Molim vas zauzmite svoja mjesta da krenemo sa radom. Dakle, imamo kvorum. Dame i gospodo, poštovani poslanici, poštovani gosti, otvaram 55. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Evo, još jedanput vas pozdravljam, himnu smo čuli. Mogu vas obavijestiti da je Vijeće ministara usaglasilo tekst himne i da ide vrlo brzo vrijeme kad ćemo čuti tekst, naravno do nas je da usvojimo izmjene i dopune Zakona o himni Bosne i Hercegovine. Na današnju sjednicu standardno su pozvani naši redovni gosti, mediji, kao i predstavnici predlagača zakona koji su predmet rasprave na današnjoj sjednici. Trenutno u sali (barem tako ovdje meni to pokazuje, iako ja vidim da ima više, stavite kartice molim vas ko nije stavio) imamo 25 poslanika. Nadam se da ćemo vrlo brzo taj broj i povećati. Odsustvo sa sjednice su pravdali Jovan Todorović, Azra Alajbegović i Adem Huskić, s tim što su gospoda Zlatko Lagumdžija i Denis Bećirović najavili kašnjenje na sjednicu. Jesam li nekoga propustio oko pravdanja? Evo i Izetbegović Bakir će kasniti i Lazar Prodanović kasni. Danas nešto svi kasne, očigledno imaju važnih poslova. Vi ste, evo da mi se vratimo na posao, dakle vi ste dobili nešto drugačiji prijedlog dnevnog reda, uostalom takva nam je i praksa, u odnosu na onaj koji ste ranije dobili. Dakle, ovo je rezultat konsultacija, poslovničkih odredbi i ovo je tekst, odnosno sadržaj dnevnog reda, koji je jučer usaglašen na sjednici Proširenog kolegija. Ukratko, da vas podsjetim, što vidite i iz poziva, mi smo uvrstili sljedeće tačke dnevnog reda u odnosu na ono što ste ranije dobili kao prijedlog dnevnog reda. Dakle, zahtjevi Vijeća ministara za razmatranje po hitnom postupku četiri zakona koji su uslov za liberalizaciju viznog režima. Oni su uvršteni pod tačku 3., 4., 5. i 6. Mislim da nema potrebe da im imena, da im nazive govorim, vi ih svi znate, manje-više, napamet. Nadam se da ste ih dobili, naravno uz izvinjenje. Dakle, mi smo zaista, sekretar Doma i služba ... uložili su sve moguće napore da od četvrtka, kad je sjednica Vijeća ministara završena, i do trenutka kad smo mi počeli, tek u ponedeljak, praktično, dobijati zakone da obezbijedimo zakone u vaš posjed i nadam se da ste vi to svi dobili. Izvinjavam se također, možda nismo uspjeli sve ove jezičke varijante do kraja 2 obezbijediti, jer nismo ni dobijali blagovremeno sve to, ali mislim da to neće i ne treba biti razlog da mi danas ne odlučujemo o zahtjevu Vijeća ministara, na kraju krajeva, to je bila i naša inicijativa. Uvrštena je tačka 22. Potvrđivanje odluka predsjedavajućeg Vijeća ministara o imenovanju zamjenika ministra komunikacija i transporta i zamjenika ministra odbrane za politiku i planiranje. Ja se nadam da ova komisija za potvrđivanje, za provođenje i potvrđivanje radi i mislim da ćemo mi dobiti na vrijeme, tako da ćemo moći se izjašnjavati o ovome. A kao 24. tačka uvršteno je Izjašnjavanje Doma o prijedlogu ... Zajedničkog kolegija oba doma u vezi sa Zaključkom Zajedničke komisije za ljudska prava gdje nismo uspjeli postići do kraja, odnosno nismo uspjeli postići konsezusom sadržaj tog dogovora, odnosno postupka, pa u skladu s Poslovnikom o tome odlučuje Dom. I također smo uvrstili još jednu tačku. Dakle, u posljednjoj tački, gdje imamo ratifikacije, uvrstili smo i Sporazum Vijeća ministara BiH i Vlade Crne Gore o provođenju graničnih provjera na zajedničkim graničnim prelazima, jer je i taj zakon prošao Komisiju, a po samom nazivu vidite da je on vrlo bitan kao i ovi sa Srbijom, jer je i to, na neki način, ispunjavanje uslova za liberalizaciju viznog režima. Sa dnevnog reda u odnosu na ono što ste dobili skinut je Sporazum između Vijeća ministara i Vijeća ministara Republike Albanije o saradnji u borbi protiv kriminala itd., iz prostog razloga što nije predlagač prisustvovao sjednici i Komisija je principijelno odbila da raspravlja o ovome sporazumu. Ovo je, nadam se, poruka za predlagače da su dužni prisustvovati sjednicama. Evo, ja sam malo odužio, što kažu, otvaram raspravu o prijedlogu dnevnog reda. Imam prijavljenu Milicu Marković, greška; Rifet Dolić, greška.
Nije greška.
Nije moguće da nije. Dobro, izvolite.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, uvaženi gosti, sukladno Poslovniku Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine predlažem da predloženi dnevni red za 55. sjednicu Zastupničkog doma proširimo sa novom tačkom, koja bi glasila doslovno: 'Izvještaj Vijeća ministara o realizaciji obaveza iz Mape puta za liberalizaciju viznog režima za građane BiH.' Zbog značaja ovog pitanja za građane BiH i naravno aktuelnog trenutka nakon što Izvještaj o izvršavanju obaveza iz Mape puta za liberalizaciju viznog režima nije dobio pozitivnu ocjenu u Briselu, predlažem da ovu tačku uvrstimo u dnevni red današnjeg zasjedanja i obavežemo predsjedavajućeg Vijeća ministara i resornog ministra da o ovom pitanju danas poslanicima Zastupničkog doma podnesu pismeni ili usmeni izvještaj. 3 Ovo predlažem unatoč što je, kako je već predsjedavajući rekao, današnji dnevni red u ovom procesu već inoviran i što su očito već poduzeti neki koraci stavljanjem na dnevni red četiri zakona koji su na listi uslova za liberalizaciju viznog režima. Podsjećam ovaj dom i uvažene kolege na jedan od zaključaka koji je nakon rasprave u materijalu Plan aktivnosti za ispunjavanje obaveza i preporuke Evropske komisije u vezi sa Mapom puta za liberalizaciju viznog režima usvojen na 50. sjednici Zastupničkog doma, održanoj prije dva i po mjeseca, i koji je glasio: 'Zadužuje se Vijeće ministara BiH da svaki mjesec podnosi Predstavničkom domu Izvještaj o realizaciji obaveza iz Mape puta za liberalizaciju viznog režima.' Ovaj izvještaj je dakle obaveza Vijeća ministara a razlog više za promptno podnošenje istog je i u činjenici da Izvještaj Komisije o izvršavanju obaveza za liberalizaciju viznog režima u međuvremenu dakle nije dobio pozitivnu ocjenu Brisela i da se BiH našla u opasnosti da ostane jedna od zemalja regiona za čije građane će do daljnjeg ostati na snazi obaveze tzv. 'bijele šengenske vize' za putovanje u zemlje EU. Građani BiH su ovu vijest primili kao još jedno razočaranje koje smo im priredili nakon slatkih, rekao bih, borbenih parola koje su slušali od nas i onih koji obnašaju izvršnu vlast u ovoj zemlji. Ono što bi u svakoj zemlji sa odgovornom vlašću u ovakvoj situaciji bilo normalno za očekivati je da se o tom pitanju raspravlja u Parlamentu i da poslanici Parlamenta i građani dobiju informaciju o uzrocima, posljedicama i, naravno, odgovorima za takvu situaciju. Negativna ocjena Brisela o Izvještaju o izvršavanju obaveza BiH za liberalizaciju viznog režima je, slobodno ću reći, sramota i šamar svima nama iako se osobno kao, vjerujem, i većina kolega poslanika ne osjećam odgovornim jer izuzev što sam poslanik ovoga doma ničim osobno nisam doprinio da BiH ne izvrši obaveze iz Mape puta za liberalizaciju viznog režima. Radi toga mislim da je neophodno da poslanici ovoga doma od Vijeća ministara dobiju predmetnu informaciju kako se ne bi o ovom pitanju informirali iz medija i kako bi se ovaj dom odredio prema onima koji su odgovorni za ovu sramotu i ponižavanje građana BiH. Molim kolege poslanike, dakle unatoč ovom proširenju dnevnog reda, za podršku u uvrštavanju ove tačke u dnevni red ove 55. sjednice bez obzira hoće li se Vijeće ministara udostojiti da danas podnese ovaj izvještaj, jer će se time najbolje očitovati koliko im je stalo do građana ove zemlje i, naravno, koliko su odgovorni prema vlastitim obavezama. Hvala lijepo.
Evo, gospodine Doliću, ako dozvolite, vrlo kratak komentar. Dakle, prvo poslovnički trebamo imati materijal, i sami ste rekli, dakle Vi očekujete da mi u toku sjednice obezbijedimo taj materijal itd. Tačno je ovo što ste rekli da smo mi donijeli takav zaključak, međutim nije tačno da ovaj parlament nije informisan. Dakle i Kolegij i poslanici itd. se bave ovom problematikom i mi smo, budite sigurni, mislim radi informisanja javnosti, dakle po Vama ispade da se samo Vi bavite, a svi ostali nemaju pojma šta se dešava. 4 Dakle, rezultat tog bavljenja itd. jeste ovo danas što imamo i mi ćemo raditi i dalje na tome vrlo intenzivno. Dakle, ja imam najavu predsjedavajućeg Vijeća ministara danas ovdje kada budemo raspravljali o ovim zahtjevima i to bi mogla biti prilika da dobijemo dodatne informacije, premda, ja opet kažem, mi smo sve distribuirali što se dešavalo, informacije i sve ostalo, ali evo, dakle, ja potpuno razumijem Vaš zahtjev. Međutim, tehnički mi danas teško možemo imati jednu ozbiljnu informaciju. Ja ću naravno zatražiti od Vijeća ministara, ako se slažete, da za narednu sjednicu, nakon ovoga što ćemo danas uraditi, da nam se kaže šta je to još ostalo iako mi tačno znamo. Dakle, postoji Zakon o prevozu opasnih materija, postoji Zakon protiv diskriminacije, što je sve u toku na neki način i postoje obaveze na boljoj intergencijskoj saradnji, edukaciji, pojačanju granične kontrole itd. i te se stvari rade na regionalnom nivou i unutar zemlje. Ali evo, u svakom slučaju, ja potpuno razumijem i podržavam Vaš zahtjev ali se bojim da ćemo teško doći do informacije u toku same sjednice, pa sam želio da Vas zamolim da to ostavimo za narednu sjednicu, ako se slažete.
mikrofon nije uključen
Možete, naravno. Da ne glasamo, da bismo napravili materijal itd.
Vidite, Vama hvala na komentaru, ja znam ovo što ste Vi rekli i Vi ste u pravu. Međutim, i rekli ste isto tako da je ovo nesporno obaveza Vijeća ministara i ja ne znam, 15 po 15 dana mi ćemo doći tamo gdje nam je sad očito mjesto, a to je da budemo ...
Gospodine Doliću, dostavite mi u pisanoj formi.
Imam, evo u pisanoj formi.
I ako imate neki materijal, dajte dostavite to i Dom će se izjašnjavati. Molim Vas samo evo tehnički da ljudi pogledaju.
Hvala lijepa.
Ima li još neko prijavljen za raspravu o dnevnom redu? Nema. Dakle, zaključujem raspravu o ovom pitanju. Mi bi se sada trebali izjasniti o prijedlogu gospodina Dolića. Ja sad pitam Dom: Hoćete li da napravimo pauzu 10 minuta da se ovo što gospodin Dolić predlaže distribuira ili ćemo se izjašnjavati? 5 Gospodine Doliću, samo da ja precizno formulaciju tačke dnevnog reda još jedanput da poslanci čuju. Molim Vas formulaciju tačke dnevnog reda.
Izvještaj Vijeća ministara BiH o realizaciji obaveza iz Mape puta za liberalizaciju viznog režima za građane BiH. Doslovno kako stoji u usvojenom zaključku.
Ok. Molim vas, molim Dom da se pripremi za glasanje o uvrštavanju nove tačke dnevnog reda. Dakle, Izvještaj Vijeća ministara o ispunjavanju uslova za liberalizaciju viznog režima. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 20 glasova „za“, devet „protiv“. Dovoljna entitetska većina. Ova tačka dnevnog reda se uvrštava, ovaj prijedlog se uvrštava u dnevni red današnje 55. sjednice. Evo gospodine Doliću, naravno, imat ćemo bogatu i plodonosnu raspravu, veliki doprinos itd. Dajte molim vas samo da se ovo ljudima podijeli i da vidimo gdje ćemo ovo uvrstiti. Dakle, da li negdje, hoćete sa zakonima odmah, pa odlučujemo o ovom zahtjevu gospodine Doliću.
Pauza od pola sata.
Već ste rekli šta ste željeli. Ima li mogućnost, 5 minuta sam vas pustio da sve kažete. Evo, pauza pola sata. Pauza pola sata. [[PAUZA]] Molim vas zauzmite svoja mjesta. Imamo kvorum, nastavljamo rad. Dajem mogućnost gospodinu Kalabiću, ako želi, naravno. Izvolite, gospodine Kalabiću.
Evo, gospodine predsjedavajući, ja sam očekivao da ćemo kao u mnogo slučajeva do sada
Molim vas malo pažnje, zauzmite svoja mjesta. 6
iz ove situacije izlaziti sa formulisanim prijedlogom, znači, za sljedeću sjednicu, i mene živo zanima kako se misli danas voditi rasprava, sa kojim materijalom i na koji način. A kada je u pitanju sam taj prijedlog, mi ćemo kroz raspravu o ova četiri zakona precizno objasniti ko je krivac što BiH dvije godine čeka na usvajanje ovih zakona, to ćemo precizno pokazati ko je krivac. I nama je dosta te priče i nabacivanja loptice u smislu da je predsjedavajući Vijeća ministara krivac za sve u ovoj zemlji, a da ljudi imenom i prezimenom koji su jasno, sjede ovdje, i koji su krivci za ono što se dešavalo proteklih godinu dana da ih iz određenih razloga niko ne spominje. Ali evo, mi ćemo tu raspravu iskoristiti da precizno kažemo, i to sam i očekivao da će i drugi, a ne da otvaramo tačku koju ja ne vidim ni kako ni na koji način. Mislim da je to vrlo nekorektno i prema poslanicima jer smo do sada imali uvijek drugačiji pristup kada je u pitanju i materijal za samu tačku i odnos prema inicijativama koje dođu na samoj sjednici. Ali dobro, rezultat glasanja je takav kakav je. Ja imam prijedlog, gospodine predsjedavajući. S obzirom da je ova komisija završila rad i da ćemo mi vjerovatno imati dugu raspravu, da ovi ljudi ne čekaju tamo popodnevne sate nego da se ova tačka 23. prebaci odmah iza tačke 6., znači iza ova četiri zakona o hitnoj proceduri, i da ona bude 7. tačka i da izvršimo taj izbor i da ne čekaju.
Evo, gospodine Kalabiću.
Da ne čekaju, zaista, mislim da nema potrebe ako je sve završeno i sve je spremno.
Molim vas, ja stvarno neću dozvoliti da se ovaj parlament sada koristi za dalje neke stvari. Mi smo završili raspravu i o dnevnom redu. Nažalost, gospodine Kalabiću, rasprava o dnevnom redu je završena. Vi ste samo obrazložili pauzu. A, gospodine Doliću, nema replike. Čovjek je obrazložio pauzu i čuli smo svi dobro i ja predlažem da mi nastavimo raditi. I, ja vas obavještavam da ova tačka dnevnog reda koju je gospodin Dolić predložio bit će 20. tačka. Dakle, prva informacija u setu informacija koje inače na današnjoj sjednici imamo. Dakle, na ovaj način smo završili utvrđivanje dnevnog reda. Radi zapisnika dozvolite mi da kažem dnevni red današnje 55. sjednice. 1. Usvajanje Zapisnika 54. sjednice Predstavničkog doma; 2. Poslanička pitanja a) Komentari na dobivene odgovore, b) Nova poslanička pitanja, 7 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika; 4. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o graničnoj kontroli po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika; 5. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o kontroli kretanja oružja i vojne opreme po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika; 6. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorističkih aktivnosti po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika; 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH (drugo čitanje); 8. Prijedlog zakona o kontroli vanjskotrgovinskog prometa robe i usluga od strateške važnosti za sigurnost BiH (drugo čitanje); 9. Prijedlog zakona o parlamentarnom vojnom povjereniku BiH, predlagači Šefik Džaferović i Adem Huskić (drugo čitanje); 10. Izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o poštama BiH (drugo čitanje); 11. Prijedlog zakona o upotrebi znakovnog jezika, predlagači poslanici Beriz Belkić, Milorad Živković i Niko Lozančić (drugo čitanje); 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju depozita u bankama BiH (prvo čitanje); 13. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u BiH, predlagač Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku (prvo čitanje); 14. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u BiH, predlagač Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH (prvo čitanje); 15. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o postupku zaključivanja i izvršavanja međunarodnih ugovora (drugo čitanje); 16. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o usaglašavanju teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH; 17. Informacija o radu Tužilaštva BiH za 2008. godinu, podnosilac Tužilaštvo BiH; 18. Izvještaj o radu a) BHRT-a za 2008. godinu b) Upravnog odbora RTVBiH (BHRT) za 2007. i 2008. godinu; 19. Izvještaj o finansijskom poslovanju BHRT-a za 2008. godinu, s pregledom korekcija finansijskih izvještaja BHRT-a za 2007. i 2008. godinu; 20. Izvještaj Vijeća ministara BiH o realizaciji obaveza iz Mape puta za liberalizaciju viznog režima za građane Bosne i Hercegovine; 21. Informacija Ombudsmena za ljudska prava BiH o zatečenom stanju u 2008. godini i aktivnostima preduzetim u 2009. godini; 22. Informacija o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini u 2008. godini; 23. Informacija Ministarstva sigurnosti BiH o stanju sigurnosti novinara u Bosni i Hercegovini (realizacija usvojenog zaključka sa 47. sjednice Doma, održane 4. marta 2009. godine); 24. Potvrđivanje Odluke predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH o imenovanju 8 a) Mladena Simića za zamjenika ministra komunikacija i transporta BiH, b) Živka Marjanca za zamjenika ministra odbrane za politiku i planiranje BiH; 25. Imenovanje članova u Posebnu istražnu komisiju (usvojen zaključak na 52. sjednici Doma, održanoj 29. aprila 2009.); 26. Izjašnjavanje Doma o prijedlogu Zajedničkog kolegija oba doma Parlamentarne skupštine BiH da se kolegiji oba doma obrate Visokom predstavniku za BiH radi davanja mišljenja o Zaključku Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku; 27. Davanje saglasnosti za ratifikaciju a) Sporazuma o ekonomskoj saradnji između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Srbije, b) Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Crne Gore o provođenju graničnih provjera na zajedničkim graničnim prijelazima, c) Aneksa II. Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Kraljevine Norveške o finansiranju projekta u korist pravosuđa iili sudova i tužilaštava u BiH, d) Dodatnog protokola uz Krivičnopravnu konvenciju protiv korupcije (ETS 191), Strasbourg, 15. maja 2003., e) Evropske konvencije o obavještenjima o stranom pravu s Dodatnim protokolom, f) Amandmana na Konvenciju o osnivanju Vijeća za carinsku saradnju, g) Protokola između Ministarstva sigurnosti BiH i MUP-a Republike Srbije o provođenju zajedničkih patrola uz zajedničku državnu granicu, h) Protokola između Ministarstva sigurnosti BiH i MUP-a Republike Srbije i održavanju redovnih sastanaka predstavnika na državnom, regionalnom i lokalnom nivou. To je dnevni red današnje 55. sjednice i, konačno, idemo raditi. Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 54. sjednice Predstavničkog doma
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, ja sam na sjednici od 13. 5. postavio poslaničko pitanje vezano za rad ove komisije u procesu izbora direktora državne Direkcije za evropske integracije i dobio sam odgovor od Agencije za državnu službu i ja sam zadovoljan odgovorom, ali nisam zadovoljan sa onim što se dešavalo prilikom rada te komisije, jer iz odgovora kojeg smo svi dobili potpuno je dakle jasno i vidljivo da je u ocjeni kandidata, odnosno u ocjeni kandidata na zadatke koje su oni rješavali, bio prisutan zapravo etnički kriteriji praktično isključivo, a ne kriterij sposobnosti i stručnosti. Ja mislim da ovo nije dobra praksa I, evo srećom taj konkurs je, odnosno, ta procedura je poništena, ona će se vratiti na početak, ali tim povodom ja želim da iskoristim i javno ovdje kažem, a nadam se da će to neko iz Vijeća ministara uzeti za ozbiljno i da će se pozabaviti ovim o čemu ću ja sada kazati, samo dvije rečenice. Ja smatram da članovima komisija koje vrše ocjenu kandidata, pogotovo na ove pozicije koje su, hajde tako da kažemo, i politički problematizirane, treba uskratiti mogućnost bilo kakvog subjektivnog pristupa u ocjeni na riješeni zadatak i mislim da treba porazmisliti o tzv. opcijalnoj provjeri. To je ono: ponuđeni odgovori a), b), c), tačni odgovori, zatim da ili ne, popunjavanje nedostajućih izraza itd., dakle da se ta procedura učini potpuno objektivnom i da se isključi bilo kakva subjektivna ocjena članova komisije, jer oni nisu tamo došli da subjektivno ocjenjuju bilo koga, nego da objektivno ocjenjuju. I mislim da bi se u pravilniku kojim se uređuje ovo pitanje Vijeće ministara trebalo pozabaviti ovim stvarima i na odgovarajući način ih postaviti. Toliko, hvala vam.
Komentar ima Hadži Jovan Mitrović na dobijeni odgovor.
Gospodine predsjedavajući, ja sam na prošloj sjednici postavio jedno pitanje koje je konkretno i moglo se odgovoriti u par rečenica, a govori se: 'Kada se po Ustavu BiH ... građanin BiH može proglasiti nepodobnim da bude biran, što analogno tome ide i da nema mogućnosti da bira.' Nejasno mi je zašto se Ministarstvo upustilo u tako široko obrazloženje uzimajući u obzir Izborni zakon baš u onim segmentima koji ne govore o tome. Ja bih ih shvatio da su uzeli Izborni zakon u pogledu kada građanin BiH ne može da bude biran, a to je kada nijedna osoba koja je na 10 izdržavanju kazne izrečene od Međunarodnog suda, član 1.6., 1.7., 1.7.a) itd. Znači, nisu se dodirivali onoga što se mene ticalo i očekivao sam odgovor konkretan. Zatim nisam očekivao da se ovdje dotiču pitanja Zakona o sukobu interesa. Možda je moje samo obrazloženje zašto postavljam ovo pitanje ih ponukalo da daju ovakav odgovor. Sada pri postavljanju pitanja, ja ću se javit da postavim konkretno pitanje i zamoliću ministra pravde, evo, može i direktno poslije odgovoriti samo da ili ne. Tako ću pitanje postaviti. Ne treba mi u pisanoj formi, jer očito da nešto ovdje ne funkcioniše. Hvala.
Ja nemam više prijavljenih za komentare. Zapisnika radi da samo konstatiram da su odgovore na pitanja do današnje sjednice, osim gospodina Džaferovića i gospodina Hadži Mitrovića koji su imali komentar, dobili Šemsudin Mehmedović, Halid Genjac, Milica Marković i Željko Kuzmanović. Dakle, na ovaj način smo zaključili komentare. Otvaram prostor za nova poslanička pitanja. Evo, imam prijavljenog: gospodin Halid Genjac.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Ja imam pitanje za predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH, koje glasi: 'Kada će Vijeće ministara podnijeti službenu aplikaciju da bi BiH postala kandidat za članstvo u EU i šta je Vijeće ministara uradilo na pripremi službene aplikacije kako bi ona bila kredibilna i prihvatljiva za Evropsko vijeće?' Obrazloženje: Uskoro se puni godina dana od potpisivanja Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i stupanja na snagu i provođenja Privremenog sporazuma. To jesu pretpostavke za podnošenje aplikacije za dobijanje kandidatskog statusa, ali prethodno treba obaviti opsežne pripreme kako bi aplikacija imala što veći kredibilitet. Naravno, te pripreme iziskuju dosta vremena i planski pristup. Uzgred, zemlje u regionu sa sličnim pretpostavkama već su to učinile. Tako su Albanija i Crna Gora podnijele aplikaciju za sticanje kandidatskog statusa, a Srbija se priprema da podnese aplikaciju odmah po odmrzavanju statusa Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju za sebe.
Hadži Jovan Mitrović.
Poštovani predsjedavajući, moje pitanje će biti kratko. Imajući u vidu da je Ustav svake države najveći akt i svi zakoni koji se donose treba da budu u skladu sa Ustavom, ja postavljam pitanje kratko i jasno ministru pravde: 11 'Trebaju li zakoni, pa i Zakon o sukobu interesa, da budu u skladu sa važećim Ustavom, Međunarodnim paktom o građanskim i političkim pravima i Izbornim zakonom BiH? Da ili ne?' Hvala.
Gospodin Okolić. Gospodine Okoliću, jeste li se Vi prijavljivali za poslaničko pitanje, evo sad Vas nemam na ekranu?
nije uključen mikrofon
A greška. Remzija Kadrić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Postavljam pitanje Vijeću ministara, koje glasi: 'Koje aktivnosti Vijeće ministara preduzima po pitanju sklapanja međunarodnih ugovora o imovinsko-pravnim odnosima BiH sa Srbijom i Hrvatskom?' Dakle, očekujem odgovor do naredne sjednice. Ako ne bude odgovora, onda ću to pitanje postaviti i tražit ću da o tome Dom raspravlja i da to bude posebna tačka dnevnog reda na narednoj sjednici. Drugo pitanje postavljam Pravobranilaštvu BiH, koje glasi: 'U kojim sve slučajevima Pravobranilaštvo BiH je ustajalo tužbama radi zaštite prava na integritet i pravni kontinuitet imovine države BiH?' I još jedno kratko pitanje Uredu za razmatranje žalbi BiH: 'Iz kojih razloga je Ured za žalbe BiH odbio žalbu Javnog preduzeća BH Pošta, uz napomenu da je tu istu žalbu Konkurencijsko vijeće kasnije usvojilo a odnosi se na Odluku za obavljanje rezervisanih poštanskih usluga od strane privatnog poštanskog operatera MHS Sarajevo, a za potrebe Sarajevogasa?' Zahvaljujem se.
Husein Nanić.
Gospodine predsjedavajući i članovi vlade, Vijeća ministara, kolegice i kolege poslanici, ja bih htio postaviti pitanje Ministarstvu za vanjske poslove BiH, znači ministru Ministarstva za vanjske poslove BiH, a radi se o sljedećem. S obzirom da već duže vrijeme u Ministarstvu vanjskih poslova postoji inicijativa da se za počasnog konzula u Republici Sloveniji imenuje Smail Festić, postavljam pitanje ministru i tražim informaciju: 12 'Kakav je status navedene inicijative da se za počasnog konzula znači imenuje ta osoba i da mi se dostavi informacija zbog čega je taj proces još uvijek i tako dugo traje?' Hvala.
Milorad Živković.
Imam dva kratka pitanja, neću ih posebno obrazlagati, samo ću ih pročitati. 'Da li je Savjet ministara BiH zadužio ministra bezbjednosti Tarika Sadovića da otputuje u Lion i sastane se sa generalnim sekretarom Interpola, gospodinom Ronaldom Noblom, i razgovara u ime BiH o raspisavanju i dostavljanju potjernica u slučaju Dobrovoljačka? Koga je i na osnovu koje platforme ministar Sadović predstavljao u Lionu i čije je interese zastupao i da li su o njegovim istupima, putovanjima i jednostranim lobiranjima upoznati predsjedavajući Savjeta ministara, njegovi zamjenici, zamjenik ministra bezbjednosti i Kancelarija Interpola u BiH?' I pitanje upućeno direktno Ministarstvu sigurnosti, bio bih zadovoljan ako se može odmah dobiti odgovor: 'Da li je legalno i, ako jeste, na osnovu kojeg ugovora ili zakona prisluškivanje građana, zvaničnika institucija u BiH od strane, pod navodnicima, međunarodnih obavještajnih organizacija, koje su to organizacije i ko ih finansira?' Zahvaljujem.
Rifat Dolić.
Gospodo predsjedavajući, kolegice i kolege, uvaženi gosti, ja imam dva poslanička pitanja. Prvo pitanje je Vijeću ministara BiH ili putem Vijeća ministara BiH: 'Koliko iznose dospjele a neizmirene obaveze koncesionara prema budžetima na svim nivoima vlasti u BiH, sukladno Zakonu o koncesijama u BiH i potpisanim ugovorima o koncesijama? Ko su dvadeset navjećih dužnika po osnovu koncesija, računajući sve nivoe i kolika su njihova pojedinačna dugovanja? Šta su nadležne institucije poduzele u svrhu naplate ovih potraživanja?' Za postavljanje ovoga pitanja iniciran sam nezvaničnim saznanjem da koncesionari u BiH po osnovu zakona i potpisanih ugovora o koncesijama budžetima u BiH duguju preko stotinu miliona KM, da se radi o dužnicima koji su mahom imenom i prezimenom bliski nekim strankama i stranačkim liderima i da institucije države čine malo ili ništa na prinudnoj naplati ovih potraživanja. Naravno, mislim da nije potrebno naglašavati težinu ovoga pitanja u vrijeme financijske krize i recesije kada je racionalno ponašanje u svim segmentima jedina sigurno učinkovita antikrizna i antirecesijska mjera i kada se izgledno suočavamo sa činjenicom da će 13 teret stezanja kaiša osjećati najviše građani sa socijalnim potrebama i siromašni ljudi u ovoj zemlji. Drugo pitanje je ministru finansija u Vijeću ministara BiH. Prije više od godinu dana postavio sam poslaničko pitanje na koje do danas nisam dobio odgovor i uz one suštinske to je dodatni razlog da postavim danas isto pitanje, a ono glasi: 'Kojim propisima u BiH je regulisan segment finansiranja i kontrole finansiranja vjerskih zajednica?' Mislim da suštinske razloge za postavljanje ovoga pitanja i nije potrebno pretjerano elaborirati. U situaciji kada je finansiranje u svim vjerskim zajednicama u BiH pomalo misterija, u kojoj je sve više skandala i zloupotreba koje se kriju iza alibija u tezi kako je to intimno pitanje vjere i vjernika, vjerske zajednice su često i korisnici grantovskih sredstava budžeta i javna je tajna da nisu obavezne polagati račune za utrošena sredstva, što naravno nije u skladu ni sa vjerskim, ni svjetovnim principima i zakonima. Hvala lijepa.
Ja nemam više prijavljenih. Zaključujem tačku 2., dakle komentari i poslanička pitanja. Idemo na tačku 3. Ad. 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Prijedlog ovog zakona, kao uostalom i ova naredna tri, Vijeće ministara je dostavilo 8. juna 2009. godine i mi smo ih istog dana vama proslijedili, uz ono objašnjenje na početku sjednice koje sam dao. Dakle, radi se o zakonima koji se nalaze na listi uslova za liberalizaciju viznog režima. Dakle, u ovom trenutku vodimo raspravu o Zahtjevu za hitni postupak. Otvaram raspravu. Nemam prijavljenih. Zaključujem raspravu. Idemo na tačku 4. Ad. 4. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o graničnoj kontroli po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika
nije uključen mikrofon
Greška, nemam prijavljenih. Zaključujem raspravu o tački 4. Idemo na tačku 5. Ad. 5. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o kontroli kretanja oružja i vojne opreme, također po hitnom postupku Uz isto obrazloženje koje sam rekao maločas. Otvarama raspravu o ovom zahtjevu. Nemam prijavljenih. Zaključujem raspravu. Idemo na tačku 6. Ad. 6. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatarnja Prijedloga zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranju terorističkih djelatnosti po hitnom postuku, u skladu sa članom 127. Poslovnika
Greška.
Greška, zaključujem raspravu o tački 7. Idemo na tačku 8. Ad. 8. Prijedlog zakona o kontroli vanjskotrgovinskog prometa robe i usluga od strateške važnosti za sigurnost Bosne i Hercegovine Također drugo čitanje. Usvojili smo ga na 52. sjednici u prvom čitanju. Izvještaj je dostavljen 8. juna ove godine. Komisija je Prijedlog zakona, da vas podsjetim, usvojila sa jednim amandmanom koji je također postao sastavni dio predloženog zakona. U plenarnoj fazi nemamo amandmana. Otvaram raspravu u drugom čitanu o ovom zakonu. Nemam prijavljenih. Zaključujem raspravu. Idemo na tačku 9. Ad. 9. Prijedlog zakona o parlamentarnom vojnom povjereniku Bosne i Hercegovine
Hvala, gospodine predsjedavajući. I ne radi se o sugestiji kako ste Vi razumjeli, već je sugestija u smislu da buduće inicijative budu usmjerene prema Ministarstvu komunikacija i transporta koje je već u fazi izrade izmjena i dopuna Zakona o bezbjednosti saobraćaja. Dakle, iz čisto pragmatičnih razloga, da ne bih sad malo pa imali po jedan amandman itd., da se to objedini i u narednom periodu očekujemo da ćemo imati cjelovitije dopune i promjene tog zakona koje su u pripremi. U tom smislu je, dakle ono se ne odnosi na ove dvije stvari koje su danas na dnevnom redu.
Hvala, hvala, gospodine Dokiću, u pravu ste, ovdje stoji, postoji riječ 'moguće inicijative', dakle buduće inicijative. Dakle, ima li potrebe za raspravu o ovom zakonu? Nemam prijavljenih. Zaključujem raspravu. Idemo na tačku 14. Ad. 14. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini, predlagač: Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH (prvo čitanje) 18 21. maja Dom je ovaj prijedlog zakona dostavio. Na 54. sjednici mi nismo usvojili ovaj zahtjev za hitni postupak, niti za skraćeni, i ovaj zakon se razmatra u redovnoj proceduri. Mišljenje o ustavnom osnovu smo dobili 4. juna i nadležna je komisija 9. juna, kad je riječ o principima, Komisija je podržala principe predloženog zakona. Ja pozdravljam gospođu Dušanku Majkić, člana Kolegija Doma naroda, koja je ovdje u funkciji predlagača i ako želite. Očigledno želite, već ste ustali. Izvolite.
Poštovane kolege, evo dozvolite da vas na početku pozdravim. Mislim da nema posebno šta da se kaže.
Molim vas da se slušamo, molim vas da se slušamo.
Ovaj zakon je poprilično jasan i on je znači usvojen po hitnom postupku na Domu naroda i predložen i Predstavničkom domu. Dakle, vrši se dopuna samo člana 126. s obzirom da Kolegij oba doma Parlamentarne skupštine ne koristi mogućnost da obezbjeđenje SIPA vozila ima i iza i ispred vozila u kojem se nalazi štićena ličnost i da praktično mi smo izvršili tu redukciju i praktično predsjedavajući oba doma se voze samo u jednom autu, u kome se nalazi osoba koja je iz SIPA-e. Dakle, mi smo, s obzirom na to da je posebno MUP RS-a u posljednje vrijeme zbog zloupotreba ovih mogućnosti korištenja zvučne i svjetlosne signalizacije na automobilima napravio nekoliko upozorenja da se više to neće tolerisati ni za koga ko nije obuhvaćen zakonom, u tom smislu mi smo predložili da ova tačka 5. da se izuzmu i to da se izuzmu samo članovi Kolegija oba doma Parlamentarne skupštine, službena vozila Predsjedništva kada se u njima voze članovi Predsjedništva, i službena vozila Savjeta ministara kada se u njima vozi predsjedavajući i zamjenici predsjedavajućeg Savjeta ministara koji smiju upotrebljavati uređaje za davanje posebnih svjetlosnih i zvučnih signala i bez pratnje policije ili vojnih lica. Evo, mislim, ovaj zakon je jednostavan i nema nešto posebno. Ukoliko bude pitanja, ja sam spremna da odgovorim. Hvala vam.
