Poštovane saborske zastupnice poštovani saborski zastupnici. Dobro jutro, otvaram 10. sjednicu Hrvatskog sabora i sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade RH g. Andreja Plenkovića i nazočne članice i članove Vlade Republike Hrvatske. Gospođo i gospodo zastupnike 9. sjednice Hrvatskog sabora primili ste elektroničkim putem, ima li primjedbe na zapisnik. Kako nema primjedbi utvrđujem da smo usvojili zapisnik 9. sjednice Hrvatskog sabora u predloženom tekstu. Prelazimo sada na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu, primili ste i prijedlog dnevnog reda. Konačni prijedlog dnevnog reda, dostavljen vam je elektroničkim putem. U konačnom prijedlogu dnevnom reda, nema točke 56. iz prijedloga dnevnog reda, koji je predlagatelj povukao iz procedure, aktualno od 7. studenog 2018. to je točka godišnje izvješće Hrvatske agencije za malo gospodarstvo, inovacije i investicije za 2017. g. koji je podnijela Hrvatska agencija za malo gospodarstvo, inovacije i investicije. U konačni prijedlog dnevnog reda, uvrstio sam 70 novih točaka, ako se slažete ja ih sada ne bih čitao, već naglašavam da su nove točke predložene u konačnom prijedlogu dnevnog reda tiskane debljim slovima. To su točke pod rednim brojevima 1 od 3-11 zatim 17 i 18 te od 28-85. Kako je u međuvremenu u proceduru upućeni prijedlog kandidata za izbor povjerenika za informiranje kojeg je uputio Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, predlažem da i tu točku uvrstimo u dnevni red. Članak 227. Poslovnika, određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku čl. 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU, ako to zatraži predlagatelj te se o njima ne glasuje. To je točka 47. konačnog prijedloga dnevnog reda, prijedlog Zakona o provedbi uredbi EU2017/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o živi i stavljanju izvan snage Uredbe EZ br. 1102/2008 s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak prvo i drugo čitanje P.Z.E br. 465. Sukladno čl. 206. stavkom 1. Poslovnika utvrđujem da je ovaj zakonski prijedlog uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenje zakona po točkama od 30-43. od 48-71. i točke 78 konačnog prijedloga dnevnog reda? Ako nema primjedbi, utvrđujem da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno čl. 205. poslovnika. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo, te se taj dnevni red sukladno čl. 225. stavku 3. poslovnika smatra utvrđenim. Kako sukladno čl. 225. stavak 4. Poslovnika pisanih prigovara na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda, upućen uz poziv za sjednicu, a predložene su konačnom prijedlogu dnevnog reda, nije bilo, utvrđujem da su i ove točke uvrštene u dnevni red 10. sjednice. To su točke pod r.br. 1, od 3-11 zatim 17 i 18 od 28-85. Gospođo i gospodo zastupnici dnevni red je time utvrđen. Sukladno čl. 228. stavku 1. poslovnika ja bi sada trebao objaviti utvrđeni dnevni red na odgovarajući način. Predlažem ako ste suglasni da ga ne čitam u cijelosti, nego mi dopustite, da objavim da je utvrđen dnevni red, onako kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda, uz dopunu s točkom prijedlog kandidata, za izbor povjerenika za informiranje. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,15 SATI]] Gospođe i gospodo zastupnici. Molim vas da zauzmete svoja mjesta. Sukladno čl. 226. stavkom 2 poslovnika, predložiti ću dopunu dnevnog reda 10. sjednice sa 24 nove točke. To su Prijedlog Zakona o prestanku važenja Zakona o osnivanju Agencije za investicije i konkurentnost, s konačim prijedlogom zakona. Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o strateškim investicijskim projektima RH s konačnim prijedlogom zakona. Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o javnom privatnom partnerstvu s konačnim prijedlogom zakona. Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o poticanjem ulaganja s konačnim prijedlogom zakona. Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o zadrugama s konačnim prijedlogom zakona. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obnovljivim izvorima energije i visoko učinkovitoj kogeneraciji. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o energetskoj učinkovitosti. Konačni prijedlog Zakona o fiskalnoj odgovornosti. Konačni prijedlog Zakona o vježbenicima u pravosudnim tijelima i pravosudnom ispitu. Konačni prijedlog Zakona o sudjelovanju civilnih stručnjaka u međunarodnim misijama i operacijama. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o proizvodnju, remontu i prometu naoružanju i vojne opreme. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Svjetske poštanske konvencije sa završnim protokolom. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju prvog dodatnog protokola uz opća pravila Svjetske poštanske unije. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju 9. dodatnog protokola uz Ustav Svjetske poštanske unije. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o poštanskim uslugama plaćanja sa završnim protokolom. Prijedlog Zakona o slatkovodnom ribarstvu. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o cestama. Prijedlog Zakona o financiranju političkih aktivnosti izborne promidžbe i referenduma. Izvješće o stanju i upravljanju robnim zalihama za 2017. s financijskim pokazateljima. Prijedlog odluke o imenovanju članice nadzornog odbora HRT-a. Godišnje izvješće o radu nadzornog odbora HRT-a, te provedbe i nadzora zakonitosti rada i poslovanja HRT-a za razdoblje od 1.1.2017.-31.12.2018. Godišnje izvješće Hrvatske agencije za malo gospodarstvo, inovacije i investicije za 2017. g. Prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o prijevozu o linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen je elektroničkim putem članak 227 poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka, kod donošenje zakona po točkama od 1-5 predložene dopune? Ako nema primjedbi, smatra se da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno čl. 205. Poslovnika. Kako sukladno 225. stavku 4. Poslovnika, pisanih prigovora na preostale točke prijedloge dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke, uvrštene u dnevni red 10. sjednice.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Klub zastupnika SDP-a se protivi tome da u srijedu imamo jedan ja bih rekao fingirani dan ovdje rasprave 33 zakona vezana uz Državni inspektorat gdje se gospodinu Mikuliću kreira fotelja kako bi se maknuo gospodinu Prgometu sa mjesta predsjednika Gradske skupštine. I sa te strane umjesto da imamo normalnu dinamiku nekoliko zakona vi želite 33 zakona u jednom danu raspraviti sve zbog Mikulića, HDZ-a i Prgometa [[Upadica predsjednik: Kolega Maras.]] Ja bih vas molio, ja bih vas molio da umjesto toga nemamo stanku 15.12. saborsku nego da nastavimo raditi, da imamo normalnu dinamiku rada a ne da se ovaj Sabor prilagođava HDZ-u [[Upadica predsjednik: Kolega Maras, možete li završiti molim vas?]] Evo, hvala vam lijepa.
Dakle, ovo uopće nije tema ovoga o čemu mi sada raspravljamo a vi ste zloupotrijebili sada Poslovnik i ja vam dajem opomenu. Dakle ponavljam još jednom ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkama od 2. do 12. predložene dopune? Kolega Grmoja, izvolite.
Poštovani predsjedniče, nije nužno vezano uz temu i uz dnevni red ali može biti, naime, može biti. Naime, ja sam vam se obratio i upozorio vas na kršenje Poslovnika Hrvatskoga sabora gdje je na Odboru za vanjsku politiku navodno donesen zaključak iako nije bilo prisutno zastupnika silom predsjednika odbora. Rekli ste mi da se obratim Odboru za Ustav i Poslovnik, obratio sam se ali ništa se ne događa. Znam da naša delegacija ide u Marrakech, jako je bitno da Odbor za Ustav to raspravi jer je bio zahtjev potpredsjednika Sabora da se na raspravu ovdje na plenum stavi ta točka o Marakeškom kompaktu ili Marakeškom sporazumu, molim vas da intervenirate i da Odbor za Ustav pod hitno raspravi tu moju pritužbu. Hvala.
Kolega Grmoja, ovo isto tako nema veza s ovim što mi trenutno radimo. Mi trenutno utvrđujemo dnevni red, to apsolutno nema nikakve veze. Mi ovdje raspravljamo o hitnosti točaka koje uvrštavamo u dnevni red. To je hitno. Ko kad vam pukne cijev, isto je hitno, dobro da me niste o tome informirali. Kolega Pernar, izvolite.
G. Jandroković, mi guramo u hitnu proceduru taj zakon o inspekcijskom postupku, a mi svi znamo da to nije hitna stvar a da ima jedna hitna stvar koja se planira sada za koji dan uvesti, upravo što je kolega Grmoja rekao, Hrvatska planira potpisati Marakeški sporazum, o toj stvari koja brzo dolazi zapravo na temu, o kojoj postoji globalna rasprava o kojoj se raspravilo u Bundestagu, o tom sporazumu koje su već odbacile mnoge europske zemlje, uključujući i Švicarsku. Vi ste nama jednostavno gospodo globalisti oduzeli mogućnost da raspravljamo u Hrvatskom saboru, čak i na odboru što ste raspravljali, niste to bili u stanju valjano napraviti. I zbog toga vam kolega Grmoja objašnjava da uložen prigovor, a da se ne postupa. Mi imamo osjećaj kao da ste vi već unaprijed sve odlučili, a da je sve ovo što mi radimo ovdje, samo jedna predstava za javnost, kako bi ljudi imali privid, da postoji demokracija, a ovdje demokracija nema ni D. Hvala.
Zahvaljujem se. Dakle, glede Zakona o državnom inspektoratu, on je u 2. čitanju. Dakle, daj se potrudite pa pogledajte i vidite da smo već prošli prvo čitanje, da je ovo drugo čitanje, dakle, nema druge procedure. Ako nema primjedbi, dakle, za provođenje hitnog postupka, onda su sve ove točke isto tako uvrštene. Kako sukladno čl. 225. stavku 5. poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 10. sjednice. NASTAVAK NAKON STANKE u 12:08 SATI PREDSJEDNIK: Poštovane kolegice i kolege sukladno članku 226., stavkom 2., Poslovnika, prvo ću predložiti dopunu dnevnog reda 10-te sjednice s 23 nove točke. Budući da ste ih dobili elektroničkim putem, mislim da nema potrebe da ih sve čitam, nego ćemo naravno proći samo kroz one koje zaslužuju da se o njima glasuje, koje su hitni postupak. Člankom 227., Poslovnika određuje se da se najprije odlučuju o Prijedlogu da se pojedini Zakon donese po hitnom postupku. Članak 206., Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donesu Zakonu koji se usklađuju sa dokumentima Europske unije, ako to zatraži predlagatelj, te se o njima ne glasuje. To je točka 1., predložene Dopune, prijedlog Zakona o tržištu rada s konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ broj 545. Sukladno članku 206., stavkom 1., Poslovnika, utvrđujem da je ovaj zakonski prijedlog uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona pod točkama od 2.-ge do 7.-me predložene dopune, to su Prijedlog Zakona o prestanku važenja Zakona o poticanju zapošljavanja, Prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o Vladi Republike Hrvatske, Prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o plovidbi i lukama unutarnjih voda, Prijedlog Zakona o kvaliteti zdravstvene zaštite, Prijedlog Zakona o prestanku važenja Zakona o nacionalnoj zakladi za potporu učeničkim i studentskom standardu i Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu Ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave. Ima li primjedbi? Ako nema primjedbi, smatra se da je prihvaćen Prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno članku 205., Poslovnika. Kako sukladno članku 225., stavku 4., Poslovnika, pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 10-te sjednice. Sada idemo na glasovanje o raspravljenim točkama dnevnog reda. Kolega Bauk, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Prošli put smo primijetili da na, u planu glasanja nema raspravljene točke Zakona o udomiteljstvu, sad je on na 52.-om mjestu, ali pretprošli tjedan smo raspravili prijedlog naše interpelacije o učestaloj zlouporabi ustaškog pozdrava Za dom spremni, i nje isto tako nema na glasanju zaključaka. Kako smo mi predlagatelji i kako o zaključcima našim se treba glasat, jel' nam možete objasniti zbog čega se još nisu stekli uvjeti da se glasa o tim zaključcima? Hvala.
Mogu vam reći da će se o točci glasovati kad se steknu uvjeti, a očekujem da će to biti idući petak. Da li tražite stanku oko toga? Ne, ništa. Kolega Ćuraj, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Molim vas stanku u ime Kluba HNS-a, kako bi se još konzultirali oko glasovanja na predviđenom dnevnom redu. Naime, danas je, evo kolega Bauk je spomenuo, Zakon o udomiteljstvu je na glasovanju, ovim putem želim ponoviti još jednom, i apelirati na sve zastupnike, da prihvaćanjem i glasovanjem za amandman HNS-a,
Kolega Ćuraj, samo sekundu. Dakle, ta točka trenutno nije na dnevnom redu, o njoj ćemo glasovati kasnije, dobili ste elektroničkim putem. Ja vas molim ako imate primjedbi na one točke o kojima se sada glasuje, onda ćemo raditi stanke, dakle, o onim točkama koje su sada na redu, kad ta točka dođe na red, onda možete zatražiti stanku.
A ne kao dnevni red, kao cijelo glasovanje, ne? Nego pojedinačno?
Ne, ne, ne, ne.
Dobro.
Imali smo takav princip do sada, ja mislim da je on ok, ako se stranka želi još konzultirati o nekoj točki dnevnog reda, to zatraži prije te točke. Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedniče. Tražim stanku u ime Kluba MOST-a, kako bi se konzultirali oko glasovanja, znači, oko mirovinske reforme, gdje ponovno se ništa ne rješava. Mi imamo godišnji deficit u mirovinskom sustavu koji iznosi 17 milijardi, ovim što je Vlada predložila ovom tako zvanom mirovinskom reformom ništa se ne rješava kako bi se taj deficit smanjio. Nama 180 ljudi dnevno odlazi iz Hrvatske zbog načina na koji Vlada vodi zemlju. Imamo demografsku, imamo demografsku katastrofu. Ne radi se ništa po reformi javne uprave, po smanjenju državnog aparata koji, kojeg plaćaju naši građani, naši poduzetnici iako je u Ministarstvu uprave ostavljen akcijski plan i za koji su osigurana i sredstva u vrijednosti od 880 milijuna kuna, znači, ne provode se strukturne reforme. Sve što imamo ovdje u Sabornici, je bildanje sada na ovom Zakonu o udomiteljstvu, demokršćanskih mišića HDZ-a i ovih liberalnih HNS-a, iako znamo da će Zakon proći. Iako znamo da imamo samo 1 zahtjev od istospolnih parova za udomljavanjem, djeca uopće nisu u fokusu što bi trebala biti po pitanju ovog Zakona, znači, mi se želimo po pitanju svega ovog konzultirati. Ništa se ne događa po pitanju krupnih reformi, Vlada ništa ne čini, osim što nam gura ispod žita Marakeški sporazum, o kojem ovaj Hrvatski sabor nije raspravljao, Delegacija odlazi i bez potvrde ovog Sabora i bez odluke, valjane odluke Odbora za vanjsku politiku. Hvala.
Dobro. Ovo zadnje sad nije bila točka dnevnog reda, ali ono je bila točka dnevnog reda, tako da odobravam stanku. Stanka će trajati, javlja se i kolega Bunjac, inače stanka će trajati 10 minuta. Recite kolega Bunjac.
Pa hvala lijepa predsjedniče Sabora. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGE-a, tražim stanku u trajanju od 10 minuta, kako bi se unutar Kluba još jednom konzultirali o promašenoj mirovinskoj reformi, koja će zaduživanje za isplatu mirovina povećati sa 17 milijardi u ovoj godini na 20 milijardi u 2020.-toj godini. Kakva je to reforma ako se omjer mirovina i plaće pogoršava. Znači, ja bih još jednom podsjetio na Konvenciju koju je RH prihvatila da mirovine ne smiju biti niže od 40% prosječne plaće, a u RH …/Upadica predsjednik: Kolegice i kolege samo malo kolega Bunjac, samo malo vas molim, kolegice i kolege, ja vas molim za kolegijalnost i korektnost, kolega Bunjac govori i dajte mu da jer uopće ga se ne čuje od žamora i buke koju stvarate, izvolite/… Znači, podsjetio bih da prema Međunarodnim Konvencijama koje je RH usvojila, mirovina ne smije biti niža od 40% prosječne plaće, a ovom kvazi reformom, ona će pasti na 35% s tendencijom daljnjega pada. Znači, RH krši one Zakone koje je sama usvojila i dovodi umirovljenike u status građana drugoga reda i socijalnih slučajeva, što se ni na koji način ne može nazvati napretkom, nego isključivo nazatkom. Vrlo je loše u mirovinskoj reformi što se uvodi kažnjavanje umirovljenika koje se eufemistički naziva penalizacija, gdje se njima oduzimaju brojna prava koja su do sada imali, a između ostaloga, morati će raditi do 67.-me godine, neće moći ići u prijevremenu mirovinu, neće moći raspolagati čak niti sredstvima koja se daju u treći dobrovoljni stup. Iz svih tih razloga, a osobito također i zbog štetnosti drugoga mirovinskog stupa, mi tražimo navedenu stanku. Hvala vam lijepa.
Stanka će biti odobrena. Javlja se kolega Lovrinović, izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, vidite, ne čujemo ljude kad govore zastupnike, ja predlažem da odglasamo ove teme, da ovi rukopodizači koji samo zbog toga [[Upadica: Kolega Lovrinović, molim vas izvolite sjesti]] tu da odu, da počmu pričati o ozbiljnim temama [[Upadica: I ne vrijeđajte druge kolege, izvolite sjesti]]
Imamo stanku u trajanju od 10 minuta, nastavljamo u 12,25 sati. PREKID SJEDNICE U 12, 15 SATI Poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici, dobro jutro. Prije nego što započnemo s radom, želim vas obavijestiti o planu rada za sutra, samo da imate informacije, dakle, započeli bi u 9,30 sa izjašnjavanjima o Amandmanima na raspravljene Zakone, imamo ih za sada 79. Nakon toga bi krenuli na iznošenje stajališta klubova zastupnika i onda bi glasovali, tako pretpostavljam, negdje oko 13 sati s obzirom na 79, možda još danas koji Amandman, 3-4 sata i iznošenje klubova, tako da ne završimo sa iznošenjem klubova, da budemo svi, da se pozdravimo jer nam je sutra završetak ove sjednice, tako da računajte, znači, glasovanje oko 13 sati, a prije toga Amandmani i stajališta klubova. Što se tiče današnjeg dnevnog reda, započinjemo kako smo najavili s tim da bi tijekom rada, znači, objedinili tri točke, to su: - Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o regionalnom razvoju RH, - Konačni prijedlog Zakona o brdsko planinskim područjima i - Konačni prijedlog Zakona o potpomognutim područjima, to su slične teme, pa bi onda s time išli objedinjeno. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Mi se, protivimo se spajanju Konačnog prijedloga Zakona o brdsko planinskim i Konačnog prijedloga Zakona o potpomognutim područjima jer je to vrlo značajan Zakon, to je Zakon za 2/3 RH, o tome Zakonu tribamo raspravljati odvojeno jel o tom najbitnijem području ne možemo raspravljati, prije svega, kao zadnju točku dnevnoga reda, kao zadnje točke, a o najbitnijem dijelu RH, 2/3 RH, tražim od vas, kolege saborski zastupnici da prije ustavne stanke, stavili ste ovaj, uvaženi predsjedniče, ovaj najbitniji Zakon u posljednje točke. Smatram da moramo raspraviti pojedinačno i tražim da se ovi bitni Zakoni raspravljaju pojedinačno. Hvala lijepo.
Dobro, glasovati ćemo o tome, to znadete, izvolite kolega Pranić.
Hvala uvaženi predsjedniče, kolegice i kolege, apsolutno se isto protivim načinu ujedinjavanja točaka koja su bitna za brdsko planinsko područje RH i potpomognuto područje RH, ova dva Zakona reguliraju život na 2/3 RH, sramotno je od ove Vlade i vas što stavljate na dnevni red ova dva bitna Zakona zadnji dan, a u ovom samo brdsko planinskom području [[Upadica: Kolega Pranić]] zadnjih 7 godina, 12 000 ljudi je iselilo.
Kolega Pranić, ovako, javio se u ime kluba kolega Bulj, ne možete u ime istoga kluba dva puta tražiti istu stvar i još govoriti da se netko srami, tako da vas molim da sjednete [[Upadica: Jeli sramotno, ja osobno smatram da je sramotno to što mi dajete opomenu…]] Dobro, ali ja vas molim da sjednete [[Upadica:…udžbenicima…]] Kolega Pranić [[Upadica:…koliko je ljudi odselilo, 500 djece je u osnovnim školama manje…]] Mogu, mogu vas zamoliti da sjednete. Dakle, sada ćemo s obzirom da postoji zahtjev da se ne spajaju ove tri točke, sukladno Poslovniku, glasovati ćemo o tome, pa vas molim da uključite semafor za glasovanje. O ovakvoj točci odnosno o ovakvom glasovanju nije potreban kvorum, nego većina nazočnih zastupnika i temeljem toga se odlučuje, da, da, molim vas da se uključite, samo da se uključi semafor. Dakle, predlažem da se objedinjeno, isključite samo se sada svi, da pročitam, pa da onda, ovaj, možete glasovati, predlažem da se obavi objedinjena rasprava tri Zakona: - Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o regionalnom razvoju RH, - Konačni prijedlog Zakona o brdsko planinskim područjima i - Konačni prijedlog Zakona o potpomognutim područjima. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većina, 22 je bila ZA takav prijedlog, 15 je bilo PROTIV, dakle, obaviti ćemo objedinjenu raspravu ova tri navedena Zakona.
Sada predstavnici klubova zastupnika koji to zatraže mogu na temelju članka 209a. Poslovnika iznositi stajališta svog kluba, a nakon toga određujem stanku do 15 sati i 15 minuta, kada ćemo nastaviti sa sljedećom točkom prema rasporedu. Prvi je na rasporedu za iznošenje stajališta u ime kluba poštovani zastupnik Željko Glasnović, ali dat ću mu riječ kad se malo smirimo svi skupa pa ko želi izaći da izađe, ko želi sjesti, slušati nek sluša. Evo ga, mislim da su sad, uglavnom svi koji su htjeli otići, otišli, pa, ovaj, dajem riječ poštovanom zastupniku Željku Glasnoviću koji će iznositi stajalište kluba zastupnika neovisnih za RH. Izvolite. Molim vas, možemo malo tiše.
Poštovane kolege, prije ovaj govora o gospodarstvu je jutros bilo pitanje Vladi po pitanju hapšenja Nikole Kajkića i Zorice Gregurić na graničnom prijelazu dole u Batrovci, gdje diplomska nota, izvještaj od MUP-a, šta je slijedeće? I to je više od alarmantno. Tu treba reagirati, još trebamo sve odgovore. Evo, sad o gospodarstvu. Jučer je završila G2 ova Konferencija gospodarstva koju je organizirao gospodin Josip Hrgović, povratnik iz Venezuele i on je samo vezao stotine poslovnih subjekata iz RH izvana i svake pohvale njemu, on radi, ali još tu ima prepreka. Imamo neku statistiku da je ukupna kumulativna investicija prošle godine 2 milijardi ovaj EUR-a, naravno, to je bez doprinosa svake godine hrvate iz dijaspore koji je veći od ovoga. Imamo sada 10 novih zračnih letova, lija uvedeno, projekat Start je počeo da možete digitalizirati, pokrenuti posao za dan vremena. Ali ja se pitam ako je to tako zašto još nemamo e-potpise, gdje je ta sinkranizacija.? Također imamo novi Zakon o Hrvatima izvan domovine koji sad na stolu, još nisu gotovi svi amandmani i imamo druge stvari npr. … [[Govornik se ne razumije]] Hrvata izvan domovine. Govorio je jučer gospodin tajnik ministra gospodarstva i on je pitao jedno pitanje, idu stvari nabolje, ali pitao je ovo. Da netko još koči, tko koči ovaj napredak gospodarski i na svim drugim ovim poljima Retoričko pitanje. Evo 20 godina smo tapkali na mjestu jer nismo riješili temeljna pitanja, a zašto? Znamo zašto, je li. Druge Vlade nisu bile nacionalno osviješćene, mogle su sve ovo riješiti. … [[Govornik se ne razumije]] Hrvata izvan domovine. Povratak, državljanstvo jer tu pripada onih potomci onih 100 000 Nijemaca otjeranih ovdje nakon 45-te godine, koji žive danas u Njemačkoj jer su u RH još ovaj na snazi ovaj Benešovi dekreti kao u Češkoj. To su Hrvati njemačkog porijekla, bili su tu stotinama godina. Zašto je to tako, znamo. Evo cijela struktura iz bivšeg sustava i kadrovi koji su prepisali zakon iz bivše države i njihovi nasljednici su prešli u ovu državu zajedno sa mentalnim sklopom i obećanjima. Oni su se cijeli život borili protiv samoga, same ideje hrvatske države, nismo mogli očekivati od njih da će ovu državu prihvatiti. Zašto smo mi danas 45-ti od 170 zemalja po pitanju konkurentnosti, poslovanja? To zvuči dobro 45 od 170, ali smo na dnu EU. Zašto nismo do sada smanjili poreze, smanjili administraciju, povećali plaće? Gdje je etički kodeks za državne službenike? Koje treba, imamo 50% zaposlenih u državnim službama koji svaki bi morao zaposlenik tamo potpisati i odgovarati kazneno sa 3 do 5 godina zatvora minimum. Ako se ogriješio o zakon, on radi za državu, gdje su ti jednostavni zakoni? Ne postoje. Kakva je poslovna atmosfera i tko nju ovdje narušava? Narušavaju je medije, ne hrvatske medije. Zamislite vi, oni stvaraju atmosferu očaja i beznađa i non stop napadaju državu koju nikada nisu htjeli. To su nasljednici ovih bivših kadrova… [[Govornik se ne razumije]] i tu se vodi svakodnevno psihološki napad protiv hrvatske države i destruktivna kritika. Zamislite vi da vi napišete u jednom dnevnom listu u Americi, u Teksasu npr. kad mislite da će propasti SAD. Pa to je razina veleizdaje. Al ovi jugozomboidi, ne znam kako ih drugo zvati, koji hvale bivšu državu, koji … [[Govornik se ne razumije]] oni stvaraju, oni stvaraju psihozu da ljudi idu vani. To je namjerna sabotaža, namjerna. Ja bih njima poručio možda da se vrate u te nesvrstane, sjećate se nesvrstanih, Juga. Gdje je danas? Nek idu u Kubu tamo gore gdje plaća liječnika 40 dolara na mjesec, nek idu u Indiju tamo gdje se spaljivaju dvije tisuće žene minimum svakodnevno, imate ubojstva iz ovoga iz časti, neka tamo govore o Istambulskoj Konvenciji itd. Nek idu u Venezuelu, gospodin Hrgotić se vratio se iz Venezuele i pokrenuo je posao, tko priča o Hrvatima u Venezueli? Imate tamo stotine Hrvata koji imaju više, koji su akademski obrazovani. Tko njih zove ovdje? Neki se vode na ogromne tvrtke. Evo, ali na žalost, za ove zomboide i njihove nasljednike koji haraju od Splita do Zagreba, jer RH je ovdje i nećete se ni riješiti.
Hvala. Slijedeći će u ime kluba zastupnika neovisnih za Hrvatsku govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović.
Poštovane kolege, sada kad mi sjedimo ovdje razvija se prosvjed ovih Sindikata … [[Govornik se ne razumije]] djelovanja, to je neopasniji posao u RH. I oni se naravno, ne traže veće plaće, bolju opremu, samo traže da se zaustavi to pripajanje MUP-u jer oni bi djelovali kao samostalna organizacija, to su do sada dobro radili. Evo, ako se pripoje MUP-u to će kršiti neke Konvencije, u stvari kršit će sadržaj Oktanske Konvencije koji traži samostalno djelovanje od takvih organizacija. Oni su dobili prošle godine, ustvari, 144 milijuna EUR-a prošlih godina. Još dolazi 204 milijuna ovoga projektirano za još za daljnje radnje. Taj ciklus bi stao, oni bi se uklopili u MUP i onda bi … [[Govornik se ne razumije]] dobili bi manje plaće i naravno, njihovi su zahtjevi realni. Zašto to kažem? Evo, kod minera njegova prva greška i zadnja greška, to kažu u vojsci. Meni je poginulo 10 minera godinu nakon rata, dole u BiH naših ljudi, 10 ljudi na razminiravaju, to u miru. Stradalo je ovdje 38 deminera je stradalo smrtno stradalo, 60 je teško ranjeno i 32 lakše, ovaj, ranjeno, to je cijela satnija izbačena iz stroja. Evo, opet aptaliram na Vladu da tu odluku zaustavi. Još nije došlo čitanje toga zakona, ali mislim da je on nepotreban. I na kraju jutros, rasprava jutros. Počeli smo sa porezom reforma i nekako završili sa fašizacijom. Ja ne znam tko je ovdje položio ustašku zakletvu, tko je u nacističkoj partiji, meni je mozak stao. Ovaj vadio jogurte negdje ovdje, to je sada izložba o Vukovaru tu vani. Evo da se podsjećamo malo, Vukovar. Kada su položeni vijenci u Vukovaru 1945 za žrtve, travanj, kad je ubijeno 2 stotine najistaknutijih građana Vukovara, evo, nitko to nikad, toga se ne sjećamo. Brisanje kolektivne memorije. Srbija ispred nas. Srbija ima partizana, komunista, streljanih žrtava Hrvata u Srbiji, imaju također 50 000 žrtva srpskih žrtava komunističkog terora, šta mi imamo? Dolazi nam Amerikanci iz, ovaj, tu iz Ambasade i sklapaju Ugovor sa Ministarstvom branitelja da pronađu 60, ostataka 60 pilota iz drugog svjetskog rata. A kod nas imamo desetke tisuća pobijenih i nikome ništa. Totalno brisane kolektivne memorije. Nijedna DNK analiza. Evo, imati ćemo ove rasprave ovakve ovdje dok se povijest, dok se ne bavimo faktografijom, činjenicama jer povijest je ogranak znanstva, on nije reklo kazalo, niti žutog tiska i opet je pokrenulo nekakva ofenziva u … [[Govornik se ne razumije]] medijima, naravno Jutarnji list. Ne čudi me gore za Novi list, ali tomu se mora stati na kraj i mi ćemo dobiti dojam da mi još živimo u nekakvom udbaško ovom komunističkom kalifatu. To je lako, samo napravite analizu tko radi u novinama, tko vodi nevladine udruge i ti tzv. istoričari koji još haraju po Filozofskom fakultetu i nama truju mozak sa jugoslavenskom propagandom. Mene to ne čudi zato jel hrvatska ljevica, u stvari nema, ima ljevica u Hrvatskoj. Ljevica u Hrvatskoj misli što misli desnica u Srbiji. I tako. Dok se to ne popravi, dok mi ne pišemo svoju povijest, mi smo … [[Govornik se ne razumije]] društvo, dok ta istina ne izlazi van, mi ćemo ostati zarobljeni u rovovima drugog svjetskog rata. Tko plaća za studije naših ljudi vani društvenih znanosti post diplomatski studije, koliko smo uložili u te ljude? Imamo tu, ovaj, sudopovjesničare, agipropovce, neki citiraju Bibliju, to je nekima smješno, imamo takvih ljudi ovdje, a nisu 3 knjige pročitali na engleskom jeziku, ne znaju nijedan jezik, nisu bili u Washingtonu, tamo imamo više tamo štiva… [[Govornik se ne razumije]] nego imamo ovdje u arhivama i to je njima sve smješno. Oni totalno ignoriraju aristoci, … [[Govornik se ne razumije]] klasni genocid i nestanak hrvatskog naroda s ovih prostori, kako je došo …/nerazumljivo/… vani, kako su došli tamo, od koga su bježali, morali su skliznut odavde al na žalost nasljednici tog režima su još ovde i nas još teroriziraju i drže nas kao taoci svoje prošlosti.
Hvala
Temeljem čl. 249a. Poslovnika sada ćemo preći na iznošenje stajališta u ime klubova. Prvo iznošenje stajališta poštovani kolega Željko Glasnović u ime kluba zastupnika Neovisni za Hrvatsku, izvolite.
Poštovane kolege, dosta ljudi me je zvalo jutros za nešto što je u stvari šokantno, u svakoj državi bi bilo šokantno, osim u RH, evo. Gledam danas na fejs stranici, netko mi je to pokazao od gospodina, ovoga, ne gospodin, lažni vitez Matija Babić iz Indexa, odgovor izborniku Daliću koji je objavio tamo da će posvetiti utakmicu u Engleskoj, gradu Vukovaru. A mister Babić, piše na fejsu, o Isuse, evo još jedne budale. Ja se samo pitam, to je samo vrh ledene sante, koliko dugo će branitelji, njihove obitelji, žrtve domovinskog rata, hrvatske žrtve općenito, trpiti takav napad od tih, ljevičarskih, ovih, krugova. Oni su još ovdje, haraju na Internet stranicama od Zagreba do Splita, šta će napraviti MUP po tom pitanju, koji je odgovor ministra MUP-a za takve bljuvotine koje vrijeđaju i narod i vjeru i običaje i tradiciju. A to dolazi od onih ljudi koji nikada nisu željeli RH i mi to trpimo i šutimo. Kada bih ja to rekao nekoj drugoj manjini, ja bi bio sada na sudu, i bi me razapeli, netko tamo kao oklerofašistu ili radikala, ustašu itd. To je zastrašujuće. Oni se sakrivaju iza lažnih Internet profila, ta štakorska linija od Zagreba do Splita imate, pa ja kažem ovo: nemojte se sakrivati iza tih lažnih profila, izađite iz kanalizacija iz kojih ste ispuzali i dođite da vidimo tko ste, objavite Press konferenciju. Imate dole lažnih torcidaša koji ne znaju tko je Frano Tante, Frane Tante ustvari, koji se, koji mrze HOS, Hrvatsku državu, hrvatsku vjeru i evo, to su ti karakteri. Ja se sjećam onaj strašan događaj u Francuskoj, Charlie Habdo, šta da Bog ne da se dogodi kada pukne jednom branitelju kojem su obitelj poubijali, silovali rodbinu, ljude koje su ubijali u Manjači i drugim mjestima, specijalna policija Republike Srpske skakani na prsni koš, koje su mučili itd. šta će biti ako dođe ovdje da Bog ne da, tko će biti kriv za to? Scenario Charlie Habdo, toga se bojim i opet ponavljam: Nek ti štakori izađu iz svojih jazbina, javno, da vidimo tko su oni, evo, da vidimo tko su i zašto pljuju, znamo zašto pljuju po Hrvatskoj državi jer taj trojanski konj koji nikada želio ovu državu, oni su se prerušili u demokrate, liberale, kozmopolite. Sada se bore za multikulturizam, a ne mogu sakrivati mržnju protiv svojega naroda, svoje vjere jer su ostali u glavi i uvijek će biti mentalni jugoslaveni. To je najveća prijetnja RH koja razara ovo društvo, to je zašto ne možemo naprijed. Druga prijetnja je regionalizam, da okrećemo Hrvate izvan domovine protiv Hrvate u domovini, širi se mržnja prema Hrvatima iz BiH, dijelimo RH na Dalmaciju, na Istru. Ja kada sam vani živio nisam znao da ima takvih. Hrvati su svi bili Hrvati, evo. Tko potiče tu mržnju, tih? Taj trojanski konj je još ovdje, dok se toga ne riješimo, ja mislim da ne bude gorih posljedica, tražim da pogledaju malo ovi koji prisluškivaju moje telefone i drugiH saborskih zastupnika, ovi iz MUP-a, iz bivše UDBE itd., nek se bave s ovim karakterima. Evo, imate takvih ljudi ovdje, evo imate takvih ljudi, tisuće, ima tisuće dokumenata, taj cijeli sustav, ušli su u ovaj sustav, a nek se bave sa tim trojanskim konjem i neću više govoriti o akademskoj lustraciji, al da vidimo koliko tih karaktera ima. Mislim da ima 30% ljudi koji žive u ovoj državi koji nju nikada nisu željeli i koji pataloški mrze Hrvatsku državu i mrze u hidrantu. Evo, opet, zaključak, da vidimo što će napraviti Ministarstvo MUP-a sa ministrom, hoće pokrenuti nekakvu istragu, ne samo, ovo je samo vrh ledene sante. Koliko dugo će se dopustiti da oni vrijeđaju i RH, to je nezamislivo vani, nezamislivo, evo. Razlika između pravih stranaka ljevičarskih iz vana i u RH i dalje ljeve stranke koji su pravi socijaldemokrati, vole svoju državu, a tu je totalno obratno. Ovi, kamuflirani ljevičari u RH su defakto bivši jugosloveni koji pataloški mrze RH.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Glasnoviću.
Idemo sada dalje. Na redu je poštovani kolega Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovane kolege, kolegice. Isti ping-pong politički, zamara ljude, a o bitnim stvarima se ne brinemo. Da gospodin Panenić, da Vukovar. Vukovar '45, Vukovar '91. 'ko je položio vijenac tamo u centru Vukovara gdje je pobijeno, svi najbolji građani Vukovara '45 u travnju? Nitko. Tisuće masovnih grobnica, to nikog ne zanima ovdje, pa bi mu se budućnost i ne ... [[Govornik se ne razumije.]] ta stara mantra. Evo, ... [[Govornik se ne razumije.]] Hrvatska, pa zašto se ovaj pitam, zašto to pitanje? Pa vode nam državu isti neokomunistički kadrovi koji su je vodili do '90, zašto se čudite? Cijelo sudstvo, bivši sudci, celi institucije vode vam bivši komunisti. Imate državu, većinu predgrađa Londona, niste sredili pravni sustav, ja sam dao Odborima za pravosuđe, Saboru, kao sredit ovu pravnu kaljužu, bez tog nema ništa ako nema političke volje. Čekam odgovor. Kol'ko je stvarna siva ekonomija u Hrvatskoj? 30%, ne možete ni to, ljudi ne plaćaju poreze, to je zašto nemate vrtiće, škole i tako, isti jugo lopovi, isti metalna baština, metalna baština komunizma, druže snađi se. Evo, a ti komunisti, nisu mogli sačuvati ni tu šugavu Jugoslaviju, neki sjede ovde, tu šugavi jugosloveni, tako ih moram zvat. Zašto niste digli oružanu pobunu u Vukomeričkim goricama ili na Kalniku, tamo da branite tu državu kad je propadala? Zato jer ste bojali oni da će doći iz Beograda, oni koji su zamijenili kokardu sa petokrakom, da će doć ovdje po vas u Zagrebu, pa ste morali uć' u državu koju nikad niste željeli. Evo, za jednu funkcionalnu državu treba jasne političke i moralne stavove, takve vi nemate, to je dokazano. Evo, tu se rokate oko Bandića, on je jedan od vas. On je primjer homo jugoslavena, on bi preživio na Marsu bez kisika. I tu je evo, s vama je, on je jedan od vas. Evo, nedavno sam bio negdje u Njemačkoj, počeli su me peglat, tamo gore, nekakve neonaciste, ja sam vidio tamo starije žene, ljude koji rade cijeli život, ne guzičare i parazite i koji se brine o svojoj državi, Da, APF, ali ja sam, dobro sad ću završiti, gotov sam skoro.
Kolega Glasnović, molim vas da izbjegavate proste riječi. Ne to, nego proste riječi koristite što nije primjereno. A ne znam, kod mene je, kod vas vjerojatno nije.
Kolega Glasnović, molim vas da izbjegavate proste riječi. Ne to, nego proste riječi koristite što nije primjereno. A ne znam, kod mene je, kod vas vjerojatno nije.
A ne znam, kod mene je, kod vas vjerojatno nije.
Evo, evo imate, da, evo ovako. O kome nitko ne govori, ja sam u svojoj postrojbi imao 10-etke, 10-etke stranih dragovoljaca. Zašto su došli dolje u Hrvatsku, u Bosnu i Hercegovinu? Znamo Jean-Michael Nicolier, koji je poginuo u Vukovaru, tko je čuvao ... [[Govornik se ne razumije.]] NPD, 20 godina umro, poginuo dolje, rokajući se protiv ISIL-a, u srednjoj Bosni? Jurgan Šmit, moj zamjenik, poginuo dalje, raneći se u Srednjoj Bosni, ... [[Govornik se ne razumije.]] to ne zanima Hrvate. Zanima ih samo lova, Lepa Brena i cajke. A isto, Mihael Surović, poginuo, iz Legije došao dolje branit, branit Hrvatsku tamo na granici Svetog rimskog carstva. Oni su branili ovdje ove anemičare, guzičare i gljivare, da prostite stražnjičare, stražnjice njihove, to ne smijem reć'. Evo, a šta ste dobili, kakvu ste državu dobili? Državu SKOJ-evaca, bivših kadrova, to nikad nije provedena ilustracija, mi se vrtimo opet, evo mladi ljudi, mladi ljudi nemaju pojma o tome, pojma nemaju. Dobili ste medije koji su u stvari moralni tifusari, imaju moralnu SIDA-u, ovo nećete čut, čut će te Glasnović, fašista, neofašista, tu ne vidim nikakve, ne znam nikoga u Hrvatskoj recimo 'ko je položio ustašku zakletvu, ima li takvih glava ovde? Ali, to smo dobili, dobili smo CROslaviju, nekad ste išli tamo u Beograd ljubiti nekoga u stražnjicu, sad idete u Bruxelles, tražili ste nezavisnu Hrvatsku državu, nezavisnu Hrvatsku državu, a dobili ste u stvari „Croslavija u Euroslaviji“ sa ... [[Govornik se ne razumije.]] jedne druge koju vama nameće, vama nameće ove vrijednosti koje nisu hrvatske vrijednosti. Evo, kako bi voljeli da vaša djeca idu, vi ste svi za transrodna, gender prava transrodne osobe, neka vaša djeca idu u wc tamo, gender neutral, rodno neutralne wc-e, tamo dječaci itd., i to dolazi ovdje a to nisu hrvatske vrijednosti, neokomunizam. I svi glumite sad nekakve velike, ti bivši kadrovi, kozmopolite, humaniste lažne, humaniste. A dok vi mislite o tome, sjedi vam milijuni Afrikanaca sjedi na koferima da dođu u Europu, ilegalnih imigranata. U Americi imate najmanje 16, 20 milijuna ilegalnih migranata a rokaj po Trumpu, to je stvarnost. Njemačka će plaćati sad za ovo sa Brexitom, 17 milijardi će pasti na leđa Njemačke i vi se bunite koliko hoćete ali doći će vam i ovdje, imati ćete ovdje za 10 godina, kinesku četvrt.
Kolega Glasnović, hvala vam lijepa. Kolega Glavašević, povreda Poslovnika. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, prekršen je članak 238. Mislim ja se zalažem apsolutno za slobodu govora i mislim da je skroz u redu da ovdje svatko tko je izabran ima pravo reći što želi. Ali s jedne strane ja ne razumijem zašto general Glasnović do te mjere ne voli Hrvatsku da ju vrijeđa dan nakon što smo imali, Dan sjećanja na žrtve Vukovara, na taj način govoriti ružnim terminima o zemlji mislim koju bismo svi ovdje trebali predstavljati, mislim da nije prihvatljivo.
Kolega Glavašević dobili ste opomenu jer ste namjerno zloupotrijebili povredu Poslovnika. Ne može replika na ovo nema mogućnosti replike.
Sljedeći Klub je onaj Neovisnih za Hrvatsku, u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović.
Poštovane kolege. Izgleda da se vratio u Hrvatsku opet verbalni delikt, medijska cenzura, jutros je bio jedan, ovaj za medije, press konferencija, nitko se nije pojavio, svaka čast ovima iz Splita, TV Jadran, mogu razumit zašto neki nisu došli, jer ima poslovnica jedna koja kaže Ako govoriš istinu, navuć ćeš gnjev naroda. Ako ne govoriš istinu, navuć ćeš gnjev Boga>, ja se više Boga bojim, po tome, evo, ne samo to, nego sam iš'o se samo pozdraviti jedan razred obrtničke škole, tu u dvorani, i dobio sam nogu, dala mi je učiteljica nogu kad mi je glavu vidla, a šta ćemo, to je, ona je glavna tamo, nije joj lako. Evo, samo sažetak o čemu se govorilo jutros, evo. Za neke će Hrvatska bit samo dobra, ova plaćena prolazna profesija jel' puno ljudi nije važna nacionalna sigurnost, imamo čovjeka koji sad je glavni za Odbor unutarnju i nacionalnu sigurnost, koji je bio ministar MUP-a, kad je nestalo desetke pištolja, dugih cijevi, eksploziva, i on je danas šef ovog Odbora. Nerazumljivo, evo. Prvenstveno naše ugroze nisu vanjske već ... [[Govornik se ne razumije.]] unutarnje, to znači disfunkcionalne institucije, ovaj, nerad, neke razine, to je korupcija, nemamo pravnu, financijsku, gospodarsku sigurnost i to se govori godina, ali još ništa, evo. Još nisu razgrađene osnove tog zadnjeg režima, evo, ja sam mah'o dosta puta s jednim spisom, ovo je samo jedan spis ljudi koji su radili za sigurnosne službe, u Hrvatskoj svatko od taksista, imate radio taksi dole iz bivše sustavu, do sudaca su radili za tajne službe. To je samo jedna spisa, evo. Sad ti ljudi, jel moguće da su takvi ljudi opet uključeni u institucije, jel to moralno ispravno? Naš problem nije samo ovaj institucionalni, ili ekonomski ili društveni, nego je prvenstveno moralni. Pokazivo sam također dokumente da ne mašem ovdje s njima cijeli dan, ako ja to imam, neki se dokumenti, ovaj, deklasificiraju nakon 50 godina, to je sve u novinama, u Nacionalu, u Globusu, na ulici. Evo, Englezi dobivaju te dokumente, oni još nisu otvorili dokumente iz Prvog svjetskog rata kada su strijeljali svoje ljude za dezerterstvo. I ništa. Čitao sam također, oni koji, imena nekih koji su infiltrirali naša je zajednica vani. Ima jedan, tu mu držim ime, e nećemo ime, nego kodno ime hirurg, radi u Sydneyju, tamo je čikario Hrvate, znamo da su neki dobili 8 godina zatvora, ni krivi, ni dužni i sad, a sin mu je radio s ove strane, ovoga, Atlantika, Pacifika. I šta? To se ponavlja, također se ponavlja to, Tihog oceana, dobro… [[Govornik se ne razumije]] je, ovo, evo. Imate sada npr. problem Nevladinih udruga, znamo šta je tamo, oni nas cinkare vani, imate… [[Govornik se ne razumije]] koji piše pisma 48 državnika na strateškoj razini, imamo Aneks D za povratak ovih dokumenata iz Beograda, tu se tapka na mjestu, oni drže te dokumente. A zašto drže dokumente? Zato jel tamo su ovi kodna imena, dosjei ovih naših lumena o kojima sam sada govorio i oni su prijetnja nacionalnoj sigurnosti. A taj Aneks je ratificiran 2004.-te godine. Od onda ništa, tapka na mjestu. Gdje je ovaj Zakon o podrijetlu imovine koji bi riješio puno stvari? Kako mogu neki suci, Vrhovni suci, imati nekretnine vrijedne 500.000,00 EUR? Kako je to moguće? Kako kod nas funkcionira, ovaj, represivni, ovaj, aparat, ako imamo do 30% ovoga, sive ekonomije? To je nezamislivo. Jel to je samo imate fantomska poduzeća, ljude koji registriraju tvrtke na druga imena, to je svakodnevna pojava, ja bi rekao, nekada je bilo 19 000 po nekom spisu tvrtki bez ijednog zaposlenika. Energetika, tko zna da su pomakli, Crnogorci su pomakli granicu u Boki Kotarskoj, tu se vodi bitka za energetiku. Šta narod zna o tome? Da se izgrađuje, što sam vam rekao prije ovdje, 2000 hidroelektrana. Na Balkanskom poluotoku mi još ništa nismo riješili, ni ništa. Ovo je još duboko, duboka udbaška država i sve jesam, i meni je sve jasno bilo kada sam čitao jedne novine i gledao, kada sam gledao ovdje našeg lumena iz bivšeg sustava, koji se pojavio u novinama, evo, i to je ustvari ta slika što gledamo ovdje danas, što vam pokazujem ovdje, to je geno vladajuće strukture i dobar dio Hrvatskog naroda. I to je zašto mi ne možemo naprijed ići.
Hvala.
Idemo na 8. raspravu. Kolega Željko Glasnović, u ime Kluba zastupnika Neovisni za Hrvatsku. Izvolite.
Poštovani kolege i kolegice. Non stop slušamo mantru imamo dobre zakone samo nema primjene, to je polu istina. Ima zakona naravno, mehanizam još nije izgrađen i to slušamo svaki dan ovdje a kako je to. Tu se zakoni selektivno primjenjuju. Neću govoriti, onaj Zakon o povratu imovine, dekomunizaciji, to je sve naložila EU a mi smo sa ... [[Govornik se ne razumije.]] EU a ne slušamo njih. Zašto? Jer su bivši kadrovi umreženi, to je druga priča. Evo, sad dolazi na red, na red dolazi Zakon o udomiteljstvu. Šta se događa tu? Klinci, klinci čekaju godinama, djeca u tim ustanovama. Tko se o njima brine? Imamo poražavajuće podatke da je 2005. g. udomljeno i posvojeno 49 djece, prošle, ove g. '17. ustvari ni jedno dijete. Šta je to? Nedostatak koordinacije, između ustanove, birokracije, pa nama je dosta isprika, to su ključna pitanja. Ta djeca čekaju. Šta možemo napraviti. Treba skratiti proces, do sudskog procesa, do odluke, treba nekada 2 g. do onda je to dijete uništeno, jer on živi u disfunkcionalnim obiteljima. Kako je moguće prebacili su odgovornost, socijalne skrbi na sudove. Ti sudovi nikada tu djecu nisu vidjeli, nisu bili u domovima. I čekaju, čekaju, čekaju. Od odluke, od uzimanje skrbi biološkim roditeljima, treba godine, godine. Evo, još jedan mali život uništen. A čemu je tu, kakva misterija, ako si zlostavljao dijete, treba odmah dijete oduzeti, tu nema nikakve isprike, nego čekati godinama. Evo, treba minimum 2 g. za tu odluku. Nema udomitelja, zato tko će udomiti djecu, kada previše prava imaju ti zlostavljači. Da popravi zube, treba potpis od tih roditelja, koji su to dijete zlostavljali. To je silovanje zdravoga razuma. Šta radi po pitanju, ovaj, recimo posvojenja djece, Ministarstvo za demografiju i obitelj. Kada su oni zadnji put izdali državni certifikat, za djecu koju nitko neće posvojiti, a to su djeca s poteškoćama u razvoju, ima njih po domovima. Nisu ih posvajali u Hrvatskoj, nitko neće tu djecu, ali jesu strane obitelji, Italija itd. katolička obitelji. A zašto se to sada ne radi? Nego meni daju podatke ta Ministarstvo za obitelj i demografiju, koliko je toliko djece posvojeno. Ne samo to, nego nema dovoljno mjesta u domovima za tu djecu. Specijalnim domovima, ne mogu sve te tete raditi, socijalni radnici, jer tamo je odnos 6;1 oni nemaju dječju ljubav. To je jedna industrija, svaka čast socijalnim radnicima. Evo, svako dijete treba, ne samo svojega advokata na sudu, nego koji će se brinuti o njegovim pravima, tko pita tu djecu. I mi se vrtimo u krugu, prebacujemo loptu, od MUP-a, MUP za maloljetnike, kriminal itd. Ja sam radio 10 g. u pravosudnoj policiji i nakon 16 g. iz tih disfunkcionalna obitelji, … [[Govornik se ne razumije.]] će se novi monstrumi to moram reći, to nije preteška riječ, nije preteška riječ. Evo, treba toj djecu davati volontere, oni koji će braniti njihova prava, koji će za njih govoriti na sudu, a ne ljudi koji nikada nisu vidjeli tu djecu, nikada bili u domu. Ti salonski stratezi. Treba pojednostaviti taj zakon o obitelji, jednostavne zakone, ajmo dalje, nego čekati, čekati i čekati. Situacija će se samo pogoršavati. Treba svakih 12 mj. raditi kvartalna izvješća, tamo, oni koji su posvojili, udomili djecu, da vide kako to funkcionira. Na kraju, ja bi vama preporučio, da idete prije Božića u te domove, u vašim izbornim jedinicama, da vidite šta trebaju ta djeca. Za male glave trebaju pelena. Ta djeca također imaju za Božić listu želja. Vidite šta oni trebaju, nemojte čekati te birokrate i te inertne sudove da to odrade. Ako možete čuko, one dlakave ljubimce voditi svako jutro, tamo na šetnju, možete gore otići, znam da neki spavaju s tim ljubimcima, jako su im dragi i neka idu gore ti influenceri i ovi, kada čujem tu riječ padam u nesvijest, influenceri i metroseksualci, otiđite gore. Nemojte čekati da sudovi nešto odrade.
Kolega Glasnović, ja vas molim, da ipak kada govorite o ljudskim bićima ne spominjete izraz monstrumi, u redu, mislim da postoji … [[Upadica se ne čuje.]] postoji, postoji neka granica, a ne možete, nemojte molim vas.
…/Upadica Glasnović: Ako netko zlostavlja dijete sa cerebralnom paralizom, to je za mene monstrum./…
To se slažem, ali kontekst je bio malo drugačiji, molim vas da ne govorite takve stvari.
Sljedeće stajalište u ime kluba biti će ono Neovisnih za Hrvatsku u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović.
Poštovane kolege, ima jedna pojava u našem društvu što je opasna. Izgleda da je sloboda govora ugrožena. To se može vidjeti svakodnevno iz dnevnog tiska. To vidimo, članak 133. bivša država će izgleda opet uvesti onaj Kazneni zakon SFRJ članak 133. npr. ako ste vrijeđali druga jednoga zaštitnog lika 4 godine pritvora. I sada se pojavljuje opet nekakav termin govor mržnje. Što smo mi ovdje u Hrvatskoj neki kao papige preuzeli, taj se pojam pojavio taj žargon u Americi 70-tih godina prošlog stoljeća na fakultetima, sveučilištima i mi preuzeli smo to i non stop taj relativni pojam. Što je točno govor mržnje, tko će njega ovaj, kakvo značenje mu je, tko je, što je govor mržnje? Evo imate tu u Saboru jer je jedan čovjek upozoravao da je sjedio čovjek jedan ovdje koji se surađivao sa bivšim tajnim službama. Imao je kodno ime. Sazvao je press konferenciju. To nije zanimalo medije, nego su oprali čovjeka koji je iznosio tu istinu. To znači da je govor mržnje u stvari govor istine se miješa sa govor mržnje. To se izjednačilo u našoj državi. Što ovdje imamo često te riječi ustaše, klerofašiste, ovo lijepo, desno. Ja se pitam, zašto se nitko nije bunio protiv tih pojmova, tražili te fantome, te fašiste, neonaciste 90-tih godina nego sada? Zašto njih nisu napadali onda i čistili državu od takvih ljudi ako su postojali? To je pitanje jedno. Pitanje cenzure u medijima. Ja sam ustvari najveći zagovaratelj slobode medija i protiv samo cenzure i uredničke cenzure. Evo, a mi u Hrvatskoj znamo da je ukinut … [[govornik se ne razumije]] na Hrvatskoj televiziji to znamo. I samo se ponavljaju one floskule u dnevnom tisku, ljude ne zanima istina, nego one frizirane fraze što čujemo non stop. Moramo se brinuti o budućnosti, ne prošlosti, nema naučenih lekcija, nema pravog istraživanja, nego samo što se plasira u istim medijima. I naravno da su ljudi u očaju. Čuli smo tako jedan sada govor smo danas čuli, ali ništa o uzrocima, prije mene čuli smo takav jedan govor beznađa i očaja. I recimo što je govor mržnje? Ako ja kažem nekome da je bio prvomajski jajar tamo u bivšoj državi, to je govor mržnje. A što su prvomajski jajari? Oni koji su farbali jaja? Nisu slavili Uskrs, pa su farbali jaja na Prvi maj. Ima puno takvih ljudi u sustavu. To će ubrzo biti govor mržnje. I to znači istina, istina. Evo koga zastupa pučka pravobraniteljica? Jel' se ona uopće brine ako ja kažem sada ovo da postoji jedna skupina koja upotrebljava djecu da dobije državne naknade, novac od države, a posjećuje djecu u domovima za nezbrinutu djecu i koči udomiteljstvo i posvajanje, a tamo dolaze u mercedesima, jel' to govor mržnje? To ni smije reći ova pučka pravobraniteljica jer se izgleda boji se reci da će netko nazvati jedno ime recimo rasist ili itd. To je naša stvarnost, to se događa. Ima drugih skupina naravno. Evo zašto ona nije progovorila o diskriminaciji protiv Hrvata izvan domovine? Ima njih 3 milijuna evo. Ti ljudi niti imaju pravo glasa. Imaju formalno. Moraju letiti 6 sati da glasuju i to sam 5 puta govorio za ovom govornicom. Tko njih zastupa? Što je, danas je bila u početku sjednice se razgovaralo o katastru i o zemljišnim knjigama. Pa kako to da još nismo spojili ta dva ureda, te dvije institucije? I tko govori, jel' ikada rekla pučka pravobraniteljica da je ugrožen tu najtemeljniji ljudsko pravo, pravo na privatnu imovinu? I to se nije riješilo. A što su posljedice toga? Zašto se ono ne pita zašto Hrvatska nije provela ni jednu od tri rezolucije Europske unije da se obračuna sa posljedicama komunizma i uzrocima? Jel' ikada govorila išta ova Mrs. Vidović. Mrs. Vidović? Na Tuškancu je iskopano stotinu tijela, Gračane 300 tijela. Preko Ministarstva branitelja imate 2 masovne grobnice. Ni jedna riječ, ni jedna riječ. Kada pogledate govor mržnje pa stranka ova Neovisni ja svakodnevno dobivam poruke, mlijeko bi se ukiselilo, a koga ću ja tužiti? Ja sam dobio pravo. Tu sjedim i neka peglaju po meni. Neću kukati i to je sloboda govora.
Hvala lijepa.
Slijedeći u ime kluba zastupnika Neovisnih za Hrvatsku je kolega Željko Glasnović, izvolite kolega Glasnović.
Poštovane kolege, kolegice, danas se sjećamo generala Praljka, neki se sjećaju, častan čovjek, bio mi je zapovjednik i sve pohvale ovome, gospodin Zekanović da je zapalio svijeću tu ispred Sabora, ja mu čestitam. Svi znamo ovdje non stop ta mantra vladavine prava, evo. Svi znamo bez gospodarske financijske, iznad svega, pravne sigurnosti, nitko neće investirati, to sve druge su samo floskule. Nitko neće u zemlju gdje mu treba 30 mjeseci za radnu dozvolu, gdje ne može registrirati poduzeće, kao u drugim zemljama, gdje je sve digitalizirano, gdje vlada korupcija i mentalni sklop, druže snađi se. Ja sam 24. listopada predao dokument jedan sa 15, ovaj, točaka za suzbijanja korupcije. To je otišlo, mislim na 7-8 Odbora, otišlo je ovome Nacionalnom vijeću za strategiju za suzbijanje korupcije, tražio sam odgovor 30 dana, dobio sam samo jedan odgovor od, to me začudilo, naravno, zahvaljujem, ovaj, od ovoga glavnoga čovjeka u Odboru za nacionalnu sigurnost koji je rekao da to nije meritorna, njegov Odbor za to. Ako korupcija i nije pitanje nacionalne sigurnosti koje ovdje nas najviše ubija, onda ne znam šta je. Da ne čitam sve te točke, tu je bilo, tražio sam razvoj jedne jasne strategije, ne sporadične mjere,… [[Govornik se ne razumije]] korupcije. Iznad svega, uspostave sustava individualne odgovornosti i etičkog kodeksta koji svaki zaposlenik koji radi za državu, mora potpisati i strože kazne. Uvid u porezne podatke, nadzor, ovaj, financijskog poslovanja, imamo tisuće tvrtki koje nisu registrirani i crna lista poduzetnika koji rade netransparentno i koji kradu državu, evo, pravo. Danas vezano za pravo, također i Zakon imamo danas jednu raspravu kasnije vezano za jedan, ovaj, ratni poklik, U Hrvatskoj je snaga, neću previše o tome. Sjećamo se Lexa Perkovića i vladavine prava, sjećamo se sve barikade i trebao je njemački sud da osudi jedno partijski sustav zločinački koji je vladao do 90-te godine i koji je danas potpuno amnestiran. Sad ja se pitam, pod kojim su simbolom ubijani ljudi od Vukovara do Konavla preko Škabrnje, šta se… [[Govornik se ne razumije]] šljemovima? tako zvana narodna armija, naravno to nikoga ne zabrinjava, nego idemo sad đonom na hrvatske branitelje i HOS. Evo samo jedan podatak koji se znanstveno može dokazati. Da su partizani pobili od 1941. godine ovo se blokira u mainstream medijima, od 1941. godine do rujna 1945. godine i više je nego Mađari, Bugari, četnici, ustaše, balisti, Nijemci i svi ostali, to je znanstveno, to je dokazano znanstveno. Imate masovnih grobnica po Zagrebu, imate tisuću u Sloveniji do sad otkriveno, nikom ništa. Onda imamo pučku pravobraniteljicu, koja spušta dimne zavjese, a ne govori o masovnim grobnicama. Imate Ministarstvo branitelja, tu je sjedio general Medved, stotine leševa je iskopano, imate preko Ministarstva branitelja, dvije masovne grobnice. Ima jednu novu masovna grobnica kod Crkve tamo, kod Dubrava tamo, to nikog ne zanima. Pa pitajte, jesmo mi, demografija, što govorite non-stop o demografiji, pošasti, demografskoj pošasti. U Lici je bilo 1941. godine, 132000 Hrvata u Lici je bilo, plus priobalje. Koliko danas imate? Možda imate 40000 nešto tisuća, kud su otišli ti Hrvate, jel' se itko pitao ovdje? Imate tri rezolucije, ovoga, Europskog parlamenta i Vijeća Europe. Dvije za dekomunizaciju, i tako, svi su ignorirani, sustavno ignorirani i ovdje, vraćamo se natrag, se vraćamo na početku točku, tamo gdje smo bili 1989. U stvari mi se vraćamo sve više na 1989. godinu. Zašto se to događa? Evo, ima ovdje spisak, to ne zanima puno ljudi, gdje je taj ... [[Govornik se ne razumije.]] problem? Evo spisak ljudi koji su radili za KOS, za tajne službe, neki sjede u Saboru. Je to tabu tema? Kako mogu bit, što sam rekao opet, 15 puta ja mislim, to ignoriraju mainstream medije. Ako je njima dosije u SUP-u u Beogradu, i znate šta, nisu svi dosijei uništeni, ako ja imam ovo, šta ima ovaj vojno-obavještajna služba armije BiH, šta imaju dolje u Srbiji, i tako dalje, evo, to su samo neke teme za razmišljanje i raspravu.
Hvala. Vrijeme. Hvala.
Hvala lijepo. Sada ćemo na časak zastati sa amandmanima i preći na iznošenje stajališta u ime kluba pa ćemo prvo zamoliti nezavisnog zastupnika, poštovanog zastupnika Željka Glasonvića, da kaže što ima reći. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, prave teme poljoprivreda, otpad, ekologija, a ja se pitam, gdje je taj mehanizam koji su trebali uspostaviti, da nam treba godinama, za zemlju koja je predgrađe Londona da uspostavi jedan sustav koji je ekološki prihvatljiv. Vraćam se na onu raspravu jučer koja je trajala do ponoći, ima jedna izreka, arapska, izreka koja kaže ovo Nije opasan onaj koji ne zna, nego onaj koji misli da zna, a ne zna.> Takav je cijeli sustav meni izgleda. Evo, jučer smo vidjeli jedno silovanje društvenih znanosti, ako je tako u društvenim znanostima u saboru, šta se događa u drugim institucijama, to neznanje, silno neznanje. Evo, kad ćemo doživjet tu katarzu? Jučer smo se vratili u Staljinsku zimu, tamo staljinizma zime '45.-te godine, '33.-će godine Ukrajinu, ono što sam čuo jučer, čovjek, normalni čovjek koji može razmišljat na kritičan način mora past u nesvijest. Šta smo čuli? Ima tu zastupnika, nikad nisu čuli o Rapalskom ugovoru. Rapalski ugovor. Gledajte Velo misto, tamo ovaj, što je onaj Miljenko Smoje napisao knjigu, ja mislim imate tv seriju, on isto tamo je, on je orjunaš i Jugoslaven, ali evo on zna da su dali Istri Trumbić i Pašić tamo, po Rapalskom ugovoru, dali Talijanima cijelu istočnu obalu Jadrana, sve do Zadra i otoke '20-ih godina, to ne znaju naši lumeni ovdje iz Sabora. A svaki dječak bi trebao morat to znat. Kad ste čuli od Mitri Lojtiću, fašista, prvi fašistički odredi nakon talijanskih postrojavanja u Splitu. Mitri Lojtić, '20-ih godina u Splitu, postrojavanje. Nitko nije čuo o njemu. A govorite o fašizmu. To falsificiranje žrtava, to je zastrašujuće šta se događa ovdje, čuli smo isto jednoga zastupnika, to je zastrašujuće da ponavljamo iste one teze velikosrpskog imperijalizma, komunizma kao povijesnu istinu, to je zašto nema katarze, to znači ljevica u Hrvatskoj misi, isto što misli desnica u Srbiji. To je dokazano jučer. Ministarstvo useljeništva. Šta je sa Ministarstvom useljeništva? Vi ne želite te ljude ovdje da dođu da vam ustroje sustav. Ljudi čekaju. Govorili smo jučer o ... [[Govornik se ne razumije.]] Mesiću. Šta je s Borisom Mikšićem? Čovjek dvije, to sam spomenuo prije, dvije tvornice je, u Hrvatskoj vodi dvije tvornice, čovjek je izgradio svoje bogatstvo u Americi, došao ovdje investir'o, ima veze vani, ali ne žele gospodina Mikšića, žele Mistera Mesića. Bivšeg funkcionera komunističke partije, njega ste željeli, Hrvati, evo ovi, ovi koji su branili su njega jučer, čovjek kojem je nestalo 50000 dolara, ček od 50000 dolara. Njega branimo od jučer. Sve je drugo sporedno ako se ne riješio te baštine iz bivše države. Sjećate se onih nepovratnih kredita? Nepovratni krediti. Pa kako? Pa imamo ekonomiste ovdje, koliko ima ekonomista iz bivše države gdje su tamo, ovaj, tvoj ovaj zanat zapekli? Pa kako je moguće da ste kupili kuću, dobili kredit, a platili ste sa hiperinflacijom, kuća vas je koštala 3 šteke cigareta, evo, … [[upadica: govornik se ne razumije.]] , da, … [[upadica: govornik se ne razumije.]] , da je, ali … [[upadica: govornik se ne razumije.]] , ali jesu dobili pojedinačne glave, oni partijaši i bivši kadrovi, … [[upadica: govornik se ne razumije.]] , oni su mogli …
Kolega Pernar, nemojmo sa mjesta, molim vas.
…to dobiti, to su mogli dobit privilegirana klasa, crveno plemstvo, da, a drugi su bježali odavde, to zašto ima 3 milijuna ljudi vani. Evo, nepovratni kredite, 100 milijarde kuna je dato '92. godine za poljoprivredu, pa svi ste sjedili ovdje, demokršćani navodno, socijaldemokrati, gdje su te tisuće krava, OPG-ova, di je, nema, di je to, di je to nestalo, a dolaze ovdje u grad, u Zagreb, blokiraju ceste poljoprivrednici, a traktori vrijede 500000, 500000 EUR-a, a gdje su krave ja se pitam. Evo na kraju, Just Istvan napisao je knjigu Partizan, nepoćudni partizan, šta je rek'o? Glavna mana partizana je laž i obmana.> Mi danas živimo u laži i obmani. I ovako se glumimo socijaldemokrate, demokršćane, a u stvari još je taj bivši sustav. Ali ima pomoć, ima pomoć za svakoga. Ima pomoć, jer to se ... [[Govornik se ne razumije.]] genetski prenosi, taj sklop, to sam rekao prije, ima, gospodine Pernaru ako slušate i druge glave, ima pomoć za komuniste, jer to je stvari mentalni poremećaj, ima dosta tu ovih ljudi, psihologa, pa mogu liječit glave, ako treba, i mlađe i starije.
Sada je na redu poštovani kolega Željko Glasnović, u ime Kluba zastupnika Neovisni za Hrvatsku. Izvolite.
Poštovani kolege, evo ne može Božić bez Grinča, evo Grinča za neke glave ovdje. Dobivam pisma svakodnevno od ljudi izvan domovine, neki su razočarani, naravno, jedan mi je poslao pismo, kaže vjerovao je u pravnu državu, institucije, šta smo dobili? Duplo oporezivanje, nema povrat nacionalne imovine, tisuće ljudi čeka povrat nacionalizirane imovine, što je oduzeto. Što je s pravdom? Barem akademskom lustracije, od toga ni L od lustracije. Danas u 19 h, u Novinarskom domu, u Hrvatskoj dole u centru Zagreba, mister Ante Nobilo, ovaj naš, naš lumen ovoga legalnog sustava Justen Biber, ima danas predstavu knjige o udbašima, zamislite i o procesu … [[Govornik se ne razumije.]] Perković, 19 sati. I to je čovjek koji je bio glavni tužitelj, kada je osuđen otac od Tomislava Sunića, profesora koji radi ovdje u Ministarstvu vanjskih poslova, 4 g. što je čitao novine, sestra je dobila od g. Sunića 9 mj. a on je tražio strožu kaznu u Požegi, tamo ženski zatvor za čitanje novina i on je danas … [[Govornik se ne razumije.]] tu u Hrvatskoj. Dođite pa pitajte njega ova pitanja, hoće li biti govora o ubojstvima Hrvata tamo u Njemačkoj, to je sadašnje pitanje, evo, samo neka imena, Antun Kostić, Josip Senić, Frano Mikulić, Jozo Miloš, Nikola Penova, Drago Mihalić i ima njih koliko hoćete, 40-50 najmanje. Evo Luka Kraljević, njemu su pucali u glavu, on je oslijepio. Kakav će njemu biti advent, evo on još živi u Njemačkoj, Nikola Miličević raskomadan u vrtu, tamo u Münchenu. Đuro Zagojski, itd. idemo dalje, a kako je moguće sada, to je nekima smještano ovdje, kako je moguće sada, ako je 800 udbaša ušlo u sustav, da nisu to razjasnili. Evo, dosje, kodno ime Haris, tko je pratio te ljude? Ako to ima Glasnović, koji nema sigurnosni sustav, milijune kn na raspolaganju, kako to nisu riješili? To neće riješiti, zašto? Jer tu su umočeni svi bivši kadrovi, tu su sjedili, imaju kodna imena, naravno. Ovo nije Hrvatska država, i to je dokazano, ljudi vani čekaju. Evo, jedna supruga od g. Miličevića, 5 djece je imala, kakav će njima biti advent, kada su im ubili oca. Imam mo sada druge stvari, politički zatvorenici, šta je s njima? Jednom je pukla bomba u kafiću u Splitu, jel to teroristička akcija? Oni su dobivali za zlostavljanja 52 kn po danu, što su gulili tamo na minus 10 na Zenici, u Lepoglavi i nikom ništa, katarze nema. Nek pitaju ovi iz inicijativom mladih za ljudska prava, ti sadašnjih skojevaca, pučka pravobraniteljica, ova mis Vesna Tersalić, nek se pita za npr. obitelj Ševo, ubijena u Italiji '70. g. obitelj, tu je bila mlada Rozmari Ševo, 9 g. ubijena od Vinka Sindičića koji hoda ovdje po Istri, hoda po istri, nema tu ovih Istrijana ovdje, kako se zovu. Tu nisu bili samo Hrvati, bili su druge nacionalnosti, ja ne vidim ovdje g. Pupovca, ne vidim ga ovdje, '77. g. u Chicagu, ubijena je mala Ivanka Milošević, mala Ivanka Milošević, tko se sjeća nje, kakva je ovo država? Pa tko ju je ubio, ovi isti. 67 uboda je mala ubijena, 67 dijete od 9 g. To nije bilo u ratu, nego nakon rata, a njezin ubojica hoda po Beogradu, gdje su te silne ljudske udruge za ljudska prava. U Hrvatskoj nema katarze, jer su tu ljudi cijepljeni protiv istinu i mi još glumimo … [[Govornik se ne razumije.]] demokraciju, a pravni sustav koji bi trebao svakoga predstavljat i onih 3-5 milijuna Hrvata vani, ne funkcionira. I danas ćemo govoriti o onome, o onome, o antifašizmu i još smo na, vraćamo se natrag, ne u '89. nego '52. g. dok su ljudi ubijeni ovdje na kućnom pragu i to je nažalost danas i Hrvatska država.
