi novi upravni postupak ovjere hidrografskih izmjera koji se obavljaju kao javna ovlast a što predstavlja rashod od 360 tisuća kuna s time da će se dodatna sredstva za rashode za zaposlene planirati unutar limita koji će biti dodijeljen za razdoblje 2015.-2017. godine. Što se tiče prihoda u skladu sa prijedlogom zakona troškove postupka ovjere kojeg provodi Hrvatski hidrografski institut snosi stranka podnositelj zahtjeva, plaćanje naknade za ovjeru koja je namjenski prihod Hrvatskog hidrografskog instituta koja se koristi isključivo za pokrivanje troškova nastalih u postupcima ovjere. Ako i troškove se u bitnom odnose na putne troškove djelatnika, službenih putovanja, rada na terenu i slično. Navedeni prihod se ne očekuje u tekućoj godini dok se u narednim godinama očekuju značajno povećanje istog u okvirnim iznosima od oko 2 milijuna kuna godišnje. Navedeni prihod istovremeno predstavlja i rashod državnog proračuna. Prijedlogom zakona predviđeno je donošenje pravilnika o suglasnosti s ministarstvom nadležnim za poslove financija kojim će se podrobnije propisati visina naknade kao i vrste troškova Hrvatskog hidrografskog instituta koje se s osnove te naknade mogu financirati. Pored navedenoga prihoda očekuju se i prihodi od upravnih pristojbi obzirom da se postupak ovjere koji se uvodi provodi u skladu sa Zakonom o opće upravnom postupku. I na kraju pored navedenih prijedlogom zakona predlažu se i sljedeće mjere, povećanje transparentnosti kroz uvođenje instituta javnog natječaja u postupku imenovanja ravnatelja instituta i noveliranje odredbi o inspekcijskom nalazu i noveliranje prekršajnih odredbi. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Davorin Mlakar replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Evo imali smo prilike čuti ovaj referat koji je iščitao zamjenik ministra, nastojao sam pratiti i nažalost nisam čuo ono što me je najviše interesiralo, a tiče se forme donošenja zakona osim ovih meritornih stvari za koje je pitanje s kojom svrhom se donose. Ali čuo sam nešto i o imenovanju ravnatelja kojeg mi se čini da ste imenovali prije dva mjeseca, pa ne znam zašto sada nešto regulirati ovim zakonom. Ali vi ste u svom uvodnom obrazloženju gospodine zamjeniče rekli da je zakon koji ćemo sada mijenjati na snazi od 1998.godine i da on u svojoj primjeni trpi primjedbe zbog kojih ga se treba urediti. Moje osnovno pitanje vama a koje niste svojim ovim uvodnim obrazloženjem dotaknuli, recite mi jedan jedini razlog iz odredbi saborskog poslovnika zašto se izmjene ovog zakona donose po hitnom postupku? Ako je zakon na snazi od '98.godine, ako vi pratite primjenu zakona i u mandatu ste evo već 2,5 godine, zašto sada ovaj zakon donosimo po hitnoj proceduri? Što je to tako neodgodivo, a imajući u vidu odredbe Poslovnika Hrvatskoga sabora da se ovaj zakon ne može donijeti u dva čitanja?
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U Hrvatskih laburista-Stranke rada kolega Mladen Novak. A primjedbu na hitni postupak mogli ste imati usvajanja dnevnog reda. Izvolite kolega Novak.
Hvala lijepo. Poštovana potpredsjednice, uvaženi zamjeniče sa suradnicima. Pa bit ću kratak. U svakom slučaju na odboru je rečeno da zakon je kao što je i kolega Mlakar rekao od '98.godine. Moram priznati da mi ovo do sada nije upalo u oči ali stvarno je čudno nakon toliko godina da sada mora ići onda u hitnu proceduru. Ali postavit ću ono pitanje koje je postavljeno i na odboru, dobili smo odgovor mada da budem iskren meni uopće nije bio uvjerljiv. Da li izmjene ovog zakona imaju ikakve veze sa ovim istraživanjima koja se trenutno provode? Možda je tu odgovor na ovo pitanje koje je kolega Mlakar sada postavio zbog čega hitna procedura. Uvjeravanja su bila, to nema nikakve veze. S obzirom na iskustva koja imamo ja stavljam obadvije ruke u vatru da im vjerujemo. Kada smo već kod tih istraživanja možda nije u direktnoj vezi, ali je. Danas u medijima vrlo zgodna informacija, Talijani reagirali masovni pomor dupina, njihovi stručnjaci, njihovi mediji, njihovi političari se digli na noge, svim dupinima oštećenja na bubnjićima, tvrde prouzročena ispitivanjima koje je hrvatska strana provodila na hrvatskoj strani Jadrana. Koliko nas ovdje koji sjedimo, a trebali bi nešto kao znati o tome, koliko nas uopće ima pojma o tome? Gdje smo mi to čuli osim eto što je prenešeno iz stranih medija gdje je to očito već izazvalo malo veću buku. Kada smo kod samog ovog zakona ponovit ću otprilike raspravu koju je malo prije kolega Vukšić imao na pojedinačnu raspravu, jedinu pojedinačnu raspravu koja je bila, vezano za liberalizaciju, pa ponovit ću otprilike svima poznat stav Hrvatskih laburista da smo mi protiv liberalizacije bilo kojih državnih djelatnosti, državnih poslova da se to prebacuje odnosno preusmjerava nekim privatnicima što u praksi, a pogotovo u zadnje vrijeme znači da se i pogoduje. Davno prije sam rekao sa ove govornice da po mom mišljenju svaka privatizacija tih nekih državnih poslova koje do sada država obavljala u javnoj funkciji da u pravilu znači i korupciju političkih elita. Samo je pitanje da li ćemo ju ikada otkriti ili nećemo odnosno da li ćemo mi za nju saznati odnosno da li će ju institucije koje obavljaju svoj posao koje bi ga trebale obavljati ikad doći do tih spoznaja ili neće. Isto tako vjerujem da ću imati razumijevanje od strane predlagatelja, a svoje uvjerenje o očekivanom razumijevanju baziram po raspravi po prethodne dvije točke kada smo ustanovili da je racionalizacija i ušteda razlog spajanja dviju agencija. Na osnovu toga mi predlažemo amandman pa u tom amandmanu, amandman na članak 17., a u tom amandmanu predlažemo da sa 8 članova što predviđa Zakon upravnog vijeća idemo na 5. Nije sada čista demagogija idemo na umanjenje ali apsurdna je situacija ako mora iz ne znam koliko 5 ministarstva biti po 1 predstavnik, pa oni su iz jedne Vlade, to je jedna Vlada. I logika mi nalaže da postoji neka koordinacija između tih ministarstava, između tih zainteresiranih tijela ali očito je da ne funkcioniraju čak ni u istom tijelu pa su nam sada se vratili dvoje zastupnika iz istog ministarstva zbog nefunkcioniranja. A izgleda da sam ja malo preveliki optimista kada očekujem da dva ministarstva surađuju. Također predlažemo da tog jednog člana biraju zaposlenici. Ima logike da to čovjek koji je iz struke, jer tamo su sigurno oni koji dugogodišnji zaposleni znaju na koga, tko je taj koji bi eventualno ušao u tu priču i ja i zbog onog maloprije navedenog razloga očekujem da će predlagatelj iskazati razumijevanje za ovaj amandman. Također predlažemo i drugi amandman na članak 18 gdje u suštini tražimo da se za ravnatelja osoba može imenovati koja ima 10 godina iskustva na tim poslovima, na rukovodećim poslovima u hidrografskoj djelatnosti. I smatramo da je to sasvim opravdano i na kraju krajeva ako stavljate ipak nekoga na takvu poziciju onda očekujete da taj netko ima ipak neko dugogodišnje iskustvo da nije za mandata te iste Vlade imenovan pa ga ajmo sad i unaprijediti. Evo kao što sam obećao bio sam kratak. Hvala vam lijepo.
Ali niste završili jer imate replike. Kolega Davorim Mlakar. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Novak, javio sam se replikom prvo da vam kažem nemojte očekivati razumijevanje bez obzira na vaš optimizam bojim se da to neće ići a razloge ću vam navesti iz onog mog prethodnog javljanja. Ono što ste i vi spomenuli u svom uvodu. Vlada je poslala predstavnika s kojim bi mi trebali razgovarati o prijedlogu zakona. I kao što vidite koliko Vlada drži do ovog Parlamenta evo po ovom famoznom Poslovniku sjetiti ću se jučerašnjeg dana. Plenarna sjednica ne može raspravljati o smjeni i imenovanju ministra financija jer to nije zavrijedilo plenarnu sjednicu ali može recimo raspravljati o skidanju imuniteta zbog klevete na koju, radi koje je netko od zastupnika pozvan pojaviti se pred sudom. Pa isto tako odnos Vlade prema Parlamentu možete vidjeti na ovo što se danas dogodilo, ja sam zamjenika koji nam je tako naširoko obrazložio potrebu donošenja zakona pitao da mi kaže jedan jedini razlog zašto bi zakon koji je na snazi od '98. godine trebalo mijenjati po hitnom postupku najjednostavnije ignorirati pitanja. Pa evo u tom jednostavno neskladu između naših želja i stvarnih mogućnosti obraćam se vama, recite mi da li vi znate zbog čega se ovaj zakon donosi po hitnom postupku jer Vlada to ne zna ili ne želi reći. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku Mladen Novak.
Evo hvala na povjerenju, zbog opstojnosti dupina vjerojatno. Šalim se, ali iskreno rečeno ja sam vam dao odgovor, stvarno sam vam dao odgovor zbog čega ide po hitnoj proceduri i vjerojatno je zamjenik ministra i očekivao da će netko u raspravi to napomenuti, da će dati upravo odgovor na taj način. I uz sve poštovanje prema predstavnicima ministarstva ali teško da itko stvarno može vjerovati da to nije, da nije u međusobnoj vezi ako nešto je, ne znam koliko godina smo spomenuli da je taj zakon na snazi i sada upravo u ovo vrijeme ide u hitnu proceduru, pa nema, jednostavno nema niti jednog drugo obrazloženja nego upravo ono što sam ja spomenuo. A što se tiče moje nade da li ću naići na razumijevanje, ma ne možete mi uzeti tu nadu, ja sam već jednom u ovom Saboru doživio da mi je amandman prihvaćen. I ja se nadam da ću doživjeti još jednom. Hvala.
Branko Vukšić, replika.
Uvaženi kolega Novak, vi ste pitali se da li nešto znamo o sudbini dupina o njihovim bubnjićima. Ne znamo ništa, naravno, ali mi ne znamo ništa ni o istraživanju Jadranskog podmorja. Ne znamo ništa o istraživanju ugljikovodika, odnosno nate i plina, to je obavijeno velom tajne. Sjetite se kada smo govorili o tom zakonu, ovdje, kada smo ministra pitali o tome na koji način Vlada misli riješiti stanje, zbog čega je dopušteno jednoj od firmi istraživanje Jadrana, na kojim osnovama. Što je, da li se radi o tome da se iskorištava i ona stara istraživanja INA-e pa samo potpisuju znači stare dokumente. Ovdje je se krije, sumnjamo opravdano kriminal do Mount Everesta, toliko visok. Mačji kašalj su svi ostali kriminali koliko se ovdje radi o kriminalu ali to je prepušteno u ruke nekolicine ljudi koji odlučuju o tome. Hrvatski parlament o tome ne dobiva informacije i gotovo da nema pravo raspravljati. A ovo što ste govorili o privatizaciji to je samo nastavak osiromašenja budućih generacija da ne govorim privatizacije pljačke. Vlade koje ne znaju ništa drugo one rasprodaju, znači rasprodaju. Najlakše je prodati i nije više u mojim rukama, pa onda kažu sad ćemo HŽ komadić po komadić rasprodati. Oni više ne odgovaraju za radnike u HŽ-u. Neće ni o čemu drugome odgovarati, nego skupljati malo poreza što će imati. i to će biti jedina funkcija budućih Vlada.
Odgovor na repliku, Mladen Novak.
Pa dobro, činjenica je da ste me očito krivo razumjeli. Ja sam stvarno postavio pitanje da li itko od nas zna nešto o tim istraživanjima čija su posljedica ova uginuća dupina. Ispalo je da sam pitao da li znate šta o pogibiji dupina. Ali nije, stvarno mi to nije bila namjera. Možda sam se i ja krivo izrazio, ali dobro. Ako je, evo prihvaćam tu svoju grešku. No međutim, ovaj drugi dio vaše rasprave gdje vi spominjete kriminal. Ali ja ću spomenuti evo recimo raspravu sa odborom kada je navedeno da je firma Spektrum pod maskom taj izraz je upotrijebljen, znanstvenog istraživanja obavila seizmička istraživanja jadranskog podmorja. I zar to isto nije barem dvojbeno. Ali kad bi netko tko je stručnjak iz te branše ne iz seizmičkih istraživanja nego kriminala se uhvatio toga, pa volio bih vidjeti da li bi netko iza toga stavio potpis i rekao, je ova je stvar čista, tu kriminala nema. To je ista priča kao i ono što smo po prvoj točci danas kad smo raspravljali dal' je čista situacija, dal' je ono sa potpisom skupštine koliko znam, a skupština je jedan čovjek su dodijeljena državna sredstva privatniku da bi mogao praviti konkurenciju državi. Ako je to, ako tu nema kriminala, onda se ja stvarno ispričavam, onda sam ja malo pobrkao lončiće. A volio bih da netko kaže je, stvar je čista, ja stojim iza toga. Volio bih čuti tog tko je odgovoran. Hvala.