Hvala, gospođo Majkić. Evo, čuli ste dodatna obrazloženja. Idemo na diskusiju. Branko Dokić. 19
Gospodine predsjedavajući, ja imam potrebu da u ime Komisije koja je ovo razmatrala kažem nekoliko rečenica. Naime, kod odlučivanja ... hoćemo li dati zeleno svjetlo, i kada su principi u pitanju, bilo je dosta članova Komisije koji su bili protiv. Dakle, prošlo je sa bukvalno jednim glasom više. Imali smo i predstavnike Ministarstva komunikacija i transporta za koje možemo smatrati da su stučni i kompetentni za ovu oblast i mislim da bi jedna opšta poruka mogla da se sažme u sljedećem. Na neki način treba cijeniti odluku predsjedavajućih koji su spomenuti, iz tri ove strukture, da ne koriste obezbjeđenje za njihovu sigurnost kada se prevoze, kako je definisano zakonom, kao što smo čuli i od predlagača, sa motivacijom da se napravi određena ušteda, i to smo mi pozdravili u Komisiji. Ali, onda, bilo je i diskusija u smislu da ovo što se traži nije u funkciji zaštite njihove, čak se postavlja pitanje da li je njihova bezbjednost čak više ugrožena nego kada nemaju ta svjetla, imajući u vidu činjenicu da se po pravilu koristeći ta svjetla znatno brže vozi i, s obzirom na naše puteve kakvi su, to jedno vozilo samo sa tim svjetlima nije garancija, čak, naprotiv, može biti dodatno ohrabrenje onome ko upravlja tim vozilom i da dovede ono izabrano lice, odnosno osobu koja bi trebalo da bude zaštićena da bude još i ugrožena. Dakle, to je jedna realnost koju trebamo da imamo u vidu, dakle da li mi povećavamo njihovu bezbjednost. U suštini, mi njima omogućujemo da brže putuju, i tu ne treba zaboraviti jednu činjenicu da često vozači i zloupotrebljavaju onda takvu priliku i onda kada nema onih koje treba da voze. Iz Ministarstva komunikacija i transporta su nam ukazali na činjenicu da bi ovo bila jedna vrsta presedana u smislu da takva praksa se primjenjuje na specijalna vozila koja imaju mogućnost specijalnog, kako se to kaže, prolaza prvenstva kao što su hitna pomoć, kao što su neka policijska vozila i slično. Dakle, evo ja sam imao potrebu da vam prenesem dio rasprave na Komisiji pa da se kada bude glasanje sami opredijelite ko će glasati za, ko protiv. Hvala vam lijepo.
Momčilo Novaković.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege poslanici, uvaženi gosti, vidite, ja mislim da se ovaj problem ne može riješiti ovim zakonom ili evo, najblaže rečeno, ne može samo ovim zakonom, evo hajde da je možda i potrebno u ovom zakonu određene promjene, ali sigurno se ne može riješiti samo ovim zakonom. Naime, jednostavno, ovdje navedene ličnosti ili najveći broj ovdje navedenih ličnosti nije u situaciji da odlučuje hoće li imati pratnju ili neće. I nije pratnja data da bi brže ili sporije išli putem nego zbog njihove bezbjednosti, i nisu oni odgovorni za svoju bezbjednost nego neki drugi su odgovorni za njihovu bezbjednost, tako da oni nisu u situaciji da odlučuju, a pogotovo nismo mi u situaciji da to odlučimo ovim zakonom i na ovaj način. Dakle, ja mislim da ako se gleda sa te strane onda su i principi ovog zakona neprihvatljivi. Obrazloženje kako zbog značaja funkcije treba omogućiti ubrzano kretanje u 20 saobraćaju bez pratnje nema smisla. Ja mogu prihvatiti da bude obrazloženje neko drugo, evo da se nađe obrazloženje da zbog obaveza itd. ali, pazite, zbog značaja funkcije zaista nema smisla. I ja mislim kada bismo mi ovdje, a na tragu ovog što je govorio predsjednik Komisije, imali obavezu da se u isto vrijeme u vozilu nalazi i onaj koga vozi i službeni vozač koji je zadužen da onda ovaj zakon bi predlagač povukao iz procedure. Hoću reći da mislim ... da bi se on, čak i kada bi se ovako mogao regulisati, značajno zloupotrebljavao ili uglavnom zloupotrebljavao. Dakle, ja neću podržati ni principe ovog zakona, jer sam ubijeđen da ne rješavamo ovim ovakvim zakonom ne rješavamo ovo pitanje na način kao što je to predlagač mislio. Hvala.
Za riječ se javio predsjedavajući, gospodin Belkić. Izvolite.
Dakle, kolegice i kolege, nekoliko napomena koje mogu pomoći u diskusiji. Dakle, kada je riječ o učešću Kolegija Predstavničkog doma i ovog doma u cijeloj ovoj proceduri, treba znati sljedeće. Dakle, mi nismo prihvatili ulogu predlagača, dakle ovo je prijedlog Doma naroda. Ovaj Predstavnički dom, odnosno ovaj dom, nije prihvatio skraćeni postupak, nego smo se opredijelili za redovni postupak upravo da bismo stvari posmatrali sa svih aspekata. Ne bih to inače nikada rekao, ali evo zbog opšte prakse, poluinformacija, dezinformacija itd., Kolegij Predstavničkog doma (ja vjerujem da i Doma naroda, ne znam, nemam informacije) je pismeno na početku svog mandata, dakle gospodin Lozančić, gospodin Živković, gospodin Belkić, zahvalili su se i odrekli se svih pratnji, osiguranja na ono što imamo pravo. Dakle, to je jedno desetak ljudi, jedno tri godine itd., dakle to su neke uštede, nije zgodno govoriti ali je to istina, jer se u komentarima kaže da se traži da se ide prije hitne pomoći, da se ide prije vatrogasnih kola itd., da se to odnosi samo na članove Kolegija itd. To se ne odnosi na članove Kolegija samo, nego se odnosi i na članove Predsjedništva i Vijeća ministara itd. Ja sam najskloniji ovom razmišljanju gospodina Novakovića. Dakle, ponovno naglašavam, nema zahtjeva od strane Kolegija Predstavničkog doma. Ima čak činjenica da ... smo pismeno se odrekli bilo kakvih pratnji, bilo kakvih osiguranja itd. i uštedili nešto ovoj državi. Dakle, mi smo skloni da se ide u pravcu ovog o čemu je govorio gospodin Novaković, da čujemo i SIPA-u, da čujemo i Ministarstvo prometa i komunikacija da li ovo unosi neku konfuziju u te propise i da li je ovo zaista sa stanovišta ove sigurnosti uopšte potrebno. Hvala. Gospodin Nanić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. 21 Ja bih kratak doprinos htio, vrlo kratak doprinos dati raspravi o ovoj tačci dnevnog reda, s obzirom da sam i u Komisiji učestvovao na istoj, pa ovdje su izneseni jedni oprezni stavovi po pitanju toga i ove informacije svakako su dobre, koje je predsjedavajući rekao nama ovdje u ime Kolegija Predstavničkog doma. Ono što ja kratko želim reći jeste da ovdje postoje dva instituta: vozilo pod pratnjom i vozilo sa prvenstvom prolaza, i to su potpuno dvije različite stvari. I, složio bih se potpuno sa izlaganjem gospodina Novakovića kada kaže da se to vrlo teško može ovim zakonom i samo jednim zakonom uraditi, i ovo je samo zaštita, kako ja tumačim odredbe ovog zakona, odnosno mogućnost povećanja brzine u vožnji itd. Vozači nisu službeno ovlaštena vozila i u tom slučaju može, nemaju policijska ovlaštenja i zaista može doći do određenih značajnih problema ukoliko bi na ovaj način pristupili ovom rješenju. Pored ovog mislim da zbog značaja funkcije mi ne trebamo prihvatiti ovaj zakon. Ono što je osnovno obrazloženje da treba zbog značaja, ja mislim da ne treba zbog značaja funkcije i ovo ja, na kraju, shvatam kao još jednu privilegiju nama poslanicima, bez obzira, neko je danas predsjedavajući, sutra je neko drugi, mislim da u ovom momentu to nije dobro i da to nije dobro ni u jednom momentu. I, mislim da postoji opća zloupotreba instituta rotacija. Ja sam to i kao poslanik postavio poslanička pitanja i na terenu je zaista, možemo reći slobodno, od načelnika općina, da ne idemo i na niži nivo, da postoje određene rotacije po putevima BiH i da su ugroženi ... od tih rotacija su ugroženi normalni učesnici u saobraćaju. I, da skratim svoje izlaganje. Ja bih, ne vidim razloga da treba podržati ovo bez obzira od koga dolazilo.
Slavko Jovičić.
Poštovani predsjedavajući, poštovani predsjedavajući Savjeta ministara i članovi Savjeta ministara, uvaženi gosti nevladinih organizacija, predstavnici međunarodne zajednice, kolege i kolegice, naravno, govorim u svoje ime, ne pada mi naum da podržim ni principe, a kamoli da dam podršku ovom zakonu iz više razloga. Postoje bezbjednosne službe u ovoj zemlji koje određuju stepen ugroženosti štićenih ličnosti i dajem maksimalnu podršku za takve aktivnosti ali putujte samo od Sarajeva do Banja Luka i srešćete ili sretali ste 15 vozila sa raznim rotacijama. I ja sam bio učesnik jedne takve kolone gdje je čak ispred nas policija stjerala drugo vozilo, oduzela mu pravo prvenstva i završilo u kanalu i, kako smo bili bezobrazni, nismo zaustavili kolonu da vidimo šta je bilo sa čovjekom. Dakle, klasična zloupotreba rotacije. Od tih silnih rotacija narodu je rotacija u glavi, pa onda i meni koji nemam nikakvog auta psuju majku od onih plavih svjetala, ni krivom ni dužnom. Dakle, govorim u svoje ime, niti ću podržati principe, niti mi pada naum da podržim samo jedan, dva člana zakona. Gospodo draga, štićene ličnosti, sudbina vaše bezbjednosti je u rukama službi koje procjenjuju stepen ugroženosti i koje vam se stavljaju na raspolaganje. Vama kao članovima Kolegija Predstavničkog doma koji ste se odrekli tih privilegija, a to su privilegije, dajem podršku jer smatram da vam nije potrebna nikakva pratnja. Kamo sreće da idemo kao normalni ljudi sa građanima koji su nas birali. A, samo na osnovu toga što će neko 22 upaliti svjetlo pa ugroziti druge, pa ja mislim ... da ti bi trebali da vode vozači računa da upravo, ...
Molim vas da se slušamo. Gospodine Mehmedoviću, sjedite molim vas.
... ako ne uključe rotaciju, neće izazvati nikakvu pažnju i niko ih primijetiti neće, a ako uključe rotaciju, svakom će biti interesantni, pa čak sebe sami stavljaju u poziciju ugrožavanja lične bezbjednosti i vozača i štićene ličnosti koju vozi. Dakle, ... govorim u svoje naravno uvijek ime, što se tiče mene, pozdravljam ovo što radi predsjedavajući i normalno Savjeta ministara, onako treba organizovati. Pa predsjedavajući, ne da ga branim, nije rekao meni treba ili ne treba, nego nadležna služba je odredila po zakonu šta treba, a šta ne treba. I kada sam sada vidio da je skučen taj prostor pa više ni ministri nemaju pravo, pa ni zamjenici, pa ne znam ni ja koliko, nego se svelo na članove Kolegija ili, ne znam, kako je sve navedeno. Ali reći ću vam još jedan najvažniji razlog. 12 vozila ima Parlamentarna skupština BiH. Plaćena su ogromna sredstva da se ugradi dodatna oprema i sirene i rotacije, sada platićemo ogromna sredstva da ono demontiraju, ne smiju držati više u autu ono. Dakle, da ne bi to sve tako duplirali, da završim, nikada neću dati podršku ni principima ni ovom zakonu. Hvala lijepo.
Ja nemam više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Idemo na tačku 15. Ad. 15. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o postupku zaključivanja i izvršavanja međunarodnih ugovora (drugo čitanje) Radi se o drugom čitanju. Na 54. sjednici Prijedlog zakona nije dobio entitetsku većinu. Izvještaj, molim vas da se malo slušamo, Izvještaj o usaglašavanju ste dobili. Iz Izvještaja ste vidjeli da nije postignuta saglasnost. O ovom zakonu ćemo odlučivati u drugom krugu glasanja. Dakle, to je samo informacije radi, odlučit ćemo ... glasanjem. Idemo na tačku 16. 23 Ad. 16. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o usaglašavanju teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH
Ja ću samo.
Da, i jedna i druga je komisija. Evo, gospodine Dokiću, samo jedan tren, gospodin Bahtić se prije prijavio, Komisija za finansije i budžet.
Mi smo na ovoj tački potrošili najmanje jedno sat i po do dva vremena i vjerujte vrlo studiozno i prvi put da je nama na sjednicu Komisije došao jedan izvještaj Upravnog odbora a da je usvojen jednoglasno ... Znači, svi članovi Upravnog odbora su podržali ovaj izvještaj, i jedan i drugi. Komisija je također usvojila ovaj izvještaj sa zaključcima, da ih ne čitam, imate ih tu. 24
... Izvještaj o radu. Sljedeća tačka je ovaj finansijski izvještaj. Sljedeća tačka, ja sam mislio da želiš nešto i o radu govoriti. Dakle, izvještaji finansijski su sljedeća tačka.
A o radu ništa. Znači pohvala, ima pomaka, i to je dobro. Ništa više.
Ok. Gospodin Dokić.
Gospodine predsjedavajući, ja sam samo htio da postavim pitanje da li možda da pomjerimo raspravu po ovim tačkama dnevnog reda, ako smatramo da nam je potreban predsjednik Upravnog odbora, on svaki čas treba da dođe. Ako smatramo da nije potrebno, možemo raspravljati. Evo, to sam htio da kažem.
To prevazilazi baš moje mogućnosti. Evo, ja sam već jedanput napravio neku vrstu ustupka i ovaj dom doveo u poziciju da čeka. Dakle, ja sam imao razumijevanje za gospodina Barašanina, ali praksa je da ja ne mogu nikad reći kada će tačno biti. Dakle, nastavljamo raspravu. Ako gospodin se priključi, imamo i ovu drugu tačku dnevnog reda tako da imamo prostora. Izvolite Vi, gospodine Dokiću.
Kad sam se već javio za riječ, Komisija za komunikacije i transport je raspravljala o ovom izvještaju i njihovom radu i, kao što ste vidjeli iz Izvještaja, podržala je, rekao bih, jednoglasno i, kao što je kolega Bahtić istakao, očigledno da postoje pozitivni pomaci u posljednje vrijeme i nadamo se da će takav trend biti nastavljen i u narednom periodu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Dokiću. Ja više prijavljenih nemam. Zaključujem ovu tačku dnevnog reda. Idemo na sljedeću tačku dnevnog reda, dakle 19. Ad. 19. Izvještaj o finansijskom poslovanju BHRT-a za 2008. godinu, s pregledom korekcija finansijskih izvještaja BHRT-a za 2007. i 2008. godinu 25 Ovo je dakle rađeno u skladu sa ranijim zaključkom Predstavničkog doma. Upravni odbor RTV je 4. maja dostavio Izvještaj o finansijskom poslovanju BHRT za 2008. godinu, sa pregledom korekcija finansijskih izvještaja za 2007. i 2008. godinu. Pregled korekcija finansijskih izvještaja usvojen je na Upravnom odboru BHRT-a. Nadležna Komisija za finansije i budžet razmatrala je ove izvještaje i svoje mišljenje je dostavila 8. juna 2009. godine. Kao što ste vidjeli, Komisija je jednoglasno prihvatila Izvještaj i predložila Domu usvajanje. Komisija je također predložila i usvajanje zaključaka: 1. Predstavnički dom podržava preduzete aktivnosti Upravnog odbora RTBiH vezano za izbor konsultanske firme koja će sačiniti plan sanacije i konsolidacije RTVBiH te da zadužuje Upravni odbor da navedeni plan dostavi Predstavničkom domu u što kraćem mogućem vremenskom periodu. 2. Također, Predstavnički dom predlaže entitetskim zakonodavnim tijelima da entitetske zakone o javnim RTV servisima usklade sa odredbama Zakona o Javnom RTV sistemu BiH. Dakle, ovo predlaže i to se podrazumijeva da se niži zakoni od nižeg nivoa usklađuju sa državnim zakonom. 3. Predstavnički dom zadužuje Upravni odbor RTVBiH da u najkraćem roku uputi zahtjev Konkurencijskom vijeću u kojem će tražiti ispitivanje rada marketinških agencija u smislu sprečavanja monopola na marketinškom tržištu javnih servisa u BiH. 4. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zahtijeva od Parlamenta Federacije BiH da u najkraćem roku imenuje Upravni odbor FRTV, što će se, nadam se, desiti upravo danas. Dakle, ovo su zaključci naše nadležne komisije u pravcu poboljšanja uslova poslovanja sa stanovišta finansijske sigurnosti. Gospodine Bahtiću, imate li sad potrebu? Izvolite.
Ja ću samo kazati da je upravo tako. Komisija je jednoglasno prihvatila i Izvještaj o finansijskom poslovanju, s tim da je situacija opet teška. Međutim, vidljivo je od unazad par godina, iz Izvještaja, da su primijećeni trendovi smanjenja troškova i štednje na svim nivoima i povećanje vlastitog programa. Znači, gubitak je manji nego što je bio, uvodi se reda, pravilnici su doneseni. Mi smo donijeli ove zaključke i nama je najbitniji onaj zaključak: plan sanacije i konsolidacije, znači televizije i Javnog RTV servisa. I predsjednik Upravnog odbora je kazao da su oni donijeli odluku, da je u toku procedura potpisivanje tendera, da to nema unutar kuće ko da uradi, da će uraditi neka neovisna ekspertna grupa, što mi pozdravljamo – znači, taj plan sanacije 26 i konsolidacije. Jedan od naših zaključaka, evo vidite ovdje, evo, Vi ste već kazali postoji mogućnost da se danas usvoji Upravni odbor FRTV kao preduvjet za formiranje javne korporacije. Mi to smatramo da je to u ovom trenutku najvažnije, jer javna korporacija će riješiti jedan dio problema koji je očito iznad domena Javnog RTV servisa. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se, gospodinu Bahtiću. Ja privaljenih više nemam. Zaključujem raspravu. Zaključujem raspravu i o tački 19. Gospodin Barašin je stigao. Ja ga pozdravljam i želim mu dobrodošlicu. I, stekli su se uslovi da se vratimo na tačku 17. Ad. 17. Informacija o radu Tužilaštva BiH za 2008. godinu, podnosilac: Tužilaštvo BiH I evo, danas konačno, nakon dva pokušaja, imamo uslove da razmatramo Informaciju. Mi smo Informaciju dobili još 17. aprila ove godine. Ustavnopravna komisija je Mišljenje dostavila 11. maja i ... naša Ustavnopravna komisija je primila Informaciju k znanju i predlaže isto to i Domu, odnosno Predstavničkom domu Parlamenta BiH. Javio se gospodin Šefik Džaferović, pretpostavljam kao predsjednik Ustavnopravne komisije koja je bila nadležna u ovoj proceduri. Izvolite.
Upravo tako, gospodine predsjedavajući. Koleginice i kolege, dame i gospodo, mi po odnosima između zakonodavne, sudske i izvršne vlasti nemamo, a i po važećim zakonima, naravno, niti pravo niti obavezu da usvajamo bilo šta ili ne usvajamo što stiže iz sektora sudske vlasti, nego da razmatramo informacije koje su oni nama obavezni dostavljati. Primamo ih na znanje i eventualno vidimo šta je to što mi treba da uradimo a moglo bi da pospješi funkcioniranje sistema sudske vlasti u BiH. To uostalom i jeste svrha ovih informacija i ja je tako kao predsjedavajući Ustavnopravne komisije i Ustavnopravna komisija razumijevam. Mi na Ustavnopravnoj komisiji nismo ulazili dublje u analizu preporuka koje su navedene u toj informaciji, ali mislim da bi ovaj dom, i u tom pravcu možemo izvoditi određene zaključke, trebao da poduzme sve što je u njegovoj nadležnosti, u njegovoj kompetenciji i da zatraži od onih koji imaju nadležnosti, kao što je npr. Vijeće ministara i druge institucije u BiH, kako bi se institucija Tužilaštva i državnog tužioca u BiH zaista postavila na ono mjesto kako joj to pripada zakonom od nas, i u Informaciji se vidi, da je potrebno poduzimati određene mjere, 27 dakle treba dati podršku i treba pružiti pomoć instituciji državnog tužioca kako bi ta institucija što uspješnije obavila svoj posao. Toliko, hvala, i obavljala svoj posao u budućnosti.
Sigurno, gospodine Džaferoviću. Jozo Križanović.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, uvaženi članovi Vijeća ministara, želim prije svega reći da Klub SDP-a, Klub zastupnika SDP-a u ovom parlamentu podržava rad svih institucija BiH, nastoji na jedan kritički način da kroz analizu ovih izvještaja da i svoj doprinos poboljšanju rada tih institucija. U tom smislu, smatramo da je i rasprava o godišnjem izvještaju koji danas razmatramo, u konkretnom slučaju, Tužiteljstva BiH, dobra prilika da se kritički analizira ovaj rad i da se daju određeni prijedlozi za unapređenje tog rada. Dozvolite mi nekoliko komentara i na kraju kratko pitanje i prijedlog. Smatramo da dobar dio Izvještaja da se nepotrebno bavi na detaljan način organizacionom strukturom, a manje analitikom rada i stvarnih problema u radu. Smatramo da je trebalo eksplicite, dakle na jedan konkretan, određen i direktan način iskazati osnovne probleme i teškoće u radu i sugerirati šta su prioritetne mjere za efikasniji rad Tužiteljstva. S tim u vezi želio bih kao primjer vrlo kratko komentirati, recimo, Odjel II. Tužiteljstva koji se odnosi na organizirani kriminal. Naime, u Izvještaju se kaže da je u protekloj godini presuđeno ... u 23 predmeta. To se odnosilo na 39 osoba, da je izrečena kazna od 53 godine zatvora i za sva ta ukupna djela da su izrečene novčane kazne u visini 415.000 maraka i da je oduzeto imovine u vrijednosti oko 1,5 milion maraka. E vidite, sad kad se, naravno, detaljnih podataka nema, tako da se ne zna o strukturi ništa koja su to kaznena djela, je li to puno, je li to malo. Evo, ostaje da se analiziraju ovi podaci. Vidite, u 23 predmeta koliko je efekata polučilo oduzimanjem ilegalno stečene imovine a radi se o Odjelu koji tretira organizirani kriminal. To upućuje, dakle da se Tužiteljstvo, čini mi se, više bavi sitnim kriminalcima, odnosno sitnim kriminalom, bar kada su u pitanju ovako iskazane cifre. Naravno, nedostaje podatak koliki su bili zahtjevi Tužiteljstva kada su u pitanju ove cifre za oduzimanje nelegalno stečene imovine ili izricanje novčanih kazni. Postavlja se pitanje ima li Tužiteljstvo ozbiljnih problema u dokazivanju visine nelegalno stečene imovine. I evo pitanje: Kakva je sudbina oduzete imovine? Da li je ona stvarno oduzeta i kako se s njom dalje raspolaže? Mi smo u prethodnom periodu postavljali zastupnička pitanja u ovom smislu i nismo baš dobili odgovarajuće odgovore, a niti u ovom izvještaju ne možemo naći podataka da li se ovdje 28 radi o ozbiljnim problemima. Na ovo ukazuje i stav Tužiteljstva u poglavlju 'Sudjelovanje u reformskim procesima u BiH', gdje se kaže 'da će Tužiteljstvo angažirati, pored ostalog, i u procesu uspostave učinkovitih mehanizama i procedura za oduzimanje nezakonito stečene koristi, te racionalnog upravljanja i raspolaganja oduzetom imovinom, uključujući aktivno sudjelovanje kod predlaganja izmjena zakonskih i drugih propisa koji uređuju ovu oblast.' Ja sam ovo naveo, poštovane kolegice i kolege, samo da nas podsjetim da evo ima i da kažem jedan neposredno izražen stav Tužiljstva 'da nedostaju određeni mehanizmi kada su u pitanju istraživanja i dokazivanja organiziranog kriminala i oduzimanja nelegalno stečene imovine'. S tim u vezi želio bih vas podsjetiti i aktuelizirati a pretpostavljam, odnosno u tom smislu ću formulirati i jedan prijedlog zaključka, da se u ovom domu ponovo aktuelizira donošenje 'Zakona o Agenciji o osiguranju prinudnog oduzimanja nelegalno stečene imovine i upravljanja tom imovinom' Hvala.
Slavko Jovičić.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, ja ću se u Izvještaju Tužilaštva osvrnuti na Odjeljak I, kada su u pitanju ratni zločini. Ali, želim kao šlagvort za nastavak diskusije da kažem da sam negdje u martu 2007. godine, kada je tužilac BiH bio gospodin Marinko Jurčević, tada tražio na ovom parlamentu da pripreme strategiju od pet godina, da se završi ova bolna tema svih naroda i građana u BiH. I, vidim u Izvještaju, što je dobro da je Savjet ministara pripremio, samo je ta strategija sedam godina, ali kroz ovaj izvještaj, kad kasnije budem obrazlagao i komentarisao određene dijelove ovog Odjeljka I, vidjeće se o efikasnosti rada. Naravno da nisam zaboravio da dam podršku svim institucijama koje se bave ovom problematikom, ali sasvim je ogromna razlika između toga što ja dajem podršku i efikasnosti u radu tih institucija koje funkcionišu na nivou BiH. Dakle, izvještaj kao izvještaj, svaki je dobro sačinjen. Primijenjena je ona standardna metodologija o raznim ciframa i o drugim stvarima koje u faktičkom stanju ili principu ne govore mnogo, nego govori narod i građani. I ono što želim posebno da apostrofiram jeste i možda dobra stvar da se mi političari ne miješamo u rad provosudnih institucija, no više puta sam na ovom parlamentu rekao i ne trebamo da se miješamo, ali kažem miješaju se svi drugi. Pa zato sa velikim ushićenjem predsjednica Suda i glavni tužilac primaju Doris Pak, eto ona se može miješati bez obzira, ne umanjujem ni njen značaj kao evropskog parlamentarca, zadužena je za Jugoistočnu Evropu, pa vidim mnogi ambasadori iz mnogih zemalja posjećuju taj sud i dobro su samo došle njihove inicijative, kad daju donacije i podršku da ta insititucija stane na noge, ali vidim i oni se miješaju. Jedino ja ne smijem ništa o tome da kažem a nikada nisam pošao na sjednicu ne Parlamenta nego ni u privatnu šetnju a da me barem pet ljudi nije srelo i pitalo šta radi ovo Tužilaštvo BiH. 29 Ja ću fino sad da počnem onako koliko imam vremena, ako stignem, a ne mogu stići, trebalo bi dva dana da govorim o ovome, ali najmanje je važno šta ću ja reći, jer Tužilaštvo će raditi opet po svome i neka se ne miješam ni ja tamo ali barem da im skrenem pažnju. Dakle, oni su ovdje fino definisali. Kamo sreće da je ovako kao što stoji u formulaciji, da Poseban odsjek za ratne zločine, dakle poseban taj odsjek je organizovan i tamo oni kažu za međunarodnu pravnu pomoć, terorizam, kako su već raspodijelili te tri stvari, što je vrlo dobro, međutim, da ne zaboravim, a to je za mene ključno, neka odmah tužilac BiH priprema zamjenu stranih tužilaca jer, što se mene tiče, nikada neće više dobiti podršku da im se produži mandat. Efikasnost njihovog rada ne može se izmjeriti čak ni procentima, jer prvo mu treba prevesti onaj prevodilac šta će on raditi, pa dok mu oni prevedu, pa dok oni prevedu meni, pa dok ja prevedem narodu, pa dok mi prevedemo svima, svakome, ovaj će proces trajati nažalost 50 godina. Ko će doći na ovaj sud da svjedoči i ko će uopšte učestvovati u bilo kakvim procesima, ako ikada budu procesuirani neki predmeti? Dakle, govorim o bolnoj rani svih građana. I oni su fino naveli ovdje u Izvještaju koliko imaju domaćih tužilaca, pa da te glavne odjele vode stranci, kao da smo mi juče sišli s grane ili neke katakombe pa mi nemamo domaćih resursa i nemamo eto baš nikoga da sjedi umjesto nekog stranog tužioca, pa je to naše tužilaštvo postalo mali Hag. Ja govorim naravno uvijek u svoje ime. Dolazim iz nevladine organizacije koja je najviše ogorčenje izražavala prema Haškom tribunalu. I danas ću ponoviti, vidim da se oni oslanjaju na neke njihove izvještaje, i još bez njih ne mogu da dišu jer ih nešto kao navodno konsultuju, a Haški tribunal je završio istražne radnje 2004. godine, ne bavi se time, pa čak ni predmete koje je ustupio Tužilaštvu BiH, niko ne zna za njihovu sudbinu. I nesuvisle su više izjave portparola Tužilaštva: 'Istražne radnje se vode'. Do kada? Do sudnjeg dana? Hoće li neko objasniti građanima, ne meni, meni je sve jasno, a radi se o vrlo neefikasnoj instituciji koja ovu, ponavljam po bezbroj puta, bolnu ranu svih građana nikada nije razriješila i pitanje je da li će razriješiti. Dakle, bezbroj je stvari u ovom prvom odjeljku koji bih mogao da prokomentarišem i kažem o ovoj strategiji, mada su 2003. godine počeli da rade kada se počelo primjenjivati novo zakonodavstvo, pa sam na prošloj sjednici, pretprošloj postavio i poslaničko pitanje: Da je ovo jedina zemlja u Evropi koja retroaktivno primjenjuje zakonodavstvo na krivična djela koja su se desila u ranijem periodu? To nigdje u svijetu nema, pa čak ni ovdje nije jedinstveno. Sud BiH i Tužilaštvo primjenjuju taj zakon iz 2003. godine na djela koja su učinjena '92. do '95. godine, dok neki kantonalni sudovi i tužioci to ne primjenjuju. Dakle, mi nismo u stanju da riješimo te odnose unutar institucija ove zemlje. Druga stvar, vidim ovdje na stranici broj 8. da je u ovoj strategiji predviđeno da se za sedam godina završe najosjetljiviji ili najvažniji predmeti a onda će u periodu od 15 godina od usvajanja strategije doći do centralizacije ažuriranja evidencije o svim predmetima ratnih zločina na nivou Suda i Tužilaštva BiH. Pa jesu li sva ta djeca bila '92. godine tek rođena, pa će oni živjeti 100 godina, pa će dočekati 15 godina još da se to završi. Radi se o ljudima koji više nisu srednje dobi nego na kraju svog života, o ključnim svjedocima koji nažalost odniješe istinu u grobove i ko će i kad bi se otvorili sutra ti predmeti ko će svjedočiti? Ko će izaći i obrazlagati to što treba tamo, pa će jednostavno biti ovako: vodili smo istragu, nemamo dokaza, nemamo svjedoka, zatvorili predmet. Nažalost, tu ranu ne smijemo mi zatvoriti, ona se mora svaki dan otvarati. 30 I još su naveli jednu formulaciju (kad naiđem na nju) koja je ključna i koja je potpuno netačna, samo da je nađem. Da, naravno, oni imaju ovdje šest timova. Zamislite, šest timova koji su ustanovljeni prema geografskoj i regionalnoj strukturi. Kamo sreće da je ovdje u ovom izvještaju rečeno šta su ti timovi do sada uradili na ovim sektorima gdje su ih rasporedili. Pa onda dolaze u koliziju je li Tužilaštvo zbog osjetljivosti predmeta preuzelo od nekoga neki predmet nižeg organa, nižeg tužilaštva po ovim regijama, pa niko ne zna šta se tu desilo. Pa onda ovdje na stranici broj 13. interesantna stvar ... kažu oni 'Posebnom ... odsjeku za ratne zločine u toku 2008. godine u radu je bilo 659 predmeta protiv 3.580 lica, od toga broja tokom 2008. godine zaprimljeno je još 85 novih predmeta protiv 386 lica'. Pa da ja vas ne bih zamarao ciframa, svi ste vi dobili ovaj materijal, sve je nešto zaprimljeno, a pogotovo formulacija koja stoji 'preneseno iz prošle godine'. Ne iz prošle, preneseno nakon rata, 13-14 godina, predmeta koji još nisu ugledali svjetlost dana. I pitanje je da li će ikada. Pa su fino ovdje ove grafikone složili, napravili dobar pregled. I kada bih samo ja gledao Izvještaj, ja kažem, ovo je odlično, ja bih ovo prihvatio, ali ne pada mi naum da prihvatam, pogotovo ovaj izvještaj, za prvi dio govorim, o ratnim zločinima. I, zamislite ove formulacije, kaže: 'Ovi podaci takođe ukazuju da je veliki broj zakazanih ročišta pred Sudom BiH, a s obzirom na kompleksnost i obimnost predmeta', što ne osporavam, takođe da zbog zauzetosti sudija i sudnica, 'suđenja u gotovo svakom predmetu traju dugo, u prosjeku po godinu i godinu i po dana'. Zauzete sudije, zauzete sudnice! Nemam ja prava da kažem, ali gospodo, razriješite ove predmete, evo vam sudnica ovdje. Tražite sudnice, rješavajte, nemojte se vaditi samo na prostor, a predmeti u ladicama stoje! Svaku veče ste svjedoci da je najviše animoziteta iz svih struktura, od svih naroda, svih građana, najviše žalbi i pritužbi na rad Tužilaštva i Suda, a, kada su u pitanju te dvije institucije, posebno na ovaj segment ratnih zločina. I dole ima jedna vrlo važna formulacija, na stranici broj 17., gdje oni kažu kada su u pitanju svjedoci. E, ovdje su samo pogodili. Zasigurno je da je protok vremena od počinjenih krivičnih djela uticao na to da istima sjećanja blijede.
Vrijeme!
Izvinjavam se, evo završavam. I zaista, tek sam došao na samo dvije minute ono što sam mislio da govorim, ali poštujem Poslovnik, ograničenje, završavam evo rečenicom.
... ime kluba, je li?
Poštujem naravno, samo mi dozvolite da završim ovo šta su pogodili. 'Sjećanja', kaže, 'blijede kao i da su određeni ključni svjedoci u međuvremenu preminuli'. Pa neće živjeti bezgranično. Baš zbog toga što su svjedoci preminuli i što će preminuti mnogi i ove i iduće godine, ko će vam svjedočiti na tužilaštvu i sudu. 31 Zato, gospodo, ne pada mi naum da ovo prihvatim. Ovo je najveći problem i najneuspješnija reforma (to su stranci), svakom kažem, je pravodusnog sistema gdje se oni hvale kao nešto su uradili. Nisu uradili. Naravno, kad sve ovo govorim, ovo se ne odnosi personalno na glavnog tužioca, nego na vašu ekipu. Zato vas još jednom molim, pripremajte zamjenu za strane tužioce. Nećete dobiti saglasnost da im produžite mandat, kao što se svi tamo borite, kao da su oni nešto važni. Ova država ima sposobne kadrove da nastave ovaj proces, a Vi na čelu organizujte, imate vremena do decembra i pripremite te naše kadrove, neka uđu malo u problematiku, i u ime kluba ovo sad ću govoriti, jer imam odobrenje, da imate na umu, nego da vas iznenadi naša inicijativa da mi kao nešto smo remetilački faktor, pa eto mi se sjetili u decembru, ne damo. Ne damo sad.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Denis Bećirović. Izvolite.