Gospodin Glasnović.
Poštovane kolege, prihvaćen je državni proračun, ulazimo u novu fiskalnu godinu i sad počinje proces unutarnjeg i vanjskog nadzora, kako onda sada funkcionira? Nikako, ne samo u procesu državnog proračuna, izvedbe, nego na drugim institucijama, pao je na ispitu. Ja se nadam da će sada ujedinjavanje 15 tih inspekcijskih službi u jednu da će to poboljšati situaciju. 15 inspekcijskih službi u jednu da to poboljšati situaciju. Ajmo primjer poljoprivrede, rekao sam prije tjedan dana da je potrošeno '92. g. 100 milijardi kuna na poticaj za poljoprivredu, di je to vidljivo? Imate npr. Osijek, imate Poljoprivredni fakultet, 370 upisnih mjesta, nema 90 studenata koji su se upisali, ni u Osijeku ni u Đakovu nema tvornice za preradu voća i povrća, šta radite sa tom, tu su seljaci, ne znam šta rade glave sa tim, ako ne možete preraditi voće, povrće a govorimo o uvozu, da nas ubija uvoz. Ajdemo sa nadzorom porezne uprave, prošle godine uplaćeno je 219 147 mjera uplate a to zvuči dobro a u stvarnosti imate, ... [[Govornik se ne razumije.]] koja kaže ovo vi imate veće laži i statistiku, kakvo je stvarno stanje, uplaćeno je 564 milijuna kuna duga je uplaćeno a prije nekoliko godina, pojedinci i tvrtke su dužni državi bili 50 milijardi kuna i pitamo se šta će biti sa zdravstvenim sustavom i mirovinskim sustavom ako ti lopovi ne plaćaju poreze. Zašto do sada nije napravljana ne samo revizija privatizacije, to je stara mantra, nego revizija predstečajne nagodbe. Imate jednog čovjeka tamo iz Istre, on je to vodio i on je jednu izjavu dao da bi on krao, krao bi on to samo da ga ne ulove i da ga ne cinkari nekog drugoga, to je izjavio čovjek koji je inženjer predstečajne nagodbe. Šta možemo očekivati od ostatka građanstva ako mi ovdje moramo voditi primjer? Zašto do sada nije HNB objavio javno sve privatne račune vani veći od 70 000 kuna? Zašto? Znamo u ... [[Govornik se ne razumije.]] ima milijarde kuna koje drži 14 obitelji a ne plaćaju poreze u Hrvatskoj. Imamo, znamo da bez profesionalizacije kadrova i boljih plaća javnim službenicima, ovo se neće poboljšati jer njih nitko ne ucjenjuje, to govorim kao papiga ovdje. Vidit ćemo prvi kvartal kako će to izgledati, očekivam konkretne odgovore u 3. mjesecu. Sjećamo se npr. ima za vas, dao sam jedan božićni dar prošle godine, da ne bi opet bilo u proračunu, znate ino imate tu Jugopol, ova igra za bivše glave, Jugopol to je bilo, najbolje mi je ova, izgradi objekat bez ikakve svrhe. Sjećate se KBC Zagreb tamo, šta je sa tom kliničkom bolnicom? One tvornice Glinica, tamo milijune dolara je koštalo u Obrovcu, da se ne bi opet to dogodilo da izađemo iz tog mentalnog sklopa i da poboljšamo efikasnost javne uprave i to je ključni problem svega jer nećemo imati ni za mirovine da popunimo tu crnu rupu gdje desetke milijardi dolara će biti ustvari kuna će biti potrebno da pokrenemo mirovinski sustav. Zavrnut rukave i radit, svi morate u svojim izbornim jedinicama to kontrolirat a ne da netko zasadi dvije šljive, tamo ova područja sa posebnu skrb, digne lovu i ništa, nikom ništa. Evo imate najbolji primjer Uljanik. Pa kako, kako je moguće da ta uprava nije sada u zatvoru, da nisu u zatvoru ti ljudi koji su vodili ta poduzeća, kakav je to menadžment gdje su opet državu uvalili milijarde i milijarde kuna duga koje mora sad plaćati država opet i to je zašto nemamo opet ni vrtiće ni škole, to je zašto policajac dobiva minimalnu plaću i zašto nema ljudi na Policijskoj akademiji, zato kad vide ovo.
Vrijeme. Sad nastupa g. Glasnović, izvolite, kao nezavisni zastupnik.
Poštovane kolege, nijedna organizacija ne može funkcionirati je li vojna, civilna bez standardnih procedura, ocjenjivanje osoblja, obučenosti, popunjenosti, opremljenosti a najvažnije iskustva i morala. Ako je tako u inspekcijskim službama koje vidimo zadnjih 20 g. da baš najbolje ne funkcioniraju, kako je u drugim segmentima društva. kad idete od Sabora do Trga bana, vidit ćete različite vrste ljudi od profesionalnih prosjaka naravno koji djecu upotrebljavaju za prošenje, to naravno ne zabrinjava pučku pravobraniteljicu do turističkih vodiča. Ja slušam neke turističke vodiče, ja padam u nesvijest kad čujem njihova izlaganja, govore engleski kao Indijanci kao Winnetou, gore nego ja govorim hrvatski naravno, otišao sam odavde sa 6 g., probam popraviti svoj grammar ovdje, leksikon, ali jel' itko čuo danas u Saboru, jel' zanima ikoga danas Prosinačke žrtve, evo danas je, sjećamo se Prosinačkih žrtava, na Trgu bana Jelačića gdje je ubijeno desetke ovih domobrana, civili, znamo tko je pucao na njih iz mitraljeza, okolnih zgrada, a oni su prvi od tisuće, tisuće žrtava hrvatskih naravno do kraja '41. g. a pošto je nama izbrisana kolektivna memorija, to nikog ne zanima. A zašto je to, zašto takav traljav odnos prema povijesti našoj? Jednostavno, pa gledajte, svaki srednjoškolac u Kanadi zna tko je ... [[Govornik se ne razumije.]] tko je digao pobunu protiv Engleza, ... [[Govornik se ne razumije.]] pa u Austriji svatko zna tko je Andreas Hofer a tko je čuo o Stipi Javoru, Milanu Šufflayju, šta uče naše glave mlade u školama, opet brisanje kolektivne memorije. Kad gledam te turističke vodiče, ja ne znam ima li, koliko je njihov tečaj, da budeš turistički vodič, tri mjeseca, godinu dana, svaka čast pojedincima a neki izgledaju kao izbjeglice iz horor filmova ili kao da su dobili garderobu iz vojske spasa, one dobrotvorne organizacije i da su spavali ispod mosta u Los Angelesu negdje, zastrašujuće. Ptice se mogu gnijezditi u njihovoj kosi a ja kad to vidim, padam u nesvijest jer oni predstavljaju državu. Kad vide njih predstavljaju hrvatsku državu kako mi ovdje predstavljamo hrvatsku državu. Tome se ne trebamo čuditi jer znamo da je mister Mesić ovdje ukinuo ovu, koji nema nikakav osjećaj kao drugi bivši kadrovi za povijest, njima povijest nije bitna, ukinuo je počasnu stražu ovdje, nama su preorana groblja nakon II. svjetskog rata, to je naravno najveći dio ovog memoricida, pa kako to imate vojne muzeje u Australiji gdje sam nedavno bio, gdje imate s oba dvije strane led gdje je zakopan nepoznati vojnik, 69 000 uklesanih poginulih u svim ratovima a šta mi imamo, imamo npr. u Beču imamo više po slavnoj hrvatskoj ratnoj povijesti zadnjih 400 g., u Beču nego u Hrvatskoj, nemamo stalnih postaja, kamoli ovaj zadnji rat ali o I. svjetskom ništa nema. I moram pohvaliti specijalnu policiju Hrvatske koji su samoinicijativno naravno uz pomoć sa Ministarstvom branitelja, otišli u Galiciju, Ukrajinu i položili vijence na grobove poginulih hrvatskih vojnika u I. svjetskom ratu, evo, a to je pojedinačni napor, treba više raditi ovdje. Ako je nama, dičimo sa našom kulturom, bio sam nedavno na operi Zrinski, čuvena opera naša i kad sam gledao to na pozornici, svaka čast pjevačima opernim ali kad sam gledao te kostime, oni mijenjani od 1920. ... [[Govornik se ne razumije.]] ja mislim negdje, moljci lete oko tih kostima, šta je sa kostimografijom? Jel' nama trebaju dolaziti ovdje, ako je turizam jedan od najvećih ogranaka u Split, talijanski legionari obučeni u ... [[Govornik se ne razumije.]] oklop, oklop pravi oklop, kako su izgledali legionari rimski prije 1000. i nešto godina, 2000. g. ili mi trebamo to napraviti? Treba vrtiti osjećaj prema našoj slavnoj prošlosti. Tamo sam bio na jednoj paradi dole, prošli su legionari ti iz Italije i došli su naši iz Dalmatinske zagore, svaka čast, jedan je imao onu nacionalnu odoru, tamo negdje iz Drniša, ne znam gdje, a pogledam dolje, ima Nike čarape, Nike čarape, bijele čarape. Evo to je malo, ovaj, svaka čast pojedincima. I moramo popraviti to i moramo dopustiti da to radi država a ne pojedinačni zaljubljenici u povijest.
Željko Glasnović je također zatražio iznošenje stajališta u ime Kluba neovisnih za Hrvatsku.
Zahvaljujem. Poštovane kolege. Danas je već govorio zastupnik jedan o krizi u školstvu, napade na službene osobe, na primjer kako država gleda prema tom nasilju? Stupovi društva su zdravstveni sustav, obrazovni sustav. Kako država štiti te ljude? To su najodgovorniji poslovi. To je skoro svakodnevna pojava, ovo što smo čuli ovih dana u toj školi, to je samo vrh ledene sante. Imate podatke da je 89% medicinskog osoblja napadnuto na radnom mjestu, 89% u Hrvatskoj. Šta to govori o nama kao narodu. Hrvati kao pacijenti. To je zastrašujuće. A gdje su mjere te koje, te represivne mjere i druge mjere, preventivne koje se moraju provesti? Imate vršnjačko nasilje u školama. Ja, jako malo toga se prijavljuje, nećete ništa čuti od djece, jedan mali mi je došao, ima 60 kila, mlati ga jedan 120 kila, on se boji doći u školu, ah, da je to moje dijete, ja bi došao roditelju njegovom, tom nasilniku i raspravljali bi dugo u noć. Tako, droga, vatrena voda, imate druge, neki snivaju ovaj solvens, ljepilo i druge stvari, drugi benzin, rade ... [[Govornik se ne razumije.]] pravosudnoj policiji, to najviše uništava moždane vijuge, a imate jasni koeficijent, korelaciju između niskoga kvocijenta inteligencije i ... [[Govornik se ne razumije.]] Ako je inteligencija niska, više si podložan ovim napadima na druge i, također imate te cyber kukavice pod lažnim imenima, to je neke mlade ljude dotjeralo na suicid u nekim državama gdje se promijenio Zakon za više kazni, za te kukavice koji se sakrivaju iz lažnih profila. Gdje je preventivna strategija Vlade da riješi to, taj problem, gdje je ta preventivna, ja ne vidim tu preventivnu strategiju. Da se tu prepoznaju i nasilnici i studenti, recimo u školama koji su depresivni, koji su možda životi ugroženi od depresije, koji su možda žrtve da bog ne da suicida. Lakše je socijalizirati psa nego psihopata, to je dokazano i treba te ljude odmah identificirat, odmah, jel mlada pijana budala postaje stara pijana budala, i to sam vidio. Ima određena točka gdje je teško nekoga, životna doba, gdje je teško nekoga rehabilitirat. U Poljskoj su uveli nultu toleranciju prema takvim nasilnicima, to je na primjer suspenzija, dvije suspenzije ne vraća se u školu, imate novčane kazne za nasilnike, i za učitelje koji ne prijavljivaju nasilje, koji su nemarni prema svojoj službi, koji zanemaruju te signale agresije, za njih također prijeti zatvor, to je Poljska. U Americi imate anti-bullying zakon koji su proveli 23 od 50 država, a mi još tapkamo na mjestu, i mijenjamo svake godine, svake godine imamo nove Zakone, a na terenu, kakav je rezultat na terenu. Dok se mi, to smo već govorili, učitelji i zdravstveni službenici se moraju izjednačiti sa policajcima, i to je napad na državu, još čekamo taj Zakon, a dok čekamo taj Zakon koliko ljudi strepi doći u bolnice na radno mjesto, gdje ga maltretiraju narkomani, psihopati i moralne nakaze. Roditelji, pa treba roditelje u džep roknut, ne u glavu, onda će se probudit neki, jel to dijete predstavlja roditelje u toj školi, i roditelj je odgovoran za njega, i tu smo puno stvari zanemarili. Možda bi bila dobra ideja da mi preporučimo, znate imate one, one za studente exchange program, program razmijene, da naše neke studente koji pokazivaju te signale narcizma, agresije, da njih pošaljemo na primjer u ... [[Govornik se ne razumije.]] , da nama dođu studenti ovdje, da vidimo kako će to funkcionirati. Ili još bolje da ih pošalju negdje u Sibir, u federalne zatvore da tamo borave dva, tri mjeseca kao jedna obrazovna mjera.
Najavljujem da nastavljamo s radom u ponedjeljak 10. prosinca u 9,30 sati Prijedlogom Zakona o minimalnoj plaći s Konačnim prijedlogom zakona, radimo od ponedjeljka do petka kada će biti zadnje glasovanje i još imamo danas raspravu po klubovima, javio se jedan klub, klub zastupnika Neovisnih za Hrvatsku i poštovani kolega Željko Glasnović. Molim vas kolega Glasnović da oni koji žele napuste Sabornicu, a vi onda govorite.
Evo poštovane kolegice i kolege, u ime, dakle, kluba zastupnika Neovisnih za Hrvatsku sada će govoriti poštovani zastupnik Željko Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege, kolegice koje su ostale, čuli smo danas puno rasprava o nekim temama, puno gubljenja vremena i nema koncentracije na kritične, bitne stvari, o jednoj stvari ovisi. Sve ovisi naravno o popuni državnog proračuna. Mislim da je lektorat u Hrvatskoj dosta priče o ovaj ekonomskoj teoriji, spika ne kuha rižu i ako nema u državnom proračunu dovoljno novca, pada ti mirovinski stup i pada zdravstvo. Dokazano je već, imamo statistiku, analitiku, da je odljev novca veći od dolaznih sredstava u Hrvatsku. kao promjer možemo usporediti da za EU od 2014. do 2020. da je proračun izračunat da 11 milijardi eura bi trebalo doći ovdje a kad gledamo drugu statistiku, odljev novca izvan države, puno toga nezakonito, od 2001. do 2010. u tom razdoblju od 6 g. je 15,2 milijardi dolara, kud ide tak novac? Vidimo da su lokalne zajednice poboljšale svoj rad i da su povukli po stanovniku neku zadnje 3 g. 4, 5000 kuna po stanovniku. Šta se događa na državnoj razini? Tu je bio ministar Horvat i on je iznio neke prijedloge za proračun ali bez obučenog ljudstva, standardnih procedura, to sam njemu rekao i sigurnosnih provjera, situacija se neće poboljšati. Meni dolaze ljudi svaki tjedan gdje vidimo, imamo dokaze da korumpirani službenici blokiraju istrage kroz utjecaj politički na sudovima, najviše kad je pitanju zemljišne knjige i katastar. Vidimo također da privatni sektor može biti efikasniji nego državni sektor, da isporučuje neke usluge. To sam prije spomenuo, nek nađemo nekog iz privatnog sektora da odradi tu konačnu digitalizaciju zemljišnih knjiga, da možemo krenuti dalje, bez toga nema poljoprivrede. Treba nam bolja organizacija i sinergija između ministarstava. Imate npr. CERP, to je Centar za restrukturiranje i prodaju poduzeća. Od 397 tvrtki imate 40 državnih poduzeća a 1/4 insolventna skoro jer nisu riješili dugove. Šta to govori o državi kao poslovniku? Vraćamo se natrag na off shore, zato je naravno odgovorna ova HNB gdje imamo na računima vani samo recimo jedan off shore account, 1,7 milijardi kuna koje drži 14 obitelji. Spomenuo sam jučer zašto do sada nije doveden zakon da se provjerava svaki bankovni račun izvan domovine koji je veći od 70 000 kuna, to se nije dogodilo. Šta je s dijasporom gdje dolazi ovdje minimum 3 milijardi eura iz dijaspore, a ljudi još čekaju 3 g. za državljanstvo, a kažu ne plaćaju poreze. To je najveća floskula pokvarene ljevice jer ti ljudi imaju, 80% ima ih ovdje koji imaju državljanstvo hrvatsko, imaju ovdje nekretnine i šalju novac koji nije registriran kroz HNB, to su minimum 3 milijarde eura a ti su ljudi odstranjeni iz ekonomskog, društvenog razvoja. Kina koja je de facto još komunistička zemlja kao djelomično Hrvatska je integrirala svoju dijasporu u ekonomski poredak. Šta je s porezom na nekretnine? Ajmo počet sa vrhovnim sucima. Hoće to proć možda u slijedećem ciklusu, mi ne znamo. Koliko ljudi imaju u Hrvatskoj društvene stanove koji nisu platili, koje su dobili nakon onih recimo tzv. nepovratnih kredita? Tu su sjedili neki, imaju 2 takva stana, nisu platili ništa. To znači imamo duple standarde, imamo standarde neke za obični puk a za druge, za crveno plemstvo i ostale, imamo druge standarde. I dok se ne uvede red i u poslovanje u Hrvatskoj i točno jasni ciljevi strateški u borbi sa korupcijom, bit ćemo gdje smo bili tamo '89. g.
Hvala lijepa. S time ćemo završiti rad i nastavit ćemo ga onda kao što je bilo već najavljeno, u po ponedjeljak u 9 i 30 sati. Hvala vam lijepa. SJEDNICA PREKINUTA U 15,06 SATI
Idemo izvolite poštovani kolega Glasnović u ime Kluba zastupnika Neovisni za Hrvatsku.
Poštovane kolege ljudska prava, da ljudska opet su nam puna usta ljudskih prava a kakva je stvarnost u Hrvatskoj državi i kakva je prije bila. Evo, meni dolaze svaki tjedan ljudi gdje su povrijeđeni imovinsko pravni odnosi, oduzeto zemljište nije vraćeno ili su pokradeni dokumenti i dokumenti ne postoje uopće. Npr. Benkovac grad uopće nema zemljišnih knjiga. Gdje su te zemljišne knjige? Naravno u Beogradu. Evo a kako su došli u Beograd? Gdje su spaljene arhive? Tko je spaljivao te arhive? Nasljednici tih karaktera sjede ovdje u Saboru i glume socijaldemokrate i druge karaktere. Došao mi je čovjek nedavno, oduzeta zgrada u Zagrebu, starog su ga ubili, starog su ga ubili, ima 6 stanova u zgradi, jedan je već prodao stan mimo zakona, ima druge nekretnine a ovaj čovjek je imao 80 godina i treba čekati još 5 godina da mu se povrati vlasništvo i govorimo o ljudskim pravima. Ljudska prava. Zašto je to tako? Evo, zašto je tako jer Hrvatska još stvorila nikad, Hrvatska uopće nema ni danas tradiciju pravne i političke tradicije koju može oblikovati moderno društvo, tako i danas. Pa tko vam sjedi po sudovima? Mlade dame i drugi. Gospodo drugovi i drugarice, tko vam sjedi? Svi iz bivšeg sustava. Od 32 suca u vrhovnom sudu već 9 su iz bivšeg sustava. Svugdje su u Ustavnom sudu. Imate suradnike i u Beogradu, suradnike UDBA-e i kukamo sada o ljudskim pravima. A zašto su nam oči zatvorili tu, to je tako. Evo imamo, šta imamo? Imamo lažne socijaldemokrate, lažne, šteta da tu nisu seljaci, sada ću im pročitati nešto, ovo je za njih, ne vidim ih ovdje. I baš mi je gušt ovo jutros čitati, evo, imamo jedan dokument. I šta piše u dokumentu? Seljak koji posjeduje kuću, zemlju i stoku, radnik koji prima platu i ima hleba za naš ništa ne vrijedi. Mi od njih moramo načiniti beskućnike proletere. Samo nesrećnici postaju komunisti, za ta mi moramo nesreću stvoriti, mase u očaj baciti, mi smo smrtni neprijatelji svakog blagostanja, reda i mira. I to je pisao vaš mentor, mentor nekih Moše pijade '42. godine u AVNOJ-i i dokument se nalazi u arhivi, Vojni historijski institut Beograd. A drugovi i drugarice a tu glave dižu se neki ljudi ovdje i hvale kolektivizaciju, kolektivizaciju '45. godine. Iz Ustava koji je bio utemeljen na Staljinov Ustav, rekoh šta mi glumimo ovdje Marakeška konvencija, nije to nama problem, nama je problem totalni nedostatak nacionalno i moralno osviješćenih kadrova. Sindikati, pa kakvi sindikati? U bivšoj državi sada se govori o minimalnoj plaći. Šta je minimalna plaća u Hrvatskoj 3 tisuće i nešto kuna. Koliko sindikalisti dobivaju? A u bivšoj državi oni su samo biofikus kao dojke na vepru npr. fikus jer su primali naredbe ... [[Govornik se ne razumije.]] komunista koji su vodili sva društva industriju i sve ovo, državna poduzeća su vodili bivši komunisti. A šta imate danas, Uljanik, isto mastodont socijalistički i tamo jesmo gdje jesmo. Toliko za dan ljudskih prava, ja bih preporučio svima da idete kući i da nađete ovaj dokument i da čitate i original od Moše pijade.
Gospodin Željko Glasnović iznositi će stajalište Kluba zastupnika Neovisni za Hrvatsku, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Evo, slušamo danas opet rasprave i ovako nije Sabor samo ovi saborski jurišnici, koji sjede ovdje danas. Nego imate ljude koji rade u administraciji, to su pravi naši pravi heroji. Imate dole u podrumu Dakitlo ured, njih bi pohvalio, koje bilježe svaku izgovorenu riječ u ovom Saboru, svaku izgovorenu riječ. I povijest će pokazati je li ovo bilo koji spušta dimne zavjese, tko je glumio sa odmakom, naravno, to će se pokazati. A kada se govori istina, demoni najviše divljaju kada se čuje istina, to se vidi po portalima, to im najviše smeta, ajmo malo o istini. 5.5. ja sam predao Vladi 5 točaka, eto 5.5.'17. jedan je bio registar Hrvata izvan domovine. Nisam ja ovdje za vas niti za lijevo desno krilo UDBA-e, niti za partije, nego sam ovdje za Hrvate izvan domovine, uključujući Hrvate u BIH, koji su tamo konstativni narod. To je zašto sam ja tu odluku donio. Evo, registar, sada se radi registar za Hrvate izvan Domovine, koji se mogao raditi prije 20 g. što ste čekali? Također, okvir, poslovni okvir za Hrvate, dijasporu, za ulaganje uključuje i ukidanje te birokracije i to je gori za masovne ubojice, biti će zastrašuje ljude taj birokrat s pečatom, taj socijalistički birokrat, nego masovni ubojica sa sjekirom. To su neke od tih točaka, naravno HVO, HVO još smeta nekom HVO. Kako je to moguće? Tražio sam isplatu ostataka HVO, da njih nema, ne biste vi ovdje danas. Evo, imate registar, ustvari Zavod za javno zdravstvo da je samoubojstvo među braniteljima dva puta veće, nego u općoj populaciji. Prošle godine se u RH ubilo 116 branitelja. Kobru i HVO, nitko, koga to zabrinjava? To je strateško pitanje, koga to boli da se prije mjesec dana čovjek zapalio u autu, iz očaja. To naravno ne zabrinjava urbane rasiste u RH, to njih ne boli, naravno. Evo imamo od 2008.-me do 2016.-te godine 568 ubojstva HVO-a i to smeta neke ljude, ali tih 6769 ljudi HVO + neki drugi, oni dobivaju manje od 1% proračuna iz RH, manje od 1%, to je smetalo neke ljude, a nije smetalo da dobivaju mirovine ljudi iz savezne Vlade, 12000 bivših partizana, tisuće, tisuće obavještajaca koji su radili protiv hrvatskog naroda, bili se to njih ni smetalo, nego tih 0,7 nešto % iz proračuna dobiva i smeta HVO, ne smeta njih HVO, smetaju Hrvati iz BiH, oni njih smetaju i ovo je samo dimna zavjesa, govor mržnje, čitajte web portale, tako. Ne smeta neke da su neke postrojbe 91.-ve godine imali … [[Govornik se ne razumije]] hrvatskoj vojsci… [[Govornik se ne razumije]] 2500 pripadnika, a danas imaju 8000. Evo, može se lako provjeriti, samo postrojite te postrojbe, vidjeti ćete, po bojnama, satnijama, vodovima. To, evo, ja se nadam da će ubrzati Vlada ove aktivne mjere sad za isplatu 2019.-te godine da se ljudi još, da se angažiraju ti Hrvati dole koji nisu dobili pravo koji su ranjavani, a nisu na rok dali svoj ovaj zahtjev i bolesni i tako, neće ih previše biti, ja mislim neće previše biti i možemo to pokrivati. Ako plaćamo 55000 mirovina u Srbiji možemo riješiti taj HVO za sve vjeke vjekova i to. Na kraju, uvijek moram ovo dodati, to sam rekao pet puta ovdje, da nema četiri zborna područja HVO-a, to je Bosanska Posavina, Srednja Bosna, Sjeverozapadna Hercegovina i Mostar, mi danas ne bi sjedili ovdje i prosipali bisere jer to sam prije rekao, RH bi danas izgledala kao Cipar ili gore, bili bi vam mudžihadini dole u dolini Neretve, u dolini Neretve da, a Kupres ti je sat i po od Splita je Kupres tamo i moramo se sjetiti također Hrvata iz BiH koji su ginuli u hrvatskoj vojsci, njima je, pogledajte samo, evo, tu je gospodin Matić, zna koliko je bilo Hrvata, on zna tko je Marko Babić i tko je Robert Zadro i gdje je poginuo Robert Zadro, na Kupresu jel on je znao da je to jedinstveno, jedinstveno ratište bilo, što se danas ovdje, ovaj, tu se muti i ove, te vode se, prosipaju se dimne zavjese i nećete ljude prevariti.
Prelazimo na slijedeće iznošenje stajališta, poštovani kolega Željko Glasnović, u ime kluba Nezavisnih za Hrvatsku, izvolite.
Poštovane kolege, drago mi je da naš posljednji govornik spomenuo riječ teološki diskors, toga najmanje ima ovdje, evo, tu smo prošli teme ove godine od arheologije do izologije, al nismo dirnuli srž problema svega ovoga. Ja sam se zalagao prvenstveno za remont pravnog sustava, jedan od glavnih točaka mojeg izbornog programa. Na tome sam radio koliko sam mogao. To sam spomenuo ovdje svaki dan, krstario sam po odvjetništvima, davao sam prijedloge, šta će biti, vidjet ćemo. Nama svima ovdje je važno da mi dignemo operativnu sposobnost svih institucija, da se možemo boriti protiv siromaštva, protiv korupcije, evo. Danas smo govorili o reformi školstva, najmanje imamo u toj reformi školska tko spomene moralno etički kodeks, moral, etika, malo se o tome govori u školama. Danas mi je došla žena, primjer jedan, kada govorim o moralu i etici, uložila, došla iz Južne Afrike, to svaki tjedan ljudi ti dolaze ovdje, prevareni, uložila je 80 tisuća, platila zemljište, koje naravno da je bilo legalno, 80 tisuća švicarskih franaka da vidi na kraju da je to već prodano zemljište, propalo je novac, hoće se vratiti natrag u Južnu Afriku. Šta su korijeni toga? Znamo šta su korijeni toga, al to je blokirano non stop u … [[Govornik se ne razumije]] medijima, to sve proizlazi iz bivšeg sustava, neuređene zemljišne knjige katastra. Istina, kad govorite istinu u Saboru, to postaje hereza, činjenice, danas smo čuli puno argumenata bez ikakvih činjenica, ja šta govorim ovdje … [[Govornik se ne razumije]] najmanje dva izbora, evo, to ne zanima ljude, to ne zanima kulturne Marxiste, moralne levateliste, masone, militantne ateiste i boljševičke sotoniste u Saboru i drugim ovim političkim institucijama, to njih ne zanima, sam laž, obmana i destruktivna kritika. Bog je istina, a njima je Bog kao vilić zuba, on ne vjeruju u Boga. Imate svece npr. da ako je danas Advent, tu smo tu blizu Božića, toga drugoga najvećega blagdana kod Hrvata kršćana, ja sam donio ovdje, donio i nekima i seljacima sam donio, evo, kip Sv. Nikole. On je bio pravi svetac, naravno, zaštitnik Sabora je Sv. Josip, to malo ljudi zna, tu bi trebao biti njegov kip, a nemamo njegov kip ovdje. Sv. Nikola postojao je, bio je biskup tamo u sadašnjoj Turskoj u 4.-tom stoljeću, mučen i ubijen. Kada je njegov relikvij došao Sv. Nikole relikvij je došao Moskvi, došlo iz Barija, došlo je 8 milijuna kršćana, Rusa da gledaju taj relikvij. A to Hrvati ne. Idu u Crkvu iako u Boga ne vjeruju, samo da… [[Govornik se ne razumije]] postoji da ima vezu, to su ti lažni kršćani, lažni seljaci, lažni socijaldemokrati, sve obmana i prevara, oni sami sebi ne vjeruju, ali imaju dobre viceve, nekada, evo, to je to. Također, biskup je bio egzorcist, imao je moć da kaže kad vidi da je demon u nekomu, mogao je reć umukni i izaći, ja nemam tu moć, nisam biskup, pa nek vama socijaldemokratima i demokršćanima lažnim i pravim nek vam bude Sv. Nikola uzor, on je hranio gladne, borio se protiv korupcije, spašavao ljude od smrti, npr. da je danas, da je bio rođen 45.-te ubili bi ga sigurno, naravno, to mi sve znamo i pošto znate, imate onu izreku kaže, mrtvačka košulja nema džepova. Ako ste maznuli lovu, nije prekasno, vratite lovu, dajete nekoj siromašnoj obitelji, a vi ovdje lordovi, crveno plemstvo i drugi, dajte barem 10% plaće nekome, susjedi ako nema love, ako je siromašan, otiđite na ulicu, nađite nekoga i ima i također za vas, ima spas za vas, nikada nije prekasno za preobraćenje, Bog postoji, on vas voli iako vi njega ne priznajete, njega ne volite jer ste militantni ateisti, vama su glavni ovi sveci Milka Planinc i to ne sveto trojstvo Planinc i koji je, Stane Dolenc, imao je ovakvu glavu imao, samo je žderao kao neke druge glave. I na kraju bi rekao da vas upozorim da dođete u subotu na Trg bana Jelačića nasilju protiv i protest učitelja, o tome nitko puno nije govorio danas gdje su učitelji non stop pod terorom tih razmaženih derišta, da protiv nasilja u školi imate protest učitelja, Trg bana, ovu subotu i dođite kući i potražite tamo sveca Sv. Nikolu, pomolite se njemu i prosvijetlit će on vas.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Glasnoviću. Ja sam mislio da ćete Sv. Nikolu ostaviti kao protokolarni dar u HS [[Upadica: Vama poklanjam Sv. Nikolu…]] Hvala vam lijepo…/…i stavite ga tamo na mjesto gdje je ovaj/… Hvala lijepo. Stajati će u vitrini gdje su protokolarni darovi, hvala lijepo poštovani kolega Glasnović.
Slijedeći će u ime nezavisnih za Hrvatsku govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite kolega Zekanović.
Dakle, kao što ste vjerujem mnogi čuli, prije nekoliko dana na graničnom prijelazu Bajakovo odnosno Batrovci radi se o srpskom dijelu graničnog prijelaza Bajakovo, uhićen je naš državljanin, državljanin RH, gospodin Nikola Kajkić, ne samo on, nego s njim je bila i gospođa Zorica Gregurić koja je također uhićena. Oni nisu uhićeni zbog toga što su napravili nekakav prijestup, što su prekršili neki zakon Republike Srbije u kojoj su boravili, nego zbog toga što su bili pod istragom srpske tajne službe. 5 sati konkretno, gospodin Kajkić bio je pod istragom, ispitivanjem srpskih obavještajaca iz agencije BIA, iz Bezbednosno informativne agencije koja je direktno pod nadzorom predsjednika Republike Srbije. Nažalost mi u Hrvatskoj danas imamo šutnju po ovome pitanju, nitko ništa ne govori. Premijera nismo čuli da kaže 'iti jednu riječ, nažalost ni ministar Božinović se nije očitovao, hrvatske tajne službe šute, DORH šuti, a hrvatski državljanin, koji ima sva prava kao i bilo koji državljanin Republike Hrvatske, je bio 5 sati ispitivan pod jednom nezapamćenom torturom, bez ikakvog razloga. Al' da malo pokušamo ovdje ući o čemu se radi? Gospodin Kajkić je poznat kao osoba koja se bavi istragom ratnih zločina na Ovčari, i on je upravo u Srbiji i bio po tom pitanju, pa je tamo sa gospođom Natašom Kandić, razminio neke informacije, odnosno nekakve svoje spoznaje, i dobio neke nove spoznaje od nje. Ono što mnogi ne znaju, da danas 1000 hrvatskih državljana koji su nažalost u vrijeme Domovinskog rata, bili u srpskim koncentracijskim logorima, danas preko srpskih odvjetnika, tuže Republiku Srbiju da bi dobili odštetu za mučenja i vrijeme provedeno u koncentracijskim logorima. U Hrvatskoj se o ovome ne govori, u Hrvatskoj se po ovom pitanju svi prave ludi, prvenstveno Vlada Republike Hrvatske. Pa zar ne bi bilo logično da upravo Premijer odnosno Vlada Republike Hrvatske po ovom pitanju krene nešto raditi, odnosno da Premijer po ovom pitanju kaže svom kolegi Vučiću koji je sa svojom Srpskom naprednom strankom, dio EPP-a, dio Europske pučke stranke, i kaže poštovani kolega Vučiću, mislimo da je krajnje vrijeme, da se isplate odštete svima onima, svim mojim sunarodnjacima i svima onima koji su proveli mjesece u vašim koncentracijskim logorima u tvojoj državi. Međutim imamo šutnju kao i po mnogo drugih pitanja. S ovog sam mjesta već više puta govorio da imamo idealnu priliku da Srbiju prisilimo da ova ključna pitanja, koja imamo sa Srbijom, kao pitanje nestalih, poginulih, pitanje granice, a na koncu i pitanje ratne odštete stavimo u fokus javnosti. Al' nažalost od toga nemamo ništa. Nažalost, Srbija se s nama ruga, srpske tajne službe bez problema pretresaju, muče, šikaniraju hrvatske građane. Tko je slijedeći? Tko je sljedeći koji će riskirati odlazak u Srbiju? Možda i mene nakon ovog govora, sutra ako budem išao u tu državu, također privedu, i pitaju me, tko te financira? A znajući da s druge strane, nitko se neće zauzeti niti za mene, kao što se nije ni zauzelo za gospodina Kajkića. Ni gospođu Gregurić, moram naglasiti. Dakle, još jedanput pozivam Vladu Republike Hrvatske, da u situaciji kada Srbija ulazi u Europsku uniju, i kada postoji mogućnost uvjetovanja ulaska Srbije u Europsku uniju rješavanjem otvorenih pitanja, da se iskoristi ova prilika i da se riješe ovi problemi. A ne, da imamo šikaniranje, zatvaranje, privođenje i maltretiranje hrvatskih građana, a nikakvu reakciju hrvatske Vlasti, hrvatskih institucija. Ponovit ću, pozivam ministra Božinovića, pozivam premijera Plenkovića, da se hitno očituju po ovom pitanju jer jednostavno, hrvatski građani moraju biti sigurni da hrvatska država brine o njima i kad se ne nalaze na prostoru Hrvatske, a to u ovom slučaju, nije bilo. Hvala lijepo.
Hvala.
Idemo sada na drugu raspravu. Ali prije toga pozdravio bih profesore i studente Pravnog fakulteta koji su ovdje dana s nama. Dobro nam došli. [[Pljesak.]] Sada je na redu poštovani kolega Zekanović, kao neovisni zastupnik. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani predsjedniče Sabora. Ovdje iznosim svoj stav ali iznosim stav HRAST-a i Hrvatske konzervativne stranke. Po pitanju Marakeškog sporazuma, evo jučer smo obilježili 27 godina jedne od najvećih tragedija hrvatskog naroda kada su tisuće Hrvatica i Hrvata položili živote da bi mi imali suverenu državu. Nakon 27 godina, mi smo prvo donijeli jedan dokument koji smo nazvali Istanbulska konvencija koji je upravo u suprotnosti sa suverenošću RH a sada evo ga par mjeseci nakon toga donijeti ćemo još jedan dokument, nazivamo ga Marrakechi sporazum, točnije radi se o sporazumu koji se točno zove globalni kompakt, za sigurne regularne i uredne migracije. Dakle imamo 2 dokumenta a jedan dokument i drugi dokument, ponoviti ću su suprotnosti, s onim što suvremenost svake države znači. Kada govorimo o Marrakechom sporazumu, evo čisto, par podataka, par činjenica, da se malo javnost upozna s ovim spornim dokumentom. To je dokument koji ima 34 str. a podijeljen je u 23 cilja. Većina toga lijepo izgleda, većina toga je točno, govori se o migracijama, o suvremenosti država, o sprječavanju migracija. Međutim, imate tu jedno poglavalja koje je jako interesantno, poglavlje br. 5. kaže poboljšati dostupnost i fleksibilnost puteva regularnih migracija. Prvo što ću pitati, sve one koji namjeravaju ovaj sporazum potpisati, je, što to znači regularno. Kod mene postoji ilegalno i legalno. Je li za našeg premjera Plenkovića, situacija koju imamo danas, na granici Hrvatske, sa BIH kada migranti, na silu ulaze u Hrvatsku, je li to regularna migracija ili ne regularna. Znači mi to ne znamo. Znači imamo ilegalne i nelegalne migracije. A regularne, ja ne znam uopće o kakvom se pojmu radi. Nadalje, ovdje smo imali jedan problem prijevoda. Znači na 46 mjesta u dokumentu se spominje … [[Govornik se ne razumije.]] što bi značilo, pogledajte u Google prevoditelj, obvezujemo se. 46 puta u ovom dokumentu piše obvezujemo se. A nama premjer kaže, da ovaj dokument nije obvezujući. Pa onda eto interesantno, kao što je dao iz Istanbuslku interpretativnu izjavu, daje i ovdje. Pa kaže, nije dobar prijevod. Naš premjer govori jako mnogo jezike, pa dobro prevodi, ap je on to preveo, predani smo ili opredjeljujemo se. Ali, ako pogledate bilo koji rječnik engleskog jezika, prvo piše obvezujemo se, znači ovaj dokument je obvezujući. Nadalje, u ovom se dokumentu govori, isključivo o prednostima i izazovima migracija. Pa mislim ako govoriš o prednostima, da bi trebalo istovremeno govoriti i o nedostacima. Nadalje, ovdje se govori o tome, da će, znači sve države koje se obvežu za ovaj dokument, morati voditi računa, što mediji, koji su djelom financirani iz državnog proračuna, govore o migracijama, da se ne bi slučajno dogodilo, da netko ima negativan ili loš stav o migracijama. Mene ovo malo podsjeća na ono razdoblje prije '91. g. a zvali smo ga komunističko razdoblje, kada smo imali kolega malo tiše, moli vas [[Upadica Predsjednik: Kolega Zekanović, hvala vam na upozorenju.]] [[Govornik se ne razumije.]] predsjedniče Sabora. Dakle kada premjer bude govorio ovdje, onda mu pričajte iza leđa, mene to ometate [[Upadica Predsjednik: Ajde molim vas, ne vodite vi sjednicu, lijepo govorite i nitko vas neće smetati. Nemojte mi dijeliti lekcije, molim vas lijepo.]] Zamolio sam jer stvarno mi smeta. Dakle, ovdje govorimo o tome, da moramo imati apriori, pozitivan stav o migracijama. Znači pozitivan stav o migracijama. Zašto netko ne bi imao i negativan stav o migracijama, zar to nije legitimno? S treće strane, ovdje govorimo da sve zemlje imaju jednaku odgovornost, ali i jednaku korist od migracija. Ja mislim odgovornost od migracije, Hrvatska nema, Hrvatska nije bila kolonijalna velesila, Hrvatska nije vojno intervenirala na Bliskom Istoku u Sjevernoj Africi, za razliku od toga mnoge europske zemlje da. Odnosno, odgovornost na Hrvatskoj i na ovom velikom valnoj migraciji koja se događa, zapravo ne leži. I naposljetku ovo je dokument koji će se donijeti neće se dogoditi ništa radikalno u 5 sec. Međutim, on stvarno može biti okidač, za jedan novi, veliki val migracija, za koji mi nismo spremni.
Sljedeći Klub bit će onaj MOST-a nezavisnih lista, u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Sonja Čikotić.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, poštovani građani Republike Hrvatske. Danas je MOST nezavisnih lista, naši zastupnici u Klubu, izašli su u majicama, da podsjete da 2,7 milijardi kuna ova Vlada nije uspjela povući iz EU fondova, ne na temelju nečijeg drugog plana, nego na temelju njihovog vlastitog plana. Mi znamo u Klubu MOST-a, važnost EU fondova, svjesni smo kompleksnosti i složenosti samog sustava i procedura. No međutim, sada želimo kroz ovu temu, otvoriti stručnoj javnosti te građanima, znači zainteresirati građane, da zapravo shvate da EU fondovi nisu nikakvo mistificiranje, oni ne moraju biti složeni i komplicirani, oni mogu biti jednostavni. No nažalost, ova Vlada je neuspješno da to i učini. Republici Hrvatskoj je kroz period od 2014. do 2020. dostupno 10,7 milijardi EUR-a, a isto tako moramo osigurati i naš vlastiti doprinos, u visini od 2 milijarde EUR-a. Kroz period od 2014. do 2020., platit ćemo i članarinu, oko 500 milijuna kuna, svake godine. Ako tome pribrojimo i naš nacionalni doprinos od 2 milijarde EUR-a, mi vidimo da Republika Hrvatska značajno sudjeluje u samim izdvajanjima što se tiče pitanja EU fondova. Ova Vlada doživjela je neuspjeh u povlačenu EU fondova u vrijednosti 2,7 milijardi kuna, ali nije to neki imaginarni novac, to je bilo namijenjeno za igrališta, za stipendije, za sortirnice u planu gospodarenja otpada, bilo je namijenjeno za projekte vodoopskrbe, bilo je namijenjeno za ceste i željeznice, bilo je namijenjeno kako bi zapravo gospodarstvo imalo veće stope rasta, kako bi se potakla zaposlenost, i kako bi mladi, možda, odustali od odlaska iz ove zemlje. No, ako promatramo samo brojeve, ja moram reći da Republika Hrvatska bilježi porazne podatke. 52% sredstava dostupnih iz Europske unije je dodijeljenih sredstava, ako pak gledamo sredstva koja su isplaćena prema korisnicima, ista se odnose na 13% sredstava. Republika Mađarska koja je prva u ovome, do sad je dodijelila 105% sredstava, znači oni su išli iznad toga jer su svjesni da kroz postupke realizacije projekata, otkazivanje projekata, te uštede koje se događaju putem postupaka javne nabave, dolazi do smanjenja tih sredstava, a oni žele iskoristiti upravo cijelu omotnicu. Kako će ova Vlada osigurati da kroz period od dvije godine ugovorimo onoliko sredstava koliko je minimalno potrebno što smo ugovarali kroz period od 5 godina. Mi svjedočimo da za program 2007./2013. imamo već gubitke od 300 milijuna kuna. Ova Vlada još uvijek nije zatvorila program 2007./'13. za operativni program prometa, nije ga zatvorila. Tamo je bilo dostupno 236 milijuna eura, svega je ugovoreno jer su oni fazirali projekte. Fazirani projekt znači neiskorištena sredstva u ovom razdoblju već prebačeno za novo razdoblje. 40 milijuna eura u ovom momentu ćemo mi izgubiti 300 milijuna kuna koji su trebali biti usmjereni na prometnu povezanost RH, neće doći u RH. I o tome nitko ne govori. Mi imamo porazne podatke Ureda za državne uprave, za operativni program konkurentnosti i kohezija do 30.6.2017. Ugovoreno, odnosno dodijeljeno korisnicima Hrvatskim cestama ili Hrvatskoj željeznici je 913 milijuna eura. Znate koliko je do sad do 30.6.2017. godine, koliko su korisnici opravdali? Koliko su dostavili računa? 56 milijuna eura. Nisu opravdali avans koji su dobili jer su dobili 67 milijuna eura. Znači govorimo o podacima koji su nam dostupni jer u ovaj Sabor ne dolaze tako često izvješća o korištenju EU fondova, znači ne dolaze svakih 6 mjeseci. Isto tako imamo i Norvešku darovnicu 103,4 milijuna eura a prvi natječaji tako nas uvjeravaju koja su trebala biti dostupna do 2020. biti će raspisani tek krajem 2019. Ta sredstva imaju jedan od ciljeva je suzbiti siromaštvo. Ono što MOST nezavisnih lista predlaže je da ova Vlada provede strukturnu reformu javne uprave, da provede digitalizaciju postupaka, da umreži javne registre i zapravo da osigura veliki iznos za projektiranje kako bi sljedeće financijsko razdoblje i ovo razdoblje dočekali spremni. Hvala.
Hvala.
U ime kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista poštovani kolega Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepa podpredsjedniče Sabora, poštovana ministre, cijenjene zastupnice i zastupnici. Danas 16.11. vrijeme je da se opet sjetimo i dana koji su pred nama, dana stradanja, dana sjećanja na žrtve, žrtve Vukovara, žrtve Škabrnje. I sam HS upravo je žrtvu Vukovara proglasio danom sjećanja. I upravo s ove govornice dobro je i govoriti o tome što se tamo dogodilo, dobro je i sudjelovati u tome što se tamo dogodilo jer mjesto pieteta neće postati niti jedno mjesto nekim dokumentom, nekom odlukom, nego će postati upravo pažnjom i suosjećanjem ljudi koji dolaze, posjećuju ta mjesta, koji suosjećaju sa žrtvama i koji će slijedećih dana sukladno svojim mogućnostima biti kako u Vukovaru 18-toga na dan stradanja. Isto tako moguće je tko ne stigne tu nedjelju da bude u Vukovaru ili Škabrnji. Imamo isto tako stradanje u Borovu, stradanje žrtava Brodocomerca, pa onda u Veleprometu u utorak. Prema tome, ovi dani koji su pred nama sigurno trebaju pobuditi one naše osjećaje zahvalnosti prema svima onima koji su dali svoju žrtvu za upravo mjesto u kome živimo, državu u kojoj živimo, za na kraju kažemo i ovu državu čiji smo mi predstavnici i ljudi koji predstavljamo ovdje. Te žrtve nisu male, 1.600–700 ljudi koliko je stradalo i vode se nestalima u Vukovaru, Škabrnji koje 80 ljudi sigurno negdje može se činiti u nekim okvirima, nekih ratova možda je malo, ali onima koji žive na tom području je puno i upravo gesta dolaska na programe na koje niti ćete dobit pozivnicu niti će biti uopće u budućem vremenu nego je to poziv koji je otvoren svima koji dolaze na ta mjesta samo brojem pokazujemo i našim poštovanjem prema žrtvi da ćemo se sjećati kako je nastala Hrvatska država, da je nastala upravo na žrtvi, na žrtvi koju se pokušalo izbjeći gdje se putem mirnoga rješenja tražilo rješenje stvaranja hrvatske države, hrvatske samostalnosti, međutim brojni su ono koji i tada na području RH, a isto tako i na području drugih dijelova bivše Jugoslavije bili su protiv. Pa bilo je nas i međunarodna zajednica i svi mi koji smo borili tada koji smo kao dragovoljci sudjelovali osjetili smo to da u jednom trenutku prelomilo se nešto, prelomilo se na žalost u onome trenutku kada je žrtva postala očigledna, kada je žrtva brojnih ljudi, kada se žrtva više nije mogla sakrit, kada se nije moglo sakriti ubijanje stradanja tijela izmasakriranih ljudi po ulicama koji su izlazili i pokazali što je srpski agresor, što je jugoslavenska tzv. JNA učinila ljudima i u Vukovaru i u Škabrnji i u brojnim drugim mjestima gdje već od kraja kolovoza obilježavaju se stradanja manja, veća al vidimo da se ona nastavljaju i na žalost ovo, ovaj dio godine uvijek je mjesto patnje, suosjećanja brojnih koji su s tim ljudima borili se za ovu Hrvatsku, kojima su to članovi obitelji, prijatelji i zato još jednom ću evo i sa ove govornice zaželiti da što veći broj ljudi okupi se na mjestima stradanja da budemo dostojanstveni i možda neke svoje svakodnevne brige ili probleme ostavimo po strani i da posvetimo se sjećanju na ono što je zapravo osnove na koje je nastala ova država i radi toga možemo samo reći neka nam živi Hrvatska koju su stvorili oni koji su prvenstveno svoj život dali za njenu slobodu. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Paniniću.
Idemo dalje. Sada je na redu klub zastupnika Mosta nezavisnih lista, poštovani kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Jučer smo imali prigodu sudjelovati u veličanstveno, veličanstveno dostojanstvenoj koloni sjećanja u gradu Vukovaru i bilo je čast biti tamo sa ljudima koji su stradavali za vrijeme rata, stradavali upravo za ovu RH i u kojoj mi danas trebamo predstavljati ono što je najbolje. Bilo je čast s njima sudjelovati jel su oni predstavljati ono što je najbolje, oni su najbolje tada bili, oni su bili Hrvatska izabrana reprezentacija, oni su bili ti koji su izborili se za ono što danas naglašavamo. Znate što je jedini problem bio? Problem je bio pogledati broj na njihovim leđima. Na njihovim leđima stoji broj 23, stoji Poglavlje 23 za kojim oni vape. Da li ćemo mi stvarno pustiti ih da oni sami se bore za ovu Hrvatsku, da sami ostanu sa svojim bolima, da im ne dopustimo svojim postupanjem da se izbore i u Srbiji za svoje pravo, pravo na pravdu, pravo na odštetu, za sve ono što su pretrpili, ne samo u Vukovaru, nego i kroz brojne logore, ćemo stvarno dopustiti da oni koji su jučer predstavljali vlasti, hodali u istoj toj koloni, budu samo dobro plaćeni glumci, oni koji otiru suze kada treba dati izjavu, a s druge strane sramotno je bilo jučer promatrati na naplatnoj postaji u Županji kako je ta kolona koja je odlazila dužnosnika napravila kaos. Zamislite kako je bilo onim ljudima koji su rano ujutro došli u Vukovar, hodali cijeli dan u koloni, idu kući, idu svojim obiteljima, spremaju se za radno mjesto i onda im netko prepriječi put. Sramotno je bilo vidjeti da tamo kilometarske kolone, ja sam dolazeći upravo na ovu sjednicu sat vremena stajao tamo da bih pratio kako pod rotacijama otvara se put samo onima koji su, izgleda, zaslužniji među svima onima koji su jučer dali svoj obol upravo obilježavanju stradanja. Tko je odgovoran za to? Tko je ostavio samo jedno prolazno mjesto? I to se zatvara kad naleti rotacija. Tko je zatvorio puteve, pa čak i onima koji se vraćaju iz BiH, možda u Sloveniju, Austriju ili ne znam gdje, na svoja radna mjesta, da se njih prepriječi. Zamislite kako je bilo promatrati svima onima koji su hodali, sjedili u svojim automobilima, autobusima i rekli evo opet onih političara, sramota me je bilo, sramota me je bilo što sam bio tamo političar, što sam sjedio u tome autu, ali drago mi je da ovdje mogu biti da vam svjedočim to, da vam kažem što ste napravili, tko je odgovoran, direktor HAC-a, ministar prometa ili možda, opet ćemo reći, neko Povjerenstvo, ono Povjerenstvo koje se ne sastaje iako postoji odluka Vlade. Pa nije u njemu samo ministrica vanjskih poslova i ministar financija i unutarnjih poslova i branitelja i obrane i savjetnici, predsjednika i predsjednice, tko će sada u ovome Povjerenstvu da utvrdi što se jučer dogodilo, jel to toliko bilo bitno propustiti samo one koji ionako bi došli najbržim načinom do Zagreba, a svi ostali neka čekaju, neka čekaju, jel oni su naučili izgleda trpiti, a uz ovakvu vlast, ovakvo postupanje, čekati će i branitelji izgleda jako dugo, da zadovoljštinu dobiju, da Poglavlje 23 bude onako stvarno kako i treba biti, a isto tako i da na našim cestama, kolonama, vlada pravo jednakosti, a ne oni koji su izabrani od naroda da se postavljaju iznad naroda. Strašno, strašno je bilo, vjerujte mi na riječ.
Hvala vam, želi izvjestitelj odbora uzeti riječ, zakonodavstvo, financije, državni proračun ako ne prije otvaranja rasprave krećemo na iznošenje stajališta kluba zastupnika. Prva u ime Kluba zastupnika MOSTA nezavisnih lista je kolegica Sonja Čikotić, izvolite.
Poštovani kolegice i kolege danas ću iskoristit ovaj termin za slobodni govor kako bih svoj djeci čestitala Međunarodni dan djeteta. Pa sretan vam Međunarodni dan djeteta. Ono što želim dalje reć upozoriti na demografsku situaciju u kojoj je u Hrvatskoj mi imamo činjenicu da nikad manje nije bilo rođeno znači djece nego u zadnjih 100 godina. Ako nema djece na koji način ćemo imati održivost mirovinskog stupa, na koji način ćemo imati kvalitetno dostupnu zdravstvenu uslugu, na koji način ćemo mi imat gospodarsku aktivnost, ko će osiguravati investicijske cikluse, gdje ćemo naći te ljude ako znamo da danas 180 ljudi dnevno napušta RH. Zakon o dječjem doplatku bio je jedna od mjera ove Vlade, koja je trebala proširiti krug primatelja dječjeg doplatka na 150.000 no to nije se desilo, tek 32.000 djece je dobilo dječji doplatak. Isto tako trebalo je proširiti broj znači onih obitelji koji primaju dječji doplatak u maniri socijalnog transfera od 200 do 300 kuna na 50% no to se nije dogodilo 14% je samo obitelji više koje primaju dječji doplatak. Ali znate što se dogodilo još u travnju 2018. pokrenuti su postupci zapošljavanja 20 novih činovnika koji će brojati djecu, pisati beskrajna rješenja valjda gušćim perima i to zanimljivo u svakoj žup9aniji po jedan novi činovnik. MOST je upozoravao tada i putem amandmana i putem javne rasprave znači u saboru da navedene mjere neće uroditi plodom. Upozoravao je da treba proširiti krug davatelja na osnovicu od 100%, također smo isticali da bi zapravo pravo na dječji doplatak trebalo se vezivati uz prosječnu plaću, a ne beživotnu osnovicu poreznu koja se nije mijenjala preko 17 godina. Mi smo nudili amandmane koje ste vi odbili a to je da se proširi krug onih koji primaju dječji doplatak da znači po članu kućanstva imaju 3326 kuna jer životni troškovi rastu. Isto tako smo predložili da oni članovi obitelji, ona djeca koja žive u obiteljima, koja po članu kućanstva imaju 534 kuna i 14 lipa, imaju dječji doplatak u iznosu od 500 kuna. Vi ste predložili 300 kuna, odbili ste amandman, znači novca ima. Ove mjere koje ste vi predložili nisu rodile demografskom obnovom a novca ima. Naši amandmane ste odbili zato što novca nema. Nama treba pod hitno obiteljska politika koja će imati demografske mjere, stambene mjere i koja će jamčiti ženama određena prava u radu i prilikom demografske obnove. Zato je MOST uputio na javno savjetovanje Zakon o rodiljnim i roditeljskim naknadama na način da se osnaže ekonomska prava žena. Na način da svaka majka u prvoj godini života ili otac koji je s djetetom, ima minimalno zajamčeno 3991 kunu, da se omogući puna plaća za one koji imaju više od toga. Da se osigura onim ženama koje rade i svako drugo dijete, znači iznad tog trećeg djeteta ili blizance, u drugoj i trećoj godini djeteta, da ako se vrate na svoje radno mjesto, mogu koristiti dodatak od 2328 kuna uz svoju plaću kako bi lakše organizirale obiteljski život. Isto tako, ovim zakonskim izmjenama smo predvidjeli da i djedovi i bake mogu koristiti roditeljski dopust od 6 mj. djeteta do 3. g. djeteta i bez obzira iako su u mirovini, mogu dobivati 2328 kuna dok se brinu o tom djetetu. Sve ovo a vodeći se znači onim o čem ste vi predlagali, zakon kada ste delimitirali rodiljne naknade za prvih 6 mj. i povećali na 3991 kunu onaj drugi dio je koštalo 300 milijuna. Ovo smo izračunali, košta 400 milijuna kuna. To je ako usporedimo sa proračunom RH od prošle godine 129 milijardi kuna, 0,31% onoga koliko je zapravo to utjecaj na državni proračun. Ovo je iznimno bitno da se osnaži žena u našem društvu, da se omogući joj da ne bira hoće li imati karijeru ili biti majka. Hvala.
Hvala, kolegice Sonja Čikotić.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj Neovisni za Hrvatsku, pardon, oprostite, MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Slaven Dobrović.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora, akademiče Reiner. Pozdravljam sve kolege i kolege, doduše nema nijedne kolegice ali nema veze. Ja ću svoje slobodno izlaganje u ime Kluba MOST-a nezavisnih lista iskoristiti za temu gospodarenja otpadom. Dakle, RH anno domini 2018., kraj, gospodarenje otpadom gdje mi sada jesmo. Mi bi svakako trebali biti u tranziciji u kružnom gospodarstvo otpadom. To bi značilo oslobađanje od lineralnog modela uzmi, konzumiraj i baci, u kružnu ekonomiju gdje se nastoji postići maksimalno vraćanje otpadnih tvari u gospodarstvo. Dakle, to smo dužni zbog puno toga, dakle, mi imao evidentna loša stanja u okolišu, i to definitivno nije slučajno, naravno, ovdje je prekratko vrijeme da se to elaborira. Uostalom, mi smo dio jedne civilizirane zajednice Europske unije, koja ima već dugo politiku prema otpadu orijentirano na ovaj način i upravo stoga smo mi u postupku pristupanja bili obvezni promijeniti svoj zakonodavni okvir, i staviti ciljeve, dakle, do 2020. to je 50% recikliranja. Takve odredbe postoje i u pristupnom ugovoru. Međutim, šta smo mi napravili, gdje smo sada? Da tu stvari ne staju, što se tiče politike prema okolišu, treba pogledati i sedmi program djelovanja za okoliš Europske unije, koja upravo otpad apostrofira kao vrlo važan resurs, dakle otpad ide u resurs i ovih 50% nije kraj, dakle to je početak i već danas se razgovara o postocima od 70, 75, 80%, dakle obveznog vraćanja otpadnih materijala u gospodarski sustav. Koji su bili preduvjeti da Hrvatska krene u tom smjeru? Naravno neke jedinice lokalne samouprave su u tom smjeru krenule i same, ne čekajući državu, međutim, u prvom redu da bi se našli novci za ekološku infrastrukturu, trebalo je donijeti Plan gospodarenja otpadom, dakle, koji je donesen početkom 2017. godine. To ovdje posebno navodim, dakle, početkom 2017. godine, svega nešto manje od 3 mjeseca nakon što je formirana Vlada premijera Plenkovića, gdje sam ja kao ministar odgovoran za taj Plan, dakle, ne nakon godinu i pol dana kako smo ovdje mogli čuti neki dan od Predsjednika Kluba HDZ-a, dakle, gdje se očito nastoji mene definirati kao osobu koja bi mogla biti odgovorna za ono što će nam vjerojatno uslijediti zbog već kronične neaktivnosti u ovom području, dakle, penala. Dakle, preduvjet je bio Plan, on je donesen početkom 2017., koji su daljnji koraci? Daljnji koraci su Javni pozivi za financiranje ekološke infrastrukture. Krenuli smo već u veljači sa Pozivima, odnosno je to bio ili siječanj, veljača, dakle, reciklažna dvorišta, u pripremi su bili sortirnice, kompostišta, posude, vozila, Centri za ponovnu uporabu. Zašto ministar kad je došao nakon moje smjene u travnju 2017-te, nije nastavio s tim, dakle, to doista treba njega pitati. Treba njega pitati jer posljedice nečinjenja odnosno zastoja u tom pogledu su vrlo ozbiljne. Naime, jasno je da bez suvisle infrastrukture, je teško gradove koji tek kreću, teško ih je natjerati odnosno i očekivati da bi oni mogli imati ozbiljne pomake. Međutim, očito da se u tom smjeru ne čini dovoljno, ti gradovi uostalom donose i Planove koji ne sadrže ove jedinice, to je posebno slučaj kod nekih velikih gradova. Centrima o kojima smo ovdje imali prilike slušati kao što je Marinščina, se pristupa i dalje kao strateškim elementima koji će ovdje biti od ključnoga sadržaja. Dakle, to je krivi put i ja apeliram da se što prije krene sa Javnim pozivima za ovu ekološku infrastrukturu, kako je to bilo pripremano još prije godinu i pol dana. Hvala lijepo.
Hvala lijepo.
3. rasprava Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, jedino u RH bazne stanice ili atenski stupovi se postavljaju bez građevinske dozvole, prema pravilniku o jednostavnim građevinama, zašto Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja ne želi reagirati u slučajevima nezakonito postavljenih baznih stanica i … [[Govornik se ne razumije.]] djelovanjem omogućava da teleoperateri stječu nezakonito dobit. Najveća dobit na području Europe, od svih država, je, teleoperateri imaju RH, 40%, dok je na nivou Europe 20% dobiti, što znači da direktno se pogoduje teleoperaterima da ostvaruju ogromnu dobit. Teleoperateri se ponašaju u RH, da krše prostorne planove, postavljaju bazne stanice bez prostornih planova, ne plaćaju pravo služnosti, teleoperateri u RH, se ponašaju prema RH, a to su im omogućili hrvatske vlasti, Ministarstvo graditeljstva, Ministarstvo pomorstva i prometa, jer se ponašaju na način da ne poštuju zakon, niti ih tko pita za zakon, jer očito imaju svoje lobije unutar tih ministarstava. Kome odgovaraju loši zakoni da smo na dnu po razvoju digitalnog društva, na vrhu po korupciji, operaterima se omogućuje izvlačenje enormne dobiti iz Hrvatske, forsiranje samo baznih stanica i optička mreža i postavljanje baznih stanica tako kako im je najjeftinije i kako ne smije postavljati u svojim matičnim zemljama. Zbog čega se teleoperateri, postavljam godinama pitanje, godinama i prije nego što sam bio saborski zastupnik, prije nekoliko dana sam postavio ovdje i premjeru pitanje, nije dao odgovor, zbog čega se ne ponašaju teleoperateri u RH kao u zemljama odakle dolaze? Što će Vlada Republike Hrvatske odgovoriti na ocjene Europske komisije o izvješću o digitalnom društvu i gospodarstvu koje glasi, Hrvatska bi se mogla usredotočiti na poboljšanje svih slabih rezultata u području povezivosti, kako b i mogla ostvariti ciljeve digitalne agende za Europu, korisno bi bilo ubrzati uvođenje odobrenih pristupnih i posredničkih mreža koje se financiraju sredstva EU. Posebno se čini da se ovo potonje blokira na razinu države te Hrvatska riskira gubitak ovih sredstava, riskira gubitak sredstava isključivo da teleoperateri mogu postavljati nezakonito bazne stanice. Hrvatska ima najskuplji Internet u EU. U što smo na dnu na kvaliteti i brzini. Imamo u Hrvatskoj najveće i ogromne profite operatera. 160 tisuća … [[Govornik se ne razumije.]] građana od teleoperatera. Prvi RH je prva po vrhu po porastu tumora, WHO je 2013. dala, znači, dala zaključak, da je mogući uzrok, oboljenje od tumora, je baš zračenja. A u Hrvatskoj se postavljaju bazne stanice, na dječje vrtiće, na bolnice, na naseljena mjesta, uz domove zdravlja i nitko ih ništa ne pita. Čak premjer i ne odgovara. Ministarstvo graditeljstva i pomorstva ne odgovara. Postavlja se pitanje, sluša li netko ove građane, pa zbog čega milijarde kuna se izvlače? Zbog čega se pogoduje teleoperaterima, jasno imaju svoje lobiste. Danas RH je na dnu, i z toga razloga je na dnu, o upisu, o djeci koja mogu koristiti mogućnost dječjega vrtića, 50%, pola djece u RH. A da se ovaj novac uzme, ta djeca, da se naplaćuje kao u državama i da teleoperateri se ponašaju u skladu kao u svojim državama, vjerujte mi da bi ta djeca imala mogućnost kao u Njemačkoj, kao u Švedskoj, da se imaju mogućnosti da budu u dječjem vrtiću. Hrvatska država nije jednaka za sve, kolegice i kolege, vrijeme je dao sam zakonske inicijative dvi, koji bi riješili problem građevinske dozvole i prava služnosti. U RH, ne plaća teleoperatera pravo služnost ili pravo puta, kao što plaća u Njemačkoj i u drugoj državi. Vrijeme je da Zakon i Ustav u RH bude za sve jednak, a interesni [[Upadica: Hvala]] lobi koji su opljačkali RH da kažemo nećete.
Slijedeće iznošenje stajališta klubova zastupnika je kolegica Ines Strenja u ime kluba zastupnika Mosta, izvolite.
Zahvaljujem. Jutros prije dolaska u Sabornicu, Udruga za samo zastupanje je svim zastupnicima koji su željeli, predala svoje zahtjeve kojima želi ukazati na problem udomljavanja osoba sa invaliditetom, s čime se oni duboko ne slažu. Dakle, ne slažu se sa ovim Zakonom koji danas mi ovdje i raspravljamo, ali ja sam dužna vam pročitati jer to je ono što mi i trebao biti, a to je biti glas onih koji su nas izabrali. Dakle, oni smatraju da iako prema službeno objavljenim podacima Ministarstva za demografiju, mlade i socijalnu politiku ima više obitelji koji pružaju uslugu udomiteljstva odraslim osobama od onih koji se bave udomljavanjem djece. Problematika udomljavanja odraslih osoba nedovoljno je poznata i smatraju da je trenutno način da se udomljavanju odrasle osobe sa invaliditetom neprimjeren i neučinkovit oblik skrbi za te osobe. Te osobe trebaju imati inkluziju u zajednicu i potporu svih onih koji mogu omogućiti da žive u zajednici, ali ne udomljavati u druge obitelji. I oni su naveli 3 razloga, sramota i nepravda. Isto tako, znači, zbog koje kažu da je prema Ustavu RH obitelj pod osobitom zaštitom države. Oni smatraju da osoba sa invaliditetom ima pravo živjeti u obitelji, da su najčešće te obitelji osoba sa invaliditetom u siromaštvu, najčešće ne mogu ostvariti niti približna sredstva koja bi im mogla dostojanstveno omogućiti da se brinu o svojim članovima, a onda te osobe sa invaliditetom izdvajamo i plaćamo nekoj drugoj obitelji da se brine o toj osobi sa invaliditetom. Dakle, umjesto skrbi i podrške u obitelji zajednici koja bi bila utemeljena na nizu individualiziranih i prilagođenih usluga, ovim Zakonom danas, znači, osiguravaju se javna sredstva svim drugim akterima koji je potpuno izvan kruga obitelji i zajednice osobe sa invaliditetom, dakle, udomitelju. Treba istaknuti da je između udomitelja i udomljenika se u toj situaciji ne uspostavlja nikakav obiteljsko pravni odnos, niti veza. Jedina veza je odnos između udomitelja i udomljenika koji su Zakonom se postavili odnos korisnika i pružatelja socijalne skrbi, socijalne usluge, a mi nekog tko ipak ima svoje obiteljske veze, izdvajamo iz te obitelji. Dakle, potrebna je kvalitetnija podrška u zajednici i obitelji, samoj obitelji osobe sa invaliditetom, kako bi se subvencioniralo rastakanje prirodnog kruga podrške u obitelji i poticao jer mi potičemo ovako odlazak osobe sa invaliditetom iz zajednice, a sve radi toga da se uspostavljaju nekvalitetne, neadekvatne i skupe socijalne usluge. Dakle, moderan način na koji treba živjeti osoba sa invaliditetom je život u zajednici, inkluzija, kompletna inkluzija, koliko god je to moguće. Dakle, predloženi Zakoni, oni smatraju da niti jedna civilizirana i demokratska zemlja ne smije podržavati, to je njihov stav jer ne poznaju, dakle, pojam udomljavanja osoba sa invaliditetom, nego život osoba sa invaliditetom u zajednici. Dakle, oni kažu da su na ovaj način osuđeni na doživotnu isključenost i marginalizaciju, a zapravo bi trebali imati fleksibilne, dostupne usluge podrške u našim obiteljima. Potrebno je, dakle, naći oblik i način skrbi kako bi sve osobe sa invaliditetom koliko god je moguće, ostale unutar svojih obitelji i bile uključene u zajednicu. A ono što je posebno značajno, to je da je pravobraniteljica za osobe sa invaliditetom u više navrata na ovo ukazivala, primjedbama i na Zakon i izradila je u suradnji sa Studijskim centrom socijalnog rada, te Edukacijsko rehabilitacijskim fakultetom Sveučilišta u Zagrebu anketu kako bi se utvrdile indicije za postojanje ozbiljnih zlouporaba i kršenja ljudskih prava osoba sa invaliditetom koji su smješteni u udomiteljskim obiteljima. Glavni nalaz ovog istraživanja predstavljeni su i u okviru godišnjeg izvješća pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom u HS-a, ali i u knjizi koja je objavljena, prošle godine je bila i predstavljanje, poštivanje prava osoba sa invaliditetom smještenih u udomiteljskim obiteljima i obiteljskim domovima. Također oni su naglasili da RH je treća zemlja u svijeta koja je ratificirala UN-ovu Konvenciju o pravima osoba sa invaliditetom i dodatni Protokol odnosno čl. 19. spomenute Konvencije jamči pravo na neovisno življenje i uključenost u zajednicu za sve osobe sa invaliditetom. Dakle, smatram da ovim osobama trebalo je pružiti podršku, smatram da njihov glas danas ste trebali ovdje čuti i zbog toga predlažem na poseban način pristupimo rješavanju udomiteljstva osoba sa invaliditetom koje bi mogle biti u svojoj obitelji ukoliko bi zajednica tome dala podršku. Hvala.
Hvala vam kolegice Ines Strenja.
Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj MOSTA nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolegice i kolege također kao i kolega Sinčić nije nam jasno zbog čega su neki amandmani proglašeni da su protu poslovnički. Jedan od tih je najbitniji premda to Vlada ne bi prihvatila, a ja ću ga sad ovdje iskoristiti i pročitati i to je u biti najveći problem u Republici Hrvatskoj. Još 2002. godine Europsko vijeće u Barceloni postavilo je cilj da u svim državama Europske unije jaslice treba biti obuhvaćeno najmanje 33%, a u vrtićima posto sve djece te da je taj cilj obnovljen strategijom EU 2020. Hrvatska ima tek 20% djece obuhvaćeno jaslicama i 50% 7 djece koja idu u vrtić. Ako se nastavi ovakav trend, cilj koji je postavilo Europsko vijeće Hrvatske sigurno neće dostići. U Republici Hrvatskoj više od 160 gradova na svojim područjima nemaju dječje vrtiće ili jaslice. Stotinjak gradova nema uopće organiziran predškolski program koji je zapravo obvezan za svu djecu. U velikom jedinica lokalne uprave u dječje vrtiće ne ide niti trećina djece. U siromašnijim općinama u vrtić ide značajno manje djece nego u gradovima. Usporedbe radi u Brodsko-posavskoj županiji vrtić pohađa manje od jedne petine djece oko 18%, u četiri županije Vukovarsko-srijemskoj, Požeško-slavonskoj, Brodsko-posavskoj i Virovitičko-podravskoj manje od desetine djece ide u jaslice a manje od trećine u vrtić. Sve ovo pokazalo je, da je , sve ovo pokazalo je da su provedena istraživanja. Tako je u Dalmatinskoj zagori, Lici Područja koja su obuhvaćena potpomognutim i brdsko-planinskim područjima, definirano je Zakonom o regionalnom razvoju i dr. posebnim propisima. Za sufinanciranje jasličkih i vrtićkih programa u ruralnim područjima potrebno je osigurati u državnom proračunu 240 milijuna kuna i na taj način bi dostigli u tim nerazvijenim područjima brdsko-planinskim, potpomognutim, ove standarde. Ozbiljne demografske mjere uključuju mjere koje služi isključivo svrsi olakšanja roditelja u njihovim roditeljskim obavezama već ulaže se u kvalitetu školskog ali i predškolskog obrazovanja u punoj mjeri. Ne smijemo dječje vrtiće gledati samo kao ustanove za čuvanje djece već kao odgojno-obrazovane ustanove koje djecu kroz predškolske programe pripremaju za izazove svijeta odraslih. Od socijalizacije, timskog rada, osnovnih vještina potrebnih za školske klupe i drugo, sve su to programi koji se odvijaju u dječjim vrtićima. Što više djece bude obuhvaćeno ovim programom, što više pažnje se bude posvećivalo kvaliteti predškolskog odgoja, buduće generacije će biti spremnije i prilagođenije izazovima kojima će život pred njih postavljati od obrazovanja do nadalje. Inače istraživanja su pokazala da djeca koja nemaju predškolski odgoj, od 3. do 6. g., puno teže i u puno manjem postotku dosegnu visoko obrazovanje. I sad kad vidim ovaj naš proračun, naše amandmane za brdsko-planinska područja i potpomognuta područja, vidljivo je da ova demografska mjera ne odgovara Vladi, da dostignemo standarde koje je 2002. g. Europsko vijeće u Barceloni donijelo, dok u drugom državama je riješeno na ovaj način, Njemačka, Austrija, da centralna država krajeve svoje, nerazvijene krajeve sufinancira za dječje vrtiće. Nakon što imamo najveći broj općina, najveći broj gradova, najveći broj županija, više nego Kina i SAD, ostali smo bez mogućnosti da financiramo onu obavezu koju smo preuzeli a to su dječji vrtići na tim područjima. Zapitajmo se što je sa reformom javne uprave, šta je sa birokracijom. Imamo više općina nego cijela zapadna Europa a nemamo osigurane dječje vrtiće, samo 57% a jaslice samo 30% djece ima tu mogućnost. A imamo obavezu do 2020. dostignuti ono što je danas u Zagrebu, jedino u Zagrebu, 90% dok neke bogatije općine osiguravaju svojoj djeci i besplatan vrtić. Znači djeca su u neravnopravnom položaju a Ustav ne smije biti iznad nikoga a poglavito ne smije biti neravnopravan prema djeci. Hvala lijepo.
Hvala.
Sada je na redu klub zastupnika Mosta Nezavisnih lista i poštovani Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege, drago mi je šta je Živi zid i kolega Sinčić prepoznali važnost ove teme i da se zajednički pridružimo u borbi da tele operateri u RH budu iznad zakona. Ja sam i poslao dvije zakonske inicijative, Zakon o gradnji, gdje bi bazne stanice u RH imale građevinsku dozvolu, kao što imaju u cijeloj Europi. To je ono od čega nulta točka od koje moramo početi. Poslao sam dopune Zakona o elektroničkim komunikacijama gdje također tražim da u RH se plaća pravo služnosti kao u drugim državama EU. Ovdje sam pitao i premijera, ima višegodišnje iskustvo, i prije nego što sam postao saborski zastupnik, bio sam aktivist gdje se na brojna mjesta u dječje vrtiće, bolnice, škole, ustanove, u naseljena mjesta, gusto naseljena bez građevinskih dozvola, bez suglasnosti susjeda, postavljaju bazne stanice i na taj način bez građevinskih dozvola, bez ulaganja u infrastrukturu, HT izvlači ogromnu dobit, pa tako u RH, tele operateri imaju najveću dobit i s time se hvale, imaju 42% maržu ili dobit, dok u ostalim državama Europe i EU imaju 20% maksimalnu dobit, što znači da ogroman kapital izvlače iz RH i tu dobit usmjeravaju sebi za infrastrukturu u drugim državama. Svi znamo da je privatizacijom HT-a prodana i infrastruktura, kabelska kanalizacija koju su financirali građani, u cijeni je priključeno i nekoliko tisuća njemačkih maraka, tadašnjih koji su naši ljudi platili, naši građani, to je pitanje i nacionalne sigurnosti. EU je sad, nakon te pljačke, ipak osigurala sredstva za gradnju optičke mreže koja bi bila u vlasništvu hrvatskih tvrtki. Vlada taj projekt blokira, zašto? Zato da bi se sačuvao monopol HT-a, da bi RH i dalje ostala kolonija za koje će se izvlačiti enormni profiti. To je izdaja nacionalnih interesa. Europska Komisija u izvješću prigovorila je RH da HT kontrolira više od 71% tržišta fiksne mreže i na taj način neće se pridonijeti produljenju tržišnog natjecanja u RH. U međuvremenu posljednjih dana čujemo, vidimo da je HAKOM omogućio da HT stekne vlasništvo nad zemaljskom televizijom, EVO TV-om. HAKOM je najprije u lipnju odbio produljiti licencu hrvatskim tvrtkama da bi pet mjeseci kasnije strana privatna kompanija HT mogla jeftino kupiti umjetno obezvrijeđeno vlasništvo, državno vlasništvo. A EVO TV je profitabilno poslala, imala je godišnji porast pretplatnika za 20% i na ovaj način utopiti će se u MAX TV. HT će tako ubivši uspješnu hrvatsku tvrtku uz pomoć HAKOM-a još podebljati svoju monopol i svoju dobit. RH ima HAKOM kao regulatornu agenciju, očito služi samo da bi reguliralo monopolistički položaj HT-a i omogućio mu što lakše izvlačenje dobiti iz RH. Jedini način za to je naplata prava puta za korištenje javnog dobra jedinicama lokalne samouprave i svima koji su vlasnici zemljišta kao javnog dobra u državnom vlasništvu. U svojoj zakonskoj inicijativi koju sam dao, predložio sam da tele operater plaća pravo služnosti ili pravo puta. Uvažene kolegice i kolege, dao sam dvije zakonske inicijative, stoje mjesecima, nitko ne želi da ih dade, s kojim bi riješili da kao i u ostalim zemljama EU telekomi plaćaju pravo služnosti gdje izvlače milijarde i da plaćaju, da moraju imati građevinske dozvole. Vrijeme je da kažemo našoj Vladi [[Upadica: Hvala]] da pogoduje tele operaterima, nećete, iznad svega nacionalni interes i hrvatski građani, a vrijeme je [[Upadica: Hvala]] da i Europarlamentarci zapitaju EU zbog čega je RH ponižena. Hvala.
Gospodin Bulj ispred MOST-a nezavisnih lista.
Hvala lijepo. Uvažene kolegice i kolege, već 5, 6 g. govorim o istoj temi kao i saborski zastupnik otkako sam u Saboru, to je znači problem RH koji je i od nacionalnog interesa i od nacionalnog značaja, to je problem teleoperatera. Samo sam ovdje tražio stanku da vas informiram da sam zajedno sa hrvatskom udrugom o zaštiti od elektromagnetskog zračenja, organizirao okrugli stol koji će biti u četvrtak u 10 sati ovdje u Saboru i ovom prilikom vas sve skupa pozivamo, pozvani ste svi tako da će biti obostrana komunikacija, pozvao sam sva nadležna ministarstva, Ministarstvo graditeljstva, Ministarstvo zdravstva, pozvao Ministarstvo prometa, pozvao sam HAKOM, udruge koje se bave s tim problemom jer to je jedan od većih problema u RH. Isključivo zbog toga da ne bi bila jednosmjerna komunikacija a vidimo da je to ogroman problem ne samo u Zagrebu nego na cijelom području RH gdje teleoperateri sustavno krše zakone RH, koji bez uporabnih dozvola postavljaju bazne stanice na dječje vrtiće, bolnice, škole, jednostavno ugrožavaju i naš prostor i ekološki je problem a naravno najveći je problem elektromagnetsko zračenje kraj tih ustanova. Pozvao sam stručnjake koji se bave s time pa bi volio da sudjelujete na tom okruglom stolu jer je vrijeme da se Hrvatska počne ponašati kao jedna ozbiljna zemlja, kao što se ponašaju i druge države odakle dolaze teleoperateri. Očekujem vaš dolazak isključivo zbog toga šta je to jedno od ključnih pitanja. Trenutno u RH imamo više od 600 žarišta tj. gdje ljudi prosvjeduju zbog postavljanja baznih stanica, kako sam rekao, na bolnice, škole, vrtiće i brojne druge ustanove a imamo i kršenje zakona gdje su na silu postavljane bazne stanice tako da je MUP policiju slalo na ljude koji su se protivili postavljanju baznih stanica. Zbog čega je bitno da vi dođete na taj okrugli stol? Zbog toga šta svakom od vas, svakom građaninu, može preko noći osvanuti bazna stanica uz prozor vaše djece spavaće sobe. Zbog toga moramo biti ovdje jedinstveni i moramo u obostranoj komunikaciji, pozvao sam i teleoperatere, nadležne institucije, da uredimo našu državu u tom djelokrugu, kao što su zakonodavno uređene u Njemačkoj, u Švedskoj, pisao sam brojnim i veleposlanicima, npr. Švedske, gdje teleoperateri Švedske postavljaju baznu stanicu nezakonito u sred naselja Radošić, gdje nakon 5 g. prosvjeda privođenja je inspekcija građevinska kazala da treba ukloniti baznu stanicu, bazna stanica se ne ugrožava. Ovdje jedan od ključnih problema nacionalne sigurnosti, zbog čega, imamo problem, što komplet naš sustav kontrolira, znači kontroliraju strane tvrtke u stranom vlasništvu, tako da komunikacija primjera između premjera i predsjednice, je kontrolirana kroz strani teleoperaterski sustav. Imamo novca predviđeno u EU fondovima, zbog čega se blokira da mi gradimo svoju digitalnu mrežu, to je pitanja koje moramo postaviti nadležnim ministarstvima, a to sam potaknuo ovaj okrugli stol, zbog toga što sam pitao ovdje i premjera zbog čega se pogoduje stranim teleoperaterima koji imaju najveću dobit u RH, zbog čega HT ima monopol ni dan danas nisam dobio odgovor, kako na pitanje kao saborski zastupnik iz ovih klupa, tako i to je naravno, vidim da je njima, vama iz vlade to smješno i da ovo nije bitno, jer oni su i postavljeni ovdje da rade u interesu stranih interesnih skupina kao što su teleoperateri. Ali vi kolege saborski zastupnici, ovo nije stranačko pitanje, imamo udrugu HUZES gdje ima ljudi iz SDP-a gdje ima ljudi iz HDZ-a i najviše me zovu gradonačelnici iz HDZ-a po pitanju problema baznih stanica iz lokalne samouprave, pa očekujem da će doći ljudi iz HDZ-a tj. saborski zastupnici i da ćemo ovaj problem napokon regulirati, a ne ispod stola provlačiti strane interese, gdje najveću dobit u Europi imaju teleoperateri u RH, na cijelom kontinentu, 40% marže, dok u drugim državama je u prosjeku 20%, očekujem da dođete na okrugli stol, hvala lijepo.
Ispred kluba zastupnika Mosta Nezavisnih lista, gospodin Bulj.
Hvala lijepo, predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, evo cijeli dan raspravljamo o Inspektoratu, Sabor će donijeti odluke. Međutim, činjenica je da Sabor donosi brojne odluke. Imaju neke koje su loše, a ima jedna na koju sam ja osobno ponosan, to je bio Zakon o ništetnosti Ugovora o kreditima s međunarodnim obilježjima. To je tzv. Zakon koji je predložio naš kolega Škibola. Te štedno kreditne zadruge su na nezakonit, ništavan način, pljačkali građane RH i otuđivali imovinu, nisu plaćali poreze, naše institucije nisu reagirale, ni HNB, ni HANFA, nitko nije reagirao i ljudi su dovedeni u jedan loš položaj, ostajali su bez svoje imovine, jednostavno nisu bili u mogućnosti vratiti kamate, a kamoli glavnicu koliko je to bilo kamatarenje. Znači, to su bili krediti protuzakoniti, bili su neravnopravni sa drugim djelatnostima tj. drugima kojima su se bavili s tom djelatnošću štedno kreditnim zadrugama. Što se međutim događa? Ovaj Parlament je tada glasovao jednoglasno za taj Zakon, 134 saborska zastupnika i lijevi i desni i centralni. Međutim, sutkinja u Rijeci šalje pitanje, prethodno pitanje Europskoj Komisiji, gospođa Rodin, Danijela Rodin, koja šalje prethodno pitanje, a ona je u tipičnom sukobu interesa jel ona spava u kući koja je pod hipotekom tih štetočina, tih kriminalnih organizacija, stranih austrijskih štedno kreditnih zadruga. Nezavisni odvjetnik Europske komisije Tanchevijev, Bugar donosi svoje mišljenje koje govori da RH mora poštivati zakonodavstvo EU jer se naši suci bez obzira šta smo mi zakonodavno tijelo, stali u zaštitu naših građana, on to je, kao jednoglasno, više od dvotrećinske većine, jedino je Ustav donesen većim brojem glasova, ta sutkinja je, pošto je u sukobu interesa, sud u Rijeci tražio da Zakon nije usklađen sa Zakonima i Propisima EU. Taj neovisni odvjetnik je to podržao, naravno, Europsku Komisiju i sada je to na Europskom sudu i to ne mora biti obavezujuće mišljenje. Međutim, vrlo bitno je da mi kao Parlament stanemo iza ove odluke jel su pljačkali prije ulaska i pregovora u EU, te štedno kreditne zadruge Raiffeisen koje su pljačkale van Zakona, van Propisa, nisu plaćale porez RH. I sada su ti ljudi sretni koji su imali te kredite jer im se riješio problem. Međutim, palo na pamet jednoj sutkinji to prijaviti tj. poslati prethodno pitanje da se preispita je li usklađeno sa Zakonom Europske komisije. Pa čiji smo mi Parlament? Znate li što su napravili Austrijanci s njima, a iz njihove države. Austrijska agencija za praćenje tržišta i financijsku kontrolu je proslijedila i njihovom Državnom odvjetništvu jel su kriminalna organizacija. Mađari također. I Europski sud je donio odluku da je to kriminalna organizacija. Zar imamo mi pravo kao Sabor dozvoliti bilo kome da bude nad nama, a jednoglasno od našeg kolege Škibole donili Zakon, jednoglasno. Mađari su to jednostavno napravili, proglasili su ga ništavnim, nezakonitim i to je poništeno i Europski sud je takvu odluku donio. Međutim, što Vlada radi, ne znam kakvo je njeno mišljenje, ne znam kakvo je mišljenje Vlade? Zbog toga predlažem da mi saborski zastupnici koji smo dobili Sabor, koji smo donijeli taj Zakon o ništetnosti tih Ugovora, stanemo na stranu naših građana, da stanemo na stranu naše financijske stabilnosti, već kad nisu stale ni HANFA, ni HNB koje su šutile. Zamislite, sad su ti ljudi pokrenuli procese koji su bili oštećenici da na Europskome sudu izgubimo ovaj spor. Zamislite, znači, još pola milijuna kuna ti ljudi će morati platiti štete, a bili su 100% u pravu jel te štedno kreditne zadruge su mafijaške, lopovske i kriminalne. I da jedan sudac ili sutkinja ima pravo pobiti nas, mi smo zakonodavno tijelo i mi imamo obavezu štiti naše građane od pljačke strane štedno kreditne zadruge i niti jedan europski činovnik ne smije biti iznad nas, 134 saborska zastupnika su izglasali Zakon o ništetnosti tih Ugovora, tih štetočina [[Upadica: Vrijeme gospodine Bulj]] i pljačke hrvatskog naroda. Ovo govorim glasno zbog tih ljudi koji me zovu. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedi iznošenje stajališta u ime kluba. Prvi klub koji se javio za iznošenje stajališta je Klub zastupnika MOST-a, u njihovo ime govorit će zastupnik Marko Sladoljev.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle danas ću održati stanku u vezi događaj koji se dogodio u proteklih dana a to je nemili događaj u školi u Čakovcu. Dakle naslovi su bili da je profesor napao učenike međutim kasnije se ispostavilo da je on zapravo štitio svoj dignitet i dignitet struke i da je jednostavno dakle da je prešlo granicu onog štosu oni njemu radili. Radi se o čovjeku koji godinama radi u toj školi, koji vjerojatno pošteno i savjesno obavlja svoj posao i koji je mjesecima bio maltretiran od tih učenika, gađan kredama, vrijeđan i kojeg sustav nije štitio. Dakle ne opravdavam njegov čin ali ga mogu razumjeti kao i sam koji sam radio 20 g. u školi. Radi se o tome da sustav ne štiti profesore i da je ova Vlada na prijedlog sindikata odbila da se napad na profesore smatra napadom na službene osobe. Da ova Vlada još nije donijela zakon o prosvjetnoj inspekciji di vi možete profesora prijaviti za običnu četvorku iz likovnog, glazbenog, tjelesnog, bilokojeg predmeta i da vam zbog te anonimne prijave roditelja, dolazi prosvjetna inspekcija u školu, troši državni proračun, praktički plaćaju se dnevnice, roštvaju vam papire gdje se vi totalno kao učitelj odnosno profesor nezaštićeni. Dakle, čovjek je na neki način simbol nepravednog sustava, on je zapravo simbol svakog građanina Hrvatske koji sustav gazi, kojega ne zaštićuje i koji jednostavno više nije mogao trpiti nepravdu. Stoga ovim putem pozivam Ministarstvo obrazovanja da prihvati prijedlog sindikata da se napad na profesore smatra napad na službene osobe jer profesor nema nikakav institut da zaštititi samog sebe, ne znam koliko vam je poznat činjenica da vi u razredu morate trpiti učenika koji vas vrijeđa, koji vam psuje, koji vas gađa i kojeg zapravo ne možete ni istjerati iz učione tj. možete ga poslati pedagoškoj službi ali pedagoške službe u školi nema, ako je ona zauzeta nekim drugim poslovima, vi morate trpiti to cijelo vrijeme. Ako ga slučajno istjerate sa sata, tom učeniku se nešto dogodi za vrijeme toga, također ćete dobiti otkaz, tj. krivično odgovarati. U našim školama je manjka pedagoga, psihologa dječjih, mi smo jedna od zemlji koja u osnovnoj i srednjoj školi ima najviši pokušaj suicida i o tome treba raspravljati, dakle treba štititi učenike. Imamo činjenicu da ovo ministarstvo zapošljava jako puno administracije a vrlo malo stručnih službi u školi i vrijeme je da se pokrene sustav kako ovakvih slučajeva, profesor u Čakovcu koji je štitio na neki način svoj dignitet ali postupio na možda neprimjeran način ali jedino mu je to bilo preostalo jer ga sustav nije štitio, kako on ne bi postao simbol svih građana koje sustav ne štiti i koji uzima pravdu u svoje ruke. Hvala lijepo.
Idemo dalje, sada je na redu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Božo Petrov, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani građani. Marakeški sporazum ili kompakt ili kako god ga žele prevest, koji će danas Plenkovićeva Vlada prihvatiti i usvojiti u Marakešu, predstavlja ugrozu za sigurnost Hrvatske i njihovih građana. Lijepo je vidjeti po ne znam kojoj već bitnoj temi u ovih godinu dana gdje se HDZ i SDP slažu. Ali zbog čega će predstavljati opasnost? Od 2015. do danas, susjedne zemlje Hrvatskoj su zajedno sa Hrvatskom rješavale problem vezano za migrante. Danas susjedne zemlje odbijaju ići u Marakeš. Zašto ako je to sve u redu? S druge strane, Amerika koja je bila strateški partner Hrvatskoj na putu do njezine neovisnosti na putu prema Ujedinjenim narodima, na putu prema Europskoj uniji. Također ne želi biti dio Marakeškog sporazuma. Zašto? Mogu samo postaviti ponovo pitanje zbog čega? I od koga ćemo mi onda tražiti pomoć? Sve susjedne zemlje s kojima smo mi trebali rješavati gorući problem, ne žele biti dio tog pakta. Od koga ćemo tražiti pomoć? Od Junckera? Možda. Od Švedske, Španjolske. Možda od Juncekra koji je, čija je ideja budućnosti Europe, ideja gdje sve članice Europske unije nisu jednake, to je taj model s više brzina. Hoćemo od njih tražiti pomoć? Hoćemo li mi u konačnici ponovo biti nečije predziđe, a ne sad više predziđe kršćanstva, sad ćemo biti predziđe birokratskog briselskog aparata. Predziđe Bruxelles-a. Jel to ono što se danas događa? Jer kako drukčije objasniti da ovi ovdje saborski zastupnici, koji su izabrani voljom građana nisu dobili niti mogućnost da uopće rasprave o otme, jel li za Hrvatsku dobro ili ne prihvatiti Marakeški sporazum. Napravili ste niz skandala u Hrvatskom saboru zadnjih tjedan i pol dana, od Odbora za vanjsku politiku do Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav, pokrivali jedni druge, samo zato da bi ispunili volju predsjednika Vlade koji je rekao prije bilo čega, bilo kakve rasprave o Marakeškom sporazumu se neće raspravljati u Saboru. Ja vas sad pitam, je li Vlada dolazi na suglasnost, podršku, povjerenje Sabora, ili Sabor je taj koji treba slušati Vladu? Kol'ko ja znam, ustavotvorac je zamislio da Sabor daje podršku Vladi, da Vlada traži podršku od Sabora, a ne da neki predsjednik Vlade govori Saboru što će se događati u Saboru, a da neki pijuni unutar Sabora, odrađuju onako kako im je njihov šef rekao, a mi ovdje nemamo pravo uopće niti progovoriti o tome je li to dobro ili to nije dobro za Hrvatsku. Ako je to sve tako dobro, zašto nismo imali mogućnost niti razgovarati o tome? Zbog čega niste dopustili niti glasovanje na Odboru za vanjsku politiku o tome, pa evo dobijte. Odbijte da ne želite raspravljat o tome u Saboru, al' odbijte, glasujte o tome da odbijate, niste htjeli ni to. CDU je izabrala danas Annegret Kramp-Karrenbauer, njezina poruka je nakon toga bila, preispitat će se migrantska politika Njemačke, ali u Hrvatskoj, kad veliki šef naredi ništa se ne preispituje, nema potrebe, jer tada svi drugi koji razmišljaju možda drukčije, odmah bivaju etiketirani kao separatisti, kao izolacionisti, kao podkapacitirane osobe i narodi. To je vaša politika. Politika etiketiranja.
Hvala.
Prelazimo na sljedeće iznošenje stajališta, u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite kolega.
Hvala lijepo predsjedavajući, kolegice i kolege. Danas zadnji Zakoni, zadnji dan prije Ustavne stanke, Ustavom propisano, su dva najznačajnija Zakona za 2/3 Hrvatske. To je Zakon o brdsko-planinskom području i Zakon o nerazvijenim područjima. Žalosno što je to u tom terminu, žalosno što je zadnji dan, a najgore je što je to jedan isprazan dokument u kojem se ništa ne rješava za 2/3 Hrvatske. Ministarstvo regionalnog razvoja ovim dokumentom, Prijedlogom koji je danas u drugom čitanju, u biti zabit će zadnji čavao u lijes 2/3 Hrvatske. Niti jedna konkretna mjera u Zakonima o brdsko-planinskim područjima i nerazvijenim područjima se ne nalaze u Prijedlogu Zakona koji je u drugom čitanju. I to je taj odnos prema nerazvijenim krajevima Republike Hrvatske. Ovo je bilo, isto je to Ministarstvo koliko znamo, u EU fondovima na dnu po povlačenju, na dnu u Europi, u Europskoj uniji, što govori da to Ministarstvo bilo bi najbolje ugasiti, najpoželjnije i prebaciti sve u Ministarstvo financija, a od viška platiti, uplatiti za dječje vrtiće u nerazvijenim područjima sufinanciranje, i žalostan odnos hrvatske Vlade prema nerazvijenim brdsko-planinskim područjima, a o tome mogu kazati, jedan od primjera je Splitsko-dalmatinska županija ili Dalmacija. Sva obećanja koja su dali na Vladi u Splitu, sva obećanja, ja sam dao kroz amandmane na proračun Republike Hrvatske, niti jedan nije prihvaćen, niti jedan, a to su vrlo bitni amandmani, od besplatnih udžbenika za osnovnoškolce, do spojeva na autoput, znači vrlo bitni spojevi na autoput Cetinskog kraja, Imotskog kraja, Kninskog kraja, Drniškog kraja koji su mrtvi. Većina tih gradova su prazni kao duhovi, ta područja, mi na tim područjima imamo manje upisanih, ove godine 500 prvačića, 2700 manje srednjoškolaca, 7 škola je zatvoreno na tim područjima, a mi imamo senzacionalne izjave ministrice kao i ministrice prosvjete koja ovdje priča o modernizaciji škole, o novim tabletima, novim udžbenicima, novom Zakonu o udžbenicima, dok u isto vrijeme na tim područjima 2/3 Hrvatske, većina djece nema mogućnost, njihovi roditelji, da im djeca iđu u vrtić, nemaju gdje bavit se sportom i gdje imaju dvorane, nikad ništa nije uloženo, i ne može ministrica kazat to je samo osnivač kriv, Županije koje treba ugasit, a da se ugase te Županije i da se taj novac preusmjeri za obnovu odgojno-obrazovnih ustanova, ne bi imali ovaj problem, jer te Županije su najveći problem. One su kao bojler, sa puno kamenca, sve ostane u tom bojleru, sav novac, sva decentralizirana sredstva. O uslugama zdravstvenim na tom području, još je kaotičnije stanje, žene umiru u redovima da bi izvršile ultrazvuk, pregled ultrazvuka pregleda dojki, bezbroj prosvjeda žena. Bezbroj poruka, nitko ne reagira. A razočarava me najviše, šta na tim Vladama ili sjednicama van Zagreba, Vlada toliko projekata obeća, navodnjavanje Sinjskog polja, navodnjavanje Vrgoračkog polja, navodnjavanje, međutim od toga nema ništa. Jedino što dobro funkcionira to je uvozni lobij, to je što se prazne ti naši krajevi, brdsko-planinska područja i nerazvijena područja, a tome je dokaz današnji Zakon o brdsko-planinskim područjima i nerazvijenim područjima Republike Hrvatske. Zadnji dan ovog dijela sjednice i zadnja točka dnevnog reda u večernjim satima. Ovo je vapaj do neba, 2/3 Hrvatske i nebrige hrvatskih vlasti osim što znadu doći u goste u te krajeve i na račun ljudi, održati te sjednice, na račun gradova i tih građana, i zbog toga protestiram na ovaj način što se donosi ovaj Zakon. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bulju
Sada ćemo ići na iznošenje stajališta u ime kluba. Za sada se javio samo Klub Mosta. Evo ga, mogu li dobiti … [[ne razumije se]] pa jasno da morate napisati, pa niste od jučer u Saboru. Krećemo onda sa iznošenjem stajališta u ime kluba. U ime Kluba zastupnika Mosta – nezavisnih lista govorit će prvi poštovani zastupnik Marko Sladoljev.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo sazvao sam ovu stanku dok … [[ne razumije se]] stajališta Kluba Mosta u vezi sutrašnjeg prosvjeda učitelja i profesora, koji će se održati ispred Hrvatskog narodnog kazališta i gdje će se zapravo artikulirati zahtjevi profesora i učitelja prema hrvatskoj Vladi u vezi njihove zaštite. Treba također reći da taj prosvjed je posljedica napada na učitelja iz Čakovca gospodina Franju koji 35 godina revno i pošteno je obavljao svoj posao i koji je reagirao kako je reagirao, ali više zapravo nije bilo dakle druge opcije i on je jednostavno bio žrtva sustava koji ga nije štitio i nakon toga su se počeli javljati profesori iz cijele Hrvatske sa svojim svjedočanstvima. I upravo na neki način svjedočanstvo profesora i učitelja koji su bili na neki način i u zbornici u hrvatskoj javnosti tabu tema jer su se učitelji bojali o tome govoriti, jer su mislili ako će o tome govoriti da će biti prozvani kao loši učitelji je pokrenulo neke stvari. Pozivam ne samo učitelje i profesore na taj prosvjed, nego i roditelje. Dakle, ovdje se radi ne samo o zaštiti učitelja i profesora, nego o zaštiti obrazovanja u cijelosti. Radi se o tome da zbog nekolicine učenika koji ometaju nastavu i koji ugrožavaju profesore pati cijeli obrazovni sustav. Pate i roditelji i učenici koji žele učiti i raditi.
Kolegice i kolege, molim vas, dajte se malo utišajte. Kolega Sladoljev govori za govornicom. Molim vas. Možemo poslušati kolegu?
Ovdje se radi o pravu na obrazovanje i pravu na rad. Dakle, pritisak koji će učitelji i profesori sutra pokušati artikulirati prema hrvatskoj Vladi nadam se da će uroditi i nekim zakonskim izmjenama. Te izmjene ne moraju biti predložene od oporbe, iako ćemo mi kao Klub zastupnika predložiti izmjene Kaznenog zakon i imat ćemo inicijativu kompletnu da se napad na učitelje i profesore proglasi kao napad na službenu osobu. A vjerujem i da će Vlada to prihvatiti jer je uvidjela kakav je zapravo problem. I još jedanput bih pozvao sve dakle učitelje i profesore sutra na taj prosvjed, a isto tako i roditelje da im se pridruže, jer ovo je pravo na rad, pravo na obrazovanje i bez toga nećemo moći naprijed. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i SNAGA-e u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ivan Pernar.
Uvažene dame i gospodo, htio bih postaviti pitanje cenzure na HRT-u odnosno konkretnije je li moguće da Aleksandar Stanković vrši cenzuru na HRT-u. I drugo pitanje koje mi se postavilo nakon čitanja jednog članka je tko je zapravo urednik Stankovićeve emisije „Nedjeljom u 2“. Naime, prije 3 godine saznali smo da bloger Krule, odnosno Jadranko Hodak više ne komentira u Stankovićevoj emisiji. I on je to ovako članak glasi, veli, javili su mi da netko nije zadovoljan. Nakon svega nekoliko mjeseci komentiranja u emisiji „Nedjeljom u 2“ Aleksandra Stankovića popularni bloger Jadranko Hodak koji je široj javnosti poznatiji kao bloger Krule ostao je bez angažmana. O prekidu suradnje samo je izvijestio javnost preko facebooka: „Znam da će biti pitanja, pa evo da odmah javim, više ne komentiram goste u emisiji Nedjeljom u 2, danas mi je javljeno kako netko nije zadovoljan mojim komentarima i otkazuju komentiranje. Taj netko nije onaj na koga ćete vi odmah pomisliti, ćelavi s tim nema veze jer ja to znam. I nema smisla upirati prstom u njega a znam da bi vam on prvi pao na pamet. Ne, nije on. Ako ćete me pitati tko je taj netko nemam pojma. Znam samo tko nije, započeo je Hodak.“. O čemu se radi? Radi se o tome da ako je istina ovo što je bloger Krule u suštini rekao, odnosno ako je istina da mu je otkazana suradnja na HRT-u zato jer se nekome nisu svidjeli njegovi komentari i ako je istina da onaj ćelavi, a po mojoj pretpostavci, ćelavi koji prvi svima padne na pamet, kada pomisle na emisiju Nedjeljom u 2, po mojem sudu je Aleksandar Stanković, znači budući da kaže da se nekom njegovi komentari nisu svidjeli i zapravo kaže neizravno da bi, da Stanković nema s time veze, postavlja se sljedeće pitanje a to je da li se provodi cenzura općenito na HRT-u. Pod broj 2., da li se provodi cenzura u emisiji „Nedjeljom u 2“ i da li je moguće da Aleksandar Stanković nije taj koji zapravo odlučuje tko će biti dio njegove emisije već to netko drugi odlučuje a on samo provodi. Ta pitanja se postavljaju, to su ozbiljna pitanja jer, kažem, ukoliko je istina što bloger Krule govori, to nam daje puno toga za misliti o radu HRT-a, o voditeljima HRT-ovih emisija i zapravo o stanju slobode i cenzure na HRT-u. Tim više što je nedavno predsjednik Hrvatskog novinarskog društva Hrvoje Zovko dobio otkaz na HRT-u. I jedan od razloga zašto je ušao u sukob zapravo sa HRT-om, on navodi da se radilo upravo o cenzuri. I ja stoga postavljam pitanje, budući da su i neki drugi novinari ostajali bez posla kroz prethodno vrijeme kao npr. Denis Latin zato jer je radio emisiju „Latinica“ o Karamarku pa je ostao bez emisije, zanima me je li moguće da je podobnost i pristajanje na cenzuru zapravo nešto što jamči nekom pojedincu ostanak u HRT-ovoj shemi. I s druge strane se postavlja pitanje da izražavanje svojeg vlastitog mišljenja i diranja osjetljivih tema da li je moguće da takav pristup poslu zapravo dovodi do toga da ljudi ostaju ili bez emisije ili bez posla. Smatram da su to pitanja na koja je nužno odgovoriti jer bi HRT trebao biti u javnom interesu i služiti javnosti a ne biti podređen, da tako kažem privatnim interesiram nekolicine pojedinca u vlasti i njihovih suradnika na javnoj televiziji. Hvala vam.
Hvala lijepa. S time smo završili sa iznošenjem mišljenja. I kao što sam rekao, sada ćemo imati stanku od 15,15h kada ćemo nastaviti sa sljedećom točkom. STANKA U 14,23 SATI
Slijedeće iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Živog zida i Snage poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa podpredsjedniče Sabora, uvaženi kolegice i kolege, poštovana ministrice sa suradnicima. Vrijeme je ručka u petak i gospodu saborske zastupnike šta se dešava na njihovom radnom mjestu, 141 od 151 je odsutan, nema ih oni su već na toplom, na sigurnom uživaju u blagodatima svojih privilegija i lijepe plaće. Međutim, građani trpe posljedice njihovoga nerada donošenja kojekakvih zakona, a jedan od takvih je i Zakon o najmu stanova, koji je nedavno donesen u ovom istom visokom domu. Dok eto, pojedinci uživaju ovdje samo 200 m odavde zračne linije u Gundulićevoj ulici broj 8, starac bolestan psihički i fizički ima shizofreniju i ozbiljne želučane probleme, koji se zove Darko Požežanec izbačen je na ulicu od strane svoje stanodavke i to u trenucima dok je bio u bolnici na liječenju. Čovjek koji se rodio u tom stanu, u njemu proživio više od 70 godina u kojemu su živjeli i umrli njegovi roditelji nakon što je dovezen iz bolnice na vratima je pronašao lokote, promijenjene brave i doslovce je ostavljen u takvom stanju, dakle teškom psihičkom i fizičkom stanju da spava na ulici i on je već 7 dana proteklih spavao na ulici da bi danas nestao i da nitko ne zna gdje se on nalazi. To je posljedica zakona koji je predložio HNS, a podržala HDZ-ova većina i u kojem smo mi govorili da će ljudi stari, nemoćni, bolesni završavati na ulici i kad ste govorili da neće svjesno ste obmanjivali javnost. Jel hoće, zima je, stari i bolesni ljudi izbacuju se na ulicu, ako ne vjerujete evo prošećite imate 10 minuta pješice do tamo, ne trebate čak niti automobil. I govorili ste, a lagali ste da će ti ljudi dobivati nekakve prednosti u nekim stanovima državnim, da će biti mjesta u staračkim domovima, a nije tako, nije tako. Bacili ste kost između dvije skupine građana neka se međusobno bore do istrebljenja odgađajući taj problem sve do 2023. kada ova Vlada više neće biti u sedlu, umjesto da ste problem odgovorno riješili, odgovorno jer je bilo i mogućnosti i sredstava i vremena i obaveza da se taj problem riješi. I što sad s gospodinom Darkom Požežancem evo sad bi ovdje pametnjakovići rekli, šta me briga za komunjaru dobio je šta je htio, to je vaša logika, vi sve politizirate, svemu se rugate, sve promatrate kamena srca a ne želite razmišljati o tome da je to nečiji roditelj, nečiji djed i na koncu konca da će te to sutra biti vi sami. A, Hrvatska je po točki jedan Ustava, socijalna država, pa onda dajte promijenite Ustav, napišite Hrvatska je država u kojoj jači, ko jači, taj kvači, i to je to. Da Hrvatska je država, u kojoj stranka koja ima rejting 1,2 može radit što god hoće, a znamo da je državni tajnik bio u sukobu interesa. Da je pisao Zakon da bi sebi pomogao. I kol'ko je tu dizao galamu, i kol'ko se pravio pametan, ovoga, a unaprijed je znao da će posljedice njegovoga Zakona biti surove, okrutne i nehumane. Prema tome, ja sa ovoga mjesta upućujem poziv gospodinu Uhliru, državnom tajniku, ministru i podpredsjedniku Vlade Štromaru i gospodinu Kuščeviću, da se raspitaju gdje se nalazi gospodin Darko Požežanec, i po kojem je Zakonu i po kojem pravu, on izbačen iz svojega jedinoga doma na ulicu. Nadam se da će nešto biti poduzeto. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem poštovani kolega Bunjac.
Sada je na redu kolega Goran Aleksić, u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora.
Samo malo. Kolega Glasnović nema replike na izlaganje niti na povredu Poslovnika. … [[Upadica se ne čuje.]] Sad želite povredu? … [[Upadica se ne čuje.]] Molim? Na povredu Poslovnika uvijek imate pravo ali imate i mogućnost dobivanja opomene ako zloupotrijebite tu instituciju. … [[Upadica se ne čuje.]] Evo, izvolite.
Ja nisam vrijeđao pojedince nego jednu propalu doktrinu, jedan metalni sklop. Jer naše pitanje nije mister tamo gospodin mladi ovdje, koji ne zna tko je njega napadao tamo i zašto to ne govori otvoreno, tko ga je napadao gore. Ja znam tko je nas napadao. A naše pitanje je antropološko pitanje, antropološko, dok se s tim ne suočimo nećemo ići naprijed.
Dakle kolega Glavašević je dobio opomenu a i vi isto tako dobivate opomenu jer ste zloupotrijebili povredu Poslovnika. I molio bih sve kolegice i kolege da to ne činite, mijenjali smo Poslovnik zbog toga ali vidim da nastavljate i dalje koristiti povredu Poslovnika a mislim da nije korektno i da to činite namjerno. Izvolite kolega Aleksić.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskoga sabora. Ja moram reći nekoliko riječi o onome što je aktualno a aktualno je to da se na Vrhovnom sudu nalazi već nekoliko revizija povodom odluka županijskih sudova kojima su banke ili kažnjene ili nisu kažnjene. Nekim odlukama je određeno da se mora vratiti oštećenim dužnicima preplaćeni novac, nakon konverzije CHF kredita u eurokredite, a drugim odlukama određeno je da se zbog konverzije ne može vratiti preplaćeni novac dužnicima koji su ugovarali CHF kredite. I sada imamo situaciju da se na vrhovnom sudu nalaze revizije koje su uložile i banke i tužitelji, ovisno o tome tko je nezadovoljan i sada je potrebno o tome što prije odlučiti. Meni je stvarno žao da već godinama čekamo na neke odluke, ali nažalost to tako ide u Hrvatskoj. Sudska vlast je nešto malo sporija nego što bi trebala, nešto je malo sporija nego što bi trebala biti. Ja bih volio da je brža ali nažalost tako je kako je. I sada budući da je predsjednik Suda Vrhovnog suda obećao javnosti da će slučaj Franak imati prioritet. I ja stvarno očekujem da će se odluke o ovim pitanjima imaju li dužnici pravo nakon konverzije na obeštećenje donijeti vrlo brzo. Jedna revizija uložena je već u lipnju ove godine, jedna revizija uložena je prije neka dva, tri tjedna a ne znam ima li još poneka revizija. I uistinu sad više nema nikakvih zapreka da Vrhovni sud konačno razriješi taj jedan rekao bih Gordijev čvor. Jer o čemu se radi? 55 tisuća dužnika ugovaralo je CHF kredite nakon čega je te kredite konvertiralo u euro kredite na temelju zakona. Ja sam već objašnjavao ovdje u Hrvatskom saboru zbog čega ta konverzija nema snagu konvalidacije nepoštenih ugovornih odredaba. Pa ne bih se puno ponavljao, ali moram ipak reći da je Vrhovni sud već odlučivao o sličnim predmetima prije 10, 15 godina i da je tada odlučio da zakon kojim nije izričito utvrđeno da nekakva konverzija ugovornih odredaba se može smatrati konvalidacijom, da u tom slučaju takva konverzija nema snagu konvalidacije nepoštenih ugovornih odredaba. Dakle, to je potpuno jasno, Vrhovni sud je već o tome zauzeo svoje stajalište. Drugo pitanje je matematičko pitanje, matematički također konverzija ne čini više od 50% onoga što se dobije presudom jer konverzijom je smanjena samo glavnica. Smanjena je ona preostala glavnica za oko 30% u prosjeku za sve dužnike koji su konvertirali svoje kredite. Međutim, ti dužnici koji su konvertirali kredite nisu dobili obeštećenje jer onaj tko tuži banku, on će dobiti i obeštećenje i dobiti će smanjenu glavnicu ako još uvijek plaća kredit u valutnoj klauzuli švicarski franak. Osim što čekamo nestrpljivo tu odluku jer u lipnju 2019. nastupa zastara potraživanja, pa onda svi ti dužnici koji su konvertirali kredite moraju tužiti prije lipnja 2019. da bi dobili svoj preplaćeni novac a prije toga svakako moraju imati pravnu sigurnost da idu na sud zbog toga da dobiju taj novac a ne da plate još banci troškove. Zbog toga je jako bitno da se ta odluka donese što prije. Osim što čekamo tu odluku tako nestrpljivo imamo problem s bankama. Banke i dalje ne poštuju pravni poredak RH. Najprije kada je donesena pravomoćna presuda da je nepoštena i ništetan promjenjiva kamatna stopa, one su tvrdile da su one tu kamatnu stopu mijenjale na pošten način. Međutim, imamo već 50-takl pravomoćnih presuda gdje se je utvrdilo da to nije istina. Banke ne priznaju pravni poredak. Druga stvar sud EU, je utvrdio da arbitraže koje se vode izvan sudova, izvan nacionalnih sudova RH i drugih sudova u EU, da takve arbitraže ne vrijede. Međutim, naše banke su pokrenule arbitražu u Washingtonu. I što mi činimo po tom pitanju? Kako je moguće da pravni subjekti koji posluju u Europi, krše pravo EU. Kako je moguće da mi u Hrvatskoj nismo kaznile te pravne subjekte? Kako je moguće da im dopuštamo da oni ovdje rade što hoće i da krše prava i hrvatskih građana i pravo RH? Zahvaljujem.
Ovime smo došli do kraja rasprave po klubovima, pa sada prelazimo na dnevni red.
Slijedeće iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika, kolega Branimir Bunjac, izvolite. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege, poštovani gosti. Posljednjih tjedana svjedočimo potencijalno nezapamćenom skandalu i novoj sramoti Ministarstva obrane a tako i cijele Vlade RH. Radi se naime o ugovoru o nabavi borbenih aviona F-16 koji dogovoren sa izraelskim prodavačem koji nam prodaje američke avione. Iako je još 2017. načelno dogovoren taj posao i u proračunu su osigurana sredstva u iznosu 350 milijuna kuna, ugovor do dana današnjega nije potpisan i neizvjesno je da li će ikada biti potpisan. Ministar Zdravko Marić jučer nije znao odgovoriti na to pitanje niti je znao reći što će učiniti sa 350 milijuna kuna koje još stoje u proračunu a nije potrošena niti jedna jedina lipa. Tako nakon slučaja remonta aviona MIG 21 u Ukrajini za koji smo platili 150 milijuna kuna a nikada nismo dobili ni novac nazad ni upotrebljive avione i ostavili Hrvatsku bez obrane zračnog prostora, tako sada ponovno imamo krajnju šlampavost u Strategiji obrane RH, konkretno Ministarstvo obrane u kojem ćemo čini se ponovno ostati kratkih rukava. Jer naime osim što su izraelski avioni stari i neupotrebljivi, oni čak i da se provedu kroz remont, mogu trajati najviše 10 g. a prema informacijama koje se pojavljuju u javnosti, američki proizvođač aviona F-16, ni pod razno ne želi te avione primiti na remont jer su oni toliko izmijenjeni različitim nadogradnjama i dodacima da ih više otac bog ne bi popravio i doveo u vozno stanje. Cijeli ovaj posao trebao je koštati 2 milijarde 900 milijuna kuna, u njega je trebalo biti uključeno sve što uz te avione ide, znači servis, naoružavanje, prilagodba i infrastruktura ali vidimo znači da je cijela stvar dovedena u pitanje jer ugovor još nije potpisan. Ugovor je trebao biti potpisan navodno po ljeti pa je trebao biti potpisan u rujnu pa je trebao biti potpisan u studenomu i sada odjednom imamo situaciju prije 6 dana izraelski ministar obrane koji je potpisao taj ugovor, g. Lieberman Avigdor, podnio je ostavku a istovremeno, Predsjednica države Kolinda Grabar-Kitarović, odlazi u Pariz na 100.-tu godišnjicu obilježavanja I. svjetskog rata da sa Predsjednikom Trumpom razgovara o finalizaciji ugovora o prodaji borbenih zrakoplova. Znači iz kojeg razloga Predsjednica države mora razgovarati američkim predsjednikom o poslu koji je dogovoren sa Izraelom? Znači sasvim je jasno da je NATO savez blokirao kupnju aviona jer oni ne odgovaraju njihovim standardima i potpuno su neupotrebljivi i sada Predsjednica Republike pokušava popraviti što se popraviti da pa nagovara Trumpa da ipak dozvoli kupnju tih aviona, da se Hrvatska totalno ne osramoti. A ona se već sada osramotila i žalosno je da Predsjednica Republike mora raditi posao koji je trebao napraviti g. Krstičević i koji je trebao napraviti Andrej Plenković pa umjesto da ta dvojica butu zahvalni Predsjednici što radi njihove poslove, oni joj se iz dana u dan još k tome rugaju i misle da će se problem riješiti sam od sebe, a očito se neće riješiti. Tako da RH već godinama nema protuzračnu i zračnu obranu, naša sigurnost je potpuno ugrožena, a vidimo da Vlada jednostavno nije sposobna taj problem riješiti, da li je u pitanju tu sukob interesa, da li su tu u pitanju koruptivne radnje, na to bi trebala odgovoriti za to nadležna tijela, a ono što je nama u ovom trenutku bitno jest da Ugovor nije realiziran, da u proračunu ostaje 350 milijuna neiskorištenih kuna s kojima, ne znam, ministar Marić, to da učini, još manje ministar Krstičević, te stoga razloga smatramo da ukoliko do kraja godine ovaj Ugovor ne bude realiziran, a sredstva propadnu, da bi netko trebao podnijeti ostavku. Hvala vam lijepa.
Hvala vam.
Sada idemo na iznošenje stajališta u ime kluba. Imamo četiri kluba prijavljena, prvi će u ime kluba Živog zida i SNAGA-e govoriti poštovani zastupnik Ivan Vilibor Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. U današnjoj stanci osvrnut ću se na prosvjed građana ispred odlagališta odnosno Centra za gospodarenje otpadom Marinščina koji se održao prije nekoliko dana. Građani koji su se tamo okupili prije svega se žale na nemoguće uvjete života, na nesnosan smrad koji se širi tim područjem, poglavito kad puše južina. Radi se prije svega o sumporovodiku, osim toga, osim što je ugrožen zrak, ugroženo je i tlo, ugrožene su i vode. Naime Centar za gospodarenje otpadom Marinščina nalazi se nešto oko 200 m nadmorske visine iznad toka rijeke Rječine iz koje znamo grad Rijeka se napaja vodom. Ne samo narod Viškova nego i cijelog tog riječkog područja i grada Rijeke, ima pravo na čisti zrak, na čistu vodu, na čisto tlo, podzemne vode, poljoprivredne površine te je zahtijevano da se Centar za gospodarenje otpadom Marinščina jednostavno zatvori. Cijeli taj plan centara za gospodarenje otpadom vuče se već negdje od 2007. g., u početku je bilo 13 centara onda je to smanjeno na 11, od 11 ... [[Govornik se ne razumije.]] izgrađena to su Kaštijun u Istri i Marinščina u zaleđu Rijeke i još dva su u nekakvoj završenoj a što se tiče ostalih 7, oni ili nisu niti počeli dakle skupljati dokumentaciju ili je dokumentacija tek u nekakvih početnim koracima. Sve u svemu, dolazi do velikih kašnjenja, a i ovo što je izgrađeno, korištene su pogrešne tehnologije, umjesto da se gospodarenje otpadom zasniva na nekakvom razvrstavanju ili recikliranju i takvim tehnologijama, postupcima i politikama, ono se zasniva na skupljanju smeća, sušenju, prešanju istoga i proizvodnji nekakvih dakle cigli, bala ili ako hoćete briketa od smeća. Ideja je bila da se onda te brikete koriste u prodaju za loženje u industriji, recimo u kod cementare međutim, što se je dogodilo? To se ne događa. Umjesto da centri zarađuju zato što prodaju te brikete industriji, događa se suprotno, da oni moraju plaćati nekome da to odveze, da se riješi, međutim sad smo u situaciji da nitko ni neće to odvesti za novac i onda smo se našli u situaciji da zapravo se to tamo taloži, da se to tamo zakopava i sve je skupa jedna totalna katastrofa. Građani koji su bili tamo zamolili su me da poručim g. Obersnelu, gradonačelniku Rijeke i g. Komadini, županu Primorsko-goranske županije da bi oni vrlo koji žive tamo u Viškovu, na općini Viškovo, u okolici CGO-a, vrlo rado mijenjali svoje kuće za kuću g. Komadine i svoje stanove tamo za stan g. Obersnela, jedan za jedan, dakle bez ikakve naknade i kompenzacije a slično su rekli i za vodstvo općine kako bi zapravo iskusili iz prve ruke posljedice svoje politike. Treba također reći da kod samih CGO-a došlo je do jednog kaosa u dokumentaciji pa je tako došlo do sukoba izgradnje tih centara i definicija podzaštitnih zona, to znamo i za Resnik ovdje u Zagrebu, znamo i za Biljane Donje, znamo i za Marinšćinu. Ono što je jako bitno a vezano uz ovu temu plana gospodarenja otpadom, evo čuli smo i danas na sjednici Odbora za zaštitu okoliša, 371 milijuna kuna je Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost osigurao dakle u proračunu za slijedeću godinu za nabavu kanti za prikupljanje odnosno odvajanje plastike i papira međutim 100 milijuna kuna fali za kante za kompostiranje. Država kao ima suficit, kao ima novaca, kupuje se i troši za kojekakve stvari ali za 100 milijuna za kante za kompostiranje, novca nema. Nema 100 milijuna kuna da se napokon počne rješavati problem gospodarenja otpadom ali će biti višestruko više novca za plaćanje penala prema Europi zato što iste te kante i druge stvari nisu na vrijeme nabavljene i što sustav nije organizirao. Hvala.
Hvala.
Idemo na četvrtu raspravu. Poštovani kolega Branimir Bunjac u ime kluba zastupnika Živog Zida i Snage, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Zadnjih par mjeseci svjedočimo bespoštednom ratu HDZ-ih frakcija koje nas ne bi trebale interesirati da se istovremeno ne radi o zlouporabi državnih institucija za te svrhe. Navodno ratuju Andrej Plenković, Gordan Jandroković, Božinović i Škegro, protiv Kolinde, Milijana Brkića i Milana Bandića. A koliko vidimo, svi se služe metodama obavještajnog podzemlja. Jučer smo u Jutarnjem listu imali prilike pročitati navodno cjeloviti iskaz bivšeg policijskog informatičara iz Belišća, Franje Varga, na policiji, budući je isti osumnjičen za falsificiranje poruka koje su trebale poslužiti političarima i njima povezanim osobama za kompromitaciju sudaca, odvjetnika, ali i nepodobnih osoba, sve do vrha državnih vlasti. Taj iskaz nekim čudnim putem došao je do medija, a svakako uz blagoslov gospodina Božinovića, a vjerojatno i samoga Andreja Plenkovića. Podaci u iskazu vrlo su uznemirujući. Navodno sportski djelatnik Zdravko Mamić, nepravomoćno je osuđen na 6,5 godina zatvora zbog utaje poreza i pljačke, ima svoje suce, svoje, na Županijskom sudu, pa čak i na Vrhovnom sudu. Tek preko podpredsjednika Sabora, Milijana Brkića, vršio je pritisak na samoga glavnoga državnoga odvjetnika. Iako gospodin Dinko Cvitan to demantira, ostaje nejasno zbog čega je isti još i dan danas pod 24-satonom policijskom zaštitom. Osim toga, navodno je Zdravko Mamić ilegalno financirao izbornu kampanju Milijana Brkića, te ucijenio njegove profesore da mu oduzmu plagirani, da mu ne oduzmu plagirani diplomski rad i da mu k tome odobre kozmetičku preradu istoga, koju su nakon toga prihvatili kao valjani. Milijan Brkić i Tomislav Karamarko, bivši predsjednik HDZ-a vode svoje privatne istrage protiv članova HDZ-a, kako bi ih ucjenjivali npr. ima li tko ljubavnice i sl. Ako je to istina, a s nekim razlogom je ova vijest puštena u medije, sasvim je jasno da se sam vrh HDZ-a nekada i sada služe metodama KGB-a i GESTAPO-a. Čitamo da je Zdravko Mamić bio vrlo široke ruke, pa je Vargi za računalne usluge dao laptop i različite poklone, ali mu je dao i 500.000,00 kn na ruke, u gotovini. Ako je Zdravko Mamić davao manje-više nebitno, Vargi stotine tisuća kuna na ruke, opravdano je upitati koliko je dao Milijanu Brkiću i Kolindi Grabar Kitarović, s kojima je očito povezan. Vidimo da je barem jedan savjetnik predsjednice Vlado Galić surađivao s Vargom, a isti je navodno prijetio čak i Daliji Orešković, predsjednici Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Između ostaloga, Varga tvrdi da to nije ništa čudno jer je sama predsjednica države naredila da se na taj način ruši predsjednik Vlade. Saznajemo da je HDZ išao toliko daleko da je falsificirao barem dio vlastitoga izbornog programa 5+ za 2015.-tu godinu, koji je prepisao od Mile Vasića iz Prnjavora, a zatim ga predstavio kao program njemačkog info instituta. O tome su već i ranije masovno pisali mediji. Važno je napomenuti da je u članku u Jutarnjem pažljivo izostavljeno sve ono što bi moglo kompromitirati Andreja Plenkovića ili njegove suradnike. Koji je smisao toga, sasvim je jasno, prije svega, politički. Za hrvatsku javnost presudna je slijedeća posljedica ili će jedan HDZ se nedvosmisleno i uvjerljivo ograditi od iskaza Franje Varge, ili će dva, smjesta smijeniti Milijana Brkića s mjesta podpredsjednika Sabora. Nedopustivo je da osoba, kako ju je opisao Varga u svome iskazu, uopće bude zastupnik u HS-u, a kamoli njegov podpredsjednik. Također očekujemo da HDZ jasno kaže koristi li predsjednica Kolinda Grabar Kitarović obavještajno podzemlje za rušenje premijera, i ako je tome tako, očekujemo da HDZ odnosno njegova većina, pokrene postupak smjene predsjednice odnosno in pic menta. Hvala lijepa.
Sljedeći, sljedeće stajalište u ime Kluba iznijeti će poštovani zastupnik Ivan Vilibor Sinčić, u ime Živog zida i Snage.
Hvala vam predsjedavajući. Uzeo sam stanku da osudim netransparentno i nedorečenu praksu slanja proračuna kao dokumenta u Sabor, odnosno svega onoga što se dešava do samog izglasavanja toga proračuna. Naime, dali smo mnoge amandmane, jedan dobar dio tih amandmana nije prošao odnosno nije odobren od strane nadležnih tijela i postavlja se pitanje zašto. Evo, mi smo se raspitali, pošto je ovaj puta neobično velik broj amandmana ... [[Govornik se ne razumije.]] nije odobren, zašto je došlo do njihovog neodobravanja? Konkretno, radi se o amandmanu za plaće vatrogasaca, konto APP 3.1.1. Prvo smo naravno zvali nadležni Odbor u Saboru, oni su nam rekli zovite Ministarstvo financija, dobro, nakon par brojeva u Saboru, zovemo mi Ministarstvo financija, tamo isto ne znaju pa nas šalju na više Odjela unutar Ministarstva financija, državni proračun, pa riznica i tako dalje, ne možete dobiti suvisli odgovor, nitko ne zna, to kao rade šefovi, mi samo stvaramo Okvir, ne možete dobiti nikoga. Na kraju netko ipak kaže zovite MUP, dobro, zovemo mi MUP, pošto ta stavka se nalazi u razredu koji se odnosi na Ministarstvo unutarnjih poslova, i tamo gospodin kaže: „Moram zvati xy osobe koje pišu proračun da bi mogao doći do odgovora, jer ja ne znam točno koliki iznos ide vatrogascima, s obzirom da samo pišemo plan ono što mi je rečeno.“ I na kraju, niti od MUP-a zapravo ne možete saznati zašto su neki amandmani pali odnosno zašto nisu odobreni. Radi se naime o tome da ne možete dati amandman na ono što je proračunska zaliha jer ... [[Govornik se ne razumije.]] postoje ranije obaveze. Međutim, mi ne znamo kao zastupnici, ni to igdje piše u papirima, u onom buntu proračuna kojeg dobijemo, gdje su ta rezervirana sredstva, gdje su to ranije obaveze, i što se dešava? Mi svi trošimo vrijeme, uložimo trud da napišemo te amandmane da bi oni na kraju, ne bi prošli. Znači, na drugoj strani netko isto troši vrijeme da kaže ne, ne, ovo vam je rezervirano to ne može proći. Tjera nas se da radimo nešto što je unaprijed osuđeno na neuspjeh. Zato pozivam ministra Marića ili tko će već biti nadležan za slijedeći proračuni rebalans da se dostave podaci o tome gdje su ta rezervirana sredstva, da se unaprijed zna gdje se ne može raditi amandman jer ga nema smisla raditi jer neće proći, odnosno do koje mjere, do kojeg iznosa se može sa određene stavke uzeti. Apsurd da bude veći događalo se da isti amandman od strane jedan od strane vlasti odnosno nekog kluba iz vlasti a drugi od strane oporbe i ovaj od strane vlasti je prošao, mada skida isti iznos sa istog konta, a ovaj od strane oporbe nije prošao. Prema tome pozivam da se dokine ova netransparentnost, nedorečenost, radeći tako, dakle istraživanje zašto je do ovoga došlo, moglo se čak čuti a to vam je iz političkih razloga tako odbijeno. Ja tražim da se u ovom Saboru poštuje procedura, da nam se dostave na vrijeme podaci, informacije, a ne da stvari budu nedorečene i da se educira saborsko osoblje i osoblje po ministarstvima, dakle, dužnosnici, odnosno službenici, prije svega da znaju dati korektnu informaciju, da znaju dati informaciju na vrijeme, da stvar bude kako spada, kako bog zapovijeda kako se kaže, a ne da imamo ovakva navlačenja i sve ovo što nas svake godine iz godinu ponavlja. Hvala.
Idemo na 4. raspravu to je poštovani Ivan Vilibor Sinčić, u ime Kluba zastupnika Živog zida i Snage, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući, kolegice i kolege uzeo sam ovu stanku kako bi predstavio analizu koju smo napravili u Živom zidu. Zove se Analiza provedbe i učinkovitosti propisa za gradnju i puštanje u rad izvora neionizirajućeg elektromagnetskog zračenja, rađena je više mjeseci i obuhvaća 106 baznih stanica u Gradu Zagrebu nasumično izabranih. Najavljujem s ovog mjesta da ćemo analizu proširili na cijeli Grad Zagreb i na cijelu RH, posebice jer time dakle zgroženi rezultatima analize. Evo ja ću ih ovdje predstaviti i pročitati samo da uvodno kažem korišteni podaci u ovoj analizi su oni od Gradskom ureda za prostorno uređenje, izgradnju grada, graditeljstvo, komunalne poslove i promet Grada Zagreba te Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja. Naime, od 106 baznih stanica na području Grada Zagreba za svaku uz katastarsku česticu, operatera i druge podatke traženi su podaci o uporabnoj dozvoli, o građevinskoj dozvoli dok je trebalo građevinsku dozvolu, sad više ne treba jel je ukinuta ta potreba, sada treba samo prijava početka radova. Rezultati su skandalozni i šokantni i jasno pokazuju da Hrvatska nije pravna država i da bezakonje vlade na svakom koraku. Naime, ovom analizom primjene i učinka propisa iz područja gradnje utvrđeno je da na području Grada Zagreba od 106 nasumično izabranih baznih stanica nezakonito je postavljeno 69,82% a bez uporabne dozvole u rad je pušteno 90,57% dakle imamo 70% nezakonito postavljenih baznih stanica u vrijeme dok je trebala građevinska nisu imale građevinsku, a danas kad treba prijaviti početak radova nije prijavljen početak radova. Sve trebaju uporabnu dozvolu 90% nema uporabnu dozvolu. Podsjetio bi samo da inspekcija ne djeluje, ne sankcionira, propisane kazne za operatere su od 100 do 150 tisuća kuna. Jasno je da u RH telekomkompanije mogu raditi što hoće i gdje hoće, da se ponašaju onako kako se u svojim zemljama, u Austriji, u Njemačkoj, u Švedskoj, ne ponašaju. Hrvatska je jedina zemlja ne samo u EU, europskog kontinenta u kojoj nije potrebna građevinska dozvola da biste postavili baznu stanicu, nije potrebno pitati stanare, nije potrebno pitati mjesne odbore, odnosno postoje vrlo perfidni način da se isto izbjegne kako bi se postavila radna stanica, bazna stanica pardon. Što se tiče razina zračena one su višestruko veće nego u zapadnim zemljama, prema javno dostupnim podacima u Švicarskoj razine električnog polja za mobilne mreže u gradskim naseljima mogu iznositi 200 milivolti po m2, a kod nas 8,9 volti po m, odnosno 44 puta jače. U Belgiji mobilne mreže na 900 mHz imaju dopuštenu razinu električnog polja od 6 volti po m, i dijele svi operateri jednu lokaciju. Rješenje za ovo sve je izmjena nekoliko zakona i pravilnika, prije svega treba uvesti dakle u Zakon o gradnji i građevinsku dozvolu, osim toga potrebno je promijeniti Zakon o zaštiti od neionizirajućeg zračenja kako bi se uvela potreba da se u prostornim planovima, dakle unaprijed odredbe lokacije gdje bi te stanice bile i da operateri dijele lokacije, čime bi se i smanjio njihov broj i rasprostranjenost. Također, trebalo bi kontrolirati uporabnu dozvolu, što se sada također ne radi. Htio bih samo reći, vezano uz ovo razvoj širokopojasnog interneta u RH ako pogledate zapadne zemlje, razvijene zemlje one su u pravili razvijaju optičke kabele, kod nas je suprotno, razvija se bežično vaifai i dok je Francuska recimo zabranila instaliranje vaifai u školi za djecu, mi govorimo o tabletima, mobilnim telefonima, pametnim telefonima koje bi djeca trebala koristiti u obrazovanju. Postojao je ogroman i u EU fondovima da se infrastruktura napravi, gotovo ništa nije povučeno, to je također propust Vlade, a ja vjerujem i pogodovanje teleoperaterima, posebna priča ali nadogradnja na ovu je upravo i 5G tehnologija, ali pošto nemam vremena o tome više drugi puta. Pozivam sve hrvatske građane da ustanu protiv ovog nezakonja nezakonja i da napokon se svi zajedno izborimo za pravnu državu i poštovanje, što postojećih zakona, što da donesemo nove na korist svih građana. Hvala.
G. Bunjac, iznositi će stajalište Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e.
Hvala lijepo potpredsjedniče sabora. Uvažene kolegice i kolege. Ovih danas e u javnosti ponovno poteže priča o uvođenjem eura i navodnim nekakvim koristima koje ćemo mi od toga imati i još se govori da Hrvatska neće s time imati nikakvih troškova. To jednostavno nije istina. Znači zahvaljujući valutnoj klauzuli i nerealnom tečaju, već sada veliki dio profita, privatiziranih tvrtki, odlazi u inozemstvo, već sada Hrvatska daje Europi 75% svojih carina, dajemo jedan dio PDV-a a ako uvedemo euro, morati ćemo dati 700 milijuna eura, u europski zaštitni mehanizam i morati ćemo dati 700 milijuna eura Europskoj središnjoj banci. Osim toga trošak konverzije kune u euro, iznositi će pola posto BDP-a imati ćemo trošak izrade novčanice i kovanica eura, imati ćemo trošak prilagodbe računovodstva IT-a i ostale administracije i ono što je najpogubnije od svega, imati ćemo trošak rasta cijena i to prije svega maloprodajnih cijena, što će najviše osjetiti socijalno ugroženi građani. Znači poskupiti će kruh, mlijeko, kava i neki dr. proizvodi. Kada uđemo u eurozonu, Hrvatska će morati plaćati dugove Grčke. Znači u ovom trenutku Hrvatska ne mora plaćati dugove Grčke, ali ako uđemo u eurozonu, morati ćemo plaćati te dugove. Guverner Vujčić i Vlada ne govore istinu, kada kažu, da Hrvatska ima obavezu uvođenja eura, ne postoji zadani rok kada se euro mora uvesti. Da je tomu tako, potvrđuju slučajevi Češke, Švedske, Bugarske, Mađarske, Rumunjske i mnogih drugih zemalja koje imaju uvjete da uvedu euro, ali ga ne uvode. Važno je za napomenuti, da kada uđemo u euro zonu, ćemo također dobiti nove poreze, jer se porezi moraju uskladiti, tako se to kaže, sa ostatkom euro zone, a to u pravilu znači da će porezi biti i novi i viši. Hrvatska uopće nije spremna za euro. Da bismo ušli u euro, mi se moramo koliko toliko izjednačiti sa njemačkim i austrijskim gospodarstvom, a osobito ono što moramo izjednačiti je dohodak. Znači nema nema nikakvog pozitivnog efekta, ako Hrvatska s ovakvim plaćama i sa ovakvim gospodarstvom ulazi u isti prostor sa visoko razvijenim gospodarstvima, kakve sam sada upravo naveo. Također bi htio reći, da prema svim dostupnim anketama, više od 70% hrvatskih građana ne želi uvođenje eura, i iz tog razloga smatram krajnje drskim najave ministra Marića da se o ovom pitanju neće provoditi referendum. Znači ako se ova vlada nečega boji, onda je činjenica da se najviše boji referenduma, odnosno, mišljenja svoga naroda, što nam u ovom slučaju nedvojbeno pokazuje. Referendum mora biti, posebno ako se radi o ovakvoj veliki razlici u mišljenju, jer smatram da nema potrebe da se stalno hrvatskim građanima nameće nešto što oni ne žele u velikoj većini. Također važno je za reći, sljedeće ukoliko Hrvatska uđe u europsku zonu, ona će izgubiti svaku mogućnost vođenja suverene monetarne politike odnosno devalvacije i u potpunosti će ovisiti dakle o odlukama koje će se donositi u Frankfurtu i drugim centrima moći. Sve ozbiljne analize govore da će RH uvođenjem EUR-a zabiti zadnji čavao u lijes hrvatskoga gospodarstva i da ćemo ući u stanje trajne recesije. Ako sam ikada govorio neku informaciju koja je vrlo bitna, onda je to ova koju sam rekao upravo sad. I iz toga razloga molim vas da moje riječi dobro zapamtite kada budete razmišljali odnosno glasovali o tome, izražavali mišljenje, da li nam je EUR-o potreban [[Upadica: Hvala]] ili nije. Hvala vama.
Ajmo sada na, prelazimo na popularno nazvane stanke ili prijave za iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih lista, znači kluba i nezavisnih. Prvi je g. Branimir Bunjac.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Predstojnici ministarstva. Ovih dana primili smo više žalbi osoba i udruga oboljelih od dijabetesa. Žale se da postoji namjera, štoviše, da je već donesena odluka odgovornih tijela da se ključni lijek za dijabetes, inzulin, premjesti s liste osnovnih na listu dopunskih lijekova. Navodno se to radi na način da se odgovornost prebaci na proizvođače lijekova, iako je glavni krivac HZZO, koji drastično smanjuje otkupnu cijenu inzulin. Oboljeli napominju da je dijabetes trajna bolest, te da su potrebni sustavna njega i pomoć. Osobito su zabrinuti roditelji oboljele djece, koja smatraju da sa dosadašnjim pristupom, je dijete moglo ostati, praktički zdravo, cijeli život, jer im je upravo terapija inzulinom, pomagala suzbiti promjene na žilama, bubregu i očima. Brine ih da će ih po novoj klasifikaciji inzulin morati plaćati u visokim iznosima, što mnogi kućni budžeti neće izdržati, te će namjeravana odluka dugoročno izazvati razvoj komplikacija kako akutnih tako i kroničnih, koje će zahvatiti oči, bubrege i periferne živce, a u konačnici će još povećati troškove HZZO-a a ne ih smanjiti kako su oni naivno mislili. Oboljele se želi prisiliti da se vrate na uporabu šprica i igli, koje se ne koriste već gotovo 3 desetljeća, jer se jedino inzulin u bočicama ne bi naplaćivao. Modernije načine primjene inzulina, jednostavno si ne bi mogli priuštiti. Važno je napomenuti da je i bez povećanja cijene inzulina oboljeli već imaju povećane troškove po pitanju zdravlja, a osobito oboljeli od dijabetesa tipa 2. Oni moraju uzimati brojne tablete, nadomjeske prehrani i slično, a na ovaj način bi njihovi troškovi bili višestruko uvećani. Hrvatska je do sada bila zemlja, koja je po zdravstvenom pitanju bila uređena prilično solidarno i ravnopravno za sve segmente stanovništva i bolesnika a pogotovo za one kojima lijek znači život. Ovo je po prvi puta u povijesti zdravstva, da se donosi takva nerazumna odluka, a ta je da se osobama koje ne mogu preživjeti bez lijeka, lijek želi naplatiti. Iza ovakvog postupanja, jasno je da se zbog lošeg vođenja resora zdravstava i nedostatka rješenja, postupno prelazi na amerikanizaciju odnosno ulazimo u sustav u kojemu zdrav može biti i preživjeti samo onaj tko za to ima novaca. Za sve ostale predviđena je neformalna eutanazija. Neizbježno moramo postaviti pitanje jesu li ovo uspjesi ministra Kujundžića i bivšega ministra zdravstva Nakića koji sjedi u Upravnom vijeću HZZO-a. Je li ovo način da se saniraju dugovi zdravstva koji su nastali neracionalnim poslovanjem i političkim kadroviranjem. Zašto dugove koje su napravili političari uvijek ispočetka moraju plaćati građani? 300 000 oboljelih od dijabetesa, molim nadležna tijela da preispitaju način donošenja i posljedice ove odluke tim prije jer u njezinom donošenju nije sudjelovao niti jedan jedini dijabetolog. Inzulini u slučaju dijabetičara znače isto što i za zdravog čovjeka zrak i voda odnosno bez njih, bez njega ne mogu preživjeti. Ovo je pitanje je li RH država ili je samo duboka država, da ne kažem da je slučajna država. Ako nećemo brinuti za ljudske živote, doista je pitanje čemu onda država služi. Hvala vam lijepa.