Dražen Đurović, replika.
Hvala. Pa kolega što se tiče ovog vašeg prijedloga amandmana meni se onaj prvi o smanjenju upravnog vijeća čini vrlo dobar, a ovaj drugi o deset godina radnog staža za ravnatelje instituta mi se iskreno govoreći ne čini toliko dobar zato što se ovdje radi o institutu, dakle o nekakvoj, institut predmijeva i nekakvu znanstvenu ustanovu. Dakle, ta ustanova ima neki znanstveni karakter, neku znanstvenu namjenu, neku znanstvenu produkciju. Ja kad bih pisao kriterij za jedan institut državni onda bih prije postavio kriterij da primjerice taj čovjek ima doktorat iz područja kojim se taj institut bavi, nego da je 10 godina na rukovodećem položaju. Jer ako je on u rukovodećem položaju u nekom institutu 10 godina, a nema nikakvu znanstvenu produkciju, onda i ne mora biti ravnatelj instituta. Nek' i dalje radi što je radio ili nek' ide u neku tvrtku gdje će raditi. Dakle, mislim da kad je riječ o institutima koji bi trebali imati, dakle nekakvu svoju i znanstvenu verifikaciju ili sudjelovat na tom području mislim da bi upravo razina obrazovanja znanstvene produkcije i stručnosti bila puno primjereniji kriterij nego godina radnog staža. Podsjetit ću vas također da ne samo u Hrvatskoj, nego u mnogim drugim državama mi imamo i ministre, pa i u ovoj Vladi koji imaju manje od 10 godina radnog staža, kamoli na rukovodećim položajima. Druga stvar su opet agencije ili neke tvrtke, a druga stvar su instituti. Mislim da bi tu trebalo pravit razliku.
Odgovor na repliku, Mladen Novak.
Pa u načelu se slažem kolega, ali stvar je u tome ja sam samo skraćenu verziju amandmana izneso, a sa pretpostavkom da je amandman već na klupama svih zastupnika, pa da ne ulazimo sad u detalje. Ali inače to što ste vi naveli to već piše unutra, tako da u suštini nije nikakva bitna promjena. Ali u odnosu na osnovni tekst, na prvobitni tekst recimo najveća je promjena upravo ta udvostručenost staža. I budimo iskreni ja mislim da svi ovi koji jesu tamo da već i jesu u toj priči. Hvala.
Nastavljamo raspravu. U ime kluba zastupnika HDZ-a, kolega Ante Jerolimov. Izvolite kolega.
Zahvaljujem potpredsjednice, kolegice i kolege. Evo kao što smo čuli ispred nas je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o hidrografskoj djelatnosti i to hitni postupak, prvo i drugo čitanje. Čuli smo i objašnjenje zbog čega je to tako da se osiguravaju redovitog i nesmetanog odvijanja investicija. Pa evo ja bih pitao o kojim se to investicijama radi, koliko je to takvih investicija koje eto napeto čekaju na donošenje ovog zakona da krenu. I nadam se da bi onda bili svi mi za donošenje ovakvog zakona ako takvih investicija ima. Ali ja molim da mi gospodin Antešić odgovori poslije ovoga na koje su to investicije i koliko ih ima. Jer zakon je donesen kako smo čuli 1998. Neke kozmetičke izmjene napravljene su 2003. godine. Prošlo je 16 godina i mi danas nakon 16 godina idemo u hitni postupak jer u jednom danu se ovo mora raspraviti. Ne u jednom danu, nego za jedan sat se mora raspravit i donijet ovakav zakon. Što se tiče samog sadržaja izmjena ono se prvenstveno odnosi na pitanje obavljanja hidrografskih poslova. Do sad su pojedine pravne osobe mogle dobiti suglasnost od Hrvatskog hidrografskog instituta za određene poslove. U pravilu su to bile isključivo izmjera dubine mora, međutim problem je bilo što se nije omogućavalo zakonski da ti rezultati, istraživanja i mjerenja mogu biti uvršteni u službene pomorske navigatorske karte i razne publikacije. Jer za službene izmjere ovlaštena je bila isključivo javna ustanova Hrvatski hidrografski institut. Znači, podržavamo ovakvu liberalizaciju tržišta jer se to i dosad radilo u pojedinim UPU-ima i DPU-ima koje su mjerene batimetrije samo što se nisu mogle implementirati u navigatorske karte. Ali kad već govorim o postupku ovjeravanja od strane instituta zastao bih na jedan trenutak na još jedan sporan detalj koji smatram antiinvesticijskim. Dakle, suprotno od ovoga razloga što predlagatelj predlaže, a riječ je o tome da je dužnost investitora da već ovjereni hidrografski elaborat izvedenog stanja bez odgode dostavi Hrvatskom hidrografskom institutu nakon izgradnje ili rekonstrukcije građevine, a prije njene upotrebe. Dakle, investitor mora dostaviti već ovjereni elaborat od strane instituta jer je on morao taj elaborat predati prije gradnje da bi mu ga institut ovjerio. E sad nije dovoljno što ga je onda predao nego ga i na kraju prije uporabne dozvole mora ponovno predati. Smatramo da je to samo gubitak vremena za investicije kojih ionako ima na kapaljku, da je to gomilanje papirologije i administracije. A ako se zakonodavac boji da će investitor prije uporabne dozvole izvršiti korekcije i zahvat u prostoru u odnosu na ovjereno stanje onda se možemo svi zajedno ovdje zapitati čemu služe inspekcijski nadzori? Tko će izdati tome takvu uporabnu dozvolu? Drugi element zakona na koji bih se posebno osvrnuo i koji je izuzetno loš i mislim da ćete se svi složiti ovdje da je to loše tiče se članka 11.a koji između ostalog govori o dužnosti fizičke ili pravne osobe koja upravlja lukom da najmanje jednom u pet godina Hrvatskom hidrografskom institutu dostavi službenu hidrografsku izmjeru na cjelovitom lučkom području. Tu se mi iz HDZ-a slažemo sa kritikom struke da je riječ o prekratkom roku s obzirom na trošak navedenog posla i to su sve županijske i državne lučke uprave u javnoj raspravi istaknuli, a poglavito Dubrovačko-neretvanska županijska lučka uprava da izrada batimetrije za njihovih 5 luka, a imaju ih 47, za ovih 5 košta 150 tisuća kuna bez PDV-a, znači s PDV-om negdje 200 tisuća kuna. Za svih 47 koštala bi 2 milijuna kuna s PDV-om. Moj primjer i naš primjer iz Zadarske županije gdje imamo 112 luka gdje je proračun godišnji županijske lučke uprave 4,7 milijuna kuna pokazuje da bi svakih 5, ta računica bi bila onda na nivou i trošak 6 milijuna kuna. Svakih 5 godina Županijska lučka uprava Zadarske županije bi trebala 1,5 proračun dati da se izmjeri dubina mora u svim lukama. Mislim da to nije niti racionalno niti normalno. To su značajni iznosi za županijske lučke uprave i mišljenja smo da je mjera od 5 godina prerigorozna, da bi je trebalo povećati minimalno na 10 godina a i više s tim da ostane u zakonu da lučke kapetanije zadržavaju pravo u nekim specifičnim situacijama da same mogu odrediti i neka kraća razdoblja za dostavu izmjera, odnosno da po potrebi mogu naložiti i izrade izvanredne izmjere. Da je ovaj zakon brzopleto napravljen i da se o njemu nije ni razmišljalo prije mjesec, dva, dana pokazuje činjenica imenovanja čelnog čovjeka instituta. Naime, prije točno dva mjeseca Vlada je na zatvorenom dijelu sjednice imenovala novog ravnatelja umjesto bivšeg koji je tu dužnost obavljao od 1992. Sad s ovim zakonom 2 mjeseca poslije u članku 35. zakona decidirano se kaže da će Vlada u roku od 15 dana od dana stupanja na snagu ovog zakona razriješiti dosadašnjeg ravnatelja instituta te raspisati novi javni natječaj. Postavlja se pitanje čemu je onda služilo ovo nedavno imenovanje aktualnog ravnatelja? Čovjek je obnašao dužnost dva, tri mjeseca. Ili će biti ovako kako je rekao zamjenik ministra javno, transparentno, pošteno pa će se ovaj opet imenovat. Dopustite mi i nekoliko rečenica o prijelaznim i završnim odredbama zakona jer one određuju niz dužnosti za već postojeće investitore. Znači, investitori čija je građevina ili zahvat u uporabi na području koje nije u službenim kartama mora u roku od godine dana prijaviti to nadležnoj kapetaniji. Nadalje, u roku od dvije godine od tog mora institutu dostaviti hidrografski original. U praksi to znači dodatne obveze, novi trošak za investitore koji su krenuli u investiciju pod drugačijim pravilima igre. Našoj Vladi očito je zaštitni znak postaje konstantne izmjene zakona i uvjeta poslovanja. Investitor je poštivao zakon koji je bio na snazi prilikom kretanja u posao i sad se na jedan način retroaktivno kažnjava. Bez obzira kako je završila ta njegova investicija uspješno ili neuspješno a možda nije ni završila. I kad sve to sagledamo u cjelini onda stvarno ne shvaćamo kako je ovaj zakon pogodan za investitore i za te nove investicije, no s obzirom da njih u Hrvatskoj u zadnje 2 godine gotovo i nema neće biti ni velike štete. Evo, nadam se da je predlagatelj dobro čuo stav kluba HDZ-a, da će razmotriti a nadam se zbog interesa i županijskih i lučkih uprava i svih ostalih i prihvatiti ove primjedbe i dat nam priliku da podržimo ovaj zakon tad.
Hvala. Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Jerolimov, govorili ste o, dakle ravnatelju ovog Hrvatskog hidrografskog instituta koji je prije 2 mjeseca imenovan pa se ponovno raspisuje natječaj. No, ono što je zanimljivo, a evo niste istakli, su u članku 18. napisani uvjeti koje ravnatelj treba imat. Dakle, radi se o preddiplomskom i diplomskom studiju. E sada, ako bi se na natječaj za ravnatelja javio netko tko ima i poslijediplomski studij on će biti odbačen jer to tako ne piše ovdje. To je zaista smiješno i žalosno. A ja uvijek kad neko kaže institut onda se sjetim Pasterovog instituta u Francuskoj ili ne znam nekog drugog instituta u Švicarskoj. Pa razmišljam da su to vrlo, vrlo visoko obrazovane osobe sa poslijediplomskim studijem dakle sa akademskom titulom. Međutim, ovdje je evo dosta je i preddiplomski i diplomski sveučilišni studij i 5 godina radnog iskustva. Za takvu jednu ustanovu koja je, možemo govoriti i o povijesti, već puno toga značila a to ću u svom govoru reći kad budem imao pojedinačnu. Mislim da su ovo vrlo, vrlo skromni uvjeti za ravnatelja.
Ante Jerolimov odgovor na repliku.
Možda je zbunjujuće i smiješno vama kolega Grubišić ali je jako praktično. Čovjek ima takve uvjete, vjerojatno ovaj čovjek ima takve uvjete.