Ja želim vrlo kratko reći da o radu Tužilaštva BiH bilo bi dobro da govorimo korektno, argumentovano i principijelno. Naime, poštujući trodiobnu podjelu vlasti na zakonodavnu, izvršnu i sudsku vlast, bilo bi dobro da mi kao predstavnici zakonodavne vlasti budemo principijelni. Bojim se da kolega Jovičić nije principijelan u ovoj priči, kada posebno govori i akcentira ovaj dio koji se odnosi na rad Posebnog odjela za ratne zločine. Pri tome želim reći da apsolutno smatram da ima prostora da se unaprijedi rad Tužilaštva i ovog odjela. Međutim, želim podsjetiti na jednu činjenicu. Naime, kolega Jovičić, i da ne pobrajam sad ostale poslanike, nije mogao čak napraviti nijedan mali korak kada su u pitanju ratni zločini u BiH, a taj mali korak je sljedeći. Naime, Vijeće Evrope je usvojilo Rezoluciju o Danu sjećanja na genocid u Srebrenici. I ovaj parlament, uključujući i kolegu Jovičića, nažalost, nije mogao da napravi taj jedan mali ali veliki korak za žrtve: da ovaj parlament usvoji da obilježavamo Dan sjećanja na genocid u Srebrenici. Dakle, ni taj mali korak nije napravljen ovdje u zakonodavnom organu, a s druge strane od tih poslanika se traže neki veći ili još veći rezultati u radu Tužilaštva. Ponavljam, dakle ima prostora za unapređenje rada Tužilaštva itekako, međutim trebamo zaista biti principijelni i trebamo i mi kao predstavnici zakonodavne vlasti da napravimo određene iskorake kako bi mogli bolje raditi i predstavnici sudske vlasti.
Uvaženi posalnik Slavko Jovičić, odgovor na repliku. Izvolite.
Pa ja ne znam jesam li ja dokazao principijelnost ili sam, a reći ću, imao sam najbolje namjere, jer sam bio jedan od rijetkih Srba koji je otišao u Srebrenicu u Potočare na otvaranje Memorijalnog centra. Meni kao žrtvi prethodnog rata, ljudi, to nije bilo jednostavno, pogotovo na Palama. Mislio sam kad se vratim da će me objesiti. Ali na svu sreću, govorim vam istinu, 32 četiri-pet ljudi je negodovalo i reklo je: 'Zar si ti mogao da odeš koji si 44 mjeseca doživio najgoru torturu i zlostavljanja?' Tada sam rekao i ponovio i sad ću ponoviti, imao sam najbolju namjeru da pružim ruku pomirenja o kojem stalno govorimo, odnosno povjerenja. Pomirenje je individualni čin svakog pojedinca hoće li se pomiriti. Nema zakona ko će donijeti da se mi mirimo nešto. Dakle, ja sam otišao. A Vama, kolega Bećiroviću, neću pitati gdje ste Vi bili gdje su Srbi stradali na bilo kojem stratištu i da li ste ga pomenuli. Evo, ne morate doći. Pa evo i danas inicijativa: odredite delegaciju koja će otići u Potočare da postavi vijenac, obilježi tamo dan stradanja, ali da odrede i Srbi, ali da odrede i Hrvati. Pa kada nas narod vidi zajedno da smo i u Potočarima, da smo i u Sijekovcu, da smo i u Uzdolu, da smo i u Jablanici, onda će narod reći da ima nekog smisla. A ja sam maloprije govorio samo s razlogom što je evidentno da nema otvorenih procesa na Tužilaštvu BiH gdje su Srbi stradali. Ljudi, nije se ovdje vodila ljubav četiri godina. Ovdje su se ljudi međusobno ubijali i ja ne tražim balans u količini počinjenih zločina, nego balans u količini pravde koje, nažalost, nema za Srbe i Hrvate na Sudu BiH i Tužilaštvu. To je suština. Ja pitam: Hoće li Tužilaštvo BiH otvoriti ijedan predmet gdje su Srbi stradali? Evo ne moraju pet logora u kojima sam ja bio a dao sam izjave, završen predmet davno. Hoću li ja slušati svaku noć portparola Tužilaštva: 'Istraga se vodi'. Pa kad to preuzme Tužilaštvo Srbije, onda je drvlja i kamenje na nas, kako mi nemamo povjerenja u naše institucije. Imamo ali, gospodo, radite za ono što ste nadležni i što ste plaćeni i da objasnite vi narodu, a ne ja. Ponavljam, zašto nema otvorenih predmeta gdje su Srbi bili žrtve? Ponavljam, ja sam bio u Srebrenici ali ne želim da se 11 ili 7 ili 8 dana pakla svede samo na taj period i kao legalista sam i tada govorio kada je bio taj slučaj ovdje na Parlamentu ali, gospodo, stradali su i Srbi i Hrvati. Hoće li neko to reći u ovom parlamentu? I nemojte mi brojčano, jedna majka koja je izgubila tri sina, bila ona Bošnjakinja, Srpkinja, Hrvatica, u njenoj tragediji su i Srebrenica i Aušvic i Jasenovac i sve moguće. Ko će toj ženi to objasniti?
Vrijeme!
Zato nema tog zakona.
Zahvaljujem. Sljedeća za repliku se javila uvažena poslanica Milica Marković. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pa evo, ja želim kratko samo repliku da kažem na izlaganje gospodina Bećirovića. Mislim, gospodine Bećiroviću, da bi baš Vi trebalo da se čuvate da nekom primjedbujete šta je ko prihvatio, a šta ko nije prihvatio. Iz prvog razloga ... što pominjete ono što prigovarate gospodinu Jovičiću i svima nama je nećete da uzmete u razmatranje i u obzir zbog čega se to 33 desilo i ne nalazite u svojoj glavi da u Srebrenici nije stradao samo bošnjački nego i druga, odnosno dio naroda druga dva iz BiH. To je prvi razlog. A drugi razlog je: mislim da nemate pravo nikome da primjedbujete, ni kao građanin Tuzle. Mislila sam da će to kolelga Jovičić da kaže ali evo nije, ni kao građanin Tuzle, jer su prije tri godine, kada je gospodin Jovičić došao kao član Udruženja logoraša Republike Srpske samo da položi cvijeće na mjesto i postavi spomen-ploču gdje su stradali Srbi u Tuzli, predstavnici Vašeg naroda došli i šutali nogom i cvijeće i razbili spomen-ploču i njih otjerali i nabrzili kao najveće neprijatelje u ovoj zemlji. Zato bi bilo dobro da se čuvate i da imate to u vidu da se to desilo baš u gradu iz koga Vi dolazite u ovoj zemlji.
Ja vas molim sve, s obzirom da predsjedavajući nije bio tu, da replike ne idu u pravcu današnje tačke dnevnog reda. I želim da vas upozorim da u sljedećim replikama, ko se prijavio, držite se tačke dnevnog reda, a ne onoga što danas nije na dnevnom redu. Zahvaljujem.
To se podrazumijeva, to je i poslovnički. Denis Bećirović.
Ma dobro, ja neću ulaziti u ove priče o Tuzli, šta je Tuzla i ko je Tuzla. Neka govore objektivni, neutralni ljudi iz svijeta itd. a nema potrebe da ja danas trošim vrijeme na to. Međutim, ima jedan drugi problem. Problem je kada poslanici u Parlamentarnoj skupštini BiH ne žele ili neće da pročitaju Rezoluciju Evropskog parlamenta. Ne mogu reći da je nisu dobili, jel pretpostavljam, kao što sam i ja kao poslanik dobio, da su i svi drugi poslanici dobili tekst te rezolucije. U toj rezoluciji zarad onih koji to nisu želeli da kažu, dakle u Rezoluciji Evropskog parlamenta precizno i jasno stoji i genocid u Srebrenici, ali i također osuda svih ratnih zločina i nedjela na cijeloj teritoriji BiH. Prema tome, to treba javno i otvoreno reći, a nikako pokušati zloupotrebljavati, a evo u ovom slučaju čak i Rezoluciju Evropskog parlamenta. /kratko prekinuto snimanje/
Prvo, samo repliku na izlaganje uvažene gospođe Marković. Dakle, kad je u pitanju stradanje u Srebrenici, kako kažete, ja Vas samo pozivam da pročitate presudu Međunarodnog suda pravde u Hagu i bit će stvar sasvim jasna ko je i na koji način i kako sve ... ništa drugo.
Jesi se ti bio prijavio i za diskusiju, Remzija? 34
Jesam, jesam.
I završio si i diskusiju i repliku?
Nisam.
Pa izvoli, ja sam ti predlagao da sastaviš.
A da sastavim, je li?
Jer si na redu.
Jesam, ... izvinjavam se. Zahvaljujem se, predsjedavajući. Dakle, kad je u pitanju Izvještaj o radu Tužilaštva, ja ću samo da kratko prokomentarišem ovu stranicu, stranicu 2. ovog izvještaja i ... u ovome uvodnome dijelu ovog izvještaja u kojem stoji, pa da pročitam jednu vrlo važnu rečenicu i da je prokomentarišem: 'Tužilaštvo BiH je poseban organ BiH osnovan u cilju efikasnog ostvarivanja nadležnosti države BiH, poštivanja ljudskih prava i zakonitosti na njenoj teritoriji i efikasnog suzbijanja kriminaliteta i jačanja načela vladavine prava.' Mislim da bi bilo dobro radi otklanjanja svih dilema, moglo se ovdje dodati i dio rečenice: 'a kako je to predviđeno u Ustavu BiH u članu II stav 2. i član III pod g).' Dakle, iz toga bi se mogao nedvosmislen izvesti zaključak da je Tužilaštvo uspostavljeno na osnovu Ustava BiH. Mislim ... da bi u tom dijelu ova rečenica bila još ... potpunija, kvalitetnija. Zahvaljujem se.
Ja se izvinjavam gospodinu Jovičiću, maločas sam dao prednost Remziji, iako sam bio dužan tebi. Slavko Jovičić, replika.
Pa ja sam se u prvom dijelu, zapravo u generalnom izlaganju opredijelio za ovaj izvještaj, o tome govorio, nisam mislio da širimo na ove druge teme, koje su uvijek prisutne bez obzira koja je tačka dnevnog reda. 35 Ali evo da budem konkretan, dakle nisam namjerno pominjao Tuzlu gdje sam jedva živu glavu spasio, ali to je neka druga priča. Da ne bude to tako sad, govorio sam o ovom izvještaju i ponoviću, gospodine Bećiroviću, nema principijelnijeg čovjeka kad je ovo u pitanju od mene, evo, pa Vi recite da se ja hvalim, jer za mene je logoraš svetinja, da li bio Bošnjak, Hrvat, Srbin svetinja. Svaki je manje-više prošao različitu torturu, zavisi ko ga je prije uhvatio i zgrabio i pritvorio, uglavnom, neovlašteno kao civila. Neko je gore prošao ko je bio dva dana i bio je odmah ubijen, a eto ja sam imao sreću da 44 mjeseca, zapravo, nesreću da budem, a sreću da preživim, i imam danas teške fizičke posljedice, na svu sreću nemam još umne. Jer, ako sam bio u logorima, nisam bio u ludnici, i da ne shvatim cijelu problematiku. I zalažem se pod pritiskom javnosti, pa slušate li vi i pratite li vi medije, da gotovo svaki drugi dan neka nevladina organizacija prijeti blokadom Tužilaštva i Suda. Zašto? Pa nije tim ljudima cilj da dolaze autobusom u Sarajevo, plaćaju kartu da nekog blokiraju, nego zato što su nezadovoljni, što se još nijedan predmet nije otvorio gdje su Srbi stradali. Kada će neko izaći, ne ja, od predstavnika Tužilaštva i da kaže neku suvislu rečenicu, a ne nesuvislu: 'Istraga je u toku'. Do kada? Do kada je istraga? Dok ja ne budem živ, pa kad ne budem ni ja mogao svjedočiti. Znate li vi, gospodo, da je samo u prošloj godini 55 mojih sapatnika iz logora umrlo, ne prirodnom smrću nego zlostavljanjem. Nažalost, ne znam podatke na bošnjačkoj i hrvatskoj strani, mada sam stalno s njima. Znate, lako je vama raspravljati svima ovdje kolegama koji niste osjetili to zlo, koje se desilo i meni u Silosu i onome u Keratermu i onome Hrvatu koji je bio sa mnom u Silosu kad je došlo do međusobnih sukoba. Dakle, ja ovdje ne gledam naciju, ponavljam vam, za mene je logoraš svetinja koje god nacije bio, jer je uglavnom neopravdano zatvoren i maltretiran, ubijen, zlostavljan najgorim kaznama koje vi nikad nećete shvatiti ni razumjeti, kakvi god bili stručnjaci, jer to ljudski um ne može da shvati šta su ljudi preživjeli. O tome se ja zalažem da ovo tužilaštvo jednom definitivno to razjasni i uzme predmete. I ponavljam kao predstavnik srpskog naroda koga su birali Srbi: Kada ćete otvoriti jedan predmet gdje su Srbi stradali? I evo sad da ne budem ja selektivan: Kada ćete otvoriti jedan predmet gdje su Hrvati stradali? Samo izvodite Srbe na Sud i koji god je kriv izvedite ga, ne branim nikoga. Nikad neću stati u odbranu onoga ko je počinio zločin, naprotiv. Zalažem se da svi budu procesuirani, ali ne može samo jedna strana biti kriva. Vašim takvim selektivnim pristupom izazivate ogroman animozitet kod naroda koji ja ni kriv ni dužan kao predstavnik tog naroda trpim umjesto vas.
Nismo stručnjaci, Slavko, ali razumijemo sigurno. Dakle, Selim Bešlagić, replika.
Ne dao Bog nikome.
Ne dao Bog nikome.
Ja prije svega želim da se izvinem, ali nisam htio replicirati. Ali, kad je gospođa Marković spomenula Tuzlu i Brčansku Maltu, evo živi ste svjedoci da sam ja, Selim Bešlagić, 36 poslanik u ovom parlamentu, tražio od Tužilaštva BiH da procesuira taj proces. I ja očekujem definitivno odgovor da bih i ja vama mogao u oči pogledati i ukoliko to bude zločin, ako se to dokaže, ja kao Selim Bešlagić prvi ću tražiti da se tamo postavi ploča. Molim vas, nemojte postavljati ništa prije nego što se dokaže istina. I iz tih razloga molim vas okanite se Tuzle. U Tuzli nisu, ... Slavko, kad si ti bio, nisu nastupali Bošnjaci, u Tuzli su tada nastupali Tuzlaci. I u tom smislu, molim Vas, okanite se Tuzle i primjera toga što se desilo u Tuzli. Sud i Tužilaštvo BiH ukoliko ima taj dokaz, a on je, predmet je u razmatranju, ja sam molio ovdje, živi svjedok sam vam bio i tražio odgovor da vidimo dokle se došlo. Jer i ja ne mogu izdržati taj pritisak, gori nego u logoru što je bio. Prema tome, tražim od Tužilaštva i mislim da trebamo podržati Izvještaj i tražiti da procesuira prije svega ratne zločine, jer je to prvi i osnovni princip pomirenja unutar BiH. Sve drugo može čekati i ja se s vama apsolutno slažem, bez razlike ko i kada, ali samo da procesuira i da dođemo do istine. I zato sam vas zamolio o Tuzli neka Tužilaštvo kaže, ja sam spreman ovdje da podnesem konsekvence, jer sam tada bio odgovorni čovjek u Tuzli kada se to desilo. Hvala vam velika.
Netačan navod ili replika. Živković.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Upravo neselektivnost ili selektivnost u radu Tužilaštva BiH i ovo o čemu ste Vi, gospodine Bešlagić, govorili je najveći uzrok nemogućnosti pomirenja u BiH i o tome govorimo ovdje. I danas je na dnevnom redu to tema ove BiH, kao što je bivši režim poslije Drugog svjetskog rata, a možemo da govorimo i o ovoj rezoluciji koju smo neki dan dobili iz tog Evropskog parlamenta, osuda totalitarnih i komunističkih režima se na neselektivan način ili pristrasan komunistički način obračunavala sa narodom ove zemlje bez obzira na naciju. O tome danas govorimo, o selektivnosti u radu Tužilaštva, o njegovom neradu, poštivanju ljudskih prava, i to nije put ka pomirenju u ovoj zemlji.
Replike smo iscrpili. Bakir Izetbegović, diskusija.
Dakle, ova strategija usvojena u decembru prošle godine od Vijeća ministara je predvidjela da se u roku od sedam godina glavni predmeti riješe. Prošle godine je podignuto 23 optužnice za ratne zločine i vjerovatno bi nam trebalo sto godina da završimo tim tempom, je li, a ne sedam godina. Također, u vezi organiziranog kriminala, 24 su optužnice podignute za nekih 56 lica. To su glavni problemi ove zemlje, dakle ratni zločin, ona je kontaminirana ratnim zločincima, svi znamo da hodaju slobodno na sve strane. A onda organizirani kriminal u što spada i trafficking, je li, trgovina ljudima i drogama i ... korupcija na najvišem nivou, organizirani kriminal, terorizam. Dakle, nije ovo samo stvar Tužilaštva, ovo je jedan društveni problem i normalno ... da se ovaj dom, odnosno zakonodavna vlast i izvršna vlast ne trebaju miješati u rad Suda, ali treba da mu pomognu, i rad Tužilaštva. I ovaj izvještaj je nekompletan 37 dok u njemu nema na kraju nekog zaključka kojim vi tražite pomoć kako da se riješe problemi. Vi kažete da nemate dovoljno kancelarijskog prostora, da nemate, da imate problem sa kadrovima, da čak nemate dovoljno prostora da smjestite ove fajlove koji su aktivni u ovome času, da nije dobra saradnja sa međunarodnim organizacijama srodnim vama. Dakle, mislim da imamo ozbiljan problem, da stvari jako sporo idu, da se nagomilala i gomila neriješenih predmeta iz 2007. povećala u 2008., nije se smanjila. Nedostaje šta očekujete od zakonodavne vlasti, odnosno izvršne vlasti i kako da vam se pomogne da budete efikasniji. Hvala.
Gospodin Lozančić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo zastupnici, poštovani predsjedatelji, članovi Vijeća ministara, glavni tužitelju, gosti, mi danas imamo uistinu jednu značajnu temu u okviru ovog dnevnog reda, ali nisam siguran da ćemo kao i o mnogim drugim značajnim temama kvalitetno odgovoriti u ovom parlamentu. Nažalost, mi dobrim dijelom pokazujemo i iskazujemo ukupno stanje odnosa u BiH koje dobrim dijelom zasigurno opterećuje i rad institucije koja nam je danas ponudila informaciju o svom radu u protekloj godini. Evo, ne znam zašto glavni tužitelj BiH nije iskoristio prigodu da se obrati ovom parlamentu prije nego što se raspravi o Informaciji o radu Tužiteljstva. I da, kako je već jedan dio mojih prethodnika rekao, apostrofira pojave kretanja, uzroke, posljedice. ... U Informaciji mi imamo statistiku i onaj ko želi statističke pokazatelje iščitati on će vidjeti koliko je predmeta u obradi, koliko je krivičnih prijava zaprimljeno, koliko je istraga, koliko je podignuto optužnica, koliko je osuđeno, presuđeno itd. Međutim, ono što bi sigurno ovakva jedna informacija trebala pružiti, trebala bi pružiti mogućnost instituciji koja treba biti neovisna u svom radu da se obrati najvišem zakonodavnom tijelu i da zatraži, ako ima potrebe, podršku tog najvišeg zakonodavnog tijela ... ka otklanjanju zapreka koje se pojavljuju da bi institucija bila učinkovitija nego što jeste. Puno onoga što je dosad rečeno, opet kažem, oslikava stanje ukupnih odnosa i percepcije koje vrijede u BiH najvećim dijelom o svim tužiteljstvima, pa rekao bih i ovom najvišem, znači Tužiteljstvu BiH. Puno je generalno nepovjerenja kojemu svako od nas, čini mi se, ponekad i ova institucija doprinosi, doprinosi da se razvija, da se i dalje javlja. I onda je to sigurno ambijent u kome ovakvoj jednoj instituciji je vrlo teško odgovoriti izazovima koji pred njom stoje i uistinu ispuniti svoju ustavnu i zakonsku obvezu. Mi smo vidjeli iz vaše informacije kakvo je stanje kriminaliteta i mogli bismo reći da ono u odnosu na sve ukupne prilike u BiH, ali bih ja volio da ste vi to ocijenili, ... i nije, da tako kažem, toliko zabrinjavajuće. ... Možda ja griješim, ali evo kažem, to je moja nekakva ocjena iz onih podataka koje sam vidio u vašoj informaciji. Ali rješavanje, postupak rješavanja onih predmeta koji se nalaze u procesu, čini mi se, da ne ide željenom dinamikom. Pošto je uvaženi zastupnik Bešlagić kao vjerovatno jedini čovjek za koga sam ja dosad još čuo ... pa, ovdje evo sticaj okolnosti je i zastupnik, uputio otvoren poziv pa ga sad ponovio, ja znam da ga je uputio i 38 puno ranije. Mi imamo problem. Znate da ljudi traže: dajte mi ili me sudite, skinite mi stigmu s mene. Znate, stoji stigma nad ljudima i imam dojam da postoji strahovito puno ljudi u ovoj zemlji na kojima iz nekih razloga je stavljena nekakva stigma, i onda se to iz različitih razloga razvlači, odugovlači, gubi se dragocjeno vrijeme. Niti su ljudi krivi, niti su oslobođeni, niti su nevini, stiče se jednostavno često dojam da se, mada to ne mora biti tačno, ali stiče se dojam da se kroz ove institucije vrši nekakav, ne znam, nija presija, pritisak, dirigirani, poludirigirani, ali da to i nije tako. Međutim, takav dojam se stiče, znači. Mi imamo nekoliko slučajeva u posljednjih nekoliko godina kada institucije drugih država preuzimaju posao naših institucija. I ono što bi trebalo ozbiljno se pozabaviti, jer ako je kazneno djelo izvršeno na teritoriju BiH, pa postoji teritorijalna nadležnost, ako je oštećeni na teritoriju BiH, ako se pretpostavlja da je i počinitelj na teritoriju BiH, uistinu se postavlja pitanje čemu potreba da netko drugi izvan teritorija institucija ove zemlje procesuira nešto za što bi trebale biti nadležne institucije ove zemlje. Međutim, ako imamo apel i evo nekoga nad kim visi jedna od takvih stigmi, da kaže, dajte ljudi više uzmite to uraditi, onda se postavlja uistinu pitanje zašto se to ne radi. Imamo u novije vrijeme jedan noviji slučaj, da tako kažem, o kome se puno piše u javnosti i ono što se iz svega toga neminovno postavlja kao pitanje, evo ja postavljam sebi pitanje, postavljam i vama ... postoji li, mi znamo da postoji formalno usvojena strategija, znači evo Vijeće ministara je konačno usvojilo, pa kakva je takva je, vi znate je li dobra. Ja sam očekivao i osvrt vaš da kažete: ova strategija nije zadovoljavajuća, nije dobra, mogla je biti bolja, nama treba još nešto, ne znam šta. Stiče se dojam da postoji jedan selektivan pristup. Je li nešto preosjetljivo, čak sam imao prilike slušati takve ocjene, preosjetljivo. Pazite, preosjetljivo je puno toga, međutim mi upravo moramo danas biti preosjetljivi na preosjetljive stvari pa ih preosjetljivo rješavati. Znači, ne možemo čekati preosjetljivo, ne znam ni ja koliko vremena, da bismo ušli u sferu rješavanja tih preosjetljivih stvari, a one proizvode negativna posljedice, one narušavaju ono što je vrlo bitno, povjerenje u institucije, vama, sudovima, policijskim organima. Treba povjerenje građana, znači da bi oni s punim povjerenjem išli pred svoje institucije pa vam bili i pomoć u rješavanju ovih vrlo, vrlo, složenih stvari. Očekivao sam isto tako da kažete ovdje ako ima, ja vjerujem da ima, odmah da kažem, ali ja ću ponuditi, a vi recite i ja bih volio da me demantirate: Ima li opstrukcija, kako se one iskazuju, kako se one manifestiraju u vašem poslu, imate li problema u suradnji sa organima, sa agencijama za provedbu zakona? Pročitao sam jednu rečenicu u vašoj informaciji, koja kaže 'da su kaznene prijave često puta obavještajna saznanja', ako sam dobro zapamtio. Ne može biti kaznena prijava 'obavještajno saznanje'. Je li to razlog zašto mi imamo, ne znam ni ja, 14, 15 tisuća predmeta ratnih zločina? Znači, pa zbog toga što smo zatrpani sa 14, 15 tisuća, ne možemo se baviti nekim ... za koje uistinu postoje i kapaciteti i materijalni dokazi itd. Vrlo je, vrlo je osjetljiva tema, pogotovo iz pozicije u kojoj mi jesmo i evo ja, opet kažem, očekivao bih ili očekivao sam da vi ovdje tražite podršku. Vi najbolje znate gdje vam podrška treba. Znači, da vam ja sad ne govorim gdje vam treba podrška, ali znate gdje treba. Je li zakonodavna regulativa, evo ovdje se ta regulativa donosi, zadovoljavajuća, da li ona dovoljno pruža prostora da vi možete ispunjavati svoju ustavnu i zakonsku zadaću ili u toj regulativi nešto nedostaje? Znači, je li zakonodavna regulativa koja regulira rad agencija za provedbu zakona dobra, vi to možete vidjeti iz svoje perspektive ... i da li tu nešto treba mijenjati? Je li oblik suradnje vas i tužiteljstava entitetskih, kantonalnih dobar i šta bi eventualno trebalo učiniti u zakonodavnoj regulativi, jer se to ne može nekakvim sporazumom. Ja često puta čujem sklopljen sporazum između, možda nije tužiteljstava, agencija itd. Pa ne mogu sporazumi zamjenjivati 39 zakon. Znači, je taj dio dobro izreguliran i postoji li horizontalna i vertikalna i komunikacija i subordinacija, postoji li jednostavno osiguran sustav u kome bilo koji tužitelj može nesmetano raditi na ispunjavanju svojih ustavnih ovlasti? Mislim da za takvo što služi podnošenje informacija o svom radu ovom domu, a ovo nije sigurno mjesto niti prilika da mi komentiramo bilo koji pojedinačni predmet ili način kako se on operativno ili tužiteljski obrađuje. Ali svakako jeste naš interes da ova institucija bude efikasna, da bude što efikasnija kako bismo svi zajednički odgovorili na opravdane zahtjeve naših građana. Hvala lijepa.
Sadik Bahtić.
Zahvaljujem. Informaciju o radu Tužiteljstva BiH za 2008. godinu, normalno da ću prihvatiti. Smatram da Tužilaštvo ima rezultata kad se uzme ambijent u kakvom radi. Naravno da se može i poboljšati, nije samo do Tužiteljstva, nego je i do nas. Zakonodavna vlast može puno pomoći, kako pomažemo najbolje se vidi kad se radi budžet, predlaže budžet, maltene vrše se pritisci da se pravosuđu čak smanji ono što je njima neophodno za normalno funkcionisanje i ja sam protiv toga. I odmah da kažem da sam da ostanu strani tužioci i sudije u BiH, jel ovakvi kakvi jesu s njima će se baviti ... jedni druge ćemo tjerati i ganjati i ništa nećemo uraditi. Ja ću se kratko osvrnuti na segment Odjela I za ratne zločine. Dolazim iz Bosanske krajine, tad se zvala Bosanska krajina prije rata i sada je za mene Bosanska krajina, bila i bit će uvijek, iz doline rijeke Sane gdje je urađeno puno toga, od logora, zatvaranja, zločina, svašta nešto, ali je bilo malo, malo, odgovornosti. Prvo ću kazati svoje mišljenje o ovoj državnoj Strategiji za procesuiranje ratnih zločina koju je usvojilo Vijeće ministara na sedam godina. Smatram da je ovo vrlo važna materija i da je ovaj parlament, da je zakonodavna vlast trebala da da mišljenje o ovoj strategiji. Ja imam jednu primjedbu, jel to je moje znači pitanje i tužiocu, Tužilaštvu, jel naše Tužilaštvo BiH i Hag, a i domaće ovo ... uvijek se bavi procesuiranjem uglavnom onih direktnih izvršioca, znači direktnih, one siće, što se kaže, i kokošara, a ne nalogodavaca tog zločina. Po meni je ovo ključni problem. Znamo da je prije izbijanja sukoba da su u sve i jednoj općini gdje se na prisilan način preuzela vlast od strane jedne partije, SDS-a, formirani su krizni štabovi. Zna se tačno, ja imam ovdje sve podatke, ime i prezima sve i jednog člana ovih kriznih štabova i predsjednika, mjesto boravka i sada šta radi, gdje radi i takvi, vjerujte, ni jedan nije došao, iako su oni, po meni, ključni krivci, ne onaj koji je direktno uradio, nego onaj ko je planirao .., znači krizni štabovi. Želim isto tako da istaknem da dolazim iz Sanskog Mosta, doline rijeke Sane, znate Ključ, Sanski Most, Prijedor, Bosanski Novi da je bilo preko stotinu raznoraznih logora. Također, ne želim da amnestiram nikoga ko je uradio zločin, nema veze s koje strane dolazi, tako da nijedan zločin, po meni, ne treba da bude amnestiran. Ali ne možemo praviti ovdje da su svi isti, da je bilo isto zločina. Zna se dobro ko je počeo rat, zna se dobro koliko je bilo logora na jednoj strani, zna se koliko je ubijeno. Ima otvorenih predmeta i gdje su Srbi i Hrvati bili žrtve, 40 znamo to, ne trebamo da se branimo, mislim da ima i takvih predmeta. Želim tako da kažem da u općini Sanski Most, odakle ja dolazim, dobio sam ovo ... kao i zadatak, to je moja i obaveza, u periodu '92 – '95. bila su 23 mjesta logori. Prošlo je 3000 logoraša, mnogi su ubijeni. Evidentirano je tačno 782 koji su ubijeni, zna se prisilno. To je sve, ima u Tužilaštvu sva dokumentacija. Do sada je procesuirano samo što u Hagu što u domaćim – pet ratnih zločinaca, pred Sudom BiH tri i trojica u Kantonalnom sudu u Bihaću. Imam imena i prezimena sve i jednog, nema niko da se boji, država BiH je ... međutim, vjerujte, te osobe iz kriznih štabova, ne znam iz kojeg razloga se boje, još nikada nisu došli da posjete svoju općinu gdje su rođeni. To nešto dovoljno govori, a u susjednoj općini 30 km normalno radi i živi. A zna se da je bio, da ima sva dokumentacija. Znači, konkretno, Tužilaštvu je i tužitelju moje pitanje: Zašto se Tužilaštvo, Odjel za ratne zločine ne bavi procesuiranjem nalogodavaca, konkretno mislim na srednji nivo – krizni štabovi? Toliko hvala.
Replika, Drago Kalabić.
Pa evo slušao sam kolegu Bahtića. Kad je počeo diskusiju, učinilo mi se da će drugačije govoriti, s obzirom da on dolazi iz jedne zanimljive regije. Spomenuo je da su za ratne zločine osuđeni ljudi u Hagu. Ali vrlo je znimljivo da nije rekao da je jedan od njih i u Rijeci. Da je u zatvoru u Rijeci. Vrlo je zanimljivo da se pominju krizni štabovi SDS-a, ali u toj Krajini se ne spominju neki, bilo je nekih kriznih štabova u istom narodu. I bilo je u toj Krajini žestokog sukoba i ratnih zločina u, da ne kažem, sukobima gdje su pripadnici istog naroda. Vrlo zanimljivo da se i o tome ćuti. Ali, recimo, sada su, evo traži se, ne znam ni ja, i što ja ne sporim, krizni štab ovaj i onaj, jer tamo da je počinio ovo ili ono. Šta hoću reći? Mislim da od priče o ratnim zločinima i priče o Tužilaštvu da je važnija priča o državi. Ako ćemo ovako nastaviti, ovo je siguran put ka podjeli. Ako će Tužilaštvo kao institucija staviti da jedan ili dva naroda ... da apsolutno ne vjeruju, onda imamo problem. Onaj ko misli da ne treba tražiti načina da ta dva naroda steknu povjerenje u instituciju, nego da ćemo gurati ovako, nije dobro. Ja potpuno poštujem činjenicu i važnost ratnih zločina, ali ako ćemo, ono što sam, ja sam to i ranije govorio, ako ćemo tom pričom umjesto da ona dobije sasvim drugačiji efekat pravde, pomirenja i povjerenja, ako ćemo produbiti podjele na ovakav način da iz onoga dijela gdje smo vidjeli na televiziji stravične zločine pripadnike istog naroda nad istim narodom, i to nije iz političkih ili ne znam kojih razloga procesuirano, i to se prećuti na ovakav način i insistira se na jednoj jedinoj činjenici – samo je jedan narod kriv i samo predstavnici jednog naroda su krivi. Nije, čak, to više nikoga ne iznenađuje, ali činjenica, ako neko misli da time ne pojačava podjele i da na taj najbolji način radi na podjeli ove zemlje, vara se, vara se. Može jedan pojedinac misliti kako hoće i njega možemo i procesuirati, njega možemo i istjerati iz SIPA-e, iz Tužilaštva, iz Parlamenta, iz Vlade, možemo ga poslati i u Hag, jedan narod ne možete. Morate se pozabaviti time šta misli jedan narod. Ustavno mu je dato pravo da misli, a ovo ne, u ovom momentu, bar ja mislim da misli tako kako misli. 41
Evo, sada ćemo čuti šta misli drugi narod.
Pa naravno da ima replika. Prvo, ja sam kazao da nije amnestiran niko. Zna se dobro da je i međubosanski sukob, kako je on nastao, i ko ga je režirao. Režirao ga je onaj ko je započeo rat, dovoljno smo pametni da to znamo. I ima ih i sa jedne i sa druge strane. Tužilaštvo je već pokrenulo određene istrage i bilo je znači i pritvorenih, tako da tu nema ništa sporno. Međutim, kolega Kalabić, naravno, nije ovo atak na jedan narod, međutim ne može se izjednačiti. I broj dva, ja ne mogu, kakav bih ja bio čovjek kada bih ja sada mogao da kažem, čovjek živi u Prijedoru, uzeo 200.000 maraka, pustio, nije ga ubio, ubio tamo 50 ljudi, a takav čovjek je bio predsjednik kriznog ... štaba i ... I zna se ljudi koji su nosili pare da spasi glavu. Onaj ko je imao pare spasio je glavu, onaj ko nije ubijen je. I treba sada šutiti i takav slobodno da sjedi tamo. Zašto ne dođe, neće mu niko ništa. Znači, čovjek zna da je svjesno kriv. Tužilaštvo ima svu dokumentaciju, ime i prezime, ja ću vam poslati, Tužilaštvo sve ima. Neka ide na sud pa neka ga oslobode, ali mora da se otvori taj proces. Toliko i hvala.
Husein Nanić.
Ispravka dva kriva navoda od gospodina ...
Ispravka dva kriva navoda.
Jeste, gospodina Kalabića i gospodina Bahtića. U Krajini se nije desio sukob naroda, niti je to bio međubošnjački sukob. To je bio sukob između pripadnika Armije BiH koji su štitili dignitet i ustavni poredak BiH i onih koji su htjeli odvojiti taj dio.
Drago Kalabić.