Klub zastupnika Živog zida i SNAGE također je zatražio iznošenje stajališta, u njihovo ime govorit će zastupnik Goran Aleksić.
Zahvaljujem poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege 17. prosinca 1985. godine Opća skupština UN-a proglasila je dan volontera, Međunarodni dan volontera i taj dan je bio jučer, dakle 5.12. se svake godine obilježava kao dan volontera. I ovom prigodom ja čestitam svim volonterima u RH koji su u zadnjih 30-tak godina radili na dobrobit hrvatskih građana, a prije svega čestitam svim volonterima Udruge Franak koju smatram, malo sam u sukobu interesa što hvalim svoje, ali što mogu, ja smatram da je Udruga Franak građanska udruga koja je postigla najviše u ostvarenju ljudskih prava i prava građana u RH od kad RH postoji kao neovisna država. Mislim da je ono što je Udruga Franak ostvarila u stvari nešto najveće nakon pobjede u Domovinskom ratu. A što je ona to ostvarila? 2011. godine je osnovana, 2012. podigla je prvu i zasad jedinu kolektivnu tužbu za zaštitu potrošača, 2013. godine dobili smo prvostupanjsku presudu u svoju korist, a u lipnju ove godine dobili smo konačno pravomoćnu presudu protiv 8 banaka koje su optužene da su u stvari nezakonito poslovale u RH i dobili smo zadovoljenje u kolektivnom smislu. Utvrđeno je da je tih 8 optuženih banaka ugovaralo nepoštene i zbog toga ništetne ugovorne odredbe o valutnoj klauzuli švicarski franak i o promjenjivoj kamatnoj stopi koja se mijenja odlukom banke. Te banke koje su „svete krave“ RH jer nitko im nije stao na kraj dosad, koje zarađuju svake godine ogromne, ogromne dobiti, koje imaju dobiti i onda kad cijela država grca u minusu, kad poduzetnici grcaju u minusu, građani grcaju u minusu te banke ostvaruju dobit. Tek 1998. godine su imale manjak i imale su manjak još jedne godine zbog konverzije 2015., sve ostale godine banke u RH ostvaruju ogromnu dobit. Međutim te banke tu dobit ostvaruju prije svega zbog toga što naplaćuju ogromne naknade hrvatskim građanima, što su naplaćivale i još uvijek naplaćuju nezakonite kamatne stope i što su naplaćivale nezakonitu valutnu klauzulu švicarski franak. Na taj način one su uprihodile preko 10 milijardi kuna ekstra profita. Sav taj ekstra profit, zahvaljujući Udruzi Franak, i njezinoj sudskoj borbi, građani Republike Hrvatske koji su ugovarali kredite s nepoštenim ugovornim odredbama, mogu dobiti natrag u svoje džepove. Međutim da bi dobili natrag sav taj ekstra profit, svu tu opljačkanu, rekao bih, dobit hrvatskih banaka, građani moraju tužiti hrvatske banke. Volonteri Udruge Franak, deseci i deseci volontera, rade zadnjih osam godina u korist hrvatskih građana, međutim koliko mi kao zastupnici radimo u korist hrvatskih građana, veliko je pitanje. To pitanje doći će na ispit ponovno sljedeće godine, nakon što se konačno utvrdi sudska praksa, a to će vjerojatno biti sljedeće godine, nakon što saznamo imaju li ljudi koji su konvertirali CHF kredite, pravo na obeštećenje. Ja ću svakako pokrenuti inicijativu prema Vladi Republike Hrvatske i zahtijevati od Vlade Republike Hrvatske da pripremi poseban Zakon na temelju kojega bi se vansudski mogao dobiti sav taj novac koji su banke, reći ću otvoreno, opljačkale od hrvatskih građana, opljačkale pod blagoslovom Hrvatske narodne banke, pod blagoslovom svih Vlada Republike Hrvatske dosad i pod blagoslovom svih zastupnika Hrvatskog sabora koji su dosad radili u ovome Saboru. Dakle, ja očekujem da se utvrdi konačna sudska praksa, očekujem da uskoro Vrhovni sud Republike Hrvatske odluči o tome imamo li pravo nakon konverzije na obeštećenje i nakon toga 125000 ljudi koji su ugovarali CHF kredite imaju pravo sudskim putem dobiti svoj novac, a ja očekujem od svih nas da to riješimo sustavno sljedeće godine. Hvala.
Sada je na redu poštovani kolega Goran Aleksić, u ime Kluba zastupnika Živog zida i Snage, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege, ovih dana je izašla informacija o dobiti hrvatskih banaka u privih 9 mjeseci i vidi se da one nastavljaju ovdje poslovati ono u jednom duhu najboljeg mogućeg poduzetnika u povijesti RH, nit oru nit kopaju samo raspolažu tuđim novcem, posreduju i zarađuju ogromne, ogromne profite. Pa ja bih se vratio malo unazad u zadnjih 20 godina, podsjetimo se banke su zadnjih 20 godina imale minus samo 2 godine, '98. godine i 2015. godine. 2015. godine bila je konverzija chf kredita pa su zbog toga imale navodni gubitak, taj gubitak u stvari ne postoji, jer banke majke taj gubitak nisu imale nego su naprotiv one imale tu ogromnu dobit koja je onda pala na leđa hrvatskih banaka zbog toga jer je izvršena konverzija chf kredita. No, vratio bih se unazad 15-tak godina, pa da vidimo kako su banke to poslovale, unazad 15 godina. Pa tako 2003. imale su dobit 2,8 milijardi kuna, 2004. 3,73, 2005. 4,09, 2006. 4,2, 2007. 5,14 milijardi, 2008. 5,7, 2009. 4,3 milijarde, 2010. 4,3, 2011. 4,7, 2012. 3,45, 2013. nešto manje 1 milijarda, 2014. 2,52 milijarde, 2015. minus zbog konverzije minus 4,3 milijarde, 2016. ogromna dobit 6,37, 2017. za 1/3 manje nego 2016. 4,15 zbog Agrokora da se razumijemo i konačno 2018. prvih 9 mjeseci dobit 5,25 milijardi kuna. Ukupna bruto dobit banaka u zadnjih 15 godina bila je 60 milijardi kuna, što znači neto dobit nešto iznad 48 milijardi kuna. Pa bih se malo osvrnio na ovu godinu, prvih 9 mjeseci 2018. godine najveće banke u Hrvatskoj ZABA, PBZ i Erste banka imale su ukupnu dobit 3,8 milijardi kuna, to je prije oporezivanja naravno. Te banke imaju ukupno 9.877 zaposlenika, to znači da prosječno svaki zaposlenik donosi dobit banci od 42.423 kune mjesečno, zamislite dobit, jer dobit nije prihod, dobit je ono što banci ostaje, prihod je puno veći. Dakle, dobit se dobije kad od prihoda odbijete i plaće i troškove i sve obaveze banke koje banka ima, dakle ja govorim o dobiti o čistom novcu koji banka ostvaruje za svog vlasnika. Što to znači? To znači da vlasnici banaka još moraju samo na taj iznos platiti 18% poreza i ostatak je njihov. Ako usporedimo poslovanje hrvatskih banaka sa bankama u susjedstvu onda vidimo da u usporedbi s gospodarstvima koja su jača od naših ovdje banke nesrazmjerno bolje posluju. Kako je to moguće? Tako da recimo od Slovenskih banaka Hrvatske banke imaju 68% veću dobit ove godine, a BDP je naš veći od slovenskog samo 11%, nesrazmjerno je veća dobit banaka. Što se tiče srpskih banaka, ajmo gledati malo slabiju ekonomiju, 59% veću dobit imaju naše banke, a BDP je veći za 31%. Što se tiče mađarskih banaka ajmo jednu jaku ekonomiju vidjeti, 51% je manja dobit naših banaka od mađarskih banaka, a mađarski BDP je istovremeno veći za 180% od hrvatskog BDP-a. Dakle, vrlo je zanimljivo vidjeti kako banke u Hrvatskoj nesrazmjerno bolje posluju u odnosu na jača gospodarstva u Hrvatskoj nego u tim jačim gospodarstvima. Zašto je tako? Zato jer naplaćuju ogromne naknade, zato jer su naplaćivali nezakonite kamatne stope koje su veće za 100, 200 i 300% nego u drugim zemljama, zato što ne, zato što se ovdje ne investira ustvari, banke ovdje uopće ne investiraju one žive od hrvatskih građana i to tako da novac hrvatskih građana plasiraju u kredite i zarađuju na naknadama, dakle zarađuju od hrvatskog novca ogromne profite. Stoga na treba žaliti banke nego slijedeće godine sustavno riješiti problem obeštećenja svih oštećenih dužnika. Zahvaljujem.
Slijedeći iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika i nezavisnih lista je kolega Branimir Bunjac, ispred Živog zida i Snage. Izvolte kolega Bunjac.
Hvala vam lijepa podpredsjedniče sabora, uvažene kolegice i kolege. Već duže vrijeme prema dostupnim anketama možemo čitati da je Hrvatski sabor najgore ocijenjena institucija u RH. Naviše zakonodavno tijelo nekada ponos države prema mišljenju većine građana danas je svedeno na razinu činovničkoga ureda u kojemu se slijepo i nekritički potvrđuju sve odluke Vlade, a kako bi istovremeno stranački poslušnici nezasluženo dobili visoke plaće, razne privilegije o kojima prosječni građanin može samo sanjati. Doista je teško ne složiti s većinom tih kritika, a postavlja se pitanje tko je kriv za takvo stanje, prvenstveno i jedino Andrej Plenković koji je u travnju 2017. godine prepotentnim i teatralnim izbacivanjem MOST-a iz Vlade otvorio Pandorinu kutiju trgovine utjecajem, kupovine zastupnika, otvorene prijevare birača i zlouporabe institucija prije svega pravosudnih tijela. Uslijedilo je podlo razbijanje oporbenih stranaka uz koruptivne mjere, prijetnje i ucjene počevši od HNS-a sve do najbrojnije stranke SDP-a. Dogodila se trgovina zastupnicima ko na nekom placu, ko u mesnici, pa se nekad pitalo kolko košta kila mozga, a danas se pita kolko košta jedna ruka. Istovremeno se odvijao proces gušenja parlamentarizma pa i same demokracije u saboru jer je faraon se uvrijedio što su zastupnici postavljali pitanja i davali mišljenja, a osobito mu je smetalo što su zastupnici uzimali stanke pa je naredio predsjedništvu sabora da naprave novi Poslovnik kojim su de facto ukinute ne samo stanke već i replike. Slijedom toga rasprave su postale sterilne i monotone svedene na monologe, dosadne što se vidi po tome da je plenarnoj sjednici sve manje i manje zastupnika. Sve se svodi na glasanje po šalabahteru u petak od 12 do 14 sati gdje pojedini zastupnici roboti glasaju a da niti ne znaju o čemu glasaju. Ne samo da nema zanimljivih diskusija već se oporba tretira kao smetnja, kao nešto zlo i ružno prema čemu treba pokazati krajnje neuvažavanje i prezir. To najbolje vidimo po tome što se ni jedan amandman oporbe nije prihvatio u 2,5 godine kamoli zakon, nikakva saborska povjerenstva nisu dozvoljena, a približno četvrtina dokumenata čak ni ne dolazi na plenarnu sjednicu poput Marakeškog sporazuma. Iz redova vladajuće većine, pa čak iz redova samog predsjednika Vlade i sabora prema zastupnicima oporbe upućuju se najružnije uvrede kao što su panjevi, budale, primitivci i čobani. Zastupnike se neumjereno kažnjava pa su do sada zastupnici oporbe dobili preko 250 stegovnih mjera od čega jako puno s oduzimanjem riječi i izbacivanjem iz dvorane. Na saborske zastupnike šalje se straža da ih fizički ukloni iz ove dvorane, to je činjenica. A samim time Hrvatski sabor je onemogućen u svome radu kao u doba Khuena Hedervarya, a novokomponirani sljedbenik veliki …/nerazumljivo/… Andrej Plenković, pokazuje se kao najgori mogući birokrat i narcisoid spreman gaziti preko leševa, a sve kako bi proveo volju stranih centara moći protiv interesa vlastitog naroda i ostvario nešto što samo za njega se može nazvati karijerom. Ipak, oporba još nije nestala prošli tjedan u saboru HDZ je naletio na minu, kada je sjednica prekinuta zastupnici oporbe, njih 10-tak relativno malo uspjeli su u svojim tijelima sačuvati barem nešto časti i demokracije u ovom Visokom domu. Njihova gesta bila je jednaka, kao i gesta 10-tak studenata vođenih Stjepanom Radićem, koji su 1895. g. spalili mađarsku zastavu na Jelačićevom trgu. Poruka je, Bruxelles nije i neće pokoriti Hrvatsku, kao što to nekada nisu mogli ni Mađari ni mađaroni. Zaključno pozivam vladajuće da vrate demokratičnost, odgovornost dignitet i ovlasti u Hrvatski sabor u ruke narodnim zastupnicima. Pozivam da se čim prije ukine postojeći poslovnik Sabora i vrati stari i da se pokaže međusobno uvažavanje. U protivnom, upozoravam HDZ da će za sve ono što će u budućnosti slijediti u Saboru, isključivo oni snositi odgovornost. Hvala lijepo.
Hvala i vama.
Gospođe i gospodo zastupnici, počinjemo sada s postavljenjem pitanje Vladi, odnosno, pojedinom članu vlade, u skladu s odredbama poslovnika, članci 132.-139. Aktualno prijepodne, održava se na početku svake sjednice prije prijelaza na prvu točku dnevnog reda. Prvi na redu za postavljanje pitanje je zastupnik Milorad Pupovac, koji pitanje postavlja Gabrijeli Žalac, ministrici regionalnog razvoja i fondova EU. Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Pitanje postavljam ministrici regionalnog razvoja i europskih fondova. Gđa ministrice 5 gradova u RH koji su bili ratom obuhvaćeni i stradali, Beli Manastir, Darda, kao jedna cjelina, Benkovac, Knin, Petrinja i Vukovar, su iz dvaju programa EU operativnog programa konkurentnosti i kohezije, operativnog programa učinkovitosti i ljudskih potencijala za razdoblje od 2014-2020. dobili ukupno 120 milijuna eura. Svaki otprilike nešto više od 20 milijuna eura. Prema našim saznanjima, za smanjivanje socijalne nejednakosti i isključenosti iz siromaštva i poboljšanje infrastrukture, do sada je utrošeno veoma malo sredstava, grad Vukovar je do sada, grad Vukovar isplaćeno oko 16 milijuna kn, dakle, oko 10% ukupnog iznosa koji im stoji na raspolaganju, grad Petrinja oko 10 milijuna kuna, dakle, manje od 10% ukupnoga iznosa. Grad Knin i grad Benkovac još gore nešto više i od milijun kuna svaki. Mi se trudimo da na različite načine osiguramo da se popravi vodovode, da se popravi ceste, da mladi ljudi i oni koji su se vratili tamo, bilo Hrvati ili Srbi ne odlaze, a novac koji je od 2014. odnosno 2015. stoji na raspolaganju, tim gradovima stoji neiskorišten. Što Ministarstvo, što Vlada misli učiniti da se takva situacija promijeni? Ukoliko je potrebna pomoć tim gradovima, kako se planira osigurati ta pomoć da se poveća iskoristivost fondova?
Zahvaljujem. Prije odgovora ministrice samo mi dozvolite da pozdravim učenike srednje škole iz Preloga koji su s nama, dobro nam došli. … [[Pljesak.]] Izvolite ministrice.
Uvaženi predsjedniče HS-a, poštovani saborski zastupnici, poštovani predsjedniče Vlade, članovi Vlade, uvaženi zastupniče Pupovac hvala vam na vašem, dakle, pitanju, kako ste i sami rekli u našem operativnom programu konkurentnosti kohezija postoje sredstva za ratom pogođena područja, za 5, dakle, gradova, koji su odabrani u ovom financijskom razdoblju, to su Knin, Benkovac, Petrinja, Vukovar, Beli Manastir s općinom Darda. Dakako da, naravno obzirom na kašnjenje uopće cijele financijske perspektive smo uspostavili sustav, dakle, koji se odnosi na programe integrirane fizičke gospodarske regeneracije malih gradova na ratom pogođenih područja, rezultati nisu impresivni za sada. Međutim, naše Ministarstvo, uprava za potpomognuta područja zajednički sa svim gradovima kroz intervencijske planove je učinila sve da se ti natječaji na neki način što prije objave. Tu bih posebno istaknula sredstva koja su vezana za gospodarstvo, u svakom gradu smo definirali sa svakim pojedinačnim, dakle, gradom odnosno općinom na koji način se ta sredstva mogu što prije do krajnjih korisnika na neki način usmjeriti. I moram priznati da, evo, nakon, naravno i promjene vlasti na lokalnoj razini, bili su određeni zahtjevi za promjene tih intervencijskih planova na što mi naravno ne želimo pristati jer želimo da se na tim područjima, prije svega, upravo kroz ova sredstva koja su dostupna, to je gotovo milijardu, dakle, kuna sredstava koja idu u ova područja da se što, na što bolje mogući način, dakle, iskoriste. Što smo napravili, Uprava za potpomognuta područja zajedno sa svim gradovima održava intenzivne, dakle, sastanke i mislim da ćemo upravo do kraja ove godine sigurno imati značajnu, govorim vam, kad govorim o malim gradovima, čak štoviše, obzirom da je to jako dobar princip, praktički izravne dodijele sredstava, mi smo donijeli odluku prema, dakle, mapi siromaštva koju je radila Svjetska banka za nas da sukladno svim uvjetima koji postoje to napravimo za još 10 novih malih gradova na ratom pogođenim područjima, koja će sigurno dobiti sredstva ili izmjenom operativnog programa ili u slijedećem razdoblju, ali želim imati pripremljene projekte na terenu, osim onih sredstava koja ulažemo kroz hrvatski proračun za potpomognuta područja, mislim da je ovo dobar put. Rezultati uvijek mogu biti još bolji i još brži. Međutim, u ovom zapravo cijelom lancu, gdje sudjeluje i naše Ministarstvo i lokalna jedinica, potrebno je osigurati uvjete odnosno preduvjete da svi zajednički svoj posao odrade na vrijeme, ne samo u ovom programu, nego općenito kada su fondovi EU u pitanju. Mi vam možemo podastrijeti, dakle, detaljne podatke kada govorimo o ovih 5, dakle, malih gradova, kakva je trenutna situacija i što očekujemo do kraja ove godine. Po svim natječajima koji se odnosi na društvenu, gospodarsku, socijalnu infrastrukturu, ali isto tako i dio koji se odnosi na europski socijalni fond kada govorimo o ljudskim kapacitetima. Hvala vam lijepo.
Kolega Pupovac, izvolite. Očitovanje.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, zahvaljujem gospođo ministrice na vašem odgovoru. Prema onome što smo mi uspjeli zapaziti ili prema onome što smo mi uspjeli vidjeti, dva su potencijalna uska grla. Jedno je Ministarstvo, Ministarstvu je od 2014. trebalo godinu dana da donese program, pa donijela ga je u veljači 2015. Od 2015. do 2016. trebalo da donese program za Grad Knin koji je navodno imao već najbolje pripremljen program, a za sve ostale 2017-te. Drugi je očito program unutar samih gradova i njihovi kapaciteti da povuku takva sredstva. Prama tome, očito da je potrebno i unutar samih Ministarstva i očito da je potrebno unutar ovih jedinica lokalne samouprave, pretpostavljamo i kod drugih jedinica lokalne samouprave stvoriti snažnije kapacitete, bolju pripremu za iskoristljivost ovakvih sredstava. I vi i ja znamo da su ovi gradovi odabrani kao pilot područja za ova dva programa, socijalne uključivosti i kohezije i ukoliko na ovim programima pokažemo da nismo u stanju odraditi taj posao, za slijedeće razdoblje teško ćemo imati argumentaciju da ostale gradove, od Iloka na istoku, pa do Gračaca ili Obrovca na jugu, teško ćemo dobiti priliku da ti gradovi dobiju ovo što su dobili ovih 5 gradova. I zato treba učiniti sve da se ova sredstva iskoriste, posebno zbog toga što mnogi od tih ljudi gube populaciju zato što nema radnih mjesta, gube populaciju zato što nema elementarnih pretpostavki za život, kao što je obnova vodovoda i obnova struje.
Idemo na drugo pitanje, to je poštovana kolegica Grozdana Perić, koje pitanje postavlja ministru uprave, Lovri Kuščeviću, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade, ministri i ministrice, poštovani kolege, evo ja upućujem pitanje gospodinu Kuščeviću, ministru uprave. Naime, svi evo, smo svjesni da su sredstva EU jako važna za razvoj u svim sferama društva. na polovici mandata ove Vlade sigurno je potrebno podvući crtu i vidjeti što se napravilo i što se može više napraviti pa stoga u odnosu na samo Ministarstvo uprave koje je po podacima povuklo 11% sredstava predviđenih iz Europske unije, molima bih ministra da zapravo da jedan presjek i da nam ukaže što je poduzeto što se planira napraviti jer javna uprava je jako važna svima nama i građanima i samo funkcioniranje se onda na cjelokupno društvo, stoga evo molim ministra da na kaže što je poduzeto i što će se poduzeti kako bi se to stanje poboljšalo. Hvala.
Molim ministra za odgovor.
Hvala vam lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče hrvatske Vlade, kolegice i kolege ministrice i ministri, kolegice i kolege saborske zastupnice i saborski zastupnici, gospođo zastupnice hvala vam na postavljenom pitanju. Pa kao što znamo prioriteti ove Vlade jesu upravo povlačenje EU sredstava i tu se vide na razini cijele Vlade znatni iskoraci, poboljšanja u odnosu na prethodno razdoblje, međutim o tome ćete dobiti izvještaje od mojih kolegica i kolega. Ministarstvo uprave evo nije po svojoj strukturi investicijsko ministarstvo, nije ministarstvo koje provodi velike projekte npr. poput ministarstva koje vodi moj kolega Oleg Butković ne gradimo ceste, mostove tako uspješno kao što on gradi, međutim i naše ministarstvo ima projekata iz kojih možemo povući sredstava iz Europske unije. Na žalost moram konstatirati da dolaskom mene na čelo ministarstva, prije evo godinu i pol dana mi u Ministarstvu uprave nismo imali niti jedan projekt koji se naslanjao na EU fondove. Evo ga danas mi već imamo 14 projekata koje aktivno provodimo, neke smo već ugovorili neke pripremamo za ugovoriti, ovdje mogu istaknuti da smo već ugovorili Projekt kvalitete u javnoj upravi koji vrijedi 40,5 miliona kuna, on je ugovoren u tijeku su tenderi za dobivanje izvođača koji će taj projekt i realizirati. Tu je Projekt razvoj kompetencijskog okvira za zaposlene u javnoj upravi vrijedan 13 miliona kuna, također već ugovoren i započela je njegova realizacija. Zatim mogu istaknuti Projekte digitalizacije koji su jako biti za razvoj javne uprave. Tu je projekt E-pristojba koji je vrijedan 50,5 miliona kuna također ugovoren i u tijeku je uskoro očekujemo raspisivanje natječaja. Evo, gospodine Maras, možda da vi uzmete mikrofon [[Upadica: Kolega Maras, samo malo ministre..]]
Kolega Maras ja vas molim da se pristojno ponašate, nije ovo korektno i molim vas da se držimo nekog reda. Izvolite.
Dakle, tu je još E-poslovanje koji je vrijedan 50 miliona kuna također ugovoren i također u realizaciji. Pred nama je još ugovaranje projekata koja je ukupna vrijednost s ovima preko 900 miliona kuna jedan dio tih projekata ćemo ugovoriti do kraja ove godine, a drugi dio u siječnju i veljači iduće godine. Tu su projekti E-pečat, E-potpis, E-pristojbe, zatim uspostava Centra dijeljenih usluga, E-upisi itd., itd. Ja bih samo napomenuo da ta digitalizacija koja je zaista prijeko važan preduvjet za razvoj javne uprave ona ide u dva smjera. Prvi smjer je digitalizacija poslovnih procesa u javnoj upravi, a tu mislim i na državnu upravu, na lokalnu i regionalnu samoupravu i zatim digitalizacija komunikacije prema građanima i poslovnim subjektima. Zahvaljujući ovim projektima koje smo evo ugovorili preko 200 miliona kuna, a u idućih nekoliko mjeseci ćemo ugovorit ukupno 800 miliona kuna mi smo sasvim sigurno doprinijeli evo ga u povlačenju Europskih fondova. Ti rezultati će se vidjeti kao što sam rekao početkom iduće godine, međutim nije to samo sebi svrha povlačiti sredstva iz Europskih fondova, svrha je upravo popraviti procese u javnoj upravi, podiči kvalitetu usluge države, ne samo države već lokalne i centralne države. Evo ja vam zahvaljujem na ovom pitanju, zahvaljujem na vašem interesu i bit će mi drago da u jednoj prilici sve zajedno ovo isprezentiramo, a vjerujem da će sve to zajedno doprinijeti boljoj komunikaciji hrvatskih građana, poduzetnika i obrtnika sa državom i da će pomoći bržim, jeftinijim i transparentnijim poslovnim procesima koje obavljaju tijela javne vlasti. Hvala vam lijepo.
Kolegice Perić, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] i direktne učinke i rezultate koji će biti mjerljivi u ovom periodu. Hvala lijepo.
Sada bih molimo zastupnika Tomislava Klarića, da postavi pitanje ministru turizma Gariu Cappelliu. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče, gospodine ministre svjedoci smo ovoga ljeta brojnim i medijskim natpisima ali i podacima iz javnosti koji su iznošeni o slabijem turističkoj sezoni o manjem dolasku turista na područje RH, kakvi su konkretni rezultati kako će se to odraziti na prihode s obzirom na one podatke koje vi u ministarstvu imate?
Odgovor. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, gospođe zastupnice i zastupnici, gospodine Klariću, pa evo naravno tijekom ljeta pogotovo u 7, 8 mjesecu kad dođe jedan disbalans možda od 1-2% onda se gleda kao nekad davno na turizam da je turizam sezona 7 i 8 mjesec. Međutim, hrvatski turizam u zadnje 2-3 godine ide u potpuno drugačijem smjeru, onome što smo uvijek težili a to je da imamo pred i podsezonu jaku a da špica same turističke sezone bude nešto što je normalno, nazovimo to tako i da se tu više ni nema prostora za rast jer ni nema dovoljno kreveta da bi to mogli i tražiti. Osim toga rezultati možda i sami će dati odgovor da u ovom trenutku za prvih dakle do današnjeg dana brojimo 6% više turista i negdje oko 4% više noćenja. Dakle, ostvarili smo, ostvarit ćemo do kraja godine negdje oko 19,5 miliona noćenja i preko 106 miliona, 106 miliona noćenja i 19,5 miliona dolazaka turista, dakle ti rezultati definitivno ukazuju da hrvatski turizam ima drugačiji tijek da se on proteže tijekom cijele godine i da smo recimo primjera radi na kontinentu recimo imamo u ovom trenutku 11% više tijekom cijele godine. Da smo u nekim pojedinim trenucima kao u 5., pa sad i u 10., 11. mjesecu imali čak povećanje preko 20%, da ni jedna županija nema pad turističkih dolazaka i noćenja, dokaz je dakle da definitivno hrvatski turizam bilježi bolje podatke. A što se tiče samih prihoda, ove godine ćemo imati sigurno definitivno, do sada povijesno najbolje prihode, a to će biti oko 12 milijardi eura prihoda, dakle povećanje negdje oko 10% prihoda na razini prošle godine. Tu je još vrlo važno reći da osim prihoda rastu i investicije. Mi smo ove godine negdje imali oko milijardu eura investicija u RH, na razini 4, 5 zvjezdica, dakle hoteli najviše oko 50-ak novih hotela obnovljeno ili novo izgrađeno. Isto nešto slično očekujemo sljedeće godine, očekujemo negdje oko milijardu i 100 milijuna novih investicija, eura investicija dakle u hrvatski turizam, najviše opet u hotele, najviše kategorije dakle 4 i 5 zvjezdica. Što znači ako dodamo zahvaljujući ovim novim zakonima koje je Vlada i Sabor donio, dakle u turizmu i u zdravstvenom turizmu, u zdravstvu mi ćemo imati povećanje investicija negdje oko 350 milijuna i u zdravstvenom turizmu. Dakle, sljedeće godine možemo reći da će biti u odnosu na zadnje dvije godine rast investicija u turizmu preko 55% što je jedan ogroman iskorak i naravno što potiče daljnje zapošljavanje i mogućnost razvoja cjelokupnog gospodarstva. Bitan je i ovaj zadnji posjet predsjednika Vlade i članova Vlade u Kini gdje ćemo sljedeće godine imati proglašenja turizma dakle Hrvatske i Kine gdje očekujemo rast preko 50 tisuća novih kineskih turista u odnosu na ovu godinu i definitivno otvaranje jednog novog tržišta koje će osim tržišta već koja su nam poznata, Njemačke, Austrije, Slovenije i Italije imati veliki rast turista iz tih zemalja otvaranjem ureda koje je premijer otvorio, dakle prije 10-ak dana i uskoro otvaranje ureda u SAD-u u Los Angelesu i u Koreji, nadamo se da će ta tržišta nadoknađivati možda ako bude eventualan pad turista sa ovog našeg europskog tržišta ali po najavama londonskog sajma prije par dana očekujemo rast turista na, u visini od 5 do 6%. Hvala lijepa.
Očitovanje. Izvolite kolega Klarić.
Uvaženi gospodine ministre, zahvaljujem se na vašem iscrpnom i konkretnom odgovoru. I mišljenja sam da upravo na ovaj način iznošenje konkretnih podataka, činjenica jedino tako možemo demantirati sve one koji uporno dezinformacijama, izmišljenim vijestima pokušavaju omalovažiti i rad ove Vlade ali na kraju krajeva i uspjehe koji su na području RH evidentni. Nastavite tako i zahvaljujem se na vašem odgovoru.
Idemo dalje. Zastupnik Davor Bernardić, postavlja pitanje predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, ove godine smo svjedočili mnogobrojnim aferama, u neke od njih, u mnoge od njih su bili upetljani mnogi od vaših najbližih suradnika iako ste tvrdili da ništa ne znate, to se kasnije nije pokazalo istina, sve ste znali i bili ste dobro informirani, čak ste bili u neke afere direktno uključeni. Podsjetiti ću vas, afera BORG, afera SMS, afera HOTMAIL, afera elitna prostitucija, afera Uljanik, afera kupovina ruku i mandata u Saboru, da ne nabrajam dalje jer o tome su sve detaljno izvještavali hrvatski mediji. Građani gube povjerenje u institucije ove zemlje, kada vide da se po pitanju procesuiranja odgovornih u tim aferama ne događa ništa. I stoga je moje pitanje za vas, da li možda znate gdje je vaš glavni državni odvjetnik? Da li radi, da li dolazi na posao? Odgovorite mi.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine Bernardić, poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, zastupnice i zastupnici. Vi ste svašta nabrojali ovdje u ovim vašim tiradama oko kako navodite afera i rekli ste da sam ja upleten u njih, točno, u SMS aferi ja sam bio i predmet fabriciranja lažnih SMS-ova pa je i to jedan od zadataka i policije i državnog odvjetništva da ih otkrije. Što se tiče vaše teže o kupovini mandata, ona ne da je neistinita, ona je patetična. Dakle, ljudi iz ovog dijela sabornice očito duboko nezadovoljni vašim radom, vašim smjerom načinom na koji funkcionira SDP odlaze iz vaše stranke. I mislim da ti ljudi na način na koji to komuniciraju odlaze svojom voljom i demonstriraju nezadovoljstvo prema vama. Odabir gdje će ti ljudi sa svojim, kao što znate, temeljem našeg Ustava i zakona neopozivim mandatom, to je njihova stvar. Nitko od tih ljudi nije došao u HDZ, baš nitko. Prema tome vaše teze gdje želite amalgamirati vlastite probleme da su nekakav naš negativni element su jednostavno netočne a pri tome i patetične. I to vi jako dobro znate, to znaju vaši kolege, zbog toga oni i odlaze. I ja bih vam iskreno savjetovao kao čelnik vladajuće stranke a vama kao nominalnom šefu još uvijek najveće opozicijske stranke da radite malo na konsolidaciji. Nama je u interesu da imamo snažnu opoziciju u obliku SDP-a a ne da imamo jedno rasulo koje gledate vi i gledaju vaši članovi i koje se reflektira i u rejtingu. Pogledajte razliku u kojoj god hoćete anketi i vidim da čak mislite da su to državne ankete, ankete koje koliko je meni poznato u hrvatskom političkom životu traju zadnjih skoro 3 desetljeća su stalno od istih i stalno manje-više o istima. Tako da sve te vaše izjave mi djeluju jako neuvjerljivo a vaše između redaka nepoznavanje temeljnih načela diobe vlasti je zapanjujuće, doslovno je zapanjujuće. Vi pitate mene gdje je vaš državni odvjetnik. Znate kada ne'ko kao čelnik oporbe, netko tko ima mandat od naroda tako nešto kaže, onda šaljete jednu jako lošu poruku hrvatskoj javnosti, šaljete jako lošu poruku mladim ljudima, šaljete jako lošu poruku onima koji možda nisu pravnici ili se nisu bavili institucionalnim, politološkim i ustavnim temama, i razabrali što je čija uloga i tko što radi. Možda ste vi navikli, možda je u vrijeme vaše većine, vaše Vlade, moj prethodnik iz vaše Vlade percipirao tadašnjeg državnog odvjetnika kao svog, ja nikog ne percipiram kao svog, 'ko ima bilo kakve veze sa pravosudnim sustavom, to su ljudi, profesionalci, koji znaju svoj posao, imaju svoju odgovornost, rade zakonito, profesionalno na temelju onih saznanja i informacija koje ta Tijela trebaju i mogu steći, i sukladno tome, donositi svoje odluke i svoje postupke. Bilo bi dobro da i vi pridonesete kulturi političke rasprave, na čelu diobe vlasti, razumijevanju rada i neovisnosti pravosudnih institucija koje su i neovisne i samostalne u svom radu, i zato nije dobro da tako nešto insinuirate, pogotovo stoga što je riječ o čovjeku koji je iznjedren iz tog sustava, profesionalnog. Ja gospodina, nisam ni poznavao do prije nekoliko dana prije nego što je postao državni odvjetnik. I to vam je bit, i vodite računa o tome. Nije dobro za vas ovo što govorite.
Hvala vam. Hvala vam. Odgovor, izvolite kolega Bernardić.
Hvala vam lijepa na savjetima, al' morat ću vas podsjetiti, da ste upravo vi, ukloniti glavnog državnog odvjetnika Dinka Cvitana, koji sad hoda s 3 tjelohranitelja i postavili novog glavnog državnog odvjetnika, gospodina Jelenića. To ste napravili upravo vi. Što se tiče rejtinga, ako ste toliko sigurni da ste tol'ko jaki, da ste tol'ko snažni, pa zašto onda kupujete ruke u Saboru? Zašto ste kukavica i zašto ne raspišete prijevremene izbore, to je moje pitanje vama. I nemojte podcjenjivati građane ove zemlje, jedno je biti nezadovoljan, a drugo je promijeniti dres, otići dignuti ruku za HDZ-ovu Vladu, nemojte podcjenjivati ljude, jer vi mislite da su ljudi tako naivni da ih u svakom trenutku možete lagati, farbati i pljačkati. I to je nešto što ne možete raditi, ako tu priču možete prodati vašim članicama i članovima, ne možete svim građanima ove zemlje. A što se tiče rasula, tu je vrlo jasna situacija danas u Hrvatskoj. Vašim Prijedlogom izmjena poreznog zakona, dižete plaću sebi i najbogatijima, i zovete investitore u Hrvatsku jer je ovdje jeftina radna snaga. Vašom takozvanom mirovinskom reformom, želite da građani rade duže i žive teže u mirovini, od obrazovne reforme nije ostalo ništa, od, osim neuspjelog eksperimenta na djeci, radnici Uljanike i 3. Maja su na cesti, zato jer ne znaju da li će sutra raditi, dal' će možda ostati bez posla. Ljudi umiru, zbog toga što Hitna medicinska pomoć ne može doć'. Građani čekaju specijalističke preglede, neki ih ni ne dočekaju. Iz DORH-a cure povjerljive informacije, gube se papiri, iz cijelog obavještajnog sustava, pušta, o tome se ovdje radi. Ja u isto vrijeme, iz Agrokora je izvučeno preko 500 milijuna kuna, i nikom ništa, i zato ljudi, gospodine Plenković, masovno iseljavaju iz Hrvatske, zbog nepravde, nepotizma, korupcije i kriminala. I u mandatu vaše Vlade, preko 130000 ljudi je napustilo našu zemlju.
Hvala. Hvala vam. Idemo dalje. Peti je na redu zastupnik Veljko Kajtazi, koji pitanje postavlja Predragu Štromaru, potpredsjedniku Vladu i ministru graditeljstva i prostornog uređenja. Izvolite.
Zahvaljujem se poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade, poštovani ministri i poštovane kolegice i kolege. Moje zastupničko pitanje upućujem podpredsjedniku Vlade i ministru graditeljstva i prostornog uređenja, gospodinu Štromaru. Na osnovu Odluke povjerenstva za praćenje nacionalne strategije za Rome i sukladno Zakonu o legalizaciji objekata, u tekućoj godini smo zajednički osigurali sredstva i pokrenuli finalne korake za legalizaciju objekata u 21 lokaciji na kojoj se nalaze objekti Romske zajednice. U suradnji sa jedinicama lokalne samouprave, taj proces, privodimo kraju čime su Romi u 21 naselju, dobili Rješenja, kojim se potvrđuje legalnost njihovih objekata. To se dakle odnosi samo na objekte, obuhvaćene snimke do 2011. godine, pitanje koje želim postaviti a u kontekstu da još uvijek ne postoji niti jedan, niti je postojao projekat stambenog zbrinjavanja Roma. Što se će dogoditi sa onima koji su svoje objekte izgradili nakon 2011. godine? I sa onima koji iz nužde danas grade stambene objekte? Kako dolazite iz sredine u kojoj je taj problem izražen, što po tom pitanju planirate učiniti? Hoće li biti mogućnosti da i oni koji su izgradili objekte nakon 2011. godine, na bilo koji način, legaliziraju svoje objekte? Hvala vam.
Odgovor, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora. Poštovane gospođe i gospoda saborski zastupnici, cijenjeni gospodine Kajtazi, saborski zastupniče. Da, i sami ste svjedokom, a iz vašeg pitanja je razvidno, Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja i sa još nekih drugim sredstvima, uložili smo zajedno dosta sredstava krajem '17., i u 2018., da riješimo legalizaciju onih građevina koje se nalaze u romskom naselju. Tu moram zahvaliti svim načelnicima i gradonačelnicima Općinama, Gradovima, Romskoj zajednici i vama, da smo mogli zajedno ostvariti taj projekat. Izuzetno puno truda je uloženo i što se tiče nadležnosti Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja, sva sredstva smo već riješili, 2 mjeseca prije kraja ove godine. Sve smo odradili prije nego što smo i planirali. No, mi moramo zaštitit prostor Republike Hrvatske, devastacije ima dosta, i ne smijemo dozvoliti gradnju u onim prostorima, gdje nije dozvoljeno. Ja apeliram sada i na vas, da informirate sve, da se ne može graditi zgrada ako se nema rješenje o izvedenom stanju. Međutim, svjesni smo izgradilo se u buduće će se graditi i postoji mogućnost preko Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja, da osiguramo sredstva za izradu glavnih projekata, to je najglavniji dokumenat, a onda i plaćanje komunalnog doprinosa i vodnog doprinosa, da bi stvarno mogli raditi ubuduće građevine koje su legalne. Svjesni smo ekstremizma, ne samo u Hrvatskoj, nego i u Europi, moramo štiti naše nacionalne manjine, moramo biti osjetljivi prema svima i prema Romima, ja sam siguran, da ćemo opet naći i za ovaj problem zajednički način, kako ćemo zaštiti prostor RH, da ga više ne devastiramo a da pomognemo Romskoj zajednici. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Poštovani predsjedniče hvala na odgovoru. Ali ne mogu biti zadovoljan, dok ne najavite konkretni akcijski plan za sanaciju, situacije u romskim naseljima, posebno u Međimurju, koji se ubrzani šire. Dakle, ne traži se poseban status Roma, nego od vas tražim, da se prihvati realnost situacije na terenu, te da se odustane od inzistiranja tvrdno provedbi zakona, jer stvarno dodatni humanitarni problemi koje nećemo riješiti. Molim vas da se određeni … [[Govornik se ne razumije.]] te da se za ta područja donesemo planove integracija. Ukoliko nastavimo ignorirati problem, cijeli prosvjed legalizacije, u … [[Govornik se ne razumije.]] će biti srušen, Hvala.
Idemo na pitanje br. 6 zastupnik Gordan Maras, pitanje postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče Vlade, vama evo jedno pitanje, ono što bi volio unaprijed vas evo upozoravam da ne podcjenjujete hrvatske građane i dajte iskrene odgovore, nemojte sa visoka, nego onako kako bi to pravi premjer davao. A moje pitanje ide u smjeru jedne simbioze na hrvatskoj političkoj sceni koju vidimo svaki dan, a to je simbioza Andreja Plenkovića i Milana Bandića. To je jedna, ovako bi rekao, vrlo tijesna suradnja, gdje sa jedne strane zagrebački gradonačelnik osigurava promjersku poziciju g. Andreju Plenkoviću, razno raznim avijacijama. Sa druge strane Andrej Plenković osigurava štošta g. Milanu Bandiću, a također od jučer smo vidjeli i da osigurava mu i većinu gradskoj skupštini Grada Zagreba, gdje je najeklatantniji primjer trošenja javnih proračunskih novaca za političke i druge interesne skupine. Ja ovdje vam mogu reći da se građanima Hrvatske gadi hrvatski politički sustav, upravo zbog toga što se na taj način radi, da se ljudi kupuju, da se nudi usluge, pogledajte Klub zastupnika Milana Bandića, koji je narastao za 11 zastupnika. Stotine tisuće kuna zagrebačkih poreznih obveznika je potrošeno na picokijade, na knjige u nekim gradovima itd. kako bi vi g. predsjedniče imali komotnu većinu i kako bi bili premjer. Ono što mene zanima, da li ste vi g. predsjedniče Vlade, ponosni na vašeg partnera Milana Bandića i na tu simbiozu koja je zagadila hrvatsku političku scenu? Hvala vam lijepo.
Odgovor izvolite predsjedniče Vlade.
Poštovani zastupniče Maras, meni se čini da ste vi malo frustrirani i opterećeni, vi sada već 2 put za redom u točno 2 mj. govorite o jednoj temi na krivom mjestu. Slušao sam neki dan predsjednika gradske skupštine g. Mikulića, koji bi bio sretan da ste vi zastupnik u gradskoj skupštini pa da sav ovaj kumulirani napor, gdje želite nešto kazati gradonačelniku Bandiću imate prigodu reći izravno. Ne ne morate govoriti meni, zato što po 2 put opterećujete Hrvatski sabor sa temom koja se odnosi na našu najveću jedinicu lokalne samouprave a to je Grad Zagreb, ja razumijem da ste vi relativno nedavno postali prvi čovjek SDP-a u Gradu Zagrebu i da biste vi nešto željeli. Ali, nije trenutak. Nije trenutak. Kada netko izgubi izbore i nacionalne i lokalne, kada nema rješenja, kada se stranka doslovno topi, raspada, vaše kolege traže kako je vaše pitanje, takav odgovor zaslužuje g. Maras, jako je važno da javnost shvati da imate krivu adresu i krivo mjesto. I to 2 put. Obično se kaže ne 2 puta to isto, vidim da vi niste to usvojili, pa moramo to sve skupa ponoviti. Vi kroz vaše zastupnike u gradskoj skupštini, lijepo artikulirajte sva pitanja koja se odnose na funkcioniranje Grada Zagreba, kada za to dođe vrijeme. Evo, g. Mikulić je najavio da će on sazvati sjednicu gradske skupštine, pa ćete imati tamo prijedlog proračuna Grada Zagreba za 2019. g. pa tamo o tome pričate. Što se tiče iste aluzije, koju je vaš predsjednik stranke maloprije u svom pitanju govorio, ponavljam još jednom ljudi od vas odlaze. Vi imate tamo, šta, sve je do vas, ili kako vam je ono slogan, tako nešto, pa onda je do vas, nije do nas. Ako odlaze od vas, do vas je, ne do nas, vi to morate prihvatiti. Meni je to žao, ja sam rekao, meni bi stvarno bilo drago, da možemo igrati neku ozbiljnu utakmicu, neki evo, košarkaški hakul koji može biti gal, ali ne može, sada je 12 razlike, biti će skoro duplo rast. To je naš problem, ne naš. E moraš se malo smijati Gordane, tako je to. Znači vi imate problem, ne mi, lijepo drugi put reći kolegama, zadužite ih, što da pitaju gradonačelnika na sjednici gradske skupštine, ne u Hrvatskom saboru. … [[Govornik se ne razumije.]]
Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Ništa nije zatvoreno, pripremite se već sada, za 3 put ću to isto pitati, zbog toga što dok ne dobijem odgovor a vama je to smiješno ali nije smiješno hrvatskim građanima gospodine Plenković, jer vi ste također koliko se ja sjećam imali ono vjerodostojno. Je li vjerodostojno da od izvornih onih koji su glasali za vas da postanete premijer ima ih 70 ili 71 a da ovi ostali koji tada nisu htjeli vas za premijera sad glasaju za vas. I glede čuda, svi su vezani ili gotovo svi su vezani uz Milana Bandića. Je li to vjerodostojno? Jeste li vi vjerodostojan? Je li vama irelevantno tko je za koga glasao i kako su glasali hrvatski građani, to vas nije briga. Kao što kaže kolega Bačić, u knjizi Martine Dalić vlast sve trpi u vlasti je sve dozvoljeno. Znači sa te strane, gospodine predsjedniče Vlade, dok se vi tako ponašate, normalno je da ljudi odlaze, dok je vama smješno da se javnim novcem kupuju glasovi, dok kažete ministru Božinoviću da skrene pogled sa pravih stvari koje bi trebao gledati a sada vidimo u gradu Zagrebu da će gradonačelnik Bandić morati politički istrgovati 3 zastupnika ne bi li imao većinu u Gradskoj skupštini da Mikulić ostane predsjednik Gradske skupštine, znači HDZ-u je to u interesu. I sa te strane umjesto da kažete, nećemo podržavati političku trgovinu, vi ćete se praviti ha ha, smiješno je sve, ja ću pristati na bilo što. E to nije u redu. A da vam kažem na šta me podsjeća ta simbioza između vas i Milana Bandića, kao na raka samca i moruzgvu. Rak samac se zavuče u kućicu jer su mu leđa otkrivena, vi ste dosta usamljeni u HDZ-u a Milan Bandić je moruzgva koji hapa okolo sa svojim, sa svojim pipcima i osigurava mu miran život i većinu u Hrvatskom saboru i Gradskoj skupštini. To je ta simbioza koja vlada između vas i Milana Bandića, rak samac i moruzgva.
Hvala vam. Idemo dalje [[Upadica Maras: A zajedničko im je da dolaze iz…]] Kolega Maras, molim vas, kolega Maras, kolega Maras, završili ste 10 sekundi više i sjednite. Pitanje br. 7. zastupnik Tulio Demetlika postavlja Darku Horvatu, ministru gospodarstva, poduzetništva i obrta. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade, cijenjene ministrice i ministri. Postavljam pitanje ministru Horvatu vezano za dobivanje priključka za elektroenergetsku mrežu kako za fizičke tako i za pravne osobe na području Istarske županije. Naime, otkada je prošle godine izvršena reorganizacija operatora distribucijskog sustav došlo je do centralizacije određenih poslova sa značajnim smanjenjem broja zaposlenih. Zato danas imamo situaciju da investitori, tj. naši građani koji žele graditi, bilo stambene ili gospodarske objekte nailaze na birokratske barikade. Naime, nakon predaje od strane investitora zahtjeva za elektroenergetsku suglasnost dobivanja ponude i plaćanja priključka a za veće potrošače investitori su dužni i izraditi, tj. platiti posebni elaborat investitori čekaju na izvedbu samog priključka od 3 do 6 mjeseci, a za veće objekte tj. za složene priključke i puno duže. Stalno slušamo, pogotovo od strane vladajućih da se donose mjere kojima se potiče rast gospodarstva, kojima se skraćuju rokovi ishodovanja potrebnih dozvola, no mene zanima da li se iz ovog konkretnog primjera potiče ili koči razvoj gospodarstva. Mi smo na vrijeme upozoravali da će se u Istri kao u regiji u kojoj se najviše ulaže i gradi, da li je to sektor turizma, gospodarstva ili stambena izgradnja, da će se upravo takvom reformom, takvom reorganizacijom kočiti i usporavati razvoj. Nažalost, bili smo u pravu. Stoga, gospodine ministre očekujemo od vas da kao ministar u čijoj je nadležnosti HEP a i kao osoba sa velikim radnim iskustvom u HEP-u da poduzmete odgovarajuće mjere kako bi se hitno riješio ovaj problem. Hvala.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, kolege i kolegice ministri. Pa ja nekako imamo osjećaj da je ovo pitanje trebalo biti upućeno kolegi Ćoriću u čijem portfelju je energetika ali nevezano uz administrativne probleme barijere ili možemo ih danas zvati bilo kako, ja ću vam pokušati dati neke parametre, odnosno odgovoriti ukoliko ne budete zadovoljni, mogu vam i pisanim putem predočiti određene podatke. Slušate i kroz medije a i ovdje ste u zadnje dvije godine svjesni činjenice da je ova Vlada samo kroz poreznu reformu hrvatskog gospodarstvo rasteretila sa otprilike 6,5 milijardi kuna. Isto tako u jednom drugom akcijskom planu koji ruši administrativne barijere, u protekle 2 godine a i vrlo brzo ćemo kao Ministarstvo gospodarstva pred Vladu izaći sa prijedlogom akcijskog plana za administrativno rasterećenje za 2019. pa kumulativno predviđamo da će se u ta tri akcijska plana hrvatsko gospodarstvo dodatno rasteretiti za otprilike 2,5 milijarde kuna. Dakle mi smo u proteklih 6 mjeseci analizirali 939 propisa, analizirali 3 tisuće i 76 administrativnih obveza, razgovarali sa 317 poduzetnika iz realnog sektora i Vladi ćemo predložiti akcijski plan unutar kojeg ćemo ukinuti 320 takvih administrativnih prepreka za što cijenimo i kroz standard cost model smo izračunali da ćemo time samo u 2019. godini rasteretiti hrvatskog gospodarstvo sa dodatnih 640 milijuna kuna. Što se tiče vašeg prijedloga, dakle gledajući malo kakva je procedura unutar HEP-a, operatera distribucijskog ili prijenosnog sustava na području na kojem vi živite operator distribucijskog sustava prosječno godišnje napravi oko 2 tisuće i 700 priključaka, oni jednostavniji na niskonaponsku mrežu imaju rok čekanja u prosjeku od 26 dana, svi oni drugi, nazovimo ih, veći, puno više vremena i dana gube na provedbu javne nabave i rješavanje imovinskopravnih, nego se te procedure događaju i provode unutar HEP-a. A podsjetit ću vas da smo u pretpristupnim pregovorima i u trenutku kada smo ušli u punopravno članstvo EU, među prvima zatvorili područje 15 energetika, uskladili kompletni zakonodavni okvir sa pravnom stečevinom EU, pa Opći uvjeti za opskrbu električnom energijom ili drugi podzakonski akti koji u ovom trenutku jesu na snazi, dio su trećeg energetskog paketa s obzirom da se, koliko ja imam informacije, četvrti energetski paket, ili kako će se on već zvati, očekuje na proljeće 2019. godine. Siguran sam da će taj četvrti energetski paket s obzirom da liberalizira tržite električnom energijom dijelom liberalizirati i metodologiju priključenja. Hvala lijepa.
Očitovanje. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine ministre na vašem odgovoru, ali i ja ću se osvrnuti na onaj vaš uvod. Ja mogu postaviti samo jednom ministru pitanje, a vjerujem da vi kao Ministarstva i ministri imate dobru suradnju i da komunicirate. Cilj je bio ovoga upravo smanjenje administrativnih barijera za razvoj gospodarstva, a vi ste zaduženi za razvoj gospodarstva. A unutar Vlade riješite na koji način ćete sa HEP-om, ja sam napomenuo koji je problem. I zato podržavam ukidanje tih barijera. Međutim, neću se složiti sa vama sa ovim prosjekom koji ste vi rekli jer kada se radila reorganizacija u samom HEP-u vezano za ODS, onda najvjerojatnije se uzimao teritorij, broj stanovnika, a nije se uzimao broj priključaka. Ja ću vam napomenuti da u ovoj godini od 1.1. do 30.9. u Istri je izvršeno preko 6 000 priključaka za 9 mjeseci, a da istovremeno za složene priključke čeka danas 130 i neki priključak, da je samo 61 trećina realizirana u ovoj godini. To znači da smo spori i kočimo razvoj. Time što kočimo razvoj, svi gubimo, gubimo gospodarstvo, gubimo radna mjesta, gubi državni proračun, lokalni proizvod, jednostavno svi gubimo i onda se postavlja pitanje, budući da je ODS energetski subjekt obavlja poslove djelatnosti distribucije električne energije za cijelu RH i imam monopol. A vi jako dobro znate da i HEP se ponaša kao država u državi i da bi svi u toj državi trebali imati iste uvjete, a nemamo iste uvjete jer u drugim krajevima RH se drugačije i puno brže dobiva elektroenergetska suglasnost i sama izvedba priključka. Zato, ja postavljam pitanje na kraju gospodine ministre, da li se Istran time namjerno koči, da li ste nas uzeli na zub, da li nas s time kažnjavate? Ja očekujem da vi i gospodin ministar Ćorić upravo poduzmete takve mjere da se ta sumnja otkloni i da razvoj gospodarstva u Istri [[Upadica predsjednik: Hvala.]] bude u istim uvjetima kao u ostatku RH.
Sada će zastupnica Marta Luc-Polanc postaviti pitanje Tomislavu Tolušiću, podpredsjedniku Vlade i ministru poljoprivrede, izvolite.
Zahvaljujem. Moje pitanje, dakle, ide ministru Tolušiću, a odnosi se na kvote drvne mase koje Hrvatske šume moraju osigurati drvoprerađivačima. Naime, ministre, meni se čini, u vašem mandatu da ste vi poprilično zainteresirani za tu problematiku i primijetila sam u posljednje dvije godine, imali ste više sastanaka sa drvoprerađivačima vezano uz te kvote i vaše izjave nakon tih sastanaka ja ću njih par citirati. Tijekom 2017. godine nakon sastanka izjavili ste: Usvojili smo praktički sve ono što je drvna industrija tražila i očekujem da će nova raspodjela kvota drvne mase biti poštenija. Tijekom 2018.godine ponovo izjavljujete: Drago mi je da su drvoprerađivači sjeli i izradili transparentan model podjele drvne mase. Malim proizvođačima osigurali smo 20% više drvne mase, a proizvođače namještaja izdvojili u poseban razred, kako bi im osigurali dodatnu sirovinu za proizvodnju finalnog proizvoda. I još jedna izjava: Učinili smo sve što možemo kako bih prihvatili prijedloge drvne industrije. Moje pitanje ministre konkretno glasi: Tko gospodari Hrvatskim šumama i tko određuje kvote drvne mase, da li to čini struka u Hrvatskih šumama, inženjeri ili to vi činite u dogovoru sa drvoprerađivačima? A moje drugo pitanje glasi: Koji je interes države da nacionalno bogatstvo, konkretno, najkvalitetnije drvo, mimo natječaja, isključivo putem kvota uz rabat do čak 25% dodjeljuje stranim drvoprerađivačima koji poluproizvode izvoze van i ostvaruju pri tome višestruku zaradu, dok istovremeno kod njih rade ljudi za minimalac? Zahvaljujem.
Izvolite potpredsjedniče.
Hvala. Prije svega lijep pozdrav predsjedniku HS-a, gospodinu premijeru, kolegama ministrima i ministricama, uvaženim saborskim zastupnicima i zastupnicima, hvala zastupnice vama na postavljenom pitanju. Prije svega, ja bih napomenuo da Hrvatskim šumama upravljaju Hrvatske šume. Inače, ministar, kako ja, tako i ministar Romić, ministar Jakovina i svi ostali ministri su Skupština društva i definitivno u tom segmentu smo zainteresirani da znamo kako i na koji način tvrtka u državnom vlasništvu, kojeg smo mi Skupština, kako upravlja i kako funkcionira. Inače, da prevedemo u stabla, godišnje Hrvatske šume posijeku oko 6 milijuna stabala, posade oko 9 i pol milijuna mladica plus još šumsko sjeme, znači, puno više se posadi, nego što se posječe. Po prvi puta u prošloj godini, ja smatram da mi trebamo pomagati Hrvatsku drvu industriju i govorite neistine, a ako trebate podatke točne, dođite u Hrvatske šume i u Ministarstvo, znači 370 kupaca trupaca i 191 kupac prostornog drveta, svaki od tih kupaca posluje i radi u RH, ne u Italiji, ne u Njemačkoj, ne u Francuskoj, ne u Turskoj, nego u RH. Znači, društva koja su u vlasništvu ljudi koji su ovdje u RH, hrvatskih građana, hrvatskih državljana, koji zapošljavaju ljude ovdje u RH i pune državni proračun, proračun lokalnih jedinica upravo iz svog tog posla. Mi kvote koje smo dogovorili s drvnom industrijo, u dogovoru s drvnom industrijom na taj način želimo pomoći hrvatskoj drvnoj industriji, mislim da je to jedino pametno, razred 8 , znači koji proizvode stol, stolicu konkretno, znači najveći final koji može biti imaju dodatne rabate, ja se, mislim da se i vi slažete takve tvrtke trebaju imati dodatne popuste i od strane Hrvatskih šuma i od Vlade RH u svemu tome. Prema tome, u šumama se posluje transparentno, svaki od tih ugovora, svaki dokument imate na webu Hrvatskih šuma, što za razliku od prijašnjih mandata nije bilo, što god vas zanima možete vidjeti, a jedini problem u svemu tome što drvo dajemo onim trgovačkim društvima koji svoje račune pravdaju, a ne kao što je bilo prije po babama i stričevima, bez pisma razumijevanje i netransparentno. Ni jedan anex ugovora nije potpisan za vrijeme mog mandata, sve je isporučeno kako treba, sve je javno dostupno, pozivam i vas ako vas što zanima bilo koji dokument, dođite i provjerite, ali bez pravdanja računa drva se neće moći dobiti, a potrebe su nažalost ili na sreću puno veće od onog što Hrvatske šume mogu isporučiti drvoprerađivačima. Hvala.
Izvolite, očitovanje.
Ministre, ovo pitanje sam uputila iz razloga što vi i sami ste izjavili da vi povećavate kvote, odnosno zajedno sa predstavnicima udruženja drvoprerađivača na čelu sa Damirom Smiljanićem kad ste se sastali izjavili ste da povećavate kvote drvne mase. Tu ste potpuno u suprotnosti sa ovom svojom izjavom da se više sadi, a manje siječe, ako vi po šumsko gospodarskim osnovama imate propisane unaprijed 20 godina koliko će se drvna masa siječ pa vi sad meni logično objasnite kako je moguće da vi dižete kvote a da manje siječete odnosno više sadite. Isto tako danas je prodaja u Hrvatskim šumama takva da se najkvalitetnija drvna masa prodaje ugovorom u kvotama i da se cijena najkvalitetnije drvne mase spustila na način da je ona sad 30-70% niža nego ta cijena koja se ostvaruje za isto drvo u Europskoj uniji. Dakle, isto tako ne prihvaćam ovu vašu teoriju da se radi o zaštiti proizvodnje i da treba podržavati one firme koje proizvode namještaj, stolice itd. Ja to mogu prihvatiti međutim vi ste kvote digli oni tvrtkama koje proizvode uglavnom parket, a to je najniža obrada finalnog proizvoda. Vi ste recimo 50% veće kvote dali Pan parketu i slučajno je taj vlasnik i na čelu udruženja drvoprerađivača s kojim se vi sastajete a to je gospodin Damir Smiljanić, zatim tu je Marijan Vukelić 40% više, tu je Galeković grupa 32% više ste im podigli kvote, tu se radi o proizvodnji parketa. Ne možete pravdati svoju odluku da time potičete industrijsku proizvodnju jer mi smo svjedoci da industrijska proizvodnja pada iz mjeseca u mjesec, evo ovaj mjesec je u odnosu na protekli mjesec industrijska proizvodnja [[Upadica: Hvala.]] pala za 1,6% posto.
Idemo dalje sada je na redu poštovani kolega Ivan Mišić, koji pitanje postavlja Olegu Butkoviću, ministru mora, prometa i infrastrukture, izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade i poštovani ministri, moje pitanje upućujem ministru Butkoviću. Naravno pošto dolazim iz Slavonije da me pati željeznica Zagreb – Vinkovci. Već godinama ja se tom željeznicom služim, a i svi privrednici, studenti, ljudi koji žive u Slavoniji sam sam doživio dosta stvari gdje bih mogao pola sata pričati kako to sve izgleda, nije mi to pitanje. Pitanje je ministru, kada i za koliko vremena mislite završiti prugu Zagreb – Vinkovci da bar imamo 130 km prosjek koji može doći. Ova Vlada je bila skoro bila, kolko znam u Kini pa su vidjeli kako idu 300, a mi još uvijek vozimo 30 prema Vinkovcima na nekim dijelovima, smatram da je to sramotno i da inače željeznice naše u Hrvatskoj su totalno ne, nisu zapostavljene, jednostavno je sramotno sjesti u naše vlakove koji možemo slobodno proglasiti muzejsku vrijednost određeni vagoni koji voze prema Slavoniji ili dolje prema istoku i smatram da je ta pruga dosta, dosta prioritetna. Dalje, koliko znam ova pruga prema Mađarskoj koja vodi i koja se radi već se kasni godinu dana, pa izvođači koji kasne bilo to iz Hrvatske ili svijeta da se više ne mogu natjecati na drugim javnim natječajima. Hvala.
Odgovor ministra izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine zastupniče u ovom trenutku HŽ infrastruktura provodi čitav niz projekata gradnje novih pruga i rekonstrukcije postojećih pruga jer investicijski ciklus nakon izgradnje autocesta polako i sigurno ide prema željeznici, radi se o velikim infrastrukturnim projektima koji su velike vrijednosti i sigurno je da Hrvatska iz državnog proračuna ne može sve te željeznice obnoviti i ne može ih sve izraditi. Zato se uglavnom ti projekti financiraju iz fondova Europske unije, a ostavili smo mogućnost u novom Zakonu o željeznici da se neke dionice željezničkih pruga, željezničkih dionica, mogu graditi i putem koncesije. Uglavnom su investicije danas u željeznici provode na dva glavna pravca ja bih tako rekao i koridora, jedan je mediteranski koji spaja luku Rijeka sa Budimpeštom i u tom smislu ste evo i spomenuli ovaj projekt Dugo Selo – Križevci, a natječaj je raspisan za nastavak te dionice za što su osigurana sredstva u iznosu od 300 miliona EUR-a do mađarske granice a u mandatu ove Vlade, točnije slijedeće godine odnosno početkom 2020. očekujemo radove na pruzi i prema Rijeci. Ovaj bivši 10 koridor koji vas najviše interesira, kao i sve na koji ide od jeli od zapada prema istoku koji ide i preko Vinkovaca, to je jedna dionica na kojoj su već neke dionice i napravljene konkretno Dugo Selo - Novska i Novska - Okučani, odnosno Novska - Okučani i Vinkovci - Tovarnik a za ostale velike dvije dionice koje su najveće dužinom od Zagreba prema Vinkovcima to su Dugo Selo – Novska i Okučani – Vinkovci je HŽ infrastruktura osigurala sva sredstva putem EU fondova za studijsku i projektnu dokumentaciju. Ukupna vrijednost u te dvije dionice negdje je po procjeni 800 do 900 milijuna eura. I ono što vam u ovom trenutku mogu reći je da se izrađuje dokumentacija i da je pripremamo za sljedeći operativni program. Novaca u EU fondovima za željezničke projekte ima sada, biti će ih i u sljedećem operativnom programu, tako da evo uz mediteranski koridor i bivši 10.-ti sve te dionice pripremamo za sljedeći operativni program. Nažalost, ono što moram istaknuti, dokumentacije nije bilo. To je sveobuhvatna dokumentacija koju treba pripremiti, to su studije, to su idejna rješenja, lokacijske dozvole, glavni projekti itd., sve su to dugotrajni procesi ali evo i u suradnji sa drugim ministarstvima nastojimo i pitanja koja su kao izvlaštenja itd., izdavanja dozvola ubrzati, tako da evo ovo što vam kažem pripremamo to za sljedeći operativni program.
Zahvaljujem. Očitovanje, izvolite.
Hvala. Ministre Butkoviću, neću reći da nisam zadovoljan naravno, ali postavlja se pitanje koliko vremena treba, kažete treba dozvole, treba ovo, to bi trebao prioritet biti. Željeznica ne može čekati dozvole, željeznica mora imati ili velike investicije ispred drugih i rješavati taj dio problema što se tiče građevine. Ja znam da je ova Vlada zatekla puno problema, kada bih ja ocijenio ovu Vladu, kada bih ja sada rekao koliko ste vrijedni ja bih vam jednu dobru pozitivnu ocjenu dao. Ja mislim da radimo dobro i da radite dobro, ali nikada nije dovoljno dobro, moramo se pokazivati da smo još bolji, odgovorno posebno tvrtke koje izvode i kada se prave ugovori, ako ta tvrtka nije zadovoljila, ta tvrtka više na državnoj razini ne može imati poslove jer nije ozbiljna tvrtka, bez obzira koja to bila, da li vanjska, da li Hrvatska. Ja vam se zahvaljujem i nadam se da će te investicije od 800 milijuna pošto smo u Uljanik evo bacili 4 milijarde kuna, bacili doslovno, niste naravno vi krivi jer su sve Vlade do sada to gledale kroz prste, a to se ne smije dešavati. Država mora biti odgovorna, ozbiljna više nego poduzetnik. Riješimo malo na lokalnim razinama administraciju i tjerajmo ih da rade. I to je ono gdje vidim da i ova Vlada ide tome i ja se nadam ako sve ostane kako treba da ćemo ipak jedan nivo dići u ovoj državi što je već i vrijeme poslije svega. A u Slavoniji je davno već ugašeno svjetlo, dajmo optimizma prugom da ljudi mogu doći brzo i da pokažemo da smo zainteresirani, da Slavonija živi a već Vlada je s tim već svojim projektima, ali pruga je bitna da mi za 2 sata, 2,5 sata stignemo u Zagreb kao prije rata, sramotno sada idemo 4 sata. I to bi jedan dio bio odgovornosti Vlade da se pokaže Slavoniji da mislimo i da te ljude ostavimo unutra. A imamo šansu još uvijek i mislim da radimo ozbiljno samo treba to još malo dotjerivati i ... [[Govornik se ne razumije.]]
Molio bih sada zastupnika Miranda Mrsića da postavi pitanje predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Poštovani gospodine premijeru, Hrvatskom se širi netrpeljivost i mržnja prema migrantima koju namjerno lažnim vijestima šire razni populisti i desničari i njima skloni mediji. Histerija je otišla tako daleko da je nedavno jedna gospođa u Samoboru vidjevši radnike druge boje kože pozvala policiju. Histerija je otišla tako dalje da na RTL-u građanin Hrvatske koji je porijeklom iz Gane je zavapio ne zovite policiju kada me vidite na ulici. Saborski zastupnik gospodin Pernar je priznao da mu je ... [[Govornik se ne razumije.]] širiti lažne vijesti u Hrvatskoj o imigrantima. Pitam vas kao predsjednika Vlade koliko je kaznenih djela zadnjih godina počinjeno od strane imigranata, koliko silovanja, razbojstava, napada hladnim oružjem i sl. kaznenih djela? Koliko je osoba zatražilo azil u RH i koliko je azila odobreno? Do kada će se ti ljudi bojati zbog ovih koji siju strah u Hrvatskoj? I molim vas da, obzirom da situacija je takva kakva je da zajedno obiđemo te ljude i pošaljemo jasnu poruku da za ove situacije nema oporbe i nema pozicije. Ja sam dio oporbe u Saboru ali u ovim situacijama nema oporbe, nema pozicije nego ima odgovornih političara i opasnih populista. Stoga molim vas da konkretno odgovorite na ova pitanja i opet pozivam vas da zajedno odemo obići te ljude i pošaljemo jasnu poruku da je Hrvatska zemlja u kojoj su oni dobro došli a da Hrvatska je zemlja koja tolerira drugačije osobine. Hvala lijepo.
Hvala vam. Izvolite.
Hvala lijepa. Zastupniče Mrsić, što se tiče ove teme a ona je prije svega taj jedan recentni val stvaranja nekakve histerije, panike, drame u društvu u kontekstu nezakonitih migracija kojima Hrvatska svjedoči kao jedna od zemalja koja se nalazi na tzv. istočno mediteranskoj ili jugoistočnoj europskoj ruti. Točno je da je u zadnje vrijeme bilo slučajeva da su građani vidjevši ljude možda druge boje kože u sredstvima javnog prijevoza generirali paniku i praktički lažno prijavljivali ljude. To nije dobro i to je loše. I ne mogu a da kao predsjednik Vlade još jednom ne apeliram posebno na političare, na čelnike političkih stranaka, na medije, da ne šire histeriju tamo gdje je nema i gdje je ne treba biti. Mi ćemo o migracijama malo ekstenzivnije govoriti kao o jednoj od krupnih europskih tema danas popodne kada vam budem predstavljao Izvješća o europskim vijećima koja su održana u posljednje vrijeme, jer je to puno šira tema nego što je Hrvatska, vidite da ima i svoje globalne dimenzije. Što se tiče Vlade Republike Hrvatske, mi smo tu vrlo racionalni, razboriti, odgovorni, jasno dijelimo zakonite od nezakonitih migracija, aktivnosti koje rade i MUP, i Ministarstvo obrazovanja i Ministarstvo demografije, kada je riječ o azilantima, kada je riječ o njihovom smještaju, bilo da je to u Porinu, bilo da je to u Kutini, bilo da je to neki drugi oblik smještaja, nastoji se napraviti i u skladu s hrvatskih propisima, i sa najvišim europskim i globalnim standardima. Što se tiče broja kaznenih dijela, općenito kada gledamo kriminalitet u Hrvatskoj, je u silaznoj putanji. Pa sukladno tome, vjerojatno je i onda mali postotak kojeg vjerojatno ima, ja ne znam napamet ovako brojeve kaznenih dijela koje su počinili migranti, u svakom slučaju oni nisu nekog ozbiljnijeg ili ugrožavajućeg broja u odnosu na ukupan broj kaznenih dijela koja se počine u Hrvatskoj ali se procesiraju jednako kao i druga dijela. Što se tiče zahtijeva za azil, i on je u padu. Mi smo ove godine zabilježili, čini mi se, negdje oko 6500 nezakonitih migracija do sada, sasvim je izvjesno da je nakon čvršće kontrole zelenog dijela granice prema Srbiji, intenzitet nezakonitih migracija, a njih organiziraju krijumčari koji jako profitiraju na tuđoj nesreći, prebačen na ovaj dio sjeverozapadne Bosne i Hercegovina, i granice prema Karlovačkoj, Ličko-senjskoj ili Sisačko-moslavačkoj županiji, i tu Hrvatska ulaže enormne napore sa dnevnim radom 6500 graničnih policajaca. Mi ćemo nastaviti jasno štiti granicu od nezakonitih migracija, a kad je riječ o zakonitim migracijama ili humanitarnom pristupu, kada je riječ o ljudima koji traže azil, ponašat ćemo se u skladu i sa našim i sa europskim propisima, i vodeći odgovornu politiku, otklanjati histeriju, dramu i paniku koja postoji. Al' to mora biti zajednički posao, pa ako hoćete i zastupnika oporbe. Hvala vam.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo poštovani gospodine Premijeru. Žao mi je što niste odgovorili na moj vrlo jasan poziv, pa ću ga još jedanput ponoviti. Pozivam vas da osobno zajedno odemo i obiđemo te ljude i da pošaljemo jasnu poruku da je Hrvatska zemlja u kojoj su oni dobrodošli. Žao mi je što na to niste pristali i što na to niste dali pozitivno mišljenje, nadam se da će te još jedanput razmisliti o tom potezu. Svakom odgovornom građaninu je jasno da treba čuvati granicu, al' je nedopustivo da Vlada tolerira širenje netrpeljivosti i ne reagira na namjerno iznošenje neistina i omanu javnosti, i to je ono što niste napravili do sada. Ovdje bih posebno pozvao predsjednika Sabora i predsjedništvo, da se jasno ogradi od istupa zastupnika Pernara, koji je širio lažne vijesti o imigrantima, i to je i priznao, jer mislim, da mi tu koji sjedimo, nismo ti koji to moramo i trebamo raditi. Također, pozivam Vladu i nadležne institucije da ne dopuste širenje neistina u hrvatskom medijskom prostoru i bujanje netolerancije u društvu. Ja sam dio oporbe i biti ću dio oporbe, ali ova situacija je, situacija kada nema oporbe i pozicije nego ima odgovornih političara i neodgovornih populista. Hvala lijepa.