U ime Kluba zastupnika HNS-a kolegica Nada Turina-Đurić. Izvolite kolegice.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, gospodine zamjeniče sa suradnicima Hrvatska narodna stranka će podržati prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o hidrografskoj djelatnosti. Ovim izmjenama i dopunama zakona se predviđa urediti institute koji su bitni za učinkovitije i kvalitetnije održavanje hidrografsko navigacijske sigurnosti na moru. Prijedlogom ovog zakona to se nastoji postići kroz stvaranje osnove za definiranje bezuvjetnog nacionalnog hidrografskog i kartografskog standarda čime se s transparentnom utvrđuju obaveze u hidrografskoj i kartografskoj djelatnosti na moru. Zatim izmjene i dopune odredbi koje se odnose na uspostavu i odražavanje hidrografskog informacijskog sustava i pomorskog katastra radi učinkovitije primjene i nadzora primjene odredbi zakona kao i stvaranja temeljnih očevidnika neophodnih za gospodarenje morskim područjima, dnom i podmorjem, te preduvjeta za elektroničku razmjenu podataka. Također, osigurava se i sustavni i standardizirani oblik obavljanja hidrografske djelatnosti za potrebe prostornog planiranja, gradnje i drugih ljudskih aktivnosti na moru kroz daljnju liberalizaciju hidrografske djelatnosti uvođenjem standarda službene hidrografske izmjere i instituta ovjere hidrografskih izmjera. Revizija instituta također iz ovlašćivanja pravnih osoba za obavljanje hidrografske izmjere mora, marinske geodezije i snimanja objekata u priobalju, mora, morskom dnu i podmorju. Također se predlaže integralno i transparentno utvrđivanje prava i obaveza investitora, zahvata u području mora, morskog dna i podmorja u pogledu hidrografskih izmjera na sustavan način. Smatramo da će ovim zakonom doći i do veće povećane transparentnosti kroz uvođenje instituta javnog natječaja u postupku imenovanja ravnatelja instituta i smatramo da insinuacije na tu temu nisu primjerene budući da će biti objavljen javni natječaj i da će imati pravo svi koji imaju uvijete konkurirati na njemu. Isto tako postoje nivelacije u odredbi o inspekcijskom nadzoru u ovom prijedlogu zakona i isto tako i prekršajnih odredbi što je izuzetno važno kako bi se kontroliralo stanje u tom prostoru. Znači mi smo mišljenja da je sređivanje stanja u prostoru općenito nešto što je bila odluka ove Vlade, a jedan od najvrjednijih prostora kojim raspolaže Republika Hrvatska je upravo prostor mora i priobalja isto tako i podmorja. I mislim da smo svjedoci dugi niz godina da kao što se u kopnenom djelu, odnosno u prostoru kopna u Republici Hrvatskoj događalo i događa se nažalost još uvijek kršenje zakona i zahvati u prostoru koji nisu u okviru zakonodavnih, u zakonodavnim okvirima u Republici Hrvatskoj. I isto tako se to događalo nažalost i na moru što naravno kao, ako gledamo more kao jedan posebno vrijedan resurs u Republici Hrvatskoj i njegovo priobalje je možda još i veća šteta nego na nekim drugim mjestima. Zato smatram da je hitnoća postupka opravdana i isto tako kao što smo neke zakone, kad smo donosili vezano za sređivanje stanja općenito u prostoru, prostornog planiranja donosili isto tako u hitnom postupku. A što se tiče insinuacije vezano za pomor dupina, budući da svi imamo Internet tu ja sam na brzinu ušla u Internet pa imate što se tiče pomora dupina i ovoga što je rekao mislim gospodin Novak, u dva tjedna je uginulo 7 dupina na Jadranu i to dupini koji nisu kako bih reka autohtona vrsta u Jadranu nego plavo bijeli dupini koji su pronađeni na 6 različitih otoka od Korčula, Pelješca pa do Suska pa sada gledajte velika je mogućnost da dupini čini mi se tako da dupini uginu na 6 mjesta u dva mjeseca na Jadranu jer imate ispod toga cijeli niz vijesti gdje imate pomor dupina u Crnom Moru 30 dupina, pa u Tiranskom moru 94 uginula dupina, pa imate u Americi na istočnoj obali 120 dupina, gdje u svim tekstovima se tek istražuje zbog čega su ti dupini uginuli. Zato mislim da plasiranje ovakvih nekakvih alarmantnih vijesti a pogotovo kada se radi o ovakvim brojevima, naravno da su se stručnjaci uključili i da istražuju zbog čega su i ovi dupini kojih je 6 uginulo, međutim plasirati ovdje informacije da se radi o tome da je propust tvrtke koja je vršila istraživanja ta je tvrtka kriva za uginuće tih dupina u najmanju ruku neozbiljno sa pozicije saborske govornice. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice Turina-Đurić ma talijanska vika ili dreka zbog tih dupina koja je sada trenutno rekao bih pomalo u modi ne treba nas previše uznemiravati. Naime, nas više treba uznemiravati to što mi imamo vrlo kratko pamćenje, a radi se o tome da smo do prije pa ne znam koliko vremena stalno govorili o ZERP-u. odjedanput evo vi ste spomenuli riječ liberalizacija dakle poslovanja na moru privatne inicijative spomenuli ste čini mi se firmu Spektrum itd. i odjedanput se zakon mijenja po hitnom postupku. O ZERP-u više nitko ni spomena, o hrvatskom tom moru zaštiti i ekonomskih ribarskih područja, Jabučke kotline gdje Talijani izlovljavaju na milijuna tona i stotine tisuća tona ribe, a sada se zabrinuli za par dupina. Dakle o tome ne. Ali o tome da mi više kao narod i kao građani i kao zastupnici ama baš niti jedne riječi o ZERP-u ne govorimo nego ide se u privatizaciju pa čak i mora i morskih bogatstava. Dokaz tome je i to da firma Spektrum prodaje karte i ono, a ne država Hrvatska koja je naručila istraživanje. Dakle i to je dato firmi privatnoj firmi koja se zove Spektrum da prodaje zainteresiranim eventualno kupcima, privatnim poduzetnicima karte sa nalazištima, kažu nalazištima plina, a vidjet ćemo kakvog. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Za riječ se javio pomoćnik ministra Zdenko Antešić. Izvolite zamjeniče.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Sabora. Ma htio bih reći nekoliko riječi obzirom da se provlači misao odnosno smisao je diskusije u potpuno pogrešnom pravcu. Naime, ovim materijalima koje ste svi dobili pa uključujući naravno i vas gospodu iz HDZ-a u točki 4.piše prijedlog za donošenje zakona po hitnom postupku gdje je obrazloženo do u tančine zašto. A obzirom da nije potrebno sve čitati samo ću naglasiti bitne stvari. Pomorski zakonik, dakle člankom 54. Pomorskog zakonika od prošle godine koji je donesen prošle godine u ovom Saboru, utvrđeno je da akti prostornog uređenja za zahvate u prostoru obale unutarnjih morskih voda, teritorijalnog mora i epikontinentalnog pojasa RH moraj sadržavati i temeljiti se na službenim hidrografskim i oceanološkim podacima. Šta to znači? to znači da prilikom projektiranja podloga za projektiranje mora biti službena hidrografska karta, a službene hidrografske karte izdaje Hrvatski hidrografski institut. Do sada je bila druga praksa, dakle do izmjene i dopune toga zakona bila je praksa da su razne projektne kuće koje često nisu bile niti licencirane odnosno stručno licencirane su izrađivale podloge za projektiranje na zahvatima u moru i na moru i onda smo imali jedan konkretan slučaj za kojega vaš kolega Borić izuzetno dobro poznaje, a to je da nam je visina Luke Stinice kada je bila završena bila višlja pola metra nego što je trebala biti od reperne točke, a što je po sebi podrazumijevalo da je i morsko dno bilo toliko pliće, dakle cijela obala se podigla pola metra u visinu, a to je onda poslije impliciralo produbljivanje svega toga, sječenje crte obale itd. Ovom izmjenom izmjenom i dopunom zakona, dakle ova situacija, takva situacija je nemoguća i to nije bio jedini slučaj. Jer će se sve te tvrtke, odnosno geodetske tvrtke će morati svoju izmjeru dati na ovjeru hidrografskom institutu i u tom slučaju će ta karta biti službena i mi ćemo onda doznati eventualno ako se nešto dogodi tko je tome kriv. Dakle, to je osnovni razlog i to piše u ovome i bilo bi dobro da se malo, ja znam da se ne može o svemu voditi do u detalje računa, detaljno računa, međutim, to je osnovni razlog hitnog postupka donošenja ovog zakona. Jer dok ovaj zakon, odnosno ne bude to ovako doneseno sva projektiranja, dakle projektiranja koja se, i investicije, možebitne investicije koje se, koje će se, koje se dešavaju ili se mogu dešavati na moru, u moru i na obali trebaju čekati službene, dakle službene hidrografske karte. A Hidrografski institut sam po sebi ne može sam toliko kartirati, odnosno toliko napraviti službenih karata u tako kratko vrijeme. Još jedna stvar koja je bila rečena vezano za obvezu snimanja dakle luka i lučkih područja u županijskim i lučkim upravama svakih 5 godina i navodi se da je to dodatni namet, teret problema itd.. Mi u sadašnjem zakonu imamo obvezu snimanja svake 3 godine. Dakle, ovom izmjenom i dopunom zakona se taj rok produžuje na 3, na 5 godina s time da u pojedinim opravdanim slučajevima lučke kapetanije mogu to produžiti na 10. Dakle, to apsolutno ne stoji. Dakle, to je potpuno pogrešna teza. Što se tiče ravnatelja zakonom, postojećim dakle, on je bio imenovan, dakle zakon je kao što smo rekli na snazi od 1998. godine i on je otišao u mirovinu i nekoga je trebalo sada imenovati a mi sada ovim izmjenom i dopunom zakona uvodimo upravo ono što želimo, transparentan izbor ravnatelja na način javnog natječaja … [[Upadica se ne čuje.]] I izborom prema Zakonu o ustanovama [[Upadica: Privedite kraju, molim vas.]] I još samo evo, dozvolite mi samo jednu rečenicu da, preko 20 luka i lučica danas nemamo snimljeno hidrografskim kartama, preko 20, a o ribogojilištima da ne govorimo. A da ne govorimo koliko to znači za sigurnost plovidbe u akvatoriju Republike Hrvatske.
Hvala zamjeniče. Imamo dvije replike, evo biti će prilike ako ste nešto propustili da dopunite. Prvi se javio Ante Jerolimov, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Gospodine Antešić, piše lijepo da su razlozi za hitnim postupkom da je to zbog osiguranja redovitog i nesmetanog odvijanja investicija u navedenom prostoru dakle u prostor obala, unutarnjih morskih voda, teritorijalnog mora i epikontinentalnog pojasa. Druga stvar, što se tiče od stručnosti pojedinih tvrtki i do sada je u zakonu bilo da su one mogle obavljati i tu ste u pravu ali samo uz suglasnost, znači netko je njima dao tu suglasnost i onda ne možete reći da su nestručne ili ovakve ili onakve. Ako su nestručne onda postavite pitanje tko im je dao takvu suglasnost da obavljaju ta mjerenja. Govorili ste o lukama da je do sada bilo 3 godine lučka kapetanija produžavala na 10 godina. Ja mislim da vi u ministarstvu nemate ni jednu jedinu luku snimljenu, izmjerenu unatrag 20 godina. Niti jednu, bar što se tiče na zadarskom području. I to odgovorno tvrdim i to znam. I propisivati da se nešto mjeri samo da se mjeri, to je glupost. Šta niste spustili na ravnatelje županijskih lučkih uprava da provjeravaju dubine u svojoj luci pa ako se ustanovi onako laički na špag da ima oscilacija da naruči onda mjerenje, nego se troši 150 ili ne znam koliko tisuća kuna da bi se utvrdilo da se ništa nije promijenilo. Prema tome, to vam, ta opaska vam ne stoji. A ne stoji ni to ako je '98. bilo napisano 3 godine da onda vi 16 godina poslije toga ne znate bolje. Ni to ne može stajati. Šta ima veze šta je bilo, govorimo što i kako bi trebalo biti.