Ja sam govorio da je pravda vrlo osjetljivo pitanje i prema tom pitanju se treba tako i odnositi. Nisam ja sporio i nije meni problem što Bahtić nabraja ove stvari, kolega Bahtić, ne ulazeći u to jesu li tačne, nisu li, ako su tačne, i nije meni problem što on traži da se one procesuiraju, ja uopšte nisam. Meni je problem što on ćuti. A time i odgovor gospodinu Naniću. Da sam ja vidio na televiziji da nad petoricom ljudi se čini neviđen zločin, da ga čine pripadnici jednog naroda, istog nad istim narodom, baš me briga koju su kapu nosili i ko je pripadao čemu, govori se o zločinu, i to je naš problem što mi o tome ne govorimo jer vidimo samo na drugom, u tome je problem, ne sporeći uopšte jednu stvar da su se one događale. Pripadnici jednog naroda 42 su, gotovo je, pokazali su svoj odnos prema tome, i tačno je, i u Hagu su i u Sarajevu su i ne znam ni ja na kojim. Ako mislite da je činjenica da će se riješiti ovo pitanje prećutkujući ovu drugu stvar, neće. To smo mi vidjeli i svjedoci smo toga ko je bio na kojoj strani. Mi govorimo o zločinima i onima ko je počinio zločin, nebitno u ime koje armije i u ime koje, ako pričamo, ako je zločin univerzalan pojam. Ako je politički pojam onda kažite: oni koji su nosili obilježje Armije BiH, ti neće odgovarati zato što su pripadali Armiji BiH, i ta Armija BiH imala je pravo da čini zločine, bilo nad pripadnicima vlastitog naroda, bilo nad pripadnicima drugih naroda. Onda ne govorimo o univerzalnom pojmu zločina. A, ja sam govorio da je to ono što nama nedostaje, da o jednoj stvari ćutimo, drugu snažno potenciramo. A rekao sam na početku da to onda znate u kom pravcu vodi, to nas razdvaja. A ako budemo imali snage da kažemo potpuno, i to smo govorili i Tužilaštvu, znači jednostavno da ljudi u ovoj zemlji svi osjete da su isti, da su jednaki pred zakonom. I to je naš osnovni problem. U ovom momentu oni to ne osjećaju i mi trebamo naći izlaz iz te situacije, uopšte ne govoreći ni o vrsti zločina, ni o ljudima koji su ih počinili, nego da dođemo prvo da tu situaciju razriješimo, da ljudi imaju povjerenje u te institucije.
Ja sam dužan još jedanput vas podsjetiti da raspravljamo o Informaciji o radu Tužilaštva za 2008. godinu ... Izvolite, gospodine Doliću, replika. Dakle, poslovnički ljudi imaju pravu da traže replike i ljudi traže replike, misle da je ovo mjesto i prilika da iskažu privrženost narodu itd., istini itd. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja ću shvatiti da Vi ove komentare slučajno imate pred moje replike.
... vjeruj veze, nego smo otišli sa teme potpuno.
Ja sam upravo htio to reći da mi ulazimo u ove rasprave u jednu zamku, da se pretvaramo u sudije. I ja osobno i opcija koju ja zagovaram itd. imamo puno primjedbi na rad Suda, međutim imamo i povjerenje da će Sud ipak uraditi ono za što je odgovoran. Mi to povjerenje Sudu trebamo pružiti. Mislim da ga na ovakav način ne pružamo. Gospodin Nanić ovdje iznosi borbene parole koje smo mi već čuli. Slušajte, u Krajini je bio međumuslimanski sukob, u Krajini je bilo zločina s jedne i druge strane. Neka Sud dokaže i pokaže ko je za to odgovoran, neka kazni ko je za to odgovoran. Naravno, mi prihvatamo presude i odluke Suda, kakve god one bile. Ove jednostrane stvari, znate mi smo na Božijem putu, a ovaj je drugi zločinac ili itd. – to smo mi prevazišli ovdje i mislim da sve dok to ne prevaziđemo ovi ljudi u Sudu nemaju šta raditi i neće nikada završiti svoj posao radi kojeg su osnovani. Hvala lijepo. 43
Ja vas molim da se vratimo na put Poslovnika. Dakle, gospodine Kadriću, je li i Vi imate ovu repliku?
nije uključen mikrofon
Izvolite naravno, pa naravno da morate. Izvolite.
Ja moram reagovati na ovo što je rekao Dolić i Kalabić. Dakle, ovdje se teze, stvari zamjenjuju. Dakle, zločine nisu činili predstavnici određenih naroda, nego su činili pojedinci u određenim formacijama, dakle pojedinci, a ne predstavnik nekog naroda. I, dakle u Cazinskoj nije bio međumuslimanski sukob i ovo je Nanić Husein sasvim i apsolutno u pravu, nije se radilo o sukobu ... u okviru jednog naroda, nego se radilo o sasvim drugom sukobu. Prema tome, te stvari, na te stvari se mora reagovati.
Dobro, Rezmija, mi odavno znamo da od naroda se ne vidi građanin, odnosno pojedinac. Azra Hadžiahmetović, isto replika. Izvolite.
Predsjedavajući, nije replika, nego poslovnička intervencija. Mi imamo tačku dnevnog reda koja je formulisana kao Informacija o radu Tužilaštva, jedne od institucija, i ja Vas molim da prekinete svaku diskusiju i repliku koja nije vezana za tačku dnevnog reda. Ja znam da mi možemo široko o svim događajima, ali eto.
Evo, ja prihvatam, nemojte da se prijavljujete, više niko da se nije prijavio za repliku. Idemo dalje. Gospodin Živković.
Ja sam sugerisala, i za diskusije, i za replike, i za sve ostalo.
Zahvaljujem. Evo, neću početi onako kako sam mislio.
Evo ima već efekata, neće ... 44
Ima efekata, držaću se Informacije o radu, znači ne radi se o izvještaju o radu, jer da se radi o izvještaju o radu bio bi mnogo jači dokument, moglo bi se ovdje glasati o prihvatanju i neprihvatanju tog izvještaja, i to bi dalo još jednu jaču poruku prema Tužilaštvu. Ovdje se radi o Informaciji o radu koju možemo da primimo k znanju, htjeli to ili ne. Na tri stuba država počiva: zakonodavnoj, izvršnoj i sudskoj vlasti od kojih neću da kažem da su ova druga dva dobra stuba ali ovaj treći, mislim na sudsku vlast, je najnestabilniji, da oni koji rade u Tužilaštvu BiH bi trebali da poslušaju pola države, one koji dolaze iz RS-a, najvećim dijelom poslanike koji danas ovdje diskutuju i one koji trećinom u Budžetu institucija BiH učestvuju u finansiranju vašeg rada. I mislim da tu trebate dobro da poslušate da bi mogli da uvidite zašto ljudi koji dolaze iz RS-a nisu zadovoljni sa radom Tužilaštva. I kada o tome govorim, baziraću se samo na prvoj stranici u uvodu u kojoj ste naveli mnoge stvari sa kojima se ja ne slažem. Kaže se da je 'Tužilaštvo BiH poseban organ BiH, osnovan u cilju efikasnosti ostvarivanja nadležnosti države BiH'. Mi smo, u periodu otkako je Tužilaštvo počelo da radi, svjedoci da ono nije efikasno i da ne zna šta su mu nadležnosti, da to svakim danom potvrđujete, a i u ovom izvještaju, koji možemo da pogledamo, u statističkoj obradi to i dokazujete, da se sa ciljem poštivanja ljudskih prava i ... da se na njenoj teritoriji također nije odradilo, govorim o retrogradnoj primjeni zakona i o primjeni zakona koji nigdje u pravnoj praksi nije priznat da ljudima ne dopuštate da se poziva na zakon koji je njemu u interesu, u smislu ostvarivanja njihovih ljudskih prava. Efikasnije suzbijanje kriminaliteta u BiH? Postavljam pitanje Vama, kao što građani postavljaju pitanje nama: Da li vi stvarno smatrate da je kriminaliteta u BiH svakim danom sve manje? Jačanje vladavine prava? O tome možemo da govorimo u nekoliko segmenata, da govorimo o selektivnosti, moje kolege su govorile o ratnim zločinima, i to, ta selektivnost je pogubna za proces pomirenja u BiH i mislim da tu niste odgovorili i niste na visini zadatka. Da govorimo o pravoj mjeri rada Tužilaštva, donošenja odluka, na osnovu vaših optužnica, suda, gdje neki dobijaju u ukupnom iznosu preko hiljadu godina, a drugi se ni ne procesuiraju, i da ne kažem o pravičnosti. Ovdje u ovoj BiH za pravičnost mogu samo neki da se zalažu. Prema tome, ja bih tu definiciju kod vas u uvodu odmah preformulisao da je Tužilaštvo BiH nepotreban organ BiH, osnovan u cilju neefikasnog ostvarivanja nadležnosti države, kršenja ljudskih prava i zakonitosti na njenoj teritoriji, neefikasnog suzbijanja kriminaliteta i ... načelima vladavine prava. Vi ste isto tako u tom uvodu u istom pasusu napisali da je 'Tužilaštvo počelo da radi 27. januara 2003. godine kada je Parlament BiH u Službenom glasniku od 42/03 usvojio ovaj zakon' i iako ste naveli 'da je on, preko Visokog predstavnika, nametnut 6. avgusta 2002. godine', ja vam postavljam pitanje: Da li je Tužilaštvo počelo da radi onda kada je usvojen taj zakon ovdje u Parlamentu ili onda kada ga je Visoki predstavnik nametnuo? Ja mislim da je počeo da radi onda kada ga je Visoki predstavnik nametnuo, a ne kada je potvrđen ovdje u Parlamentu. I, bilo bi nam važno da nam to objasnite zbog nekih procesa koji se na Ustavnom sudu u vezi sa tim vrše. U jednom od drugih segmenata rekli ste 'da Tužilaštvo ... kao samostalan organ svoj rad zasniva na načelu nezavisnosti, odnosno na sve učesnike krivičnog postupka, odnosno državne i sve druge organe javne vlasti, međunarodne organizacije'. Mi smo vidjeli da Tužilaštvo u 45 proteklom vremenu najmanje je nezavisno, da je pod velikim uticajem međunarodnih organizacija i međunarodnog faktora ovdje u BiH? Govorili ste o načelu jedinstvenosti djelovanja, takođe ovdje govorimo o tome da li smatrate da na nelegan način prikupljene informacije od međunarodnih obavještajnih organizacija u BiH možete koristiti kao zakonite informacije u podizanju optužnica prema drugima. I naravno, ovdje ste naveli da načelo hijerarhije koje podrazumijeva odgovornost za rad svih zaposlenih u Tužilaštvu BiH glavnom tužiocu, a mi smo vidjeli da pomoćnici tužioca ne odgovaraju glavnom tužiocu, da se njima materijali dostavljaju i da nema nikakve hijerarhije u vašem radu. To su tri stvari koje ste ovdje naveli i ja mogu samo da konstatujem onda na kraju da je Tužilaštvo politički organ, pod uticajem međunarodne zajednice koji potkopava suverenitet BiH, jer se bazirate na svim ovim načelima koje sam ja dodao. Prema tome, žao mi je što ovo nije izvještaj, vaš izvještaj sigurno ne bi prošao, a o Informaciji o radu ćemo se odlučiti kako ćemo se odnositi. Hvala.
Ja ne vjerujem da je moj kolega ozbiljno mislio da Tužilaštvo ne treba. Ali evo, Momčilo Novaković.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Evo, ja bih najrađe da sam mogao dao pola svog vremena gospodinu Jovičiću, s obzirom da je njemu nedostajalo vremena u njegovoj diskusiji, a ja ću nastojati da ne potrošim svoje vrijeme, i s obzirom na to da je on, vjerovatno, od svih ili većine nas o pitanjima o kojima je govorio verifikovaniji da govori, znači. Ali evo, ja ću naravno vrlo kratko ili pokušaću vrlo kratko da govorim o ovoj informaciji. Prije svega, kad smo prije nekog vremena ... imali jednu inicijativu i imali jednu grupu koja se bavila mogućnošću usvajanja zakona o istini i pomirenju u BiH, tada smo razgovarali sa mnogim nevladinim organizacijama i mnogim udruženjima i osnovni razlozi zbog čega ljudi nisu bili za taj zakon jeste taj što su oni tvrdili da oni znaju istinu a da sada neko hoće da promijeni njihovu istinu. Vidite, gospodo, svi mi ovdje mislimo da znamo istinu o onome što se dešavalo i ja o tome neću govoriti, svi mi mislimo da znamo i ko je počeo, svi mi mislimo da znamo i ko je odgovoran, svi mi mislimo ovdje da znamo i ko su pojedinci i, naravno, svi bismo mi ovdje sa ovog mjesta da sudimo svim tima i svi su oni različiti u zavisnosti od toga ko razmišlja o njima i ko misli da zna ko su oni. Toliko o ovim raspravama koje su se vodile ovdje vezano za pitanja koja se ne tiču direktno ove Informacije o radu Tužilaštva. Ja bih volio danas kada raspravljamo o ovoj informaciji da znam, prvo, da li je Savjet ministara imao ovu informaciju na dnevnom redu, s obzirom da tamo ima Ministarstvo pravde. Bilo bi dobro znači da znam da li su raspravljali i da li su oni primili ovu informaciju k znanju. Takođe bi bilo dobro da znam da li je Visoki sudski i tužilački savjet raspravljao o ovoj informaciji, s obzirom da oni su ti koji imenuju sudije, tužioce itd., i da li su oni dali pozitivno mišljenje o ovoj informaciji. 46 I na kraju, volio bih da imam mišljenje glavnog tužioca ili njegov stav u odnosu na dva pitanja: pitanje mandata stranih tužilaca i pitanje primjedbi o selektivnom pristupu, posebno u procesuiranju ratnih zločina. Pazite, to su dva pitanja oko kojih se danas mi ovdje u značajnoj mjeri vrtimo ili imamo sasvim različita ili, evo blago rečeno, različita razmišljanja. Ja sam prije izvjesnog vremena postavio jedno pitanje ovdje poslaničko i tražio nacionalnu strukturu lica osuđenih za ratne zločine. Odgovor koji sam ja dobio od Tužilaštva je bio da Tužilaštvo ne vodi evidenciju o nacionalnoj strukturi lica optuženih za ratne zločine, a ja sam, što je bila i javno objavljena ta struktura, nacionalna struktura, stekao dojam da Tužilaštvo posebno ovaj odsjek koji se ovim bavi itekako vodio računa o nacionalnoj strukturi, ali ne želi je javno objelodaniti. E, to je ono o čemu je govorio gospodin Jovičić i o čemu ja danas, naravno, neću govoriti jer mislim da je on u tom dijelu dovoljno rekao i ja sam spreman i da potpišem dio njegove diskusije koja se odnosila na to pitanje. Naravno, utješno je što je Savjet ministara usvojio ovu strategiju. Znamo da je ovaj dom jednom donio zaključak u vezi sa tim, ali nije dobro što već danas nemamo šta se radi po toj strategiji, čak određena dokumenta koja je takođe Savjet ministara trebao usvojiti a vezano za ovu strategiju nisu usvojena, a prošlo je već šest mjeseci. Zadatak koji je sebi Tužilaštvo dalo u narednom periodu jeste implementacija i rad na toj strategiji. Ja se nadam da će zaista Tužilaštvo krajnje odgovorno pristupiti realizaciji te strategije, a ta strategija, bar koliko sam ja upoznat, daje odgovor na neka od ovih pitanja ili dilema koje smo mi ovdje danas imali. Pitanje međunarodnih sudija i uticaj međunarodne zajednice, ja moram reći da i ja nisam zadovoljan efikasnošću rada na tom. Ja, kad govorim o tome, ne govorim sa pozicije međunarodnih tužilaca ili domaćih tužilaca, nego sa pozicije efikasnosti. Jer pazite, ako uzmete podatke da je u prošloj godini podignuto 23 optužnice, da je Sud od 19 predmeta izrekao 16 presuda, ako uzmete da je samo u prošloj godini 659 predmeta protiv 1580 lica zaprimljeno plus oni ranije, onda se ozbiljno postavlja pitanje sa ovim stepenom efikasnosti kad će ovaj posao biti završen. Naravno, možemo napraviti pretpostavke da ovim tužiocima koji danas ili zamjenicima glavnog tužioca koji danas rade kao šefovi tih odsjeka u principu odgovara da što kasnije ovaj bude posao završen, jer ljudi na tim mjestima ovdje jednostavno obavljaju neki posao. Vrlo često se može čuti i one za koje u svojim zemljama ... taj nivo posla ne bi obavljali. Ja nisam siguran da bi odlazak međunarodnih sudija umanjio uticaj međunarodne zajednice, odnosno tužilaca umanjio uticaj međunarodne zajednice na Tužilaštvo. Sklon sam čak mišljenju da bi on tada bio efikasniji kad bi oni uticali na domaće tužioce, kad ne bi imali ove strane. Dakle, ja sam čak sklon mišljenju da bi on bio efikasniji i ne mislim da to treba biti razlog zbog čega neko treba da ode ili ne ode, već efikasnost u obavljanju posla. Treba biti ključna stvar da li neko treba biti na tim mjestima ili ne treba, da li je neko od tužilaca zato što nije radio efikasno svoj posao smijenjen sa tog mjesta, promijenjen, otišao na neko drugo mjesto? Ili, nebitno da li je bilo gdje otišao, ali da je otišao odatle, nije. I još mnogo pitanja ovdje ima na koje vjerovatno i glavni tužilac treba da odgovori, a sve sa jednim ciljem, a to je cilj o kome je govorio gospodin Lozančić: da vidimo možemo li pomoći Tužilaštvu i na koji način možemo pomoći Tužilaštvu da radi svoj posao kvalitetno. Znači, bez pritiska politike, nego na bazi ovih primjedbi i ovih zaključaka, ovih informacija, znači raditi, da 47 ono radi efikasno svoj posao. Naravno, kad kažem o efikasnom radu, ja uvijek uz taj efikasni rad vežem i ono pravedno, znači pravično itd. Dakle, vodeći računa i o specifičnostima ove zemlje, jer nije moguće da u svim segmentima vodimo računa o specifičnostima ove zemlje, sem u ovom segmentu gdje nisu bitne te specifičnosti za ovu zemlju. Evo uspio sam da se uklopim u nekih 8,5 minuta i da sam znači dao gospodinu Jovičiću mogao bi mi izgleda samo minut dati. Hvala vam.
Hvala na ovoj uštedi. Uvaženi poslanik Martin Raguž. Mislim da je bio sljedeći. Izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedatelju. Već je dosta toga rečeno i vrlo kratko ću reći zašto sam se javio za riječ. Znači, neka od ovih pitanja dotakao je gospodin Živković, ali ja za razliku od njega, njegovo je legitimno pravo da daje ocjenu o tim pitanjima, neću ja davati ocjene nego ću usmjeriti pitanja prema glavnom tužitelju gospodinu Barašinu i navest ću ovdje tri stvari. Znači, Tužiteljstvo, njegovo utemeljenje i nadležnost. Posebno tijelo BiH utemeljeno u cilju učinkovitog ostvarivanja nadležnosti BiH. Znači, zanima me njegov odgovor kao prve osobe: U kojoj mjeri je Tužiteljstvo kao institucija ... sa dodijeljenim nadležnostima zaista učinkovito? Znači, to je prvo pitanje. Drugo, Tužiteljstvo je institucija sui generis. Znači, u sklopu tužiteljskog ustroja BiH egzistira kao samostalna institucija. Koliko je to tako? Treće, Tužiteljstvo BiH kao samostalno tijelo ... svoj rad zasniva na načelu neovisnosti u odnosu na sve sudionike u kaznenom postupku kao i u odnosu na državna i sva druga tijela javne vlasti i međunarodnih organizacija. Evo zanima me njegova ocjena kako Tužiteljsvo ostvaruje ovu svoju ulogu i zadaću i poziciju, i tek nakon toga ću eventualno komentirati i davati neke vlastite ocjene. Znači, smatram da u ovom izvješću nema kvalitetnih ocjena. Na kraju, kako Tužiteljstvo vidi ostvarivanje ovih svojih nadležnosti. Bilo bi dobro da ili dopune ovu informaciju ili da kroz usmeni komentar daju te ocjene prije nego što se mi konačno izjasnimo o ovoj informaciji. I još jedna stvar. Ovdje je već u više navrata spominjana Državna strategija za rad na predmetima ratnih zločina i svakako svi skupa trebamo pozdraviti da je Vijeće ministara usvojilo Državnu strategiju, da u roku od sedam godina treba učiniti sve da se ona realizira, ali ja bih vas podsjetio ovdje zašto je usvojena Državna strategija. Znači, to je postojanje velikog broja neriješenih predmeta, to je temeljni cilj bio Državne strategije. Znači, njihovo rješavanje. Nepostojanje jedinstenih egzatnih podataka o broju i prirodi otvorenih predmeta ratnih zločina? Moramo dobiti neku vrstu dinamike u kojoj mjeri je moguće realizirati ovu strategiju. 48 I treća stvar i najvažnija bila je da se osigura jednaki tretman svih žrtava i svjedoka u postupcima pred svim sudovima BiH. E, to je to pitanje selekcije i debalansa. I evo ja ću zamoliti također za ovu ocjenu: U kojoj mjeri će po glavnom tužitelju koji predstavlja o vertikali, kao što je i rečeno tamo, ova strategija doprinijeti da se osigura jednak tretman svih žrtava i svjedoka? Evo da ja ne govorim ovdje ni o narodima, ni o kolektivitetima, ni o regijama, ni o pojedincima, nego evo imamo jedan zadati okvir u ovoj strategiji koji se treba provoditi. Ako se provodi, dat ćemo mu podršku, odnosno tražiti od Parlamenta ono što treba učiniti da se ovo na ovaj način realizira. Hvala lijepo.
Milica Marković.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. S obzirom da je bilo više diskutanata i da su oni prethodno rekli jedan dio onoga što sam i ja mislila da kažem, ja neću dugo diskutovati samo ću reći nekoliko svojih opažanja u vezi sa ovom informacijom. Dakle, ne izvještajem nego ovoj informaciji koju smo dobili od Tužilaštva. Čitajući ovu informaciju, mi evo vidimo i danas, i ja sam to imala na umu i prije nego što je počela ova rasprava, da zapravo trošimo puno riječi i puno vremena, a da ne postoji efektivan način kako mi možemo proizvesti način da se promijeni način rada i metod rada Tužilaštva. I ne treba to da radi ova institucija, ali imamo pravo i imamo tu mogućnost da kažemo ono što mislimo o tome. Da Tužilaštvo nije jedna od institucija koja se finansira iz budžeta ove države za koji mi glasamo i koji mi izglasavamo i na taj način obezbjeđujemo sredstva da ta institucija između ostalih funkcioniše i radi, ja bih, vjerujte mi, danas na ovoj tački dnevnog reda Informacija o radu Tužilaštva najradije izašla iz ove sale da ne trošim ni vrijeme ni riječi na to. Ali s obzirom da ćemo mi u decembru ili početkom iduće godine itekako trošiti vremena i truda da izglasamo budžet za 2010., a tu će se naći i Tužilaštvo BiH, stoga smatram da je cjelishodna rasprava i koja se vodila, smatram za potrebnim i nešto da kažem. Na početku ove informacije rečeno je svrha i cilj zašto je osnovano Tužilaštvo BiH i između ostalog se kaže da je osnovano da bi svi građani imali povjerenja i preduslov da bi se ostvarilo zapravo međusobno povjerenje, preduslov za trajan mir, kao i za samoodrživu privredu koja će biti u stanju da privuče i zadrži strane i domaće investitore. Ako pođemo samo od te pretpostavke, dakle zašto je osnovano Tužilaštvo, evidentno je i iz javnosti a i iz diskusija koje su ovdje danas izrečene da ova institucija uopšte nije odgovorila ovom cilju i namjeri i zadatku, na kraju krajeva, iz ove namjere proizveden zadatak ovoj instituciji da radi na tome. Jasno, iz prethodnih diskusija s kojim se ja slažem da najproblematičnija stvar u rezultatima, odnosno nerezultatima rada Tužilaštva BiH, jeste selektivnost u radu i pozicija stranih tužilaca. Što se tiče nas poslanika iz RS, vrlo je diskutabilna pozicija stranih tužilaca u ovoj instituciji, isto tako kao što je diskutabilna i pozicija i učinak stranih sudija koji se nalaze u Sudu BiH. Bila bi na neki način neodvojiva priča Tužilaštva ... od priče o Sudu BiH, ali s obzirom da to nije na dnevnom redu, ja ću se fokusirati dakle samo na ovu instituciju. 49 Kao dva glavna i najvažnija poglavlja u ovoj informaciji, dato je poglavlje o odjelu koji se bavi ratnim zločinom i odjelu koji se bavi organizovanim kriminalom. Što se tiče ovog prvog, jasno je i evidentno sasvim u jednom dijelu BiH, a to je u RS, da je tu izražena i potpuno prisutna na djelu selektivnost u pristupu predmetima, kao i realizaciji određenih predmeta. Da je to tako govore informacije koje se plasiraju u javnosti iz ove institucije da su najčešće tužbe, najčešća procesuiranja ... u Sudu BiH upravo predmeti koje procesuira Tužilaštvo protiv Srba iz RS. Mi smo ukazivali na to i Vlada RS ukazivala u nekoliko navrata na takvu činjenicu, no očigledno da se Tužilaštvo u dosadašnjem radu ponašalo po onoj narodnoj mi gorom, a vi dolom i tako su radili i takvu imamo situaciju danas. Uzeću samo jedan primjer, neko je ovdje danas spomenuo i rekao nemojte da, za Tuzlu ste vi rekli, nema niko pravo da izvodi određene konstatacije i zaključke dok Sud ne utvrdi ko je počinio ratni zločin. Mi znamo vrlo dobro za evo ovaj grad Sarajevo da je stradao veliki broj ljudi i mi znamo pouzdano da je među tim stradalnicima bio isto tako veliki broj Srba koji su stradali. Jedan poslanik iz ovog doma koji je nedavno gostovao u jednoj televiziji u Bijeljini kad su ga pitali za žrtve u Sarajevu rekao je: pa eto, znate, tu i nije bio neki veliki broj žrtava, bilo je oko 100 Srba koji su stradali u Sarajevu, od toga ... najveći dio su bili poubijani od onih Srba koji su navodno bili gore na brdu iznad Sarajeva i na taj način su oni stradali. Određene informacije i podaci govore da je u Sarajevu stradalo preko 6.000 Srba i sad, naravno, postavlja se pitanje koja je uloga i zadatak tu bio, zapravo koji je učinak Tužilaštva od 100 do 6.000 je ogroman razmak. Da li je to bilo 100 ili 1.100 ili 6.100, to je bio zadatak Tužilaštva da utvrdi, a oni imaju tačan naziv kako se utvrđuje osumnjičeni, kako optuženi, kako okrivljeni. To se nije desilo i naravno mislim da je bespredmetno govoriti i davati primjedbe Tužilaštvu BiH sve dok ovako radi i dok se ovako ponaša. Pri tome vidimo da na kraju ove informacije traže da im se povećaju sredstva za iduću godinu negdje na 9 miliona. Ja mislim da svi poslanici kada budemo utvrđivali budžet za iduću godinu treba sve o jednoj instituciji BiH da se vodimo kriterijumom ko je šta uradio i kakvi su im bili učinci i rezultati u prethodnom radu. Tražiti povećanje sredstava za ovoliku neefikasnost i ovakvu neproduktivnost i nikakvo djelovanje na cilju i planu da se na neki način uspostavi povjerenje među ljudima u ovoj zemlji, oni su naprotiv svojim selektivnim pristupom i svojim aktivnostima su još više uradili i učinili na nepovjerenju i produbljivanje tog nepovjerenja među narodima BiH. I naravno, moglo bi se o ovoj informaciji još dosta reći, još dosta primjedbi iznijeti. Ja ću samo za kraj reći kratko da je Tužilaštvo BiH pravi primjer i pravi dokaz da treba se na sve načine boriti i odbiti svaki zahtjev da se uspostavi 'Vrhovni sud BiH', jer to neki zagovaraju u ovoj Bosni, u ovoj zemlji. Evo primjer Tužilaštva BiH i primjer Suda BiH, koliko loše te institucije djeluju i kakvi su im ne rezultati i kakvi su im loši učinci. I zato će, ako to bude u ... sazivu ovom aktuelnom, sigurno poslanici iz RS biti na svaki mogući način protiv osnivanja takve institucije, ali i u nekom narednom periodu vjerujte da RS nećete ni na kakav način i ni pod kakvim pritiskom prisiliti da prihvati jednu takvu novu instituciju BiH, gledajući kakve su ove dvije. Hvala.
Pa sigurno je da neće niko prisiljavati, napravit ćemo mi to zajedno dobrovoljno. Bakir Izetbegović, replika. 50
Pa ja sam onaj poslanik iz ovog parlamenta koji je tamo bio u Bijeljini i rekao otprilike ovo što reče kolegica Milica. Jesam kazao da se radi, da zaista jesu bošnjački kriminalci ovdje u Sarajevu ubili preko 100 Srba, to je činjenica. Međutim, slovom i brojem, po imenu, prezime se može nabrojati, to je preko 2.000 Srba, od toga preko 200 srpske djece koje su ubile granate. Zna se čije – s ovih brda! To je tako. Druga stvar, za jedan sat ovoga srebreničkog genocida ubijeno je više Bošnjaka nego što je Armija BiH ubila ostalih za cijeli rat. I to je tako, i ne znam što povlačite te teme, po stoti put da te stvari konstatujemo. Nismo mi, nego UN. Njihova komisija je našla da su Bošnjaci napravili oko 3% zločina u ovoj zemlji za četiri godine. I normalno je da toliko budu i procesuirani. Da sad ne nabrajam druge strane koliko trebaju učestvovati u onih ostalih 97%. Ne znam što povlačite te teme? U toj priči ćete izvući deblji kraj.
Milica Marković, replika.
Pa ne znam baš, gospodine Izetbegoviću, ko će izvući deblji kraj, ako već razgovarate tim vokabularom, u ovoj zemlji. I to što ste rekli sad i sve ovo prethodno što smo rekli vodi samo na podjelu ove zemlje, a ne ona ne da na takav način kako vi komunicirate i razgovarate, ona neće doći do EU nego neće ostati ni u ovoj kompoziciji u kojoj je sad. A to što me pitate zašto povlačim te teme, pa zato što su baš te teme vezano za Tužilaštvo i za njihov rad, to je materija kojom su oni trebali da se bave, a nisu se bavili. Da ne govorim o tome da sam u nekom od prethodnih pitanja, Vi mi nikad niste ni odgovorili, odgovorili ste mi na jedno koje sam dobila prije dva dana, a prije nekoliko mjeseci pitanje, kad sam rekla, tražila da Tužilaštvo se izjasni o tome, o konstatacijama i o činjenicama da raspuštena organizacija AID i dalje utiče i selektivno djeluje na pojedine tužioce u Tužilaštvu BiH i da se Tužilaštvo o tome izjasni – nikad nisam dobila odgovor na to. Da ne proširujemo sad tu temu drugu i ostalo. Ako Vi mislite da ćete na taj način, da samo smatrate da je Vaš narod bio žrtva, a ostali jedan ili dva naroda su bili teroristi i agresori u ovoj zemlji, onda Vi ne mislite dobro ovoj zemlji.
Bakir Izetbegović, replika.
Da Vam kažem, ja sam rekao u potezanju argumenata da ćete slabije proći, da ćete izvući deblji kraj, potezanjem tih argumenata. I moj narod je, normalna stvar, napravio zločine, ali evo kažu ... dakle Komisija UN kaže da je to 3%, Milice. Nije moj narod ubio 12.000 nečijih sinova za dva dana, znate. Evo, ja opet neću reći koji je to narod uradio, ali nije moj. I, ako je uradio 3% zločina, logično je da toliko i odgovara pred tim sudom i ne znam što se ljutite i šta to ima veze i šta to ima veze s evropskim putem i ne znam na šta mislite s tim AID-om nekakvim i kakve ja veze imam s tim AID-om. 51
Ja imam ovdje Branko Dokić, replika jel?
Ma jeste replika. Gospodine predsjedavajući, bolje bi bilo da i nije, ali zaista je ovo neprimjereno od gospodina Izetbegovića i zaista je ovo povlačenje, ja sad neću reći za šta. Njegovu konstataciju da će neko izvući deblji kraj, ja razumijem kao prijetnju u ovom parlamentu i zaista je to neprimjereno i evo vrlo dobronamjerno upozorenje da ne vodimo rasprave, isticanje podataka koje ne stoje evo za dva dana 12.000 itd., itd., ne volim ni da izgovorim pune rečenice ovih poruka. Potpuno, potpuno netačno! Ako se mi okrenemo da se bavimo tim pitanjima, onda neka nam Bog bude na pomoći, a i svima onima koji su nas izabrali ovdje da ih predstavljamo i da vodimo ovu zemlju naprijed.
Evo ja ću iskoristiti priliku, odnosno zloupotrijebiti jedan, da kažem, netačan navod. Dakle, ja sam potpuno siguran da ova zemlja i njezina budućnost apsolutno ne ovisi od ovih replika ovdje i ovih izjava ljudi koji sjede ovdje. Dakle, njezina budućnost apsolutno od toga ne ovisi, ona je ima i ona će biti sigurno. Dakle idemo mi, a evo imamo repliku, Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, znam ja da Vas možda malo i nervira ovo, ali ja moram ovo kazati.
Bože sačuvaj, samo izvolite, ja sam vrlo strpljiv.
Pa dobro, Vi nastojite voditi sjednicu da postignete rezultat, razumijem Vas u potpunosti, mislim, jasno mi je i podržavam Vas u tome.
Šefik, ako drugim ne treba, ne treba ni meni.
Eh, tako. Ja ovo moram kazati. Dakle, ja vas molim, Tužilaštvo i tužilaštva, počev od Haškog, pa Tužilaštva BiH, entitetskih, kantonalnih tužilaštava, oni vrše krivični progon onih koji su sumjivi ili osnovano sumnjivi da su počinili ratne zločine. Nemojte u tu vrstu diskusije unositi etnički elemenat. I sva ova diskusija je nastala kao odgovor na pokušaj da se u rad ovih institucija uključi etnički elemenat. Tužilaštvo nijedno koje sam ja pobrojao niti može, niti smije, 52 niti treba da ima u vidu bilo kakav etnički elemenat. Njegov opus postupanja je radnja izvršenja koja ima obilježje ratnog zločina i osoba koja se na ovaj ili onaj način dovodi u vezu sa tim. I mi smo zbog toga, što je potegnuta ova priča, ovi se procesuiraju ovoliko, oni se procesuiraju onoliko, došli u poziciju da o ovome govorimo. Pustimo ljude da rade svoj posao onako kako je to zakonom propisano, a svaki pokušaj unošenja etničkog elementa u ovo je zapravo pokukšaj politizacije rada ovih institucija. Kada mi budemo imali takav pristup, onda nećemo imati ni ovakvih diskusija. I ovo što je nastalo je zapravo rezultat odgovora na diskusije koje su pokušale u sve ovo da uključe etnički elemenat što je pogubno za nezavisnost pravosuđa i što je pogubno za istinu i pravdu u ovoj zemlji.
Sadik Ahmetović, replika. Evo, ja vas molim da se malo suzdržimo, da se vratimo.
Pokušat ću da idem u pravcu da ne izazovem replike, ali mislim da ovaj parlament treba ići u pravcu da pomogne rad Tužilaštva kako u budućnosti ne bi mi raspravljali o ovome, kako bi imali u što bržem periodu čistiju situaciju koliko imamo ratnih zločinaca i ko jeste ratni zločinac, a ko nije. Dakle, mislim da je to put, da bilo ko od nas ovdje ne štitimo bilo koga, nema veze kako mu je ime i prezime kad je u pitanju ratni zločin. Ja vas molim da u tom pravcu, to je najbolji put za ovu zemlju da izađemo na kraj sa ovim pričama koje imamo sada ovdje u ovoj sali. Dakle, da pomognemo tužilaštvima u BiH da imaju veći kapacitet, da imaju više novca, da imaju više prostora kako bi u što bržem periodu izašli na kraj sa ogromnim problemom koji se zove predmeti ratnih zločina u BiH. Hvala.