Prije nego pređemo na iduće pitanje, molim vas da pozdravimo učenike i učenice Srednje škole Stjepana Ivšića iz Orahovice. Dobrodošli. Sada bih molio zastupnika Vlatka Kopića da postavi pitanje Milanu Kujundžiću, ministru zdravstva. Izvolite.
Poštovani gospodine ministre, poznato nam je da je rak vodeći javno zdravstveni problem u zemljama razvijenog svijeta, isto tako znamo da Svjetska zdravstvena organizacija, očekuje pojavnost smrtnost od zloćudnih bolesti u sljedećem desetogodišnjem razdoblju, veću nego što je to bilo do sada. Stoga mislim da je priprema javnih zdravstvenih sustava, važnija nego što je to bilo u dosadašnjem vremenskom periodu. Kad govorimo o Republici Hrvatskoj, znano je da je sama pojavnost smrtnost zloćudnih bolesti odmah iza bolesti srca i krvnih žila. Konkretno me zanima je li Ministarstvo zdravstva, prepoznalo ovaj problem i koje ste konkretno, korake poduzeli u smislu izrade Nacionalnog plana za borbu protiv raka. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra Kujundžića.
Poštovani gospodine zastupniče, doktore Kopiću, hvala vam lijepa na tome upitu. Naime, zloćudne bolesti su narastajući problem cijele medicine odnosno živućih generacija gdje se iz godine u godinu, diljem svijeta, povećava pojavnost, a nažalost nerijetko i smrtnost od zloćudnih bolesti. Tome trendu, nažalost i Hrvatska negdje se uklapa, gdje negdje broj umrlih od zloćudnih bolesti je na godišnjoj razini na 15000 i to je ova Vlada prepoznala kao jedan od najozbiljnijih problema koje imamo, a imamo ih puno u zdravstvenom sustavu. Na tome tragu smo prije jedno godinu dana počeli raditi na programu, okupili smo oko 100 najboljih stručnjaka iz Hrvatske koji se bave i epidemiologijom, …/nerazumljivo/… u onkologiji i naravno i terapijom odnosno liječenjem zloćudnih bolesti. Pri tome smo zamolili brojne prijatelje iz svijeta prvenstveno iz Europe i Amerike, da nam pomognu u kreiranju u recenziji u sugestijama što bismo sve mogli uvrstiti u naš Nacionalni program protiv raka. Program je sačinjen, sada je upravo na savjetovanju u stručnim krugovima, a ide u javno savjetovanje, a prvo javno predstavljanje imat ćemo za 10-tak dana u Splitu, gdje ćemo pozvati cijelu naciju da se uključi u taj problem sa eventualnim kritikama, sugestijama kao što smo zamolili prijatelje iz svijeta koji nam već sada daju sugestije, prijedloge što bismo činili. Dakle, ovdje se radi o slijedećem, ne samo baviti se liječenjem što je veliki problem, teški problem i ako hoćete skupa, jako skupa stvar u medicini je liječiti zloćudne bolesti. Mi se ovdje, među ostalim u programu koncentriramo na čimbenike rizika, osvijestiti pučanstvo koji sve čimbenici u kolikome postotku, od kojih na brojne možemo utjecati, gdje svjesno ih možemo izbjegavati ili svjesno se izlagati njima. S druge strane u programu se predviđa i genske analize, zapravo postoje ljudi koji sa određenim zapisima koje nose u svojim genima imaju puno veću vjerojatnost da će dobiti određene zloćudne bolesti i ako se napravi gensko testiranje s obzirom na obiteljsku anamnezu, velika je vjerojatnost da se tumor može prevenirati odnosno otkrit ga se u radnoj fazi kada je on izliječiv. Posebice naglasak u programu su preventivni programi koje treba više aktivirati iako za nekoliko tumora mi imamo preventivne programe, moramo ih više aktivirati a uz to se predviđa i uvođenje novih programa za karcinom pluća i karcinom prostate i naravno dolazimo do problema kako bolje liječiti. Osnovni smisao je što prije otkriti bolest u čemu se veliki dio programa posvećuje, a s druge strane detaljno se analiziraju timovi izvrsnosti od više eksperata koji će analizirati svakoga bolesnika, razvijanje centara i dovođenje u ravnopravan položaj svih pacijenata neovisno da li u njegovome kraju gdje živi je u blizini ili nije neki veliki centar, imat će jednake šanse. I koristim prigodu pozvati sve ovdje vas nazočne a preko vas i druge uključiti se u kritiku programa kojega smo sačinili.
Hvala lijepo, sad će poštovani zastupnik Kopić izraziti svoje zadovoljstvo ili ne zadovoljstvo.
Pa evo, poštovani ministre zadovoljan sam sa danim odgovorom naravno evo posebice kad govorimo o tim preventivnim pregledima, prvi puta imamo određene rezultate kad govorimo o tome da je smanjen broj oboljelih od pojedinih vrsta bolesti upravo zahvaljujući ovim preventivnim pregledima koje provodi Ministarstvo zdravstva, s tim da evo posebice mogu biti zadovoljan sa aspekta onoga što nam je poznato da izdvajanja za upravo liječenje malignih bolesti nešto što jako opterećuje bolničke proračune. Siguran sam da će ovakvim vašim koracima, ovakvim nastojanjima doći do financijske stabilnosti zdravstvenog sustava. Hvala vam lijepo i pohvaljujem još jednom sve što radite za …/nerazumljivo/.
Hvala. Slijedeće pitanje postavit će poštovani Ante Sanader i to potpredsjedniku Vlade i ministru poljoprivrede gospodinu Tomislavu Tolušiću.
Hvala gospodine podpredsjedniče, evo moje pitanje uvaženom podpredsjedniku gospodinu Tolušiću. Krajem prošle godine vodile se burne rasprave i u našoj javnosti o ovom Nacrtu višegodišnjeg plana za upravljanje malom plavom ribom u Jadranu, Europska komisija je prilično inzistirala na nacrtu regulative koja u potpunosti mijenja sustav upravljanja malom plavom ribom, što je kod nas bilo burno dočekano i tražili su ove kvote godišnje za malu plavu ribu i posebno za srdelu i inćun. To je porazno utjecalo jasno je da najznačajniji segment ribarstva u Hrvatskoj, ribari i ova naša javnost ribarska u tom smislu imala je niz primjedbi. Uspjeli ste izboriti odgodu primjene sustava ovih kvota za malu plavu ribu u protekloj godini, ja čestitam na tom potezu koji nam je vrlo važan i umirujući, ali sigurno našu javnost i ribare i ribarsku javnost i ljude koji se bave tim područjem, ljudima kojima to život znači sad zanima što nas čeka u buduće i kako će se razvijati situacija i kako vidite i što očekujete za sutra za ovaj važan, ovo važno pitanje.
Odgovor poštovanog ministra Tolušića.
Hvala uvaženom zastupniku Sanaderu na postavljenim pitanjima, pa ja bih rekao da je zadnjih mjesec dana zapravo mjesec koji je odličan za hrvatske ribare, prije svega odobrena su nam od strane Europske komisije derogacije za potegače za male plivarice sukladno Mediteranskoj uredbi i zapravo su tu naši ribari koji se bave tim načinom lova dobili zapravo mogućnost svog opstanka da ne rade u prekršaju, da mogu uloviti na pravi normalan i korektan i zakonski osnovan način i ovo izvješće od jučer koje je prihvaćeno u Europskom parlamentu koje se odnosi na višegodišnji plan upravljanja za ribolov male plave ribe gdje Europski parlament zapravo usvojio ono što je predlagala RH, velike hvala tu naravno Upravi za ribarstvo Ministarstva poljoprivrede, ali i našim europarlamentarcima gospođi Ruži Tomašić, Dubravki Šuici, Marijani Petri i ostalima koji su u tom segmentu pomagali. Komisija je htjela uvesti kvote za malu plavu ribu to bi značilo doslovce smrt ribarstva u Hrvatskoj ne samo ribara nego i uzgajivača tune i svih ostalih koji su zapravo vezani na malu plavu ribu, a mi smo zapravo sa našim argumentima pobijedili njihove argumenta i dokazali da sa prostorno vremenskim ograničenjima izlova sa znanstvenim praćenjem onoga što radimo možemo zapravo napraviti puno više nego sa pukim uvođenjem kvota. Najveći teret su ovdje podnijeli i najveće im hvala u svemu tome, naši ribari, koji u zadnjih nekoliko g. su shvatili veličinu problema i da se oni ne pridržavaju pravila koje smo propisali jučer u Europskom parlamentu, ovo ne bi bilo usvojeno. Znači svi pozitivni pokazatelji dolaze prije svega zbog naših ribara, koji se pridržavaju ograničenja, koje smo zajednički izdogovarali. Znači uzalud svi papiri koje smo mi napisali ili koje pišu izvjestitelji, ako se naši ribari toga nisu pridržavaju. Oni se toga pridržavaju i imaju manji izlov, i manje mjeseci i manje dana kada mogu loviti, ali s tog se oporavljiva, male plave ribe ima više nego što je to bilo u prijašnjim godinama i to zapravo znači budućnost ne danas, za ove ribar koji danas love, nego nadam se za njihovu djecu i one koji se budu bavili ribarstvom u budućnosti. Na ovaj način, hrvatsko ribarstvo ima dobru perspektivu, ima sigurnu budućnost, mi tu pomažemo kroz europske fondove, ulažemo ozbiljne novce na godišnjoj razini, naši ribari su zadovoljni, ali kažem, dokle god bude ovakva politika samih ribara, ne moraju se bojati, neće biti kvota, biti će ovakva ograničenja koje smo uveli zajedno s njima. I zapravo još jedno veliko hvala prije svega njima koji su poslušali naše apele i shvatili da je zapravo budućnost njihove djece isključivo njihovih rukama a ne u rukama Europske komisije, ministarstva, … [[Govornik se ne razumije.]] U svakom slučaju situacija je dobra i biti će takva i u buduće. Hvala.
Očitovanje, izvolite.
Hvala na odgovoru, znate srdela je othranila Dalmaciju i spasila u staro vrijeme i da nam je to prevažno, ribari su je znaju ponašati kako treba, jer su svjesni da im je ovo prevažno područje, isključivo njihova budućnost i njihova egzistencija i oni će i dalje u tom smislu poštovati sve norme, ali evo, bez podrške vaše i evo zastupnika i cijele te akcije vašeg odjela u ministarstvu, ne bi se to uspjelo. Jer mogli su oni vikati koliko hoće i znate kol9iko smo imali sastanaka i molbi ali zahvaljujem i apeliram, ujedno apeliram da i to dalje bude … [[Govornik se ne razumije.]] da nam dalje date potporu i da na isti način kao i do sada isti radite, da spasimo i da ta srdela koja je simbol Dalmacije i Jadrana da ostane i da može biti dalje hraniteljica naših ribara, a ujedno i još jedan brand. Hvala.
Idemo dalje. Sada je na redu poštovani kolega Tomislav Panenić, koji postavljala pitanje predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Vlade, poštovane ministrice i ministre, moje pitanje upućujem predsjedniku Vlade. Nedavno je naša poznata konzultacija, koja ima višegodišnje iskustvo u korištenju fondova EU, iskazala svoju zabrinutost koju vama prenosim. Konkretno će biti pitanje, imate li kao predsjednik Vlade saznanja o projektima u kojima su utvrđene nepravilnosti o korištenju fondova i odnosa sredstava EU. Često slušajući i vaše izjave i ministara, čujemo samo 2 pokazatelja, a to je ugovoreni projekti, odnosno, plaćena sredstva koja su, međutim, nikada se ne spominje pitanje nepravilnosti, vidimo negdje … [[Govornik se ne razumije.]] se pojave, odnosno, iznosi tih financijskih korekcija, koje su nastale radi nepravilnosti u provedbi projekata. Ja znam da je to nepopularno i politici govoriti o tome, međutim, interes javnosti, sigurno je da se utvrdi ne samo da li kolika su ta sredstva, nego i oni koji su takve projekte provodili, čija je tu odgovornost. Pitanje, na kraju ću reći konkretno glasi, ako postoje iznosi utvrđeni, hoće li milijunske korekcije u EU projektima na kraju postati problem državnog proračuna, jer vidimo da većina sredstava troši se kroz javna tijela javna poduzeća. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo zastupniče Panenić, što se tiče generalnih podataka o apsorpciji, to je točno, vi ste naravno, kao nekadašnji ministar gospodarstva informirani da je ukupna alokacija za ovu financijsku perspektivu 10,7 milijardi, da smo mi, da smo startali prije 2 g. imali 9% ugovorenih, da smo sada ministrice na koliko 60 i 59 sa ambicijom da budemo na 62, 3 do kraja g. da se certificiraju svi oni računi i sve one procedure temeljem kojeg ćemo dobiti direktnu isplatu iz europskoga proračuna krajem g. ili početkom iduće. Da ima projekata na kojima je bilo problem au pripremi, izvedbi i korekcija ima. Nažalost ima. Ima ih i u drugim zemljama, ima ih i u Hrvatskoj. Odgovornost ljudi za to je prije svega onih koji su bili nadležni da provode te projekte. Mi smo uočivši taj problem održali brojne sastanke koji se tiču, ne samo ministarstva regionalnog razvoja i europskih fondova, nego i provedbenih tijela po svim osima različitih kohezijskih, odnosno, strukturnih fondova i uočili da u nekim slučajevima, je temeljem revizije koja je radila naša agencija koja se zove ARPA ima različitih odstupanja. Negdje su te korekcije male, ono što je malo je recimo ispod 15% negdje su one krupnije, ozbiljnije i nažalost to se događa. Odgovornost za to snositi će oni koji su to napravili. Ako negdje ima odgovornosti koja je i kaznena odgovornost i za to će odgovarat. Prema tome, naš je cilj kao vlade, da ojačamo strukture i institucije, koje provode apsorpciju europskih sredstava i vođenje projekata. Također, želimo da nadzorna tijela, a to su da i ministarstva i tijelo koje vodi gospodin Petriks dakle, središnja agencija za financiranje i ugovaranje, pomažu svim korisnicima unaprijed da se iskontrolira sve do najsitnijih detalja. Imali smo raspravu o nekom projektu u Dubrovačko neretvanskoj županiji i bilo je pitanje o vrsti betona, koji se koristi za neki projekt, je li taj, je li mogao ili nije mogao itd. Svi ti tehnički aspekti moraju biti dignuti na višu razinu i zato ova prva financijska perspektiva i cjelokupna naša institucionalna sposobnost još uvijek na testiranju. On je isto kao pretpristupni fondovi. Sredstva su puno veća, odgovornost je puno veća, priča je decentralizirana, moramo izgraditi instituciju, ojačati kapacitete i na lokalnoj razini. Vi znate da je odlukama ranijih Vlada broj strateških projekata u ovoj financijskoj perspektivi koji se ne vidi, koji je ispod zemlje je normalan. Imate aglomeraciju vodno komunalnog gospodarstva za koji ni vi, ni ja ne znamo koliko je novaca otišlo u cijevi ispod zemlje. Nevidljivi. Srećom da je postoji Pelješki most, pa će ostati spomenik ovoj prvoj financijskoj perspektivi na najvidljiviji mogući način. Mnogi od tih projekata ostali su nevidljivi i to je jedan problem koji mi u ovoj fazi, budući da je ovo sve dogovoreno ranije, nismo u stanju izmijeniti, a jesmo u stanju boriti se za načela u idućoj financijskoj perspektivi koja će ići u korist državi članici koja ima najmanje iskustava sa korištenjem europskih strukturnih investicijskih fondova, a koja je ujedno i država koja je, nažalost, najmanje imala iskustva u korištenju pretpristupnih fondova. I zato smo mi kao sistem u fazi lovljenja koraka. Oni koji su pogriješili, za to trebaju odgovarati ako ima kaznene odgovornosti, odgovarajuće kaznene prijave biti će podnesene. Prema tome, to je problem kojeg moramo rješavati, [[Upadica predsjednik: Hvala.]] , a ministrica Žalac ga, čini mi se, zajedno sa svojim suradnicima rješava dosta energično.
Hvala vam. Izvolite očitovanje.
Evo ja sam očekivao stvarno da u odgovoru će biti, ne samo da kažete da postoje, jel to svi upozoravaju, nego da će se isto tako jasno i objaviti zapravo tko su bili ti, jel, to je najjednostavnije, najtransparentnije, prema tome, tu ne možete nikada pogriješiti ako pristupite na takav način jel tu leži odgovornost, povećavate iznose, zapravo, vi provodite sve ono što se i programiralo u prethodnom vremenu. Sad je čista jedna provedba gdje pojavljuje sve veći broj ugovorenih sredstava, a isto tako treba i sve veća količina nadzora biti. Pa na kraju, i sam broj ljudi koji ste zaposlili da rade na programima EU, koji je negdje oko, otprilike ono što imam saznanja, oko tisuću i po, kažem otprilike jel znam točno da ste kolegici Sonji Čikotić odgovorili, mislim da je ljetos postavila pitanja koliko ljudi radi na programu EU, još uvijek nije dobila odgovor, ne znam, jel ima neka prepreka? A kako ćemo znati za nepravilnosti ako ne možemo saznati ni broj zaposlenih koji dobivaju po odlukama, što ste ovlastili svoje ministre koji im daju do 30% više, ne znam jesu bili učinkoviti, nisu bili učinkoviti. Znači, puno je to pitanja koja se može postaviti. Ali vidimo da iz ovoga rebalansa, prijedloga rebalansa za 2018. godinu plan je bio puno veći, nego što je izvršenje, preko 2 milijarde zapravo je manji, onda se postavlja pitanje gdje su ti ljudi? Što su oni napravili ako ne izvršavaju planove koje ste vi postavili, na kraju vaš neuspjeh će biti kroz nerad ljudi koje i nagrađujete i zapošljavate. I gledajući sada, možda je bilo, evo tu je ministar Ćorić postavio pitanje gdje je moja majica? Kolege su bili procijenili da je puno učinkovitije da se ta moja majica da vama, pa da vam ostane podsjetnik na ovo što treba, a možda na godinu dobijete podsjetnik i na to da [[Upadica: Hvala.]] koje su korekcije potrebne napraviti.
Hvala. Idemo na 14-to pitanje, zastupnik Božo Petrov, to pitanje postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću.
Poštovani predsjedniče Vlade, Vlada RH 2016. donijela Oluku o osnivanju Povjerenstva za praćenje provedbe prijelaznih mjerila u pregovaračkim poglavljima 23 i 24 o pristupanju Republike Srbije EU. Prema odluci Vlade, Povjerenstvom predsjeda ministar vanjskih i europskih poslova koji je zadužen sazivati sastanka povjerenstva, mora ih sazvati najmanje 4 puta godišnje. Povjerenstvo se sastalo 2 puta u 2016., niti jednom u 2017., niti 2018. godini. Na internetskim stranicama ne postoji odluka Vlade o ukidanju tog Povjerenstva, a ministrica koja pored vas sjedi je javno priznala da je kršila odluku Vlade. Prije preuzimanja položaja u hrvatskoj Vladi, u Povjerenstvu za hrvatsko praćenje poglavlja 23 za Srbiju, ministrica Pejćinović Burić godinama je pomagala srbijanskoj Vladi na projektu bržeg srbijanskog pristupanja EU. Njene istaknute aktivnosti upravo su bile na poglavlju 23. Poštovani gospodine Plenković, s obzirom kako vodite Vladu, ne vjerujem da će ministrica snositi bilo kakvu odgovornost iako je sama priznala da drugi put, dvi godine krši odluku Vlade. Ali moje pitanje vama glasi: Pa jel vam palo na pamet možda promijeniti ministra koji je na čelu tog Povjerenstva, staviti ministra za branitelje gospodina Medveda, pa da konačno to Povjerenstvo profunkcionira, da konačno bude od pomoći upravo žrtvama logora, oni su bitni, nisu ni ministar, ni Vlada. Hvala.
Odgovor, izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa zastupniče Petrov, vidim da se sa sjetom prisjećate vremena kada ste bili dio Vlade ili barem dio vladajuće koalicije, ali to su vam gospodine Petrov tempi pasati i takvi će ostati jako dugo vremena. Što se tiče pregovora Srbije sa EU, ovo tijelo koje je bilo osnovno tada, dakle, u vrijeme kada ste i vi bili u Vladi, je bilo Povjerenstvo. Ono što postoji sada, očito što vi ne akceptirate u argumentaciji koju je ministrica i ministarstvo davalo, da je priča dignuta na višu razinu. Postoji redovita, mjesečna, tjedna, ako treba koordinacija za vanjske i europske poslove koju vodi Ministarstvo vanjskih i europskih poslova, koju vodi na Vladi potpredsjednica Vlade i ministrica vanjskih i europskih poslova i koje temeljito i detaljno prati svaki i najmanji detalj bilo čijih pristupnih pregovora, pa onda i onih sa Srbijom. Dakle, da bi se nešto pratilo, ne mora to biti kroz Povjerenstvo koje je osnovano tada, može biti i kroz ovu formu. RH u svim tijelima EU, a tu postoji nekoliko njih, prije svega, radna skupina vijeća koja se bavi prostorom jugoistoka Europe, artikulira svoje stavove, komunicira o svakom poglavlju koje ili se treba otvoriti tek ili se eventualno o njemu već pregovara jer je otvoreno, a osobito o kriterijima koji se odnose na poglavlje 23, dakle, pravosuđu i temeljna prava koje je sistemsko, ključno, horizontalno poglavlje i koje će pratiti Srbiju do samoga kraja pristupnih pregovora. Pitanje ratnih zločina za hrvatsku Vladu, za Hrvatsku državu je par excellence političko pitanje koje dižemo u svakom trenutku, u svakoj prigodi i bilateralnog dijaloga i razgovora o ovoj temi na razini EU. Nitko njega ne zaboravlja, nitko ga ne stavlja sa strane, naprotiv. Naš je cilj da se svi ratni zločinci procesuiraju, da se oni procesuiraju, kao što znate ta tema izaziva česte komentare u javnosti a kada pogledate gdje su se oni sve procesuirali, procesuirali su se i pod hrvatskim sudovima. Vi kao što znate postoje specijalizirani dijelovi državnih odvjetništava i specijalizirani dijelovi sudova na 4 županijska suda koji se bave ratnim zločinima. Dio procesa se procesuirao pred Haškim sudom za ratne zločine počinjene na teritoriju bivše SFRJ, dio procesa se odvio i pred specijaliziranim sudom za ratne zločine u Srbiji, postoji komunikacija između državnih odvjetništava, postoji komunikacija između ministarstava pravosuđa. Ravnateljstvo policije u mandatu ove Vlade oformilo je posebni tim za dodatno istraživanje ratnih zločina koji se odnose specifično na Vukovar i na Ovčaru. Prema tome, sve što se treba raditi bilo da ima unutarnju dimenziju, bilo da ima vanjskopolitičku dimenziju, da ima europsku dimenziju se radi. Nema ni jednoga segmenta koji ova Vlada ili nadležna tijela po toj temi ne rade i ne poduzimaju. I to je vrlo važno da javnost zna. To što ćete se vi loviti da li se to odvija kroz ovo ili ono tijelo kordinacijsko na razini Vlade to pitanje je podredno. Ono što je bitno, bitna je supstanca, bitna je politička volja, bitan je angažman, bitno je stalno kontinuirano zalaganje za hrvatske nacionalne interese i bitno je stalno voditi računa o žrtvama, o žrtvama Vukovara, o žrtvama Škabrnje. Imati ćemo za par dana prigodu vjerojatno biti u koloni sjećanja. I na taj način hrvatska Vlada poduzima sve što je u njenoj moći. Naravno da razumijemo frustraciju, ako je prošlo 27 godina od nekih zločina a neki procesi nisu pokrenuti. To ne može biti odgovornost ove Vlade, ne može biti odgovornost aktualnih institucija ali mi možemo nadoknaditi ono što se nije napravilo.
Hvala. Izvolite, očitovanje.
Poštovani predsjedniče Vlade, mene vaši monolozi ne interesiraju kao niti vaši odgovori bez odgovara po ne znam koji put kada slušam. I ja molim predsjedniče Sabora da upozorite gospodina Plenkovića da nauči Poslovnik Hrvatskoga sabora i da ne bude nervozan. Ono samo još prije nego dam na vaše pokušaje odgovora, netko vas je trebao valjda savjetovati da u trenutku kada napadate na ad hominem razini zapravo pokazujete vlastitu nesigurnost i tempi passati. A što se tiče svega ovoga, ma mene ne interesira niti vaša ministrica, niti vi, niti Vlada, mene interesiraju žrtve logora, ona supstanca o kojoj vi pričate. Pa evo o toj supstanci vam govore mediji zadnjih dana o privatnoj tužbi Dragutina Guzovskoga protiv Srbije zbog premlaćivanja u logoru, zbog zlostavljanja, dok država šuti, dok država ne radi. Dok ministrica krši odluku Vlade, a vi kao pravnik sa položenim pravosudnim ispitom, je li tako? Mislim da imate položen pravosudni ispit znate da ne može se neka odluka Vlade nestati, nego se ona treba ukinuti i proglasiti nova. Niste to napravili, dakle krši ne saziva sastanke povjerenstva. Hrvatske žrtve srbijanskih logora kako vidimo po primjeru gospodina Guzovskog prisiljeni su sami tražiti pravdu jer ih je država ostavila. To je ono što je bit. Ja vas podsjećam odukom Vlade povjerenstvo je između ostalog zaduženo za praćenje Srbije u provedbi obveze, citiram bez diskriminacije žrtvama rata osigura prava, pristup pravdi i pravosuđu, uključujući i pravo na naknadu štete, predlaganje, provedbu odluka za tu svrhu. Ne sazivanjem povjerenstva šteti se hrvatskim interesima. Ja ću vas samo pitati na kraju pa kako ćete se pojaviti u Vukovaru ako ništa ... [[Govornik se ne razumije.]] ?
Hvala. Sada je na redu zastupnik Ivan Vilibor Sinčić koji postavlja pitanje potpredsjedniku i ministru poljoprivrede Tomislavu Tolušiću. Izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Gospodine Tolušić, u Hrvatskim šumama se vrši gola sjeća. Imao sam prilike i sam vidjeti o kolikim razmjerima štete se radi, osjetio sam Petrovu Goru, tamo su kilometri i kilometri na mnogim mjestima posjećeni u vlasništvu u Hrvatskim šumama kojima bi Hrvatske šume trebale upravljati. Znam o dojavama građana, od ljudi koji su me birali, znam i od struke i od ljudi koji žive dakle u tim područjima da je slično stanje i na Banovini i na Plješevici i na Žumberku, Medvednici i drugim dijelovima Hrvatske. Postavlja se pitanje na koji način je došlo do sadašnjega stanja. Godinama i godinama, desetljećima, na kraju krajeva šume nisu nešto što se planira za jedan tjedan niti za godinu dana nego što se planira dugoročno. Dugo vremena se dakle, se je sjeklo 4 milijuna metara kubnih ili oko 4 milijuna a prirast je bio 5. I to je tako trajalo desetljećima i desetljećima dok nije došao bivši ministar Jakovina, od tada je rapidno počeo rasti i etat i prirast pa smo tako sa 5 milijuna metara kubnih što je bio prirast do tada odjedanput došli sada na 7,5 a ono što se smjelo sjeći 4, sada odjedanput siječemo 6. To se sve dogodilo zadnjih 10-ak godina. Evo izvješće 2017. godine Hrvatskih šuma, prirast je 7,5 a etat je 6 milijuna. Dakle 50% više nego prije 10-ak godina. Jesu li odjedanput za vrijeme vašeg mandata i vaših prethodnika, odjedanput u Hrvatskoj šume počele bujati 50% više? Naravno da nisu jer je to spor proces, inertan, prirodni. Istina je drugačija, degradirana je struka, napuhana su izvješća. Iako prirast je napuhan, sječa nije, sječa je realna. Ja vas pitam otkuda vama pravo da radite ovo sa šumama što se događa i što će ostati nakon vas?
Odgovor, izvolite.
Hvala uvaženom zastupniku gospodinu Sinčiću na postavljenom pitanju. Da ste bili u dvorani kada sam odgovarao gospođi Luc, da niste bili na kavi ili u šetnji Markovim trgom, možda bi čuli što sam već odgovorio na ovo pitanje, ali mi nije teško ponoviti. Hrvatske šume godišnje posade 9,5 milijuna mladica, plus još šumsko sjeme, sijeku 6 milijuna stabala. Transparentno se upravlja drvnom masom. Imao odličnu drvnu industriju, svaki trupac, svaki komad drveta se proda hrvatskim tvrtkama koji rade u drvnoj industriji. To bi i vi, iako se pravite neupućeni, trebali znat'. Ali nažalost, širite krive, lažne i netočne informacije. Vi zastupate i pomažete švercere, one koji rade na crno, one koji sijeku privatne šume, takve vi zastupate. I to je vaša politika. Ono što mene zanima, da li vas takvi isti i plaćaju? I od koga posuđujete novce? A ima zviždača i u Živom zidu, evo primjer. Znači vaša zatvorena grupa na fejsu. Znači 13. travanj, mislim da je ova godina. Neki dan nam je, vaš post, neki dan nam je sjeo novac od kampanje, međutim kako dugo nije bilo novca, morali smo posuditi odrađeni iznos koji moramo vratiti. Od koga ste posudili? Od švercera? Kako smo novac prebacili na račun stranke, moramo pravdati svaku lipu, vaše riječi, stoga vas sve skupa molim, da za sve što možete, sredstva za čišćenje, gorivo, uredski materijal, uzimate R1 na Živi zid, jer moramo vratiti 20000 kuna a ne možemo ih pokriti. Uvijek imajte na umu to, molim vas. Živi zid, Palenski put 5G, Zagreb, OIB, znate vi bolje koji je vaš OIB, probajte u narednih 10-ak dana nabaviti što više računa da ne upadamo u probleme. Hvala i nemojte ovu objavu iznositi izvan grupe. Srećom ima poštenih i u Živom zidu koji žele raditi pošteno. 'ko vas financira? Šverceri? I prekupci, koje pomažete? E nažalost takva politika odnosno na sreću vam u Hrvatskim šumama u ovoj Vladi neće proći, i može vas biti sram za takve stvari. Hvala.
Očitovanje, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Gospodine Tolušić, bahatost vam neće pomoći, da se napravi jedna takva prepiska potrebno je 5 minuta, imate aplikacije na internetu. Pitanje je koga vi zastupate, jer ljudi koje ste vi imenovali, ono što po Zakonu možete imenovati, a evo što kaže struka. Interno Izvješće za vrijeme vašeg prethodnika, pročitat ću vam jedan dio: „10-ogodišnje razdoblje, od 2006. do 2015. u državnim šumama kojima gospodare Hrvatske šume, utvrđena su nedopuštena odstupanja i redovita godišnja prekoračenja sječa u količinama većim od milijun metara kubnih godišnje. Više od milijun metara kubnih godišnje, gospodine Tolušić, to je bilo za vrijeme vašeg prethodnika, sada je još i gore. Odnosno, izvršena su, ta je sječa izvršena na neplaniranim površinama većim od 10000 hektara godišnje, objasnite javnosti na koji način je u nekoliko godina došlo do 50% veće sječe u Hrvatskoj. Nije točno da se radi transparentno, sječe se više nego ikada, a drva fali više nego ikada. Pitajte ljude, pitajte zviždače, kako radi Inspekcija, kako se vara na reklamacijama, na pravdanjima drva, kako se vara na izradi dokumenata? Očito je da vi zastupate lobije u Hrvatskim šumama a niste u stanju obračunati se s njima.
Idemo dalje, zastupnik Silvano Hrelja postavlja pitanje predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću.
Poštovani gospodine predsjedniče. Vjerujem da ste svjesni kad građani Republike Hrvatske dobivaju putem medija izvješća o vašim dalekim putovanjima, da nekolicina njih poželi otputovati sa 4-og kata u prizemlje svoje zgrade ili obližnji park ili kafić, ali to ne mogu. Zašto ne mogu? Zato što nemaju u svojoj zgradi lifta, a zdravstveno stanje ili godine im ne dozvoljavaju da tih 65 stepenica savladaju normalnim hodom. Moje pitanje vama je, gospodine Premijeru, da li vi vjerujete da u Hrvatskoj postoji veliki interes za ugradnju dizala u višekatne stambene zgrade, i nadam se da nema spora da mogućnost financiranja oko toga, da mogućnost financiranja iz Europske komisije postoji, ukoliko hrvatska Vlada promijeni Operativni program Konkurentnost i kohezija, i otvori nišu za financiranje ovih projekata. Vjerojatno se pitate zašto vama postavljam ovo pitanje, vjerojatno se pitate zašto vama postavljam ovo pitanje, al' moram reći da sam pokušao na tu temu razgovarati prije sjednice Vlade u Puli, kada mi je gospođa ministrica Žalac, negirala interes, jednom birokratskom manirom, negirala interes da postoji, uopće interes, da, za ugradnju dizala u višekatnim stambenim zgradama, jer se kao, njima u Ministarstvo, nitko nije javio. Prema tome, ponavljam moje pitanje da li vi vjerujete da postoji veliki interes za ugradnju dizala u višekatne stambene zgrade u Hrvatskoj, a takvih ulaza ima više od 15000 u Republici Hrvatskoj, i više od 700000 građana živi u takvim okolnostima, samo taj odgovor me interesira. Hvala lijepa.
Izvolite predsjedniče Vlade.
Zastupniče Hrelja, na vašem pitanju, što se tiče vas kao komunikatora očito jednog broja ljudi koji živi u zgradama, koje su s više katova, a nemaju ugrađena dizala i ako su oni vama tu poruku prenijeli, ja vjerujem onda i vama, a i njima, ako je pitanje što se tiče vjerovanja. Što se tiče papirnatoga, dokazivanja takve želje u smislu Zahtjeva, ja također vjerujem ministrici Regionalnoga razvoja i Europskih fondova, ali ne samo njoj, nego i Ministarstvu graditeljstva, i Ministarstvu demografije, obitelji, mladih i socijalne politike, koji su svi skupa zajedno uključeni u pitanje rješavanja obnove više stambenih zgrada, kada je riječ o energetskoj učinkovitosti. Nažalost, ovo je jedan od problema koji je možda trebao biti bolje riješen, javnost je možda treba biti možda više senzibilizirana morala je ova tema i ta mogućnost biti više promovirana u vrijeme kada su se operativnih programi promovirali, a to je bilo odnosno izrađivali 2014. i 2015. godine. U ovom trenutku, a mislim da smo o ovom već jedan put razgovarali na aktualnom satu ministarstvo nastoji zajedno sa komisijom dogovoriti promjene operativnih programa kako bi se i ovaj oblik financiranja, ugradnje dizala liftova u višekatne stambene jedinice uspio financirati europskim sredstvima i ti je nešto na ćemo trebamo i vašu podršku. Ukoliko ste vi kao osoba i kao čelnik stranke svojevrsni neformalni koordinator tih inicijativa, ja vas molim da dostavite sve te zahtjeve i meni i ministrici pa ću onda i ja argumentacija prema Europskoj komisiji za modifikaciju operativnog programa biti snažnija, čvršća i jača. A što se tiče toga da moramo pomoći našim starijim sugrađanima kojima je teško nakon određene dobi penjati se stepenicama na ono što je koliko ja znam 4 kat je limit više od toga naravno da je teško i tu imamo razumijevanja i bez da se to signalizira. Jedino ne vidim baš neku korelaciju ove teme sa vanjskopolitičkim aktivnostima, ona mi je malo prekreativna.
Očitovanje, izvolite.
Bez obzira na vašu ocjenu prekreativnosti nekako mora, nekako se mora učiniti pitanje atraktivnim pa se poveže i ono što se inače ne povezuje, ja sam zadovoljan sa vašom javnom izrekom da vjerujete da postoji veliki interes i zadovoljan sam sa onim što ste rekli da se u ministarstvu raspravlja i traže mogućnosti da se to uvede kao posebna mjera s obzirom da je predviđeno financiranje ugradnje dizala odnosno po podacima i Europske komisije sa 85%. Ono što ne mogu prihvatiti da se mogu tako paušalno donosit ocjene da ne postoji interes, pa naravno da ne postoji interes kad ne postoji ni jedan natječaj ne postoji jedinstvena mjera za ugradnju dizala nego je ono vezana kao horizontalna mjera uz obnovu fasada. Dakle, to treba odvojiti i onda će interes biti. Međutim, ja nisam stajao skrštenih ruku kao čelnik HSU i mi radimo jednu ad hoch anketu počela je 4. studenog i ja očekujem da ću oko 25. ovog mjeseca imati između 800 i 1000 listi potpisanih od stane ili predstavnika stanara ili samih stanara sa podacima koliko u tim ulazima stanuje ovaj osoba starije životne dobi, osoba se invaliditetom. Pa vas ja molim, da krajem ovog mjeseca sazovete jedan zajednički sastanak, vi, ministrica, gospodin Štromar koji je iskazao interes ispred Ministarstva graditeljstva da bi to operativno radio, mene i gospodina Manenice i mojih operativaca i da onda pokažemo što smo to skupili da dokažemo da postoji interes i vama i ministrici i Europskoj komisiji. Ja ću vam biti zahvalan a ovo molim pisani odgovor na ovo moje pitanje. Hvala.
17. pitanje, zastupnik Željko Jovanović upućuje ministru zdravstva Milanu Kujundžiću, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, moje pitanje je za ministra zdravstva, pitanje je konkretno i dobronamjerno kao doprinos SDP-ove zdravstvene politike rješavanju problema u bolničkom zdravstvenom sustavu, pa se nadam i takvom odgovoru. Dakle, HZZO bolnice plaća putem fiksnih mjesečnih limita bez obzira koliko su usluga doista pružili građanima, ovakav način financiranja bolnica čini to da dio bolnica koje su pružile više od limita ostaju uskraćena za potrebna sredstva, a one koje su pružile manje svejedno će dobiti sav novac kako bi pokrile i onako prevelike fiksne troškove. Ministre da li planirate i kada ovo promijeniti? Da li planirate ponovo vratiti ono što je učinila SDP-ova vlada a to je plaćanje bolnica po učinku. Naime, samo takav način plaćanja može osigurati fiskalno održiv sustav, može smanjiti liste čekanja, može poboljšati ishode liječenja, može poboljšati zadovoljstvo naših građana ali i zadovoljstvo naših zdravstvenih radnika koji prijete alarmantnim odlaskom u inozemstvo. Podaci o odljevu medicinskih sestara su zaista katastrofalni i ukazuju na to da nam prijeti kompletan deficit sestrinske struke koja drži čak 45% ukupnog zdravstva pa prema podacima koji su svježi u Hrvatskoj imamo oko 30.500 medicinskih sestara nedostaje ih već od 8 do 12.000. Primjer jedinice intenzivnog liječenja za kardijalnu kirurugiju KBC-a Zagreb privremeno je smanjen broj kreveta upravo zbog nedostatka medicinskih sestara. I Dječja psihijatrijska bolnica u Kukuljevićevoj ima problema jer se nitko ne javlja na natječaj. Prema tome, gospodine ministre jedini put da se učini učinkovitijim bolnički sustav je plaćanje po učinku. Da li ćete to učiniti i kada? Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Poštovani gospodine zastupniče hvala vam na upitu kojega ste postavili. Vi vjerojatno znadete da u svijetu postoji više modela kako se plaća i svaki od tih modela ima svoje slabosti, a posebice slabosti se mogu vidjeti ono zašto se svi ovdje mi zalažemo a vjerujem i vi osobno u solidarnome zdravstvu i u zdravstvu i gdje imamo Hrvatsku kao državu, gdje imamo regije sa depopulacijom sa problemima kako tamo sačuvati i dostupnost i kvalitetu. I na tome tragu, sad ću se malo našaliti, vjerojatno ste dobro obaviješteni jučer smo na kolegiju između nas članova Ministarstva zdravstva i HZZO upravo analizirali tu temu dakle svjesni smo mi problema toga da uvjetno rečeno određene nepravde postoje prema onima koje znanju i rade puno prema onima koji spletom okolnosti ne mogu, tako da smo i to jučer analizirali i zaključili smo da ćemo za 2 tjedna opet uvažavajući činjenice kakve imamo s jedne strane, ovo što ste naveli, da neki uistinu isfakturiraju više, a neki neisfakturiraju svoj limit da ćemo opet temu otvoriti sa parametrima i iskustvima zemalja s kojima se želimo uspoređivati. Istina, treba reći ovo što ste naveli, a to je da kada bi pojedini ljudi bili više plaćeni da bismo ih lakše zadržali u RH. I na tome tragu ova Vlada je i sada sa promjenom Zakona o zdravstvenoj zaštiti uvrstila i tu mogućnost, da oni, što ja uvijek govorim, koji znaju i rade, da trebaju dobiti i više. I Uredbom Vlade koju ćemo pripremati u mjesecima koji su pred nama jer Zakon stupa s Novom Godinom, biti će i oblik nagrađivanja za one sestre, za one liječnike koji po prirodi stvari uistinu nose sustav, rade više, imaju veću izvršenost, moći će dobiti i veću plaću. A opet kažem, ne možemo preko noći riješiti problem bolnica koje naprosto spletom povijesnih okolnosti imaju manji broj pacijenata koji njima gravitiraju, koji su u ratnim tegobama, primjerice kao što je Vukovar, mi znamo kako je Vukovar, evo sada ćemo u nedjelju ići svi tamo, kako je Vukovar razrušen, uništen, koliko je ljudi ubijeno, mi ne možemo sada tamo uvesti stroge ekonomske kriterije koji bi po određenim standardima se mogli uvoditi, a da pri tome ne nanesemo štetu da dovedemo do ugroze opstanka bolnice. U svakom slučaju, upit kojega ste postavili, nešto što je aktualno za ovo ministarstvo, za ovu Vladu, što mi analiziramo i vjerojatno ćemo određene korekcije o ugovaranju novih limita koji se, sada će koncem godine stvarati za bolnice, gdje će vjerojatno biti neke korekcije koje će onda poticati raditi više i bolje. Hvala vam lijepa.
Očitovanje izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, ministre niste me uspjeli uvjeriti jer i dalje mi je neobjašnjivo i neshvatljivo zašto je vraćen taj stari sustav plaćanja nakon što je SDP-ova Vlada pokazala da je sustav plati po odrađenom poslu učinkovitiji jer ovaj sadašnji sustav, dokazano je loš, neučinkovit, stvara gubitke. Na ovaj način se ne mogu razvijati centri izvrsnosti, niti se mogu poboljšati ishodi liječenja. Logično je stoga da će liste čekanja i dalje rasti, da će građani biti sve nezadovoljniji, da će zdravstveni radnici odlaziti iz RH. Koliko god to zvučalo paradoksalno na ovaj način se zapravo rasipa proračunski novac namijenjen hrvatskom zdravstvu. Svega nekoliko podataka koji to dokazuju u samo prvih 6 mjesec 2018. bolnički sektor je ostvario manjak od 565 milijuna kuna. Dospjele obveze su u istom razdoblju povećane za preko 620 milijuna kuna. Kolegice i kolege, to je 26% više u samo pola godine u odnosu na prošlu godinu. Istovremeno, dospjele obveze svih javnih bolnica iznose rekordnih 3,4 milijarde kuna, a ukupni dug zdravstva 8,3 milijarde kuna. Ovim tempom bolnice će do kraja godine stvoriti barem još milijardu i 100 milijuna kuna novog duga. Zato je već i kroz prijedlog rebalansa u najavi još jedne sanacije pokazano da sustav nije učinkovit. Prema tome, nešto se mora promijeniti, a jedan od prvih koraka u tom smjeru upravo je vraćanje ovog modela da platiš ono što je učinjeno. Tako će i najbolji biti stimulirani i nagrađeni i da ostanu u RH, a hrvatsko zdravstvo će ipak biti tada solidarno, sveobuhvatno, svima jednako dostupno, imati ćemo hrvatsko zdravstvo na zdravim temeljima. Sada nažalost to nemamo.
18-to pitanje zastupnica Marija Jelkovac postavlja ministrici demografije obitelji mladih i socijalnih politika, Nadi Murganić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče HS-a, poštovani predsjedniče Vlade, poštovani članovi Vlade, svoje pitanje postavljam cijenjenoj ministrici gospođi Nadi Murganić, a zanima me slijedeće. Svjesni smo da situacija udomiteljstvu kod nas nije na zadovoljavajućoj razini. Prije svega zbog nedovoljnog broja udomiteljskih obitelji, a isto tako i zbog njihove neravnomjerne rasprostranjenosti. To isto tako usporava proces deinstitunacionalizacije djece iz ustanova socijalne skrbi, te isto tako onemogućava i proces prevencije same institucionalizacije. Obzirom da prema nekim podacima u ovom trenutku imamo preko 800-tina djece u domovima, bez roditeljske skrbi, a od toga oko 90-tak djece u dobi od 0 do 3 godine, zaista smatram da je potrebno tu postići puno bolje efekte, pa stoga to očekujemo i od novoga zakona. Zanima me prema vašem mišljenju koje su to pozitivne posljedice koje će novi Zakon o udomiteljstvu donijeti i koji će to biti doprinosi od zakona? Hvala vam.
Odgovor izvolite.
Zahvaljujem poštovana zastupnice, poštovani predsjedniče Vlade, Sabora, ministri, poštovane zastupnice i zastupnici. Sigurno da će ovaj novi Zakon o udomiteljstvu donijeti niz poboljšanja ove vrlo značajne skrbi o djeci, ali i o odraslim osobama. Međutim, ono što posebno ističimo, to je što će se njime omogućiti da se udomiteljstvo obavlja kao zanimanje i kao specijalizirano zanimanje za mlade i za nezaposlene udomitelje. Specijalizirano udomiteljstvo biti će primijenjeno za one udomitelje koji skrbe o djeci kojima su potrebni zbog bolesti ili nekih drugih poteškoća, specijalizirani i veći stupnjevi različite podrške. Iznosi, kao naknada udomitelja kretati će za udomiteljstvo kao zanimanje od 5500 i za specijalizirano udomiteljstvo do 6500 kn, ali na te naknade, biti će obračunate i doprinosi po posebnim propisima. Svako da u RH imamo dugu tradiciju, jer tradicionalno bi … [[Govornik se ne razumije.]] udomiteljstva, međutim, kao što ste i sami rekli, nije više zadovoljavalo potrebe, upravo iz razloga što su nam udomitelji sve manje bili motivirani, što im je prosječna dob već iznosi oko 55 g. i ono što je problem, očito u svim aktivnostima u RH tako i ovdje, a to je ta neravnomjerno zastupljenost upravo ovakve usluge. S ovim zakonom želimo poticati udomiteljstvo kod mlađih osoba rasprostraniti, a tako i poticati na neki način i zapošljavanje u onim područjima gdje udomiteljstva nema, ali i poboljšati materijalni položaj naših udomitelja. Tako da će se i ove naknade tradicionalnim udomiteljima povećati na 2500 kn, naknade svakako trebamo razlikovati jer su one naknade za rad udomitelja, od one opskrbnine, koje imaju i djeca i odrasli, koje su namijenjene zadovoljavanje njihovih svakodnevnih potreba. Našim socijalnim ustanovama, dječjim ustanovama imamo smješteno kao što ste rekli više od 800 djece, do 820. Ustanove dobro i kvalitetno rade, međutim, za razvoj djeteta je svakako najvažnija njegova biološka obitelj, a ako to ne može dijete imati onda i udomiteljska obitelj, kako zamjenska obitelj ili kao konačno traženje posvojitelje obitelji. I ovaj zakon ide upravo u tom pravcu, naročito je to zbog jednog kvalitetnog psihofizičkog razvoja vrlo važno za djecu do dobi do 3 g. koje imamo u našim ustanovama do 90 i ovo sve skupa vezano za zakon, je usmjereno upravo poboljšanju, smještavanja i udomljavanja, upravo najmanje djece. Cijeli ovo naša aktivnosti ovaj zakon, prati jedna snažna pozitivna UNICEF-ova kampanja, svako dijete treba obitelj. Uloženo je više milijuna kuna i na televiziji imamo taj vrlo zanimljiv i topli spot i pozivamo građane da se interesiraju na broj 0800/82 82 da otvore svoja srca i svoja vrata djeci i da postanu udomitelji. Više o ovom zakonu biti će u ovom našem Viskom domu, kod drugog čitanja, jer ga je vlada uputila u saborsku proceduru. Hvala.
Očitovanje, izvolite.
Hvala. Poštovana ministrice zadovoljna sam sa novinama, koje ste naveli da će nam donijeti novi zakon. Osobito smatram da je vrlo pozitivno i dobro što će se omogućiti i mladim nezaposlenim osobama da uđu u ovaj svijet udomiteljstva. A isto tako da to postane zanimanje onima koji će udomiti više od 3 ili 4 osobe. Isto tako obzirom na to da je svima nama na fokus interes djeteta prije svega, a zbog ovako velikog br. djece koje još uvijek imamo u domovima, bez roditeljske skrbi, smatram da je najznačajnije, zbog te populacije, da ovdje postižemo takove novine, kojima ćemo potaknuti što veći br. udomitelja i na taj način omogućiti djeci povratak u obiteljsko okruženje, kako bi oni odrastali ipak u jednoj obiteljskoj sredini a u korist i njima i cijeloj našoj društvene zajednice. Hvala.
Idemo na pitanje br. 19, zastupnik Milorad Batinić postavlja pitanje ministrici znanosti i obrazovanja Blaženki Divjak izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade, poštovana ministrice, prvo izražavam zadovoljstvo što je u proračunu za 2019.g. povećanje na stavci ministarstva znanosti i obrazovanja. To je vrlo jaka poruka, prvenstveno hrvatskoj javnosti, ali i svima nama ovdje u Saboru, pogotovo kolegicama i kolegama koje negiraju već više od godinu i nešto dana, vaše napore, napor rada ministarstva, u cilju ostvarenja reformskih procesa koje se provode u vašem ministarstvu. Mi u HNS-u jedan od glavnih ciljeva ulaska u vladu, političkih ciljeva, bila je provedba kurikularne reforme. Od iduće jeseni, prema tom zacrtanom planu, reforma obrazovanja, odnosno, kurikularna reforma, trebala bi ući u sve škole u RH. Mene zanima i volio bi ako možete odgovoriti, a vjerujem da da, da li je sve spremno od formalnih, tehničkih pretpostavki da kurikularna reforma, od jeseni krene u sve škole?
Izvolite ministrice odgovor.
Hvala lijepo g. predsjedniče, hvala vam na pitanju uvaženi g. zastupniče poštovane gospođe i gospodo zastupnici Hrvatskoga sabora. Tako je Europska komisija je u svojem izvješću nazvala reforme koje provodim u hrvatskom području obrazovanja ambicioznim reformama. Na tragu toga, stvarno mogu potvrditi da kurikularna reforma ulazi iduće g. u sve škole i u to u razredima u koje ima je ove g. bila u eksperimentalnoj provedbi. Prvi razred OŠ peti razred OŠ, prirodoslovni predmeti u sedmome razredu, odnosno, prvi razred srednjih škola opće obrazovanih usmjerenja. Kako bismo u tome uspjeli, mi već ovaj tj. u javno savjetovanje stavljamo odluke o donošenju kurikuluma. U toj odluci u prilogu su svi predmetni kurikulumi, kao i kurikulurni međupredmetnih tema. Oni su priređeni tako da slijede sve one gl. elemente koji su u zakonu o odgoju i obrazovanju koji je ovaj Sabor usvojio u srpnju ove g. također je ujednačen pristup prema, metodološki pristup koji je donijela ekspertna radna skupina, a sadržajno su ti kurikulumi takvi kakvi su nastali nakon međunarodnih recenzija i recenzija HAZU. Ta će odluka biti u javnom savjetovanju mjesec dana, nakon toga će radne skupine, za koje je sada natječaj u tijeku, odgovoriti na javnu raspravu, napraviti određene pomake, ja sam sigurna u dokumentima i početkom siječnja 2019. godine kurikulumi će se donijeti. To je izuzetno važno zbog toga kako bismo na vrijeme priredili sve ono što treba za sljedeću školsku godinu. Međutim, mi veći i u ovom trenutku imamo rezultate praćenja i vrednovanja, monitoringa i evaluacije eksperimentalne provedbe i to na tri različita načina se radi praćenje i rezultati pokazuju prije svega da su i učenici i učitelji i njihovi roditelji zadovoljni onime što smo uveli u naše škole a mi istovremeno iz tih njihovih odgovora vrednujemo što se sada radi i što treba unaprijediti. Jedan važni element koji smo unaprijedili je zapravo edukacija učitelja koja je sada već krenula za sljedeću školsku godinu 5 mjeseci ranije nego što smo to krenuli kod eksperimentalne škole, stavlja se naglasak na teške teme koje su u javnosti također prepoznate kao teške teme našeg obrazovnog sustava, prije svega vrednovanje i ocjenjivanje, metode rada u školi, zatim više edukacija će biti za škole priređene uživo. I u tom smislu ja sam sigurna da dobro koristimo ono sve što učimo kada imamo praćenje i vrednovanje eksperimentalne faze. Također novi nastavni materijal, eksperimentalni udžbenici su također u školama i radi se po njima. I ono što smo naučili iz toga ugradili smo i u prijedlog novog Zakona o udžbenicima za koje sam sigurna da ćemo dobiti i podršku u Saboru kada dođemo na drugo čitanje jer je to vrlo važan iskorak u tome smjeru. Nadalje, u proračunu je i to ste dobro primijetili Vlada dostavlja Saboru proračun gdje je bitno unapređeni elementi i projektni pristup a onda i financiranje obrazovne reforme kako u općem obrazovanju, tako i u strukovnom obrazovanju. Sa ministarstvom rada radimo na povlačenju sredstava iz Europskog socijalnog fonda koje će sada biti blizu pola milijarde kuna za sljedeću godinu i kraj toga još imamo i regionalne centre kompetentnosti koji zapravo oslikavaju na najbolji način sve one pomake koje idu u reformi strukovnoga obrazovanja. Imati ćemo i sastanke sa osnivačima i nakon toga ćemo još dati detaljne informacije o tome. U svakom slučaju kurikularna reforma je u školama, svim školama u Hrvatskoj iduće godine.
Očitovanje izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovana ministrice zadovoljan sam sa odgovorom, naravno drugi odgovor nisam ni očekivao. Naime, iz razloga što je to više nego od interesa svih građana RH pogotovo onih koji će biti u samoj provedbi, samih đaka hrvatske budućnosti. Ono što bih želio još jedanput istaknuti ovom prilikom Izvješće Europske komisije, citirati ću: „Pokrenute su ambiciozne reforme nakon dugogodišnjih odugovlačenja uzrokovanih političkim prijeporima.“. Mislim da ste vi i vaš tim na dobrom putu, imate podršku Vlade u toj realizaciji a izražavanje nezadovoljstva, kritika određenih kolegica i kolega s druge strane spektra neka vas ne, da tako kažem poljuljaju vaše samopouzdanje, naprosto ima ona a još uvijek nas prati u Hrvatskoj uzrečica neuspjeh će vam oprostiti, uspjeh nikada. I zato poštovana ministrice, ni lijevo ni desno, samo naprijed za kurikularnu reformu.
Idemo dalje. Zastupnik Miroslav Tuđman, pitanje postavlja Davoru Božinoviću, ministru unutarnjih poslova. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre. Ilegalne migracije danas su globalni problem, odnosno problem međunarodnih politika i međunarodnih rasprava. Postoji svijest da nitko, ni jedna zemlja ne može to riješiti samostalno već da su potrebni zajednički napori i sustavno i odgovorna rješenja. Hrvatska bi sa svoje strane trebala biti zainteresirana za jedno cjelovito rješenje koje se pitanje onda postavlja kao pitanje regionalne sigurnosti. A kao pitanje regionalne sigurnosti morala bi poći od elementarnih činjenica a to je da su zemlje BiH-a, Kosovo, Makedonije, Srbija, zemlje okružene NATO članicama plus Crna Gora i Makedonija okružene, znači svih tih zemalja kao sa zemljama članicama EU. Iz tog stajališta to je pretpostavka da se kao problemu imigracija, ilegalnih imigracija pristupi sa stajališta regionalne sigurnosti. Mene bi interesiralo s obzirom da je vaše ministarstvo operativno involvirano u rješavanje ovih problema da li postoji s obzirom na vaše iskustvo ta promjena u političkoj filozofiji da se ove zemlje gledaju kao nešto što je u trbuhu EU odnosno u okruženju NATO saveza. Prema tome, da se sa takvim jednim pristupom počinje rješavati i problem ilegalnih migracija a na temelju toga i ostali problemi regionalne sigurnosti.
Hvala vam. Odgovor izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Gospodine Tuđman, da dobro ste kazali ovo je jedno vrlo kompleksno pitanje koje niti jedna država ne može riješiti sama a i pitanje je koliko je ona sama po sebi rješiva. Dakle, migracije su proces i one će se događati kao što se događaju praktički od početka čovječanstva, događati će se sa većim ili manjim intenzitetom i u budućnosti. Hrvatska tu ima jednu specifičnu poziciju, geostratešku, mi smo zemlja sa najdužom vanjskom kopnenom granicom EU ali i zemlja koja graniči sa državama koje nisu članice i naravno da je kao takva percipirana kao zemlja kroz koju treba proći, ući, proći i ići dalje prema krajnjim odredištima koja su dakako u, na zapadu Europe. koja su dakako na zapadu Europe. Kompleksnosti ovog pitanja pridonosi i to što međunarodna zajednica zapravo nikada nije formirala politiku o migracijama i otuda i danas velika i nerazumijevanja i prijepori oko tzv. Marakaškog kompakta koji je zapravo prvi pokušaj da se na jedno globalno pitanje počne tražiti globalno rješenje, a za to će proći puno vremena jer vidimo, pa i iz današnje rasprave da migracije netko doživljava kao isključivo ili na prvom mjestu humanitarno pitanje, neko ekonomsko, neko demografsko mi ovdje govorimo o sigurnosnom pitanju, jer one jesu i sigurnosno pitanje pogotovo kad govorimo o ilegalnim migracijama. Dakle, Hrvatska od samog početka se postavila tu vrlo jasno mi ne isključujemo niti jedan od ovih momenata, međutim kad govorimo o ilegalnim migracijama one jesu sigurnosno pitanje, koje zapravo podriva suverenitet te države u smislu da ona odlučuje o tome tko će ući na njen teritorij, tko će ostati na njezinom teritoriju, da kroz razne vidove nelegalnog šverca, krijumčarenja ljudi ima izravnu implikaciju na javni red, mir i sigurnost. Imamo cijeli niz slučajeva pogotovu u posljednje vrijeme da migranti dolaze bez identifikacijskih isprava što je samo po sebi sigurnosno pitanje i da je prema statistikama u posljednje vrijeme najveći broj njih dolazi iz zemalja koje zapravo nisu zemlje u kojima se ratuje, primjerice Iran, ili zemlje sjevera Afrike i to sl. Upravo iz te pozicije hrvatska Vlada je odmah dakle od preuzimanja prije nekih godinu, godinu i pol dana krenula u jako lobiranje da se u cijeli ovaj kontekst kad govorimo o Europskoj uniji, NATO je nešto manje aktivan u tom smislu, uključe države koje su južno od nas a koje su veoma važne na toj migrantskoj ruti i ono što smo uspjeli premijer je bio na Europskom vijeću u prosincu 2017. godine u operativni dio zaključaka upravo pomoć integracija u ovu politiku zemalja kao što su Srbija, BiH, Albanija, Crna Gora, Makedonija. Tu će trebati vremena trebat će prvo da i te zemlje same ulože dostatne napore jer one danas su meki trbuh kroz njih se prolazi više-manje bez ikakvih poteškoća i u našim bilateralnim kontaktima dajemo [[Upadica: Hvala.]] sve od sebe da ih u tom smislu potaknemo [[Upadica: Hvala vam.]] pitanje je naravno za puno širu raspravu. Hvala.
Očitovanje, izvolite.
Očigledno da je pitanje migracija, kako ste rekli za puno širu raspravu jer kako gledamo kroz povijest i Rimsko carstvo je propalo zbog migracija, prema tome nije uspjelo to riješiti pitanje. Međutim, ovdje se radi o promjeni političke filozofije kao što sam rekao. Nije, treba cijeniti napore koje Vlada ulaže u rješavanje ovoga problema i pokušaja objedinjavanja ali ovdje se radi da bi Europska unija s jedne strane i NATO s druge strane trebali shvatiti to kao svoj problem, a ne problem koji treba adresirati na Hrvatsku da ona sa susjedima rješava. Tako da ako ne dođe do toga, do tog pomaka u političkoj filozofiji rješavanja problema rješenja će puno duže trajati i imat ćemo puno više problema, a sa jednom promjenom bi mogli onda i druga pitanja rješavati kao stabilnosti BiH.
Idemo dalje, zastupnik Mladen Karlić, postavlja pitanje ministrici regionalnoga razvoja i fondova Europske unije Gabrijeli Žalac, izvolite.
Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade i uvaženi ministrice i ministri evo moje pitanje gospođi Gabrijeli Žalac, u posljednjih godinu i pol dana značajno je porastao broj odobrenih projekata koji se financiraju iz europskih strukturnih investicijskih fondova, a kako je za mnoge od tih projekata potrebno osigurati i dio sredstava za sufinanciranje vlastitog učešća, a svjesni smo činjenice da mnogi ili veliki dio i općina i gradova, pa i županija nema takve financijske mogućnosti, moje pitanje je na koji način će se osigurati sredstva za tu namjenu u Fondu za sufinanciranje provedbe EU projekata na regionalnoj i lokalnoj razini, a posebno nakon stupanja na snagu novog Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave obzirom da znamo a je do sada bilo 1,5% iz poreza na dohodak. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče Karlić na vašem pitanju. Fond za sufinanciranje EU projekata na regionalnoj i lokalnoj razini je uspostavljen još 2015. godine, međutim tad smo imali potpuno jednu suprotnu situaciju od one koju imamo danas, dakle u onom trenutku bilo je jako malo ugovorenih europskih projekata stoga nije se ni trošilo značajno ta sredstva fonda za sufinanciranje i tom smo trenutku mi ta sredstva kroz Zakon o izvršavanju Državnog proračuna, u dogovoru kolega Marić i ja prenamijenili znači za nacionalne programe da se sredstva na neki način utroše. U današnjem vremenu kada smo sa 9% kao Vlada podignuli razinu ugovorenosti na 59% dakle na današnji dan sa tendencijom rasta što iznosi preko 490% rast u odnosu na protekle 3 godine tako i sredstva Fonda za sufinanciranje EU projekata na regionalnoj i lokalnoj razini rastu. Do sada smo 490 miliona kuna uložili kroz Fond za sufinanciranje EU projekata, ali imamo jednu situaciju koju moram danas ovdje vama reći, 1,5% poreza na dohodak je bio izvor iz kojeg se punio ovaj fond u 2018. godini sa Zakonom o financiranju jedinica lokalne (područne) samouprave ti su izvorni prihodi vraćeni jedinicama lokalne samouprave i govorimo u ovoj godini o otprilike milijardu i pol kuna sredstava koji su se našli na vlastitim proračunima jedinica lokalne samouprave. Međutim, mi smo bez obzira na to, znajući da će biti velika potreba na regionalnoj lokalnoj razini u državnome proračunu osigurani 200 milijuna kuna. Raspisali smo natječaj u 8 mjesecu, on je trajao tri tjedna. Sredstva su na neki način utrošena odmah. Mi smo svjesni, razgovaramo se jako puno sa Hrvatskom zajednicom županija i svim jedinicama lokalne samouprave i sigurna sam da ćemo o tome voditi računa i o kriterijima i mjerilima koje smo tu uspostavili. Međutim, zbog toga što se ovaj fond više ne puni iz izvornih prihoda, dakle, koje smo prije ostvarivali, mislim da njegov naziv neće ni biti fond, nego ćemo ga preimenovati u nekakav program, ali ćemo sigurno nastaviti podržavati projekte, bolju apsorpciju europskih sredstava i prije svega za jedinice lokalne samouprave koji nisu u stanju vlastito učešće u cjelovitoj mjeri sigurno ostvariti. Hvala.
Očitovanje. Izvolite.
Mislim da je ovo izuzetno važno da što više sredstava osigura se kroz taj fond ili u bilo kojem obliku da bi se što više projekata realiziralo. Mislim da treba povući jer to jedan značajan dobar zapravo izvor financijskih sredstava za sve općine, gradove, mislim da se to u cijeloj RH vidi da je unazad godinu, godinu i pol dana stvarno porastao broj realiziranih projekata, posebno evo ja sam, drago mi je, dolazim iz Vukovarsko srijemske županije, iz Vinkovaca gdje se vide zapravo brojni projekti koji su u realizaciji, ali vidi se to i na području cijele RH, zato hvala vam stvarno na ovom radu i uvjeren sam da ćemo nastaviti tako da će se zapravo povećati taj broj do 100%. Hvala.
Idemo na pitanje 22. Zastupnik Stjepan Kovač postavlja ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS-a, poštovani premijeru sa svojim suradnicima, uvaženi kolegice i kolege, zanima me, evo prošle su 2 godine od kada ste dobili izbore i vladate zemljom, vaša Vlada na kojem ste vi čelu, provodi, nazovimo to, kakve takve reforme, no ono što je zabrinjavajuće RH i dalje tone sve dublje. Demografi govore da ćemo uskoro doći do granice od koje nema povratka, kao što zanate, uskoro će se, evo iz RH, kroz ovih prošlih par godina, koliko ljudi iseljavaju, iseliti, pa skoro 10% hrvatskog stanovništva. Evidentan je i sve veći nedostatak radne snage. Vi danas kada razgovarate s građevincima, na žalost nema radne snage koju mi moramo izvoziti jer naši ljudi odlaze trbuhom za kruhom u druge zemlje. Također posebno zabrinjava činjenica da unatoč poduzetim mjerama koje za rezultat imaju kakvo takvo povećanje plaća koje radite, iseljavanje ne jenjava. I vjerujem da su ekonomski razlozi glavni jer danas vi u RH imate 70% građana koji rade za plaću, neto plaću manju od 5.000,00 kuna. Također imate 100 000 radnika koji imaju minimalno plaću koji rade na određeno koji imaju jako mala ili gotovo nikakva prava tj. nemaju nikakvu sigurnost. Ali, ono što posebno zabrinjava je činjenica da veliki broj iseljenih ljudi izlazi, navodi atmosferu u društvu. Mene zanima konkretno na koji način ćete zaustaviti ovo iseljavanje naših građana, te vratiti dostojanstvo umirovljenicima i mladima prvenstveno? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa, zastupniče Kovač, puno pod pitanja u vašem jednom pitanju. Dakle, što se tiče iseljavanja i onoga što promatramo zadnjih, recimo to tako, 5 godina. Vi jako dobro znate u vrijeme mandata vaše Vlade RH je postala članica EU. Trenutkom toga članstva 1. srpnja 2013. godine dio država članica počeo je liberalizirati svoje tržište rada za hrvatske državljane tj. omogućio je slobodi kretanja radnika, jednu od četiri temeljne slobode. Kako je vrijeme odmicalo, tako su i one zemlje koje su koristile formulu 2+3+2, a to su razdoblja kako držati ograničenja zbog utjecaja na tržište rada, postupno ukidala ta ograničenja i RH joj recipročno odgovara. Danas 2018. jedino još Austrija drži ograničenja na slobodu kretanja radnika. To praktički znači da nema kvota i nema radnih dozvola. Mi smo sada kao država koja je 5 godina u članstvu EU, osim u Austriji, u situaciji da bilo koji naš državljanin može u bilo kojem trenutku otići u bilo koju članicu EU, imati jednak tretman kao i njihovi državljani i ljudi to rade. To se događa u momentu kada kohezijska politika koja manifestira ključno načelo solidarnosti europskog projekta i ravnomjernog regionalnog razvoja, u RH još nije polučilo one efekte da približimo u ekonomskom smislu primanja naših ljudi sa onim što postoji u starijim članicama EU. I tu se događa se taj razmak. Dakle, ljudi koriste ono što se omogućilo potezima države, u krajnjoj liniji građana na referendumu, onim što europski projekt je. Naša je zadaća da kvalitetnim korištenjem onoga što dobivamo iz EU to vrijeme razlika i razmaka smanjimo. Moja je procjena da će to biti tek nakon puna 2 financijska okvira od 7 godina i da ćemo tek negdje 2027.,28.,29., doći u poziciju u kojoj se sada nalaze one države srednjoistočne Europe koje su ušle u EU 2004. To je realno, to su realni okviri. Ovo što se događa nama, događalo se, poštovani zastupniče i drugim mnogoljudnijim zemljama u puno većim brojevima i nije samo svojstveno RH. Na nama je zadaća, a ja ću tu reći suprotno od ove vaše ocijene da su trendovi koje mi imamo i u pogledu fiskalne konsolidacije i u pogledu strukturnih reformi, investicija pa ako hoćete i povećanja u našem mandatu prosječne plaće za više od 700 kuna, povećanja minimalne plaće, povećanja mirovina već sada smo na 6,7% u odnosu na obećanih 5% s početka mandata, na dobre makroekonomske pokazatelje na samo jednu stepenicu od investicijskog rejtinga što nam smanjuje kamate i zaduživanje na financijskim tržištima, na nikad bolju turističku godinu, na privlačenje investicija iz drugih zemalja u mjeri gdje interes pokazuje i za one grane gdje imamo problem, a pokazuje interes i za brodogradnju ozbiljni ulagači. Ne mogu se s vama složiti, ono što mogu donekle akceptirati je ozračje u društvu. Ozračje u društvu je nešto na čemu svi moramo raditi, mi radimo kao ozbiljan i odgovorna Vlada [[Upadica: Hvala.]] držimo dobar smjer na tome ćemo nastaviti, da li nam vi u tome hoćete pomoć [[Upadica: Hvala vam.]] tj. do vas je kako bi vi rekli.
Očitovanje, izvolite.