Hvala. Ne želite odgovoriti? Dobro. Sljedeća replika Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo. Svi smo gospodine Antešić dobili u Hrvatski sabor knjigu o problemu Neuma i granice kod Neuma sa ona dva škoja kako tu piše i u svezi vrha poluotoka Klek. I znate li na što se u toj knjizi, u ovoj knjizi bazira obrazloženje i mišljenje bosansko-hercegovačke strane? Upravo na mjerenja i nalaze Hrvatskog hidrografskog instituta koji je vrlo nepovoljan za Republiku Hrvatsku. E sada vi govorite o nepravilnostima i situaciji sa lukom Stinica valjda u tom rabskom dijelu ili ne znam gdje, gore u sjevernom Jadranu. A šta je sa ovim šta je međudržavni problem? Što može praviti probleme kod izgradnje mosta Pelješac-kopno upravo zahvaljujući ovakvim nalazima. Nitko nije nepogrešiv pa ni Hrvatski hidrografski institut a poglavito kod ovakvih stvari. O tome možete dobiti knjigu, dati ću vam od gospodina Davorina Rudolfa i još nekih. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime kluba HDSSB-a Igor Češek, izvolite kolega.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, zamjeniče ministra sa suradnicima, kolege i kolegice zastupnici. Moram prije svega reći zamjeniče ministra da imate vrlo nezahvalan zadatak jer prije svega gotovo uvijek branite zakone koji dolaze iz ovog resornog ministarstva. Mi nažalost nemamo priliku vidjeti nesavjesnog ministra Dončića da sam brani zakon nego pošalje vas. I evo vi ste vjerojatno žrtveno janje i uistinu vas žalim zbog toga. Jer on da ima snage braniti ovakve zakone on bi danas sjedio ovdje sa nama. Međutim, on se bavi drugim stvarima. Vjerojatno je čovjek evo odrastao na zagorskim bregima pa ne zna ništa o pomorstvu i moru. Ne znam ni ja i teško mi je govorit o ovom zakonu, ali ono što zamjećujem da je sa sjednice Vlade 24. travnja poslan ovaj zakon u saborsku proceduru istog tog dana je vaš ministar izjavio medijima kad mu je postavljeno pitanje o ukidanju željezničkih linija prema Slavoniji i iz Slavonije prema Zagrebu izjavio je da ga to ne zanima, niti zna išta o tome. Dakle, vidimo da je tog dana bio, isključiva zabava mu je bilo pomorstvo, zaboravio je na željezničke linije. A maloprije se u popodnevnoj raspravi razgovaralo o velikom broju ministarstava i agencija. Možda bi bilo bolje u ovom slučaju da ovo Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture podijelimo na tri dijela i imamo tri ministra jer bi bila vjerojatno manja šteta i za državni proračun Republike Hrvatske kada bi imali tri ministra, a ovaj sadašnji ministar koji obuhvaća ova tri segmenta da dobije samo jedno ministarstvo, ono ministarstvo koje već dio ministarstva koji je već uništio govorim o prometu i infrastrukturi, odnosno HŽ-u. Dakle, ne libi se nakon što je uništio HŽ ne libi se dirati u pomorstvo. Kako i sam kažem teško mi je govoriti o ovom zakonu, ali evo u vašem obrazloženju se već vidi da se ovdje radi o čistom uhljebljenju. Jer kako i sami kažete da za provedbu ovog zakona je potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu za zapošljavanje tri djelatnika Hrvatskog hidrografskog instituta. Ovdje nije ništa drugo riječ nego o uhljebljenju. Isto tako, kada govorimo o donošenju zakona po hitnom postupku vaše obrazloženje kako bi se osiguralo redovito i nesmetano odvijanje investicija u navedenom prostoru uz zadovoljenje uvjeta sigurnosti na moru neophodno je hitno uvođenje instituta ovjere službenih hidrografskih izmjera, te liberalizacije i uređenja tržišta hidrografske djelatnosti. Hidrografska djelatnost u Republici Hrvatskoj je stara otprilike oko 200, 208, 210 godina kad se prvi put pojavljuje. Dakle, nakon 208 godina hidrografske djelatnosti mi danas donosimo zakon po hitnom postupku u popodnevnoj raspravi uz prisutnost 20, 30 saborskih zastupnika. Sutra će taj zakon biti izglasan i na mala vrata ući u hrvatsko zakonodavstvo, a u njemu se krije niz zamki pogubnih za nekakvu demokraciju u Republici Hrvatskoj. Radi se o uhljebljenju članova Kukuriku koalicije i ništa drugo. Na početku samog zakona tko ga ide čitati govori se definicija hidrografske djelatnosti usklađuje sa međunarodnom hidrografskom organizacijom i to je u redu. Nema ništa nitko protiv toga. Međutim, članak 7. koji se mijenja i njime se utvrđuju poslovi koji umjesto hrvatskog hidrografskog instituta mogu obavljati i druge ovlaštene pravne osobe. Dakle i ovo je jedan od načina na koji može doći korupcija kroz ovakav zakon. Nadalje, ono što možemo pohvaliti je uspostava Hidrografskog informacijskog sustava i to je stvarno uistinu da svi podaci budu na jednom mjestu dostupni svima. To je ono što trebamo težiti u svakom ministarstvu ne samo u ovome. Međutim, natječaji, natječaji što se tiče vijeća i izbora ravnatelja prije svega Upravno vijeće upravlja institutom. Upravno vijeće čini predsjednik i 7 članova svi iz redova ministarstva i središnjih tijela državne uprave osim jednog člana koji dolazi iz redova stručnih suradnika instituta. Dakle, praktički riječ struke ne može doći iz instituta nego samo iz redova ministarstva. Imenovanje ravnatelja, završen preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili integrirani preddiplomski i diplomski sveučilišni studij ili specijalistički diplomski stručni studij prirodne, tehničke ili društvene struke, najmanje pet godina radnog iskustva na rukovodećim poslovima i aktivno znanje engleskog jezika. Ovdje iz ovoga možemo vidjeti koliko je širok spektar stručnih ljudi koji mogu biti ravnatelji. Dakle, postavlja se pitanje tko će biti ravnatelj, jer je ovdje stvarno opsežno napisano. Dakle, može biti netko sa višom stručnom spremom, sa visokom stručnom spremom, agronom, ekonomist, veterinar, biolog, prirodoslovac. Ovdje se vidi da se radi o čistom uhljebljenju vaših članova. Nadalje, Hidrografsko navigacijsko vijeće ima predsjednika i 9 članova. Dolazi do redukcije članova sa 13 na 10 zbog financijske uštede. Zbog financijske uštede smanjujemo članove Hidrografskog navigacijskog vijeća, a istovremeno zapošljavamo tri djelatnika u Hidrografskom institutu. S jedne strane spominjemo nekakve uštede, a sa druge strane zapošljavamo još tri osobe. Ali ono što je najzanimljivije isto tako u Hidrografskom navigacijskom vijeću ispušta se predstavnik Udruženja ribara. Dakle, opet riječ struke ne može doći do izražaja. Zašto? Pa vjerojatno zato što Udruženje ribara ne podržava program ove Vlade. I zato namjerno izbacujete predstavnika Udruženja ribara. Ovo je jedan vrlo loše smišljen zakon i prema tome klub HDSSB-a ga kao takvog ne može podržati.
Hvala. Kolega Češek, jedna napomena. Jučer je bilo aktualno prijepodne i bio je ministar Dončić, pa mogli ste koristiti priliku kad je bio da mu izgovorite ove tri minute što ste govorili o njemu. Imamo dvije replike. Ante Jerolimov, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Gospodine Češek, u pravu ste. Mi nekad malo žešće idemo prema gospodinu Antešiću, a nije on tamo kriv. Čak i ovi pomoćnici koji jesu su pošteni ljudi i rade svoj posao onako kako najbolje znaju i sigurno se puno više razumiju u problematiku nego što se razumi sam ministar bar u ovom dijelu u kojem je u pitanju pomorstvo. Dobro ste primijetili da su izbačeni i ribari i evo i mi se s tim ne slažemo. Pozdravljamo uvođenje predstavnika udruženja ovlaštenih geodeta u sastav ovog vijeća, ali neprimjernim isto tako ocjenjujemo izbacivanje predstavnika udruženja ne samo ribara nego i udruženja nautičara iz navedenog vijeća. Zašto? Zato za ovakvu potrebu ima i opravdanosti. Ribari i nautičari su stalni korisnici publikacija i karata i ostalih dokumenata koji su proizvod hidrografskih mjerenja.
Hvala. Odgovor, kolega Češek izvolite.
Slažem se s vama kolega, no ono što praktički užasava hrvatsku javnost tako je pa mogu slobodno reći prepotentne izjave ministra kada se ukida nekakva željeznička linija da on o tome ništa ne zna niti ga ne zanima. Pa na koji način on pokazuje koliko mu je stalo do hrvatskih građana? To je sramotna izjava, za svaku osudu!
Hvala. Boro Grubišić, replika. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Češek vi i ja jučer nismo imali priliku postaviti pitanje ministru Dončiću jer imamo pravo samo na dva pitanja kao klub. Naime, dakle bio je gospodin predsjednik kluba Salapić i Burić jel'. Da možemo svi postavili bi mi masu pitanja, imamo ih. Ali evo kada je riječ već o ovoj točki onda moram malu ispravku, dobronamjernu, dakle treba najviši stupanj koji je ovdje propisan člankom 18. je diplomski studij društvene, prirodne struke jel' ili tehničke struke. To znači da sam i ja prirodne struke kao doktor, imam 38 godina radnog staža, poznajem prilično i engleski i da bih mogao se javiti za ravnatelja Hrvatskog hidrografskog instituta. Eto toliko o jednom poslu. Ali kada već govorite o zapošljavanju onda je vrlo jasno poput … [[Govornik se ne razumije.]] Ilije Garašanina koji su rekli kako osvojiti Hrvatsku. Kažu kamen po kamen. Tako i SDP, instituciju po instituciju i tako ubacuješ svoje ljude, stavljaš zakone po hitnom postupku i nova tri u Hrvatski hidrografski institut pa plus tvoj ravnatelj itd. I tako to ide stalno. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nemamo? Ima odgovor? Izvolite.
Zahvaljujem se kolega Grubišić na ispravci, evo prihvaćam. Što se tiče samog postavljanja pitanja, pa jasno da mi iz oporbe bi htjeli da svaki tjedan bude aktualno prijepodne i imamo sigurno tisuću pitanja, ali nažalost uvijek je samo 40 odgovora i to je ono što nam ne odgovara. Odgovara ovoj Vladi jer može se izvući i praktički 6 mjeseci čekaš da postaviš pitanje, a onda ne znaš koja je važnija i koja je goruća tema za hrvatske građane i moraš tu malo amortizirati. Eto toliko, hvala.
Hvala. Možda podsjetnik kolega Češek, postoji poslovnička mogućnost i pisanog upućivanja. Znači vi možete svaki dan pisati, dopisivati se s ministrima koliko vas je volja. Nastavljamo s raspravom po klubovima. U ime kluba SDP-a Ivana Posavec Krivec, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Pred nama je po mišljenju kluba SDP-a iznimno važan zakon, Zakon o hidrografskoj djelatnosti, njegove izmjene i dopune koje se ovdje ako ste bili pozorni očituju kroz 24 članka koja se mijenjaju. Hrvatska jest zemlja koja je orijentirana na more, koja je tradicionalno i povijesno pomorska zemlja i sigurno hidrografska djelatnost u Hrvatskoj treba biti od visokog interesa pa čak ću slobodno reći i od nacionalnog interesa za RH. Stoga je bitno da ovdje raspravljamo i da kažemo da nakon dugo godina zakona imamo izmjene, da su te izmjene nužne i time što je Hrvatska punopravna članica EU, a ovaj zakon je na snazi od kao što smo već puno puta danas čuli 1998. godine. Da bi procedura bila zadovoljena, ali i da bi se čulo ono što je zasigurno i cilj ove Vlade i ministarstva kao predlagatelja provedena je javna rasprava sa zainteresiranom javnošću. Mi smo u prilogu teksta ovog prijedloga zakona i dobili kompletno sve ono što je pristiglo na javnu raspravu, sve prijedloge, sve pritužbe ali i sva obrazloženja iz kojih je vidljivo da je puno stvari koje je stručno predlagano zapravo i predlagatelj ili predlagateljica akceptirala kroz dokument koji se danas nalazi pred nama. Da li je ova tema, tema koju treba raspravljati u hitnoj proceduri? Mislim da je rekao Poslovnik Hrvatskoga sabora i da je kroz obrazloženje koje smo dobili u pisanom ali i usmenom obliku potpuno jasno da ovakve teme i ovakve točke trebaju u Hrvatskom saboru biti raspravljene bez odgode i da su one uistinu bitne za funkcioniranje. Kada sam rekla da smo pomorska zemlja i da je ovo u svakom slučaju jedan od bitnih segmenata naših interesa onda tu naše more i našu obalu vidimo kao određeni resurs koji treba znati iskoristiti i koji treba znati staviti u funkciju. Upravo zadaća hidrografske djelatnosti, osnovne zadaće hidrografske djelatnosti jesu uspostava sigurnosti pomorskog prometa ali ima i drugih dodatnih zadaća koje ne smijemo zaboraviti i koje proizlaze iz Konvencije UN-a, a one se odnose na određivanje granica na moru, na upravljanje morskim okolišem što je za nas kao turističku zemlju i zemlju orijentiranu prema moru iznimno bitno, iskorištavanje ekonomske zone o kojoj je bilo ovdje govora ali i upravljanje živim i neživim morskim resursima. Zasigurno su to prilike koje možda u svim ovim godinama naše neovisnosti nismo još uspjeli maksimalno iskoristiti ali kao što je ovdje rečeno postoji interes za investicije, postoji interes za upravo stavljanje svih tih prirodnih morskih resursa u funkciju, a to možemo činiti u suglasju održivosti znači korištenja gospodarskih prirodnih potencijala za gospodarski razvoj. I ja zapravo vidim da je ovaj zakon u tom smjeru i išao kako bi omogućio da se sve te možebitne, kako je ovdje zamjenik rekao, investicije upravo i dogode u periodu koji je pred nama i da je predlagateljica zakona Vlada Republike Hrvatske ovdje imala potpuno jasnu i čistu namjeru da ono što je, kako je i kolegica rekla možda najvrjednije u prirodnom raspolaganju u hrvatskim prirodnim resursima to naše priobalje, naše more po kojem smo toliko poznati uistinu dobije punu i pravu