Milorad Živković, replika ili netačan navod, reći će nam on.
Zahvaljujem. Replika je u smislu da Tužilaštvo nije danas ovdje na tapetu samo zbog selektivnosti u svom radu kad se tiče ratnih zločina. Ono je ovdje na tapetu zato što i ta njegova nezavisnost koja bi trebala da bude u osnovi rada nije nezavisnost koja je do sada u ovim godinama koliko radi Tužilaštvo se pokazala kao takva. Pokazalo se da je u stvari ono više-manje politički zavisan. U samoj Informaciji o radu Tužilaštva na prvoj stranici, evo da kažem da sam preskočio to da kažem, on navodi da 'osnivanje Tužilaštva je rezultat nastojanja predviđenih u Deklaraciji Savjeta za implementaciju mira iz decembra 1998. godine, tzv. Madridskoj deklaraciji'. On navodi da je rezultat jedne deklaracije, političkog akta, jednog organa kao što je PIK, a podsjetiću vas da PIK nije organ niti tijelo predviđeno međunarodnim ugovorom. U svom članstvu nema ni država potpisnica ni drugih strana Dejtonskog sporazuma, pa time nema ni formalne nadležnosti za provedbu mira u BiH. 53 Govorim o PIK-u koji je u stvari nastavio da radi nakon što se ugasila konferencija u bivšoj Jugoslaviji, samo nešto što BiH nije tražila nego Visoki predstavnik ga stavio u listu nekoga koga će izvještavati, a on se poslije toga pretvorio u organ koji daje smjernice, političke odluke i na osnovu koga svi organi BiH trebaju da rade, pa čak i Tužilaštvo BiH. Mi ovdje govorimo o tome da Tužilaštvo BiH nije nezavisan organ, nego je politički zavisan od međunarodne zajednice direktno. O tome govorimo.
Da se vratimo prijavljenim za diskusiju. Denis Bećirović.
Ja mislim da se u okviru ove diskusije trebamo ipak pokušati vratiti u neku realnu, objektivnu ravan i podsjetiti sve poslanike u ovom domu da je Tužilaštvo BiH osnovano 2003. godine voljom predstavnika građana BiH i svih naroda BiH kada je i usvojen Zakon o Tužilaštvu BiH. I dakle, imamo Tužilaštvo koje djeluje kao jedan samostalni organ koji svoj rad treba da zasniva na načelu nezavisnosti u odnosu na sve učesnike u krivičnom postupku. Kakva je krivična nadležnost Tužilaštva, to je također propisano zakonom i o tome ne bih govorio. Prvobitno bi se osvrnuo na pitanje rada ovog Posebnog odjela za ratne zločine. Naime, ja smatram da bi bilo dobro ubrzati aktivnosti koje vodi radna grupa na pripremi za izradu 'Državne strategije za rad na predmetima i rješavanju pitanja vezanih za ratne zločine'. Još uvijek nemamo te državne strategije, a imamo zaista objektivne probleme na ovom planu gdje imamo veliki broj još uvijek neriješenih predmeta, imamo situaciju da ne postoje jedinstveni egzaktni podaci, imamo slučaj neujednačene sudske prakse, neusaglašenih kriterija za ocjenu osjetljivosti i složenosti pojedinih predmeta itd. Ja mislim da bi bilo dobro da Parlamentarna skupština BiH ali i Vijeće ministara BiH pomognu i ojačaju Posebni odjel za organizovani kriminal, privredni kriminal i korupciju. U ovom izvještaju je vrlo jasno rečeno šta su određeni problemi u radu ovog odjela, od nedovoljne efikasnosti u prikupljanju dokaza, nedovoljnim ljudskim resursima, nedostatku kancelarijskog materijala itd., itd. Bilo bi dobro zaista da na jedan odgovoran način i mi razmislimo kako i na koji način da Tužilaštvo otkloni ove smetnje i da što efikasnije obavlja svoju ulogu koja je propisana i Zakonom o Tužilaštva. Također, moram podsjetiti ovdje da kada je riječ o učestvovanju Tužilaštva u reformskim procesima BiH i u ovom izvještaju stoji da u procesu uspostavljanja efikasnih mehanizama i procedura za oduzimanje nezakonito stečene koristi, te racionalnog upravljanja i raspolaganja oduzetom imovinom, uključujući aktivno učestvovanja kod predlaganja i kod izmjene zakonskih i drugih propisa koje uređuje ovu oblast – imamo objektivnih problema. Stoga još jednom, evo Klub SDP-a je danas o tome govorio, bilo bi dobro da se razmisli o onom SDP-ovom prijedlogu zakona koji već godinama predlažemo, a koji se odnosi na oduzimanje nezakonito stečene koristi i imovine. 54 Ja moram reći da, ako je i bilo nekih dilema vezano za Tužilaštvo i pravosudne organe u BiH, šta se hoće, kakve su namjere itd., ja mislim da je sve te dileme jučer otklonio predsjednik Vlade, gospodin Dodik, koji je otvoreno rekao cjelokupnoj domaćoj i međunarodnoj javnosti jučer da bi volio da Visoki predstavnik poništi zaključke Narodne skupštine i čim on ode, citiram ga 'mi ćemo odmah ponovo vratiti se tim zaključcima'. Dakle, predsjednik Vlade jednog od dva entiteta jučer je jasno rekao šta on misli o Prudskom procesu, šta misli o Tužilaštvu i šta želi od Tužilaštva, jasno je rekao zašto mu smetaju strani tužioci. Dakle, treba da ode Visoki predstavnik, treba da odu strani tužioci i da onda se krene u razgradnju države. Ja mislim da je dobro što je to Dodik jučer rekao, jer poslije ove izjave ništa više neće biti isto u BiH kao do jučer. Ako je i bilo pojedinih sumnji šta se hoće u BiH, u EU, u SAD, na drugim važnim međunarodnim adresama, ja mislim da nakon ovoga nema nikakve sumnje. Zbog toga želim predložiti tri zaključka. Prvi zaključak: 'Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH očekuje da Tužilaštvo BiH nastavi raditi profesionalno i odgovorno svoj posao.' Drugi zaključak: 'Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH kao najveći organ zakonodavne vlasti u BiH stoji na stanovištu da svi građani BiH treba da budu isti pred zakonom te da se zakon treba primjenjivati isto, bez obzira na nacionalnu, vjersku ili političku pripadnost.' I treći zaključak: 'Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH neće ni jednim svojim postupkom uticati niti vršiti pritisak na rad Tužilaštva, te očekuje da isti organ svaki sudski postupak zakonito tretira i okonča na zakonom propisanim normama kao i da se odupru svakom pokušaju političkog ili bilo kog drugog uticaja.' Očekujem da ova moja tri zaključka usvojimo jednom velikom parlamentarnom većinom. A zašto to kažem? Zbog toga što ovdje upravo imam i, evo možete vidjeti, ova tri zaključka je predložio Klub SNSD-a, evo ima tačno protokolisano datum u posljednje dvije godine, kad i ova tri zaključka koja je Klub SNSD-a predložio. Dakle, evo nema ni dvije godine, očekujem da oni podrže svoje zaključke, tako da iskažemo svoj jasan stav o ovom pitanju. Hvala.
Evo možete se na pauzi dogovoriti. Savo Erić, izvolite.
Hvala najljepša. Evo, i ja ću pokušati da skratim moju diskusiju, uvažavajući da većina diskutanata je rekla ono što mislim i van i u okviru ove tačke dnevnog reda, uzimajući u obzir i ove zaključke koje je gospodin Bećirović iznio. Oni su liderski i zaista ne vidim kao i svu onu većinu promašanih priča koje su van tačke dnevnog reda. Mi ovu informaciju prihvatamo, ništa nam ne znači glasali ili ne glasali protiv ovoga, sve ide kako ide. Potrošili smo vrijeme da skrenemo priču da vidi se kako mi razmišljamo i gdje smo. Ali ono na šta bih ja htio da skrenem pažnju ovim ljudima i svima nama: svi mi imamo plate sedam-osam puta veće od onih koji sad očekuju 55 da se nešto ovdje desi i oni osam mjeseci raspoređuje, a mi mjesec, znate, pa dok mi premotamo dva, on ima 16. U tome je problem, je li, i tužilaca i nas. Dok mi budemo još 15 godina raspravljali ko je koga i gdje ubio, gdje je ko koga sačekao, što je veoma bitno, a još opasnije gdje su ovi koji su se gurali u to, ko je sve to platio, zašto je došlo do toga, onda ćemo mi izgubiti još narednih 15 godina i najvjerovatnije da naša djeca će imati tad četverostruko veći dug koji moramo vratiti, zaduženi, pa bih ja molio malo da pokušamo da se vratimo na tu objektivnost, nezavisnost, pravičnost, itd., sve epitete koje smo upotrijebili, a ono što bih savjetovao ovim ljudima da pokušaju da nam daju informaciju, zaista, kad misle i koliko im para treba, koliko kadrova da razriješimo, neka ta pitanja. Zašto neka pitanja nisu razriješili, je li to problem papira koji dolaze do njih ili nema mogućnosti da se ide dalje? To je jedno. Ono što vi, gospodo, možete uraditi u tom dijelu jeste vezano za sredstva koja su oni utrošili da vidimo što smo ta sredstva dali njima, nisu ništa ljudi uradili i neće uraditi narednih pet godina. Koliko je to para da kupimo toliko ovaca i da im kažemo, ljudi, čuvajte ovce, sjedite kući, to vam je jedini izlaz. Mislim da je tu negdje realnost kad je u pitanju ta priča. A onda u okviru ovog izvještaja, znate, ima sva priča, mi radimo, nešto se dešava, imate samoodrživu privredu. Ova privreda je otišla u ćorsokak. Ona ne može izdržati više. I postavlja se pitanje gdje će naša djeca i o čemu će naša djeca raspravljati. Ciljeve koje mi mislimo dostići ovdje iz raznih partija, stranaka i ljudi koji iza nas stoje, znači raznih organizacija, svi smo mi tog svjesni na neki način, ali očekujemo da će pobijediti naša struja, ... naša partija i naši lideri ili naši strani medijatori, ne treba se toga stiditi jer mi smo zaista prešli u jednu poslušnost koja je evidentna. Postavlja se pitanje možemo li mi izaći iz tog mraka i zbog toga postavljam pitanje ovim ljudima koji ovdje sjede, pogotovo Vama, predsjedavajući, da Vi zajedno sa Vašim radnicima pokušate dati nama pitanje kako da i zbog čega ubuduće ta sredstva odvojimo ili ako dođemo u oktobru ili u aprilu kako smo navikli da dijelimo sredstva: ako ne budemo glasali za ova pitanja, šta će biti sa onim poslanicima koji nisu glasali i odvojili sredstva za Tužilaštvo da se to rješava, jer su oni protiv toga ili se kriju iza nečega. Znači, ovdje je najpametnije glumiti noja. Hvala vam, toliko.
Mirko Okolić.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Evo, ja ću pokušati u ovoj svojoj diskusiji da možda neke replike koje sam mogao da pobudim prema nekima u jednom dam i tako će biti vjerovatno vrijeme kraće.
I proizvest ćeš niz novih replika. 56
Ne vjerujem, ne vjerujem da ću proizvesti, pokušaću da ne spominjem imena, oni, ako se prepoznaju i ako budu slučajno proistekle replike, nisam baš siguran, dobro. Ovdje se danas govorilo o radu Tužilaštva koje je nama prezentovano kroz ovu informaciju koja treba nama da posluži k znanju. I onda smo se u tom radu dotakli mnogih tema što je i sasvim normalno jer bi ova informacija ukoliko Tužilaštvo želi, a nadam se da tako želi, da izvuče pouku iz eventualno današnje naše diskusije o njihovom radu, da nešto za sljedeći put i unaprijede, i da ne bude njihov izvještaj o radu, odnosno informacija, pardon, o radu i sljedeće godine pretrpila ovakve rasprave i diskusije, onda će ovo biti dobro. Ukoliko ona bude samo formalno dostavljena nama u smislu informacije, onda je to nešto što nema smisla, ali evo ja se nadam da je to ono prvo. Danas smo govorili mnogo toga, ali evo ja ću samo neke stvari reći. Kolega poslanik jedan je iznio podatak da mi imamo problema sa krivičnim djelima ratnog zločina, a isto tako da imamo i problema sa krivičnim djelima iz organizovanog kriminala. To se, po meni, ne može nikako usporediti zato što jedno s drugim ne može da ide u jedan koš. Ako ništa drugo, zbog jednog razloga, a to je da je dovoljno napomenuti da je ratni zločin prekinut ’95 godine prestajanjem ratnih sukoba, a da organizovani kriminal traje ko zna otkad; otkad postoji čovječanstvo pa do današnjeg sekunda, trajat će i sutra i prekosutra itd., to permanentno nešto i o čemu moramo voditi računa stalno, mada ratni zločin je nešto što se može i možda je i trebalo da se završi do današnjeg dana. Da se ono treba završiti dokaz je i to da su, i pretpostavka je, ... mnogi ljudi koji su imali osnova da budu gonjeni za krivično djelo ratnog zločina to izbjegli prirodnom smrću ili nekom drugom smrću ako nisu prirodno umrli. U tome i jeste poenta zašto neko pokušava da ravnomjerno sve osnovane sumnje prema ratnim zločincima procesuira i da tako neko ne izbjegne tu pravnu vremensku distancu. Ja od Tužilaštva očekujem da nam na kraju kaže šta je to, a to su već rekli i mnogi drugi kolege, ali evo ja ću još jedanput podsjetiti da to je meni najbitnije, konkretno, šta je njima potrebno za pomoć ukoliko hoćemo da izbjegnemo iduće godine rasprave o njihovoj informaciji, a naročito se ovdje danas može govoriti o nezadovoljstvu procesuiranja ratnih zločina. Kolega Šefik Džaferović reče da pustimo Tužilaštvo da radi po svome nezavisnom stavu, da radi onako kako je to propisano, ja se potpuno slažem s tim. Ali ima jedan tu problem. Rečeno je da Tužilaštvo radi na uspostavljanju vladavine zakona itd., itd., pa kaže ' u kojem će svi građani imati povjerenja kada je uslov za trajan mir kao i za samoodrživu privredu' itd., itd. Onda se dole kaže 'načelo nezavisnosti u odnosu na sve učesnike u krivičnom postupku, načelo jedinstva' itd. Iz današnje diskusije se može reći da svi građani u ovoj državi nisu zadovoljni sa radom Tužilaštva, jer evo pokazalo se kroz ove diskusije da nisu zadovoljni najviše u ovom jednom jedinom segmentu, što ja preporučujem Tužilaštvo da pokuša da popravi i radi pravde i radi toga da građani budu zadovoljni, a to je procesuiranje ratnih zločina. Da su građani zadovoljni i sa tim dijelom njihovog rada, vjerovatno mi danas ne bi imali potrebe da ovoliko vremena raspravljamo o svemu ovome, ali ja mislim da će Tužilaštvo kao ozbiljna institucija današnju diskusiju pomno razmotriti i iz nje izvući određene pouke i da neće doživjeti da iduće godine takođe u ovakvom stilu i sa ovakvim potrebama raspravljamo o informaciji koja nam dođe. Ukoliko se to desi, a 57 dešavalo se otkad sam ja u ovom mandatu da otprilike svake godine imamo primjedbe iste na ovaj izvještaj o radu Tužilaštva, pa mi onda malo izgleda čudno kako se ne potrude da se ti nedostaci ili, da kažem, te primjedbe od nas poslanika koji prenosimo primjedbe građana ne otklone, ili ako nisu u stanju da to otklone ukoliko ima određeni problem ili prepreka da se oni otklone, da jednostavno traže pomoć, a ja koliko se sjećam da pomoć nisu od ovog parlamenta tražili, iako je mogu tražiti izuzev što su tražili pomoć u vidu odobravanja većeg budžeta. Evo toliko i hvala vam lijepo.
Imam još prijavljenog Hadži Jovana Mitrovića, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, ja ću biti vrlo kratak, posebno što su kolege dosta toga rekle povodom ove informacije. Smatram lično da BiH treba da ima Tužilaštvo i bio bi sretan da je informacija u smislu onom da ono je zaista nezavisno i da radi kao samostalan organ. Nažalost, kod nas u ovoj zemlji mnogo organa koje mi imamo i koji se predstavljaju da su nezavisni, da funkcionišu nezavisno, u suštini su zavisni i mislim da to nije nikakva tajna. Zavisni su od onoga što kažu predstavnici međunarodne zajednice. Dok god budemo se oslanjali i tražili rješenja i sve više da nam rješavaju predstavnici međunarodne zajednice, mi ćemo biti u ovakvoj situaciji i prepucavaćemo se oko bitnih stvari, bitnih informacija koje nam organi ovdje predstavljaju u ovom parlamentu. Ključne su ovdje, po meni, dvije stvari i bitne, a to je ovaj Odsjek za ratne zločine o kojem su moje kolege rekle. Zaista mislim da ako je nezavisno Tužilaštvo, ni u kom slučaju ne bi trebalo da bude selektivnosti u pogledu rada ovoga odsjeka, a dolazim sa dijela prostora jednog za koji sam siguran i poznavajući čovjeka jednostavno koji je osuđen na nekih pet godina zatvora da nije taj čovjek koji je trebao uopšte da se nađe pred sudom. A mnogo će biti takvih ljudi, a ključni ljudi će izbjeći to, tako da budućnost neka neće biti svijetla ove zemlje iz razloga što Tužilaštvo nije nezavisno, zato što je zavisno, zato što predstavnici međunarodne zajednice tako žele i tako hoće. I mislim, ako želi da se otrgne od toga, iako je ovo Parlament, ako je Parlament nezavisan i treba da bude nezavisan, treba da jasno i glasno se kaže šta treba ovom Tužilaštvu BiH u pogledu kadrovskog ojačanja, u pogledu finansija i sredstava da radi i po ovom pitanju da ne bude selektivnosti kako ne bi bilo pobjednika, ni pobijeđenih, već jednostavno da odgovaraju oni koji su počinili ratne zločine iz sva tri naroda. Druga stvar, kada je u pitanju organizovani kriminal, privredni kriminal i korupcija od 2005. pa ovamo, tačno je što kolega prethodno reče da je kriminala bilo i biće ga, ali meni se čini da je ovaj kriminal produžio, da ne kažem, ratni zločin na jedan drugi način. Interesantno je da Tužilaštvo podiže optužnice u nekim vremenima koje nekada čovjek očekuje, javnost očekuje da će zaista odraditi taj dio posla do kraja, no međutim staje, a staje iz razloga zato što predstavnici međunarodne zajednice koriste Tužilaštvo da bi došli do nekog cilja. Koji je to cilj? Je li bitniji cilj ono što traži međunarodna zajednica ili je bitniji cilj ono što mi želimo ovdje u ovoj zemlji, ako želimo da živimo i ako želimo da napravimo BiH da ona funkcioniše? Ima slučajeva među visokim političarima da su podignute optužnice, ima slučajeva gdje su presuđeni, a danas se vodi i dalje politika, i to je ono što mene kao čovjeka zabrinjava iz 58 politike koje dolazi. Ne vidim sigurnost u ovoj zemlji, a smatram da treba da postoji ovo Tužilaštvo BiH, da mi stvori sigurnost, da nema ovoga kriminala, evo privrednog kriminala koji cvjeta na cijelom prostoru BiH. Dižu se optužnice protiv predsjednika vlada i na kraju se stoji i čeka se. Igra se štapa i mrkve. Ko to radi? Iz tog razloga ova informacija može se da prihvati ovako, ali se ne može prihvatiti da je ovo organ koji je nezavisan. On nije nezavisan, on je zavisan i mnogi organi, pa nažalost, mislim da jednim dijelom i Parlament i mnoge stvari koje je Parlament donio, mnoge organe koje je izglasao da oni funkcionišu u korist ove države, u rukama su nekih drugih, nisu u rukama politike i ovoga naroda i ono narod što očekuje od ovoga svega. Zato očekujem da Tužilaštvo zaista iskreno kaže šta treba mu, da bi jednostavno radilo od sredstava i kadrovskih, kako bi bilo moguće da što prije se rješavaju ovi problemi kad je u pitanju ratni zločin. Kad je u pitanju privredni kriminal, to je nešto što nas danas guši na cijelom prostoru BiH. Hvala, toliko.
I ja još imam prijavljenog gospodina Dragu Kalabića, u produžecima. Izvolite, gospodine Kalabiću.
Evo, s obzirom da nisam imao više replika, ovo je više bilo za repliku, ali ostala je diskusija i ja ću iskoristiti to svoje pravo. S obzirom da sam obaviješten da je gospodin Bećirović imao jednu nadahnutu diskusiju, i ja sam, šteta što sam propustio, ali evo i ja sam pretpostavio da je on govorio o Tuzli, o sumraku pravosuđa u Tuzli, onome što radi onaj Kučević u Tuzli, onome što se dešava na Univerzitetu u Tuzli gdje je sumrak obrazovanja i pravosuđa. Mislio sam da se on požalio na stanje u svom gradu koje je postalo neizdrživo zbog nerada pravosuđa i tužilaštva i da je izrazio svoje ogorčenje ovdje zbog onoga što se dešava njegovim sugrađanima. Onakav skandal na jednom univerzitetu, da to Tuzla doživi, ja mislim da se niko nije nadao? Ja sam mislio da je on govorio o tome. Međutim, obaviješten sam da je on govorio o nečemu drugom što ja mogu shvatiti kao potpunu instrumentalizaciju ovog tužilaštva, da je on davao političke kvalifikacije u smislu potrebe da SDP-u Tužilaštvo služi za eliminaciju političkih protivnika. I čuo sam da je gospodin Dodik bio u centru njegove pažnje, što je potpuno jasno da SDP-u Tužilaštvo u ovoj zemlji služi isključivo za eliminaciju političkih protivnika, da ono ne služi za ono što u svim drugim zemljama služi. Njegova želja za ostajanjem stranih sudija u Tužilaštvu, tužilaca, sudija, recimo, bilo bi vrlo zanimljivo kada bi mi tražili da u Predsjedništvu SDP-a sjede po dva socijaldemokrata iz Njemačke, iz, ne znam ni ja, pa je gospodin Dodik kao internacionalista, isto tako, pa da vidimo kako bi vi donosili odluke i kakvo bi bilo glasanje u Predsjedništvu SDP-a sa stranim predstavnicima socijaldemokrata. Pa evo da vidimo da li bi mi to.
Drago, da se ipak vratimo ovoj informaciji. 59
Pa vratićemo se Informaciji. Upravo na ovaj način i jesmo ovdje zbog toga što očito Informaciju svi shvatamo na jedan svoj način i da pokušavamo ovakvo Tužilaštvo povodom zaključaka SNSD-a, pa SNSD se principijelno ponaša. Mi smo uvijek kada smo formirali institucije, kada smo govorili tražimo da te institucije rade u interesu građana BiH, ali zašto nam se predstavlja problem u onom momentu kada mi kažemo da te institucije koje smo podržali nisu odgovorile zadatku. Nisu odgovorile zadatku! I onda imamo problem. Znači možemo, imamo pravo da to podržimo, tad smo demokrate, tad učestvujemo u svemu. Međutim, kad treba da kritikujemo, da analiziramo, onda se nama oduzima ovdje i demokratsko pravo bilo kakve analize ili čak pravo da se odredimo o bilo čemu. Ja ne mislim da je ovdje problem u gospodinu Bećiroviću, nego mislim da je problem u Tužilaštvu. Tužilaštvo je sebe dovelo u ovu situaciju. Vidjeli ste onu veče šta se dešavalo kada je Tužilaštvo tu situaciju htjelo da preokrene u svoju korist sa onim slučajem u dvorištu Suda BiH, kada su mediji uradili ono što su uradili i kada su tužioci pokazali da mogu iz kreveta dijeliti pravdu, što ja potpuno odobravam. On ima u krevetu ovlaštenje da dijeli pravdu i on ga je iz kreveta iskoristio. Nakon stravičnih slika na svim medijima, tada se pokazalo da Tužilaštvo može da djeluje, pokazalo se da može da djeluje zato što ih je bio strah onoga šta će donijeti jutro. I onda se sjetio u krevetu da ima ovlaštenje od ovoga, na osnovu zakona i propisa da je on taj pozvan da treba kriminalcu dijeliti pravdu. I on je to ovlaštenje iskoristio. A onda se narednih dana htjelo prikazati kao uspjeh Tužilaštva. Ne, to je naprotiv sumrak Tužilaštva jer u hiljadu drugih slučajeva nije ga iskoristio, zato što nije bilo medija, zato što nije bilo stravičnih slika i onda se to moglo na drugačiji način. Jer, može da iskoristi zarad šamara jednog kriminalca koji je onako bio grub i surov, ali recimo u privatizaciji gdje vam ona sirotinja od radnika donese desetine hiljada stranica materijala, gdje vam donesu poslanici, gdje vam donesu svi ostali gdje se formira predmet, gdje grupa ljudi došla do neprimjerenog bogatstva, uz pomoć koga drugog nego pravosudnih institucija. Ako može iz kreveta zaustaviti Tasima Kučevića, ko me može ubijediti da ne može iz kancelarije zaustaviti neke druge. Mislim, očito se nije to desilo. Tad samo iz straha za vlasititu poziciju, tad se djelovalo po principu zakona i pravde. Zato kažem, sve ove reakcije, svi ovi pokušaji SDP-a da Tužilaštvo zloupotrijebe u političkom smislu, možda čak imaju i pravo, ako im to institucija dozvoli. Očito, ovakvim ponašanjem da će dozvoliti instrumentalizaciju, i to je ono, to je jedna od najvažnijih institucija u BiH i ako ona, a očito nije položila ispit, ako ona ne položi ispit, mi smo u problemima.
Denis Bećirović, replika.
Jedan ispravak krivog navoda.
Gospodine Bećiroviću, evo me obavještavaju da ste imali dvije, i to sekretar Doma. 60
Uredu.
Ja se izvinjavam. Eh, evo ja izgleda imam sreću ... ja samo da podsjetim da i gospodin Lazar Prodanović ima pravo i ostali, dakle, da podsjetim da ima replika dalje. Izvolite, Selime.
Hoću da kažem da što se tiče Tužilaštva i sudstva u Tuzli, duboko se slažemo sa gospodinom Kalabićem. To nije stvar SDP-a. Ni mi ovdje nismo spominjali. I druga stvar, šta znači ne prisustvovati sjednici, pa vam krivo prenesu. Gospodin Bećirović nije spomenuo strane sudije. Prema tome, dezinformaciju dobijate. I ako možete, budite strpljivi pa sjedite dok se vodi rasprava, kako biste mogli realno učestvovati u replikama. Hvala vam.
Dakle, ja zaključujem raspravu. Nema više prijavljenih, replika itd. Naravno, imamo obavezu, gospodin Barašanin je meni dao signal da želi na neki način dati jednu vrstu komentara. Naravno, ja pretpostavljam bez ambicija da odgovori na sva pitanja, ako ništa, ova informacija je izazvala veliku pozornost poslanika i veliko interesovanje i veliki broj diskusija i primjerenih i neprimjerenih. Izvolite, gospodine Barašanin.
Poštovani predsjedadvajući, članovi radnog predsjedništva, poštovani zastupnici, poslanici, dame i gospodo, kriv svima i za sve u svijetu a i u BiH izgleda je tužilac i Tužilaštvo na čijem sam ja čelu. Od jednog dijela danas ovdje čutih diskusija, ne bih ih želio komentarisati, a imao bih vam šta govoriti i pričati sljedećih pet dana. Međutim, to ovom prilikom neću koristiti, zloupotrebljavati ovu govornicu, već samo ću vam u kratkom crtama reći o Informaciji. Tužilac Tužilaštva BiH podnosi 'Informaciju o radu'. To je jedna kratka informacija samo o radu Tužilaštva, što ste imali prokomentarisali. U dobrom dijelu udaljili ste se od ove informacije. Izvještaj o našem radu koji je mnogo veći sa raznim analizama i pokazateljima dostavljamo samo Visokom sudskom i tužilačkom vijeću. A meni kao glavnom tužiocu dostavljaju svi odjeli u Tužilaštvu. Bilo je pitanje: 'Na osnovu čega Tužilaštvo radi, kako je osnovano, da li je pod političkim uticajem i da li je pod međunarodnim uticajem?' Tužilaštvo BiH radi na osnovu zakona koji je usvojen u ovom parlamentu. Vi ste, gospodo, donijeli taj zakon, osnovali, i na osnovu tog zakona radimo. Uz ovaj zakon, mi koristimo Zakon o krivičnom postupku, Krivični zakon i druge zakone koje koristimo u svom radu. 61 Tužilaštvo BiH je sui generis institucija. Ima domaću komponentu, ima međunarodnu komponentu. Kamen spoticanja današnjih diskusija i ove moje informacije, odnosno Informacije Tužilaštva koju nisam radio ja sam, već jedno kolektivno tijelo, Komisija koja je osnovana od strane Ureda glavnog tužioca. Svaka riječ je vagana, dobro izanalizirana sa istinitim statističkim podacima. Ništa nismo lagali, ništa nismo pogrešno unosili. Samo smo unijeli ono što smo znali. Mandat stranih tužilaca, pitanje. Ja sam saglasan zagovornik, jer to vrlo dobro znam da njihovo prisustvo u Tužilaštvu BiH je još potrebno. Neću obrazlagati zbog čega, nekima se to sviđalo ili ne sviđalo, iz vaših diskusija, ja vama neću pametovati jer ovdje ima mnogo i pametnijih i iskusnih ljudi i obrazovanijih od mene, međutim, kad slušam vaše diskusije kao poslanika, predstavnika naroda, vidi se da nismo sazreli sami da možemo određene stvari regulisati i procesuirati jer nećemo da pogledamo istini u oči. Zločini su se desili i za zločine treba da odgovara svako onaj koji je učinio zločin mora odgovarati. Nemojmo prebacivati krivicu na kolektivitete, zatim na krizne štabove, na komandnu odgovornost, na srednje kadrove, na individualce, svako će odgovarati u svom nivou kako je to zakon rekao, samo moramo biti svjesni i zakon kad nešto kaže i propiše, moramo imati dokaze. Gospodo, mnogi predmeti su otvoreni, kamen su spoticanja, a kad dođe do procesuiranja takvog predmeta, nemamo dokaza. I, BiH od rata pa na ovamo, postoji fenomen, a fenomen je svjedok. Ja aktivno kao glavni tužilac radim na aktivnim predmetima u istragama. Pa umjetnost je danas od nekoga izvući iskaz. Morate i te situacije biti svjesni. Mi poštujemo žrtve, razna udruženja. Vi ste vidjeli u posljednje vrijeme da sam ja dok sam bio i vršilac dužnosti glavnog tužioca i sad od februara glavni tužilac promijenio metod i način rada. Ja ne kontaktiram sa predstavnicima tih udruženja i raznih nevladinih organizacija. Zato imam svoje razloge. Možda će već sledeće godine to biti minus. Međutim, tužilac Tužilaštva BiH mora da sarađuje u datom trenutku sa svakim, pa i s kriminalcem, kako bi došao do određenih podataka. Ja tvrdim da smo nezavisni u svom radu. Na koji način, kako i ko shvata nezavisnost, to je jedno ogromno i filozofsko pitanje, a i političko pitanje. A sve, politika i pravo su filozofija i jedni na druge su naslonjeni. Ovdje sam čuo par pitanja, a i dobrih diskusija. Bilo je pitanje Državne strategije. Ja sam bio predsjednik radne grupe koja je radila godinu i nešto na Državnoj strategiji. Ona je usvojena od Vijeća ministara. Formirano je nadzorno tijelo, Nadzorni odbor. Taj Nadzorni odbor i nadzorno tijelo, imalo je tri sastanka. Juče je imalo sastanak sa 16 glavnih tužilaca u BiH. Vama ovdje Informaciju o radu samo podnosi glavni tužilac Tužilaštva BiH. Ja sam glavni tužilac 37 tužilaca, od kojih je 28 domaćih a devet međunarodnih. I budžet mog tužilaštva je 8 miliona i 50 hiljada KM. To ste vi usvojili i glasali za naš budžet. Međutim, šta je sa ostalih 15 tužilaštava? Tužilaštvo BiH, to možete vidjeti ... u ovoj mojoj informaciji ima tačan broj predmeta na kojima radi, i mi treba da radimo samo najsloženije i najkomplikovanije predmete. Gdje su entitetski i kantonalni sudovi? Mi smo osnovani 2003. godine, Odjel za ratne zločine počeo je da radi 2005. godine i do današnjeg dana vidite koliko lica i osoba je optuženo i procesuirano i koliko optužnica je dignuto. Tačno je da radi šest timova, a šesti tim samo radi za Srebrenicu i radi se sve o komplikovanim predmetima. Ja ne dozvoljavam ni selektivnost. Pripadnici mog naroda, ja sam Srbin i tog se ne stidim, stalno mi prigovaraju, a to se čulo i danas da je Tužilaštvo BiH selektivno. Pa ja sam u svom 62 radu kao tužilac Odjela za ratne zločine i dok sam glavni tužilac digao šest optužnica. Jedna je protiv Srbina, dvije protiv Hrvata, ostalo su Bošnjaci. I znate kako sam prošao po medijima, kao to radim da zataškam neke krupne ribe. Kako, koje su to krupne ribe? Predmeti imaju, imaju poslanička pitanja od vas, što se tiče pojedinih predmeta i zna se koja su to pitanja. Međutim, ne može se otvoriti istraga i pokrenuti premet kad određena osoba na jednom komadu papira podnese informaciju i par kopija CD snimaka na kojima nemamo orginala. Koji to tužilac će izaći pred sud i procesuirati nekoga? Moraju se prikupljati dokazi. Znamo da je rat bio, dokazi nestaju i ovo što radimo je jedan, po meni, ogroman uspjeh i dokaz da Tužilaštvo BiH je ostvarilo svrhu svog postojanja. Ja vam više neću oduzimati vrijeme, samo imam prijedlog. Jedan od poslanika je rekao, kad se tiče organizovanog kriminala, da niste donijeli zakon o oduzimanju nelegalno stečene imovine. Gospodo, tužiocima i sudijama, a posebno tužiocima, morate dati alat u ruke. Kriminala ima, organizovanog posebno, treba donijeti takav zakon o oduzimanju nelegalno stečene imovine i formirati posebne agencije koje će to raditi. Zatim, potrebno je izvršiti reorganizaciju tužilačke organizacije u BiH, ... mnogi neće ni da prihvate, jer je sve to povezano s ustavnim promjenama. Mi nemamo jedinstven sistem komandovanja. Gro predmeta organizovanog kriminala na nižim nivoima ratnih zločina nalazi se na entitetskim, okružnim i kantonalnim tužilaštvima, a ja mu ništa ne mogu narediti. Ja bih volio da ste bili prisutni juče na tom sastanku, kako svi okružni glavni i kantonalni tužioci u datom trenutku žele prebaciti odgovornost na nas. Pa nismo ni mi svemogući. I mi smo ljudi od krvi i mesa, tužioci Tužilaštva BiH. I ovi rezultati koje smo postigli po meni kao glavnom tužiocu su zadovoljavajući. Možete vi to osporavati, ali u nekoj drugoj prilici i u svakom jednom korektnom razgovoru i raspravi, ja vam mogu iznijeti argumente zašto tako mislim. Zatim gospodin zastupnik Raguž imao je pitanje učinkovitosti sui generis institucija i neovisnosti. Ja mislim da sam vam odgovorio, ne vidim ga, na sva tri postavljana pitanja u svojoj prethodnoj diskusiji. I ovo vam moram reći i s ovim završavam. Neću vam više oduzimati vrijeme. Dok sam ja na čelu ove institucije, Tužilaštvo BiH neće biti instrument za utjerivanje ničijih dugova, niti sredstvo izvršenja jednodnevne politike. Onaj ko je učinio krivično djelo, taj će biti procesuiran i dogovarati. Hvala vam što ste me saslušali.