Zahvaljujem, djelomično bi se mogao složiti s vama, ali kad pogledate da danas ljudi odlaze, evo ja ću vam konkretno reći u Čakovcu u Gradskoj upravi 2 djelatnika su otišla iz Gradske uprave raditi u Njemačku, supruge im također ne rade na lošim mjestima otišli su znate zbog čega, otišli su da si 5 godina prije mirovine osiguraju kakvu takvu minimalnu njemačku mirovinu, zbog čega, zato što naši ljudi u Hrvatskoj ne znaju kakva će im biti mirovina. Mi danas čitamo prek novinama da su naši fondovi mirovinski prazni u koji uplaćujemo novce da su ta sredstva utrošena za Agrokor i sl. Ljudi ne znaju šta ih sutra čeka, ne znaju kakva će im biti budućnost, definitivno je to zbog ove klime koja se stvorila u Hrvatskoj. Čitate o raznim aferama, spomenuli ste brodogradnju da li znate da međimurski poduzetnici obrađuju više metala nego sve brodogradnje skupa u Hrvatskoj i kune, kune nisu nikada tražili od nikoga, što je nonsens imaju nikad veću dobit, nikad veću dobit nemaju, pa tu treba poraditi zajedno s Vladom da se tim ljudima osiguraju plaće, ljudi vele da imaju neku normalnu plaću negdje 1.000 EUR-a nitko ne bi odlazio van. Pa ti ljudi ne idu van zato jer je u Njemačkoj ljepše, 1.1. bi se Austrija trebala otvoriti granica to vam je od Čakovca kad pogledate ja prije dođem u Graz nego ovdje gore na Markov trg ako je gužva u Zagrebu, prije se dovezem autom do Graza a duplo veću plaću čovjek tamo dobije. I imat će sigurno mirovinu ono što u Hrvatskoj nikom nije osigurano osim povlaštenima koji imaju određene povlaštene mirovine i sl. Na tome treba poraditi da se ta atmosfera promijeni, a ima sigurno prostora i rade se, počeli ste s nekakvim reformama ali to definitivno nije dovoljno, jer trend iseljavanja postoji. To treba zaustaviti, jer začas neće imati tko u Hrvatskoj radi. Hvala.
Hvala, idemo na pitanje broj 23. zastupnica Bruna Esih postavlja ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Sabora, dakle gospodine premijeru, zastupnica Esih i moje drugo zastupničko pitanje vama o Marrakechom sporazumu očekivano. Razmišljala sam hoću li ga postaviti kao vanjsko-političko ili unutarnje-političko pitanje međutim odlučila sam se za ovo prvo jer ste nam odavno pokazali da vam za sudbinu histeričnih Hrvata kako ste ih nazvali odavno nije stalo, nije vam baš na listi prioriteta. Vjerujem da će vam to kao pitanje vanjske politike odnosno budućnosti Europe biti puno jasnije odnosno da ćete pokazati puno veći senzibilitet. Stoga mi molim vas odgovorite, zašto se zaboga toliki broj država članica Europske unije poput Austrije, Mađarske, Slovenije, Poljske, Bugarske, Češke, Danske, Nizozemske, Švicarske, Italije itd. protive ovom sporazumu ili o njegovom skorom usvajanju vode vrlo burne parlamentarne i javne rasprave. Zašto zaboga i kako im to pada na pamet kad je njegov sadržaj kako nas je uputio gospodin Jandroković neprijeporan i pitanja su suvišna? I zašto kad je k tomu riječ tek o ne obvezujućem katalogu mjera koje se ne potpisu unatoč nekoj tamo najavi o monitoringu nad suverenim državama i riječi obveza koja se u njemu navodi 50-tak puta? Zašto za razliku od vas koji ste izrazili tako čvrst i nepokolebljiv stav, vlast koja te države predstavlja sebi dopušta da podilazi pritiscima stručne javnosti i volje naroda? Do sada sam prateći vaše izjave i izjave gospodina Jandrokovića kao i ministrice Burić te također izvještaje Hrvatske državne pjong jang televizije i ostalih nepristranih medija stekla dojam da nepismeni, neobrazovani i histerični ksenofobi obitavaju samo u Hrvatskoj [[Upadica: Hvala vam.]] a kad tamo evo ima ih svugdje po cijeloj Europi.
Izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa zastupnice Esih, ja vam dajem jedan veliki plus zalaganju na drugom postavljenom pitanju, kako ste sami rekli, čestitam to je jako dobro, vidjet će se dobro u statistici koju radite. Što se tiče ovo malo egzaltiranog postavljeno, tj. pročitanog pitanja nekoliko informacija za smireno javnost i sve naše građane, prvo dokument o kojem govorite Globalni kompakt o zakonitim i uređenim migracijama je pokušaj odgovora UN-a na fenomen koji se dogodio u svijetu i Europi posebno 2015. i 2016. godine. Na Općoj skupštini UN-a te godine sudjelovala je predsjednica republike, sudjelovao je tadašnji ministar vanjskih poslova gospodin Kovač, oni su tada bili jedni od onih koji su prihvatili njujoršku deklaraciju koja je imala za cilj napraviti jedan ovakav dokument koji bi se malo pobliže pozabavio fenomenom zakonitih migracija. Proces je trajao godinu i pol dan, uključeni svi koji su trebali biti uključeni, koordinacija vođena od strane Ministarstva vanjskih poslova, pregovori kao takvi vodili su se na razini stalnih misija u New Yorku pred Ujedinjenim narodima. Dokument je jedino od samog početka u vrlo jasno kazanoj poruci odnosno stavila je svojevrsnu rezervu Mađarska, ni jedna druga zemlja pa uključivši i mnoge od ovih koje ste vi sada spomenuli, a neke od tih nisu uopće odlučile ne doći u Marrakech, primjerice … [[Govornik se ne razumije.]] ili Dansku, Italiju ili Nizozemsku. To što imate kao podatak koji vjerojatno negdje u slobodnom kolanju medijskim, internetskim prostorom to što je netočan je jedno, a to što ga vi citirate i predstavljate kao točno, to je vaš problem. Taj dokument ispregovaran, usuglašen. Nitko, ali baš nitko od stručnjaka, ni u vanjskim poslovima, ni unutarnjim poslovima, uredu za ljudska prava, drugim resorima, u godinu i pol dana, u tekstu koji se usuglašava ne vidi tako dramatičnu, političku bombu, koja je eto bačena u javne rasprave, ne samo Hrvatske, nego i svih ovih drugih zemalja, koje ste spomenuli. Dakle, nitko to ne vidi, osim određenih aktera i određenih političkih stranaka, vrlo sličnih po svjetonazoru, po položaju koji imaju u političkom društvu, nastojeći na ovoj temi profitirati, ušićariti neki poen, da biste kako je rekao, vaš stranački kolega srušili valjda vladu ili srušili gradsku skupštinu ili što već imate konstruktivno u vašem programu zapisanoga, a u interesu zasigurno velike većine razboritoga dijela hrvatskoga biračkog tijela. Poanta ovoga dokumenta, poštovana gospođo Esih je da regulira zakonite migracije. Za razliku od vas, mi u vladi, vrlo jasno razlikujemo zakonito od nezakonito. Pa smo jednako tako vlada koja želi da Hrvatska ispuni kriterije za Schengen, da uđe u taj tješni dio europskoga procesa, to pitanje tretiramo i kao nacionalno pitanje i kao europsko pitanje, a kroz ovaj dokument i kao globalno pitanje. Pa ga možete postaviti na sve 3 razine ako želite. Nama je ono uvijek identično, a vodimo se zaštitom naših granica, zaštitom naših interesa, ali isto tako, participacija u okviru WHO gdje nam na multilateralan način, dogovoran način, pokušavamo naći odgovore, na globalne fenomene. Neobvezujući dokument, nije međunarodni ugovor, suvremeno pravo svake zemlje, pa naravno i Hrvatske, da vodi svoju migracijsku politiku. Prema tome, bez obzira što vi kazali i što vi mislili, mi u tome dokumentu ne vidimo problem. Zašto je vama on problem, ja vas molim da to artikulirate, da se ne pozivate na neke druge recito što je vama problem, osim dojma.
Hvala vam.
Gospodine premjeru, ja sam čitala, da vidite da ipak koliko god da sam nazad, da znam nešto i pročitati. Ja nisam, ali g. Junker, je sigurno vrlo zadovoljan vašim odgovorom, sve ostalo su vaše distrakcije i na njih neću nasjesti. Dakle, g. Junker, baš kao i vi, misli da eto, nitko nije iz tih država, koje sam nabrojala, bio sposoban dokument i pročitati. Međutim, ja mislim da ovo sve potvrđuje i vaše i njegove najveće strahove a to je da oni koji postavljaju nepotrebna pitanja, dakle, brinu o sigurnosti svojih granica, o suvremenosti i budućnosti svoje zemlje, ima apsolutno svugdje. I znate li kako se oni zovu? To sada ide ona vaša najdraža riječ, zovu se narod. Svih vas ostalih od narođenih, vladara apsolutnih istina, nema toliko puno, ali ste globalno i strateški vrlo dobro raspoređeni, imate vlast, imate moć izmišljate vlastite svrhe, vlastite ciljeve, rastati ćete tradicije, uništavate nacije stvarate nad vladu. Svjesno relativizirate posljedice i time izazivate i nemire i ratove, a u kojima naravno nikada sami ne sudjelujete, jer zašto biste krvarili. Kasnije kada se zbrajaju žrtve i štete pozivate na mir, nenasilje, toleranciju, ljudska prava i kao uvijek ovako kako smo čuli biranim riječima. G. Plenkoviću, hrvatski narod od vas ne očekuje da budete poliglot, da budete diplomat, supereuro men. Od vas očekuju da budete državnik, to znači i sluga i vođa svoga naroda, koji će jednom ipak reći ne ovom perfirnom i tihom ratu objavljenim europskim suvremenim nacija, pa tako i vašoj, Hrvatskoj, vaši sadašnji izbori oblikuju našu budućnost i u ovome ratu g. premjeru, anemija vam nije opravdanje.
Idemo dalje. Zastupnik Damir Felak, postavlja pitanje Draženu Bošnjakoviću ministru pravosuđa. Izvolite.
Poštovani g. predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre, moje pitanje je vezano dobrim dijelom uz gospodarstva, ali se preklapa i sa vašim resorom i u nadležnosti je ministarstva pravosuđa donošenje nekih zakona, koji se tiču olakšavanja, pokretanja poslovanja u Hrvatskoj. Kao što su govorili već neki prethodnici ovdje, koji su postavljali pitanja u tom pravcu, da bismo omogućili da ljudi ostaju u Hrvatskoj, da bismo omogućili lakše poslovanje, lakše otvaranje radnih mjesta, potrebno je sigurno učiniti i neke pomake i donijeti neke nove propise. Današnja zakonska regulativa, je takva, da je potrebno minimalno 7 koraka, da bi se pokrenulo novo poslovanje. Ova vlada na čelu sa našim predsjednikom Plenkovićem više puta istaknula da je brži rast gospodarstva, jedan od prioriteta ove Vlade, ako ne i najveći prioritet ove vlade, pa moje konkretno pitanje ide vama, kako vaše ministarstvo misli izmijeniti zakonski okvir, koji bi pospješio to da početak poslovanja bude brži i jeftiniji, te da onda mladi ljudi i svi ostali koji žele pokrenuti svoj posao ovdje u Hrvatskoj, puno lakše pokrenu nove firme i na taj način otvore nova radna mjesta, koja bi onda rezultirala time, da što manje ljudi odlazi iz naše domovine. Hvala lijepo.
Molim odgovor ministra pravosuđa, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, to što ste utvrdili konstatirali, da zapravo ulazak u svijet poslovanja je u nadležnosti više ministarstava i drugih državnih tijela. Jedno od tih državnih tijela je i ministarstvo pravosuđa pod čijom nadležnošću je zapravo upis osnivanja trgovačkih društava, bilo društava s ograničenom odgovornošću, bilo dioničkih društava i taj se upis osnivanja vrši na trgovačkim sudovima. Danas je taj postupak, ja bi rekao, što se samih sudova i funkcioniranja sudova tiče, moguće u nekoliko dana upisat činjenicu osnivanja, međutim ono što mi u Ministarstvu pravosuđa želimo, stvoriti jedan normativni okvir gdje će to bit' puno brže i gdje će to bit' puno jeftinije i jednostavnije, jer danas kad osnivate trgovačko društvo, idete bilježniku, dajete Izjavu o osnivanju, radite društveni ugovor, pišete i potpisujete Izjavu o prihvaćanju postavljenja od strane Uprave, dajete popis članova osnivača i naprosto to je jedan poprilično složen postupak, koji nakon toga još ide ishađanje statističkog broja, otvaranje broja žiro računa, mi danas želimo stvoriti sustav gdje će te vi iz svoje kuće, iz svog ureda, moći se zapravo uključiti u jedan informatički sustav, gdje će vam biti izbačeni obrasci koje će te popuniti, nakon što to popunite, to dolazi na Trgovački sud i upisuje se u Registar. Imamo isto jednu bolnu činjenicu, znate kada netko osniva trgovačko društvo, onda sigurnosti radi, piše da će se ono baviti raznoraznim premetima djelatnosti, pa top bude ne znam koliko stranica predmeta poslovanja, koje će oni obavljati, a oni zapravo su zainteresirani samo za nekoliko vrsta djelatnosti, a ove upisuju sigurnosti radi, jer ako ih sutra žele obavljat', da ne prolaze cijeli taj put. Mi tu želimo isto rasteretiti naše Trgovačke sudove, jer smatramo da te predmete poslovanja mogu evidentirati i vodit' druga Tijela, puno uspješnije i bolje nego što to Trgovački sud, koji to u principu, takvu činjenicu i ne mora zapisivati. Stoga, mi smo u postupku izmjena Zakona o trgovačkim društvima i Zakona o sudskom registru, i vrlo brzo će te vidjeti zapravo, i u javnoj raspravi moć' sudjelovat', sa onim rješenjima koje nudimo. Nudimo dakle, jedan sustav osnivanja trgovačkih društava kako bi se to reklo na daljinu, da se to može odradit' iz kancelarije, iz kuće, dakle, bez nekakvih velikih šetanja okolo od Tijela do Tijela, bez ovako velikih troškova kao što imamo danas, i to je nekakav doprinos koji može naravno, Ministarstvo pravosuđa unapređenjem ovog normativnog okvira dat', a time ćemo zapravo olakšat i rad Trgovačkim sudovima, a mislim da ćemo doprinjet, zapravo i našim građanima koji žele uć' u svijet poslovanja, da to bude brže, da to bude jednostavnije, da to bude jeftinije i lakše.
Očitovanje, izvolite.
Zahvaljujem na odgovoru gospodine ministre. Zadovoljan sam s odgovorom, nadam se da će ta zakonska procedura odnosno donošenje ovog novog Zakona o trgovačkim društvima, biti što skorije, jer time ćemo postići to da, jednostavno, jednostavnijim propisima, smanjimo i birokraciju, a to će onda rezultirati većom gospodarskom aktivnosti, i tu bi svi trebali biti na dobitku, i građani, i država, isto tako i zaposlenici, a u konačnici i ti javni službenici. Reći ću samo jednu riječ, možda znači Zakone, Zakone sigurno treba pojednostaviti, mijenjati, omogućiti, znači preko e-sustava, da se ljudi, da ljudi registriraju svoje firme što brže i što jednostavnije, al' trebamo raditi i na promjeni svijesti javnih službenika, jednostavno moramo postići ono što imaju razvijenije zemlje koje puno duže imaju jedan demokratski sustav da jednostavno naši službenici shvate da su oni servis građanima, servis poduzetnicima, i da se u konačnici iz onih izdvajanja poreznih, koje ti poduzetnici plaćaju, financiraju plaće svih javnih službenika, počev od nas ovdje u Saboru, Vladi i svih ostalih do onog zadnjeg službenika koji sjedi na šalteru i zaprima sve te Zahtjeve ili će ih sad primati elektronskom poštom. Cilj nam je da taj sustav, isto tako što bolje funkcionira, a da bi mogao što jednostavnije funkcionirati i biti što jeftiniji, moramo imati i kvalitetne Zakone, zato pozdravljam ovu najavu da će se promijeniti ovaj Zakon o osnivanju trgovačkih društava. Hvala lijepo.
Prije prelaska na iduće pitanje, molim vas da svi zajedno pozdravimo učenike i učenice Komercijalno-trgovačke škole iz Splita. Dobro nam došli. Sada je na redu zastupnik Miro Bulj, koji pitanje postavlja predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo posljednjih dana, predsjednik HT-a, uprave HT-a, hvali se da je porast dobiti sa 46 na 41,9, inače najveća dobit HT-a, telekomunikacija, u području Europe je u Republici Hrvatskoj, više od 100%. I sad se još hvali, da je porast veća, dobit veća. Činjenica je, da mu je dobit veća isključivo zbog toga što se ne ponašaju i ne drže se Zakona, teleoperateri, kao što u svojim zemljama, odakle dolaze. Pa postavljaju bazne stanice gdje god žele, krše Zakone, bez da im je potrebna suglasnost susjeda, lokalne samouprave, bilo kakva suglasnost, jel' građevinska, jel' uporabna dozvola, al' to Ministarstvo graditeljstva, tolerira. Šta kažete Premijeru, zbog čega ima najveću dobit u Europskoj uniji tj. u cijeloj Europi, HT, na području cijele Europe? Zbog toga šta koristi Zakonske rupe, šta im se pogoduje i šta im se dozvoljava da rade što žele, a to nam govori i Europska komisija, koja kaže da, koja otvoreno govori, da smo jedni od najlošiji u Europskoj uniji po pitanju izgradnje digitalne mreže. Znate zbog čega? Zbog toga što njima odgovaraju bazne stanice, koje postavljaju na bolnice, na škole, na dječje vrtiće, gdje im god padne na pamet. Imamo primjere, imao primjere, gdje imaju čak, gdje moraju maknuti dozvolu, gdje imaju od Inspekcija nalaze, da moraju, ne žele. Ponašaju se kao da im je ovo njihova tvorevina. Ja vas molim Premijeru, odgovorite jasno i glasno, zbog čega se pogoduje teleoperaterima na području Republike Hrvatske, zbog čega se ne ponašaju kao što se ponašaju u Švedskoj, u Njemačkoj, u zemljama odakle dolaze. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Zastupniče Bulj, sigurno se nikome ne pogoduje, a vama će pismeno odgovoriti ministar Butković. Hvala.
A-ha, pardon. Očitovanje, izvolite.
Gospodine Premijeru, ja sam razočaran ovim odgovorom jel evo znate da ovo je vrlo kompleksno pitanje, znate da smo mi iz Mosta davali amandmane kad mijenjamo zakon da imamo pravo služnosti, jel u RH ne plaćaju pravo služnosti, da je prošlo e-savjetovanje kad se je sastao predsjednik uprave HT s vama …/nerazumljivo/… više nije bilo prije glasanja zakona, nije bilo te odredbe, davali su vam amandmane nije se prihvatilo. Europska komisija nas proziva da smo na dnu dna. Nemamo hrabrosti, znam da je nezgodno uhvatiti se uhvatiti s medijima, sa tim koji su sponzori medija teleoperateri, ali zbog toga nam ovi mladi odlaze jel je u Hrvatskoj dobit 40%, marža, a 20% u ostalim dijelovima Europske unije. Oni ulažu u Crnu Goru, a nama muzu novac, zbog toga je Dalmatinska zagora prazna i zbog javne nabave i zbog toga što nam 4 milijarde kuna banke godišnje na naknadu i proviziju uzimlju, a teleoperateri milijardu kuna nam usisavaju i ne ulažu u Hrvatsku nego u Irsku u Njemačku. Mi moramo se izboriti da svaka lokalna samouprava, svaki vlasnik se prava plaća pravo služnosti. Onda će biti za zdravstvo, za školstvo bit će za poduzetništvo, za ulaganja a ne na ovaj način da imamo 2/3 Hrvatske prazne jer nam teleoperateri, banke i ostali isisavaju ogroman novac. Molim vas premijeru još jednom ovo je ozbiljno pitanje, pitanje od nacionalne važnosti, a znam da možda je povezano i rodbinski jel znam da je od predsjednika Nadzornog odbora u Vladi iz HT, u Vladi kod vas, ne znam koju funkciju obnaša i sigurno znate o ovome najbolje, jel ste se sastali sa predsjednikom uprave HT večer prije glasanja o zakonu gdje se tribala naplaćivati [[Upadica: Hvala.]] pravo služnosti u interesu [[Upadica: Hvala vam.]] hrvatskih građana i ove djece gore.
Idemo dalje, sada je na redu zastupnik Stipo Šapina, koji pitanje postavlja Darku Horvatu, ministru gospodarstva, poduzetništva i obrta, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani premijeru, poštovane ministrice i ministri, uvažene kolegice i kolege saborski zastupnice i zastupnici. Poštovani ministre Horvat društvo Petrokemija je od velikog značaja za lokalno gospodarstvo ne samo kutinskog kraja nego i gospodarstvo Sisačko-moslavačke županije. Loši poslovni rezultati koje je društvo u zadnjih godina generiralo doveli su u situaciju u kojoj je preko 1.500 zaposlenika Petrokemije moglo ostati bez svojih radnih mjesta. Stoga me kao zastupnika koji dolazi iz tog područja posebno veseli da je u posljednji dan prošlog mjeseca nakon godinu i pol dana proglašen uspješan dovršetak procesa dokapitalizacije Petrokemije, što je izuzetno važno za ljude Sisačko-moslavačke županije. Međutim, poznato mi je da su pravila Europske komisije o državnim potporama za sanaciju i restruktuiranje stroga i restriktivna. S obzirom na to kako je moguće odnosno prema kojem je modelu država sudjelovala u tom procesu kao jedan od investitora i drugo ima li Europska komisija saznanja o tome ili nam potencijalno prijeti packa iz Bruxellesa? Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog ministra Horvata.
Hvala lijepo poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici, poštovani kolege ministri i poštovani predsjedniče hrvatske Vlade. Zahvaljujem poštovani saborski zastupniče na predmetnom pitanju. Dakle, u cilju osiguranja dugoročnog i održivog modela poslovanja Centar za restrukturiranje i prodaju je u suradnji sa društvom Petrokemija i konzultantima koje su tada odabrali, a to je bilo BDO savjetovanje izradio program restrukturiranja kojeg je 30. lipnja prihvatio nadzorni odbor društva i Upravno vijeće CERP-a. Određene su aktivnosti i radnje prethodile uopće bilo kakvoj namjeri da se dogodi dokapitalizacija društva Petrokemija. Sukladno hodogramu aktivnosti dokapitalizacije prema predmetnom ugovoru, odnosno predmetnom programu restrukturiranja trebale su završiti 18. prosinca 2017. godine. U predmetnom vremenu došlo je do inih razgovora i kontakata sa svim onim čimbenicima koji su tada na bilo koji način iskazali želju i namjeru da uđu u dokapitalizaciju. Taj proces trajao je jedno izvjesno vrijeme a da bi ga ubrzali i da bi ga uspješno priveli kraju u proteklih 6 mjeseci Ministarstvo je gospodarstva, poduzetništva i obrta uzelo koordinacijsku ulogu i proces evo uspješno privelo kraju. Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta usporedo se informiralo sa Europskom komisijom na koji to način i država može pristupiti dijelu dokapitalizacije predmetnog trgovačkog društva i sukladno razgovorima sa Europskom komisijom izričito je rečeno da država može ali pod istim uvjetima kao i privatni kapital, kao i privatni dionici bez bilo kakvih drugih ili većih prava u toj dokapitalizaciji preuzeti ulogu dionika i sudjelovati u dokapitalizaciji. Isto tako pozivom u svibnju ove godine na novi proces dokapitalizacije iskaz su iskazala dva velika ili najjača gospodarska subjekta trenutno na prostoru RH, INA i PPD. Glede uvjeta iz principa sudjelovanja navedenih društava u procesu dokapitalizacije o preuzimanju dijela dugoročnih obveza društva, Vlada RH 24. svibnja 2018. godine donosi Odluku o davanju ovlasti za sklapanje ugovora o ustupu i kupoprodaji tražbina prema trgovačkom društvu Petrokemija d.d. tvornici gnojiva i time preuzima obveze trgovačkog društva spram kredita ishođenih u ERSTE i Steiermarkische Banci, Hrvatskoj banci za obnovu i razvoj i Hrvatskoj poštanskoj banci. Uz suglašavanju ugovornih obveza i ugovornih stavki, u ovih zadnjih 6 mjeseci sa dionicima i partnerima, trajalo je sve do same 122. telefonske sjednice Vlade Republike Hrvatske. Uz navedeni ugovor koji je bio predmet Odluke sjednice Vlade, odnosno za koji se traži suglasnost na tekst Ugovora i ovlaštenje za potpis istog, bilo je potrebno usvojiti i Odluku o davanju suglasnosti za stjecanje udjela u ime RH u povezanom društvu Petrokemija Agrotrade d.o.o. Kutina, koji preuzima Centar za restrukturiranje i prodaju. Ono što ste u drugom dijelu svog pitanja, postavili kao možda i jednu ključnu odrednicu, je situacija da li predmetne potpore mogu izazvati bilo kakvu polemiku prema Komisiji u valorizaciji ..
Hvala. Hvala. Hvala. Hvala lijepa, hvala. Evo poštovani kolega Šapina, izvolite.
Zahvaljujem ministru Horvatu na odgovoru. Zadovoljan sam vašim odgovorom, cijenim trud vas i vaše zalaganje, i trud i zalaganje naše Vlade u rješavanju nagomilanih problema u gospodarstvu.
Sljedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Josip Borić, ministru mora prometa i infrastrukture, gospodinu Olegu Butkoviću.
Hvala lijepo uvaženi podpredsjedniče. Uvaženi predsjedniče s ministrima, ministrice, kolegice i kolege. Ja ću svoje pitanje, postaviti ministru mora, prometa i infrastrukture, gospodinu Olegu Butkoviću. Ministre, poznato je da je Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture, zaduženo za izgradnju prometne infrastrukture, za izgradnju zračnih luka, morskih luka, za izgradnju mostova, cesta, auto cesta i željezničkih pruga. Milijarde kuna ulažu se u izgradnju novih objekata, koje nas kao državu trebaju uvrstiti u red država napredne i suvremene prometne infrastrukture. Proračun Ministarstva u sljedećoj godini iznosi preko 8 milijardi i sigurno svjedoči svemu što sam sada već i naveo. Zadnje 2 godine, uložila su se velika sredstva za izgradnju novih i obnovu postojećih željezničkih pruga kojima svakako trebaju novi, brži, moderniji i bolji suvremeniji vlakovi. Moji pitanje je vama, što Vlada Republike Hrvatske poduzima po pitanju obnove voznog parka hrvatskih željeznica i hoćemo li nakon obnovljenih pruga, hoće li naši građani, se i dalje voziti u prosjeku sa starijim i manje udobnim vlakovima koje imamo danas, ili će vozni park HŽ putničkog prijevoza, napokon odgovarati novijim i suvremenijim uvjetima prometovanja željezničkog prometa. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog ministra Butkovića.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine zastupniče. Pa da, u pravu ste. Trenutno je u prometnu infrastrukturu krenuo investicijski ciklus ukupne vrijednosti od oko 20 milijardi kuna i uglavnom to su veliki infrastrukturni projekti, od Pelješkog mosta do velikih željezničkih projekata. Evo sutra ćemo otvoriti, predsjednik Vlade Republike Hrvatske će otvoriti radove na izgradnji istarskog ispilona, investicije vrijedne 160 milijuna EUR-a, tako da, u pravu ste kad kažete da je veliki investicijski ciklus u promet krenuo, i da će većina tih investicija biti financirana od strane Europske unije, točnije negdje oko 16 milijardi kuna je sada ugovoreno za prometne projekte u prometnoj infrastrukturu. Što se tiče izgradnje željezničke infrastrukture, činjenica je da smo mi nakon izgradnje auto cesta, nismo mogli paralelno graditi auto cestovnu mrežu i željezničku infrastrukturu i da će većina tih investicija sada i u budućnosti biti u željeznice, uglavnom na 10-om, bivšem 10-om Koridoru i na Mediteranskom koridoru, na kojem se sada i provode veliki infrastrukturni radovi, a ono što je, što ste i pitali, što je bilo konkretno vaše pitanje, nabavka novih vlakova jer je činjenica da su ovi vlakovi koje koristi HŽ putnički prijevoz, nisu na zadovoljavajućoj razini, iako je bilo u proteklim godinama, i nabavke novih vlakova. U tom smislu je Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture, odnosno HŽ putnički prijevoz, pripremili jedan veliki projekt, ukupne vrijednosti 1 milijardu i 300 milijuna kuna, nabavke novih 21 novih vlak, koji će se financirati isto tako od strane europskih fondova, i mi ćemo negdje početkom 2019. imati potpisivanje Ugovora o bespovratnim sredstvima, i nakon toga će krenuti natječaj za nabavku tih vlakova, kako bi novo obnovljene pruge koje se rade, koje se provode, naravno paralelno s tim, imali i nove vlakove, koji će onda našim građanima omogućiti lakše korištenje vlakova. Naravno to nam je cilj, da se pogotovo u ovom prigradskom dijelu, i Grada Zagreba, ali i drugih sredina, koriste vlakovi. Mislim da je to jeftiniji i dostupniji prijevoz svugdje u Europskoj uniji pa tako to treba biti i u Hrvatskoj. Evo, hvala vam lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo ministre na odgovoru. I zaista ovih 21 vlak, milijardu i 300 milijuna kuna u sljedećim godinama, zasigurno će biti doprinos ovome što želimo, a to je uređen, suvremen i dobar prijevoz željeznicom, ali i svi ostali vidovi prometa, tako da gledajući i kažem, i vaš razdjel u proračunu za sljedeću godinu, zasigurno da ta namjera ima i svoje ostvarenje kroz proračune i projekcije do 2021. godine. Hvala vam još jednom.
A sljedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Joško Klisović, predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću.
Hvala podpredsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade. Republika Hrvatska je država, ona je i članica nekih važnih međunarodnih organizacija, uključujući i Ujedinjenih naroda. Tamo pregovara razne vrste dokumenata, iznosi svoje suverene stavove. Daje svoju suglasnost na dokumente ili ih osporava. No, vjerujem da tamo iznosi ona stajališta koja su utemeljena u državnoj vanjskoj politici. E sad ono što me zanima u kontekstu Marakeškog sporazumna, što je to vanjska politika RH kao države? A znamo da … [[Govornik se ne razumije.]] kaže da ju sukreiraju Vlada i predsjednik odnosno, predsjednica države. Ono što ste danas kazali ovdje oko Marrakechkog sporazuma ja mogu prihvatiti i podržati. Ja vjerujem da moja stranka također to podržava. Je li to i državna politika RH i da li će se ona upravo onako kako ste vi danas ovdje naveli, provoditi u međunarodnim odnosima?? Ili ćemo i dalje zbunjivati međunarodne partnere ali i hrvatsku javnost i stavljati veliki znak upitnika, a što je to stvarno hrvatska vanjska politika po pitanju recimo Marrakechkog sporazuma ili migracijske politike. I nije ovo prvi puta. Sjetimo se i Subotičke deklaracije koje je predsjednica države potpisala sa g. Vučićem predsjednikom Srbije, koje je također sadržavala elemente migracijske politike bez potpore vlade. Što je onda hrvatska državna politika, u segmentu vanjske politike? Ovaj narod to mora znati, ovaj Sabor to mora znati? Da vas možemo onda, ili pozvati na odgovornost ili pohvaliti ako je ona dobra. U ovom trenutku nismo sigurni što je hrvatska vanjska politika. Pa molim vas, recite mi što je u kontekstu Marrakechkog sporazuma.
Odgovor poštovanog predsjednika Vlade Andreja Plenkovića.
Hvala lijepo zastupniče Klisović, drago mi je da podržavate, ovo što sam pojasnio oko kompaktna globalnog kompaktna o zakonitim migracijama. Što se tiče državne politike o migracijama, bilo zakonitim ili nezakonitim, ona se bazira na 3 točke … [[Govornik se ne razumije.]] spriječiti nezakonite migracije, 2. ispuniti kriterije za Schengen, 3. podržavati sve međunarodne napore, koji bilo da se tiču reguliranja zakonitih ili sprječavanja nezakonitih. To je politika RH, toga se vlada drži, to vlada radi i to vlada provodi i u partnerstvu sa međunarodnim organizacijama, ali i sa drugim državama, posebice onima koje su nam susjedne, pa s njima moramo imati, recimo oreagresije. Dakle, to je okvir. Što se tiče ovoga globalnoga kompaktna, dakle, niti u jednom trenutku, u zadnje 2 g. promijenila se vlada od New York-ške deklaracije pa do listopada, više nije bila ista ekipa koja je odgovorna za vlada, predsjednica je ostala ista. Ja ni u jednom trenutku, niti od bilo kojega aktera, koji je relevantan, da apstrahiram i relevantne aktere, nisam čuo ništa što je supstantivno problem u tom dokumentu, a nisam to čuo ni danas. A nisam to čuo, ako hoćete ni od predsjednice Republike, osim da je namjeravala ići pa da neće ići. Ja nisam čuo da je problem nekakva rečenica, neka formulacija ili bilo što u globalnom kompaktnu o zakonitim migracija. Prema tome, što se mene tiče, tu nema nikakvoga nejedinstva, vlada će dokument raspraviti ovoga tjedna, nakon što Ministarstvo vanjskih i europskih poslova, podnese izvješće, mi ćemo uputiti dokument radi informiranosti Hrvatskog sabora i javnosti, dakle, demistificiramo stavljamo stvari na stol, upravo onakve kakve jesu, dakle, nije međunarodni ugovor, nije obvezujući, suvremeno pravo svake zemlje da vodi svoju migracijsku politiku, na način koji smatra da je n najprimjerniji, katalog mjera. Kao i svaki dokument u okviru Ujedinjenih naroda, a vi ste što kao šef kabineta aktualne predsjednice Republike, u jednoj fazi vaše karijere, što kao diplomat ili zamjenik ministra, bili u Ujedinjenim narodima i znate jako dobro da je to kompromis 180 država koje su na tom dokumentu radile. Hrvatska je u tome sudjelovala putem zajedničkog usuglašavanja stajališta članica EU. I artikulirala svoje stavove, ne samo Ministarstvo vanjskih i europskih poslova, nego i MUP-a i drugih resora ureda za ljudska prava itd. Prema tome, mi kao vlada, pažljivom analizom tog dokumenta uključivši i međunarodno pravnu analizu dokumenta kakvi su efekti kompaktna koji će se kasnije, najvjerojatnije u siječnju usvojiti kao aneks jedne kratke rezolucije opće skupštine UN-a kakav on pravni učinak ima za državu. On je kao što i vi jako dobro znamo, dio onoga što se naziva međunarodnom pravu … [[Govornik se ne razumije.]] ili preporuke, prema tome kao preporuku, možete je ali i ne morate koristiti. Da li će on s protekom vremena, praksom, dobiti bilo kakav karakter običajnoga prava, to je sada u ovom trenutku na dalekom štapu, međutim, ono što je bitno u njegovom sadržaju sa aspekta analize vlade, svih nadležnih resora, mi ne vidimo nikakav problem, nego vidimo pokušaj brojnih globalnih aktera, da odgovore na fenomen koji je danas tu s nama, bio je s nama prije par g. ostati će se s nama, izgledno je da će to biti tema narednih 10, 15, 20, 30 g. i zato na njega moramo tražiti odgovor. Što se tiče državne politike 1, 2, 3 u primjedbi … [[Govornik se ne razumije.]] ni od koga nismo čuli, pa ni u Saboru.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora, hvala predsjedniku Vlade na odgovoru. Pratiti ćemo realizaciju ovakve vanjske politike u kontekstu migracija i što se tiče elemenata politike i što se tiče elemenata politike i što se tiče na čelima na kojima počiva. Jer zadnje izjave predsjednice Republike, dale su naslutiti ili su bar stvorile sumnju da je došlo do određenog zaokreta, no ono što nismo znali, da li je došlo do usuglašenog zaokreta, iz ovog što smo danas čuli, a i izjava ministrice vanjskih poslova, jasno je da do zaokreta nije došlo. No pratiti ćemo kako ide sama realizacije. Što se tiče temeljnih načela, na kojima vlada temelji svoju politiku, migracija, mislim da fali možda još jedan element, a to je element malo intenzivnije i bliže komunikacije sa hrvatskom javnošću. Nisu to samo tehnički elementi koji su važni. U hrvatskoj javnosti, to smo svjedoci svi, kao i javnosti nekih europskih država, dizajneri straha su počeli sijati strah pred migrantima, sijati ksenofobiju i pozivati na diskriminaciju. Tako nešto nije društvo koje želimo graditi u kojem želimo živjeti. Oporbene stranke se tome, javno, oštro suprotstavljaju. Mislim da vlada treba puno intenzivnije, učestvovati upravo u tom kontekstu političkog rada prema hrvatskoj javnosti. Jer sijući strah u javnosti kako bi se sutra mobilizirali ljudi da se dođe na vlast, sigurno neće dovesti ništa dobroga. U povijesti sijanje straha se pokazalo da se ne može kada se proizvede kontrolirati više u političkom smislu. I vrlo često ti dizajneri straha koji su i došli na vlast putem straha nakon toga su državu pretvarali u diktaturu ili se završavalo u ratovima i teškim kršenjima ljudskih prava. Mislim da nam je zajednička odgovornost da tome stanemo na kraj, djelovanjem u našim političkim grupama, djelovanjem kao stranaka odgovornih na političkom prostoru Hrvatske. I taj element mislim da vam fali u Strategiji. Hvala.
Idemo dalje, pitanje broj 29. zastupnik Peđa Grbin, postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine predsjedniče Vlade. Pitanje koje ću vam postaviti odnosi se na Uljanik i 3. Maj. Sjetiti ćete se prije 10-ak mjeseci na prvom aktualnom prijepodnevu u ovoj godini, postavio sam vam pitanje koje je u bitnome slično ovome koje ću vam postaviti i danas. Međutim, problem je što sada 10 mjeseci kasnije situacija u Uljaniku i 3. Maju ne da nije bolja nego je u bitnome i gora. Između ostalog zbog djelovanja iz, moram se ispraviti, zbog nedjelovanja vaše Vlade. Poštovani gospodine predsjedniče, radnici su u štrajku, posla i plaće nema, društva su u blokadi. Sukladno Zakonu u osiguranju radničkih tražbina počela je isplata minimalca, međutim i vi i ja znamo da je to samo privremeno rješenje. Imajući u vidu sve navedeno postavlja se jedno vrlo jednostavno pitanje a što sada. Zato vas tražim da odgovorite na to pitanje a posebno tražim da odgovorite građanima iz Pule, Rijeke, Istre, Kvarnera što mogu očekivati, što je plan Vlade za 3. Maj i Uljanik radnicima, da li mogu očekivati da će ta trgovačka društva opstati ili da počnu tražiti drugi posao a svim građanima RH odgovor na pitanje da li ova Vlada još uvijek stoji uz brodogradnju kao hrvatsku stratešku industrijsku granu? I dopustite mi da vas upozorim na još jednu stvar. Prije 75 dana od dva vaša ministra onog financija i gospodarstva putem Zakona o pravu na pristup informacija tražio sam informacije koje se tiču određenih aktivnosti koje su imali oko Uljanika i 3. Maja, 75 dana kasnije iako im je rok 15 dana nisu mi dali odgovor na ta pitanja. Molim vas da reagirate kod svojih ministara kako bi poštovali zakon. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa zastupniče Grbin na ovom pitanju. Ja koliko se sjećam vi ste bili jedan od onih zastupnika iz Istarske županije koji je odbio doći na sjednicu Vlade koju smo imali u Puli sredinom rujna, čak ste to i javno manifestirali sa nekim objavama što smatram jednom dozom velikog nepoštovanja i prema Vladi i prema županiji i grada u kojem živite i kojem se koliko se sjećam čak htjeli biti i gradonačelnik. Dakle, to je važno da razumijemo kontekst djelovanja. Drugo, već smo na ovom aktualnom satu odgovarajući vašim kolegama iz IDS-a malo približili realnost. Kažete Vlada nije ništa činila. Vi to kažete meni kao netko tko je SDP-ovac iz Pule koji je puno bliži Uljaniku, upravama Uljanika, ljudima koji su odgovorni za njegovo poslovanje svih ovih godina. Osjećam ton prebacivanja odgovornosti. I ne izgovarate rečenicu da je ova Vlada kao dio sanacijskoga programa svojom odlukom u siječnju dala jamstvo od 716 milijuna kuna za restrukturiranje i sanacijski program Uljanika. 716 milijuna kuna. Od tih 716 milijuna kuna cijenjeni zastupniče Grbin plaću su dobivali cijelu ovu godinu praktički i radnici Uljanika i radnici 3. Maja. Niste im to osigurali vi, osigurala je ova Vlada sa tim jamstvima. Plaće za 7. i 8. mjesec koje su kada se potrošio taj novac kvalitetnim upravljanjem bivše uprave je ponovno osigurala Vlada. Niste ih osigurali vi niti ih je osigurao neki drugi partner koji je puno bliži brodogradilištu od ove Vlade. Dakle prvih 8 mjeseci na taj način. Agencija za isplatu radničkih tražbina sada isplaćuje ove plaće koje su po zakonu tu u formuli 3+3, to jako dobro znamo i vi i ja. Istodobno traju pregovori sa Europskom komisijom, istodobno se vode razgovori sa od strane ranije uprave i njihovih konzultanata dogovorenog strateškog partnera ali vodimo i razgovore sa drugima koji su zainteresirani. Da li vi mislite možda da tema Uljanika i 3. Maja nije bio dio naših razgovora primjerice sa potencijalnim partnerima u Kini gdje se danas proizvodi 40% brodova svjetskih i 45% ih se naručuje. Da li mislite da eventualno zainteresirani iz Italije dolaze tamo eto tako jer slučajno dolaze, nemaju što raditi pa dolaze kucati na vrata brodogradilišta u Puli i Rijeci? Da li mislite da partneri iz Ukrajine dolaze ničim izazvani u posjet i vrlo detaljno snimanje stanja u Pulu i Rijeku? Oni tamo dolaze jer mi razgovaramo s njima, jer pokušavamo naći rješenje za problem koji se akumulirao godinama. Također ono što je izrazito važno u ovom trenutku a dobro je da javnost i to zna, dok je bila vaša parlamentarna većina, dok je bila vaša Vlada u razdoblju od rujna do čini mi se studenoga 2015. dano je najviše jamstava koja sada dolaze, državnih jamstava koja se sada protestiraju ovoj Vladi gdje mi dolazimo u situaciju da inače 100%-tni suficit nam dolazi na rub zbog jamstava izdanih Uljaniku. Prema tome, nemojte na nas prebacivati odgovornost uprave i odgovornost onih koji su puno bliži tamo. Mi činimo sve i za kompaniju i radnike i ne dižemo ruke od hrvatske brodogradnje nego tražimo nove partnere ali na drugim tržišnim uvjetima i prema komisiji i prema i radnicima i sindikatima kojima smo to sve jasno rekli na sastanku [[Upadica predsjednik: Predsjedniče Vlade, hvala vam.]] i u vrijeme gdje vi niste htjeli doći na Vladu.
Izvolite kolega Grbin.
Poštovani gospodine predsjedniče Vlade točno je, odbio sam doći na sastanak zato što na izričit upit da li ću na tom sastanku imati pravo postaviti pitanje ili javiti se za riječ. Iz vašeg ureda sam dobio odgovor da neću. A ja fikus nemam namjeru biti nikome a pogotovo ne vama. Točno je da, dali ste u siječnju ove godine jamstva za ovaj kredit od 716 milijuna kuna. Međutim, što je bio uvjet za taj kredit? Da se u roku 6 mjeseci izradi plan restrukturiranja. Tko izrađuje plan restrukturiranja? Uprava. Šta je uprava? Nesposobna. Tko vam je rekao da je uprava nesposobna? Mi. Tražili smo od vas da kao predstavnik najvećeg pojedinačnog vlasnika Uljanika a time i 3. Maja reagirate i promijenite upravu. Što ste mi odgovorili na to pitanje? Nećemo. Nakon toga prije nešto više od mjesec dana došli ste na skupštinu, poslali ste svoje predstavnike na skupštinu Uljanika, niste htjeli glasovati za članove nadzornog odbora niti predložiti svoje. Što se dogodilo? Za društvo u restrukturiranju nadzorni odbor je morao imenovati sud. Dakle u ovih 10 mjeseci, napravili ste sve što ste mogli da odužite, da odužite, da otegnete postupak i doveli ste Uljanik u situaciju u kakvoj je on sada. Nisam htio ovu raspravu pretvoriti u polemiku, to je vrlo jasno iz tona pitanja kojega sam vam postavio. Tražio sam odgovor na vrlo konkretna pitanja. Niti na jedno od konkretnih pitanja niste mi dali odgovor. I to samo pokazuje, to samo pokazuje ono što je odlika čitavog vašeg mandata a to je nerad, to je nered i to je prebacivanje odgovornosti na druge. Poštovani gospodine Plenkoviću, jedino što ste napravili kada podvučemo crtu je da ste dodali nova jamstva koja će građani ove zemlje morati platiti i ništa drugo. Produžili ste krizu u Uljaniku, bacili ste firmu na koljena a sada perete ruke od odgovornosti. Može vas biti sram.
Hvala vam. Idemo dalje, zastupnica Ermina Lekaj Prljaskaj, pitanje postavlja Davoru Božinoviću ministru unutarnjih poslova.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predsjedniče Vlade RH, članovi Vlade. Moje pitanje se odnosi na aktualne probleme s kojima se susreću članovi obitelji nacionalnih manjina sa stalnim boravkom u RH. U konkretnom slučaju radi se o državljanima Republike Kosova, koji žive u RH duže od 20 godina i koji su uspješno integrirani u hrvatsko društvo. I u isto vrijeme članovi njihove uže obitelji su hrvatski državljani. Znači do problema dolazi prilikom predaje zahtjeva za primitak u hrvatsko državljanstvo gdje Ministarstvo unutarnjih poslova traži od podnositelja zahtjeva da pored dokaza o otpustu državljanstva RH dostave i dokaze iz otpusta iz državljanstva Republike Srbije gdje u cijelosti se ignorira odluka Vlade RH o priznanju Republike Kosovo kao neovisne i suverene države. Osim toga mi imamo i zakonske propise kao što je članak 8. stavak 3. Zakona o hrvatskom državljanstvu koji glasi: „Ako strana država ne dopušta otpust ili za otpust postavlja pretpostavke kojima se ne može udovoljiti dovoljna je izjava osobe koja je podnijela zahtjev da se pod pretpostavkom stjecanja hrvatskog državljanstva odriče stranog državljanstva.“. Također taj članak je priznala i sudska praksa koja je zauzela stav kako je kao dokaz o otpustu iz državljanstva dovoljno izjava osobe da se stjecanjem hrvatskog državljanstva odriče stranog državljanstva. Moje pitanje glasi, da li u konkretnom slučaju prilikom zahtjeva dostave dokaza o otpustu državljanstva, države koje nije matična država podnositelja zahtjeva dolazi do [[Upadica predsjednik: Hvala, završite sa pitanjem samo.]] samo da završim [[Upadica predsjednik: Završite ali ubrzajte.]] dolazi do kršenja zakonskih propisa? Hvala lijepa.
Izvolite.
Hvala lijepo. Gospođo zastupnice, da ovo je pitanje Zakona o hrvatskom državljanstvu, članak 8. koji regulira način stjecanja pri rođenjem dakle to je za sve osobe koje su ostvarile pravo boravišta u RH. Kada su u pitanju stranci između ostalih uvjeta ono što se kao mora ispuniti to je da osoba preda dokaz o otpisu iz ranijeg državljanstva ili dokaz o tome da će nakon što dobije hrvatsko državljanstvo joj prestati državljanstvo ranije države u kojoj je upisan u knjigu državljana. Dakle, prema našem zakonu je vrlo jasno postavljeno to da nije dopušteno zadržavanje državljanstva druge države. Kada se prima u hrvatsko državljanstvo pri rođenjem. I osim toga bitno je nedvojbeno utvrditi državljanski status. E sad kad govorimo o konkretnom problemu on postoji, međutim on nije takav ako smijem tako reći toliko dimenzioniran, tako je predstavljeno. Naime, Ministarstvo unutarnjih poslova se ne može oglušiti na činjenicu da netko posjeduje državljanstvo Republike Srbije. Radi se o tome da veliki broj ljudi koji su došli kako i sami kažete prije 20 godina, koji su integrirani u hrvatsko društvo su to učinili sa ispravama Republike Srbije. Međutim, upravo uvažavajući tu situaciju postoji institut zajamčenja gdje se u roku od 2 godine njima daje mogućnost da ili, ostvare dobiju taj otpis iz državljanstva ili da donesu dokaz o tome da će dobiti otpis iz državljanstva kada postanu državljani RH. Konkretno govoreći ono što je ministarstvo napravilo, upravo zato da ljudi ne bi imali nekakve neugodnosti izdaje se u takvim slučajevima 2 zajamčena, jedno koje se može prezentirati tijelima vlasti Republike Kosovo i drugo koje se može prezentirati u dijelima vlasti Republike Srbije. Dakle da bi se izbjeglo bilo kakva neugodnost. Praksa koju ministarstvo unutarnjih poslova, po ovom pitanju i ima, pokazuje da je jedan značajan br. ljudi postupio prema ovim napucima, obratio se ovdje u Hrvatskoj i veleposlanstvu Republike Srbije i generalnim konzulatima. Dobili su dorađene papire i ostvarili su pravo na otpis iz državljanstva RH, Srbije, i dobili državljanstva RH. Drugi riječima evo ako hoćete u brojkama 167 od 2008. izričito tako 898 ljudi je velika većina sa Kosova riješila pitanje državljanstva RH. Ono što smo primijetili da postoji br. ljudi koje nevoljko se obraća tijelima Republike Srbije, a koji ima konkretnih pitanja, odnosno slučaja izvolite se obratiti, ali ne govorimo o generalnom trendu.
Hvala. Očitovanje izvolite.
Hvala lijepo. Djelomično sam zadovoljna s vašim odgovorom, ja ću se vama obratiti jer imam brojku ljudi koji su došli u datom momentu kada su bili maloljetnici, a sada su punoljetnici i ne znaju više koja je njihova domovina. Tako, da evo, ja se nadam da će Ministarstvo unutarnjih poslova početi primjenjivati čl. 8. Zakona o državljanstvu. Hvala lijepo.
Sada će zastupnik Branko Hrg postaviti pitanje Olegu Butkoviću, ministru mora, prometa i infrastrukture.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Poštovani ministre, evo nakon što je konačno pokrenut projekt izgradnje Pelješkog mosta, na čemu uvijek treba iz početka čestitati i reći da je to odlična stvar, ja se ponovno obraćam sa pitanjem, obzirom da smo u vremenu donošenje proračuna i projekcija za 2019., 2020., 2021. g. sa pitanjem nastavka gradnje Podravskog ipsilona, a to su krakovi od Farkaševca prema Bjelovaru i krak od Križevaca prema Koprivnici. Naime, kada je počela nekada gradnja Podravskog ipsilona, bio je utvrđen stav da će se gradnja raditi po tzv. modelu metar za metar. Metar prema Bjelovaru, metar prema Koprivnici. Vi ste nedavno bili i u Koprivnici, održali smo sastanak, tamo su dosta detaljno razmatrani svi ti elementi i mogućnosti nastavka gradnje, obzirom da sada, kažem donosimo programe za narednu godinu i one dvije iza, molim vas da još jedanput ovdje, danas kažemo što se točno planira. Da li će se taj nastavka gradnje, raditi po onom modelu metar za metar. Jer naime, u materijalima Hrvatskih cesta, vjerojatno greškom je navedena samo dionica Križevci Vojakovački Kloštar, a odnosno radi se o dionici Križevci Koprivnica, to je samo dio te dionice, dok je dionica Farkaševac Bjelovar u potpunosti navedena. Također, još uvijek nije raspisan natječaj za gradnju nadvožnjaka u Križevcima kod željezničkog kolodvora, pa ako imate informaciju što se je dogodilo s time i kada se može očekivati.
Izvolite ministre.
Hvala lijepo g. predsjedniče Hrvatskog sabora. G. zastupniče, kao što ste i naveli u vešem pitanju, bio sam sa suradnicima, na sastanku u Koprivničkoj križevačkoj županiji, zajedno sa županom i njegovim suradnicima, bili su i prisutni i svi saborski zastupnici, bilo pozicije ili opozicije sa tog dijela, iz te županije. I razgovarali smo o svim prometnim pitanjima i rješavanju i drugih prometnih pitanja, osim podravskog ipsilona za kojeg ste naveli pitanje. Što se tiče nastavka gradnje podravskog ipsilona od Križevaca prema Koprivnici, on će se raditi fazno i projektira se i rješava fazno, u tom dijelu su i hrvatske ceste u svom planu osigurale potrebnih 156 milijuna kn, za prvu fazu od Križevaca do Kloštra Vojakovičkog. A naravno, čitava dionica, do Kopirnice se projektira i naravno sa završetkom i najprije realizacijom prostornih planova na području Koprivničko križevačke županije i definiranjem te trase će se osiguravati sredstva za nastavak te dionice prema Koprivnici. Ali, ono što je sada u ovom trenutku jasno, je da ćemo u 2019. raspisati natječaj za ovu prvu fazu do Kloštra Jokavačkog. Što se tiče ostalih prometnih projekata, razgovarali smo i o obnovi državnih cesta D10 i D12 a što se tiče ove … [[Govornik se ne razumije.]] u Križevcima za D22 i izgradnje nadvožnjaka iznad željezničke pruge, bilo je određenih problema oko ishodovanju i rješavanja dokumentacije. U ovom trenutku se rješava pravni interes i biti će predan zahtjev za građevinsku dozvolu i nakon toga će se raspisati natječaj za taj nadvožnjak ukupne vrijednosti 40 milijuna kn.
Očitovanje izvolite.
Hvala lijepo. Evo, samo da ponovim ovo, treba stvarno vidjeti mogućnost da se i ovim obrazloženjima hrvatskih cesta, dakle ova dionica gleda cjelovito kao Križevci Koprivnica, jer nije u redu da se sam naziv te dionice izbaci iz dijela, iako je dionica od Kloštra Vojakovačkog do Križevaca apsolutno na tom prostoru i već sama izgradnja te dionice pripomoći će uvelike i putnicima koji putuju iz Koprivnice ali i građanima Križevaca, obzirom da se sav promet odvija kroz centar grada i sada on stvarno stvara velike probleme. Evo, drago mi je i za nadvožnjak, vidio sam da su planirana sredstva kroz 2 g. za njegovom izgradnju u ovom iznosu, koji ste rekli od 40 i skoro 2 milijuna kn. Znam da uvijek može biti problema sa ishođenjem dokumentacije, da ih može nešto zapeti, ali važno je da se to nađe u programima i da možemo reći da se nastavlja te gradnja, da se taj proces dalje odvija, kako bi se taj prostor RH mogao razvijati kao i oni koji su do sada dobili prometnu infrastrukturu.
Idemo sada na 32. pitanje, zastupnik Krešo Beljak, postavlja ga predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala lijep poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče Vlade RH. Prvo ću vam uputiti jedan kompliment, vidi se da vam politička funkcija predsjednika Vlade dobro stoji, za razliku od velike većine ostalih političara, koji su iz dana u dan, sve stariji i stariji, potrošniji, vidi se da ste vi sve mlađi i mlađi i ja vam doista čestitam, vidi se da vam funkcija godi. No, mene zanima, kako ste se osjećali kao osoba koja niti ideološki niti tehničke, niti bilo kakve veze s HDZ-om sve do 2011. nije imala, kako ste se osjećali u društvu stvoritelja kreatora, privatizacijske pljačke HDZ-a u '90. g. na promociji uzničkih memoara vaše donedavne zamjenice gđe. Martine Dalić?
Odgovor izvolite predsjedniče Vlade.
G. Beljak, pa kud baš vi o tim temama kaznenih dijela, uzničkih refleksija, kud baš vi? Hvala vam na ovome komplimentu što se tiče mladosti, ali godine nam se broje, jednako, čini mi se što se tiče proizvodnje. Vidim da na jedan vrlo bezobrazan način aludirate na posredno, mogu reći posredno, čak, mogu reći, na rad cijele vlade, kada je riječ o rješavanju najveće sistemske krize, koja je prijetila hrvatskom gospodarstvu i financijskom sustavu, a to je kriza u sustavu Agrokora. I priključujete se onom dijelu, koji kao da ne vidi što bi vi kao HSS, sa još uvijek vam je to ime, premda vidim, da nije nitko plakao za vama u Helsinkiju što niste bili niti bilo tko od vaših predstavnika, samo da znate u okviru Europske pučke stranke, ali trebali bi voditi računa, barem malo o OPG-ovima, o malim poljoprivrednicima, o ljudima koji su možda po nekakvom nahođenju, ili barem po … [[Govornik se ne razumije.]] nostalgiji potencijalni birači HSS, da mislite što oni kažu o cijelom procesu. Jesu li možda oni zadovoljni što im se u tom procesu isplatilo sve. Pitajte ih malo. Pitajte one koji su dobili, što inače ne bi dobili, da je sve propalo i da je bio niz nekontroliranih stečajeva. Pitajte malo srednje i velike dobavljače, pitajte druge hrvatske kompanije, da li su uspjeli naplatiti veliki dio staroga duga, veliki dio graničnog duga, puno više nego što u bilo kakvom drugom kontekstu usporedivom restrukturiranja jedne ovako velike kompanije, koja su sebi ima i najbitniji, maloprodajni lanac, inače jest praksa. Pitajte njih, da li su dobili vrijeme da se konsolidiraju, da li danas rade, da li su ostali na tržištu. Pitajte ih to. To je jako važno da ih pitate da čujete njihov stav. Pitajte u konačnici zaposlenike Agrokora. Pitajte tih 30 tisuća ljudi u Hrvatskoj i još toliko u susjednim zemljama, da li su oni sretni što imaju plaću, da li su oni sretni što imaju radno mjesto, da li su oni sretni, što je proces, koji je trajao dosta dugo i završio nagodbom potvrđen na Visokom trgovačkom sudu, Zakon potvrđen od Ustavnoga suda RH, zakon priznat u brojnim drugim jurisdikcijama, postao dio aneksa europske uredbe, koja se bavi indolencijskim zakonima, država članica EU i gdje ono što nam se svima trebalo sručiti, zajedno, malo više od stola i dnevnoga reda, puno gore, se nije dogodilo. Pitajte sve te aktere, koji možda misle, da je taj cijeli proces bio svrhovit, da je ostvario temeljni cilj. Pitajte njih. Pa onda kontekstualizirajte svoj upit o tome da li ej potpredsjednica Vlade koja je bila zadužena za taj proces u toj fazi rada ove vlade i ministrica gospodarstva, tome dala konstruktivan i bitan doprinos. Ja mislim da je. Ja mislim da ta činjenica, koja između ostaloga predstavlja i određenu reformu, načina poslovanja u RH, jedan bitan doprinos, s problemima brojnima naslijeđenima, a maloprije smo govorili o Uljaniku, s kojima se bavila ova Vlada, a nije jedini s kojima se trebala i htjela baviti, bez obzira da li smo ju planirali ili nismo u programu. I to je ono što je bitno g. Beljak, to vam može poslužiti kao orijentir da shvatimo kud smo odnijeli HSS, gore, lijevo, desno, dolje, u centar, u zelene, u Amsterdam, gdje god hoćete. Meni je žao jednoga lijepoga partnera među pučanima, transformirali ste do neprepoznatljivosti.
Hvala. Izvolite.
Meni je žao zbog vaše reakcije, iskreno, ja sam vas pohvalio, ali žao mi je što ste nervozni, pa idete odgovarati na jedan vrlo iritantan i vrlo bezobrazan način. Vrlo bezobrazan. Vi spominjete HSS, vi ste HDZ, vi ste predsjednik HDZ-a koji je još uvijek dužan 700 tisuća kn HSS-u. To vašem dragom nekadašnjem partneru, koji više nikada neće dići ruku, za ni jednu stvar, koju vi kao stranka, koju vi ne pripadate g. Plenković zagovarate. Možete vi biti bezobrazni, možete biti bahati, možete biti što god hoćete, ali ne možete pobjeći od činjenice da je Krešo Beljak, kakav god bio 1991. sa 20 g. ista smo generacija, napustio 1. g. fakulteta i otišao u rat. Gdje ste vi bili g. Plenkoviću tada? Gdje ste vi bili? Jeste li uzeli pušku i išli braniti domovinu poput Milijana Brkića ili mene koji smo ista generacija. Niste ali znate docirati i znate biti bezobrazni. Gospođa Jadranka Kosor vas je učlanila u HDZ. Zna se, to se jako dobro zna. Recite mi da sam u krivu. Učlanila vas je gospođa Jadranka Kosor a prije toga niste ideološki niti tehnički pripadali HDZ-u. I nemojte prozivati HSS, HSS je stranka stara 114 godina. HSS je stranka o kojoj će se pričati još 114 godina i to u pozitivnom smislu. O vama će se pričati u negativnom smislu. I na kraju vi osobno imali ste priliku, jer HDZ bez vas nikad ne bi dobio izbore, nikada. Dakle vi ste dobili izbore, ne HDZ. Vi, jedno lijepo, uglađeno, pristojno lice ali onog istog starog lopovskog, nikakvog HDZ-a. Imali ste povijesnu priliku nešto napraviti i od HDZ-a i od naše Domovine. Niste napravili ništa nego se družite s istim onim ljudima s kojima nemate nikakve veze, sami ste se uprljali sa ljudima koji su kompletno društveno vlasništvo koje je naslijeđeno 1/1 pretvorili i privatizacijskim kriminalom pokrali. Nema druge, nema treće. Nemojte se ljutiti, morao sam to reći, nažalost kako ste vi meni … …
…/Upadica predsjednik: Hvala vam. Kolega Beljak, isteklo je vrijeme. Isteklo je vrijeme./.
Hvala.
Idemo na pitanje zastupnika Siniše Hajdaša Dončića koje upućuje predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala vam predsjedniče Sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, prije cca. 2 tjedna objavljeno je izvješće Svjetske banke o konkurentnosti koje se zove doing busniess. Po tome izvješću Hrvatska je pala za 7 mjesta, evo da budem malo i vizualan. Dakle u vrijeme Vlade HDZ-a dakle govorim od recimo 2016. pa do 2019. gdje je i 2 godine vašeg mandata mi smo od 40.-tog mjesta došli do 58., dakle 7 mjesta smo pali. E sad, zašto je to važno? Zašto je važan pojam konkurentnosti? Dakle ono se može promatrati na mikrorazini, na mezorazini, na makrorazini. Ajmo mi promatrati ovu konkurentnost na razini države ili država, da se možemo uspoređivati. Dakle, što kažu podaci? Podaci kažu da smo pali u socijalnom kapitalu, da smo 112 u svijetu. Podaci kažu da smo u kategoriji izdavanja građevinskih dozvola na 159 mjestu. U kategoriji pokretanja poslovanja na 123 mjestu. U kategoriji rješavanja insolventnosti 59. Da smo loši po efikasnosti pravosuđa, po raznolikosti radne snage, po efikasnosti željeznica i pomorskih luka i po razvoju kritičkog razmišljanja o školi, orijentaciji Vlade prema budućnosti. E sad, koje je moje pitanje. Da li ste vi svjesni gospodine Plenkoviću svoje odgovornosti i odgovornosti vaše Vlade dakle za ovakav drastičan pad u nečemu u čemu se možemo uspoređivati sa reći ću drugim zemljama koje također vape za nekom inovativnošću, za ulaganjem u energiju, za ulaganjem u tehnologiju budućnosti i za stvaranje jednog dobrog miljea? Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Zastupniče Hajdaš Dončić, što se tiče ljestvice doing business, vi vjerojatno kao bivši član Vlade, znate kako se to radi, određeni ljudi koji rade za dio Svjetske banke koji se bavi ovom ljestvicom razgovaraju sa brojnim akterima u Hrvatskoj. Imate čak i njihov popis tamo i onda oni sukladno o tome kako ocjenjuju situaciju u svojoj zemlji prenose razne informacije onima koji na kraju rade score. Mi smo u apsolutnim brojevima čak išli gore u odnosu na lani, ali su neke druge zemlje, odnosno valjda ovi koji su u drugim zemljama intervjuirali bilo malo više domoljubno orijentirani pa su oni skakali na tim listama. Ta lista može služiti kao orijentir i kao poticaj. Poticaj za ostvarivanje 3 temeljne stvari a to sam malo prije kazao i vašem kolegi Kovaču. 3 temeljne stvari koje su okosnica politike ove Vlade, politike našega programa i mijenjanja stvari u hrvatskom društvu i u Hrvatskoj državi pa u konačnici u hrvatskom gospodarstvu na bolje. Prva i stožerna točka je fiskalna konsolidacija. Za razliku od vaših vremena mi smo prošle godine ostvarili suficit od 3 milijarde i 150 milijuna kuna. Važno je to imati na umu, dakle fiskalna konsolidacija. Da nema ovih brojnih jamstava koje je vaša Vlada izdavala prema Uljaniku a koje se sada protestiraju prema nama ja bih vam potpisao da bi suficiti u 2018. bio približno 3 milijarde kuna. Ako pogledate kako nas gledaju agencije za kreditni rejting ali baš sve tri i MOODYS i FITCH i Standard & Poor's su nam ili digli kreditni rejting za stupanj ili su nam digli izglede sa stabilnih u pozitivne. Dakle, oni koji nas promatraju gledaju nas vrlo hladno i vrlo detaljno i relevantno je da smo samo jednu stepenicu ispod investicijskoga rejtinga što je naša ambicija do kraja mandata Vlade. Isto tako kada je riječ o strukturnim reformama i o poreznoj koja će ukupno kada ovo stupi na snagu 1. siječnja rasteretiti hrvatske građane i poduzetnike za 6,3 milijarde kuna ja to doživljavam kao plus. Kada je riječ o stvaranju povoljnoga poslovnoga ozračja za ulagače jer su investicije treći dio toga trokuta je isto pozitivno, ove godine je kada gledamo na godišnjoj razini više stranih ulaganja nego ikada do sada u RH čak 2 milijarde eura. Kada gledate reformu u pravosuđu, ono što smo usvojili u ovom Saboru, od racionalizacije pa do povećanja učinkovitosti, smanjivanja ne riješenih predmeta i veće pouzdanosti i nepristranosti pravnog sustava također pozitivno. Mirovinska reforma koju zanimljivo nitko nije dotaknuo uopće na današnjem aktualnom satu kao ni pitanje situacije u BiH-a nakon općih izbora. Imate situaciju da ćemo pokušati učiniti taj sustav kvalitetnijim i boljim, održivim adekvatnim uz veće mirovine a posebice one najniže mirovine. Nastavak reforme države uprave koji će biti vrlo sveobuhvatan osnažiti, decentralizirati županije, spojiti ured državne uprave sa županijama uz privolu svih županija uključivši i one u kojima vlast imaju i oporbene stranke. Nastavak obrazovne reforme veće investiranje u visoko obrazovanje i znanost, provedba ovoga što u ovoj godini ide u eksperimentalnoj fazi uz odgovarajuću evaluaciju šire, dizanje konkurentnosti, praćenje trendova digitalnoga društva, povećanje investicija i u konačnici inovacija. To su četiri stvari oko kojih će se vrtjeti naša politika, ne bismo li bili bolji ina doing business dogodine.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Podaci vas jednostavno demantiraju, oni su jasni, oni su egzaktni. Jasni su po brojkama, po padu konkurentnosti. Ono što bi vi trebali napraviti, dakle kao predsjednik Vlade, je da 4 ili 5 istinskih reformi dakle na koje se odnose određeni tabularni prikazi ubrzate. Dakle neke se tiču i vašeg koalicijskog saveznika Milana Bandića jer su upravo tim izvještajima ili izvješćima uspoređuje recimo cijena vodenog ili komunalnog doprinosa glavnih gradova. Pa tako vam je recimo grad Zagreb 20 puta skuplji od Varšave. Dakle to je jedan od indikatora. A što se tiče tzv. vaše fiskalne odgovornosti, mogu vam reći da se služite Hebrangovim poučnikom nekim. A znate šta vam to znači? Da zapravo ne lažete ali ne govorite istinu. A znate koji vam je odgovor za to? Vrlo jednostavan, zato jer u zadnjih 10ak godina je udio države u ukupnom BDP-u porastao 4%. Isto tako neto efekt EU fondova vam čini oko 12 milijardi kuna, reći ću prihoda u proračun RH. I tako da zapravo možete biti u ono što i vi pripadate a to je tzv. Hebrangov poučak da možete govoriti istinu a istovremeno možete i lagati. Hvala vam lijepo.
Sljedeće pitanje biti će ono poštovanog zastupnika Tomislava Lipoščaka koje će ga postaviti ministru zaštite okoliša i energetike Tomislavu Ćoriću.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora, uvaženi predsjedniče Vlade sa ministrima. Moje pitanje upućeno je ministru zaštite okoliša i energetike ministru Ćoriću. Naime, Plitvička jezera najstariji su i najveći nacionalni park u RH i od 1979. godine nalaze se na UNESCO-voj listi zaštićene svjetske baštine. I kao takva svakako su jedna od perjanica i to ne samo kontinentalnog turizma u RH. I svi mi koji se nalazimo u širem prostoru, u širem prstenu nacionalnoga parka, pa tako i cijela moja Karlovačka županija imamo brojne koristi i brojne benefite i mogućnosti osobito koje su vezane uz turizam. I upravo iz tog razloga zanima me kakva je situacija u Nacionalnom parku Plitvička jezera i što se čini s problematikom otpadnih voda o kojima smo u posljednje vrijeme dosta mogli čuti i pročitati u medijima. Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Ćorića.
Hvala lijepa zastupniče Lipošćak na ovom vašem pitanju. Dakle doista dolaskom u Ministarstvo zaštite okoliša i energetike nisam zatekao najsretniju situaciju na području Nacionalnog parka Plitvička jezera. Ovaj naš biser za koji kažete doista njegovi pozitivni učinci posjeta i njegove turističke atraktivnosti na cijelu, ne samo Karlovačku županiju već isto tako je i na puno šire područje, na cijelu RH zahtijevao je definitivno žurnu akciju. I ono što smo učinili u posljednjih godinu i nešto dana vjerujem da je na itekako dobrom tragu i to na kraju krajeva pokazuju izvješća UNESCO-a. Naime, ono što svakako želim naglasiti je činjenica da je u 6. mjesecu ove godine, dakle tijekom mjeseca lipnja započela sanacija vodovodne mreže na području Plitvičkih jezera koja će uključivati isto tako i priključenje, odnosno izgradnju priključaka za mjesta Rakovica, Korenica i Plitvica Selo s jedne strane. U ljetnim mjesecima isto tako očišćena je jama odnosno vrtača Rastovača te smo i taj problem riješili. A isto tako temeljem našeg akcijskog plana za sanaciju problema Plitvičkih jezera mi smo tijekom proteklih mjeseci konačno osposobili mobilni uređaj za pročišćenje otpadnih voda i taj mobilni uređaj bi do kraja ovog mjeseca trebao krenuti sa radom, vrijednost nabave nešto više od 7 milijuna kuna. Ono što svakako želim naglasiti je da su sve ove pokrenute akcije i akcije kratkoročne prirode. Problem je riješen međutim dugoročno rješenje problema Plitvičkih jezera mi vidimo prije svega u izgradnji aglomeracije Plitvička jezera. Riječ je o projektu vrijednom nešto više od 300 milijuna kuna i taj projekt aglomeracija Plitvička jezera u ovom trenutku u završnoj je fazi dorade komunikacije sa Jaspersom biti će predan do kraja, do kraja ove godine. Ono što svakako želim naglasiti jeste činjenica da i sam Nacionalni park Plitvička jezera je poduzeo određene radnje. Tu prije svega govorim na dodatnoj odnosno na poboljšanju infrastrukture s jedne strane ali isto tako ono što je vrlo važno i izrade novog plana upravljanja parkom. On je isto tako u finalnoj fazi. Konačno naglasiti ću da smo s obzirom na urgentnost situacije u određenom trenutku reagirali i kroz inspekcijske nadzore, konačno izmjene i dopune prostornog plana Nacionalnog parka Plitvička jezera su pokrenute. Dakle, čitav niz aktivnosti koji će nas u konačnici dovesti do onog željenog stanja a to je prije svega konzerviranje, recimo to tako, situacije koja je oduvijek trebala biti na području Plitvičkih jezera, dakle kao našeg, rekli ste i sami najpoznatijeg parka s jedne strane, s druge strane jednog od naših 8 bisera, s druge strane nacionalnih parkova. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Tomislav Lipošćak. Izvolite.