funkciju. Ovdje je i kolega prije mene rekao da je razvoj hidrografske djelatnosti u Jadrankom moru počeo davnih dana, zbrojio je da je to 208 godina prije današnjega dana. Pa mislim da je to bitno spomenuti, nismo to još danas čuli. Dogodilo se to upravo u vrijeme francuske vladavine na obali Jadranskog mora u periodu između 1806. i 1809. godine kada su francuski hidrografi napravili prve premijere i odredili magnetsku deklinaciju odnosno varijaciju za dijelove obale Boke kotorske, okolice Dubrovnika između Cavtata i Stona, okolice Šibenika, Zadra, Pašmanski kanal, okolicu Pule i samu Pulu te Piranu. Zašto to smatramo mi u klubu važnim, pa zato što ta tradicija svrstava naš Hrvatski hidrografski institut među 5 najstarijih institucija na svijetu takve vrste. I upravo iz tog razloga smatramo da je i o samome institutu potrebno voditi dodatnu brigu i kroz njega usmjeravati sve ono što je važno za razvoj hidrografske djelatnosti. Jer upravo glavnu ulogu u obnavljanju, odnosno u obavljanju hidrografske djelatnosti a koju između ostalog čini i hidrografska izmjera ima javna ustanova Hrvatski hidrografski institut. I on je, nemojmo to zaboraviti jedna od članica međunarodne hidrografske organizacije koja okuplja nacionalne hidrografske institucije iz 80 zemalja svijeta. Ovdje smo se danas najčešće bazirali na tome da su bitne hidrografske izmjere jer je predlagateljica u svom obrazloženju rekla da je hidrografska izmjera važan segment sigurnosti izrade pomorskih karata, da je ona važan segment sigurnosti plovnosti i da zapravo u toj cijeloj priči koja je pred nama želimo osigurati veću sigurnost na Jadranskome, na hrvatskome dijelu Jadranskoga mora. Upravo u tom smjeru i pozdravljamo sve one mjere koje proizlaze iz ovih izmjena i dopuna zakona koji se danas nalazi pred nama, smatramo da je od presudne važnosti usklađenost podataka na karti i u drugim publikacijama sa realnim i stvarnim stanjem u plovidbenom prostoru. Imamo neke primjere iz naše bliske povijesti, evo samo jedna Costa Condordia ili nešto slično je možda nemar, možda je previd ali je zapravo velika katastrofa i velika tragedija koja može nanijeti štetnu ne samo isključivo svim onim putnicima koji su bili već i ukupno cijeloj zemlji. Pa u tom kontekstu nas kao turističke, nautičke zemlje treba zanimati da je naše more sigurno za plovidbu svima onima koji po njemu žele ploviti. Naravno bitan segment u tome je i razvoj turizma kao što je već spomenuto. Ono što su oglasi za pomorce u cijelome svijetu postaju novi standardi i ovdje kod nas, zapravo događaju se situacije kada pokušavamo novim podacima utvrditi sve one promjene koje se u prostoru događaju kako bi smo naglasili ponovno tu sigurnost. Bitno je da iza tih provjerenih podataka i snimljenih podataka zapravo stoji kompetentna, službena, nacionalna institucija za nas je to u ovome slučaju ustanova od osobitog značaja, rekli smo Hrvatski hidrografski institut. I u tom segmentu mi u klubu SDP-a pozdravljamo i činjenicu da i druge pravne osobe mogu vršiti izmjere ali da samo službene karte, hidrografske karte i službeni dokumenti mogu biti oni koje je izdao Hrvatski hidrografski institut, a da se pri tome mogu koristiti izmjere koje su ovjerene od strane upravo istog. Važna je sigurnost plovidbe u svakome segmentu, važna je pri novim investicijama. Upravo je ovdje bilo riječi o tome kada su i na kojem djelu hrvatske obale učinjene zadnje izmjere luka. Vjerojatno tih detaljnih podataka nema i zato je potrebno prihvatiti i ove odredbe koje se nude danas pred nama ovim novim prijedlogom zakona da u kraćim vremenskim periodima treba raditi određene revizije jer svi mi koji barem neki doticaj imamo sa ovom tematikom znamo da dolazi do bitnih promjena na jadranskoj obali sa njene lijeve i sa njene desne strane. Znamo kako se morem, znači utjecajem mora mijenjaju i obale i znamo u kojem periodima se to događa pa je u svakom slučaju bitno i taloženje naslaga na morskoj obali, ali ima nažalost i situacija kada nije to samo utjecaj mora doprinio da dolazi do promjena na dnu mora već mislim da nas ima dovoljno ovdje upoznatih i sa situacijama da i zbog nemara različitih, što fizičkih što pravnih osoba dolazi do oštećenja ili uništavanja jadranskog podmorja i jadranske obale. Imamo nebrojeno primjera kada dolazi do nasipavanja obala, čak pod, kako da se sad izrazim, recimo uz suglasnost čelnika jedinica lokalne samouprave na obali jer se ne razmišlja o dalekosežnim posljedicama takvih nasipavanja obala koje nisu zabilježene u pomorskim kartama, već se razmišlja o tome kako postići malo veću šetnicu ili malo veću plažu a ne o tome koja se dubina morske obale događa. Pa u tom kontekstu dobro je svakih nekoliko godina, odnosno u roku od 3 godine po završetku svake intervencije u prostoru to uistinu i evidentirati u službenim kartama kako ne bi u konačnici dolazili do nekih problema kojih ljudi, stranci ili možda gosti ne bi bili svjesni i imali bi katastrofične posljedice i za gospodarstvo ali i za turizam. Neću puno detalja prolaziti kroz zakon ali ću se očitovati na nekoliko točaka koje su ovdje i kolege prije mene spominjali i izreći stav kluba SDP-a. Dakle jasno je da hidrografski informacijski sustav jest nešto što prvenstveno trebamo pozdraviti jel je to veliki pomak, pozitivan pomak u tome da imamo zajedničke objedinjene podatke na jednome mjestu i da su oni dostupni prije svega da su oni službeni. Nadalje, ovaj prijedlog zakona predviđa i usklađenje sa Pomorskim zakonom i sa drugim zakonima koje smo u međuvremenu od kada je ovaj zakon na snazi usvojili, ali usklađuje se i sa uredbama i dokumentima EU čija smo punopravna članica. Kada govorimo o načinu izbora ravnatelja Hrvatskog hidrografski instituta onda mi u klubu SDP-a pozdravljamo transparentnost i način na koji se odlučilo da ovdje riječ više nije o imenovanju već o izboru temeljem javnog natječaja. Taj izbor temeljem javnog natječaja svakako je standard demokratske zemlje u kakvoj mi danas živimo i u kakvoj želimo te demokratske tekovine ostaviti generacijama koje dolaze iza nas. Nemamo se čega bojati od javnog natječaja koje će provesti upravno vijeće javne ustanove, od javnog natječaja na koji će se javiti stručni ljudi i ne mogu vjerovati kolega Grubišiću da bi se dogodilo da netko tko ima veću kvalifikaciju od one koja je tražena bude odbačen tim natječajem pa on ovdje može imati samo dodatne bodove jer kao što ste rekli vi imate uvjete. Pa imam i ja ima nas puno ovdje koji imamo te uvjete ali zasigurno znamo tko je uistinu sposoban obnašati takvo važan posao u interesu naše domovine. I kada govorimo onda o upravnom vijeću i kada se samo vratimo na definiciju što to hidrografska djelatnost jest, a to je da ponovim samo u prvoj rečenici, grana primijenjene znanosti koja obuhvaća izmjeru dubina mora, rijeka i jezera, geodetska i druga snimanja objekata u priobalju u moru na morskom dnu i podmorju, marinsku geodeziju, oceanologiju itd. geologiju, geofiziku mora onda je potpuno jasno da i u upravnome vijeću ali i u hidrografsko-navigacijskome vijeću treba biti predstavnik znanosti. Mi ovdje govorimo o disciplini koja je proizašla iz znanosti i za nas u klubu SDP-a je neprihvatljivo da bismo iz upravnoga vijeća izbacili upravo predstavnika kako to ovaj amandman koji smo dobili na klupe predviđa predstavnika znanosti jer se zalažemo za to da sve ovo što činimo bude stručno. Znači zadržavamo pravo na različita razmišljanja ali mislimo da je ova argumentacija potpuno opravdana. Da je moguće smanjiti određene predstavnike i dovesti do racionalizacije u Hidrografsko-navigacijskom vijeću je činjenica i da su se kroz godine od kada je na snazi ovaj zakon i okolnosti promijenile, te da je upravo ovakav prijedlog vijeća koje se sada smanjuje za tri člana primjereno današnjem trenutku smatramo upravo opravdanim. Sa druge strane ovdje smo razgovarali o tome da je do sada, a eto i prije dva mjeseca Vlada imenovala ravnatelja javne ustanove, a da će to sada činiti upravno vijeće čiji je predsjednik upravnoga vijeća član koji je predložen od strane resornog ministarstva. Smatramo da se na taj način upravo osigurava onaj cilj koji želimo, a to je da bude velika povezanost između resornog ministarstva koje je zaduženo za kontrolu morskoga prostoru u odnosu na instituciju koja tu sigurnost i ostalo treba provesti. S obzirom na sve izrečeno i ono što je predlagatelj rekao tekstom zakona, mi u klubu SDP-a podržat ćemo donošenje ovoga zakona.
Hvala. Imamo dvije replike. Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice Posavec Krivec, dakle kada sam govorio o uvjetima natječaja za ravnatelja Hrvatskog hidrografskog instituta onda sam govorio o tome da samo još nedostaje možda slika, sve drugo ima. O tome tko bi između mene i vas dobio suglasnost ministra, potpuno je jasno. Pa sigurno ne bi dobio ja iako ispunjavamo uvjete i vi i ja, ali je potrebna suglasnost ministra i normalno da ćete dobiti vi suglasnost to je potpuno jasno pa to ne treba crtati valjda o tome se radi. Drugo, govorite da 200 godina postoji hidrografija i više od 200 godina 205, 6 od 1800. francusko doba kada je Dalmacija dobila i skupa s još nekim krajevima kao što je Kordun ili francuski … dobila naziv Ilirija cijeli taj kraj do Boke Kotorske. Tada su uspostavljena prva mjerenja hidrografska u Hrvatskoj. Pa mi nije jasno kako ni Francuzi, ni Austro-Ugarska, ni stara Jugoslavija ni nova Jugoslavije nikom nije palo na pamet da u tom mjerenju u tom okružju morskom hidrografskom u dolini meda i mlijeka u dolini Neretve nitko ne napravi termoelektranu na ugljen. Eto nakon 200 godina hidrografije vaša Vlada skupa sa vašim hidrografskim, vaš je čovjek na čelu hrvatskim institutom planira vaša Vladu investiciju hidroelektranu na ugljen kao u Birmingenu prije otprilike u doba negdje 1850.godine kada su dimnjaci zaklanjali i dim vid ljudi prema nebu. Eto to vi planirate za našu Iliriju napoleonovu Iliriju ili hrvatsku južnu Hrvatsku. Pa to je strašno.
Hvala. Vrijeme. Odgovor, izvolite kolegice Krivec.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega, gotovo je nevjerojatno kako vi u svakom zakonskom prijedlogu, u svakoj inicijativi i u svakoj ideji koja bi donijela poboljšanju, određenom napretku s obzirom da su se vremena promijenila, s obzirom na okolnosti koje su se promijenile, s obzirom na neke odrednice Republike Hrvatske za koje sam sigurna da ste i vi u istome nastojanju u kojem sam i ja da Hrvatska jest i treba biti dio EU, da treba biti dio međunarodnih procesa, da treba biti dio transparentnosti vi uvijek nalazite neki problem, a nikada ne nudite rješenje. Zapravo vi danas ponovno idete na onu tezu da li je čaša polupuna ili je čaša poluprazna. Znači, ako nešto i jest dobro nađimo barem nešto da to pokvarimo, da ne idemo naprijed. Dakle, mi pred sobom imamo prijedlog zakona koji je uistinu usklađen sa svim potrebama Republike Hrvatske i sa svim europskim zakonima, direktivama, sa današnjim trenutkom. Sa druge strane imamo nešto što godinama egzistira i što je u određenom segmentu bilo potrebno promijeniti. Zakoni su ovdje da se mijenjaju, da se unapređuju i da se stvaraju bolji uvjeti za život građana u Republici Hrvatskoj, da se osiguravaju investicije. Na tom tragu da se osigurava sigurnost i investicije stvoren je i ovaj prijedlog zakona. I ja vjerujem da ćete i to do samog njegovog donošenja i zaključiti.
Hvala. Sljedeća replika Dražen Đurović, izvolite.
Evo kolegice Posavec-Krivec ja sam se javio za repliku ponukan vašim entuzijazmom i tezom da netko tko ima bolje uvjete obrazovanja da će sigurno proći na natječaju, da tu uopće nema dvojbe. Mislim na neki način sam se zapitao živimo li mi u istoj državi i zar vi znate za slučajeve da u javnim ustanovama netko prolazi kod zapošljavanja, a posebno na rukovodećim mjestima zato što ima bolje reference, bolje uvjete, više godina radnog staža. A kad je riječ o predstavniku znanosti u Upravnom vijeću vratio bih se na ono što sam rekao. Pa zašto ne ujednačimo kriterije i ne definiramo primjerice da svim državnim institutima njih mogu voditi samo ljudi koji imaju doktorate i riješili smo problem. Dakle, institut nije agencija, to nije poduzeće. To je nekakva ustanova koja ima svoju znanstvenu funkciju i da smo kao država odredili da sve institute, državne institute u Republici Hrvatskoj mogu voditi samo ljudi koji imaju doktorate iz tih područja ne bismo svaki put kao što sam rekao, svaki put bi netko izmišljao neke svoje kriterije ovisno o resoru iz kojeg dolazi, ovisno o onim ljudima koji tamo misle zaposliti i svatko onda da prilagođava posebno pravila igre zapravo onim kadrovima koji misli tamo pozicionirati. Dakle, znanstvena ustanova je doktorat. Agencija, tvrtka, radni staž, radne reference. I vrlo je jednostavno. Imate predstavnika znanosti i imate nekoga tko relevantno može voditi znanstvenu instituciju, nekakav institut kao što ni general u američkoj vojsci ne može biti ako nema doktorat. U Hrvatskoj smo imali sa pučkom školom. Ali danas 25 godina kasnije ni u Hrvatskoj više neće postati general ako nema doktorat. Hvala.