Dakle, ja se zahvaljujem gospodinu Barašaninu. Naravno, mi prvi put imamo ... ovu vrstu komunikacije sa novoizabranim tužiocem BiH, pa možda treba imati malo i razumijevanja na način kako je komunicirao prema poslanicima i ovom parlamentu i njegovoj ulozi itd. Parlament ima pravo i da pita itd. Dakle, koliko god mi držimo do neovisnosti Tužilaštva, i ovo je jedan od stubova vlasti, dakle zakonodavna vlast neposredno izabrana od naroda, i ne treba smetati. Evo, na ovaj način ja zaključujem raspravu o ovoj tački dnevnog reda i molim za strpljenje da obavimo i narednu tačku dnevnog reda, iz prostog razloga, gospodin Živković je imao poslovničku intervenciju. Vidim ljut je, ja nisam smatrao za potrebu da mu dam, ali evo izađe čovjek, naravno u smislu, vjerovatno, nije zadovoljan načinom na koji sam ja komentarisao 63 način obraćanja tužioca prema ovom parlamentu. On smatra ... da je ovo bila na neki način zloupotreba ove govornice i podcjenjivanje uloge Parlamenta. Ali evo, ja sam prenio, nadam se, ono što je on želio reći i ispade da sam mu ja onemogućio. Dobro. Dakle, imamo tačku 20., novousvojenu tačku za današnju sjednicu dnevnog reda. Ne, ne, molim vas, gospodin Špirić čeka dva i po sata da bi po zahtjevu gospodina Dolića i našoj odluci prisustvovao ovoj tački dnevnog reda, jer gospodin Dolić nikakav pisani materijal za ovu tačku dnevnog reda nije pripremio. Naravno, gospodine Dolić, to je sve tačno. Dakle, tačka 20. Ad. 20. Izvještaj Vijeća ministara BiH o realizaciji obaveza iz Mape puta za liberalizaciju viznog režima za građane BiH Otvaram raspravu. Evo, gospodin Dolić, rasprava.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, uvaženi gosti, prije svega, onog momenta kada je ovaj dom usvojio moj prijedlog, to nije više prijedlog Dolića, to je prijedlog ovoga doma.
Naravno, naravno.
I ja zahvaljujem predsjedavajućem Špiriću što je našao strpljenja da sačeka, evo, kako ste rekli, dva i po sata. Ja sam motiv za predlaganje ove tačke dnevnog reda našao u činjenici da je podnošenje mjesečnog izvještaja Vijeća ministara BiH o realizaciji obaveza iz Mape puta za liberalizaciju viznog režima za građane BiH obaveza Vijeća ministara na koju smo ih obavezali zaključkom sa 50. sjednice ovog doma prije dva i po mjeseca. Drugi razlog je u činjenici da Izvještaj o izvršenju obaveza BiH za liberalizaciju viznog režima za građane BiH u Briselu nije dobio pozitivnu ocjenu i da je u toj ocjeni decidno rečeno da BiH ne izvršava preuzete obaveze iz Mape puta. Mislim da su ova dva razloga i razočarenje građana BiH nakon toga, valjda, dovoljan razlog da Vijeće ministara o tome podnese traženu informaciju, prvo, Parlamentu i nama poslanicima, a onda i građanima BiH, zbog kojih bi trebalo da svi ovdje sjedimo. 64 U ovakvom zahtjevu, ja nisam imao ambicije bilo za ličnu promociju ili da unaprijed nekoga prozivam za krivca: zašto BiH ne izvršava svoje obaveze iz Mape puta. Moji motivi su išli dakle u pravcu da Vijeće ministara izvršava svoje obaveze i prema Parlamentu i prema građanima BiH. Iz reakcija predstavnika EU i međunarodne zajednice, nakon negativne ocjene Brisela, nedvosmisleno je rečeno i upozoreno da BiH ne izvršava preuzete obaveze iz Mape puta. Iz reakcija onih koji su se prepoznali nakon ocjene Brisela ispada da niko nije kriv što BiH ne izvršava te preuzete obaveze ili da je kriv, pod navodnicima, onaj drugi. Ja nemam namjeru predlagati ni zaključke ovome domu, jer to očito i nema puno efekta, ali sam iz usta najodgovornijih ljudi za neizvršavanje obaveza želio čuti šta su razlozi za to i kada će ti razlozi biti otklonjeni. Ja ne želim da građani na ulici i u medijima pljuju ili po meni i onima koji nemaju mehanizme da promijene ove stvari, osim što imaju mogućnost da pozovu one u čijim rukama su ti mehanizmi da ih koriste ili da objasne zašto ih ne koriste. Mislim da mi poslanici i građani ove zemlje imamo pravo to dakle znati kako bi prepoznali krivce za izolaciju i ponižavanje građana ove zemlje u pokušaju da postanu Evropljani i dostojanstveni ljudi. Mi imamo šansu da brzo otklonimo prepreke na liberalizaciji viznog režima samo brzim izvršenjem preostalih obaveza i želio sam čuti da li je opredjeljenje Vijeća ministara i članova parlamentarne većine da to i brzo učine, jer to isključivo od njih i ovisi. Na kraju, zahvaljujem kolegama poslanicima na podršci u uvrštavanju ove tačke u dnevni red današnjeg zasjedanja ovoga doma i iskreno se nadam da ćemo svi učiniti dodatne napore da olakšamo i vratimo dostojanstvo građanima koje je narušeno, između ostalog, i viznim režimom zemalja EU za građane BiH. U ovome je definitivno sve do nas i u našim rukama. I ako se o to oglušimo, onda smo mi oni koji ponižavaju vlastite građane i krivce, zaista, nemamo pravo tražiti u bilo kom drugom. Hvala lijepo.
Nema niko prijavljen. Gospodin Špirić je čekao da da određene informacije. Izvolite, gospodine Špiriću.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege poslanici, uvaženi ministri, glavni tužioče, cijenjeni gosti, predstavnici medija, ja mislim zapravo da nije dobro – naravno, ja sam uvijek za to da imamo dobru komunikaciju i da se međusobno cijenimo, ja imam dobru komunikaciju sa Kolegijem i juče smo sjedili, razgovarali – i ja mislim da Vijeće ministara nije organ kojeg ustvari možete pozvati kad god hoćete, zatražiti informaciju, ali nije u stanju da vam da informaciju pisanu. Ja mogu danas da govorim kao Nikola Špirić, a ne mogu da govorim u ime Vijeća ministara jer, kada je liberalizacija i Vijeće ministara u pitanju, moramo imati informaciju koja je informacija Vijeća ministara. Takve su poslovničke odredbe. Ja ni do dan-danas ni od kog nisam pozvan da budem prisutan na ovu tačku, pa su mi javili iz kabineta i želim da budem s vama i da podijelim moje viđenje gdje jesmo. Ali sam očekivao, takođe, vi znate da je moj glavni moto i kabineta jeste da postignemo sve da građani 65 BiH krajem godine i početkom naredne godine budu na bijelom šengenu i da imam korespondenciju i sa Briselom, da nam to daju zajedno u ravni sa zemljama regiona koje su napravile snažniji napredak. Kolega Rizvo je kao predsjednik Interresorne radne grupe vani i razgovara o ovim stvarima i znate da smo prošli put imali taj izvještaj. Mi upravo sutra imamo mjesečni izvještaj o napretku, koji bi bio predmet, koji bi došao na sjednicu Vijeća Parlamentarne skupštine. Ja moram da vam kažem da sam prije sedam dana obratio se Kolegiju oba doma, obavijestio ih da je Vijeće ministara uradilo ono što nije uradio ovaj parlament, usvojio zakone, i traži od Parlamenta da ih po proceduri uzmi ili ostavi usvoji u ovoj Parlamentarnoj skupštini, tražio da oba doma parlamentarno zasjedaju i ponudio rezoluciju opredjeljenosti BiH ka članstvu u EU, jer ukoliko se usvoje ovi zakoni, to će biti ocjena jednom snažnom napretku u ostvarivanju uslova za liberalizaciju viznog režima. Ne znam da li imate ovu rezoluciju? U njoj nema prenosa nadležnosti, u njoj nema kršenja Ustava. Ona želi da pošalje jasnu poruku da su oba doma Parlamentarne skupštine stava da treba da se podrže aktivnosti iz Evropskog partnerstva i Sporazuma o stabilizaciji i pridružavanju i u regionalnoj saradnji u ispunjavanju svih uslova. Je li iko pomenuo ovu rezoluciju? Zašto ne postoji spremnost, ne ovoga doma, zvao sam rukovodstvo Doma i znate šta su mi odgovorili iz Doma naroda (imam jedno pismo, žao mi je što su mi ga napisali u tom tonu): nas Predstavnički dom hoće da usisa. Čime se mi bavimo u ovoj zemlji? Jesmo li spremni, jesmo li spremni da radimo? Zašto nismo spremni da imamo plenarnu sjednicu i da promovišemo uspjeh koji je napravilo Vijeće ministara? Dakle, usvojili zakone, druga dva zakona u dnevnoj korespondenciji sa Briselom, jedan smo riješili odlukom, drugi čekamo da riješimo. Jeste li dobili od Vijeća ministara zahtjev da se i 'Zakon o diskriminaciji' pokuša riješiti da ne gubite vrijeme u amandmanskoj fazi, jer smo iste dileme imali mi. Sve je to završeno. Tražio sam da se skrati procedura izbora policijskih tijela i nadzornih odbora i drago mi je, obaviješten sam da je parlamentarna komisija skratila na 15 dana. Zašto ne pričamo o napretku kojeg ima? Zašto ne reći ministarstvima i ministrima koji su na ministarskim konferencijama postigli napredak onaj koji Parlament nije uspio? Jel' mislite da može predsjedavajući sam? Jel' mislite da može Vijeće ministara samo? Ja vas molim, nemojte mi dozvoliti da činim greške ili da kočim našu zemlju na evropskom putu. Dakle, ja vas molim, vi se pitate, dakle. Ali ... nije dobro da se stavljaju tačke dnevnog reda, da predlagač nema materijal, a vi to znate. A, ja sam spreman, javnosti radi naše zemlje, da uvijek budem ispred ovog parlamenta i da odgovorim šta smo uradili a uradili smo, dame i gospodo, mnogo. Dajte da pričamo o tom napretku, nemojte da pravimo močvaru od naše zemlje dodatno. Sve smo zakone proslijedili u Parlament. Proslijedili ovu rezoluciju. Htio sam da razgovaram sa Predsjedništvom, ova rezolucija je trebala da mi posluži kao osnov da donesemo odluku da bismo sa zemljom koja predsjedava Evropskom komisijom od 1. jula otvorili priču o novom statusu naše zemlje. Treba mi za to Parlament. Parlament koji neće poslati zahtjev nama i reći doslovce: mi ne možemo to da uradimo, molimo da vi usaglasite zakone pa ćemo mi po proceduri uzmi ili ostavi usvojiti te zakone. Ja ne bježim ni od toga, ali time je odaslata loša poruka o Parlamentu i njegovoj ulozi na evropskom putu. Isto, gospodo, ste se vi mogli potruditi da usaglasite zakone kao Tarik Sadović ili ne znam neko drugi. I zato jesam da govorimo o slabostima svih nas, ali nisam za to da sručujemo odgovornost tamo gdje ima napretka, nego tamo gdje ga nema. Dakle, ja sam čovjek koji je spreman svima da kaže, i mojim kolegama, i kad ima napretka ili kad nema. Ali, ako iz tog ministarstva su usaglašeni zakoni koji 66 su godinu dana stajali, dajte da budemo ljudi pa da kažemo, bravo, evo imate podršku Parlamenta. To sam očekivao. Mogu da vam pričam sa zadovoljstvom o onome što smo uradili, o potpuno ispunjenim obavezama i o djelimično ispunjenim obavezama, ali ćete slušati izlaganje Nikole Špirića, a ne informaciju Vijeća ministara, samo na to upozoravam. I ja vas molim – kad god hoćete informaciju, ja jesam ozbiljan čovjek, Vijeće je ozbiljno – tražite, dajte nam vrijeme. Neozbiljnu poruku ste poslali što ste danas mislili da ćete poslati i zato sam čekao, a da me niko ne obavijesti, pa čak i pauza je bila, niko me telefonom nije okrenuo i rekao, predsjedavajući, dođi, imate tačku dnevnog reda. Gdje je parlamentarna većina, jesu li počeli izbori, predizborna kampanja, počeo boks meč u političkom smislu da se ne zna ima li većine, nema li većine? Moram, gospodo, da znam, a vi se pitate, imamo li većinu za ovo što radimo. To je za mene odgovor. Ako je nema, ako je počela predizborna kampanja u ovoj zemlji godinu i po dana prije i nismo u stanju da progovorimo o onome što smo uradili u ovoj zemlji i ako Brisel više vidi napredak od vas poslanika čime se bavimo, ja vas molim, dajte, pomozite da idemo naprijed. I mislim da ćete danas vi upravo uraditi dio posla koji će biti ocijenjen kao napredak. To su ovi zakoni. Znači, ima napretka. Nemojte da pričate građani su razočarani. Ubismo ih praveći političku močvaru, a ne pričajući o onome što smo uradili i što mislimo da je dobro. I moram da vam kažem, vi se dakle pitate. Spreman sam kad god hoćete, mogu danas evo da govorim o devet obaveza koje su ispunjene i 18 koje su djelimično u ispunjavanju, a imate ovdje obaveza koje se odnose na Parlament i na različite adrese. Ako ste spremni, ja ću da vam govorim, imaćemo informaciju sutra na Vijeću ministra. Mislim da je mnogo bolje i ozbiljnije da ta informacija Vijeća ministara, pošto smo preuzeli obaveze, jednom mjesečno dođe pred poslanike, a poslije sutrašnjeg dana ćemo biti u prilici da je dostavimo u pisanom izvještaju, isti onaj izvještaj koji ste pohvalili ovdje na zasjedanju kada smo govorili ja i gospodin Rizvo, gdje je crvena lampica, šta je urađeno, samo vodite računa da ne bude crvena lampica na adresi koja me pita gdje smo, a to je Parlament. Šest zakona, gospodo, čeka vaše usvajanje, na vašu odluku. I to su jedni zakoni koji čekaju. I ja sam spreman, dakle ako vi mislite da ja kočim, ili ja imam tu namjeru, vi danas svojom odlukom to meni nećete dozvoliti. A ja vas molim – ili imam podršku ili nemam podršku, ili ima parlamentarne većine ili nema parlamentarne većine!? Nije, ja poštujem, ja sam sjedio u vašim klupama, ali ja mislim da moramo učiniti sve da koncem godine imamo bijeli šengen. A, da bismo ga imali, moramo izbjeći političke rasprave predizborne kampanje u ovoj zemlji, gdje će se reći: sve ste, gospodo, ispunili, sve zakone usvojili, imate i biometrijski pasoš. I ja mislim da će biti i ranije nego što smo obećali. Ali imate neozbiljnu politiku u zemlji koja proizvodi frustracije, strahove, imate nestabilnost. Eh, takvi ne možete na stepenicu više. A ja vas pitam: Zašto ova rezolucija koju sam vam ponudio, ja znam da ja ne mogu da ponudim rezoluciju, nije postala proizvod vas kolega poslanika, zašto ona nije prezentirana javnosti u kojoj se poziva i na poštivanje pravne države i na zaštitu ljudskih prava i na opredjeljenost svih adresa itd.? Hoće li vam biti nešto ako to usvojite? Da predsjedavajućem dajete oruđe da ode u Predsjedništvo i da kaže: Gospodo, usvojili smo sve zakone, konvencije, mislim da imamo obraza da imamo i Rezoluciju o opštoj opredjeljenosti u zemlji i da sa našim prijateljima, predsjednikom Evropske komisije, kažemo: hoćemo stepenicu više. Ali to moramo svi željeti i svi tako misliti i ja sam ubijeđen da ćemo to imati. Ali, ako budemo imali jedne koji će slati Briselu poruku - predsjedavajući to ne misli, on hoće da blokira; drugi - ova partija neće; treći - neće ovu rezoluciju, bojim se da nismo na dobrom putu. 67 Dakle, sretan sam što ste me pozvali. Ja vas molim nemojte mi često izgrađivati priliku da bez pripremljenih tačaka i materijala govorimo, a pitam sad, ako hoćete da prođemo i evo ja ću iskoristiti priliku, pošto ste mi je dali, da kažem šta je od ovoga svega urađeno, javnosti radi, da ne bih izašao ovdje samo i pričao šta su drugi trebali uraditi. Dakle, prema mjesečnom izvještaju Interresorne radne grupe koji ste vi imali ovdje, rekli smo da je od 147 zahtjeva iz Mape puta 18 djelimično realizovano, a devet nije realizovano. To je bilo stanje kada smo imali izvještaj ovdje u Parlamentu, ako se sjećate. U međuvremenu, od ovih devet zahtjeva za koje je navedeno da nisu realizovani, učinjen je značajan napredak. Održane su ministarske konferencije na kojima se radilo na usaglašavanju zakona koji predstavljaju obavezu iz Mape puta. Kao proizvod i usaglašavanja u Parlament ste po proceduri uzmi ili ostavi dobili 'Zakon o graničnoj kontroli', 'Zakon o međunarodnoj pravnoj pomoći i krivičnim stvarima, 'Zakon o kretanju oružja i vojne opreme' i 'Zakon o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorističkih aktivnosti'. Na ministarskoj konferenciji koju je održao ministar bezbjednosti došlo se do saglasnosti da se 'Zakon o oružju' na državnom nivou ... ne radi, i to je uz saglasnost dakle sa Briselom da se ne radi o zakonu nego da se donese odluka o obavezi međusobnog usklađivanja entitetskih i kantonalnih propisa Brčko Distrika BiH o oružju i njihovom usklađivanju sa međunarodnim aktima. Dakle, Brisel je rekao ok. To je za nas dovoljno, mislim da ste na dobrom putu, i ta je obaveza ispunjena. Ostalo je da se razgovara o zakonima o prevozu opasnih materija koji su takođe ovdje bili raspravljani i tu smo u korespondenciji. Onda nam je Brisel rekao: uradite ovo, dajte da Parlament usvoji ove zakone, jer mnogi nisu vjerovali da je moguće da se usvoji po proceduri uzmi ili ostavi. Ovo vam nije obaveza ... koja će biti kočnica na vašem putu ka liberalizaciji viznog režima. I ovo je moguće uraditi na različite načine, jer Brisel nije rekao: morate imati zakon ili morate imati odluku ali morate riješiti problem, primijeniti evropske standarde. I ja mislim da i tu će se imati progres, imaćemo dakle punu ocjenu napretka. Pojedinačno devet zahtjeva koji nisu izvršeni. Pod jedan, bilo je usvojiti i implementirati zakonodavstvo koje propisuje kretanje lica na vanjskim granicama kao i 'Zakon o organizaciji graničnih organa i njihovih funkcija', u skladu sa ažuriranom Državnom strategijom za integrisanje upravljanje granicom. Ovo je jedan od identifikovanih zahtjeva iz Mape puta koji nije realizovan, ali Prijedlog zakon o graničnoj kontroli je usaglašen i vi ćete ga danas usvojiti. Dakle, ovo je obaveza koju će danas barem ovaj dom završiti. Pod dva, implementirati Strategiju protiv organizovanog kriminala i korupcije iz 2006. godine. I po ovom zahtjevu je Savjet ministara preduzeo aktivnosti. Naime, donesena je Odluka o uspostavljanju radne grupe koja treba da izradi Revidiranu strategiju za borbu protiv organizovanog kriminala. Nosilac aktivnosti: Ministarstvo bezbjednosti. Svjesni smo te obaveze, i tu se stvari odvijaju u dobrom pravcu. Zatim usvojiti i implementirati 'Strategiju za sprečavanje i borbu protiv pranja novca'. Tu smo uradili svoj posao, predložili smo vam 'Zakon o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma'. Imali smo mnogih dilema. Imali smo različitih prepiski. Na kraju smo shvatili da oni koji nam pišu da su protiv toga nisu ni pročitali zakon. Pa imali smo osporavanja ustavnog osnova, iako postoji Zakon o pranju novca još iz 2005. godine. Ali, ovaj zakon ulazi u rekonstrukciju preko 50% bivših zakonskih rješenja i, evo, mi smo ga predložili. Imali smo malih korekcija i usaglašavanja i tražimo takođe po hitnoj proceduri. Žao mi je što na tri jezika 68 niste dobili danas, ali, da ste imali više smisla za izazov koji traži Brisel, mogli ste i ovaj zakon danas po proceduri uzmi ili ostavi. Ganjajući mak na konac, cijenu plaćaju građani, kao tobože Parlament je ozbiljan, nećemo, molim,
Svi su zakoni na dnevnom redu.
Je li i ovaj o sprečavanju pranja novca? Izvinjavam se, neko mi je rekao da je skinut taj zakon radi toga što nije bio na tri. Moje izvinjenje, jer sam dobio tu informaciju.
Neko je naletio.
Da, pod četiri, implementirati Državnu strategiju za borbu protiv korupcije i Akcioni plan koji su usvojeni 2006. godine. Savjet ministara je donio Odluku o formiranju radne grupe koja treba da izradi Nacrt zakona o uspostavljanju specijalizovanih tijela za borbu protiv korupcije, te izradi nacrte Državne strategije i Akcionog plana za borbu protiv korupcije. Formirali smo radnu grupu, rade na tome, i Brisel ima izvještaj da se radi na tome, imaju svoje timove koji pokušavaju sugestijama da nam pomognu. Implementirati međunarodne konvencije u pogledu pravosudne saradnje o kriminalnim slučajevima. Dakle, Ministarstvo pravde je sazvalo mini ministarsku konferenciju i dobili smo usaglašene zakone, Zakon o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima. To je zakon koji ćete takođe danas usvojiti po hitnom postupku. Razviti radne odnose sa Eurojustom, uglavnom preko Eurojust tačke kontakta, Izvještaj o realizaciji. U toku su pregovori između predstavnika Ministarstva pravde BiH i Eurojusta u iznalaženju modaliteta za saradnju, jer je to međunarodna organizacija i ne vidimo ništa tu sporno. U maju su bila dva sastanka, očekujemo model koji će dakle ljudi uraditi jer su ovo tehničke stvari i gledanje mogućnosti gdje BiH može da vidi tu sebe. Preduzeti potrebne korake kako bi se osigurala efikasna saradnja po pitanju provođenja zakona između odgovarajućih državnih agencija, a naročito Granične policije, policije, carinika kao i saradnje sa pravosudnim organima. Vi znate da je ovdje Parlament raspisao konkurs. Direkcija za koordinaciju policijskih tijela je ustanovljena i formiranje Nezavisnog odbora za čije je formiranje nadležna Parlamentarna skupština. I zato sam u dobroj komunikaciji sa Kolegijem
Molim vas malo strpljenja. 69
molio da se skrati procedura novog konkursa, jer prošli je bio mjesec dana, javili se bili politički nesporazumi, ne mislim da je trebalo i 15 dana, moglo je i sedam dana da traje konkurs i da se ljudi izaberu i da Parlament odradi svoju obavezu. I to bi vam bio dakle snažan progres. Jeste, nigdje nisam čuo ovih 15 dana da se govorilo o tom progresu. Kako mislite da će to Brisel vidjeti? Kako mislite da će građani reagovati na ovu histeriju koju proizvodimo dnevno, optužujući jedni druge? I zato pozivam medije da promovišu ne ono što nismo uradili nego da promovišu ono što smo uradili u interesu građana naše zemlje. I sada imam, ako hoćete mogu da vam kažem, zahtjevi koji su djelimično ispunjeni. Vi znate da je bilo priče vezano za biometrijski, ne priče nego, naravno, akcionih planova za izdavanje biometrijskog pasoša. Pa pod 1. Postepeno uvesti biometrijske pasoše, uključujući fotografiju i otisak prstiju; izvještaj o realizaciji potpisan je poseban Ugovor između BiH i Švedske koji se odnosi na uvezivanje opština u proces izdavanja biometrijskih pasošta. Predmet ovog ugovora je donacija u vrijednosti 4 miliona i 200 štvedskih kruna. Uvezivanje opština u proces izdavanja biometrijskih putnih isprava osnovni cilj ovog projekta jeste da se BiH osposobi za sprovođenje procedura iz EU i tu se proces odvija željenom dinamikom. Izdavati biometrijske putne isprave u skladu i standardima EC-a; izvještaj o realizaciji potpisan poseban Ugovor između BiH i Švedske koji se odnosi na uvezivanje opština u proces izdavanja biometrijskih pasoša i takođe ide dinamikom iz tog ugovora. Usvojiti i implementirati odgovarajuće administrativne mjere kojima se osigurava integritet i sigurnost procesa racionalizacije i distribucije; izvještaj o realizaciji potpisan poseban Ugovor između BiH i Švedske koji se odnosi na uvezivanje opština u proces izdavnja biometrijskih putnih isprava. Osnovni cilj je dakle uvođenje standarda i ono što mogu da kažem, dakle ono što je ovdje bitno, dakle da se vrši edukacija odgovarajuće obuke službenika matičnih ureda koji su zaduženi za unos i razmjenu podataka, što predstavlja suštinsku kariku u proces izdavanja biometrijskih putnih dokumenata. Neće biti bitno samo fizički posjedovati biometrijski pasoš. Cijeniće se sigurnost ovog dokumenta. Cijeniće se koliko su matični uredi informatički uvezani i umreženi, da je nemoguće krivotvorenje dokumenta. I tu će nam trebati ta odluka Brisela da smo postigli standarde. Imaćemo jednu vježbu vojnu koju NATO provodi u septembru u Banja Luci i mnogi misle da je to igranje vojske. Tada će Granična policija ... da pokaže koliko je reformisana, jer će se ulaziti sa različitih strana u BiH, pa će se morati znati šta se unijelo a šta se iznosi, kakvi su bilansi, imamo li sposobne ljude da utvrde šta je ušlo u zemlju, šta izlazi, da bi se reklo ovo je kredibilna zemlja iz tog bezbjedonosnog smisla. Dakle, razvijaju se procesi, nije sve crno, nije sve naopako. Pa nije valjda da ste izabrali predsjedavajućeg Vijeća ministara koji nas dnevno blokira na evropskom putu. Dajte malo da pohvalimo, dajte malo volje da ulijemo ljudima. Ovaj put traži optimizam, traži odricanje, traži sve nas zajedno u istom lancu, i vlast i opoziciju. 70 Imamo još, dakle mogu da govorim o ovim obavezama, prijaviti bazi podataka Interpol ... izgubljene i ukradene pasoše; izvještaj o realizaciji u toku su pripremne aktivnosti za uspostavu sistema automatskog prijavljivanja bazi podataka o izgubljenim i ukradenim pasošima u Interpolovu bazu. Sistem će profunkcionisati istovremeno sa sistemom biometrijskih pasoša. Dakle, projekat koji je u lancu, koji je u paketu. Osigurati visok stepen sigurnosti za dokumenta o rođenju, identifikacijske dokumente i sprovesti procedure koje prate njihovo izdavanje. To je ono što sam govorio o sigurnosti dokumenata u matičnim uredima, o broju rođenih, broju umrlih itd. promjene lokacije itd. Uspostaviti programe obuke i usvojiti etičke kodekse o antikorupciji, ciljajući na granične službenike, carinike i ostale zvaničnike uključene u upravljanje granicom. Dakle, izvještaj o realizaciji svi uposleni u Graničnoj policiji upoznati su sa Etičkim kodeksom Granične policije i svi su ga svojeručno potpisali. 5. ... ovog kodeksa govori o korupciji u skladu sa zahtjevima Mape puta. Granična policija će izraditi program obuke o antikorupciji u BiH, provesti obuku u Graničnoj policiji, Granična policija će izanalizirati postojeći Etički kodeks i raditi na unapređenju itd., itd. Ako smo igdje u ovoj zemlji postigli progres, postigli smo na sustizanju izgubljenog tempa u ispunjavanju uslova da bi građani bili na bijelom šengenu. Da bismo promovisali ono što smo uradili, trebala nam je ova rezulucija oba doma Parlamenta BiH. Ona je trebala kao politička poruka. To su radili, nije to izum predsjedavajućeg Nikole Špirića, to su radile sve zemlje koje su tražile status više na evropskom putu, jer smo to analizirali. Ali sad je problem ... kako ovu rezoluciju Nikole Špirića, to je rezolucija Parlamenta, a ne moja. Čudi me da nisu se našla tri poslanika koji su je pročitali ili Kolegij pa predložili kao svoju rezoluciju a ja vam govorim za šta mi treba, za šta treba zemlji. Pa zašto nije danas na dnevnom redu? Znam da imate ... (?) nije uključen mikrofon A ja govorim, molim vas, ja govorim o sistemu.
Molim vas malo strpljenja.
Molim vas, o redoslijedu stvari. Neće ova zemlja na rezoluciji iz prošle godine, nakon ovakve političke bare, dobiti viđenje iz Brisela da je to uredu. Mora biti osvježena rezolucija. Mora se stvoriti nova energija za poticaj u ovoj zemlji.
nije uključen mikrofon
Molim vas malo strpljenja. 71
Ja vas molim, realizacija plana ide što se tiče Vijeća ministara dobrim tempom. Dobili smo pohvale da smo uradili, ne tražim od vas pohvale, tražimo da uradite i vi svoj dio posla, da bi Rizvo bio u prilici da u Briselu kaže: Parlament je završio svoje obaveze. Hvala vam lijepo. Nisam očekivao da ću imati priliku na ovakav način da govorim, mislio sam da ćete dobiti pisanu inforamciju koja će biti sutra tačka dnevnog reda, dobićete je proslijeđenu i ja sam spreman naravno da odgovaram ali mislim da nam treba više zajedničkog rada, manje polemike, i pitanja na koje će neko manifestaciono da odgovara na ovakav ili onakav način. Ja vas molim da promovišete ovaj napredak koji smo uradili. Hvala vam lijepo.
Sigurno da nemate potrebe moliti, ovaj parlament to radi, on će to danas uraditi. Ja ne mogu da ne konstatiram da smo mi evo danas imali jedan dvočas ili dva časa, rekao bih, drugarske kritike ili ideološko-političkog vaspitanja od strane glavnog tužioca i predsjedavajućeg Vijeća ministara, ali evo demokratija je, Parlament je pa idemo dalje. Dakle ovako, imamo replike. Momčilo Novaković.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, ja moram reći da valjda je današnji dan predviđen za to da se ruže poslanici, tako da smo evo danas imali priliku da slušamo prvo glavnog tužioca, a onda sad predsjedavajućeg. Naravno, ovdje je korištena jedna klasična zamjena teza. I moram reći da u ovoj mojoj parlamentarnoj praksi koja nije mala ovdje u Parlamentu se prvi put ovako osjećam. Vjerovatno se prijatno osjećam pa ... zaista ne znam kako da objasnim rečenicu da Savjet ministara je sad usvojio zakone koje Parlament nije, a Parlament usvojio zaključak i natjerao Savjet ministara da se usaglašava za zakone koje oni tada nisu usvojili jednoglasno i poslali poruku Parlamentu da ne treba da ih usvoje. Molim vas, Savjet ministara je poslao poruku poslanicima iz RS da ne treba da glasaju za ta zakonska rešenja, na način kako su oni glasali u Savjetu ministara. I ja ne mogu da razumijem, zaista ne mogu da razumijem da mi danas razgovaramo kao da mi ne radimo ovaj posao, kao da mi ne znamo šta se u ovom parlamentu dešava i kao da mi ne znamo šta se dešava u Savjetu ministara i šta se dešava u odnosima između političkih partija i političara koji čine parlamentarnu većinu. Ja se nadam da predsjedavajući se nije obraćao meni, jer sam dio opozicije, nego da se obraćao SNSD-u ... kad je govorio ili bar da se obraćao svim strankama parlamentarne većine, ... bar njima da se obraćao. Ne mogu da razumijem, a siguran sam da ova tačka ne bi bila na dnevnom redu, da je kod rasprave o dnevnom redu neko iz Savjeta ministara ustao i rekao: mi imamo sutra na sjednici Savjeta ministara tu informaciju, nemojte danas raspravljati, ostavite sledeći put. Mi bi to uvažili. 72
Dao sam ja informaciju gospodinu Doliću, samo izvolite.
Mi bi uvažili taj stav. Ja govorim o Savjetu ministara, ne govorim o vama, predsjedavajući. Dakle, ne gubimo mi ovdje vrijeme, gospodo, raspravljajući o zakonima koje nam da Savjet ministara. Mi ovdje raspravljamo o zakonima, utičemo ili ne utičemo na njihov izgled. Ako vi mislite da mi gubimo ovdje vrijeme, ja predlažem da mi promijenimo ustavna rešenja, da vi to sami uradite umjesto nas. Šta će vam zakonodavna vlast? Završite, nemojte vi bar gubiti vrijeme ako mi gubimo vrijeme. Evo dosta ste ga vi izgubili u prethodne tri godine, nemojte ga više gubiti.
Vrijeme mi trošimo
Kad ga vi ne budete gubili, nećemo ni mi.
šakom i kapom. Vrijeme, gospodine Novakoviću! Inače bi se trebali dogovoriti ...
Ja ću se pridružiti gospodinu Živkoviću.
Dobro, vrijeme je, vrijeme je stvarno 3 minute i 20 sekundi. Pa upozoravaju me ostali poslanici. Pa isteklo vam vrijeme za repliku. Denis Bećirović, dalje.
Ja ću iskoristiti svoje vrijeme za repliku da kažem nekoliko nepobitnih činjenica. Naime, činjenica je da imamo tačno precizirano šta država BiH treba učiniti u procesu liberalizacije viznog režima i imamo negativnu ocjenu od strane Brisela. I to su dakle činjenice. Ovdje danas nije nikakva predizborna kampanja.
Molim vas, ... replike kome je replika i na šta je replika. Molim vas, eto i da poštujemo Poslovnik, dajte, molim vas.
A mislim da nije teško zaključiti da su sve tri replike na izlaganje predsjedavajućeg. 73 Dakle, ovdje nije riječ o predizbornoj kampanji, ovdje je riječ o zaključcima najvećeg zakonodavnog organa u BiH. Podsjećam, ovaj parlament i većina, dakle i pozicija i opozicija, usvojili su zaključak da svaki mjesec dana čujemo kako stvari stoje. Dva i po mjeseca su prošla, to Vijeće ministara BiH nije uradilo. Ja mislim da Vijeće ministara treba da se zahvali poslaniku koji je ovo predložio, a ne da kritikuje što je ovo danas na dnevnom redu, jer je Vijeće ministara trebalo dostaviti svaki mjesec izvještaj, pa da imamo mnogo kvalitetniju raspravu. Što nije, to je vjerovatno pitanje kao i sa stotinama drugih zaključaka ovog parlamenta koje Vijeće ministara nije realiziralo. Dakle, imamo prvu činjenicu da nemamo rezultate i u poređenju sa drugim državama u najgorem smo položaju na jugoistoku Evrope. Drugo, nemamo izvještaj, a trebali smo ga imati, jer je to ovaj parlament zaključio. I treće, zbog čega sam najviše ustao da repliciram, jeste činjenica da je neprihvatljivo da predsjedavajući Vijeća ministara BiH nama kaže: Vijeće ministara je to usvojilo, a Parlament nije. Zar ovdje treba nekome nacrtati da jedni te isti ministri, uključujući i predsjedavajućeg iz SNSD-a, jedno glasaju u Vijeću ministara a, kada smo ovdje glasali u Parlamentu, poslanici opet iz SNSD-a drugačije glasaju. To nije problem opozicije. To treba vrlo jasno reći o čemu se radi i pokušajte to razriješiti prvo unutar svoje stranke, a onda unutar parlamentarne većine. Hvala.