Zahvaljujem ministru na odgovoru i izražavam zadovoljstvo odgovorom. I naravno da pozdravljam sve napore koje ova Vlada čini u cilju očuvanja samog područja Nacionalnog parka Plitvičkih jezera jer time i posredno, a zapravo i neposredno dugoročno vodi računa i o samoj zaštiti prirode, ali i o budućnosti i razvoju našeg turizma.
Slijedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Petar Škorić i to ministru rada i mirovinskog sustava, gospodinu Marku Paviću, izvolite kolega Škorić.
Hvala lijepa poštovani podpredsjedniče Vlade, podpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade i uvaženi ministri, pa evo moje je pitanje gospodinu ministru rada i mirovinskog sustava gospodinu Paviću. Poštovani gospodine Pavić znamo da ste evo prije od više godinu dana pokrenuli Program za zapošljavanje zaželi vrijedan preko milijardu kuna, on predstavlja odličnu evo socijalnu mjeru jer zapošljava starije žene, dakle starije osobe životne dobi nedavno je i bila dodjela ugovora za Program zaželi u Splitsko-dalmatinskoj županiji kojima je uručeno preko 32 miliona kuna sredstava. U svom izlaganju ste tada istaknuli da je Splitsko-dalmatinska županija 3 županija po tim korištenju tog programa od čega je evo trenutno zapošljava preko 600 osoba od čega je 50 u samom gradu Splitu. Ta mjera je posebno značajna i prepoznata u našoj Dalmatinskoj zagori gdje su mogućnosti zapošljavanja smanjene, a značajna je i radi populacijske politike i ostanka stanovništva u Dalmatinskoj zagori. Možete li evo nakon godinu dana od otvaranja programa sumirati rezultate zapošljavanja žena unutar Programa zaželi, s osvrtom upravo evo na Splitsko-dalmatinsku županiju, a također sa stanovišta nedostatka rada kvalificirane radne snage prvenstveno mislim na turizam ali i ostalim stranama gospodarstva kakvo je trenutno stanje na tržištu rada i što trenutno poduzimate po pitanju aktivne politike zapošljavanja. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog ministra Pavića.
Poštovani podpredsjedniče Sabora, poštovani zastupniče Škorić, poštovani zastupnici, kolege ministri, Program zaželi je upravo jedan od najljepših programa koje provodimo, milijardu kuna za zapošljavanje, 7 tisuća žena koje će pomagati preko 35 tisuća starih kućanstava. Od tih milijardu kuna do sada smo ugovorili 800 miliona kuna a do kraja godine ćemo ugovoriti i ostalih 200 milijuna. Ukupno je već do sada zaposleno 5.600 žena od kojih ste dobro istaknuli je gotovo 600 žena zaposleno u Splitsko-dalmatinskoj županiji. Prva po broju prijava je Osječko-baranjska, druga je Vukovarsko-srijemska, treća je Splitsko-dalmatinska županija sa 105 milijuna kuna od čega smo do sada ugovorili 93 miliona kuna s kojima će se zaposliti preko 600 žena. Ono što bih htio istaknuti da je ovo srž Europskog socijalnog fonda, da s jedne strane imamo zapošljavanje starijih žena u ruralnim područjima, a s druge strane deinstitunalizaciju i pomoć našim starijim kućanstvima. Slične programe radimo i iz ostalih natječaja Europskog socijalnog fonda u dvije godine mandata ove Vlada, nikad više sredstava za zapošljavanje, 4,5 milijardi kuna koje smo investirali u zapošljavanje, samo ove godine 1,6 milijardi kuna, mjera aktivne politike zapošljavanja i milijardu kuna posebnih programa poput zaželi. Ono što smo se koncentrirali je upravo želimo aktivirati hrvatsku radnu snagu i upravo iz toga smo pristupili pro aktivno u rješavanju tog problema. Trenutačno stanje na tržištu rada je da imamo upravo su izašle statistike EUROSTAT-a bila je najniža stopa nezaposlenosti u povijesti 7,7%. Istodobno imamo i povećanje i broja zaposlenih 71 tisuću više zaposlenih ove godine nego godinu dana ranije. Ono što smo se mi aktivirali kod turističke sezone, ja se zahvaljujem tu ministru Cappelliu da smo imali situaciju da smo anketirali sve nezaposlene u RH i spojili ih putem Dana turizma njih 24 tisuće je izrazilo želju za rad u turizmu, spojili smo ih sa poslodavcima. Sličan pro aktivni pristup imat ćemo i u građevini i u svim drugim sektorima, kako bi osigurali da aktiviramo domaću radnu snagu. Ono što ne možemo naći na domaćem tržištu osigurali smo putem kvota za uvoz jučer i prekjučer bio je ovdje ministar ukrajinski, ministar socijale i rada gospodin …/nerazumljivo/… imali smo odličan sastanak i sa predsjednikom Vlade, gdje je zaključeno da ćemo vrlo brzo finalizirati i sporazume o mobilnosti radne snage između Hrvatske i Ukrajine. Da se vratim na Splitsko-dalmatinsku županiju stvarno je velik uspjeh tih 105 miliona kuna posebice za našu zagoru, tu se svakako zahvaljujem županu Blaženku Bobanu koji je osobnim angažmanom motivirao gradove i općine, posebice zagore da se prijave na ovaj natječaj. Pored toga imamo brojne druge natječaje poput natječaja za zapošljavanja u lokalnim zajednicama ledi, gdje smo osigurali 2 miliona kuna po županiji, programe za zapošljavanje osoba s invaliditetom, mladih i sve ostalo, prema tome stanje je stabilno, radimo na zapošljavanju hrvatske radne snage i investiramo velika sredstva u to.
Poštovani zastupnik Petar Škorić.
Hvala lijepo, pa evo ja sam zadovoljan sa odgovorom pogotovo kad vidimo strukturu, dakle osoba koje su zaposlene iz županije koje su ciljane, dakle istočne naše i Dalmatinska zagora vidimo da je ovo što ste i sami rekli vezano za socijalni fond da je ovo ciljana i odlično pogođena mjera. Voljeli bi na neki način da bude i drugih takvih mjera u drugim područjima i da to prate evo i sva ministarstva dakle vezano pogotovo evo pogotovo za ovaj deficitarni dio radne snage koju ćemo tražit iz uvoza dakle da se evo kroz školovanje to poprati. Al evo s obzirom na sve veći problem nedostatka kvalificirane radne snage u turizmu preporučam u biti da se pored mjera koje provodite stalnog sezonca i osposobljavanja na radnom mjestu pripreme i druge adekvatne mjera zapošljavanja u turizmu jer znamo evo da nam je to veliki problem koji je naviše uopće izražen i u Splitsko-Dalmatinskoj županiji jer brojni poslodavci u biti ne mogu koristiti postojeće mjere za zapošljavanje radi velike fluktuacije sezonskog kadra koji se nakon sezone praktički izmjenjuje. Tako da mislim da bi i u ovom obliku još jedna ciljana mjera dosta pospješila i poboljšala stanje. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeće pitanje biti će ono poštovanog zastupnika Davora Lončara i postaviti će ga ministru hrvatskih branitelja Tomi Medvedu. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani premijeru sa ministrima. Poštovani ministre hrvatskih branitelja. Upoznati smo kako Ministarstvo hrvatskih branitelja već treću godinu za redom organizira provedbu programa preventivnih sistematskih pregleda za hrvatske branitelje. Ovaj projekt usmjeren je na prevenciju i rano otkrivanje kroničnih zaraznih bolesti, nezaraznih bolesti, pokazalo se itekako opravdanim. Naime, prema raspoloživim informacijama od ukupno 16 tisuća hrvatskih branitelja koji su do danas bili na pregledima 48% dobili preporuku daljnjih preporuka i tretmana a njih 46% dobilo je preporuku provođenja dodatnih postupaka i pregleda. Mene zanima, poduzima li se nešto za hrvatske branitelje koji su već oboljeli od teških bolesti i jesmo li podbacili u ovom dijelu skrbi za hrvatske branitelje? I što činite kako bi pomogli onim hrvatskim braniteljima za koje liječenje ne daje rezultate da ne umiru zaboravljeni već da ostatak života žive sa što manje boli i sa više dostojanstva? Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog ministra hrvatskih branitelja Tome Medveda.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođe i gospodo zastupnici, predsjedniče Vlade, kolegice i kolege ministri. Uvaženi zastupniče Lončar, jedna od apsolutno prioritetnih aktivnosti i mjera koje Ministarstvo hrvatskih branitelja provodi je usmjereno prema skrbi o zdravlju hrvatskih branitelja. I upravo s tim ciljem još 2016. godine pokrenuli smo pilot projekat provedbe preventivnih sistematskih pregleda a tijekom 2017. i 2018. a sve u cilju ranog otkrivanja onkoloških, kardiovaskularnih i drugih kroničnih nezaraznih bolesti potpisali smo ugovor sa 30 zdravstvenih ustanova u RH. I na taj način do današnjeg dana proveli 33800 preventivnih medicinskih pregleda. Sve to u uskoj je suradnji sa Ministarstvom zdravstva. Nažalost točna je vaša informacija da je preko 44% hrvatskih branitelja koji su prošli preventivni medicinski pregled ili su zadržani na hospitalizaciji ili su upućeni na dodatne specijalističke pretrage. Dakako da nestajemo sa mjerom preventivnih medicinskih pregleda i radi sve većeg broja hrvatskih branitelja koji traže potporu u obliku palijativne skrbi zajedno sa svojim obiteljima koji su također u teškoj poziciji sa bolesnim hrvatskim braniteljima i koji nam je svakodnevno obraćaju sa ovim problemom da smo pokrenuli u okviru integriranog modela palijativne skrbi osiguravanje određenog broja za palijativne bolesnike sa statusom hrvatskog branitelja. I u tu smo svrhu pokrenuli model sklapanja sporazuma u suradnji sa specijalnim bolnicama za produženo liječenje čijim će se potpisivanjem započeti provođenje palijativne skrbi za hrvatske branitelje. Tim navedenim sporazumom bolnice će osigurati dodatne krevete za palijativnu skrb i krevete za dugotrajno liječenje, pojačanu skrb za pacijente sa statusom hrvatskog branitelja. Ministarstvo hrvatskih branitelja će temeljem sklopljenih sporazuma omogućiti primjerenu palijativnu zdravstvenu skrb hrvatskim braniteljima i nakon ograničenog vremenskog roka od 20 dana za koji Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje financira boravak osiguranika na odjelima palijativne skrbi. Razliku u cijeni boravka na palijativnom odjelu koji financira Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje Ministarstvo hrvatskih branitelja podmirivati će na temelju preporuke liječnika specijalista a uzimajući u obzir i ukupnu socijalnu situaciju u kojoj se nalaze hrvatski branitelji. Želim svakako naglasiti da palijativna skrb u RH predstavlja integrirani model skrbi čiji su temeljeni nositelji postojeći elementi sustava zdravstvene zaštite na primarnoj i bolničkoj razini te socijalne skrbi radi čega se palijativna skrb za hrvatske branitelje ne uspostavlja kao paralelni sustav u odnosu na palijativnu skrb već se razvija u skladu sa određenim specifičnim potrebama ove populacije. Prikaz i smjernice za razvoj palijativne skrbi u RH sadržani su u nacionalnom planu razvoja palijativne skrbi od 2017. do 2020. godine u kojem su hrvatski branitelji prepoznati kao posebna vulnerabilna skupina kojoj će se posvetiti posebna pažnja i modeli skrbi. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Lončar.
Hvala vam ministre na brizi o hrvatskim braniteljima i vama i Vladi i nadam se da ćemo i dalje kroz zdravstvene preglede branitelja osigurati dodatna financijska sredstva kako bi zaštitili naše branitelje. Hvala još jednom.
Sljedeće pitanje postaviti će poštovana zastupnica Vesna Bedeković i to ministrici kulture poštovanoj Nini Obuljen Koržinek.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Moje poštovanje predsjedniku Vlade i svim nazočnim ministricama i ministrima. Pitanje koje bih htjela postaviti ministrici kulture dr. Obuljen Koržinek vezano je za nacionalni program reformi i doprinos, odnosno sudjelovanje Ministarstva kulture u reformskim procesima. Naime, zanima me da li Ministarstvo kulture i na koji način sudjeluje i doprinosi nacionalnom programu reformi, a osobito u pogledu administrativnih rasterećenja i općenito u pogledu razvoja gospodarstva i u tome kontekstu me zanima postoje li mjere odnosno aktivnosti u kulturi koje su u tome smislu do sada poduzete i postoje li jednako tako u planu nove mjere i nove aktivnosti koje Ministarstvo kulture u ovom području namjerava poduzeti. Hvala lijepo.
Odgovor poštovane ministrice kulture gospođe Nine Obuljen Kožinek.
Hvala vam gospođo zastupnice, poštovani gospodine podpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Pa, istina je, bez obzira je li, koliko je neki resor zastupljen u samom nacionalnom programu reformi u skladu sa programom Vlade, zapravo odvija se cijeli niz aktivnosti. Ja bi što se tiče resora kulture istaknula 3 područja. Prvo je pitanje zaštite i očuvanja kulturnih dobara gdje zapravo jedan veliki utjecaj naše službe uopće na dinamiku i izdavanja dozvola i odobrenja novih investicija. Tu su možda i dva najveća reformska zahvata promjenom tretmana kontaktnih zona gdje ćemo ih izuzeti iz postupka donošenja konkretnih dozvola od strane konzervatora. Zapravo ćemo sve uvjete uključiti sukladno novom zakonu u prostorno plansku dokumentaciju i značajno ubrzati postupke. S druge strane, evo kroz par dana stupit će na snagu Pravilnik o licencama. Ukidamo obnavljanje licenci, oni će se za sve koji sudjeluju na tim radovima, osiguravati trajno. Uz to, oslobodit ćemo izvođače radove, potrebe izdavanja licenci, to će značajno olakšati i učiniti transparentnijim, pogotovo one postupke gdje se različite tvrtke javljaju na javnu nabavu. Drugo područje koje je jako važno, područje digitalizacije, tu bih vjerojatno trebalo istaknuti ono što će za poduzetnike biti rasterećenje punom implementacijom novog Zakona o arhivima gdje će se omogućiti da se sve arhivsko gradivo koje nastaje digitalnom obliku, u digitalnom obliku i pohranjuje, veliko rasterećenje i u smislu troška i u smislu potrebe za prostorom. A treće važno područje je cijelo područje kulturnih i kreativnih industrija. Tu bih posebno istaknula područje audiovizualne djelatnosti. Svakako pitanje poticaja za ulaganje. RH pokazuje se zadnjih par mjeseci otkada smo podigli poticaje sa 20 na 25% povećao se interes i posebno ovih 30% poticaja ako se ulaže u područja koja su sukladno propisima o regionalnom razvoju manje razvijena i tu vidimo interes, dakle, drugim riječima snimanje filmova u manje razvijenim područjima, što može potaknuti i turističko gospodarstvo u tom području, ali i brojne druge usluge. Svakako područje, evo sada je Interliber, nakon toga dolazi Infogamer, područje video igara koje smo upravo mi kao Vlada uključili u Zakonu o audiovizualnim djelatnostima i omogućili da isto tako participiraju u poticajima, očekujemo i tu značajna ulaganja. Znamo da je naša industrija videoigara iznimno uspješna, evo prije par mjeseci je bio podatak da je jedna hrvatska videoigra bila u tom mjesecu najprodavanija videoigra na svijetu. Dakle, to su ta područja kulturnih i kreativnih industrija. I ono što bih još istaknula sada u okviru ove porezne reforme, dakle, smanjenje PDV-a na 13% za isporuke autorske samostalnih umjetnika. To će isto tako biti poticaj jedan, a kroz najavljeni Zakon o umjetničkoj djelatnosti, planiramo u suradnji s Ministarstvom financija još jedan niz poticaja za ulaganje u kulturu, u provom redu kroz dodatne poticaje za donatore i sponzore kulture, evo, hvala vam.
Poštovana zastupnica Vesna Bedeković.
Hvala lijepo. Zahvaljujem ministrici na odgovoru, zadovoljna sam. Ono što smatram osobito važnim među svim ovim mjerama ministrice koje ste nabrojili, dakle su, između ostaloga i one koje proizlaze iz Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara, osobito one, kao što ste i sami objasnili, koje su vezane za definiranje kontaktne zone kod kulturnih dobara koja se upisuju u listu svjetske baštine pri čemu se upravo postupci u kontaktnoj zoni kulturnih dobara potpuno, dakle, oslobađaju administrativnog postupka u nadležnom konzervatorskom odjelu, a cijela procedura onda se izravno stavlja u okvir, dakle, ishođenja dokumenata koji su vezani za građevinsku dozvolu i prostornu regulativu i smatram da je dosta još bitno, i vi ste to između ostaloga i govorili, dakle, u istom zakonu, dakle, one odredbe, dosta je bitno spomenuti, a često ste ih spominjali, koje su vezane za određenje dodatno uređenje korištenje pravo prvokupa kod RH jedinica lokalne samouprave kada je u pitanju, dakle, su kulturna dobra, čime se doista olakšava promet, dakle, pravni promet nekretninama, a time ujedno, dakle, i uklanja zastoj, je li, u prometu nekretninama na njihovom području, stoga zahvaljujem na odgovoru.
Hvala lijepa. I zadnje pitanje postaviti će poštovani zastupnik Zdravko Ronko, podpredsjedniku Vlade i ministru poljoprivrede gospodinu Tomislavu Tolušiću.
Hvala lijepo. … [[Govornik se ne razumije]] djelo krasi, al neće biti teško. Ja ću jedan dio iznijeti u EUR-ima, pa bih molio da mi i odgovorite taj dio u EUR-ima. Dakle, od 2,4 milijarde koliko nam je namijenjeno iz programa ruralnog razvoja za razdoblje 2014, 2020., 567 milijuna se odnosi na mjere 4, a 226 milijuna na mjere 6. Pa bi ja volio, a mislim da bi bilo jako dobro da iz prve ruke saznamo koliko je do sada po svakoj od tih mjera isplaćeno našim poljoprivrednicima, ponavljam isplaćeno ne ugovoreno, ne odobreno već koliko je isplaćeno. Po meni još interesantnije bi bilo čuti iz prve ruke koliko je od tih prijatelja, rođaka, drvoprerađivača, proizvođača čavala, trgovaca građevinskim materijalom dobilo, pokupilo do sada sredstava iz tih mjera i koliko njih još čeka da pokupi milijune i milijune s naslova tih mjera iako oni nemaju ali baš nikakve veze sa poljoprivrednom osim što su stvarali su umjetne i počesto debelo krivogene uvjete da bi do toga došlo. I dakako čemu služi Agencija za plaćanje u poljoprivredni, njih oni ih niti odbijaju, niti podnose kaznene prijave ništa uglavnom ih kisele i čekaju, e sad postavlja se pitanje šta čekaju, da li čekaju da padne prašina ili čekaju nešto treće. I evo još nešto vrlo kratko, ako nakon revizora, OLAFA i drugih tih kontrola iz [[Upadica: Hvala.]] Europske unije, RH bude sankcionirana, kako doživljavate to u smislu [[Upadica: Hvala.]] odgovornosti, gotov sam i povjerenja u to društvo iz agencije. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog ministra Tolušića.
Hvala uvaženom gospodinu Ronku na postavljenim pitanjima. Točne podatke za mjeru 4. i za mjeru 6. s ovim detaljima ću vam dostavit pismeno sad napamet stvarno u EUR-u ne znam. Od 2,4 milijarde EUR-a koliko nam stoje na raspolaganju ukupno oko 85% ukupne alokacije smo raspisali negdje oko 53% ili 54% alokacije ugovorili do sad 27% a nadam se do kraja godine i preko 30% alokacije isplatili. Ja očekujem da ćemo mi do 2020. ili do kraja 2020. zapravo potrošit cijelu alokaciju, praktički ćemo već iduću godinu raspisat kompletnu alokaciju, znači u iznosu od 100%. Za bilo koji predmet ja vas molim da dođete u agenciju ako vas šta zanima, da provjerite sami, da se uvjerite da odete u ARPU, u OLAF, mogu ja s vama, mislim da je to puno ljepše nego da tu pričate priče koje apsolutno ne stoje, ali bit će mi drago da sve one stvari koje vas zanimaju, da ja osobno odem s vama, da se osobno uvjerite kako je radila agencija za vrijeme vladavine dok ste vi bili tu i vaša bivša stranka SDP, a kako radi sad. Dođite, pogledajte papire, pogledajte koji su predmeti u OLAF-u tad, a koji su i da li ih ima sad od onih koji su bili. Hoćete sutra, evo čim završimo uži kabinet možemo zajedno u agenciju, možemo u petak poslije Vlade, kad god ili tko god se želi pridružiti slobodno dođite sa mnom pregledajmo svaki predmet koji vas zanima, skupa s novinarima, jel može tako? Ja mislim, da poštenije i transparentnije od toga apsolutno ne može, samo recite kad želite, moj broj je isti zadnjih 15 godina, ako što trebate nazovete i odemo i pogledajte. Hvala.
Poštovan zastupnik Zdravko Ronko.
Hvala lijepo, pa znate i sami da ja sa ovakvim odgovorom ne mogu biti zadovoljan, stoga i na početku i na kraju ću reći da tražim pisani odgovor i to sveobuhvatni pisani odgovor, a što se tiče moje bivše stranke što se tiče konkretno poljoprivrede ja sam bio u velikom sukobu sa ondašnjim ministrom sve do kaznene prijave i to vi jako dobro znate. Međutim, oni iz Agencije za plaćanje koji bi takve trebali kontrolirati, pa ih bi trebali odbaciti, pa eto ponavljam i kazneno pojaviti, dakle spriječiti na neki način u prijevari oni imaju više putra na glavi od njih i naravno da od tog kruha nema. Cijela ta ekipa koja je došla u agenciju stvarala je umjetne uvjete i ponavljam počesto krivogene i sebi samoj, pa onda znate kako je to bilo, od ravnateljice do pomoćnice ravnatelja, pomoćnika pardon ravnatelja pa nadalje. I znanja radi cijela ta ekipa na ključne položaje u agenciji, znate odakle je došla, došla je putem javnog natječaja, odabrana je po upravnom vijeću na kojem ste vi bili predsjednik, ali cijela ta ekipa došla je iz tvrtke TIM4PIN, koju je osnovala europarlamentarka Ivana Maletić, i baš se postavlja pitanje kako to, neki upućeni su mi rekli da je to bio uvjet oko onih natezanja tko će koji resor, ministarstvo poljoprivrede, ministarstvo regionalnog razvoja ili EU parlament. Pa evo ja ponavljam na kraju, molim sveobuhvatni odgovor, a vrlo radu ću doći do vas pa da to pogledamo. Ja ne govorim neistine.
Hvala lijepa, gospođe i gospodo zastupnici time je aktualno prijepodne završeno, zahvaljujem svim zastupnicama i zastupnicima, zahvaljujem predsjedniku Vlade i članovima Vlade.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,33 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, ispričavam se, 15 min kasnimo, iz objektivnih razloga, a nastavljamo s radom s točkom: - Izvješće o sastancima Europskog vijeća i Europskog vijeća. Dakle dva su održanih u Bruxellesu 28. i 29. lipnja 2018. g. Izvješće o sastancima Europskog vijeća i Europskog vijeća i sastanku državnih članica Euro područje i Euro summit održanih u Bruxellesu 17. i 18. listopada 2018. g. Podnositelj je predsjednik Vlade RH. Predsjednik Vlade podnijeti će izvješće u skladu s čl. 11. Zakona o suradnji Hrvatskog sabora i Vlade RH u europskim poslovima. Prije nego što dam riječ predsjedniku Vlade, prije nego što on podnese uvodno izlaganje, ja bi molio da pozdravimo učenice i učenike Srednje škole Marka Marulića iz Slatine, dobrodošli. … [[Pljesak.]] Molio vi sada predsjednika Vlade Republike Hrvatske Andreja Plenkovića da podnese izvješće, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] sabora, poštovane i cijenjene zastupnice i zastupnici. Danas imam zadovoljstvo predstaviti vam izvješće sa zadnja 4 sastanka Europskoga vijeća, 2 formalna koja su održani 28. i 29. lipnja, jedan sredinom listopada, te dva neformalna, jedan u Sofi u svibnju i jedan u Salzburgu sredinom rujna. Naš sastanak u Sofi je bio obilježen sa 2 teme, prije svega digitalna arenda i inovacije, situacija i odnosi sa Iranom, te trgovinski odnosi EU i SAD-a. Moderne tehnologije ubrzano mijenjaju svijet i EU treba postati prethodnih u naprednim tehnologijama i inovacijama, budući da one izravno pridonose otvaranje radnih mjesta. Upravo je zbog toga u prijedlogu novog, višegodišnjeg financijskog okvira, koje je pripremila Europska komisija, značajno povećan iznos sredstava, koji je predviđen za inovacije i za digitalnu ekonomiju, riječ je čak o povećanju za 64% odnosno, na 9,2 milijarde eura. Razmotrili smo na tom sastanku i prijedloge za dovršetak jedinstvenog digitalnog tržišta, do kraja ovog institucionalnog ciklusa, institucije EU, dakle, do, odnosno, tijekom 2019. g. U EU to je vrlo interesantan podatak za Hrvatsku, u prošloj g. je bilo zaposleno više od 8,4 milijuna ljudi u informatičko komunikacijskog tehnologijama, dakle u ICT sektoru što je veliko povećanje, u odnosu na 5 g. ranije. Usporedbe radi, Hrvatska, koja je također povećala br. i udio stručnjaka u ICT sektoru, u ovom trenutku ukupan br. zaposlenih u tim domenama iznosi svega 35 tisuća. Dakle, to nam je svima signal ako želimo ići u korak sa digitalizacijom, da moramo više ulagati u ove kompanije i u ovaj sektor. Hrvatski IT sektor, bilježi neprekidni godišnji rast, ima ubrzani rast izvoza i trebamo iskoristiti i raspoloživa sredstava iz europskih fondova, za potporu ovog sektora i njegov daljnji rat, koji će pridonijeti digitalnoj transformaciji hrvatskoga društva. Osim digitalnih tehnologija, raspravili smo i pripreme. Za punu primjenu, uredbe za zaštiti osobnih podataka, koja štiti osobne podatake naših građana, bilo u njihovim privatnom ili u poslovnim svojstvu, kao klijenata ili zaposlenika, ta je uredba i u Hrvatskoj stupala na snagu krajem svibnja ove g. Posebno za Hrvatsku važan događaj, bio je i sastanak na vrhu između zemalja EU i država jugoistoka Europske, riječ je o inicijativi moga prijatelja i kolege, bugarskoga primjera Bojka Borisova, koji je popunio jednu prazninu, koja je na razini Europskoga vijeća, dakle, šefova država i vlada, u pogledu dijaloga s nama susjednim zemljama, postojala praktički 15 g. od onog Solunskuga summita iz 2003. g. Hrvatska kao što znate vodi politiku, koja je dosta otvorenija prema procesu proširenja, nego što je to trenutno situacija sa mnogim članicama EU. Mi se zalažemo za ispunjavanje kriterija, vrednovanje individualnih postignuća svake države, te nastojimo već na vrijeme signalizirati ono što je naše naporedno iskustvo, a to je da se unatoč ovim sistemskim pripremama koje obuhvaćaju osnovna načela, poštivanja prije svega vladavine prava, ispunjavanja kriterija, po pojedinim pregovaračkim poglavljima, treba na vrijeme, voditi računa o gospodarskim aseptika članstva, onome što nazivamo ekonomskim upravljanjem, svemu onome što donosi europski semestar jer je i Hrvatska vidjela da je praktički preko noći, nakon članstva odmah ušla u proceduru prekomjernog proračunskog manjka, kasnije u proceduru prekomjernih makroekonomskih neravnoteža. I cijeli taj proces treba imati u vidu, svaka država koja se priprema za članstvo, dakle, uz političke, sektorske kriterije. Smatramo da je taj sastanak koji je organizirala Bugarska bio vrlo dobar i koristan, osnovna tema je bila povezanost. Dakle, povezanost u svim aspektima, od kontakata među ljudima, pa do prometne povezanosti, energetske povezanosti infrastrukture povezanosti, riječ je o malom broju zemalja koje ne mogu biti otok i koje mnoge ni međusobno nisu dobro povezane, a kamoli sa drugim dijelovima EU i stoga smo uz zaključke toga sastanka uvrstili i odluku da se za vrijeme hrvatskoga predsjedanja, kao što znamo to će biti u prvoj polovici 2020. održi još jedan takav sastanak na vrhu da bude u Zagrebu, naša je ambicija i simbolika da to bude točno otprilike 20 godina nakon zagrebačkog sastanka na vrhu iz studenog 2000. koji je u mnogo čemu bio prekretnički za europsku perspektivu država jugoistoka Europe i uvjereni smo bi takav sastanak na početku mandata novog parlamenta, nove komisije, novog predsjedatelja vijeća, novog višegodišnjeg financijskog okvira trebao zacrtati na najvišoj političkoj razini hodogram aktivnosti za nama susjedne zemlje i daljnju perspektivu procesa proširenja. Tema koja je dominirala u lipnju bilo je pitanje migracija. Mi smo tada postigli dogovor o sveobuhvatnom europskom pristupu migracijama taj pristup objedinjuju učinkovita kontrola vanjske granice Europske unije, pojačano vanjsko djelovanje i unutarnji aspekti i to na sva tri migracijska pravca, istočnom, središnjem i zapadno sredozemnom pravcu. Premda su migracijski tokovi smanjeni na praktički pred kriznu razinu, govorim o razdoblju prije 2015. i 2016. dakle oni su manji za 95% migracijska kretanja na istočnom i zapadno sredozemnom pravcu zahtijevaju punu pozornost. Hrvatska svoju ulogu u provedbi zaključaka Europskog vijeća iz lipnja primarno vidi u zaštiti svoje granice koja je ujedno najduža vanjska granica Europske unije, ne Šengenska kao što sam jutros kazao za vrijeme aktualnog prijepodneva to prije svega podrazumijeva suzbijanje nezakonitih migracija onemogućavanje sekundarnih kretanja migranata i sprječavanje otvaranja novih migracijskih pravaca. Do studenoga prošle godine migracijski pritisak bio je pretežito na hrvatskim istočnim granicama dakle iz Srbije, a uslijed pojačanog nadzora tog dijela granice, krajem 2017., 2018. aktivirana je nova ruta preko BiH te je broj nezakonitih prelazaka na granici s BiH prema podacima MUP-a povećan sa 4.100 u 2017. na 6.400 u 2018. godini. Hrvatska je kad je riječ o svojim obavezama kroz načelo solidarnosti do sada po osnovi preseljena iz Turske preselila 152 osobe. Temeljem odluke Vlade iz listopada prošle godine, odlučili smo pardon, iz Turske preseliti dodatnih 100 izbjeglica, koje su u potrebi za međunarodnom zaštitom. Po osnovi premještaja iz Grčke i Italije do sada smo premjestili 81 osobu, 60 iz Grčke i 20 iz Italije. Na naš prijedlog u zaključku Europskog vijeća uvrštena je referenca o potrebi jačanja suradnje sa nama susjednim zemljama jugoistoka Europe i to u razmjeni informacija o migracijskim tokovima, sprječavanju nezakonitih migracija, povećanju kapaciteta za zaštitu granica i učinkovitiju provedbu postupaka vraćanja i ponovnog prihvata migranata koji ne ostvaruju pravo na međunarodnu zaštitu. Kad je riječ o unutarnjem aspektu migracija ključno je postizanje dogovora o Reformi zajedničke europske politike azila. Ta reforma podrazumijeva usvajanje paketa od 7 zakonodavnih akata, najveći kamen spoticanja ostaje dogovor o Dablinskoj uredbi jer je potrebno postići kompromis obveznom mehanizmu raspodjeli migranata što je povezano s načelom solidarnosti i podjele odgovornosti. Mi u tom pogledu podržavamo austrijsko predsjedništvo koje je nastavilo rad na kompromisnom rješenju za koje smo se i mi zalagali odnosno da se prilikom tumačenja načela solidarnosti u obzir uzmu specifičnosti, kapaciteti i gospodarske mogućnosti pojedinih država članica. Najveći je napredak postignut u ostvarivanju zaključaka iz lipnja u onom dijelu koji se tiče jačanje zaštite vanjskih granica, slijedeći višegodišnji financijski okvir je bitno osnažen u pogledu Agencije za graničnu i obalnu stražu, dakle nekadašnji FRONTEX se sada zove Agencija za graničnu i obalu stražu te je za njega predviđeno 11,3 milijardi EUR-a u ovom trenutku, dok će državama članicama u tom novom fondu za integrirano upravljanje granica za jačanje nacionalnih kapaciteta i doprinos osoblju biti na raspolaganju 9,3 milijarde EUR-a. Paralelno sa učinkovitom i odgovornom politikom koja treba odgovoriti na ovaj izazov migracija, Hrvatska nastavlja sa ulaganjem svih potrebnih napora u dovršetak naših priprema za članstvo u Šengenskom prostoru i to na način da želimo ispuniti sve kriterije koji se odnose na Šengensku evaluaciju, proces je počeo 2016. kad je riječ o pravnoj stečevini Šengena i proveden je u 8 područja, to je važno da znamo, dobro se podsjetiti na sve te teme riječ je o zaštiti podatak, zajedničkoj viznoj politici, upravljanju vanjskim granicama, povratu i ponovnom prihvatu, policijskoj suradnji, propisima o vatrenom oružju, Šengenskom informacijskom sustavu i pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima. Mi smo u proteklih godinu dana ostvarili značajan napredak i trenutno smo u fazi ispunjavanja svih preporuka. Pozitivne ocjene očekujemo u svim aspektima, a od lipnja 2017. Hrvatska je pristupila Šengenskom informacijskom sustavu i obavljeno je 428 milijuna provjera, pronađeno preko 20 tisuća dokumenata, osoba, vozila i predmeta za kojima se traga. Time smo pokazali da uspješno štitimo vlastitu granicu nego imamo i snažnu ulogu u jačanju i nacionalne i europske sigurnosti. Upravo stoga želimo ispuniti kriterije za Šengen prvi slijedeći veliki integracijski korak nakon članstva koje je bilo kao što svi znamo prije 5 godina. Kad je riječ o temi sigurnosti i obrane, tradicionalno otprilike na svaka 2 sastanka Europskoga vijeća obratio nam se i glavni tajnik NATO-a Jens Stoltenberg koji je pozdravio daljnje jačanje suradnje između NATO-a i Europske unije te brojne aktivnosti koje se tiču produbljenja suradnje država članica u sigurnosno-obrambenoj dimenziji prije svega važnost stalne strukturiranje suradnje i Europskog obrambenog fonda koji pridonosi komplementarnosti i dobroj operativnoj suradnji NATO-a i Europske unije. Svi smo suglasni u ocjeni da Europska unija mora preuzeti veću odgovornost i za vlastitu sigurnost i dati veli doprinos globalnoj sigurnosti, o tome smo nešto čuli ovih dana i iz Pariza i iz Strazbourga od predsjednika Macrona i kancelarke Merkel, zbog toga je dogovoreni i nastavak aktivnosti u području stalne strukturirane suradnje, razvoju projekata, a osobito Europskog programa industrijskog razvoja na području obrane gdje je za RH važno da već sada sudjelujemo u trajno strukturiranoj suradnji u nekoliko domena. Jedna je vojna pokretljivost, druga je paket sposobnosti razmjestive vojne pomoći u slučaju katastrofe, mreži logističkih čvorišta u Europi i potpori operacijama, unapređivanju pomorskog motrenja, te timovima za brzi odgovor i zajedničko djelovanje u kibernetičkoj sigurnosti. U tom krugu projekata koji će biti potvrđeni 19. studenoga, idući tjedan je zajednički sastanak ministara vanjskih poslova i ministara obrane. Mi sa Austrijom i Slovenijom prijavljujemo projekt nadzor kao usluga, kao odgovor na kemijske, biološke, radiološke i nuklearne prijetnje i koji će omogućiti važan angažman za hrvatsku industriju koja će sudjelovati u tome projektu. Smatramo da je potrebno integrirati i vojne i civilne aspekte, te stoga dogovoren daljnji rad na jačanju civilne dimenzije zajedničke sigurnosne obrambene politike, pa će se to učiniti kroz izradu kompakta za civilnu zajedničku sigurnosnu i obrambenu politiku do kraja ove godine i time unaprijediti europski okvir za civilno upravljanje krizama, te brojne civilne misije i operacije EU. Također, dogovorena je izrada akcijskog plana sa konkretnim prijedlozima za koordinirani odgovor unije na izazove dezinformiranja, dakle, ta je tema u internetskom prostoru i vremenu modernih komunikacija postala važna i za politiku i za političke institucije stabilnost i sigurnost zemalja, te je zbog toga istaknuta važnost zajedničke komunikacije otpornosti na hibridne, te kemijske, biološke, radiološke i nuklearne prijetnje. Kad je riječ o temama koja se odnose na radna mjesta, rad i konkurentnost, raspravili smo pitanje trgovine i digitalnog oporezivanja, te podržali redovne preporuke po državama članicama u okviru europskog semestra za koje smatramo da se trebaju u najvećem dijelu odnositi na nacionalni plan reformi i plan konvergencije. Suglasni smo oko važnosti zadržavanja multilateralnog trgovinskog sustava koji se temelji na pravilima, prije svega Svjetske trgovinske organizacije. Zaključili da je uvođenje dodatnih američkih carina, sjećate se te teme ovoga proljeća, na uvoz proizvoda od aluminija i čelika, ne može biti opravdano, te smo podržali donošenje odgovarajućih proporcionalnih mjera u skladu sa odredbama Svjetske trgovinske organizacije. Za nas posebno važna tema, tema dogovora o predstojećem višegodišnjem financijskom okviru, bila je jedna kratka rasprava u lipnju nakon što je Komisija objavila prijedlog svoga paketa, RH sada po prvi put sudjeluje na doista, involviran od početka ozbiljan način o proračunskom okviru koji se značajno mijenja, dakle, to je po prvi puta okvir bez Ujedinjene Kraljevine koja je bila jedna od 3 najveća financijska kontributora u Europski proračun. Ukupan iznos sedmogodišnjeg proračuna biti će 1135 milijardi EUR-a, prema prijedlogu Komisije. Najveći dio sredstava, naravno, za financiranje kohezijske i poljoprivredne politike, premda su i ta 2 velika razdjela proračuna, smanjena s obzirom na Brexit i na utjecaj prihodovne strane. Više sredstava se predviđa za vanjske aktivnosti, digitalizaciju, istraživanje, razvoj, migraciju, upravljanje granicama, dakle, 31 milijarda EUR-a više. Novi proračun za sigurnost i obranu od 24 i pol milijarde EUR-a, te duplo veći proračun za e-razmus plus, dakle, mobilnost studenata. Sada su razgovori u tijeku o pregovaračkom paketu stajališta Hrvatske koja su dosta često komunicirana i u javnosti, o tome govore i naši ministri koji se s tim bave, ministrica vanjskih financija i regionalnog razvoja. Za RH je važno, dakle, u ovoj drugoj financijskoj perspektivi zadržati sredstva za kohezijsku i poljoprivrednu politiku, prije svega, zbog gospodarskih interesa i lovljenja koraka s drugim članicama EU. Nismo skloni novim restriktivnim pravilima. Riječ je o protivljenju povećanja nacionalnog sufinanciranja sa 15 na 30%. Protiv smo smanjenja pretfinanciranja programa na 0,5%, a isto tako i smanjenja razdoblja apsorpcije sa onoga što je danas kolokvijalno nazvano M+3 na M+2 jer smatramo da moramo još uvijek raditi na našim institucionalnim kapacitetima i omogućiti pravodobno povlačenje sredstava kroz vrlo realnu optiku naših sposobnosti. Kad je riječ o izravnim plaćanjima u poljoprivredi, mi želimo da se inzistira na poštivanju naših obveza iz Ugovora o pristupanju budući da on omogućava našim poljoprivrednicima uravnotežen razvoj i povećanje njihove konkurentnosti i održivosti. Također se zalažemo za usklađivanje pravila provedbe između dijeljeno upravljanih i centralno upravljanih programa kako bi se moglo omogućiti njihovo kombiniranje i iskorištavanja punoga potencijala. Na prihodovnoj strani tražimo ukidanje svih rabata. Važno je da javnost zna, dakle, nije samo Ujedinjena Kraljevina ta koja ima čuveni rabat iz vremena premijerke Margaret Tacher, taj rabat imaju i Njemačka, i Nizozemska, i Švedska, Danska i Austrija, svi oni koji su veliki kontributori su u neka ranija vremena ispregovarali te korektivne mehanizme. Mi ćemo u prosincu raspraviti po prvi puta na sadržajniji i malo dulji način prve inicijalne pozicije država članica na toj razini o višegodišnjoj financijskom okviru. Uoči toga bit i će sastanci zemalja Kohezije. Jedan sastanak je predviđen u Bratislavi krajem ovoga mjeseca, tih zemalja ima u ovom trenutku 17. Tema koja svima nama uzima jako puno energije izrazito je važna, to je pitanje izlaska Ujedinjene Kraljevine, pregovori o čl. 50. Na sastancima svih Europskih vijeća, praktički se raspravlja o tome što sa, što bez premijerke May, ali uvijek u načelu sa glavnim pregovaračem Michelom Barnijerom. Naša je pozicija vrlo jasna kada je već došlo do toga nesretnog referenduma kolji je završio kako je završio, a po mom sudu jako loše za Ujedinjenu Kraljevinu, pa onda i za sve ostale koji se sada više od dvije i pol godine bave tom temom, bilo bi od prešutnog značaja da izlazak Ujedinjene Kraljevine bude uređen i ispregovaran. Osobno smatram da bi bila i reputacijska šteta za sve članice i za Uniju da dođe do scenarija u kojem bi oni izašli, a bez da se postigao dogovor o Ugovoru o povlačenju. Najnovije informacije od jučer upućuju na zaključak da je otvoren novi prostor i vidjeti ćemo kakve će biti reakcije na razini vlade Ujedinjene Kraljevine. Temeljno pitanje je status Sjeverne Irske u odnosu na Irsku i gdje će se pitanje režima carinske unije zaustaviti u ovom trenutku, da li na Sjevernoj Irskoj, što Ujedinjena Kraljevina ne želi ili pak na cijelom teritoriju Ujedinjene Kraljevine. Što se tiče prava hrvatskih građana u kontekstu Brexita, mi smo kao što znate sve to bilateralno dogovorili ranije i sa onom Odlukom o liberalizaciji tržišta rada doveli naše sugrađane u apsolutno identičan položaj kao što ga imaju i sve druge, svi drugi državljani ostalih članica EU. Nekoliko riječi o Euro Summitu, kao što vidite u posljednje vrijeme u okviru Europskova Vijeća, održavaju se Euro Summiti na koji se pozivaju i one članice unije koje još nisu u euro području a koje ili žele ili ne žele biti, mi spadamo u one koje žele biti, zato što smo to u krajnjoj liniji prihvatili i na našem referendumu 2012. godine. Mi smo u lipnju pozvali Vijeće da nastavi sa svim aktivnostima koje se odnose na dovršetak bankovne unije, ujedno smo razgovarali o ključnim elementima reforme europskog stabilizacijskog mehanizma. Tu je predsjedavajući euro skupine Centeno izvijestio i o makroekonomskom stanju unije koji je ocijenio povoljnim a u kontekstu razine nezaposlenosti i inflacije, odnosno rasta zaposlenosti. U pogledu reforme europskog stabilizacijskog mehanizma, ključna je jasna definicija i uloga koordinacije Europske komisije i cijeloga mehanizma te smo se složili i o tome da bi trebalo postići dogovor o strateškim odrednicama i produbljivanju Europske monetarne Unije. Također te sastanke iskoristili smo i za informiranje naših partnera o svemu onome što Hrvatska radi na svojim pripremama osobito predsjednika Europske središnje banke gospodina Draghia, o tome da ispunjavamo sve kriterije nominalne konvergencije, to su tzv. maastricht-ški kriteriji i odnose se na stabilnost cijena, na dugoročne kamatne stope, stabilnost stečaja, proračunski manjak koji se snižava ubrzanom dinamikom u odnosu na javni dug kao udio postotka u BDP-u. Da je znatno smanjena i ubrzana procedura koja se odnosi na makroekonomske neravnoteže, tu očekujemo pozitivne signale i od Europske komisije čije su delegacije boravile u Hrvatskoj nedavno. Te smo naravno zajedno sa HNB-om predstavili i usvojili Strategiju za uvođenje eura. Pozdravljeni su naši napori a isto tako očekujem da ćemo slijediti bugarski model iskazivanja namjere za ulazak u europski tečajni mehanizam 2 koji je jedan od prvih međukoraka u konačnom ostvarivanju cilja našega članstva u europodručju. Da bismo to učinili u dogledno vrijeme kada se u cijelosti usuglasimo, ministar financija i guverner HNB-a poslati će odgovarajuće pismo predsjedniku Europske središnje banke i svim ministrima članicama euro područja te Komisije. Tema koja je posebno bila na dnevnom redu na zadnjem sastanku Europskoga vijeća koja je stavljena na dnevni red na našu inicijativu bila je rasprava o rezultatima općih izbora u BiH-a. To smo dogovorili u ranijem sastanku sa predsjednikom Europskog vijeća Donaldom Tuskom. Iskoristio sam ovu prigodu da vrlo jasno i čvrsto pojasnim stajališta Hrvatske kada je riječ o onome što se dogodilo na ovim općim izborima. Mi smo ukazivali na problem neadekvatnosti izbornoga sustava u BiH-a, Izbornog zakona praktički već dugi niz godina. Nažalost, ponovio se scenarij koji smo vidjeli u odnosu na predstavnike Hrvata u BiH-a iz 2006., 2010. i evo sada 2018. kada je na teritoriju federacije BiH-a u kojoj se biraju 2 člana predsjedništva, jedan iz redova hrvatskog, drugi iz redova bošnjačkoga naroda, sasvim jasno jednom jednostavnom izbornom analizom se može utvrditi da je hrvatski član predsjedništva u ovom slučaju gospodin Komšić izabran, nema nikakvih dilema, u biti većinom glasova većinskoga konstitutivnoga naroda na teritoriju federacije, tj. glasovima Bošnjaka, izgledno je po svim političkim analizama da je kandidat Hrvatskog Narodnog Sabora dobio od onih Hrvata koji su izašli na izbore praktički 80%-tnu podršku i sve jedno unatoč tome bio je na 70 tisuća glasova manje od izabranoga kandidata. Mi smatramo da takva situacija koja je upućivala na nepravednost, koja je upućivala na činjenicu da se hrvatski narod u BiH-a na taj način marginalizira, da ga se stavlja u podređen položaj nije dobra, da se naši partneri unutar EU, unatoč svim naporima u tom simpliciranom procesu od Dayton Pariza pa do Brisela, moraju akceptirati činjenicu da je BiH-a nama bitna, susjedna, prijateljska država, nitko se od svih tih drugih članica nije toliko zalagao za europski put BiH-a kao Hrvatska pa to mogu reći u ime svoje Vlade, u ime ranijih siguran sam Vlada angažmana i naših europskih zastupnika i svih nas koji smo na tome radili. Da nije bilo te čvrste, snažne, kontinuirane potpore Hrvatske pitanje je kada bi i ako bi BiH-a bila u situaciji da podnese zahtjev za članstvo. I sada praktički finalizira svoje dodatne odgovore na upitnike Europske komisije i mi joj želimo da dobije i pozitivno mišljenje o daljnjim koracima i na taj način lovi korak s ostalim zemljama. No u tom procesu nije dobro da jedan konstitutivni narod na ovakav način potezima koji su suprotni i duhu i temeljima Daytonskoga ustroja BiH-a bude u podređenom položaju. Rijetko se ta tema otvara na ovoj razini ovaj puta smo o njoj razgovarali dosta i ono što je iz mog kuta gledanja bilo politički najvažnije to je da su nastup koji sam tamo imao podržali i bugarski premijer i mađarski i španjolski, podržao je i predsjednik Francuske, razumijevanje je izrazila i visoka predstavnica Mogerini koja malo detaljnije prati tu temu zajedno i sa predstavnicima Europske komisije, no ono što smo uspjeli i što je ključan nastavak te rasprave da ću se na razini Vijeća za vanjske poslove, na kojem će u ponedjeljak u ime Hrvatske govoriti potpredsjednica Vlade i ministrica vanjskih poslova Marija Pejčinović Burić, vrlo detaljno pristupiti analizi općih izbora u BiH, razmotriti što i kako članice Europske unije i unija kao takva mogu učiniti u dijalogu sa institucijama BiH političkim strankama da se taj problem koji je objektivno vrlo neugodnog karaktera za jednakopravnost Hrvata u BiH nastoji riješiti. Naša je odgovornost afirmativna, dakle to još jedan put ponavljam, dakle to nije nikakvo pitanje miješanja u unutarnje poslove neke druge države, to je legitimno zalaganje za poštivanje Dejtonsko-pariškog mirovnog sporazuma čiji je Hrvatska potpisnik i to je isto tako legitimna briga o Hrvatima kao konstruktivnom narodu u susjednoj BiH što je apsolutno u skladu sa našim obvezama temeljem Hrvatskoga ustava. Stoga mi je drago da će se u dogledno vrijeme, vjerujem kroz 10-15 dana i u Hrvatskom saboru raspraviti o prijedlogu Deklaracije o položaju Hrvata u BiH koja je izrađena u fazi je nacrta temeljem rada naših kolega i posebice Odbora za Hrvate izvan Hrvatske jer politički smatram da je ovo tema o kojoj bi trebali imati što širi konsenzus, zalagati se na europskoj razini, ali i sa drugim akterima u međunarodnoj zajednici da se taj problem riješi. Nemamo svi istu optiku, dakle optika različitih međunarodnih aktera nije identična optici Hrvatske i broj onih koji detaljno znaju što je prethodilo Vošingtonskom sporazumu, kao je došlo do Dejtonsko-pariškoga mirovnog sporazuma, što se sve zbivalo u današnjoj međunarodnoj zajednici nije preveliki. Institucionalno sjećanje trenutnih aktera na europskoj globalnoj sceni u odnosu na zbivanja od prije više od 20 godina je bitno drukčije nego što je bilo, što vrijeme više protiče to je teže netkome tko dobro ne pozna povijest odnosa razumjeti o čemu se radi. Toga mi moramo biti svjesni, ono što je nama notorno gotove nikome tko je iole dalje od ove teme nije notorno nego mu je mogu reći dosta nepoznato i ne samo na prvi, nego i na drugi i na treći i na peti put, teže razumljivo. No, naša je zadaća da radimo na toj temi mislim da smo to emancipirali na pravi način i očekujem na ovom sastanku Vijeća za vanjske poslove daljnju raspravu u kojoj će sudjelovati ministrica. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade, imamo 17 replika, krećemo sa kolegom Marasom, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Vlade, moje pitanje se odnosi na ono šta sve zanima proteklih dana u RH spominjali ste nešto oko Marakeškog sporazuma, evidentno je da vi i predsjednica republike ne komunicirate uopće po tom pitanju, sami ste rekli da se s njom niste čuli, da postoje određene nesuglasici, nažalost se šalju vrlo negativne poruke i prema javnosti, neki izazivaju i histeriju što se tiče izbjeglica. Vidimo šta govori pučka pravobraniteljica i o odnosima prema određenim situacijama vezanim za izbjeglice, zanima me broj jedan, znači da li ste na Europskom vijeću pričali o tom problemu i da li ste na kraju se čuli sa predsjednicom republike usuglasili stavove, da li u biti imate zajedničku politiku što se tog tiče i da li kreirate stavove zajednički RH vezano uz taj sporazum. Evo to je ono što zanima cijelu hrvatsku javnost, nažalost tu informaciju proteklih dana nismo dobili [[Upadica: Hvala.]] Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa, zastupniče Maras, moj je vrlo čvrst dojam da vi očito niste bili u sabornici kada sam o ovoj temi ekstenzivno odgovarao vašem kolegi Klisoviću, pa ću njega zamoliti da vam u vrijeme pauze objasni što sam kazao.
Kolega Zekanović, izvolite [[Upadica: Govornici se ne razumiju.]] Nema povrede Poslovnika, ja vam moram po Poslovniku dat povredu Poslovnika, ali vas upozoravam da ćete vjerojatno dobit… …/Smijeh./ … ono što ide.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, povrijeđen je članak 238. i to je evidentno svima, znači gospodin premijer se ovdje odnosi sa pozicije nadmenosti prema zastupnicima jer ne može on meni odgovarat treba vama odgovorit kolega Klisović ja sam to njemu već rekao. Znači u koliko se čovjek dignuo na repliku neka kaže šta ima, a neka se ne docira zastupnicima i ne ponižava ih ovdje, vi ste ga trebali upozoriti i ja vas molim da štitite i dignitet zastupnika i ovog doma [[Upadica: Hvala vam puno.]] Znači, imate tu [[Upadica: Kolega Maras.]] pravo i mogućnost da ga na to upozorite. Hvala lijepo.
Dakle, nije došlo do povrede Poslovnika, nije se dogodilo ništa što bi bilo koga trebalo ponizit i dajem vam opomenu jer ste zloupotrijebili povredu Poslovnika. Idemo na drugu repliku, poštovani kolega Zekanović, izvolite.
Ja ću izabrat jednu temu o kojoj sigurno danas nije bilo riječi tako da ću vjerojatno dobit odgovor, bar se nadam. Dakle, žao mi je što je predsjednik Vlade za Marakeški sporazum, ali otom potom. Nismo čuli komentar predsjednika Vlade na slučaj Nikole Kajkića, hrvatskog državljanina koji je prije par dana bio zarobljen, uhićen na granici na graničnom prijelazu Bajakovo i ispitivan nekoliko sati, čak 5 sati od srpske bezbednosno informativne agencije, ako se ne varam i to u kontekstu vijeća Europskog vijeća volio bi čuti malo kako vi to tamo komunicirate na Europskom vijeću. Da li ste možda tamo komunicirali sa kolegama ulazak Srbije u EU i neriješena pitanja koja RH ima sa Srbijom? Razlog odlaska Nikole Kajkića u Srbiju je bio među ostalim, i tužbe hrvatskih logoraša koji su proveli 100-tine i 100-tine dana u Republici Srbiji i mislim da bi se ta tema morala potegnuti na Europskog vijeću odnosno da bi RH morala iskoristiti situaciju i [[Upadica: Hvala.]] tražiti to od Srbije da se riješi.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Zekanović. Dakle, kada se nešto tako dogodi, a da dvoje hrvatskih državljana budu zaustavljeni od službi ili policije, u ovom slučaju Republike Srbije, onda je prvi i prirodni korak tih ljudi kada pređu hrvatsku granicu da tako nešto, prije svih ostalih, jave hrvatskoj policiji. To se nije dogodilo. Dakle, mi smo detaljno provjeravali sve što se zbivalo proteklih nekoliko dana. Niti gospodin Kajkić, inače suspendirani policajac u MUP-u, niti gospođa Gregurić nisu o tome obavijestili hrvatsku policiju. Kada smo kao i većina hrvatskih ljudi i građana čuli tu informaciju iz medija, nekih medija, učinili smo sve da se reagira i da se do njih kontaktira. Nismo uspjeli, skoro dva i pol dana. Istodobno je Ministarstvo vanjskih i europskih poslova odmah po zaprimanju informacije [[Upadica: Hvala.]] prosvjedovalo prema srpskim institucijama, posao radi i MUP i vanjski poslovi i sigurnosno obavještajna agencija. Svi su [[Upadica: Hvala vam.]] temeljito angažirano u zaštiti naših državljana.
Kolega Škibola izvolite, vi ste treći.
Hvala poštovani predsjedniče Sabora, uvaženi predsjedniče Vlade. Europska komisija rezolutno odbija novi proračun talijanske Vlade za 2019. godinu. Znamo da je došlo do urušavanja mosta Morandi u Genovi, da su bile velike poplave u Italiji i da zaista postoje opravdani razlozi za povećanje deficita koji je opet unutar mastreških kriterija od 3% sukladno BDP-u. Interesira me kako će se hrvatska Vlada postaviti u budućim situacijama kada će biti razgovor o tome na Europskom vijeću ili Vijeću ministara? Hvala.
Odgovor izvolite.
Kad je riječ o rušenju mosta u Genovi, mi smo tu reagirali odmah, izrazili sućut, to je velika tragedija i tako nešto treba izbjegavati i ulagati u održavanje tako važnih infrastrukturnih objekata. Kad je riječ o poplavama ili nekim drugim vrstama troškova, oni su se događali u Italiji, ali događaju se i u drugim zemljama, postoje mehanizmi na europskoj razini, imate europski fond solidarnosti koji nastoji pomoći europskim sredstvima rješavanje takvih situacija. Mi smo to znali koristiti i u RH. No, ovdje je pitanje sustavnog karaktera. O kakvoj se, u smislu koalicije, Vladi radi u Italiji, koja je logika njihovoga pristupa prema svim onim obvezama koje proizlaze iz fiskalne konsolidacije i fiskalne odgovornosti. Načelno, cijeli sustav europskoga semestra mora počivati na harmoniziranom poštivanju obaveza. To radimo i mi. To je upravo ovo o čemu sam govorio. Da netko tko uđe u EU sutra uopće ne vidi iz svoje optike što ga čeka iza ugla [[Upadica: Hvala.]] I to je bit. Zato ćemo…
Kolega Pernar, izvolite.
Uvaženi predsjedniče Vlade, htio bih vas pitati vezano uz herbicid glifosat. Radi se o tome da je u Americi već donesena pravomoćna presuda da je taj herbicid otrovan, da izaziva zapravo rak. I Monsanto je morao tj. morati će platiti odštetu i u tijeku su tisuće tih tužbi u kojima se tvrdi ista stvar, da je uzrok oboljenja ljudi Monsantov odnosno Bajerov herbicid glifosat. Zašto ovo govorim? Zato jer je u RH taj herbicid i dalje legalan i dalje se može kupiti i dalje je dostupan. Zanima me kada RH planira zaustaviti prodaju tog za zdravlje opasnog herbicida? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Odgovorit će vam ministar poljoprivrede, to nije bio predmet ovih sastanaka.
Idemo na petu repliku. Kolega Bunjac izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Vlade. Evo, čitamo iz ovih izvješća da se intenzivno družite s gospodinom Tuskom, bivšim poljskim premijerom i sada predsjednikom Europskog vijeća, pa da li biste mi učinili uslugu, odnosno svima nama i pitali slijedeći put kada vidite gospodina Tuska, iz kojeg razloga je on ukinuo drugi mirovinski stup u Poljskoj i da li je to Poljskoj donijelo neke dobrobiti ili štete? Naime, to pitam zato što RH jedina od bivših postkomunističkih zemalja ustrajava na štetnom modelu obveznih mirovinskih fondova koji je prouzročio rupu u proračunu otprilike od 200 milijardi kuna i koji će vrlo brzo uzrokovati usporavanje rasta hrvatskog BDP-a, što vidimo već u najavi proračuna za 2019.godinu, gdje ponovno morate otvoriti deficit proračuna s obzirom da jednostavno više ni na koji drugi način ne možete generirati rast. Hvala lijepa.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Bunjac, pitat ću ga za Poljska iskustva. Hvala.
Kolega Grmoja, izvolite.
Poštovani premijeru, u vašem izvješću govorili ste o migracijama i mene bi zanimalo jeste li možda razgovarali sa austrijskim kancelarom, pitali ga što je njemu sporno u ovom globalnom kompaktu odnosno Marakeškom sporazumu? Isto tako bih vas pitao kako komentirate izjavu predsjednika Europske komisije koja je došla onako s visoka, koji je poručio zemljama koje izražavaju nekakvu rezervu prema tom Sporazumu, da one taj Sporazum nisu ni pročitale? I smatrate li na kraju ili mislite li da austrijski kancelar širi histeriju? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa zastupnike Grmoja. Pa i o tome sam govorio i javno i jutros donekle. Dakle, Austrija je umjesto delegacije EU umjesto Bugarske vodila pregovore u New Yorku, nekoliko mjeseci u ime svih ostalih članica EU osim Mađarske, Austrija. Dakle, stavovi koje je Hrvatska izražavala su u multilateralnom formatu bili komunicirani preko austrijskih diplomatskih predstavnika. Ni u jednom trenutku sve te mjesece nije djelovalo da Austrija ima kao ni svi ostali koji su u tome sudjelovali bilo kakve rezerve. Razgovarao sam s njim, sadržaj našeg razgovora možda nije primjereno da kažem ovdje u Saboru ali moj je vrlo čvrst dojam da je riječ o političkoj odluci, odluci prije svega na koju ima utjecaj ključni koalicijskih partner na temelju koje funkcionira austrijska Vlada.
Kolega Podlonjak, izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade. Vidimo da ste redoviti na sastancima Europskog vijeća i da ste prisutni na svim sastancima, stoga pitanje koje se odnosi na vaše ministre u Vladi. Naime, prema jednom nedavnom istraživanju jednog danskog instituta, udruge, pokazalo se da u posljednjih nekoliko godina ministri hrvatske Vlade su vrlo slabo prisutni na sjednicama Vijeća EU u različitim konfiguracijama i da dolaze na svega otprilike polovicu sjednica Vijeća za razliku od mnogih drugih država članica gdje su ministri daleko redovniji na tim sjednicama. Stoga je moje pitanje smatrate li to nekim rutinskim sastancima na kojima dolaze ministri iz drugih država ali ne dolaze hrvatski ministri nego dolaze državni tajnici ili neki drugi dužnosnici, da li smo adekvatno zastupljeni u tim konfiguracijama i sjednicama Vijeća na način kao što to očito rade druge države koje šalju svoje ministre?
Hvala vam.
Hvala lijepa. Zastupniče Podolnjak, znam za to izvješće, ono se odnosi na jedan duži vremenski period koji uključuje vrijeme kada ja nisam bio premijer. Dakle ministri imaju… … [[Upadica se ne čuje.]] Da, da, ali počinje ranije. … [[Upadica se ne čuje.]] Tako je, to je skoro godinu i pol dana prije početka moje Vlade. Ministri u ovoj Vladi imaju nalog da moraju apsolutno ići na sve sastanke Vijeća, pogotovo s obzirom da će oni biti, mnogi od njih u ulozi predsjedatelja za 14 mjeseci, dakle svako propuštanje znači ne praćenje zakonodavnog procesa, nerazumijevanje, back grounda pojedinih zakonskih prijedloga, stavove drugih zemalja, oni moraju ići, mogu se ispričati kao i na sjednici Vlade nekim izrazito drugim važnim terminom koji kolidira, inače trebaju ići. Mnogi su jako redoviti, vodili smo interno raspravu, svi su dobili nalog i moraju se posebno opravdati ako slučajno ne idu. To je stav moje Vlade i to nije nikakav rutinski sastanak, to je njihova obaveza jer je i to, suzakonodavno tijelo na razini EU i oni tamo moraju biti, predstavljati Hrvatsku. To im je posao.
Kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Vlade, u samome izvješću a i sami ste naglasili u vašoj raspravi na važnost a ujedno i da ste dali potporu ulaganju EU o visoko kvalitetna istraživanja i jedinstveno digitalno tržište. Ono što me malo zbunjuje, tražiti ću pojašnjenje od vas što je u samom izvješću navedeno da ste vi izjavili da RH može prihvatiti povećanje ukupnog višegodišnjeg financijskog okvira ukoliko bude omogućeno odgovarajuće financiranje tradicionalnih politika ali i novih sigurnosnih izazova. Pa sada me zanima što znači tradicionalne politike, s jedne strane znači podupirete razvoj nove digitalne tehnologije a ono je naravno i digitalno tržište a ovdje opet inzistirate na tradicionalnim politikama pa evo ako mogu pojašnjenje dobiti. Hvala.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa. Zastupniče Panenić, po tradicionalne politike, prije svega u tom jeziku EU misli se na poljoprivredu i na kohezijsku politiku. Dakle mi smo nova država članica, kohezija nam treba da dignemo razvoj svih hrvatskih krajeva, što unutra, što na način da dođu barem do blizu ovoga što je cilj 75% onoga što imaju najrazvijeniji i to je za nas prioritet. I mora biti prioritet prvih 15 godina članstva. Poljoprivreda isto tako želimo da se ispoštuju naše obaveze iz predpristupnoga, odnosno ugovora o pristupanju koji idu do 2022. one su važne, smanjuju obveze našeg proračuna, a povećavaju potpore koje idu poljoprivrednicima iz europskoga proračuna. To je cilj s obzirom da izlaskom Ujedinjene Kraljevine, padaju. To je ovo što sam rekao danas u ugovoru. Dakle blago padaju alokacije i za koheziju i za poljoprivredu. To si može priuštit netko tko je korisnik i kohezije i poljoprivredne politike 15, 30, 50 godina. Netko tko je nova članica mora inzistirati na tome barem ... [[Govornik se ne razumije.]] višegodišnja okvira.
Hvala. Kolega Babić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, da na sastanku Europskog Vijeća 18. listopada ove godine nametnuli ste temu izbornih rezultata iz BiH-a i to silno pozdravljam, dakle i aktivno i afirmativno i govoreći zapravo o preglasavanju političke volje Hrvata u BiH-a. U samom izvješću piše da su na tom sastanku sudjelovali i predsjednici vlada i Sanchez i Živko Bugarske, Oran iz Mađarske, visoka predstavnica Mogherini i predstavnik Macron. Zanima me zapravo jednim dijelom ste to i rekli u vašem izvješću koliko zapravo oni razumiju izborni sustav i politički sustav BiH-a i što je to što RH može još intenzivnije i jače raditi na tome zapravo da se to bolje razumije, odnosno da sudjeluju u procesu u jednom novom procesu, promjeni izbornog zakonodavstva u BiH-a. Hvala lijepa.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Zastupniče Babić, točno je, dakle ne poznaju svi detalje političkoga sustava i arhitekture, osobito izborne u drugim zemljama jednako. Moramo reći da je Daytonsko-pariški ustroj BiH-a, Ustav BiH-a jedan od aneksa tog sporazuma je prilično kompleksan za bilo koga tko to ne poznaje. I treba i truda i vremena i razumijevanja i strpljenja sa strane onoga tko sluša da se dovoljno zainteresira pa onda da razumije pa da vidi gdje su po našem sudu anomalije onoga što, kao što i znate od '95. pa do 2006. ovakvih scenarija nije bilo, ovakvih scenarija nije bilo. Dakle riječ je praktički o političkoj volji koja je iskoristila pravnu prazninu i upravo je to bila ključna poruka na koju moramo reagirati. Mi ćemo to učiniti, diplomacija, ministarstvo a tu može pomoći parlamentarna diplomacija jako puno. Hvala.
Hvala. Kolega Mrsić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, mene zanima koji je stav Hrvatske vanjske politike i koji je stav Vlade kojoj Europi pripadamo, da li pripadamo Europi žica ili onoj koja dijalogom želi riješiti problem i tko predstavlja Hrvatsku jer smo vidjeli da je predsjednica rekla jedno, a Vlada govori drugo i ono što je moje osnovno pitanje koji je stav RH oko Marakeškog sporazuma i kakva je politika Hrvatske oko migracija u Europskoj uniji. Svjestan sam da ovo što se sada dešava su igre unutar igre HDZ-a ali država nije mjesto gdje se igraju unutarstranačke igrice i međunarodna reputacija Hrvatske nije moneta za unutarstranačke igre. I stoga vas vrlo jasno pitam i vrlo jasan odgovor koji je stav RH oko Marakeške konvencije i koju politiku oko migracija zastupate, da li politiku žice ili politiku dogovora?
Odgovor.
Hvala vam lijepa, zastupniče Mrsić. Prvo što se tiče HDZ-a, HDZ je jedinstven nema nikakvih unutar HDZ-ovskih igrica, ne znam gdje ih vi to vidite, klub, vlada, nacionalno vijeće, predsjedništvo nitko niti jednoga glasa u smislu supstantivnih zamjerni na kompakt, globalni kompakt o zakonitim migracijama i tu bi stavio točku što se tiče stranačkih pozicija. Što se tiče pozicija državnih institucija, ponavljam Vlada ne mijenja svoj stav ni u jednom trenutku nema nikakve kakofonije, nema nikakvih svađa, nema nikakvih dilema, stav je jasan od prije 2 godine pa do danas nije se mijenjao i neće se mijenjati da budem sasvim jasan. Nisam čuo niti da je predsjednica imala nekakav supstantivni prigovor na sadržaj dokumenta, to tko će ići tamo ostaje na svakoj državi da odredi, mi smo imali dojam da želi ona ići sad shvaćamo da neće, poslat ćemo tamo onoga za koga smatramo [[Upadica: Hvala.]] da je primjeren.
Kolega Glavašević, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovani gospodine predsjedniče Vlade, u svojoj raspravi spomenuli ste važnost borbe protiv dezinformiranja kako kažete na internetu, rekli ste kako je zaključak u raspravama bio da se mora više razmjenjivati informacije, da se više mora razgovarati, ali zapravo znamo da za ovakve stvari razgovor nije dovoljan, znanost sad već puno bolje razumije fenomene dezinformiranja na internetu, i mislim da je moguće raditi mnogo konkretnije stvari da bi se hrvatskim građanima Internet odnosno digitalni ekosustav učinio sigurnijim, evo kolega Mrsić vas je danas pitao o lažnim vijestima na primjeru antiizbjegličke histerije pa mene zanima zapravo da li je bilo razgovora i da li ste vi razmišljali o tome kako možete internet učiniti sigurnijim mjestom za hrvatske građane, dakle to je bitno i mislim da su mogući konkretni koraci.
Hvala. Odgovor izvolite.
Hvala lijepo zastupniče Glavašević, jesmo razmišljali smo o tome je već bilo i javnih rasprava, a mislim da jedan dio internetske komunikacije ostaje ne reguliran, ostavlja kompletan prostor za najružnije primjere govora mržnje, za neodgovornost, za anonimnost bez ikakvih posljedica, smatramo da je to loše, evo jučer i prekjučer su u Parizu bili, bio je i predstojnik moga ureda, bio je i državni tajnik našeg digitalnog, Ureda pardon središnjeg za digitalno društvo gdje je okupljen od strane predsjednika Macrona i skup država ali i skup ključnih aktera u digitalnom svijetu kako ga bolje regulirati jer taj je fenomen globalan, zato o ovome i govorimo. Evo u Finskoj neki dan razgovarajući sa finskim premijerom Sipilom postoji upravo centar koji su napravili za sprječavanje, sjećate se riječ, čega, hibridnog djelovanja na demokracije, da smijete se ali to je tako, to je pogledajte malo preko atlantika pa čete vidjeti da to postoji tamo a postoji i kod nas. Radimo na tome mislim da trebamo zajednički [[Upadica: Hvala.]] iznjedrit kvalitetno zakonsko rješenje.
Idemo dalje, kolega Žagar izvolite.
Hvala predsjedniče, uvaženi predsjedniče Vlade dakle rekli ste u svom dijelu izlaganja da je prvi veliki integracijski korak ulaz u Šengenski prostor, RH vidimo i to iz povijesti ništa nije dobila lagano od Europske unije i ovaj proces sami ste rekli traje od 2016. i ja ne sumnjam da će Hrvatska ispunit tehničke uvjete, međutim ono što me brine je li doista interes Europske unije da Hrvatska štiti njene granice, je li to interes RH jer se Šengenski prostor pokazao ranjiv posebno u zadnje vrijeme vezano uz migrantsku krizu. Drugim riječima, i moj osobni stav bolje je ulagati u sigurnosne sustave nego li u žicu, koja se ionako ne proizvodi u Hrvatskoj. Smatrate li vi da će se ulaskom u Šengenski prostor, kad će to biti po vašoj procjeni, smatrate li da će ispuniti ta očekivanja da se štiti i hrvatski prostor, a onda i prostor Europske unije ili to mogu recimo Europska unija si pružiti luksuz da zemlje poput Slovenije blokiraju taj ulazak.