Hvala. Odgovor kolegice Krivec, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pa vidite kolega, treba razlikovati dio našeg političkog i dio našeg stručnog rada. Primjerice ja bih kada bi se našla u situaciji da trebam liječničku intervenciju svakako bila sretna da mogu biti vaš pacijent jer uistinu stručne stvari koje se o vama pišu koje možemo čitati kažu da ste iznimno stručan u svom poslu koji radite, za koji ste se školovali. Isto tako, nije mi sada jasno zašto mislite da bi se Vlada prijedlogom zakona koji je pred nama skrivala iza javnog natječaja. Pa upravo prijedlogom zakona se mijenja situacija da Vlada imenuje, a kada Vlada imenuje onda ima puno šire ruke i bez obzira na uvjete natječaja od onoga kada je to izbor temeljem javnog natječaja. Prije dva mjeseca igrom slučajeva odstupanjem od dužnosti dosadašnjega ravnatelja Vlada je imenovala novog ravnatelja. I gledajte sad ove situacije. To je čovjek koji 31 godinu radi u Hrvatskom hidrografskom institutu. To je čovjek koji nije član niti jedne političke stranke. To je čovjek koji je možda među 10 najutjecajnijih ljudi u toj struci na europskoj i svjetskoj razini. To je čovjek koji ima sve kompetencije da bude ravnatelj ovako jedne važne ustanove važne za Republiku Hrvatsku. Imenovala ga je Vlada, imenovala ga je temeljem njegovih stručnih karakteristika, a ne temeljem toga da li je pripadnik neke od političkih stranaka. Vidite u tome se razlikujemo. Mi otvaramo prostor struci ne gledajući iz koje boje ili iz koje stranke ta struka dolazi.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu, Boro Grubišić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Odmah da nastavim. Dakle, malo je takvih slučajeva ili su pritajene političke pripadnosti onih koji su izabrani, dakle oni neće ući ni u jednu političku stranku, a da bi bili ravnatelji takvih instituta ili takvih ustanova, a da ne govorimo o nekim drugima koji su javno i morali ući u stranku vaše Kukuriku koalicije da bi bili ravnatelji. Prvo smo izabrani kao nestranački, a onda su postali stranački nakon par mjeseci. Nemojte se o tome brinuti. To što vi mažete demagogijom oči da ljudi nisu članovi vaše stranke to je druga stvar. E sada. Upravno vijeće instituta Hrvatskog hidrografskog instituta kaže sastoji se ili imenuje se, ima 8 članova od toga je jedan predstavnik ministarstva nadležnog za poslove pomorstva koji je predsjednik Upravnog vijeća, a ostali su članovi ostalih ministarstava. Upravo ono što je moj kolega Đurović rekao da bi bilo dobro da ako već i je član, djelatnik u ministarstvu da onda barem bude upravo tako doktor znanosti, a bilo bi poželjno da bude i iz one da kažem znanstvene oblasti koja se bavi hidrografijom, oceanografijom itd.. Kada govorimo o Hrvatskom hidrografskom institutu, o njegovom djelovanju, o njegovom postojanju, jasno je da on djeluje dugo godina. Ali evo ja sam u jednoj replici naveo da je, čini mi se davao i mišljenje u svezi karata i karti hidrografskih u predjelu Neuma, u predjelu onih škoja, u predjelu poluotoka Klek itd.. Tako da je, ima određenih zabuna i zabluda sada u odnosima između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske a o čemu postoji i literatura i objašnjenje u literaturi koju smo i dobili kao saborski zastupnici. Sada odjedanput ovdje pričamo o liberalizaciji, o tome da treba potaknuti privatne investicije, privatnu inicijativu. A kažem onaj naš pa i od jednih i drugih pred izbore nabacivanih i pred izbore apostrofirani ZERP više nema ništa. Bosna šaptom pade kao i ZERP. Sada je u modi privatna inicijativa. Gospoda iz Spektar-a su izvršila istraživanja i mjerenja dakle i prodaju te karte, imaju pravo na prodaju, to im je dao ministar nadležni na to. I sada evo i predsjednik je u Americi i okuplja taj energetski lobij a Hrvatski hidrografski institut daje dozvole za mjerenja iz i dubine mora i geodetske podloge i sve ostalo što se radi u svezi mora. Mislim da se tu žuri upravo ovakvim hitnim postupkom, dakle žuri se ovoj Vladi da Hrvatski hidrografski institut ipak bude nekakva znanstvena i institucija koja bi u slučaju eksploatacije hrvatskog podmorskog blaga bila jedan relevantni faktor kod mjerenja svih ovih parametara koji su potrebni da bismo zaštitili. Kolegica je prije mene govorila da treba znati iskoristiti hrvatske hidrografske prednosti. A ja bih više govorio o tome da mi trebamo znati zaštiti naše prednost. U tome se razlikujemo. Ja znam da se ne može živjeti od zraka i da treba, da investicije nam trebaju. Ali trebamo vrlo jako paziti na budućnost naše djece, naših unuka i budućnost Hrvatske. Iskoristiti sada, prodati sada, dati u privatnu inicijativu da nam od mora naprave Meksički zaljev. Što ćemo onda od turizma, koji čini 16% BDP-a Republike Hrvatske, 16%, dogurali smo do 16%, počeli smo sa 8, 9, sada je već to 16%. E a koliko ćemo imati koristi od te eksploatacije plina itd. O plinu kao energentu, pa ja bih radije volio, bilo, ja sam uvjeren svi oni u dolini Neretve da bude termoelektrana na plin nego li na ulje. Pa to je potpuno jasno valjda iz tehnologije od 200 godina. Pa ja ne znam o čemu mi pričamo, nije kažete. Pa onda pravite ugljen u Dubrovniku, termoelektranu na ugljen napravite kada nije u Dubrovniku pa ćete vidjeti koliko ćete imati turista u Dubrovniku kada napravite termoelektranu u Dubrovniku a ne u dolini Neretve i u Labinu. Kada vi tako mislite. Dakle, o tome da se imenuju ljudi u upravno vijeće iz ministarstava najbolje govori današnja činjenica i podatak koji je izišao a to mnogi nismo ni znali da je ministar novoimenovani Lalovac, svaka čast gospodinu ministru Lalovcu dobio sve one funkcije koje je imao i ministar Linić 33 upravna vijeća, nadzorna odbora i ne znam ni ja … [[Govornik se ne razumije.]] Pa taj čovjek uz mjesto ministra financija koje je najodgovornije mjesto u Vladi Republike Hrvatske ja bih tako rekao, osim predsjednika Vlade, skidam kapu, dakle taj čovjek ima da se raskine sa 33 druga zaduženja koje mu je dao predsjednik Vlade. Ne znam treba li vam čitati što sve ima taj ministar, koje sve obveze, predsjednika Nadzornog odbora Hrvatske banke za obnovu, predsjednik Hrvatske skupštine Hrvatske lutrije, član Upravnog vijeća Agencije za, ma neću čitati zato što je to 33. Tako isto se imenuju i drugi ljudi iz ministarstava koji također imaju zaduženja, nije on jedini koji ima toliko zaduženja. U Upravno vijeće Hrvatskog hidrografskog instituta. A kako smo i rekli ovdje ima i druga, kažete ne nudimo, pa nudimo rješenja, pa nudimo rješenja. Pa dajte, imenujte ljude sa da kažem visokim obrazovanjem, akademskom titulom u upravno vijeće kojima je to struka ili barem približno struka. Što će ministar obrazovanja u Hrvatskom hidrografskom institutu. Ne znam, ajde sada vi meni recite. Ili ne znam ministar unutarnjih poslova, eto, iako je iz Splita čovjek, ali eto. Dakle, s obzirom da se radi o hitnoći postupka. Zašto hitnoća postupka? Pa očito je o tome da se radi o tendenciji, namjeri da se privatnicima i privatnoj inicijativi upravo da ono o čemu sam u početku govorio, mogućnost investiranja i to vrlo brzo, vrlo hitro, tako da moramo pod hitno mijenjati i ovaj zakon i prilagođavati naše zakonodavstvo uz ono što je već rekao kolega Češek za novo zaposliti 3 djelatnika u Hrvatski hidrografski institut. I tu samo što nemamo slika ali i to će se valjda uskoro saznati tko je to. Stari zakon je donesen 1998., potrajao je evo 16 godina uz male dvije izmjene i sada imamo novi. I to novi koji je donesen zbog toga da bi se kaže osiguralo redovito i nesmetano odvijanje investicija u navedenom prostoru uz zadovoljenje uvjeta sigurnosti na moru. Neophodno je kaže uvođenje Instituta ovjere službenih izmjera hidrografskih i liberalizacije i uređenja hidrografske djelatnosti. Eto to je sve što piše, razlog donošenja po hitnom postupku uz zapošljavanje tri djelatnika i novoga ravnatelja. Zbog toga klub HDSSB-a, a ne ja nisam za klub, ja sam zaboravio, najčešće govorim za klub, pa neću se izjašnjavati sada. Eto neću, minutu sam ostavio.
Hvala. Imamo repliku, Dražen Đurović. Izvolite.
E hvala. Pa evo kolega kad je riječ o kadrovskim pitanjima dobro ste vi to rekli, ali i vidljiva je dakle ideja. Mi imamo čovjeka, čovjek je sjajan, on radi puno godina, mi smo ga izabrali pa nećemo sad valjda postavljati sustavno više kriterij u koji se taj naš čovjek ne bi uklopio. On je jedan od 10. Ma Hrvatska je puna jednih od 10. Nemamo mi praktički, bez uvrede ikome, u nijednom segmentu znanosti nijednog od 10, barem ne u svjetskim razmjerima iako se mnogi od nas tješe da smo mi jedan u 5, jedan u 7, jedan u ne znam što. Ali kad je riječ o tome, ajmo postaviti neke sustavne kriterije, pa nećemo sad kad već imamo čovjeka. Ja čovjeka niti znam niti poznam niti čuo niti vidio. Nije pitanje čovjeka već je pitanje sustava. Ne, mi ćemo radije sustav prilagoditi našem čovjeku nego postaviti sustav pa pokušati naći čovjeka nek se pojavi koji odgovara tim kriterijima. A da ne kažem koliko stotina i stotina hrvatskih doktora znanosti i znanstvenika na Burzi stoji, ne mogu ni dobiti kao znanstveni novaci da rade na fakultetima. Ali mi imamo ljude, pa nećemo valjda sad postavljati bilo kakve kriterije. I ovaj način o priči da je čaša poluprazna ili polupuna nije ona ni poluprazna ni polupuna ona je prazna i svega je par kapi ostalo na dnu čaše. To je naša čaša.
Hvala. Odgovor, kolega Grubišić. Izvolite.
Da, kolega Đurović očito smo istomišljenici po pitanju izbora dakle ravnatelja. Ja zaista ne znam uopće ime o kojem se, ne znam uopće tko je ravnatelj Hrvatskog hidrografskog niti raspravljam o imenu niti imam išta protiv tih nekakvih imena. Ali principijelno, načelno govorim o načinu izbora jer ovdje i piše da se ravnatelj imenuje uz suglasnost ministra pored svih onih. Prema tome, ako se javimo kolegica koja je govorila iz SDP-a i ja naravno da će biti, pa to je potpuno jasno, valjda to bi bilo stvarno iznenađenje kao kad bi mi amandman prihvatili ovdje u Saboru jel' za nekih 100 milijuna kuna za Slavoniju. To bi zaista bilo iznenađenje. Tako bi bilo iznenađenje da se ja izaberem umjesto nje za Hidrografski institut za ravnatelja. O tome da, ma nemam što više reći, da to je to.
Hvala. Ovime zaključujem raspravu. Glasovat ćemo naknadno.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o hidrografskoj djelatnosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 663. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika Hrvatskih laburista. Molim predstavnika predlagateljice poštovanog zamjenika ministra Zdenka Antešića da se izjasni o amandmanu Odbora za zakonodavstvo, amandman broj 1 na članke.
Amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 2 na članak 17.
Amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Amandman broj 3 na članak 20.
Amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Amandman broj 4 na članak 23.
Amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Amandman broj 5 na članak 35.
Amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Svi amandmani Odbora za zakonodavstvo postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman Kluba zastupnika Hrvatskih laburista na članak 17, poštovani zamjeniče ministra amandman broj 1.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje, člankom 17.prijedloga zakona kojim se mijenja članak 33. Zakona o hidrografskoj djelatnosti ne mijenja se sastav članova Upravnog vijeća Hrvatskog hidrografskog instituta u odnosu na postojeći zakon obzirom da je kroz dosadašnji rad upravnog vijeća, a sve zbog složenog interdisciplinarnog karaktera hidrografske djelatnosti potvrđena potreba da u sastavu upravnog vijeća sudjeluje predsjednik i 7 članova odnosno predstavnici ministarstava nadležnog za poslove pomorstva, ministarstva nadležnog za poslove obrane, ministarstva nadležnog za poslove znanosti, središnjeg tijela državne uprave nadležnog za financije, središnjeg tijela državne uprave nadležnog za zaštitu okoliša, središnjeg tijela državne uprave nadležnog za unutarnje poslove, središnjeg tijela državne uprave nadležnog za geodetske poslove kao i predstavnik iz redova stručnih djelatnika instituta u skladu sa odredbama članka 160. Zakona o radu. Smanjenje broja članova upravnog vijeća ispuštanjem predstavnika ministarstva nadležnog za unutarnje poslove, ministarstva nadležnog za financije i ministarstva nadležnog za poslove znanosti i tehnologije kako je predloženo amandmanom u bitnom bi otežao i usporio rad upravnog vijeća jer bi ono time bilo uskraćeno potrebnim stručnjacima iz područja financija, unutarnjih poslova i znanosti što bi protivno željenom afektu amandmana izazvanom u obrazloženju istog smanjilo učinkovitost upravnog vijeća. Iako pozdravljamo sve inicijative koje se odnose na financijske uštede sredstava državnog proračuna Hrvatski hidrografski institut financijske uštede ostvaruje i može ostvariti na drugim stavkama financijskog plana i to u bitno većim iznosima od iznosa potrebnih za rad upravnog vijeća, uzimajući u obzir da se u provedbi prijedloga zakona očekuje povećanje prihoda Hrvatskog hidrografskog instituta kroz uvođenje transparentnosti u obvezama investitora te kroz podizanje discipline investitora uvođenjem sustavnog pristupa nadzora primjenom zakona.
U ime podnositelja amandmana Mladen Novak. Poštovani zastupnik Mladen Novak, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Klub Hrvatskih laburista je podnio amandman sa prijedlogom da se smanji broj članova upravnog vijeća sa 8 na 5. Pri tome i dalje ostaju 4 predstavnika, 4 ministarstva, 4 predstavnika iz Vlade. Financijski učinak je, upravo spomenuo i uvaženi zamjenik ministra ali smatramo da je neozbiljno, prvo nema ni potrebe za takvo glomaznim tijelom, to se pokazalo. A s druge strane ako ne postoji koordinacija između članova Vlade teško da će postići na ovakvom tijelu kao što je upravno vijeće. S druge strane predlažemo i da se omogući pravo zaposlenih u ovom institutu koje proizlazi iz Zakona o radu da imaju svog predstavnika koje oni sami izabiru u upravnom vijeću. Ne znam zbog čega je razlika, zbog čega se zaposlenicima ovog instituta ne omogućava ono što proizlazi iz Zakona o radu da imaju pravo na svog predstavnika u upravnom vijeću. Molim glasovanje.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu br. 1. Kluba zastupnika Hrvatskih laburista koje Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Ocjenjujem da nije dobio potrebnu većinu. Amandman br. 2 istog kluba zastupnika, poštovani zamjeniče ministra na članak 18.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje. Amandmanom predloženo imenovanje ravnatelja Hrvatskog hidrografskog instituta od strane Vlade Republike Hrvatske nije u skladu sa načelima Zakona o sustavu državne uprave. Nadležnost za sigurnost plovidbe pa time i održavanje hidrografskog navigacijske sigurnosti jest na Ministarstvu pomorstva, prometa i infrastrukture koji je u tom pogledu odgovorno za cjelovitu primjenu Konvencije o sigurnosti ljudskih života i imovine na moru. Te u tom smislu Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture treba imati sposobnost upravljanja javnom ustanovom osnovanom radi obavljanja tih poslova što uključuje i postupak izbora ravnatelja. Također imenovanjem ravnatelja od strane Upravnog vijeća Hrvatskog hidrografskog instituta kako je predviđeno prijedlogom zakona osigurava se veća učinkovitost u postupku koje u pogledu selekcije kvalitetnog kandidata provodi upravno vijeće. Amandmanom predložena odgovornost ravnatelja Hrvatskog hidrografskog instituta Vladi Republike Hrvatske uz istovremeno odgovornost upravnom vijeću imenovanom od Vlade Republike Hrvatske suvišna je jer utvrđuje paralelne linije odgovornosti istom nadređenom tijelu. Prijedlogom zakona uvjet prethodnog radnog iskustva za izbor ravnatelja kao poslovodnog i stručnog voditelja Hrvatskog hidrografskog instituta utvrđen je na razini pet godina radnog iskustva na rukovodećim poslovima, u skladu je sa standardima koji se primjenjuju u državnoj službi za razinu viših rukovoditelja u kojem je primjereno svrstati i poziciju ravnatelja javne ustanove. Obzirom da je hidrografska djelatnost interdisciplinarnog karaktera te obuhvaća primjenu i tehničkih i društvenih i prirodnih znanosti nije opravdana ograničavati prethodno radno iskustvo za izbor ravnatelja kao stručnog i … [[Govornik se ne razumije.]] voditelja Hrvatskog hidrografskog instituta isključivo na radno iskustvo u hidrografskoj djelatnosti kako se amandmanom predlaže. Štoviše amandmanom se predlaže sužavanje mogućnosti izbora ravnatelja na svega nekoliko stručnih osoba raspoloživih u Republici Hrvatskoj što dugoročno nije održivo rješenje kojim se jamči razvoj hidrografske djelatnosti.
U ime predlagatelja poštovani zastupnik Mladen Novak.
Hvala lijepo. Pa iz vašeg obrazloženja je očito da treba širokim radnim masama omogućiti da pristupe, da budu kandidati za to mjesto. Pa bih svega upravo je da to bude visoko, kvalitetno, visoko stručna osoba koja dobro poznaje problematiku. Za one koji nisu pročitali, mi nismo uskratili, odnosno nismo predložili da se promijeni odredba da i dalje je Vlada ta koja to imenuje ali smo povećali sa 5 na 10 godina iskustva. Jer nije samo riječ o iskustvu u poslovodnom nego i u stručnom vođenju … [[Govornik se ne razumije.]] Imam dojam da je samo falila još slika osobe koja, za koju je ovo namijenjeno. Molim izjašnjavanje.
Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 2. Kluba zastupnika Hrvatskih laburista koje Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Ocjenjujem da nije dobio potrebnu većinu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 82 glasa za, 32 glasa protiv, 1 suzdržanim glasom donesen Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o hidrografskoj djelatnosti u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.
Nastavljamo sa 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plovidbi i lukama unutarnjih voda, prvo čitanje, P.Z.E. br. 660; Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Izvješća ste primili na sjednici. S nama je zamjenik ministra Zdenko Antešić. Uvodno, zamjeniče? Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Donošenje zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plovidbi i lukama unutarnjih voda prvenstveno je uvjetovano radi usklađivanja sa novim Zakonom o koncesijama koji je stupio na snagu 28. prosinca 2012. godine. Osim navedenog predloženim izmjenama i dopunama pojedine odredbe propisane su jasnije i detaljnije, osobito dio koji se odnosi na posadu i isprave plovila, razvrstavanje luka i pristaništa, uvodi se institut ugovora o agentiranju u brodarstvu i uvodi se pojam plovni objekt. Predloženi zakon usklađuje se sa Kaznenim zakonom te sa Direktivom 2006/87 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o utvrđivanju tehničkih pravila za plovila unutarnje plovidbe. Provedeno je i savjetovanje sa zainteresiranom javnošću u razdoblju od 30.12.2013. do 20.01.2014. godine. Pa konkretno nešto o zakonu. Naime, u hrvatskom zakonodavstvu sukladno regulativi EU poznate su tri vrste koncesija. Prvo, ugovor o koncesiji za gospodarsko korištenje općeg ili drugog dobra, zatim ugovor o koncesiji za javne radove i ugovor o koncesiji za javne usluge. Stoga je nužno važeći Zakon o plovidbi i lukama unutarnjih voda iz 2007. godine koji poznaje institut odobrenja koji po svojoj pravnoj prirodi imaju bitne sastojke ugovora o koncesiji prilagoditi odredbama Zakona o koncesijama što ujedno znači i prilagodbu propisima o javno-privatnom partnerstvu te javnoj nabavi. Osnovna razlika prijašnjeg instituta odobrenja i koncesija je u tome što su se odobrenja u pravilu izdavala na zahtjev, a iznimno putem natječaja, dok institut koncesija daje u pravilu putem natječaja a samo iznimno na zahtjev. Usklađivanjem sa Zakonom o koncesijama otvaraju se veće mogućnosti za ulaganje u lučkom području potencijalnim koncesionarima poput primjerice Luke Slavonski Brod, Sisak gdje postoji veliko lučko područje i imaju rezervni prostor za razvoj gospodarskih djelatnosti neposredno vezanih uz korištenje riječnog prometa. Predložene izmjene i dopune predstavljaju suvremen okvir za budući razvoj luka i pristaništa unutarnje plovidbe. Novina u ovom prijedlogu izmjena i dopuna zakona je uvođenje pojma plovni objekt kao općeg generalnog i najšireg naziva za sve vrste plovila i plutajućih naprava koje postoje u unutarnjoj plovidbi u okviru čega se predlaže redefiniranje pojmova plovilo i plutajući objekt te se uvodi novi pojam mali plutajući objekt slijedom čega se definiraju uvjeti koje isti moraju zadovoljiti kako bi bili sposobni za određenu namjenu na određenoj lokaciji. Zakonom se također uvodi institut ugovora o agentiranju u brodarstvu po uzoru na ugovor o pomorskoj agenciji i pomorske agente. To je institut koji se brodarski agent obvezuje u ime i za račun nalogodavatelja obavljati poslove pomaganja, zastupanja i posjedovanja i ostale brodske agencijske poslove dok se nalogodavatelj obvezuje brodarskom agentu nadoknaditi troškove i platiti nagradu. U djelu prekršajnih odredbi smanjuju se preveliki, najniži i najviši iznosi propisanih novčanih kazni. Time se omogućava vođenje žurnog prekršajnog postupka protiv fizičkih osoba te za lakše prekršaje i protiv pravnih osoba što će u konačnosti doprinijeti većoj efikasnosti i ekonomičnosti postupka bez povreda načela zakonitosti. Predložena rješenja u potpunosti su usklađena sa Prekršajnim zakonom, članci su nomotehnički poboljšani, zakonski opisi prekršaji su precizni i jasniji te usklađeni sa materijalnim odredbama zakona. Hvala lijepa.