Ma može sve, samo nastavite. Samo trošimo vrijeme bez – dajte da se vratimo – da usvojimo zakone pa ćemo nastaviti dva dana. Dakle, opozicija želi da praktično ne usvojimo danas zakon. Vidite li da želi? Opozicija to želi, tačno, tačno!
Ja vas molim, predsjedavajući, ja cijenim samo javnosti radi i interesa zemlje radi. Nije nebitno šta se govori u ovom parlamentu. Evropska komisija tek sutra i prekosutra izlaže Izvještaj o ispunjavanju uslova. Dajte mi taj izvještaj gdje, ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa ne, ali kaže se ovdje ... javnosti da je Evropska komisija dala ovaj izvještaj tek sutra ili prekosutra i neće biti ni usvojen, daće se vremena da sustignemo izgubljeno vrijeme. Ja vas molim, dajte da ispunjavamo da bude pozitivna ocjena, jer će zemlje članice raditi na tome, imam ta obećanja. Do nas je i u tom smislu, jer ako kažemo, evo, sutra je završeno, nije dobro. U tom smislu vas molim, dakle. A nisam mislio da bilo koga povrijedim, nego sam rekao da različite adrese moraju da ponesu ove izazove i da stvorimo malo elana i međusobnog uvažavanja. 74
Ma ne treba niko nikoga moliti, imamo na dnevnom redu, dajte da dođemo do zakona i da ih usvojimo. Ali evo, izvolite, gospodin Križanović, replika.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ja ne znam zbog čega se stvara ova nervoza i zbog čega se opozicija generalno optužuje da ne želi usvajanje zakona koji bi ubrzali ovaj put naš ka bezviznom režimu. Morao sam, ja ne želim nikome replicirati, ali morao sam danas reći. Vidite, mi smo danas umjesto jedne vrlo važne informacije koja se tiče cijele države, ugleda njenog, njenog kretanja ka Evropi, dobili jedno vrlo neumjesno predavanje predsjedavajućeg Vijeća ministara. I tek u zadnjem dijelu dobili smo nešto i od tih informacija. Naime, što da kažem, da iritira i smeta način obraćanja predsjedavajućeg ovom parlamentu. I naravno, dosta neistina koje su u vezi s tim iskazane. Podsjetiću vas da se četiri zakona koja su ovdje ili bar tri od njih se godinu dana vrte u Parlamentu BiH zbog toga što nisu usaglašeni došli iz Vijeća ministara. I vidite sad u dvanaest i pet sve usuglašeno i možemo to usvojiti. Ko je od poslanika, molim vas da bude iskren, uspio pogledati te zakone? Mi danas znači idemo na neviđeno. [[zajednička diskusija]] Molim vas, ne znam ja jesu li isti.
Molim vas malo strpljenja, ima pravo svako da tvrdi što misli da treba da tvrdi.
Vjerovatno nisu isti.
Izvolite, gospodine Križanoviću.
Da su isti, ne bi bilo potrebe za to.
Za njega nisu isti, nije ih vidio i uredu je.
Vidite, šta ću reći, ružnije i tužnije od ovog stanja u kojem mi jesmo, a jesmo zadnji u regionu, bar po slobodi kretanja, jeste način na koji se ovdje radi. Podsjetite se, prije godinu smo na isti način, na guranje, usvojili policijske zakone. Ja vas pitam sad godinu dana poslije toga: Šta mi imamo od tih zakona, šta se implementiralo od tih zakona? 75 Usvojit ćete, nema problema. Vidite, godinu dana ne možemo imenovati tijela nezavisnih ovih organa policijskih, godinu dana ne možemo izabrati direktora za evropske integracije. Ali sad je samo problem u Parlamentu što je ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nešto Vijeće ministara, nešto Parlament. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Rifat Dolić.
Vrlo kratko, bez namjere da stvarno dolivam ulje na vatru. Mislim da je ... dobro što je predsjedavajući Špirić nama održao ovakvo predavanje ovdje, ako ništa drugo, dobro je da progledamo umjesto da mi držimo njemu predavanje o 147 ... neispunjenih zaključaka ovoga doma. On drži nama ovdje, drži nama ovdje predavanje, mislim da je to dobro. Druga stvar, mislim da nije predsjedavajući Špirić pozvan danas da podnese informaciju, on je pozvan prije dva i po mjeseca. E, sad je problem ako Vijeću ministara treba molba da izvršava obaveze koje mu je ovaj dom svojim zaključkom naložio. Isto tako, gospodin Špirić kaže nije sve crno i naopako. Ja bih volio da je tako, ja bih volio da nije, ali samo što iz usta najmeritornijih ljudi EU mi smo ovih dana imali priliku da čujemo da je BiH u opasnosti da bude posljednja zemlja u regionu koja će ostati na viznom režimu. Ako od toga šta ima crnje i naopakije, ja ... ne znam onda šta i kako treba govoriti. Dakle, ja nisam imao namjeru da ... dolijevam ulje na vatru, ali mislim da je i dobro i ovo što smo čuli danas od gospodina Špirića i mislim da će to i Vijeće ministara i Parlament potaknuti da završimo ove obaveze koje su preostale da stavimo konačno tačku na taj vizni režim. 76 Hvala.
Evo ... replika, gospodin Drago Kalabić.
Ja predlažem da visi predsjedavajući, iz svih ovih, iz svih ovih diskusija, evo predlažem neka visi predsjedavajući i mislim da ćemo time ... završiti. Mi smo bili danas protiv tačke dnevnog reda, jasno smo kazali zašto smo i to se i sad pokazuje. Sad smo doveli predsjedavajućeg i sad je kad je rekao predsjedavajući svoje, sad su ponovo sasvim drugi problemi od onoga ... što treba da bude predmet i zato mi nećemo učestvovati na ovaj način u raspravi i moj protest i mi smo trebali sa Živkovićem izaći takođe, jer ovo zaista nema smisla. Evo progutali smo da dođe predsjedavajući i, kad je rekao što je rekao, umesto da se bavimo time, bavimo se predsjedavajućim. Mislim da je to smiješno.
Hvala. Vraćamo se na prijavljene za diskusiju, Halid Genjac.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Ja mislim ...
Ma molim vas malo strpljenja.
da je jedna uobičajna situacija (?) nije uključen mikrofon Dakle, jedna uobičajna situacija da jedan zaključak Parlamentarne skupštine se provede i da se smatra da treba da se provede. U početku je na pogrešan način ovdje postavljena i proizvela u velikoj mjeri nesporazume i, rekao bih, nepovjerenja nepotrebna. Ja sam glasao da se taj zaključak provede danas, da se razmatra, iz jednostavnog razloga da čujemo informaciju i ništa više. U startu je bilo, rekao bih, neke narogušenosti, jer se u tome očekivalo neko politikanstvo, neka dnevno-politička rasprava itd. Namjera mog kluba nije bila apsolutno u tome. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] 77
Mirko Okolić. 78
Gospodine predsjedavajući, nisam mislio da diskutujem dok nisam čuo jednu konstataciju, a to je od gospodina predsjedavajućeg Savjeta ministara da je Savjet ministara usvojio određene zakone i dao u parlamentarnu proceduru, a da ih Parlament nije usvojio. Da bi bila stvar jasna, ja moram da reagujem na sljedeći način: Savjet ministar nema zadatak samo da predloži zakon i da u proceduru, nego ima zadatak da ti zakoni budu tako valjani da budu usvojeni u proceduri. I sve dok ne budu usvojeni, ima da ih prati. Ja sada postavljam pitanje gospodinu predsjedavajućem: Da li je Vama poznato da ste Vi ispred Savjeta ministara gurali, mislim na Savjet ministara, zakon u proceduru bez volje da promijenite bilo šta u njemu, pa čak ni zarez, a da Vam je zvanično na nadležnoj komisiji prvi čovjek Državne agencije koji treba da implementira, uglavnom trebaju da implementiraju taj zakon ta agencija, rekao – sada bih ja volio da čujem od Vas odgovor da li ste Vi upoznati sa tim pa da vidimo kako Vi funkcionišete kao Savjet ministara ... – pokušaću citirati: 'Gospodo poslanici, vas treba častiti zato što niste usvojili taj zakon jer je on, deset puta' ili, ne znam, 'tri puta ili sedam', nije bitno sada kolika je cifra, 'ali mnogo puta je gori ... od ovog zakona koji postoji.' Pa Vi bi Zakon o graničnoj policiji, uzmite stenogram, uzmite ovaj zapisnik sa nadležne komisije za davanje principa tome zakonu, eh znači niste, po Vašem gestu ja sada vidim i dobijam odgovor da niste upoznati sa tim – pa, kako jedan takav zakon da ovaj parlament usvoji? Čija bi odgovornost onda bila, vaša ili naša? Ja mislim da bi bila naša odgovornost da smo usvojili takav, a vi ne možete nikako da shvatite da morate dati zakon u parlamentarnu proceduru da ima prolaznost. Izvolite dogovorite, ako ne možete sa opozicijom, dogovorite sa pozicijom koja podržava Savjet ministara da dobijete prolaz tog zakona. Ima i zakona gdje smo mi podržavali, bez obzira što je došao prijedlog od Savjeta ministara, ako je on zaista onakav kakav bi trebao da bude. Znači, suština je u tome da zakon mora biti iole kvalitetan da dobije podršku ovdje. I doveli ste nas sada u poziciju uzmi ili ostavi, a imamo ovdje zakona koji su u proceduri izrade i prijedloga ili u parlamentarnoj proceduri skoro godinu dana. E, izgleda da je nekome cilj: čekaćemo mi zadnji momenat i onda ćemo sa štapom reći uzmi ili ostavi. Ako ne uzmeš, dešava se to; ako ostaviš, dešava se to. Mislim da nije dobar način i ovo samo sam htio radi pojašnjenja i radi znanja Vama i radi znanja ostalih kolega poslanika i javnosti kakvi zakoni sve se, evo pod navodnicima, da kažem, guraju u parlamentarnu proceduru. Hvala lijepo.
Ja ne znam da danas raspravljamo o Zakonu o graničnoj policiji. Izvolite, gospodine Dokiću.
Gospodine predsjedavajući, ja nisam mislio da se javljam ali ipak moram da kažem nekoliko rečenica. Ja sam jedan od onih koji je glasao da to bude na dnevnom redu ali moram da priznam da sam mislio da je to tačka dnevnog reda za sljedeću sjednicu. ... Tražiti izvještaj Vijeća ministara za danas je neozbiljno i mi smo predsjedavajućem Savjetu ministara dali šlagort da nas opravdano napadne. Danas smo mi mogli zatražiti usmeni izvještaj od predsjedavajućeg 79 Savjeta ministara, od ministra bezbjednosti itd., itd. Mi smo danas uradili neozbiljnu stvar i dobili smo lekciju opravdano, i neka smo je dobili, za buduće je to lekcija, ali mi zaista moramo sjesti po ovom pitanju i kritički se osvrnuti šta mi radimo i kako mi radimo. Budemo li mi u narednim procesima kod onoga svega što će trebati da uradimo da bi bili u EU postavljali svoje maksimalističke ili političke zahtjeve, pa čak i svoje frustracije pod motivacijom ovo je zahtjev EU, ovo je zahtjev Brisela, pa kroz to hoćemo na mišiće da ih izguramo, nema šanse. Mi se ovdje moramo otrijezniti u tom kontekstu i ozbiljno raspravljati o stvarima. Oko mnogih ovih stvari Brisel nije rekao ko treba da ispuni u BiH, a postoje mnoge institucije i nadležni i odgovorni koji treba i mogu da ispune. Ni tu nismo sjeli i razgraničili ta pitanja koja su suštinska. Ja hoću da vas podsjetim na evo nešto što ... nije direktno u kontekstu ovog seta zakona, ali jeste uopšte oko procesa evropskih integracija. Mi smo donijeli jedan zaključak da se komisije oba doma objedine sa ciljem, to je bio prijedlog Komisije za evropske integracije, da ubrzamo procese. Dakle, ja mislim da je to bilo prije pola godine, a mi za pola godine i više, možda, mi za pola godine nismo u stanju promijeniti naš poslovnik o radu i, evo, da pojednostavimo te procedure koje su zaista komplikovane. Istu stvar dva doma raspravljaju itd., itd. I onda imamo evo i ovu informaciju, koju nam reče maloprije predsjedavajući, da iz Doma naroda, kaže, da mi njih hoćemo da usisamo. Ja vam kažem, ovo funkcionisanje ova dva doma, evo moje mišljenje, je potpuno neefikasno. Pa mi imamo zaštitu nacionalnog interesa ... preko Doma naroda ... biramo kadrove vrlo niskog nivoa. Savjet ministara i predsjedavajućeg bira samo ovaj dom, a mi biramo tamo nekog direktora neke agencije i mora da ide i na Dom naroda. Pa mi sami sebi komplikujemo proces odlučivanja i cijeli sistem odlučivanja. I, to su stvari oko kojih moramo da sjednemo i raspravljamo.
Hvala lijepo. Ja nemam više prijavljenih. Zaključujem raspravu o tački 20. Izvještaj Vijeća ministara o ispunjavanju uslova za liberalizaciju viznog režima. Ovi koji su se sada sjetili da nisu trebali glasati, to je stvar gotova. Idemo na tačku ... 21. Ad. 21. Informacija Ombudsmena za ljudska prava BiH o zatečenom stanju u 2008. godini i aktivnostima preduzetim u 2009. godini Ima li prijavljenih za diskusiju? Nema.
nije uključen mikrofon
Niko ti ne brani, Jozo, i do sada ste izlazili i dolazili, nikakav nije problem. Molim vas, dozvolite mi da završim ovu tačku dnevnog reda. Molim vas, sjedite poslanici, sjedite da završim 80 tačku dnevnog reda. Nema nikakvih problema, ako vam se ne radi nema problema, sačekajte malo da završim tačku dnevnog reda. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa sjedimo, naravno. Pa neko izlazi, pa moramo međusobno onda to raščistiti, ja ne mogu upratiti ko izlazi, ko ne izlazi. Samo jedan tren, molim vas. Dakle, ima li prijavljenih za ovu tačku dnevnog reda za diskusiju? Nema. Zaključujem raspravu o tački 21. i pitam vas, samo malo, pitam vas je li pauza? Tražite li pauzu? Ručak? [[zajednička diskusija]]
Evo, ja odustajem. Ako će znači ponovo biti, onda ne bih ni raspravljao o njoj.
Pa evo, ja sam pročitao ova dva zaključka. Ako ste me pratili, govore da se od Vijeća ministara zahtijeva da obavi prethodnu raspravu o Informaciji o stanju sigurnosti u BiH za 2008. godinu. Dakle, ako to ova komisija zahtijeva da obavi prethodnu raspravu, to govori da Komisija od nas očekuje da ne usvajamo definitivno danas Informaciju, nego da se ove radnje obave, pa onda da ponovno vratimo, ako sam ja dobro razumio ove zaključke koje ova komisija daje. Logičnije je bilo da su nama oni odmah u svom izvještaju predložili i zatražili produženje roka ili nešto drugo, međutim oni su je dostavili, jer oni kažu, oni mi ne govore nigdje da su je prihvatili ili primili k znanju itd., nego samo mi je dostavljaju i predlažu ove zaključke. Ona je nju primila k znanju. Tarik, izvoli. Ali ja bih više volio da mi ovo objasni ova komisija koja je to radila. Evo gospodina Križanovića, samo jedan tren.
Dakle, poštovani predsjedavajući, poštovani zastupnici i poslanici, ja se zaista izvinjavam što sam malo zakasnio, ali evo, koliko sam mogao da uhvatim smisao ovoga zaključka, ... ja mogu da vas obavijestim da je Vijeće ministara na 81. sjednici, koja je održana 26. 3. 2009. godine, razmotrilo i usvojilo Informaciju o stanju sigurnosti u BiH u 2008. godini, i to jednoglasno. Evo, to sam htio da dam informaciju. 82
Hvala lijepa, ali ja mislim da će gospodin Križanović nama ovdje pomoći. Mislim, složit ćete se sa mnom da je prilično konfuzno, da je u kontradiktornosti činjenica da je Informacija primljena k znanju, a istovremeno se traže rasprave naknadne itd. Izvoli, Jozo.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pa, upravo sam se ponajviše i javio zbog toga. Mislim, rasprava koja je bila na ovoj komisiji išla je ka tome da se formuliraju, prije svega, ova dva zaključka. Dakle, mi se nismo izjašnjavali, čak smo tražili da se Informacija vrati Vijeću ministara jer smo smatrali, a to i danas smatram, da je nevjerovatno da se u jednoj zemlji razmatra, traži informacija od jednog ministarstva i direktno se dostavlja Parlamentu. To je ozbiljna stvar i tražili smo da Vijeće ministara, u skladu sa našim zaključkom kada smo vratili Informaciju, sjećate se da smo raspravljali tu informaciju ovdje, i rekli da Vijeće ministara dopuni tu informaciju sa konkretnim planom i programom mjera – šta su prioriteti, šta treba rješavati da bi se ukupno stanje sigurnosti popravilo u zemlji. I u tom smislu, dakle ja se zalažem za to da mi konstatiramo da ovo treba Vijeće ministara da raspravi, da da u skladu sa svojom analizom konkretne prioritete i plan mjera za poboljšanje.
Dobro. ... gospodina Sadovića. On je ustvrdio, i ja sam rekao ... u najavi da je Vijeće ministara Informaciju usvojilo na 81. sjednici, održanoj 26. marta.
Onda se nismo razumjeli.
Dakle, ovo je informacija.
Pazite, mi smo raspravljali na Komisiji Informaciju Ministarstva sigurnosti koju nije Vijeće ministara u takvom obliku raspravljalo. Jesam li, ministre, u pravu? Jesmo, sigurno da jesmo. Prema tome, Vi ste potpisali samo da je to direktno Informacija Ministarstva sigurnosti.
nije uključen mikrofon
Samo jedan tren. 83
Ali mi smo poslije toga raspravljali ...
Samo jedan tren, evo predsjednik Komisije je stigao. Gospodine Okoliću, ja bih Vas zamolio.
Nije on predsjednik Komisije.
Nije, nije predsjednik Komisije, pardon. Dakle, ovako. Imamo predložene zaključke, idemo sa raspravom dalje pa kada se budemo izjašnjavali, ako usvojimo zaključke, provedba ovih zaključaka će nam odgovoriti na ova pitanja. Dakle, Slavko Jovičić.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolege i kolegice, gospodine ministre, skratiću svoje izlaganje podržavajući Vaš prijedlog, s tim što imam – do kraja sjednice ću dostaviti prijedlog zaključka. Ali sam prošle godine govorio kada smo imali sličan izvještaj, tačno imam ovdje, kaže: 'Savjet ministara usvojio na 81. sjednici 26. marta.' A sada je juni, tri mjeseca je prošlo, a ovo je nama stiglo. I ne želim da ova formulacija bude na Vaše traženje, ovo mora biti obaveza. Bezbjednost zemlje nije u rukama ni Savjeta ministara, ni jednog ministra, ni svih struktura, nego i Parlamenta i svih nas građana ove zemlje. Zato ću predložiti zaključak 'da se obaveže Savjet ministara da svako dva mjeseca dostavlja informaciju o bezbjednosti u zemlji'. I, da ne bih dalje vodio raspravu ... [[zajednička diskusija]]
Gospodine Špiriću, dobit ćete žuti karton danas, danas će biti žuti karton. Neka, molim Vas, samo malo. Slavko, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, sugestiju uvažavam ali ja sam već pod zemljom kako se vodi ova zemlja i na koji način, ja sam već pod zemljom, samo što uvijek isplivam jer se ja ne dam, prihvatam Vašu sugestiju. Dakle, kada sam rekao u zemlji, jer Srbi su alergični na termin u državi, nekako ne podnose to država, ali evo sad ću reći javno, dakle zbog situacije u državi.
U otadžbini, može i u otadžbini. 84
Hajde da budem konkretan, zbog situacije u zemlji, u državi, u otadžbini i u BiH, zajedničkoj našoj domovini, međunarodno priznatoj, verifikovanoj, suverenoj, cjelovitoj, nedjeljivoj, sastavljenoj iz dva entiteta, sa geografskim svim mogućim. Jesam li sada dobro rekao? E, dobro je. [[zajednička diskusija]]
Ja bih molio ovaj zaključak, Slavko, da se umnoži.
Do kraja sjednice, do kraja glasanja ćete dobiti zaključak.
Važi. Molim vas malo pažnje da se slušamo.
Dakle, ljudi, da uozbiljimo situaciju. Taman kada sam mislio ministra pohvaliti prvi put, gospodine ministre, slušajte ovo sada, medijski tamo često Vas napadam, a danas sam htio da iskoristim priliku da pohvalim ministra za ovaj izvještaj Savjet ministara, i žao mi je što ovaj izvještaj nije donijelo Tužilaštvo da onog tužioca napadnem – šta su oni od ovoga što su oni pripremili od krivičnih djela procesuirali. Sada mi je on trebao više nego kada sam govorio o ratnim zločinima, ali otišao je. Da uozbiljim situaciju, hajde, evo svaka tri mjeseca na sugestiju uvaženog kolege da dobijemo i one tri stvari, nije udaljeno od tačke dnevnog reda. Rekli smo danas usvojit ćemo ove zakone sa kojima će se ponositi država, zemlja, evo nema više onog prefiksa, slova u ponositi. Dakle, put u Evropu – svi smo rekli idemo. E sad, bezbjednost je neodvojiva od toga hoćemo li preživjeti, sada malo kritike na Savjet ministara, nemamo evo više od osam mjeseci posebne sjednice, koju sam dobio saglasnost i od vas i od komisija, da vidimo kako ide ova privreda koja je neodvojiva (pusti sad predsjedavajućeg, čekaj, ne smijem napadati svog predsjedavajućeg, ako sam napao Dušanku, ne smijem njega). Da vam kažem, dakle bezbjednost je neodvojiva od teške ekonomske situacije u kojoj se nalazimo i komplikovaće se i ovaj izvještaj, vidim, mnogi parametri su smanjeni u postotku ali to ništa ne znači. Jedno ubistvo, jedan događaj, jedan incident nanese više štete nego bilo kakav izvještaj. Ovo je sistematično, otišlo, složeno, i vidim da su svi parametri u opadanju, ali ne smijemo se uljuljkati. Sada nas čekaju novi izazovi, ljudi ostaju bez posla, ljudi vrše samoubistva, nemaju šta jesti. Dakle, ekonomskom situacijom možemo popraviti bezbjednost i to je neodvojivo. Zato ću predložiti zaključak, rekao sam, svako tri mjeseca i ako smo već sada ovo prihvatili što ste Vi predložili, a ja prihvatam, da ne širim ovu diskusiju već sam četiri minuta a još imam pet i po ali, gospodine ministre, zaista niste imali sreće da Vas pohvalim, ali evo ovaj izvještaj Vam je odličan i svako tri mjeseca nam dostavljajte, ali nemojte dole pisati na Vaše 85 traženje, nego na Vašu obavezu da obavijestite Parlament kakva je situacija i kakva je bezbjednost u zemlji. Hvala lijepo.
Husein Nanić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Članovi Vijeća ministara, poslanici, kolege i kolegice, ja sam u ovoj svojoj kratkoj pripremi za obraćanju po pitanju ove tačke dnevnog reda malo detaljnije vidio ovo mišljenje i ono dovodi nas u jednu konfuznu situaciju, mišljenje nadležne komisije. Ovaj zaključak broj 1. da se dostavi domovima parlamenata, to smo sada čuli od ministra, znači zaključak br. 1. je u suštini završen. I zaključak br. 2.? On nema veze sa Parlamentom, on ima veze sa ovom komisijom da se organizira nešto. Znači, nama ostaje stvarna rasprava o ovom dokumentu. Ono što sam ja htio raspraviti o ovom dokumentu tiče se samo jednog segmenta uz konstataciju na početku da je zaista dokument jako kvalitetno napravljen i u njemu je moguće vidjeti sve podatke one koji su bitni za ovaj segment, znači stanje sigurnosti u prošloj godini u BiH kakvo je bilo. Ja ovdje želim samo jedno, znači jedan segment pomenuti, a on je i konstatirano je za njega da je stanje nezadovoljavajuće u toj oblasti, a to je krivična djela vezano za krađu automobila koja su u porastu u BiH za 5%, odnosno kada se to prevede: u entitetu Federacije je 15%, u entitetu RS-a 25%. Znači, treba pohvaliti ovdje MUP RS-a što je kvalitetno radio svoj posao po ovom segmentu, ima značajno smanjenje ovog dijela. Dalje, također vidimo da je stepen otkrivenosti ukradenih vozila u RS-u daleko, daleko veći nego u Federaciji. Koji je to razlog? Vjerovatno ova složena organizacija kantonalnih MUP- ova, Federalnog MUP-a i ostalo. Međutim, ovdje te konstatacije stoje. Ja bih, s obzirom da u zaključnim razmatranjima i zaključcima koji su ovdje navedeni, od njih sedam, oni su zaista, šest u stvari, oni su zaista jednog općeg karaktera, bez rokova, bez zaduženih institucija itd. Ja bih po ovom segmentu, o kojem sam diskutovao, predložio jedan zaključak, a s obzirom na težinu, znači da je ovo jedan od segmenata, gotovo jedini segment gdje je pogoršanje stanja u toj oblasti, zaključak bi glasio: 'Zadužuje se Ministarstvo sigurnosti da uradi Plan aktivnosti u cilju poboljšanja stanja u oblasti krivičnih djela krađe automobila i rok za izradu tog plana aktivnosti je 30 dana.' I zamolio bih poslanike da ovaj zaključak podrže.
Hvala lijepa. Šefik Džaferović. 86
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, ja ću samo kratko kazati da je Komisija za odbranu i sigurnost povodom ove informacije od Vijeća ministara zahtijevala i zahtijeva da obavi prethodnu raspravu o Informaciji o stanju sigurnosti za 2008. godinu – rasprava je obavljena, kao što je vidljivo, u martu mjesecu, tu je ministar u pravu – i sačini Plan mjera za rješavanje sigurnosnih pitanja. Dakle, ovdje je akcent ovog zaključka na planu mjera koje treba da napravi Vijeće ministara i o tome dostavi informaciju Komisiji i domovima Parlamentarne skupštine. I drugi zaključak je radi rješenja pitanja i problema predlaganja itd. 'Zajednička komisija se obavezuje organizirati posebnu sjednicu s ministrom sigurnosti, njegovim saradnicima, te direktorima sigurnosnih agencija, uključujući i BH MAK. Pitanja određena informacijom bit će detaljno razmotrena potom i na konferenciji o stanju sigurnosti koju će Zajednička komisija organizirati, u skladu sa usvojenim radnim planom za ovu godinu.' U okviru ovog zaključka 1. a možemo govoriti i u okviru ovog zaključka 2. mene posebno interesiraju tri pitanja, ili posebno zabrinjavaju tri pitanja. Prvo pitanje, kolega Nanić je o tome već govorio, se odnosi na povećan broj krađe automobila u Federaciji BiH. Mi smo u BiH i u oba entiteta i u Brčko Distriktu u 2007. godini imali značajan pad i 2006. u odnosu na 2005. godinu. I ovo je po prvi put da se sada u 2008. godini pojavljuje rast krađe automobila u Federaciji BiH. Logično bi bilo očekivati da se taj trend nastavi smanjivati, a ovdje je to poraslo za 15,78% i mislim da se Vijeće ministara i Ministarstvo sigurnosti i policijske agencije svih nivoa moraju ozbiljno pozabaviti ovim pitanjem i vidjeti šta je uzrok ponovnog rasta. Dakle, trend je bio pad i ja sam do sada stalno hvalio tu stavku. Međutim, ovdje se nešto dešava, a iz ove informacije ja to ne mogu da vidim, vjerovatno to treba dodatno da se izuči. Druga stvar koja je posebno interesantna tiče se ovih najtežih krivičnih djela protiv života i tijela, i to opet u Federaciji BiH: u 2007. godini registrirano je 29 ubistava, najtežih oblika dakle ovog krivičnog djela protiv života i tijela, a u 2008. godini 40 ubistava ili 37,93% više. Logično bi bilo očekivati da se trend i u ovoj vrsti kriminaliteta nastavi, dakle da se smanjuje broj krivičnih djela, ali mi ovdje imamo povećanje za skoro oko 40%. Ovo je dakle vrlo ozbiljna stvar i zahtijeva posebnu analizu. I ja ovo govorim zbog toga što su ovdje prisutni i ministar sigurnosti i predsjedavajući Vijeća ministara i mislim da ovo treba da bude predmet posebne analize. I treća stvar je stvar od jučer, od prekjučer. Evo, ja do sada zaista nisam imao nikakvih ili nisam imao činjenjično utvrđenih ili dokazanih saznanja o postojanju paralelizama u policijskim agencijama u BiH ili policijskih paralelizama uopće izvan policijskih agencija u formi nekih zaštitarskih organizacija ili nečega. Međutim, Visoki predstavnik je donio jednu odluku kojom se ozbiljno ukazuje na taj problem, koliko ja mogu iz medija da vidim. I cijenim da se Ministarstvo sigurnosti BiH i Vijeće ministara mora pozabaviti ovim problemom. Jer, ukoliko je to tako, onda su sva zvona za uzbunu. Dakle, ovo je vrlo, vrlo, ozbiljna stvar i tražim da se ta stvar zajedno kao treća stvar u okviru ove informacije od Vijeća ministara izanalizira i da vidimo šta je zapravo, šta je zapravo na stvari. Odluka Visokog predstavnika je ozbiljna, ona je sasvim sigurno fundirana na činjenicama i na dokazima, inače ne bi bila donesena. I mi kao Parlament ne možemo zabijati glavu u prijesak, kao što reče ovaj jedan kolega, jer mi gradimo sistem, gradimo policijske agencije sa njihovim nadležnostima, zaštitarske agencije sa njihovim nadležnostima i 87 ne smije biti paralelnih sistema u okviru policijskih agencija i ne smije biti preplitanja nadležnosti policijskih agencija i zaštitarskih agencija. Ovo je pitanje kojim se moramo vrlo, vrlo ozbiljno pozabaviti. I ja tražim od Vijeća ministara da nam se u tom pravcu, u okviru ovog prvog zaključka Komisije, sačini detaljna informacija. Toliko, hvala vam.
Ja nemam više prijavljenih. Zaključujem raspravu o tački 22. Informacija o stanju sigurnosti u BiH u 2008. godini. Idemo na tačku 23. dakle: Ad. 23. Informacija Ministarstva sigurnosti BiH o stanju sigurnosti novinara u BiH Dakle, da vas ponovo podsjetim, da vas još jedanput posjetim, realizacija usvojenog zaključka sa 47. sjednice. Dakle, evo tačka dnevnog reda je tu u skladu sa zaključkom Doma. Inicijativu je pokrenuo gospodin Denis Bećirović. Prošli put smo, da vas podsjetim, također procijenili, odnosno ocijenili da je bolje skinuti informaciju s dnevnog reda zbog neprisustva resornog ministra. Evo, danas su uslovi potpuno ispunjeni. Dakle, otvaram raspravu o Informaciji Ministarstva sigurnosti o stanju sigurnosti novinara u BiH. Izvolite, Denis Bećirović.
Ja na početku rasprave o ovoj tački dnevnog reda želim reći da smo mi još 4. marta 2009. godine usvojili zaključke u vezi sa raspravom koja je bila vezana za sigurnost novinara u BiH. I jedan od zaključaka je bio da nam Ministarstvo sigurnosti BiH najkasnije u roku od 15 dana dostavi 'Informaciju o stanju sigurnosti novinara u BiH'. Dakle, Parlament je dao rok od 15 dana, evo danas je gotovo tri mjeseca otkako smo taj zaključak usvojili, tako da prvo želim podsjetiti na činjenicu da Ministarstvo sigurnosti nije blagovremeno reagovalo na ovaj zaključak Predstavničkog doma. Svi poslanici su dobili Informaciju o aktuelnom stanju bezbjednosti novinara u BiH i moram reći da vjerovatno kao i svako ko je pogledao ovaj izvještaj dijelim zabrinutost naspram činjenica koje su dostavljene u ovom izvještaju. Naime, sam podatak da je više za 45% napada na novinare u 2008. godini nego u prethodnim godinama treba zaista da alarmira cijelu BiH. Čak štaviše, imamo taj podatak u trenutku kada je upravo u prošloj godini Evropski parlament osvrnuo se na stanje medijskih sloboda i kada je otvoreno izrazio zabrinutost zbog klime zastrašivanja medija u BiH. Dakle, imamo vrlo ozbiljan problem i sama činjenica da je u BiH u 2008. godini napadnuto 29 novinara iz 24 bosanskohercegovačka medija dovoljno govori koliko je situacija na ovom planu zaista ozbiljna. Prema ovim informacijama, ovdje je navedeno da je prijavljeno čak 77 osoba kao izvršilaca 46 napada na novinare u BiH. Pa u okviru toga 88 registrovano je čak i bacanje eksploziva, je li, ručnih bombi, nasilnih upada u redakcije i prostorije novinara, verbalnih prijetnji smrću, prijetnje vrijeđanja, nanošenja tjelesnih povreda itd. fizičkih napada itd. Ovdje iz ove informacije ne možemo na jasan način da vidimo kako i na koji način su sankcionisani oni koji su pravili ovakva nedjela. I vjerovatno je to jedna od važnih zamjerki na ovu informaciju, jer iz toga možemo da između ostalog zaključimo da li su ti ljudi ohrabreni ili su oni zaista adekvatno sankcionisani za to što čine. Moram reći da ovaj posljednji pasus ove informacije može se čitati na različite načine i ja lično ga ne bih ovako formulisao kao što je to dostavljeno nama poslanicima. Iz ovog, iz ovakve formulacije se može izvući zaključak da ako novinari ne poštuju svoju regulaciju i samoregulaciju profesije itd., to onda znači da neće biti ni visok stepen njihove lične bezbjednosti. Ja mislim da mi ovdje trebamo da usvojimo i nekoliko zaključaka povodom ove informacije. Stoga, ne šireći dalje raspravu, ne ponavljajući o onome šta je sadržano u Evropskoj konvenciji o ljudskim pravima kada je riječ o slobodi izražavanja itd., predlažem: 1. Da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH donese zaključak da traži od Ministarstva sigurnosti cjelovitu informaciju o sankcionisanju izvršilaca napada na novinare u BiH i 2. Da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Ministarstvo sigurnosti u Vijeću ministara BiH da u roku od 30 dana dostavi prijedlog mjera s ciljem sprečavanja verbalnih i fizičkih prijetnju i nasrtaja protiv novinara u BiH.