Hvala i vama zamjeniče ministra. Da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Ne. Počinjemo sa raspravom po klubovima. U ime Kluba zastupnika SDP-a Domagoj Hajduković. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Razloge za donošenje ovih izmjena i dopuna Zakona o plovidbi i lukama unutarnjih voda možemo podijeliti zapravo na dva seta. Prvi set je usklađivanje s postojećim zakonskim regulativama Republike Hrvatske i Europske unije. To se odnosi i na Zakon o koncesijama koji je stupio na snagu 28. prosinca 2012. godine, a također izmjene i dopune zakona usklađuju propis ovog zakona s Kaznenim zakonom te sa direktivom 2006./87./EZ. Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju tehničkih pravila za plovila unutarnje plovidbe od 12. prosinca 2006. godine. Drugi set razloga za izmjene i dopune ovoga zakona jest jasnije i detaljnije propisivanje pojedinih odredbi posebno onih koje se odnose na posadu i isprave plovila, razvrstavanje luka i pristaništa te se uvodi kako je to zamjenik ministra i spomenuo institut ugovora o agentiranju u brodarstvu i pojam plovni objekt. Posebno bih naglasio da ćemo ovaj zakon raspravljati u redovitoj proceduri znači u dva, barem dva čitanja, te da je prethodno provedeno i savjetovanje sa zainteresiranom javnošću također u prilogu ovog zakonskog prijedloga. Imamo i rezultate toga što nam daje velike šanse zapravo da ćemo producirati jedan jasan i kvalitetan zakonski propis. Iako je zamjenik ministra već načeo već nekoliko tema o kojima želim reći ja bih svejedno ponovio nekoliko osnovnih koncepata koje donose ove izmjene i dopune zakona. Naime, nužno je reći da važeći Zakon o plovidbi lukama unutarnjih voda treba prilagoditi Zakonima o koncesijama što ujedno znači i prilagodbu propisima o javno privatnom partnerstvu i javnoj nabavi. Važeći zakon poznaje institut odobrenja koji po svojoj pravnoj naravi ima bitne elemente ugovora o koncesiji, naime to je zamjenik ministra već spomenuo, hrvatsko zakonodavstvo sada sukladno regulativi EU poznaje tri vrste koncesija: dakle ugovor o koncesiji za gospodarsko korištenje općeg ili drugog dobra, ugovor o koncesiji za javne radove i ugovor o koncesiji za javne usluge. Najbitnija razlika zapravo između dosadašnjeg instituta odobrenja i koncesija je u tome što su se odobrenja u pravilu izdavala na zahtjev a iznimno putem natječaja dok se institut koncesije daje u pravilu putem natječaja a iznimno na zahtjev. Spomenutim usklađivanjem otvaraju se veće mogućnosti za ulaganja u lučkim područjima potencijalnim koncesionarima. Ovdje velike šanse imaju mnoge luke, mnoge naše unutarnje luke već su spomenute luke Slavonski broj i Sisak dakle koje postoje, koje uz sebe imaju područja i taj rezervirani prostor za razvoj gospodarskih djelatnosti ali također to otvara prostor i za druge luke, spomenuo bih tu i luku Osijek i luku Vukovar koje imaju dobre infrastrukturne predispozicije da budućim koncesionarima i mogućim koncesionarima mogu ponuditi mnogo toga posebno vezano uz korištenje riječnog prometa i infrastrukture vezano uz korištenje riječnog prometa i infrastrukture vezano uz isti. Predložene i izmjene dakle predstavljaju suvremeni pravni okvir za budući razvoj luka i pristaništa unutarnje plovidbe. Novi pravni koncept koji uvode ove izmjene i dopuna zakona jest uvođenje pojma plovni objekt kao općeg i najšireg naziva za sve vrste plovila i plutajućih naprava koje postoje u unutarnjoj plovidbi. Također, u okviru pojma plovni objekt se predlaže redefiniranje pojma plovidba i plutajući objekt te se uvodi novi pojam mali plutajući objekt. Posljedično ovim odredbama dakle definiraju se i uvjeti koji isti moraju zadovoljiti kako bi bili sposobni za određenu namjenu na određenoj lokaciji. Također, kako sam u uvodu već i spomenuo uvodi se institut ugovora o agentiranju u brodarstvu a po uzoru dakle na ugovor o, pardon o pomorskoj agenciji i pomorske agente. Radi se o institutu u kojem se brodarski agent obavezuje u ime i za račun nalogodavatelja obavljati poslove pomaganja, zastupanja i posredovanja te sve ostale brodarske agencijske poslove dok se nalogodavatelj obavezuje brodarskom agentu nadoknaditi troškove i naravno isplatiti naknadu. Posljednja se novina odnosi na prekršajni dio odredbi. Naime, smanjuju se, kao što je zamjenik i spomenuo preveliki najniži i najviši iznosi propisanih novčanih kazni, nastavno tome omogućava se vođenje žurnog prekršajnog postupka protiv fizičkih osoba kao i protiv pravnih osoba ukoliko se radi o lakšim prekršajima. Sve navedeno će u konačnici doprinijeti većoj efikasnosti i ekonomičnosti postupka bez povrede načela zakonitosti. Već je spomenuto da su predložena rješenja u potpunosti usklađena s Prekršajnim zakonom, neki članci su doživjeli nomotehničko poboljšanje dok su zakonski opisi prekršaja precizniji i jasniji te usklađeni s materijalnim odredbama spomenutog zakona. Zbog svega navedenog, klub Socijaldemokratske partije podržat će izmjene i dopune Zakona o plovidbi i lukama unutarnjih voda u prvom čitanju. Hvala lijepo.
Hvala i vama. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a Boro Grubišić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. S obzirom da je prema nekim saznanjima ovo zadnja točka dnevnog reda, evo ja ću biti kratak. Naime, javio sam se gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora i gospodine zamjeniče ministra sa suradnikom zbog toga što se ovaj zakon o izmjenama i dopunama Zakona o plovidbi i lukama unutarnjih voda odnosi i na moj grad i luku u Slavonskom Brodu koja bi trebala biti i postati jedna od vodećih luka na unutarnjim vodama u RH uz luku Vukovar, luku Osijek i onih niz manjih luka koje su definirane još prijašnjim zakonskim odredbama od Erduta, Iloka, …, dakle na rijeci Savi, na rijeci Dravi također… Molim? Sisak, tako je. Međutim, moram reći to i ponovit ću, danas sam već rekao to, sjećamo se i doba kada se govorilo i o tome da i Zagreb bude riječna luka. Prema nekim znanstvenim istraživanjima i saznanjima koje je proveo HAZU, Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti i koja je bila izložena, odnosno objelodanjena u listopadu 2013. godine, dakle govorilo se o luci, evo ovdje je gospodin Šuker, koja bi bila na rijeci Savi prema Velikoj Gorici, dakle o velikim radovima kojima bi se luka u Zagrebu odnijela južno i koja bi u slučaju da postoje investitori i oni koji bi bili zainteresirani za produbljenje korita rijeke Save. A znamo da je pokojni predsjednik Tuđman plovio brodom, ne znam točno naziv broda, od Siska do Rugvice. Danas je, do Rugvice, dakle Rugvica već pripada Zagrebu i evo, u ono doba poleta, u ono doba hrvatskog jedinstva smo govorili o tome da će i Zagreb biti riječna luka jer bi onda promet iz Županje mogao teći sve do Zagreba, a vodeni put, riječna plovidba, riječni prijevoz je najjeftiniji prijevoz i u odnosu na željeznički prijevoz i u odnosu na cestovni prijevoz. Što je zapelo? Jesu li mišljenja Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, dakle jedan stručni rad, elaborat koji je izišao u javnost, usvojeni ili nisu, to ja ne znam. Uglavnom o tome se vrlo malo govori u javnosti, kao da uopće nema zanimanja, kao da nema interesa, ne znam je li Velika Gorica zainteresirana ili ne, ali o tome vrlo malo riječi ima. U Slavonskom Brodu se luka gradi već 15 godina i više i nikako da se izgradi ta luka uz koju ide i dakle, gospodarska zona, dakle poslovna zona koja ima 100 hektara s time da je neriješen spor imovinski pravni između jedne općine prigradske, općine Kvakar i grada Slavonskog Broda gdje grad Slavonski Brod ne da za nekakvih 100, 200 kvadratnih metara ima spor i jednostavno zaustavljen je projekt gospodarske zone u Slavonskom Brodu što je zaista smiješno. Dakle ono što neki govore o lokalnim šerifima zaista je, kako je rekao novoizabrani šef DORH-a, odnosno USKOK-a, gospodin Cvitan, kada je govorio o lokalnim moćnicima, onda je upravo tako rekao lokalni šerifi. Evo, imamo situaciju u Slavonskom Brodu da zona koja bi trebala zaposliti više tisuća radnika u toj zoni luka Brod, tako se zove gospodarska poslovna zona, jednostavno ne može zaživjeti. A i investicije u luku Brod koje, dakle, odnosno novci koji se izdvajaju iz državnog proračuna, lokalna zajednica to ne može napraviti s obzirom na situaciju u kojoj je Slavonija i Slavonski Brod i Županija brodsko-posavska je. Inače je, dakle najmanji BDP po glavni stanovnika, fiskalni kapacitet županije najmanji u državni po glavni stanovnika pa je bila i potrebna pomoć države i evo, ona se gradi i gradi i gradi i sagrađene su u međuvremenu i obnovljene i luka u Šibeniku i luka u Zadru, Dubrovniku, svuda, na Ravi je napravljena, na otoku Rava luka, ali u Slavonskom Brodu nikako. Luka Vukovar je dosta vezana i uz projekt kanala Dunav-Sava ili Sava-Dunav, kako god hoćete, koji je također zastao i izdvajanja iz državnog proračuna za taj kanal, za jedan veliki, koji je mogao biti veliki investicijski zamašnjak cijele regije, regije Slavonije i Baranje, nažalost i to stoji. Planiralo se da luka Vukovar bude pomaknuta prema zapadu, prema Bršadinu, sjevero-zapadu, dakle u odnosu na sadašnju poziciju, sadašnju lokaciju luke u Vukovaru. Kad će to biti? Čini mi se da su to sve ovako kako bi narod rekao "na vrbi svirale", ali valjda ćemo i to jedanput dočekati i valjda ćemo i to jedanput proslaviti, da se i osposobi nova luka Vukovar, luka Slavonski Brod sa gospodarskom zonom. Uvijek su luke vezane i uz razvoj gospodarstva, danas bi mogli, danas se može iz Vukovara Dunavom doći do Amsterdama pa onda Dunavom, Majnom, Rajnom, itd., rijekama i kanalima, ali se može doći iz Županje u Slavonski Brod jer kod slavonskog … postoje određene zapreke, pličine gdje brod, osim kod visokog vodostaja može prijeći preko tih plićaka prema Slavonskom Brodu. Bilo je govora o izmjeri i investiciji čišćenja korita rijeke Save i od toga, koliko ja znam, nema ništa, a onaj zakon koji je bio katastrofalan u svezi zabrane iskorištavanja šljunka i pijeska na našim rijekama je doprinijeo tome da su korita naših rijeka s naše strane potpuno da kažem neprohodna korita sa plitkim gazom i da se jednostavno plovidba ne može vršiti. Bilo bi lijepo kada bi sve kulturno-povijesne i sve ostale prednosti koje pruža Slavonija i Baranja, a to se prije svega odnosi na ove luke, mogli posjetiti i putnički brodovi iz Europe i da obiđu sve te kulturne i vjerske i prirodne pa onda da uživaju i u kulinarskim delicijama Slavonije i Baranje ali nažalost u vizijama, strategijama mi toga nemamo. Što se tiče samog prijedloga zakona koji se odnosi govorim o lukama, o plovnim objektima i o koncesijama što je najvažnije dakle dijelu javne nabave, ja se nadam da neće opet biti optužbi za Državnu komisiju za kontrolu postupaka javne nabave kada je rečeno od strane ministara, pa i predsjednika Vlade da nije on naručio vozila, to je odredila državna javna nabava. Pa šta ima on sa tisuću i ne znam koliko vozila koja su naručena, pa nije državna javna nabava naručila ta vozila, nego predsjednik Vlade i ministarstvo. Državna javna nabava je samo odabrala te ponude ništa drugo, nije ih ona naručivala. Ali eto događa se tako da se svali na državnu javnu nabavu za sva zla koja su uslijedila nakon ovakvih stvari. Ja samo mogu reći da sam u dobroj vjeri bez obzira što vrlo malo vidim učinaka ove Vlade u bilo kojem segmentu poglavito u nadležnom ministarstvu koje se bavi prometom pa evo vidimo što se radi i sa Hrvatskim željeznicama, vidimo što se radi u Slavonskom Brodu od željezničkog čvorišta koje je prebačeno i premješteno u Vinkovce i … stanica je u Spačvi jeli tako, mogla je biti u Luci Brod i trebala je biti u Luci Brod ali prebačena je u Spačvu djelovanjem političkih moćnika u određenoj situaciji u određenom trenutku i u određenim političkim okolnostima i u određenom političkom nadmetanju dužnosnika jedne stranke koji su bili iz Slavonskog Broda i Vinkovaca. Dakle ovi su iz Vinkovaca … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] prevagnuli.
Ajmo o zakonu.
Jesam gotov? A pa imam još pet minuta. Dakle vratit ću se na vode. Bojim se da se slična situacija ne dogodi i ja sam samo rekao usporedbu, dakle rekao sam o tome da se slična situacija ne dogodi i u svezi ovih luka, riječnih luka. Što se tiče pojmova u članku 2.članak 4.mijenja se i glasi i onda se objašnjava što su to unutarnje vode, što je unutarnja plovidba, što je vodni put, plovni put, plovni objekt itd. sve do točke ili podtočke 67. gdje piše da je ministar čelnik ministarstva. Zaista definicija ono super, sada nam je sve jasno što je to i tko je to ministar. Dakle tu je potpuno objašnjeno sve, a to o koncesijama i promjenama u svezi koncesija u svezi rada luka i plovidbe na unutarnjim vodama se nadam i vjerujem da je ovo sve skupa pisano u dobroj vjeri i namjeri i evo do sutra ćemo razmotriti kada bude ovaj zakon usvajan kako ćemo glasovati. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nema više prijavljenih. Ovime zaključujem raspravu. Glasovat ćemo naknadno. Sutra nastavljamo sa Konačnim prijedlogom Zakona o zaštiti na radu, drugo čitanje, P.Z.E. br. 607. Kolegice i kolege, vidimo se u jutarnjim satima u 9,30, želim vam ugodan nastavak dana. SJEDNICA PREKINUTA U 18,16 SATI.
Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plovidbi i lukama unutarnjih voda, prvo čitanje, P.Z.E. br. 660. Rasprava je zaključena. U skladu sa prijedlozima radnih tijela Hrvatskoga sabora dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: 1. Prihvaća se Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o plovidbi i lukama unutarnjih voda, 2. Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja upućuju se predlagatelju radi pripreme Konačnog prijedloga Zakona. Molim da se izjasnimo tko je za predloženi zaključak. Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 87 za i 28 suzdržanih, donesen predloženi zaključak.