Hvala. Ja nemam više prijavljenih za diskusiju. Zaključujem raspravu i o tački 23. Informacija Ministarstva sigurnosti o stanju sigurnosti novinara u BiH. Idemo na tačku 24. Ad. 24. Potvrđivanje Odluke predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH o imenovanju: a) Mladena Simića za zamjenika ministra komunikacija i transporta BiH, b) Živka Marjanca za zamjenika ministra odbrane za politiku i planiranje BiH Predsjedavajući Vijeća ministara je 27. maja dostavio Odluku o imenovanju, u skladu sa zakonom i Poslovnikom za pripremu izbora ministara. Dakle, ... Komisija za pripremu izbora Vijeća ministara razmatrala je ovu odluku sa svom pratećom dokumentacijom. Mi smo evo konačno danas i dobili Izvještaj ove komisije. Dakle, ... stvoreni su svi preduslovi da mi možemo danas raspravljati i odlučivati o potvrđivanju ove odluke. U skladu sa članom 42. Poslovnika, ja sam dužan da pročitam Odluku predsjedavajućeg Vijeća ministara o imenovanju zamjenika ministra. Evo teksta ove odluke: 89 Dakle, na osnovu člana 10. i 10.f. Zakona o Vijeću ministara Bosne i Hercegovine donosim: ODLUKU o imenovanju zamjenika ministra komunikacija i transporta i zamjenika ministra odbrane za politiku i planiranje BiH I. Za zamjenika ministra komunikacija i transporta BiH imenuje se Mladen Simić, a za zamjenika ministra odbrane za politiku i planiranje BiH Živko Marjanac. II. Ova odluka stupa na snagu danom potvrđivanja od strane Predstavničkog doma Parlametnarne skupštine BiH. Dakle, ovaj član II. govori šta je naše pravo i obaveza. Otvaram raspravu. Evo imam prijavljenog, ako nije greška, Martina Raguža. Izvolite, gospodine Raguž.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedatelju. Evo ja bih htio iskoristiti nazočnost ovdje predsjedatelja Vijeća ministara da ga upitam: Zašto pored Odluke o imenovanju gospodina Mladena Simića za zamjenika ministra prometa i veza BiH i gospodina Živka Marjanca za zamjenika ministra obrane za politiku i planiranje BiH nema imenovanja magistra Rude Vidovića za ministra prometa i veza, kad znamo da je taj prijedlog već odavno u proceduri i dostavljen je gospodinu predsjedatelju Vijeća ministara? Tako da evo ... od te vrste odgovora ovisi dakle i naš odnos prema ... sad nemamo nikakvih razloga da sporimo ove odluke, nego naprotiv. Hvala lijepa.
Evo čuli ste, gospodine Špiriću. Evo gospodin Špirić iskazuje spremnost da odmah na neki način odgovori. Izvolite, gospodine Špiriću.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi ministri, cijenjeni gosti, dobro je da kolega Raguž pita i nije nikakav problem. Moram da kažem da ... 90 dok sam dobio ostavku kolege Ljubića i prihvatio, dobili smo od HDZ 1990 ime gospodina ... Rude Vidovića za ministra saobraćaja i komunikacija. U skladu sa zakonom sam dakle tu odluku proslijedio Centralnoj izbornoj komisiji i SIPA-i na provjeru. Dobili smo pozitivan izvještaj Centralne izborne komisije, očekujemo izvještaj SIPA-e i da je došao u ovom vremenu to bi sasvim sigurno bilo danas na izjašnjavanju. Dakle, ono što jesam u obavezi da čekam izvještaj SIPA-e da bi to proslijedio Parlamentu, i to je jedini razlog zašto danas nema. Ukoliko to dobijemo danas, ove sedmice, prvi dan naredne sedmice, budite sigurni, isti dan će biti proslijeđeno Parlamentu da bi parlamentarna komisija završila svoj rad i da bi bilo na potvrđivanju u Parlamentu. Još jednom kažem žao mi je, ja bih volio i meni bi bilo jednostavnije raditi u Vijeću ministara da je ovo završeno, ali to je jedini dakle razlog. Hvala.
Hvala. Evo mislim da je gospodin Martin Raguž zadovoljan s ovim pojašnjenjem. Ja više prijavljenih nemam. Zaključujem raspravu o tački 24. Potvrđivanje Odluke predsjedavajućeg Vijeća ministara. Idemo na tačku 25. Ad. 25. Imenovanje članova u Posebnu istražnu komisiju Opet podsjećanje: na 52. sjednici smo nakon usaglašavanja u Kolegiju kao Komisiji usvojili zaključak o formiranju Posebne istražne komisije, sa zadatkom navedenim u samom zaključku. Mi smo pozvali klubove da se odrede, jer je takav zaključak bio da odrede svoje predstavnike za članove ove komisije. A poslanici partija koji imaju samo po jednog poslanika automatski bi bili članovi ove ad hoc komisije, budući da je ovim zaključkom određeno da u ovu komisiju uđe po jedan predstavnik svake parlamentarne stranke. Mi smo čekali sve do sada kandidaturu predstavnika, najveći dio smo dobili, ali do danas nismo dobili predloge Kluba SDA i Kluba SNSD-a, ostali su klubovi dostavili prijedloge. Prema ovim prijedlozima u ovu komisiju su predloženi: Adem Huskić (Stranka za BiH), Denis Bećirović (SDP), Slavko Matić (HDZ), Vinko Zorić (HDZ 1990), Mirko Okolić (SDS), Branko Dokić (PDP), Hadži Jovan Mitrović (Demokratski narodni savez), Sefer Halilović (Bosanska patriotska stranka BiH), Rifat Dolić (Demokratska narodna zajednica BiH) i Jerko Ivanković Lijanović (Narodna stranka Radom za boljitak). Mi smo jučer na Proširenom kolegiju u pripremi ove današnje sjednice razgovarali i ... pokušavali da okončamo ovaj posao, međutim otvorena su neka pitanja i mi zbog toga i nismo dobili kandidate ove dvije političke partije, ali smo ocijenili evo da idemo na Parlament jer se radi o zaključku, pa da vidimo kako ćemo dalje. 91 Evo prijavio se gospodin Bakir Izetbegović. Izvolite.
Dakle, u ime Kluba predlažem Sadika Ahmetovića kao člana.
Evo, na ovaj način, mi smo dobili ... i kandidata ispred SDA. Dakle, ostalo je da SNSD eventualno predloži kandidata, ali SNSD je izrazio određene rezerve prema potrebi rada ovakve komisije, ali ... bolje da ja ne budem interpretator stava kojeg je gospodin Kalabić jučer iznosio, bolje će biti da to njemu prepustim. Izvolite, gospodine Kalabiću, koji se i prijavio za diskusiju.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pa ja ću ponoviti ono što smo mi kazali na Proširenom kolegijumu. Mi smo dobili informacije da je u ovom slučaju Državna agencija za istrage pokrenula određeni postupak i da ga vodi. Mi smatramo da ... je u ovom momentu suvišno formiranje ovakve komisije, da bi to bilo čak i jedno miješanje u tu vrstu istrage i da ovakve stvari i obično kad se rade pozivaju se organi nakon rada ove komisije i sl. Međutim, ako su ljudi uzeli mimo i našeg poziva i onoga što smo mi ovdje radili, mislim da formiranje paralelne ovakve komisije da je u ovom momentu ... neprimjereno i da je nepotrebno, mislim da mi treba da sačekamo da ovi ljudi završe svoj posao, koji su kompetentni i na neki način imaju, evo, nebitno zašto i kako vode taj postupak i da ... u ovom momentu formiranje ove komisije gubi smisao.
Hvala.
Evo ja mislim da će jedan zaključak.
Evo čuli smo, čuli smo ovaj stav SNSD-a. Evo imam najavu da Klub poslanika SNSD-a će u kontekstu ove tačke dnevnog reda predložiti i jedan zaključak o kojem ćemo se izjašnjavati prije, po prirodi zaključka vidim, ... izjašnjavanja o sastavu ... ove Posebne istražne komisije. Ja više nemam prijavljenih, zaključujem raspravu o tački 25. Idemo na tačku 26. dakle: 92 Ad. 26. Izjašnjavanje Doma o prijedlogu Zajedničkog kolegija oba doma Parlamentarne skupštine BiH da se kolegiji oba doma obrate Visokom predstavniku za BiH radi davanja mišljenja o Zaključku Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku Ja sam objašnjavajući uvođenje ove tačke dnevnog reda na današnju sjednicu neke stvari rekao, ali evo da pojednostavim. Dakle, tragom poslaničkog pitanja gospodina Slobodana Šarabe na temu sudbine i trajnosti odluka Visokog predstavnika i posljedica o smjenama ljudi šta će se desiti kada se ugasi OHR, do kada će to trajati, sankcije itd., ljudska prava, Kolegij je proslijedio ovo pitanje prema Zajedničkoj komisiji za ljudska prava koja je predložila jedan zaključak, koji glasi: 'Od Parlamentarne skupštine BiH traži se pokretanje inicijative prema Uredu visokog predstavnika za preispitivanje svih odluka Visokog predstavnika ... kojima su smijenjena određena lica ili da Visoki predstavnik donese odluku kojom će to ovlaštenje prenijeti na Instituciju ombudsmena za ljudska prava BiH ili neku drugu instituciju.' Mi smo o ovome na Zajedničkom kolegiju oba doma raspravljali i nismo postigli konsenzus ni za nivo da se zatraži mišljenje, ne da se preispituje itd. Bilo je predloga da jednostavno ovaj zaključak Zajedničke komisije proslijedimo u OHR, sa zahtjevom da nam se da mišljenje o ovakvoj vrsti zaključka i šta se može očekivati u budućnosti u vezi ... sudbine i načina i dužine trajanja tih sankcija itd. Međutim, nismo postigli ovaj konsenzus i onda u skladu sa Poslovnikom ... kada kolegiji oba doma ne postignu saglasnost o tim stvarima, odlučuje i izjašnjava se Predstavnički dom. Nadam se da ste razumjeli o čemu se radi. Evo otvaram raspravu, ako ima nekih dodatnih pitanja. Nema. Zatvaram raspravu o tački 26. Idemo na tačku 27. Davanje saglasnosti za ratifikaciju. Rajka, ne trebam ovo čitati, je li. Dakle: Ad. 27. Davanje saglasnosti za ratifikaciju
Zahvaljujem, predsjedavajući. Žao mi je što i predsjedavajući Savjeta ministara nije ovdje, jer ove tačke dnevnog reda tiču se direktno rada Savjeta ministara i pojedinih ministarstava u vezi sa ovim i da neke stvari 95 ovdje raščistimo kada se tiče ovih zakona. To govorim i za one koji su glasali suzdržano, a u vezi sa zahtjevom da vidimo šta ovim zakonima izlazi izvan Ustava, gdje ima prenosa nadležnosti i zašto je BiH dvije godine čekala da ovi zakoni ovdje dođu pred Parlament na način na koji mogu da budu prihvatljivi. Kada govorim o Savjetu ministara, hoću da kažem da prvi zakon je uveliko poboljšan i tiče se da više čitavo poglavlje i ZKP-a RS-a ne bude izbačeno i da se samo usaglašavaju zakoni entiteta u skladu sa ovim zakonom, što je kompromisno rješenje i time se nadležnost RS-a u tom dijelu ne oduzima. Kada govorim o zakonima pod rednim brojem 2. i 3. to su zakoni koji su preglasavanjem iz Savjeta ministara, bez podrške jednog člana iz RS-a u Savjetu ministara, došli ovdje u Parlament i naravno da nisu mogli da budu na taj način prihvaćeni ovdje i onda govorimo o tome da je ovaj parlament kriv za nerad Savjeta ministara. Četvrti zakon koji je danas na dnevnom redu nije nikad bio u ovoj proceduri i prvi put je ovdje u Parlamentu. Uveliko su popravljeni zakoni pod 2. i 3., da ne govorimo sad za svaku pojedinačnu tačku gdje je, kao što je ovaj o graničnoj kontroli najzad prihvaćen od resornog ministarstva: DICAF preporuka da se incidenti izbace, da se formira zajednička komisija, odnosno da se o kontroli kretanja oružja i vojne opreme ubace termini MUP RS i MUP-ovi kantona. Za medije i sve one koji su govorili da entitetsko glasanje je ovdje bilo krivo što vizni režim u BiH građani ne dobijaju, to nije tačno, nego bolesna želja nekoga da ovu zemlju unitarizuje i da pod firmom ulaska u EU prenosi nadležnosti i krši Ustav BiH.
Evo, ja se iskreno nadam da ćemo propustiti priliku za neke replike. Jozo Križanović. Diskusija je, diskusija.
Evo ja ću vrlo kratko. Hvala, predsjedavajući. Naime, evo da zahvalim, prije svega, kolegi Živkoviću što nam je dao presjek inoviranih ovih zakona koji su bili dugo u parlamentarnoj proceduri. Bolje bi bilo da smo to čuli od predstavnika Vijeća ministara, ali vjerujte da nismo imali svi mogućnost saznati ove razlike u odnosu na ono što smo imali do sada u proceduri i što je danas servirano kao na dnevni red. Danas, samo da kažem da sam svjestan važnosti i potrebe usvajanja ovih zakona, ali bih vas molio da ukinemo ovu praksu. Ovo je usvajanje zakona na neviđeno, nije ovo skraćena procedura, znate, nije ni skraćena procedura. Dobiti set od četiri zakona ni dan ranije od zasjedanja, zaista je jedna neprihvatljiva praksa. Toliko, hvala. 96
Razumijem, gospodine Križanoviću, Vašu argumentaciju. Međutim, ovaj dom je, ako se sjećate, podržao i zatražio od Vijeća ministara da nam u najkraćem mogućem roku dostavi ova četiri zakona sa zahtjevom za hitnu proceduru i da smo mi spremni to uraditi. Poslovnik nije rekao do kada to mora. Prije sjednice je bitno bilo da se dostavi, a razumijem Vašu argumentaciju koju govorite, ali nije ni bitno jesam li ja razumio, važno je, dobro, dobro, ok. Drago Kalabić.
Evo, moram da kažem zaista par rečenica, iako je suštinu rekao gospodin Živković. To govorim iz razloga što sam član Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost i svi koji su bili u ovoj komisiji, a i ovdje su, sjećaju se tog ping-ponga sa ovom komisijom i Predstavničkim domom, znamo i detalje, pošto gotovo napamet znamo ove zakone iz svih ovih par napomena koje su se mogle vidjeti i koje su promijenjene. Mislim da ne treba puno vremena da se svi upoznaju sa tim, ono o čemu je govorio i kolega Živković, znači uvažavanjem amandmana koji su odbijani dvije godine. Ja sam u nekoliko navrata na ovoj komisiji tražio, nakon što Ministarstvo bezbjednosti nije prihvatilo ni zareza da promijeni, da se proširi taj dijalog, međutim oni nisu prihvatali. Ministar nije dolazio na sjednice Komisije gotovo nijednom, a ljudi iz Ministarstva bezbjednosti su uporno ponavljali da nemaju ovlaštenja da ništa prihvate, niti bilo šta promijene. Jedan od mojih zahtjeva je bio da ministar Sadović ode u Banja Luku da pokuša razriješiti ovo pitanje, što su i ostali podržali. On je to odbijao, da bi u proteklih 15-tak dana nekoliko puta bio u Banja Luci i završio sav posao i sve ovo prihvatio. Šta je bio razlog da ranije nije išao, da je sad otišao, ali evo da to sad ne obrazlažemo. Išli smo u Ženevu kad su naružili prvi prijedlog od strane Ministarstva ljudi iz DICAF-a, kad smo imali neugodno prepucavanje i prepisku između direktora Granične policije, gospodina Dumančića, koji je u ime institucije napisao jedno pismo i gdje je potpuno bio čovjek u pravu i ljudi iz međunarodnih institucija su potvrdili da je u pravu i evo sad imamo sve to u ovim rješenjima i zaista je bilo ružno slušati sve one interpretacije i u medijima i svugdje da smo za nešto krivi, da smo upotrebljavali entitetsko glasanje i ostalo, kad je ovo činjenica. Nemamo mi ništa sad od te elaboracije, ali za nauku, za neka buduća vremena, precizno se zna i žao mi je što nema ljudi iz Vijeća ministara, posebno iz Ministarstva bezbjednosti, samo za jedno pitanje: Šta im je trebala cijela ova priča na ovakav način da se rasteže dvije godine i da se to onda završi u Banja Luci – jel’ bilo kafe ili nije – za dva-tri dana?
Imamo još Momčila Novakovića?
Pa vrlo kratko. Čini mi se da je bilo pitanje od zamjenika predsjedavajućeg. Dakle, mi smo se izjašnjavali o proceduri i ja sam ostao kod ranijeg stava, a vidim da su i moje kolege, znači da hitnu proceduru ne podržavamo. Što se tiče zakona, oni za nas nisu sporni nakon ovih korekcija i mi ćemo dalje podržati rješenja u zakonu. 97
Možda ovdje ne vrijedi ona pametniji popušta, ali dobro. Da se vratimo na glasanje. Dakle idemo na tačku 3. Prijedlog zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima po hitnom postupku. Glasamo o ovom zakonu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 34 „za“ (22 Federacija, 12 RS). Konstatiram da je ovaj zakon dobio i opštu i entitetsku većinu te je na taj način usvojen. Idemo na izjašnjavanje o tački 4. Prijedlog zakona o graničnoj kontroli po hitnom postupku. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 34 „za“ (22 Federacija, 12 RS). Konstatiram da je ovaj zakon usvojen, uz opštu i entitetsku većinu. Idemo na tačku 5. Prijedlog zakona o kontroli kretanja oružja i vojne opreme. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 34 „za“ (Federacija 22, RS 12). Konstatiram da je i ovaj zakon usvojen, uz opštu i entitetsku većinu. Idemo na izjašnjavanje o tački 6. Prijedlog zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorističkih aktivnosti. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 33 „za“ (21 Federacija, 12 RS). Konstatiram da je i ovaj zakon usvojen, uz opštu i entitetsku većinu. Na ovaj način smo završili ovaj set zakona za liberalizaciju viznog režima i ja izražavam zadovoljstvo i dijelim zajedno s vama da smo konačno ovo uradili. Idemo na tačku 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama BiH (drugo čitanje). Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 35 „za“ (23 Federacija, 12 RS). Konstatiram da su izmjene i dopune Zakona o službi u Oružanim snagama BiH u drugom čitanju usvojene, uz opštu i entitetsku većinu. 98 Idemo na tačku 8. Prijedlog zakona o kontroli vanjskotrgovinskog prometa robe i usluga od strateške važnosti za sigurnost BiH (drugo čitanje). Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 25 „za“ (23 Federacija, dva RS). Nemamo podršku iz RS-a. Usaglašavat ćemo se naknadno. Idemo na tačku 9. Prijedlog zakona o parlamentarnom vojnom povjereniku BiH (drugo čitanje). Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 33 „za“ (22 Federacija, 10 RS). Konstatiram da je ovaj zakon dobio i opštu i entitetsku većinu, te je na taj način usvojen. Sada dolazimo do tačke 10. Prijedlog zakona o poštama BiH (drugo čitanje). Molim vas da se izjasnite. Ako se sjećate, ja sam vas izvijestio da po našem zaključku je došlo do procesa usaglašavanja da se on privodi praktično kraju i zbog toga je potrebno još neko vrijeme odgoditi izjašnjavanje. Dakle, samo izjašnjavanje za iduću sjednicu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Dakle, jesmo li za to da odgodimo izjašnjavanje za iduću sjednicu o Prijedlogu zakona o poštama?
Ja se izvinjavam.
Izvolite.
Nije sigurno hoće li Dom naroda riješiti do iduće sjednice, dakle odgađamo.
Odgađamo, odgađamo, zato, da sam ja bio siguran da je paket potpuno zatvoren, mi bismo glasali danas, ali evo ostavljamo prostor sa dobrim šansama da se ipak stvari pozitivno riješe. Dakle, izjašnjavamo se o odgađanju glasanja za sljedeću 56. sjednicu. Molim vas pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 32 „za“ (20 Federacija, 12 RS). Ovaj zaključak je dobio i opštu i entitetsku većinu, te smo odgodili izjašnjavanje za sljedeću sjednicu. 99 Idemo na izjašnjavanje o tački 11. Prijedlog zakona o upotrebi znakovnog jezika (drugo čitanje). Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 32 „za“ (21 Federacija, 11 RS). Konstatiram da smo ovaj zakon usvojili u drugom čitanju, jer ima i opštu i entitetsku većinu. Idemo na tačku 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju depozita u bankama BiH (prvo čitanje). Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 31 „za“ (22 Federacija, devet RS). Konstatiram da smo i ovaj Prijedlog zakona o osiguranju depozita usvojili u prvom čitanju, jer ima i opštu i entitetsku većinu. Idemo na tačku 13. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u BiH (prvo čitanje). Ovdje se radi o zakonu čiji je predlagač Komisija za ljudska prava. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 35 „za“ (23 Federacija, 12 RS). Konstatiram da je i ovaj zakon dobio i opštu i entitetsku većinu, te je usvojen u prvom čitanju.
mikrofon nije uključen
Je li za ovaj sljedeći? Ja molim da se ne pravi pritisak na neovisne poslanike. Dakle, idemo na tačku 14. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima BiH, predlagač Dom naroda (prvo čitanje) Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! Tri „za“, 30 „protiv“. Nije usvojen. Mi idemo dalje 15. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o postupku zaključivanja i izvršavanja međunarodnih ugovora (drugo čitanje). 100 Imali smo usaglašavanje, nismo postigli saglasnost. Glasa se u drugom krugu. Broje se glasovi „protiv“, također svi. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! Imamo 10 glasova „protiv“. Dakle, Prijedlog zakona o postupku zaključivanja i izvršavanja međunarodnih ugovora je odbijen. Idemo dalje, dakle idemo na tačku 16. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o usaglašavanju teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH. Tekst je usaglašen. Glasamo o Izvještaju Komisije. Idemo na izjašnjavanje o Izvještaju. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 32 „za“ (20 Federacija, 12 RS). Konstatiram da smo usvojili Izvještaj Komisije o usaglašavanju teksta, jer ima opštu i entitetsku većinu i na taj način je usvojen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH. Sada dolazi 17. Informacija o radu Tužilaštva BiH za 2008. godinu. Dakle, Dom je prima na znanje ili ne prima. Dakle, prvo glasamo o primanju k znanju. Glasajte sad! 25 „za“ (22 Federacija, tri RS). Nismo je primili k znanju. Nema saglasnosti. Idemo u drugi krug glasanja. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 27 „za“ (23 Federacija, četiri RS), ali nema 10 glasova „protiv“ i Informacija je primljena k znanju. Ovdje imamo prijedloge zaključaka poslanika Denisa Bećirovića, četiri zaključka, i Joze Križanovića, jedan zaključak. Dakle, molim vas, ne možemo baš u paketu. Možemo u paketu zaključke jednog predlagača, naravno, ako se oni slažu.
nije uključen mikrofon
Dakle, predlagač je saglasan da se izjasnimo o sva četiri zaključka. Da vas podsjetim, ovo su ažurirani zaključci SNSD-a. Evo, pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 101 25 „za“ (23 Federacija, dva RS). Usaglašavanje. Nema saglasnosti. Idemo u drugi krug. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! Tri, šest, devet, deset. Dakle, odbijeni su zaključci Denisa Bećirovića, jer je 10 poslanika iz RS-a glasalo „protiv“.
nije uključen mikrofon
Vidi sa Slavkom pa uzmite zajedno ove listinge. Idemo na izjašnjavanje o ovom zaključku Joze Križanovića. Jedan je zaključak. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 26 „za“ (23 Federacija, tri RS). Usaglašavanje. Nema saglasnosti. Idemo u drugi krug. Pripremite se za glasanje Glasajte sad! 25 „za“ (22 Federacija, tri RS), tri glasa „protiv“. Dakle, nema 10 glasova „protiv“ iz entiteta, odnosno nema trećine glasova „protiv“ iz entiteta i, gospodine Križanoviću, uz moju pomoć ovaj zaključak je usvojen, je li. Idemo dalje, dakle Izvještaj (završili smo oko Informacije Tužilaštva), idemo tačka 18. Izvještaj o radu BHRT-a za 2008. godinu. Idemo se prvo izjasniti o Izvještaju BHRT-a za 2008. godinu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 25 „za“ (17 Federacija, osam RS). Izvještaj o radu BHRT-a za 2008. godinu je usvojen jer ima i opštu i entitetsku većinu. Idemo pod b) Izvještaj Upravnog odbora RTVBiH (BHRT) za 2007. i 2008. godinu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 28 „za“ (16 Federacija, 12 RS). Konstatiram da je Izvještaj Upravnog odbora RTVBiH za 2007. i 2008. usvojen jer ima i opštu i entitetsku većinu. 102 Idemo na tačku 19. Izvještaj o finansijskom poslovanju BHRT-a za 2008. godinu, s pregledom korekcija finansijskih izvještaja BHRT-a za 2007. i 2008. godinu. Dakle, sada glasamo o Izvještaju, sa Mišljenjem Komisije i zaključcima sadržanim u Mišljenju. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 25 „za“ (16 Federacija, devet RS). Konstatiram da je Izvještaj o finansijskom poslovanju BHRT-a za 2008. sa korekcijama za 2007. i 2008. usvojen jer ima i opštu i entitetsku većinu. Idemo na tačku 20. Izvještaj Vijeća ministara BiH o realizaciji obaveza iz Mape puta za liberalizaciju viznog režima za građane BiH. Mi smo imali obezbijeđeno samo informaciju, usmenu informaciju predsjedavajućeg Vijeća ministara. Nije bilo predloženih zaključaka. Ja mislim da bi ipak trebali respektovati da smo imali informaciju i ja predlažem da se izjasnimo da je primimo k znanju, ako se slažete. I ja bih to stavio na glasanje.
nije uključen mikrofon
Pa evo da kažemo da smo je čuli, gospodine Okoliću, iz poštovanja da se ipak sjetimo da je nešto bilo, da nam se nije pričinjavalo da je gospodin Špirić bio tu. [[zajednička diskusija]] Dakle, ja predlažem da primimo, molim vas, da ipak primimo k znanju, odnosno da primimo. [[zajednička diskusija]]
nije uključen mikrofon
Jeste, Jozo, ali ne mogu ja sada, ne odustaju predlagači, niko se ne trudi da napravi intervenciju prijedloga itd. Ja stvarno nemam kapaciteta da to sve, malo sam, dobro. Dakle, idemo na izjašnjavanje o zaključcima. 104 Imamo prvo, Prijedlog zaključka gospodina Slavka Jovičića.
nije uključen mikrofon
Je li listing hoćeš, Slavko? Hoćeš li sad ili da sačekamo da glasamo pa onda? Dobro. Molim vas pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 20 „za“ (15 Federacija, pet RS). Konstatiram da je Prijedlog zaključka Slavka Jovičića usvojen. Idemo na izjašnjavanje o Prijedlogu zaključka Huseina Nanića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 22 „za“ (19 Federacija, tri RS). Nemamo entitetsku podršku. Drug krug glasanja. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 25 „za“ (22 Federacija, tri RS), sa tri glasa „protiv“ (jedan glas „protiv“ Federacija), dakle nema trećine glasova „protiv“ iz entiteta. Konstatiram da je usvojen i Prijedlog zaključka Huseina Nanića. Idemo na tačku 23. Informacija Ministarstva sigurnosti BiH o stanju sigurnosti novinara u BiH. Ovdje se izjašnjavamo o primanju k znanju Informacije. Dakle, idemo prvo izjašnjavanje o primanju k znanju Informacije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 28 „za“ (19 Federacija, devet RS). Konstatiram, uz opštu i entitetsku većinu, da smo Informaciju primili k znanju. U povodu Informacije, Denis Bećirović ima prijedlog dva zaključka. Denise, hoćemo li odvojeno.
Odvojeno.
Molim vas odvojeno. Evo, ja ću se malo potruditi da vam pomognem. Dakle, ovaj zaključak br. 1., da ga tako nazovem, Denisa Bećirovića, glasi 'Predstavnički dom 105 Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Ministarstvo sigurnosti u Vijeću ministara BiH da u roku od 30 dana dostavi Informaciju o sakcionisanju izvršilaca verbalnih i fizičkih nasrtaja na novinare u BiH.' Molim vas da se pripremite za glasanje o Zaključku 1. Denisa Bećirovića. Glasajte sad! 27 „za“ (23 Federacija, četiri RS). Drugi krug. Molim vas pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 26 „za“ (22 Federacija, četiri RS). Bez jedne trećine glasova „protiv“, konstatiram da je Zaključak 1. Denisa Bećirovića usvojen. Idemo na Prijedlog zaključka 2. Denisa Bećirovića 'Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Ministarstvo sigurnosti u Vijeću ministara BiH da u roku od 30 dana dostavi Prijedlog mjera, s ciljem sprečavanja verbalnih i fizičkih prijetnji protiv novinara u BiH'. Dakle, molim vas, pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 29 „za“ (23 Federacija, šest RS). Konstatiram da je Zaključak br. 2. Denisa Bećirovića usvojen. Idemo na tačku 24. Ja izražavam žaljenje što ste čekali dugo danas, cijeli dan, ali vrijedi. ipak nije mala stvar biti zamjenik ministra, valja se malo i načekati. Dakle, tačka 24. Potvrđivanje Odluke predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH o imenovanju a) Mladena Simića za zamjenika ministra komunikacija i transporta BiH, b) Živka Marjanca za zamjenika ministra odbrane za politiku i planiranje. Dakle, mi sada glasamo o Potvrđivanju Odluka predsjedavajućeg Vijeća ministara. Hoćemo li ići jedno glasanje za oba kandidata kako sam pročitao jer i takva je ova odluka? Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 26 „za“ (17 Federacija, devet RS). Konstatiram da je Odluka o imenovanju potvrđena jer ima i opštu i entitetsku većinu. Ja se izvinjavam, dakle da malo sačekate da obavimo ovu svečanost, odnosno svečani čin polaganja zakletve, pa ćemo mi onda nastaviti. Naravno, ja već čestitam ljudima ali evo, bit će prilike i vi ostali. Evo, vi samo ponavljajte za mnom.
'Izjavljujem 106
Izjavljujem
da ću savjesno obavljati dužnosti koje su mi povjerene,
da ću savjesno obavljati dužnosti koje su mi povjerene,
poštivati Ustav Bosne i Hercegovine,
poštivati Ustav Bosne i Hercegovine,
u potpunosti provoditi Opšti okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini,
u potpunosti provoditi Opšti okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini,
štititi i zauzimati se za ljudska prava i osnovne slobode, te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana.
štititi i zauzimati se za ljudska prava i osnovne slobode, te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana.'
Hvala. /PAUZ/ Da se mi dakle vratimo na glasanje. Idemo na tačku 25. Imenovanje članova u Posebnu istražnu komisiju. Dakle, tu imamo Prijedlog zaključka SNSD-a o kojem ćemo se prethodno izjasniti. Ja ću vam ga pročitati. 107 Dakle, SNSD predlaže: 'Predstavnički dom odgađa formiranje Posebne istražne komisije, veza: 0150-1-15-52/09, Zaključak br. 2. Predstavničkog doma sa 52. sjednice, 24. 4. 2009., do okončanja postupka i radnji koje se po istom pitanju provode u nadležnim institucijama BiH.' Intervencija Denis Bećirović.
Pa ja bih pozvao predstavnike Kluba SNSD-a da povuku ovaj zaključak. Naime, Predstavnički dom je na prošloj sjednici vrlo jasno iskazao opredjeljenje da formira ovu istražnu komisiju. SNSD jedini to nije podržao i da danas ne prave džaba dramu od ovog pitanja. Nema nikakvog razloga da ovo ne ispitamo, tako da ne uvodimo jednu praksu da na jednoj sjednici Parlament legalno donosi odluke, a onda na drugoj da mi dostavljamo zaključke da pobijamo odluku sa predhodne sjednice.
Evo poslovnička intervencija, gospodin Živković. Pa, ne mislim da će biti neka drama ako se izjasnimo, ljudi su predložili.
Mi smo u procesu glasanja i mislim da je neprimjereno ustajati i elaborirati bilo kakav zaključak. Mi smo rekli svoj stav. U vezi sa time imali ste se pravo da javite. Ovo je ne- primjereno i svaki put zloupotrebljavate našu dobru volju što vam pustimo da bilo šta ovdje kažete, jer ja sada onda poslije toga moram da kažem da smo u međuvremenu saznali da se vrše razne radnje u vezi sa ovim, da nadležne institucije to rade i da ovaj parlament razmisli još jednom da li da ulazi on u istražnu komisiju kada zna da već nadležne institucije to rade i kakva je to poruka prema nadležnim institucijama. To je ono što smo htjeli ovim zaključkom. Imali ste pravo to reći kada je bila tačka dnevnog reda. Ovo što ste sada uradili je neprimjereno.
Evo čuli smo... Ja sam ovaj zaključak pročitao, ako treba još jedanput. Ja bih vas molio da se suzdržite. Svi ste čuli, mislim bila je prilika, svi ste rekli što ste imali reći, svi smo razumjeli šta ko kaže. Ali evo, ja stavljam Prijedlog zaključka SNSD-a na glasanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! Ovo izjašnjavanje ne prejudicira zaustavljanje ovog zaključka. Zavisi od rezultata glasanja. 12 glasova „za“, 16 „protiv“. Prijedlog zaključka SNSD-a nije dobio opštu većinu. Mi ćemo se sada izjašnjavati o sastavu ove komisije. Bilo je razmišljanja i najava, evo ja ću to sada uraditi. Potvrđeno mi je, SNSD ipak predlaže Milicu Marković kao člana ove 108 komisije. Dakle, imajte na umu korekciju, dakle član ove komisije ispred SNSD-a Milica Marković. Evo vidite, gospodine Bećiroviću, da nema nikakvih problema. Idemo dalje. Molim vas da se pripremite za izjašnjavanje o sastavu ove komisije: Sadik Ahmetović, Adem Huskić, Denis Bećirović, Slavko Matić, Vinko Zorić, Mirko Okolić, Branko Dokić, Hadži Jovan Mitrović, Sefer Halilović, Rifat Dolić, Jerko Ivanković i Milica Marković. Ja se izvinjavam što sam Vas zadnju pročitao. Dakle, molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 33 „za“ (22 Federacije, 11 RS). Konstatiram da smo formirali Istražnu komisiju, jer imamo i opštu i entitetsku većinu za ova imenovanja i za ovaj izbor. Imamo sada još glasanje o tački 26. Izjašnjavanje o prijedlogu Zajedničkog kolegija. Praktično, problem je što Zajednički kolegij nije postigao saglasnost i ne bismo mogli govoriti o prijedlogu Zajedničkog kolegija, nego se ovdje radi o Zaključku Zajedničke komisije za ljudska prava.
Nije ovako kako je tu, prvo smo mi glasali na Zajedničkom kolegiju.
Dakle, ovako, molim vas, dakle Dom se izjašnjava o prijedlogu Zajedničkog kolegija oba doma Parlamentarne skupštine 'da se Zajednički kolegij oba doma obrati Visokom predstavniku radi davanja mišljenja'. Nismo postigli saglasnost da se traži mišljenje. Dakle, nismo postigli saglasnost o tome. Dakle, sada se izjašnjavamo da ovaj dom zatraži mišljenje OHR-a o Zaključku naše Komisije za ljudska prava itd., kojeg sam vam u tri navrata pročitao. Molim vas da se pripremite, dakle zahtjev za mišljenje, da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! Pa zašto da ne, tražimo mišljenje. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Uh, pardon, pardon, pripremite se za glasanje. Glasajte sad! Dakle, tražimo mišljenje o ovom zaključku. Imamo ovaj zaključak, doneseni zaključak. Sa 24 glasa „za“ (13 Federacija, 11 RS), konstatiram da je Predstavnički dom usvojio Zaključak da se od OHR-a traži mišljenje o Zaključku naše Zajedničke komisije za ljudska prava. ... 109 Idemo, molim vas da završimo, imamo još tačku 27. Davanje saglasnosti za ratifikaciju. Nema potrebe da nabrajam ove sve sporazume. Jesmo li za to da se u paketu izjasnimo? Trebamo li glasati o tome? Ne treba. Dakle, aklamacijom Dom se izjašnjava da glasamo o svim, od a) do h). Pripremite se za glasanje. Glasajte sad! 35 „za“ (23 Federacija, 12 RS). Konstatiram da smo dali saglasnost za sporazume, konvencije, protokole itd., od a) do h). Na ovaj način mi smo završili ovu našu današnju 55. sjednicu. Kratka informacija, dakle sljedeća ... sjednica je 24., pa onda 8., pa 22., plus 14. ona plenarna Poslanici pitaju Vijeće ministara odgovara i tada ćemo pokušati riješiti ona pitanja koja su ovdje inicirana da se raspravljaju na zajedničkoj plenarnoj sjednici. Evo, ja vam se zahvaljujem na saradnji i želim vam sve najbolje. Sjednica je završena u 18,10 sati.