Odgovor.
Mislite da politički blokiraju ulazak, to ste ovo zadnje rekli, jesam vas dobro razumio, da politički blokiraju ulazak, to ste rekli. Pa evo ovako zastupniče dakle naša je politika da treba zaštiti vanjske granice Europske unije da bismo mi na ovom pravcu istočno-mediteranskom i jugoistočno-europskom bili sigurni bilo bi sjajno kada bi tursko-grčka granica bila nepropusna ili tursko-bugarska tada mi ne bi imali problem. To očito nije slučaj i rekao sam i u govoru samo evidentiranjem broja nezakonitih migracija koje na kraju završe na našim granicama pokazuje određenu dinamiku koja je veća, ne onako dramatična kao 2015. i 2016. Mi smatramo da moramo ispuniti i ove kriterije pravne stečevine, tehničke kriterije, funkcionalnost i integriranost u informacijskom pogledu i ispunit politički kriterij. Bugarska i Rumunjska oni smatraju da su davno ispunili još nisu ušli. To je velika politička zadaća, ja se nadam da bi to moglo koincidirati sa vremenom [[Upadica: Hvala.]] našega predsjedanja to je naša ambicija.
Izvolite kolega Klisović.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče Vlade, bili ste vrlo jasni u odgovoru na moje pitanje o Marakeškom dogovoru ujutro no ovo što ste rekli, sad odgovorili gospodinu Mrsiću odstupa od onog što ste meni kazali, nije pitanje forme i tko će ići na sastanak, pitanje je sadržaja iz istupa predsjednice zadnjih dalo se zaključit da ona sadržajno mijenja svoju politiku i zato i ministrica koja sjedi do vas bila primorana da na press-ici pročita dio govora predsjednice države u Ujedinjenim narodima, zato što je pitanje sadržaja, a ne forme. No, ako vi nastavite politiku koju ste ujutro kazali da hoćete, onda je to svakako dobro. Moje pitanje vama sada, Hrvatska je uplatila 6 milijuna EUR-a u Fond kojim treba financirati Tursku u smislu upravljanja imigracijama, zapadno balkanska ruta je i dalje aktivna, no bitno manje nego prije, 95% navodno je smanjen priljev migranata, da li Vlada zna kako se troše naši novce u Turskoj, i općenito europski novci, uzimajući u obzir kontekst načina upravljanja Predsjednika Erdogana Turskom, ljudska prava i sve ono što se zbiva a suprotno je europskim vrijednostima. Hvala.
Hvala. Odgovor izvolite.
Hvala lijepo zastupniče Bukvić. Nema nikakvog odstupanja u odnosu na ono jutros, mislim da sam rekao sve vrlo precizno, kažem ako ja čujem nešto supstativno, konkretno, da se razlikujemo u smisli sadržaja teksta, onda ćemo o tome razgovarati. Ja do sada iz ovih kratkih medijskih istupa nisam mogao tako detektirati, ovo što vi govorite je malo, ajde recimo to tako prilagođeno, no to pustimo sa strane. Glede Turske, mi ćemo uplatiti u zadnjem kvartalu 2019., kompletnu tranšu koja će doći otprilike do 6 milijuna EUR-a, Hrvatska kroz mehanizme koje ima Europska komisija u dijalogu sa Turskom, prati kako se ti novci troše, vi znate da se na području Turske, Libanon i Jordana, u praktički improviziranim naseljima nalazi između 5 i 6 milijuna ljudi. To je jako važno za znati. I to je potencijal nekog novog kriznog trenutka. I zato smatramo da dijalog s Turskom unatoč svim ovim elementima koje ste rekli, ključan za sigurnost Europe. To je condicio sine qua non, i na tome inzistiram.
Hvala. Kolegice Glavak, izvolite.
… [[govornica naknadno uključena]] hvala lijepo gospodine Predsjedniče. Predsjedniče Vlade, osvrnuli ste se u svom govoru između ostalog i na proračun, ja bih voljela da malo pojasnite što to znači da Hrvatska želi da i dalje imamo više sredstava za poljoprivredu, jednako tako i za kohezijske politike, s obzirom da znamo da su neke zemlje odlučile odnosno željele da se na neki način, ili zagovaraju da se na neki način pooštre kriteriji za dobivanje sredstava, i s obzirom na konotaciju snaga i odnose snaga zemlja unutar Europske unije, koliko ćemo moći računati na saveznike odnosno koliko će Hrvatska imati saveznika i koji će zagovarati ovakve kriterije. Sama mala digresija na ono o čemu ste jednako tako govorili, riječ je o fake news-u, o poplavi lažnih vijesti u medijima, moram reći da prema istraživanju Oxford-a, bitno je to znati, 20% lažnih vijesti koje su se pojavljivale uglavnom na društvenim mrežama, kreirane su od strane političkih stranaka samih.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo zastupnice Glavak. Kada je riječ o proračunu, ponavljam još jednom za nas u ovoj fazi kohezijska politika, poljoprivredna politika, izrazito važne, ali nam je važna i ova tema. Tema sigurnosti, tema migracija, zbog toga i je ovoliko veliko povećanje koje je išlo na preko 30 milijardi EUR-a o kojima sam sad govorio, jer smo jedna od najzainteresiranijih zemalja, jedna od zemlja doslovno na prvoj crti, barem kada je riječ o ovoj migrantskoj ruti. I s te strane ćemo u dogovoru sa ostalim zemljama, koje se nazivaju Prijatelji kohezije, tih zemalja je 17, voditi jednu koncertiranu i usuglašenu politiku, sastanak u Bratislavi bit će i sastanak na vrhu srednje europske inicijative ovdje, jer Hrvatska i tom Inicijativom predsjeda ove godine početkom prosinca, gdje ćemo nastojati dobiti potporu za naš stav. Nemaju istu optiku zemlje koje su od 2004. u Uniji, i mi, velika je razlika. Tih 9 godina iskustva, dramatično mijenja pristup i predfinanciranju i sufinanciranju M plus 3 odnosno M plus 2. Tražit ćemo saveznike.
Hvala. Kolega Škorić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Vlade, evo iz vašeg Izvješća podržavam i pohvaljujem evo sve napore koje činite i na učvršćenju međunarodnog položaja naše zemlje, jer vidimo sa ovim diplomatskim i bilateralnim aktivnostima, da se mnoge stvari povezuju, posebno evo i na jačanju mehanizama i suradnji na međusobnoj zaštiti cijelog europskog prostora, dakle evo i u pogledu ilegalnih migracija i svega ostalog, jer evo Hrvatska ima poziciju očuvanja i granica jugoistočne Europe, posebno ono što je značajno, evo, aktivnosti koje poduzimate na zaštiti prava interesa hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini, vezano za očuvanje konstitutivnosti, očuvanje Daytonskog sporazuma, gdje praktički očekujemo da vaše aktivnosti slijede i sve Institucije u Hrvatskoj, i Vladine i ne vladine, i sve ostale, često osjećamo da to se ne prati u dovoljnoj mjeri. Evo, hvala.
Hvala. Hvala kolega Škorić. Odgovor izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Škorić. Mislim da je jako dobar ovaj vaš apel na što širi konsenzus o ovoj temi. Tu će biti Hrvatska pozicija i hrvatski stav jasniji, bolje će se čut, bolje će se saslušat, više će ga se uvažavat, ako je on konsenzualan. Tu govorimo o cijelom političkom spektru institucijama i stoga zaista sam uvjeren da raspravu u hrvatskom Saboru koja treba uslijediti kroz koji tjedan, treba iznjedriti takvu vrstu konsenzusa i dokument oko kojega se svi možemo okupiti, i koji će biti svojevrsna smjernica za djelovanje institucija izvršne vlasti, pa institucija hrvatske diplomacije. Zato vjerujem da smo napravili dobre iskorake, trebamo pomoći strankama u Bosni i Hercegovini da osvijeste da situaciju gdje se 1 od 3 konstitutivna naroda osjeća, mogu čak i to reći, poniženim nakon ovakve situacije, nije dobro, ona nije dobra, ne pridonosi funkcionalnosti, ne pridonosi harmoničnom funkcioniranju institucija i mi se moramo zalagati za obrnuti scenarij.
Hvala. Kolegice Čikotić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, imam pitanje za vas. U svom izlaganju rekli ste da je kohezijska politika iznimno bitna za Republiku Hrvatsku, na koji način vi, kao Predsjednik Vlade i ova Vlada, podupirate jačanje i razvoj kohezijske politike, obzirom da izrazito loše koristimo EU sredstva, upravo ona koja dolaze iz kohezijske politike, tek smo na 52% dodijeljenih sredstava za razliku od susjedne nam Mađarske. Znači, ona dala je konkretan doprinos razvoju kohezijske politike i njenom jačanju u Europskom parlamentu. S druge strane RH govori kako znači treba, kako je kohezijska politika iznimno bitna. No, međutim nema konkretnih pomaka s kojim ova Vlada govori jasno da je kohezijska politika kao takva treba opstati i dobiti još više sredstava.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa zastupnici Čikotić. Nisam do kraja siguran da vidim kako vi to mislite da mi na tome ne radimo. Pa jutros smo i ministrica Žalac i ja i neki drugi ministri spominjali koliko je važna dodatna vrijednost sredstava koju dobiva RH iz europskog proračuna, od toga da smo jako komotnom plusu u smislu uplaćenih sredstava i povučenih sredstava, koliko nam je važno nastaviti da iduća financijska perspektiva bude vrlo pozamašna za RH kada je riječ o kohezijskoj politici. Koliko smo u mandatu moje Vlade, dakle, od onih malih 9% ugovorenih iz listopada 2016. došli do 59, a biti će sigurno 61, 62 ili možda 63% do kraja godine. Dakle, napredak je očit, angažman je očit, sastanci na tu temu su svako tjedni, koordinaciju vodi ministrica Žalac, a povremeno se naravno uključim ja kao predsjednik Vlade da dam dodatnu dinamiku tom procesu. To je ono na čemu radimo. Mađarska kao [[Upadica: Hvala.]] i drugi imaju 9 godina više staža nego mi, pa su malo brži, a i koristili su fondove 15 godina… [[Govornik se ne čuje]]
I zadnji je kolega Ljubić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade, pozdravljam problematiziranje izbora u BiH od strane premijera Plenkovića u Europskom vijeću. Naime, izbori u BiH su održani bez Ustavnog izbornog zakona. Izbor nelegitimnih pripadnika hrvatskog naroda na mjesta hrvatskih predstavnika u predsjedništvu i u domu naroda je zapravo posljedica neprovedbe odluke Ustavnog suda. Poštivanje Ustava i Zakona i vladavina prava je vrhovni europski standard. RH je članica EU i RH ima pravo, a BiH spram prema EU ima pravo, dakle, ukazivati na obveze poštivanja Ustava i Zakona i vladavine prava. RH također graniči sa zemljama nečlanicama EU, ima obvezu poštivati stabilnost i sigurnost na granicama [[Upadica: Hvala.]] , a prema tome ima pravo ukazivati na potencijalne uzroke nestabilnosti.
Odgovor, izvolite.
Hvala zastupniče Ljubić. Mi smo o ovoj temi više puta razgovarali i drago mi je da cijenite ovaj napor koji smo napravili na razini vijeća i na razini Europskoga vijeća koji ćemo nastaviti činiti. Mislim da nam vaša ekspertiza i kolege Raguža kao zastupnika Hrvata iz BiH ovdje može jako puno pomoći, to ste u krajnjoj liniji učinili i sa vašim naporom prema Ustavnom sudu BiH koja je jedna od pravnih temelja na koji način bi se trebao reformirati tj. izmijeniti izborni zakon u BiH, kako bi se osigurala legitimna zastupljenost konstitutivnih naroda u institucijama vlasti, ne samo u predsjedništvu, nego i u drugim tijelima i mi ćemo zajedničkim naporima koordinirati aktivnosti da tu poruku kontinuirano šaljemo. Hvala vam.
Zahvaljujem, došli smo do kraja s replikama, pa idemo sada na raspravu. Prvi je na redu klub zastupnika Mosta nezavisnih lista, poštovani kolega Panenić, izvolite.
Hvala vam lijepo predsjedniče, još jedanput poštovani predsjedniče Vlade, poštovana ministrice, zastupnice i zastupnici. Iz ovih izvještaja koje smo dobili na raspravu, ja bih izdvojio tri cjeline koje smatram, evo da, kroz ovu svoju raspravu bih naglasio. Prva se odnosi na višegodišnji financijski okvir, druga koja je vezana za migracije i treća je stanje, političko stanje prvenstveno RH, Hrvata u BiH, izbornoga zakona. Ono što bih potakao zapravo je razmišljanje o tome kako, zapravo, određena razmišljanja kroz ovo izvješća mogu biti različita, isto tako, mogu potaknuti možda i traženje nekih viših, jačih ciljeva koje bismo i mi trebali komunicirati. Evo, zamijetio sam izjavu predsjednika Europskog parlamenta gospodina Tajanija koji je govoreći o višegodišnjem financijskom okviru istaknuo da ne misli da je prijedlog Europske komisije dovoljno ambiciozan. Ono što on komunicira, znači, zagovara jači, kvalitetniji proračun koji će imati više sredstava da se provedu prvenstveno, evo kako je i naglasio i pojasnio i sam predsjednik Vlade, tradicionalne politike i da ima sredstava i za nove inovativne politike. Ovdje sam zamijetio samo u izvješću jedno nelogičnost, pa sam pokušao utvrditi što je ono, jel to povećanje od 1,3% ili je, dobro pa je postojalo drugo pojašnjenje, gdje je to u visini 1/3 bruto nacionalnog dohotka EU 27 što mislim da je točnije, pa bi, evo, zamolio da se to ispravi u samom izvješću koje je sa sastanaka 28. i 29. lipnja 2018. Ali gledajući stajalište gospodina Tajanija, onda imamo i stajalište predsjednika hrvatske Vlade koji kaže da je prijedlog višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.,… [[Govornik se ne razumije]] predstavlja dobro polazišta. Znači, praktički imamo tu dva stajališta. Jedno kaže nemamo dobro polazište, tražimo više, tražimo jaču politiku, imamo drugo stajalište koje je naše nacionalno, dobar je ovaj okvir koji je, ono, i tu možemo se negdje naći. Prvenstveno želim, evo, upravo u tome dijelu i naglasiti, ono, da, moramo tu razmišljati o tome što je za nas kvalitetnije, pogotovo, evo, puno puta je naglašeno danas od strane predsjednika Vlade, da smo mi nova članica, da kohezijska politika, zajednička poljoprivredna politika imaju veliku važnost ali imati će značajno veću važnost kada se ispune Jedan je kriterij da intenzitet financijskih sredstava prema RH ostane najmanje u ovom iznosu, a želimo da se poveća, a težnja je zapravo određeno smanjenje i drugo je da pokažemo da smo uspješni da možemo poveći sredstva koja su nam na raspolaganje. I tu dolazimo do ključnoga problema, danas smo imali to u našim raspravim tijekom aktualnog prijepodneva, ne povlačimo dovoljnom dinamikom sama sredstva i onda nažalost, ono što će netko sa strane prokomentirati, reći će ali zašto da vam dodijelimo više sredstava, kada vi ionako niste sposobni ta sredstva iskoristiti. Budite ono realni, i u skladu sa vlastitim mogućnostima, dobiti ćete sredstva koja možete iskoristiti, nećete morati se naprezati i postizati negativne rezultate, neuspješne biti u provedbi zacrtanih ciljeva, jer ove g. smo imali evo 2,7 milijardi manje iskorištenja. Prema tome, nekada možda trebamo razmatrati da netko komisija promatra upravo nas onakvi kakvi mi jesmo. Znači cijene će sve … [[Govornik se ne razumije.]] koji se rade, realnost izgleda ta, da ćemo mi biti zadovoljni sa svakim prijedlogom proračuna. jer nismo dovoljno uspješni. Nismo dovoljno uspješni da povučemo sredstva koja bi nam mogla biti postavljena. I tu se sada postavlja jedno drugo pitanje, koje možemo otvoriti, a to je evo, pitanje zajedničke poljoprivredne politike. Mi dobijemo sve veća sredstva koja supstituiraju nacionalna sredstva, koja idu prvenstveno za izravna plaćanja, a što nam se događa. Mi nažalost, ta sredstva koja su nam oslobođena, ako pogledamo da je to sada na razini 2 milijarde, znači mi praktički imamo razliku od 2010. kada su izdvajali 3,5 milijarde iz vlastitoga proračuna sada smo negdje na 3,3 prema tome još nismo uz sva ta sredstva EU, mi još uvijek nismo dosegli iznose izravnih plaćanja koje smo imali 2010. kada smo iz vlastitih sredstava sve financirali. A isto tako, ono što je bitno za naglasiti, još uvijek, nisu našim poljoprivrednim proizvođačima isplaćena maksimalna moguća sredstva. Znači mi isplatimo sva sredstva koja dobijemo od Europske komisije, tu 100%, govorimo o izravnim plaćanjima, ne ovo preko mjera ruralnog razvoja. Pa nam se onda dogodi da naša sredstva mudro uštedimo. Znači nemamo obavezu, trebali bismo, imamo određene limite postavljene, kojima može, do kojih možemo dosegnuti, ali u tome dijelu mi kalkuliramo. I to ne prenosi našim poljoprivrednim proizvođačima. Znači imamo 2 modela, niti smo ispunili maksimalne ciljeve, i maksimalne zapravo iznose, koje možemo niti smo ona sredstva koja smo supstituirali sa sredstvima iz zajedničke poljoprivredne politike preusmjerili u daljnji razvoj poljoprivrede. Nego se bavimo možda nekim stvarima koje su za našeg poljoprivrednog proizvođača manje bitne, pa često slušamo o nabavci aviona ili o nekim drugim projektima, za koje smatraju da trenutno nemaju težinu kao što je to težina razvoja gospodarstva i intencija da što prije dosegnemo konkurentnost i da budemo konkurentni na prvenstvenom zajedničkom europskom tržištu, na ono što je realnost, ono mi moramo biti konkurentniji na globalnom tržištu. … [[Govornik se ne razumije.]] oko samoga višegodišnjeg financijskog okvira naglasio ono što je izvjesno sada, dolazimo pred godinom smo izbora za Europski parlament, postoje 2 težnje. Postoje stajalište sadašnje strukture, sadašnje Europske komisije, sadašnjeg saziva Europskog parlamenta, pa i sam predsjednik vlada je došao iz toga saziva, koji žele da donesu proračun za buduće proračunsko razdoblje u ovome sazivu. Ali, ja ću samo reći jedno, uzimate, nešto što zapravo netko, zapravo uzimate si ovlast, da donosite plan za nekoga tko će tek doći tamo. Zamislite kako bi bilo, da evo, imamo i ovdje netko donese proračun i onda se donese nova vlada, npr. ova vlada, izabere, donese proračun, imamo novu vladu i sad funkcionirajte unutar toga što su nam dali. Govorimo o višegodišnjem, ono ima veću težinu, nemojmo razmišljati o ne znam, sada što imamo mi jednogodišnje, pa se oni vrlo lako mijenjaju, višegodišnjem financijskom okviru, sadašnji saziv Europskog parlamenta bi trebao donijeti, okvir u kojem će djelovati petogodišnji saziv sljedeći. Da li stvarno i naše stajalište koje sam popratio je stajalište za premjera, treba biti da mi želimo budućim europarlamentarcima, budućoj Europskoj komisiji, oduzeti pravo da si oblikuju okvir u kojem će oni djelovati koji će oni zastupiti. Što ćemo stvoriti? Stvoriti ćemo zapravo podlogu da oni mogu reći, nažalost, mi bismo mogli biti uspješniji, vjerojatno bismo bili bolji, ali nismo mi odgovorni, zato što je netko prije nas, donio nešto što nama ne odgovara. I sada imamo isto prozivke, proziva se Milanovićeva vlada koja je vršila programiranje ovoga, za ovo proračunsko razdoblje, da nije adekvatna. To je evo i ova vlada komunicira, jednostavno, puno ima grešaka koje sad plaćamo. I naravno da bi svatko bio sretniji, pa i ja bi volio da ova vlada donese programe, provede taj program i onda kaže, evo to je naš plan bio i naša realizacija iza toga stojimo. Ovako imamo razmimoilaženje zapravo 2 modela. Prema tome, tu bi evo volio, možda da imamo jednu suzdržanost, da kažemo ono mi bismo mogli i preuzeti odgovornost za sljedeće proračunsko razdoblje i u predsjedanju RH, zapravo biti ključni u donošenje novoga višegodišnjeg financijskog okvira. Naravno da tu treba imati i organizacijske i ljudske kapacitete da možemo to … [[Govornik se ne razumije.]] Najlakše je reći nek to donesu ovi prije nas, pa ćemo onda se baviti možda nekim jednostavnijim temama jer tema donošenja višegodišnjeg financijskog okvira je izrazito teška. Evo i Rumunjska isto, koja dolazi sada u predsjedanje, nije ni malo presretna da izloži se tome političkom riziku, da donesu možda, ponovo evo gledajući zajedničku poljoprivrednu politiku koja ni nama neće u savršenosti odgovarati, ali kratkoročno ćemo reći, da izravnati ćemo se u okviru toga prijelaznoga perioda, ali razmišljamo nakon ovoga proračunskog razdoblja dolazi novo u kome nema izravnavanja, u kome ćemo biti isto tako taoci oduke koje danas donosimo. Znači, razmišljamo o vremenu ispred nas. Ali evo, toliko o financijskom okviru. Drugo oko migracija. Zapazio sam na jednu izjavu koja se odnosi na, izjavu, zapravo, gospodina glavnog tajnika NATO-a Stoltenberga koji je rekao da, ocijenio je prisutnost NATO u Iraku i Afganistanu da pomaže rješenje migracijske krize. Nikako ja da to povežem. Znači, NATO koji je tamo prisutan cijelo ovo vrijeme, na kraju mi sada, zapravo posljedice prisustva svih tih vojnih sila tamo osjetimo kroz migracijsku krizu. Nisam nekako primijetio da je ijedna od tih izbjeglica zaustavljena angažmanom koji je stvorio NATO. Ja bi čak rekao ako je to mjerilo uspješnosti NATO-a, onda bi ipak trebalo biti suzdržaniji u tome. Možda oni provode politiku koja odgovara NATO-u. Ali da je to migracijska politika koja sprečava ovaj migracijski val, definitivno, čini mi se, da nije. I meni općenito suradnja s NATO-om gdje … [[Govornik se ne razumije]] su SAD, uvijek postavlja ono pitanje, ako je već tako dobra suradnja EU i NATO-a u kome su SAD, praktično, da kažemo, ključni element toga saveza. Gdje mi pripadamo? Zašto i hrvatski građani i dan danas moraju tražiti vizu da bi mogli otići u SAD? Izgleda da mi nismo u tome NATO-u u kome su svi ostali. Ili nismo u toj EU u kojoj su svi ostale članice jer nešto definitivno nije u redu. Ili možda nas ne doživljavaju, možda smo kroz naše nestašluke i političke akrobacije stvorili upravo takav dojam da nismo baš neko željeno dijete u toj obitelji u kojoj bi trebali biti ravnopravni. Ono što bih još naglasio u okviru migracijske politike, a to je naglasak, zapravo, na vanjskim granicama. Mi imamo cijelo vrijeme, zapravo, naglašavanje, pratio sam i neke druge izjave političara koji su na razini EU, njihovih premijera, zemalja članica, koje stalno govore učinkovita kontrola vanjske granice. Međutim, postavite se u poziciju, evo premijeru i vi to zagovarate, da ima nas koji živimo na toj vanjskoj granici. Ja doživljavam vanjsku granicu, neka je to s one strane izvan nas, jel kada je to vanjska granica s naše strane, onda vam se događa da kada idete u jedan Ilok, dnevno možda 10 puta, da će vas 10 puta zaustaviti policija i kontrolirati. Sada zamislite da putujete premijeru svaki dan u Vladu i da vas 10 puta, ako 10 puta prođete, zaustave, da vas samo bace pogled i provjere i tako iz dana u dan. I onda govorimo o razvoju, ne znam, jednoga Iloka, jednoga Srijema, jednoga istoka RH, gdje kontrole na svakoj cesti, na svakom kutku i s time živite. I to je nekome tko je iz Brisela, njemu ta vanjska granica je jako daleko, ali m i je žao da to iz Zagreba ta vanjska granica postane nešto što je jako daleko, a nama koji tamo živimo, to otežava svakodnevni život i smatram da vanjska granica treba se preseliti upravo u područje u kojima nastale su krize. Mi smo da se razumijemo, mi sigurno krivi, nismo mi potaknuli ta događanja, niti smo iskorištavali ta područja, niti politički manipulirala, niti ekonomski manipulirala, al definitivno da na kraju postajemo kao vanjska granica EU, zemlja koja će trpiti posljedice. Ne bojim se nijednog migranta da on je željan ostati u našoj državi, nažalost, nismo stvorili takvo okruženje, niti da će, evo ja ću otvoreno reći, za vrijeme dok smo imali prolazak ljudi iz Rumunije, bilo je puno većih šteta od, pljačke koja se događala, nego što je sada. Al se bojim da jednostavno na ovaj način nećemo osigurati sigurnost područja koja zapravo želimo da postane sastavni dio EU, a mi nažalost bili smo izgleda prije graničari, sada postajemo opet graničari. I još bih jedan dio u ovih pola minute, koliko imam vremena, oko vanjske politike vezane za BiH. Pažljivo sam pogledao puno izjava koje su dane uoči sa izbora i nisam zamijetio da je netko, zapravo, prozivao izborni sustav da je problematičan. Ali u onom trenutku kada kandidat HDZ-a BiH nije više bio uspješan, nakon toga je to postala tema. Prema tome, ja premijeru samo molim da budete premijer svih Hrvata u BiH. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeći klub zastupnika onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Domagoj Ivan Milošević.
Zahvaljujem podpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege, poštovani predsjedniče Vlade, podpredsjednice Vlade. Ja ću kao i svaki puta do sada u nekoliko grupa tema govoriti oba ova izvješća i sa formalnih, 2 formalna i 2 neformalna vijeća i krenuti ću sa gospodarstvom, inovacijama i digitalizacijom. Pod jedan, želim reći da, što se tiče ekonomskih kretanja u EU pozitivna kretanja proteklih godina korištena su za provođenje strukturnih reformi i u principu sukladno tome koliko su intenzivno države članove i euro zone i izvan euro zone provodile reforme, tako su se jednako ili nejednako zapravo oporavile od protekle financijske i gospodarske krize. Nažalost, sve se više čuje, sa više strana EU da dolazi do usporavanja pozitivnih kretanja, zadnje čujemo da i Njemačko gospodarstvo je značajno usporilo. Meni je u ovom jednom od sastanaka Vijeća upalo u oči da usprkos tom usporavanju, Vijeće poziva da se što prije donese zakonodavni prijedlog o provjeri izravnih stranih ulaganja, možda je to nešto o čemu bismo i mi trebali u ovom HS-u porazgovarati. Pod dva, reći ću nekoliko rečenica o višegodišnjem financijskom okviru koji bi trebao biti predložen do svibnja i dakle prije izbora za Europski parlament iduće godine. Vjerujem da ćemo se svi složiti u ovoj sabornici da Koehzijska politika jest bitna, za posebno za istok Europe, za one manje razvijene za Hrvatsku ja osobno mislim i stalno to naglašavam u svakoj prilici zapravo da na neki Kohezijska politika i novac za Koehzijske fondove određuje na srednji dugi rok i stabilnost same Europske unije, zato što će ta stabilnost, unutarnja stabilnost unije na kraju se ipak u dobroj mjeri i politička i ekonomska svest na standard života ljudi. A taj standard života ljudi širom unije zapravo određuje i put unutarnjih migracija koje opet u začaranom krugu određuju samu stabilnost unije. Dodat ću također da mislim da bi bio dobar smjer u slijedećem višegodišnjem okviru širom unije da se Europski fondovi što više namijene privatnom sektoru, mislim da se taj novac koji je namijenjen privatnom sektoru višestruko vraća nego onaj koji ode u projekte u javnom sektoru. I pod tri, pod inovacije i digitalizacije rekao bih da svi smo svjesni da je napredak tehnološki daleko odmakao od zakonodavstva i zakonodavnih rješenja u cijeloj zapadnoj civilizaciji, nadam se samo da slijedeća runda koja neće biti digitalizacija nego će biti robotizacija, umjetna inteligencija neki dan više kuriozitet je objavljeno da robot Sofia dobiva državljanstvo u Saudijskoj Arabiji ali to je samo jedan mali sitni znak što će se zbivati u slijedećim desetljećima. Ja bih volio da ovaj puta Europska unija i cijela zapadna civilizacija na vrijeme reagira sa zakonodavnim okvirom jer stvari koje danas, kojima svjedočimo na neki način pa koji puta i nisu dobre i svaka čast koristi za potrošače. Međutim jedno je korist za potrošače, a drugo su koristi odnosno štete za sve građana. I zadnja rečenica oko digitalnih platformi. Oporezivanje digitalnih platformi mislim da je dobar put, nisam nikad za nove poreze, nisam sklon ni paneuropskim porezima, međutim mislim da na razini Europske unije projekt oporezivanja velikih digitalnih platformi i koorporacija jeste način da posebno mi manje države u uniji dođu do zapravo do prihoda. Danas je velikim digitalnim koorporacijama zapravo iznimno lako zaobilazit porezne sustave posebno manjih država, dakle taj jedan paneuropski digitalni porez bi trebao doprinijeti i svim manjim državama članicama. Pod vanjskim odnosima nekoliko tema najkraće jer ću govorit pod migracijama i sigurnosti o Africi i Bliskom istoku rekao bih samo da zapravo ključ svega se svede na institucije. Institucije na Bliskom istoku postoje ili ne, institucije u razno različitim afričkim državama zapravo se svede sve na to to je prvo politika onda ekonomija bez politike nema gospodarstva, bez gospodarstva nema zaustavljanja tih migracija. Dogovor Makedonije i Grčke ja vjerujemo da ćemo svi podržat svi ćemo se složiti da to jest dobar korak u, posebno u stabilizaciji na jugoistoku Europe, ja vjerujem i najbrži mogući put Makedonije prema NATO savezu. Na temu Brexit svi znamo da jest rok još zapravo nekoliko mjeseci, krajnji rok za dogovor, nitko ne želi kao što se kaže neuredan izlazak međutim sve se na kraju svelo na Irsku i na Sjevernu Irsku pa bih ja rekao da na neki način razlika između tvrdog i mekog Brexita čini se da će se svest na tvrdu ili meku granicu između Irske i Sjeverne Irske. I zadnja točka pod vanjske odnose nama najvažnija BiH, koja je postala posebna tema rasprave na inicijativu predsjednika Vlada, mislim da je to izvrsno nadamo se da europski čelnici konačno postaju svjesni stvarne situacije u BiH, izbornih rezultata, položaja naših Hrvata u BiH, međutim također nadam se da postaju svjesni i obveze koje RH ima i kao punopravna članica unija prema BiH i prema hrvatskom narodu kao jednom od tri konstruktivna naroda. Također mislim da i sama unija ne može pobjeći od odgovornosti za BiH, za izgradnju institucija i upravo za ravnopravnost tri konstruktivna naroda tim više što godina unazad postoji i visoki predstavnik, dakle tu se od odgovornosti ne može nitko odmaknut. Europsko vijeće je zadužilo Vijeće vanjske poslove da to idući tjedan 19.11. raspravi i stanje u BiH nakon izbora, ja se nadam nakon zadnjih izbora koji su suprotno odluci Ustavnog suda BiH onemogućili hrvatski narod da izabere svog predstavnika u Predsjedništvu BiH. Tema unutarnje sigurnosti i obrane je možda uz migracije ona koja na razini cijele Europske unije najviše plijeni pažnju, tu je više pod tema, ja ću najkraće moguće reć da postaje iznimno bitno ta kibernetička sigurnost i borba protiv lažnih vijesti. Spomenuo sam već digitalni svijet ili ako hoćete virtualni svijet zakonodavstvo jest kasnilo, kasni i danas, meni i dalje osobno postaje dosta neprihvatljivo da ne možeš biti u normalnom životu Petar Pan ili pepeljuga ali u virtualnom svijetu koji barem za slijedeću generaciju, generaciju moje djece, naše djece postaje sigurno postaje iznimno bitan, tamo možeš biti Petar Pan, pepeljuga možeš pobjeći od svake odgovornosti, mislim da je to ovaj nužno čim prije regulirati zakonima. Mislim da je za pohvalu što skorije donošenje nove Uredbe o mehanizmu Europske unije za civilnu zaštitu, dakle na razini unije uspostaviti pričuvne snage i opremu u slučaju masovnih požara, poplava ili zemljotresa ne daj bože, naravno financirano iz sredstava Europske unije ne i država članica. Svi su složni da se stalna strukturirana suradnja odnosno tzv. pesko i Europski fond za obranu trebaju ići ruku pod ruku sa aktivnostima u NATO savezu i da zajednički rad Europske unije i NATO saveza u cjelini jest komplementaran. Tim više što osim ovih klasično tradicionalno obrambenih pitanja zapravo terorizam i nadolazeće migracije kao pitanje oko kojeg svi u Europskoj uniji brinu jest na neki način ne samo ugrožavajući za sve nego je i nešto što u isto vrijeme koliko god se čini ugrožavajućim mislim da može biti ujedinjavajući za Europsku uniju. Ja sam pokušao u više navrata razgovarati sa, i u Hrvatskoj ali i izvan, sa iznimnim euroskepticima nisam nikad čuo neki odgovor koji bi ikoga uvjerio da se lakše nositi sa tim izazovima sigurnosnim, terorističkim, migracijskim izvan EU, pa i najmoćnijim i najbogatijima državama članicama. Nisam dobio od nikoga odgovor koji to ne bi potvrdio, a to je zapravo isključivo ujedinjena Europa se može lakše suprotstaviti svim sigurnosnim izazovima koji su pred nama. I zadnja tema, rekli bi šećer na kraju, migracija. Ključan je dogovor o sveobuhvatnom europskom pristupu migracijama koji počiva na 3 stupa. Prvi stup je zaštita vanjskih granica. Tu ću spomenuti nekoliko brojki i činjenica koji su meni osobno zapele za oko. Dakle, od 2015. taj podatak je iznio austrijski kancelar Kurz za 95% nakon 2015. je smanjen migracijski pritisak. Dakle, to će reći zapravo da je najveći napredak možda ostvaren upravo u zaštiti vanjske granice. Slijedeći podatak koji je vrlo zanimljiv, a to je da procjena Komisije kaže da na teritoriju EU postoji jedan i pol milijun migranata koje treba vratiti čim prije u države iz kojih su došli. Međutim, u isto vrijeme stopa povrata ilegalnih migranta smanjila se na razini Unije sa 46 na 37%, što nije mali postotak. Ono što je za pozdraviti, a to je da europska granična i obalna straža će se u iduće 2 godine će se 3 puta uvećati, dakle, i sredstva i ljudi. Pretpostavljam da će u godinama pred nama, a i desetljećima to nastaviti biti trend, kao integraciju europskog sustava za nadzor granica koji bi trebao biti od lokalne, regionalne, nacionalne, pa do europske razine. Pod dva, kao što rekoh, u tom sveobuhvatnom pristupu migracijama je vanjska dimenzija migracijske politike odnosno jači angažman država članica u Africi, ali ja mislim da ne samo u Africi. Dakle, Komisija je predstavila prijedlog Saveza za održivo ulaganje i radna mjesta, zovu to Maršalovim planom za Afriku s ciljem otvaranja 10 milijuna novih radnih mjesta u 5 idućih godina. S obzirom da će u slijedećih nekoliko desetljeća stanovništvo Afrike otići sa milijardu i dvjesto na dvije i pol milijarde stanovnika, onda znamo da neće biti potrebni deseci milijuna, nego zapravo stotine milijuna radnih mjesta. A kad govorimo o Maršalovom planu, mislim da je ono što je puno hitnije, zapravo, Maršalov plan za Bliski Istok, posebno za Siriju i Irak jer trenutno, posebno u ovom našem dijelu EU jest najveći pritisak iz ratom razrušenih prostora Sirije i Iraka. Podrška Vladi RH u ispunjavanju svih uvjeta za konačni ulazak u Šengenski prostor. U svim područjima smo u završnoj fazi, dakle, i primjena Šengenskog informacijskog sustava i uvođenje novih informacijskih sustava za jačanje nadzora vanjskih granica RH i EU pretpostavka jest za primjenu ovih novih sustava pristup izvornom informacijskom sustavu, koji, koliko razumijem će biti vrlo skoro omogućen. I treće, pod migracijskom, ovaj, pristupom migracijama je unutarnja dimenzija migracijske politike i nužnost dogovora oko reforme zajedničke politike azila. Ova reforma uključuje 7 zakonodavnih akata, ostaje najveći problem unutar toga tzv. Dablinska Uredba koja se bavi mehanizmom raspodjele migranata u državama članicama EU. Austrijsko predsjedništvo koje eto završava krajem ove godine je predloženo nešto što mislim da je izrazito bitno, a to je da se uz solidarnost doda i pojam fleksibilnost s ciljem da se Sporazum postigne prije europskih izbora 2019. Ja bih dodao da se nadam da ta fleksibilnost odnosno podfleksibilnost, da se može podvesti i to da države koje gube stanovništvo, mlado stanovništvo, koje odlaze u bogate snažne članice EU, ne može biti jednostavno u istoj poziciji kao ove druge. Dakle, jednostavno nije dobro ako hoćete i za samu stabilnost dugoročne EU, a to je pod famoznu solidarnost podvesti da se stanovništvo, mlado stanovništvo jedne zemlje, naše zemlje zamjenjuje za migrante. Razumijemo, podržavamo potrebu da se Turskoj upućuje novac za brigu o izbjeglicama, tim više što se zapravo dobrim dijelom upravo u Turskoj radi stvarno o izbjeglicama, dakle, ne o ekonomskim migrantima, nego o ljudima koji su pobjegli pred ratom razrušenim Sirijom, Irakom, uglavnom. Međutim, osim slanja novca Turskoj, mislim da je jednako bitno, ako ne i bitnije, novac i tehniku slati upravo na ta razrušena područja, dakle, u Siriju i Irak. To je puno teže, lakše je slati novac nekome druge, pa onda će on netko i nešto jednom riješiti taj naš problem. Međutim, suština i jest da ako želimo zaustaviti migracije, taj novac treba završiti u tim državama koje treba ponovno izgraditi nakon rata. Ne mislim da je isti princip dobar za Afriku. Dakle, Afrika je nešto sasvim drugo, nego što je Bliski Istok. Osim u smislu broja stanovnika i demografskim kretanjima u slijedećim desetljećima, zapravo pitanje koliko će novac koji se šalje u Afriku i afričke države, Afričkoj Uniji, riješiti stvarno problem. Bojim se da će na kraju dana trebati otići na teren, da će trebati pomoći ljudima izgraditi institucije, izgraditi gospodarstva ako hoćete. Kako kaže, ovaj, ona poslovica: Ako hoćeš nekome pomoći, nauči ga ribu loviti, nemoj mu ribu dati. A u ovom slučaju zaista i doslovno trebati će ljude u Africi naučiti ribu loviti. Inače se ne treba čuditi ako ljudi dođu po ribu u Europu. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći klub zastupnika onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Joško Klisović.
Hvala lijepo podpredsjedniče Sabora. Evo u ime kluba SDP-a pozdravljam i hrvatskog premijera i podpredsjednicu Vlade, ministricu vanjskih poslova. Gospodine predsjedniče Vlade, dobar dio svog izlaganja ste posvetili, pogotovo prvog i završnog dijela, jugoistočnoj Europi i BiH. Ja mislim da je to dobro da i u kontekstu našeg predsjedanja odnosno kluba SDP-a misli u kontekstu našeg predsjedanja vodimo računa o jugoistočnoj Europi. Dakle, u cijelom onom slijedu od Solunske adžende, Zagrebačkog samita, sada Sofijskog, pa evo i najavljenog Samita koji bi se održao tijekom hrvatskog predsjedanja EU-om. To je dobro jer ova regija najviše će dati i RH i njenim interesima ako što prije uđe u EU i postanemo dio jednog političkog, pravnog i gospodarskog prostora. Tako ćemo i prosperitet regije pospješiti ali ja vjerujem i same Hrvatske koja ima intenzivne i gospodarske i političke odnose sa regijom. Dobro je priječi sa političkih riječi potpore na djela i pokušati transformirati tu podršku u konkretne aktivnosti zemalja regija ne njihovom putu prema Europskoj uniji. Prvenstveno to mislim kroz tehničku i razvoju pomoć, ali i kroz sve ostale oblike koje može jedna država koja predsjeda Europskom unijom učiniti. A u regiji ima još uvijek puno izazova ja ću koncentrirat se u ovom sada dijelu rasprave na BiH, a u ostalom dijelu pogotovo svojoj pojedinačnoj raspravi i na ostala pitanja koja ste podigli. Dakle vaša intervencija na Europskom vijeću mislim da je bila potrebna, i čuo sam da su i zastupnici drugi pohvalili vas. U isto vrijeme smatram da vaša i Klub SDP-a smatra da vaša intervencija na Europskom vijeću je bila nedostatna i zakašnjela. Zašto? Lijepo je da ste uspjeli generirati i interes i potporu članova Europskog vijeća prvenstveno premijera ili predsjednika Macrona npr. također te visoke predstavnice za vanjsku europsku politiku, za vanjsku politiku Mogherini. E sad, zašto je bila zakašnjela, pa zato što se intervencija desila nakon provedenih izbora u BiH i nije mogla imati izravan učinak na stanje stvari u smislu izmjene izbornog zakonodavstva. Da je intervencija došla nakon odluke Ustavnog suda o potrebi izmjene izbornog zakonodavstva, a prije dakle provođenja samih izbora možda se moglo generirati dovoljno političke volje u Europskom vijeću da se daju smjernice ministrima da u Vijeću ministara, a onda i cijeloj europskoj, institucija Europske unije da zauzme se zajednička pozicija kako će se tretirati nadolazeći izbori koji nisu provedeni u skladu s odlukom Ustavnog suda vlastite države. Iz perspektive Europske unije tu se radi o vladavini prava. Europska unija počiva na vladavini prava i Europska unija inzistira kod svakog kandidata za članstvo na vladavini prava. Znamo da BiH nije kandidat za članstvo ali jednako tako znamo da BiH želi ući u članstvo Europske unije. Takva jedna javna pozicija Europske unije oko izbornog zakonodavstva u BiH mogla je pripomoći da se skupni dovoljno političke volje unutar same BiH i da se pristupi izmjeni zakonodavstva prije nego što su izbori izašli. Zašto je bila nedostatna vaša reakcija? Pa upravo zato što nije polučila onaj rezultat koji se žalio polučit a to je izmjena izbornog zakonodavstva kojim bi se osigurao praktična, dakle u stvarnosti ravnopravnost i hrvatskog naroda sa ostala dva naroda u BiH. Lijepo je što je sada Vijeće ministara, odnosno ministri vanjskih poslova su dobili zadatak da naprave tzv. full ap i to je jako dobro samo bi bilo puno bolje da se cijeli taj politički proces zbivao prije nego što su izbori u BiH održani. Vaša intervencija nije bila po mom dugom uvjerenju suprotna načelu ne miješanja u unutarnje stvari susjedne zemlje. Dakle, iz perspektive Hrvatske kao članice Europske unije i same Europske unije kao što sam kazao svaka država koja se želi pridružiti Europskoj uniji mora poštivati vladavinu prava i naravno a Europska unija mora brinuti o tome kada ima riječ sa potencijalnim kandidatom. Prema tome svako podizanje pitanja koje se tiče vladavine prava ne bi trebalo biti smatrano miješanjem u unutarnje odnose nego legitimnom raspravom unutar Europske unije o jednoj državi koja je na putu prema samoj Europskoj uniji. Dakle tu se po mom mišljenju ne radi o miješanju u unutarnje poslove BiH, a uzimajući u obzir da je BiH na agendi europskih institucija i vijeća ministara pa da se Europska i komisija bavi s njome ne možemo reći da su ova pitanja neko miješanje u unutarnje stvari susjedne države. Prema tome to takvime ne držim pozdravljam vašu aktivnost samo kažem u Klubu zastupnika SDP-a smatramo da je bila zakašnjela i nedostatna. Što smo dobili u to vrijeme pred izbore? Dobili smo hiperaktivnu predsjednicu države koja obilazi Moskvu i Ankaru pokušava lobirati za izmjenu zakonodavstva i pasivnu Vlada koja to isto ne čini, kod koga, kod naših prvih sugovornika a to su članice Europske unije odnosno članice NATO-a. Pa valjda prvo moramo uvjeriti vlastite saveznike u ispravnost naše pozicije kod njih ishoditi da ta pozicija postane zajednička pozicija te kao blok da zajednički djelujemo prema BiH. Takav razvoj situacije bi zasigurno donio puno više koristi Hrvatima u BiH nego ono što smo dobili sada. Odlasci predsjednice koji ne znamo da li su bili uopće usuglašeni s Vladom ili je to bilo još jedno neusuglašeno vanjskopolitičko djelovanje donijeli su u stvari Hrvatima u BiH kao i RH samo štetne posljedice i u Moskvi i u Ankari predsjednica je dobila odbijenicu čime je dodatno zakomplicirala odnose Hrvatske s BiH čime je iz iritirala bošnjački dio političke scene koji se o tome javno i očitovao i koji je naravno onda želio pokazati Hrvatima u federaciji ko je gazda i pokazat će na svaki mogući način, iz iritiran ovakvom politikom RH. Prema tome mislim da je puno bilo oportunije da je Vlada preuzela aktivnost, a je tu aktivnost da je tu aktivnost provodila unutar Europske unije i NATO-a da je pokušala ishoditi zajedničku poziciju Europske unije u skladu sa našim interesima i onda djelovati zajednički na prostoru i u odnosima sa, ne na prostoru nego u odnosima sa BiH. Sličan mehanizam, tehnologiju ovoga rada je imala Vlada SDP-a Zorana Milanovića koja ako se sjećate je pokušavala argumentirano uvjeriti europske partnere u ispravnost naše pozicije, pozicija je bila prihvaćena u Berlinu i u Londonu te snagom te dvije države zajedno s Hrvatskom uspjeli smo ju nekako etablirati kao zajedničku europsku poziciju i s te pozicije puno drugačije djelovati u odnosima s BiH, nego jednom stranom. Dakle, to je oko tehnologije, ovoga, rada kako smatramo u klubu SDP-a da je potrebno. Što se tiče argumenta koji se širi u hrvatskoj javnosti da su izbori održani u skladu sa Ustavom, ali ne i s duhom Dejtonskog sporazuma odnosno Ustava BiH koji je Aneks 4. Stav zastupnika, kluba zastupnika SDP-a je slijedeći, Ustav jasno propisuje da je, pogotovo za izbor članova predsjedništva, da imamo osobu koja je Hrvat, Bošnjak i Srbin. To jednako tako kaže da se Hrvat i Bošnjak biraju na području Federacije od strane svih građana BiH. Dakle, u tom kontekstu gospodin Komšić je izabran u skladu sa Ustavom. Duh Dejtonskog sporazuma, kao što ste kazali da nije u skladu sa duhom njegov izbor, ovisi o tome kako interpretiramo stvari. Prema informacijama koje smo imali bilo je da je hrvatskoj delegaciji koja je pristala na ovaj tekst Ustava koji nije očigledno dovoljno precizan je bilo tumačeno u Dejtonu da, pa naravno, da će Hrvate, Hrvata u predsjedništvu BiH birati Hrvati, a Bošnjaka birati Bošnjaci. I Hrvati su dali zeleno svjetlo na takav tekst, a možda su trebali tražiti i interpretativnu izjavu kojom će se takvo tumačenje učiniti formalnim, onakvo kakvo smo imali, recimo za Istambulsku Konvenciju. Izvjesno je da se Bošnjacima tumačilo na drugi način, na način da, pa da, piše lijepo u Ustavu da svi građani Federacije biraju i Hrvata i Bošnjaka u predsjedništvo BiH. Dakle, jedno drugačije tumačenje. U praksi se upravo to tumačenje ukorijenilo. Prema tome, bez izmjene izbornog Zakona, neće doći ni do promjene kakvu se zaziva, a to je da Hrvati biraju predstavnika u predsjedništvo BiH tko je Hrvat. Dakle, trenutna formulacija u Ustavu je ustvari jedna kompromisna formulacija između građanskog i nacionalnog shvaćanja izbornog zakonodavstva. Ona je konfuzna i zato dovodi do ovakve situacije do koje trenutno imamo. Da bi ju izmijenili, moramo izmijeniti izborna pravila odnosno pojasniti Ustav, to nije na RH, to je na BiH. Ali te stvari mislim da moraju biti i zbog javnosti jasne. I u tom kontekstu RH ne može ignorirati gospodina Komšića kao člana predsjedništva BiH jer jednostavno je upućena na rad sa službenim institucijama te države odnosno sa ljudima koji predstavljaju tu državu i izabrani su u skladu sa njezinim Ustavom. Kaže se i da je gospodin Komšić izabran glasovima Bošnjaka. Ja vjerujem vrlo jednostavnom analizom da je moguće utvrditi upravo da je to tako. No jednako tako se zanemaruje da u BiH žive ljudi koji možda ne žele glasati isključivo za nacionalne stranke koji politiku doživljavaju drugačije i hoće glasati za stranke koje imaju neki nadnacionalni program. Komšića se interpretira kao dio bošnjačkog projekta preuzimanja dominacije u BiH. On to možda je, ali on to možda jednako tako nije. I za njega su jednako tako možda glasali i Hrvati i Bošnjaci i Srbi koji se zalažu za jedan drugačiji diskurs u BiH. Kada pogledate koliko je glasova dobio, onda shvatite da je dobio nekih 70 000 glasova više nego HDZ-ov kandidat Čović. Kada vidite koliko je dobio Bećirević, SDP-ov kandidat u odnosu na Šefika Đeferovića, onda vidite da je to 3% razlike, nekih 20 000 glasova razlike i pitate se da li je moguće da su Bošnjaci se tako olako mogli igrati sa svojim glasovima, prebacivati ih Komšiću, a nemati sigurnu pobjedu svoga kandidata SDA-a. Komšić je gradio svoju kampanju upravo na tome kao zaštitnik BiH kao cjelovite države, kao suprotnost separatizmu kojeg se doživljava kroz Dodiga i kao suprotnost autonomaštvu koji se doživljava kroz Čovića. Kao pokušaj zaštite BiH od utjecaja Srbije i RH. Jedan dio bi rađe u BiH očigledno tu retoriku prihvatio i on je to pretvorio u svoje glasove odnosno novi mandat koji je u skladu sa Ustavom. I te stvari jednostavno ne možemo tako jednostavno negirati ili osporiti. Interes hrvatskog naroda da biraju predstavnika u predstavništvo BiH, da bi to mogli napraviti, moraju se izmijeniti izborna pravila odnosno Ustav. Bez toga neće biti onoga što zazivamo. Kako to učiniti? Sami Hrvati u BiH to ne mogu, dakle, to mogu jedino sa ostalim građanima i narodima u BiH. I to je put kojim treba ići, a RH treba inzistirati kod članica EU na poštivanju vladavine prava u BiH, pa ako je Ustavni sud utvrdio da izborna pravila nisu u skladu s Ustavom, da ih treba mijenjati, onda ih treba mijenjati. I to je prilika da se onda osigura Hrvatima puna ravnopravnost u izboru predstavnika svoga naroda. Drugim putem ja, odnosno klub zastupnika SDP-a ne vidimo kojim se može ići. I tu je uloga RH da dakle, u skladu sa, da formira prije svega, sudjeluje u formiranju pozicije međunarodne zajednice, prije svega EU, ali i partnera u NATO-u i da kroz zajedničku poziciju, zajednički djelujemo prema BiH na ustvari ispunjavanju onoga što je već i zapisano, a to je jednakopravnosti 3 konstitutivna naroda. Svaka jednostrana aktivnost i akcija u BiH neće dobro završiti, niti zanemarivanje odnosa sa drugim konstitutivnim narodima također neće koristiti Hrvatima u BiH koristi će im jedino relaksiranje situacije, uspostava konstruktivnih odnosa kako bi se njihovi legitimni zahtjevi stvarno raspravili i kako bi oni za nju dobili i međunarodnu potporu i potporu onih koji su ovlašteni mijenjati Zakone i Ustav u Bosni i Hercegovini. Hvala.
Hvala. Hvala. Sljedeći Klub zastupnika je onog Živog zida i snage, vrijeme će podijeliti poštovani zastupnici Branimir Bunjac i Ivan Pernar. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažane kolegice i kolege, uvaženi Premijeru i ministrice. Danas su pred nama 2 Izvješća, koja u malome predstavljaju panegirike o radu Andreja Plenkovića u Bruxelles-u, i za svake točke koje se tamo raspravljala možemo pročitati što je gospodin Plenković rekao, to su vrlo mudre misli i očekuje se da budu jednog dana izdane kao antologija lika i djela bivšeg Predsjednika vlade, da bude promocija u NSK, u publici će biti borgovci, a recenzenti knjige Ante Ramljak i Martina Dalić. Međutim, neovisno o tome, mi se trebamo doista zapitati što nam to nude Europske i NATO integracije. Čini se da ne puno toga dobroga, jer primjerice boravkom u Europskoj uniji gubimo mnoge vidove vlastite samostalnosti. Primjerice oko 70% hrvatskih Zakona, donosi se u Bruxellesu, gdje Hrvatska ima skromnih 11 zastupnika od 751, odnosno 1,46%. To je recimo ekvivalent 2 zastupnika u HS, pa si sami možemo procijeniti koliki je dakle, utjecaj Hrvatske u Europskoj centrali. Iz ovih Izvješća koja su danas pred nama možemo vidjeti da se priprema i potpuno oduzimanje hrvatske monetarne samostalnosti, jer Vlada poput svojedobno guski u maglu, srlja u nekritično preuzimanje EUR-a, koje nam ne može donijeti ništa korisnoga, osim povećanja poreza, viših cijena i ogromnih troškova takozvane konverzije i tranzicije, prilagodbe koji se penju do otprilike 1 milijarde EUR-a. Nije EUR-o jedino zlo, jer iz ovih Izvješća vidimo da se priprema i uvođenje bankovne unije, stvaranje europskog monetarnog fonda, kao da nam jedan MMF već nije dovoljan, da ne kažem suvišan, te da će čak biti imenovan europski ministar financija, što znači da će hrvatska lisnica nakon Beča, Budimpešte i Beograda, konačno završiti u Bruxellesu, ali ovog puta u cijelosti. Naši raniji gospodari ostavljali su nam barem malo samostalnosti, ali ovi novi, eto, čak niti mrvice sa stola. Uza sve te najave već sada vidimo da stalno stižu neki novi troškovi, da dajemo 3 milijarde 650 milijuna kuna za članarinu Europskoj uniji, da smo je povećali za 500 milijuna zbog Brexit-a, da se u 2019. godini u proračunu daje 142 milijuna kuna više za europsku birokraciju, da ćemo 2020. dati 241 milijun kuna za predsjedanje Europskom unijom, dajemo jako puno, ali za uzvrat onda kao dobivamo sredstva iz europskih fondova koja su nažalost niža nego što iznose naša davanja. Jer mi iz godine u godinu vidimo da se u proračunu rade nekakve projekcije utemeljene na europskim fondovima, e da bi onda na kraju godine, a to je upravo sada, radili rebalans proračuna gdje se konstatira da te sredstva nisu povučena. Jedina razlika je u tome što iznos koji nedostaje iz godine u godinu, sve veći, pa ove godine nedostaje 2,700 milijuna kuna, odnosno 2 milijarde 700 milijuna, a u odnosu na prošlogodišnjih, milijardu i 900 milijuna. To se dešava zato jer su europski natječaji krajnje komplicirani i birokratizirani, namijenjeni provođenju europskih a ne hrvatskih interesa, i odbijaju od prijavljivanja čak i one koji imaju znanje da apliciraju za njih. Treba li nam veći dokaz o štetnosti europskih fondova kad čak ni Ministarstvo europskih fondova nije uspjelo povući planirana sredstva. Znači čak Ministarstvo koje se isključivo time bavi, nije u stanju uzeti sredstva iz europskih fondova, dakle, kako onda da ih uzmu ostala Ministarstva, kako onda da ih uzmu hrvatski poduzetnici, građani? I vrlo je važno reći, da to što Vlada govori, da su sredstva iz europskih fondova povučena, ona nisu povučena, ona su ugovorena, a od ugovorenih sredstava do isplate odnosno neisplate, jako je dugačak put. Osim ogromnih novčanih sredstava koja dajemo Europskoj uniji, mi moramo davati svake godine i stotine tisuća radnih sati, da bi se ti europski fondovi pisali, da bi se provodili, da bi se na kraju pravdali. Sukladno dakle pogrešnosti i štetnosti europskih fondova, Živi zid ostaje kod svojega prethodnoga mišljenja, a taj je da treba prestati plaćati bilo kakvu članarinu Europskoj uniji, a za uzvrat toga neka si Europska unija ostavi svoje EU fondove sebi. S obzirom da tvrde da oni nama više daju nego što primaju, ja mislim da se oni oko toga, ne bi trebali, dakle buniti. Mi ćemo naše 4 milijarde kol'ko trošimo na Europsku uniju, potrošiti za ono što je nama bitno, na primjer, za porezno rasterećenje, bez suvišnih procedura, i to će nam u svakom slučaju, biti puno korisnije, nego ova pljačka hrvatskog proračuna koja iz godine u godinu sve veća i koja dovodi do gospodarskog i svake druge krize u RH. Evo, ja ću sada dati vrijeme svome kolegi Pernaru, pa ostatak u pojedinačnoj raspravi. Hvala lijepo.
Hvala. Nastaviti će poštovani zastupnik Pernar, izvolite.
Uvažene dame i gospodo, u izvještavanje Europske komisije, čini se da, po papirima koje smo dobili, čini se da su… [[Govornik se ne razumije]] Jens Stoltenberg koji je izjavio da prisutnost NATO-a u Iraku i Afganistanu pomaže rješavanju migrantske krize. Pa ja evo pitam, na koji način je dolazak NATO-a u Afganistan odnosno njegova prisutnost tamo pomogla rješavanju migrantske krize. Tim više što znamo konkretne brojke, navest ćemo 2001. migranata odnosno izbjeglica, kako god ih nazvali iz Afganistana za Njemačku bilo je samo 5 000, a 2016., znači pretprošle godine bilo ih je čak 125 000, što će reći da je broj izbjeglica iz Afganistana, zahvaljujući NATO-voj invaziji, zahvaljujući prisustvu NATO-a, porastao 25 puta. Druga stvar, mi svi znamo da je Amerika napadom na Irak, stvorila tamo, zapravo podlogu za sukob i preduvjet za nastanak onoga što će kasnije mediji zvati ISIL, ISIS ili kako već i zapravo je cijelu regiju zahvatio jedan val terorizma, pa je posljedično došlo i do građanskog rata u Siriji koji je po svojoj prirodi bio sve samo ne građanski. Objasniti ću zašto. Pa zato jer u Siriji su se borili borci iz 80,90 zemalja svijeta, kojima je svima bilo zajedničko da su sudjelovali u planu rušenja predsjednika Al Asada koji je imao punu podršku Amerike, mislim na plan rušenja, ne na predsjednika, predsjednik Asad nije imao podršku Amerike. Također u tom rušenju legitimne sirijske vlade sudjelovao je Izrael koji je višekratno zapravo tukao po položajima sirijske vojske. I zbog toga, naravno kao i Amerikanci sa balističkim tj. da balističkim projektilima itd. i kada se sve to uzme u obzir, možemo vidjeti da NATO nije pomogao rješenju migrantske krize, niti u Iraku, niti u Siriji, niti u Afganistanu, već je naprotiv doveo do njegovog rasplamsavanja. Zanimljiva je još jedna stvar. Jens Stoltenberg ne spominje u svom Izvješću da je djelovanje NATO-a ili njegovo prisustvo pomoglo rješenju migrantske krize, recimo u Libiji, jer mi znamo da je migrantska kriza u Libiji počela tek onog trenutka kada je NATO intervenirao, srušio Muarema Gadafija i zapravo gurnuo tu zemlju u građanski rat koji traje do današnjeg dana. Žalosno je što Jens Stoltenberg odnosno taj NATO ubilački pakt koji sije smrt po cijelom svijetu ne vidi svoje greške i nema osjećaja za samokritiku kada znamo da su upravo oni odgovorni za trenutno stanje i u Afganistanu, i u Iraku i u Siriji i u Libiji. Također premijer Plenković je rekao da RH uspješno štiti svoju granicu od nezakonitih migracija. Ta teza je netočna jer o njoj svjedoče tisuće ilegalnih prelazaka granice RH koji su se odvili po izjavama BiH vlasti. Znači BiH vlasti između 15 i 17 000 migranata samo ove godine već ilegalno prešlo našu granicu. Ako ilegalni prelazak više od 10 000 ljudi naš premijer smatra uspješnom obranom granice, onda se moramo pitati što je to neuspješna obrana granice. I ove teze gdje se govori da je hrvatska granica sigurna, sigurna je za što? Hrvatska granica je sigurna za ilegalne prelaske, ali nije nažalost sigurna u smislu da sprječava ilegalne migracije, nije sigurna na način da se zakoni naše zemlje poštuju. Međutim, ono što je najlicemjernije od svega jest to da jednu udrugu, Centar za mirovne studije koja uporno proziva hrvatsku policiju, zapravo i Hrvatsku državu za tobože nehumano postupanje prema migrantima, sufinancira i sama Vlada odnosno država. Pa ja pitam zašto država financira one organizacije koje ju zapravo ocrnjuju na svaki mogući način? Hvala.
Slijedeći klub zastupnika je onaj Glasa i HSU-a u ime kojega će govoriti poštovana zastupnica Vesna Pusić, izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče, gospođo podpredsjednice Vlade i ministrice vanjskih poslova, kolegice i kolege. Počet ću sa činjenicom da smatramo pozitivnim ova Izvješća koja se podnose parlamentu o sastancima Europskog vijeća, kao i o Samitima i drugim sastancima na vrhu država članica EU. Svakako je dobro da se o tome raspravlja u Saboru, a naravno onda i o temama koje na tim vijećima su dio dnevnog reda i onoga u čemu RH također sudjeluje i što je se i direktno tiče. Očito je da je jedno od ključnih tema i na ovim sastancima, a i za, ja bih rekla, ne samo Europu, nego RH, obzirom na njezin geografski položaj, svakako i tema migracija. Mi često kada govorimo o migracijama miješamo 3 stvari, to se i danas ovdje dosta često događa. To su legalne migracije, ilegalne migracije i izbjeglice. Dakle, legalne migracije je nešto što je obuhvaćeno ovdje spomenutom Marakeškim društvenim ugovorom ili Marakeškim dogovorom i što Europska unija pokušava upravo otvaranjem te teme, a to zapravo Marakeški sporazum je otvaranje rasprave na europskoj razini kako doći do nekog konsenzusa koji u ovom trenutku ne postoji a nužan nam je, kako doći do konsenzusa o regulaciji legalnih migracija. Treba se podsjetiti da legalne migracije su i migracije u kojima u ovom trenutku sudjeluje veliki broj hrvatskih državljana koji su u ovom trenutku u Irskoj ili su u Njemačkoj ili bilo gdje drugdje u europskim zemljama, to su legalni migranti. I prepoznavanje činjenice da postizanjem konsenzusa dakle slaganja na razini Europe koje u ovom trenutku ne postoji o tome kako regulirati legalne migracije bi svakako pomoglo i u efikasnosti borbe protiv ilegalnih migracija, a ne dotiče se teme izbjeglica jer izbjeglice i tema izbjeglica je predmet rasprave o zajedničkoj politici azila koja je u ovom trenutku što se Europske tiče na žalost na vrlo dugačkom štapu, dakle ne postoji ni približno bez obzira na Dablinski sporazum, Dablinski sporazum je na neki način vrijeme pregazilo on je bio mišljen za vrijeme u kojem nisu postojali ovakvi masovni valovi ili veliki valovi izbjeglica, dakle za neku redovnu situaciju. Situacija u kojoj smo bili suočeni 2015. pa onda i djelomično i 2016. je sasvim drugačija od one koja je regulirana Dablinskim sporazumom i prema tome zahtjeva zaista novu europsku politiku, ali kažem to je posebna tema o kojoj u ovom trenutku se u Europi ne nazire konsenzus. Konsenzus se nazire o temi legalnih migracija i mislim da je tu Hrvatska direktno zainteresirana da u tome sudjeluje i da u ovom trenutku zapravo doprinosi nekoj vrsti strukturirane javne rasprave na razini Europe, svako ko naravno pogleda taj prijedlog Marakeškog sporazuma koji inače se već dosta dugo vremena formulira na razini država članica Europske unije, ovaj UN-a a onda posebno Europske unije je nešto što eventualno u budućnosti može dovesti do nekih zajedničkih politika, u ovom trenutku on zapravo predstavlja stavljanje na dnevni red teme legalnih migracija gdje smo mi zainteresirani ne samo kao zemlja u kojoj eventualno mogu doći legalni migranti, nego kao zemlja iz koje legalni migranti odlaze u druge između ostalog ili u prvom redu članice Europske unije i toga trebamo biti svjesni i zauzeti svoju poziciju u toj raspravi, pa i zaštitu svojih državljana jer između ostalog ovdje se od recimo skraćeno da kažemo zastupa stav da su i legalni migranti ljudi, drugim riječima da imaju i određena temeljna ljudska prava koja treba poštivati, a polazi se naravno od pretpostavke da se sa postepenim stvaranjem koncenzusa i eventualno u nekoj budućnosti neke usklađene regulative da to omogućava ili će omogućiti u perspektivi smanjenje onoga što svima predstavlja problem a to su ilegalne migracije. Dakle, u tom pogledu mislim da je Hrvatska zauzela jedan racionalni stav. Što se tiče politike azila i onog što se u ovim izvještajima zovu unutrašnje migracije, to je puno kompliciranija tema, Hrvatska je u tom kontekstu prihvatila ja bih rekla 10 ljudi ne neke značajne brojeve, međutim jedan od razloga koji je izazvao krizu 2015. sa velikim izbjegličkim valom je bilo upravo nerazumijevanje na razini Europske unije situacije u Turskoj i odnosa između Europske unije i Turske. Migranti odnosno izbjeglice koji su u Hrvatsku došli 2015. svi redom bez obzira na zemlje porijekla su došli ih Turske. Turska je nekoliko godina prije toga upozoravala europske institucije da postoji taj problem, dakle da prvo pola miliona, pa milion, pa dva miliona, pa preko dva miliona izbjeglica u Turskoj, Europska na to nije reagirala financijskom pomoći i u jednom trenutku su tu, je zapravo pušteno da te izbjeglice pređu preko mora u Grčku i tako se otvorila tzv. Balkanska ruta. Temeljem tog iskustva očito je čisto obzirom na geografiju da je neophodna suradnja između Europske unije i Turske bez obzira na sve ostale poteškoće koje tu imamo u suradnji i primjedbe koje imamo na Tursku. Činjenica je da Turska nosi taj teret 2 ili sada već preko 2 miliona izbjeglica na svom teritoriju i da je to nešto u što se iz očitih razloga Europska unija mora upustit i mora surađivat na tu temu sa Turskom. Kao što je u tom pogledu pozitivno i ovo što smo čuli vezano na fond za Afriku iako taj fond za Afriku je na jako, jako dugačkom štapu i dok ne dođe do situacije da je prvo u zemljama Subsaharske Afrike mir a nakon toga i eventualno kakvi takvi uvjeti za život, međutim dodatno klimatske promjene pogoršavaju tu situaciju i tema migracija i migranata će s nama biti sigurno našeg života. Dakle, u našim životima mi ćemo se s tom temom trebat i morat nosit jer je očito da ona se neće završiti. Dakle, fond za Afriku je svakako nešto što je pozitivno iako naravno ima rezultate u eventualno prilično dalekoj budućnosti. U izvješću premijera nije ništa konkretno rečeno o hrvatskom stavu koji je i neki dan iznio francuski predsjednik Macron, a odnosi se na zajedničke obrambene, europske obrambene snage, mislim da je to nešto obzirom na sve promjene kojima smo svjedoci, nešto što jeste u europskom i hrvatskom interesu i da je to nešto u što bi u rasprava u kojoj bi se Hrvatska apsolutno trebala uključiti i podržati tu inicijativu. I konačno pitanje interveniranja hrvatskog premijera vezano na situaciju u BiH i na izbore u BiH. Zamislite da Srbija, Slovenija ili Mađarska u svom parlamentu donose deklaraciju u kojoj zahtijevaju promjene ili obvezuju svoje dužnosnike da zahtijevaju promjene Hrvatskog ustava i Hrvatskog izbornog zakona, svi ovdje ko jedan bi se postavili na zadnje noge i smatrali da je to nedopustivo. Hrvatska ima obvezu brinuti se o Hrvatskoj i hrvatska Vlada i hrvatske institucije imaju obveze brinuti se o Hrvatskoj, njezinom ugledu i njezinom međunarodnom položaju. Imaju obvezu brinuti se i za Hrvate izvan Hrvatske, kako u BiH tako u Crnoj Gori, tako u Srbiji, tako u Mađarskoj, tako u Italiji, tako u Sloveniji, dakle gdje oni bili. Ovo direktno interveniranje i miješanje u rezultate izbora u BiH i u regulativu BiH, ne samo da će izazvati obrnuti efekt, ne samo da će Hrvate u BiH staviti u još kompliciraniji položaj nego što su oni danas, nego direktno šteti ugledu RH. Dakle, ono što je moguće naravno su imati mišljenje, imati nekakvi stav, ali direktno na ovaj način bazirati hrvatsku vanjsku politiku, na tome da se miješamo u na ovaj način u rezultate izbora u BiH, ako je nešto očito iz rezultata izbora u BiH je to da 2/3 Hrvata u BiH s pravom glasa nisu htjeli glasati za Čovića. I da je vrlo vjerojatno upravo zbog toga izabran Komšić, ali u ovom trenutku u kojem je Komšić izabran za člana predsjedništva kao što znamo članovi predsjedništava se biraju jedan Hrvat, jedan Srbin i jedan Bošnjak, kad je izabran za člana predsjedništva onda je valja u interesu i RH i svih Hrvata u BiH da taj posao obavi što kvalitetnije i obavi promovirajući interese Hrvata u BiH. A šta je temeljni interes Hrvata u BiH, pa temeljni interes Hrvata u BiH je da BiH uspije na svom putu prema članstvu u Europskoj uniji. To je jedino što toj zemlji daje šansu da se izvuče iz ovog, ja opće ne znam kako da to nazovem, kaotičnog stanja u koje se u ovom trenutku nalazi i prema tome na Hrvatskoj bi bilo ne da na bilo koji način ucjenjuje unutrašnjim promjenama u BiH nego da pokuša pomažući na putu prema kvalificiranju za članstvo riješiti i ravnopravnost svih građana u BiH, riješiti i pitanje ravnopravnosti ne samo konstitutivnih naroda nego i drugih građana to je inače Sejdić-Finci, kad bi se proveo Sejdić-Finci više nemate jednog Hrvata i jednog Bošnjaka [[Upadica: Hvala.]] i jednog Srbina nego imate bilo koga koji ima pravo se kandidirati koji je građanin BiH. Hvala vam lijepo.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika je onaj SDSS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Nekad smo bili veoma entuzijastični, nije prošlo mnogo godina u pogledu očekivanja izvještaja našeg premijera, ne mislim samo na ovog nego predsjednika Vlade RH po ciklusima održavanja sjednica Europskog vijeća. Danas vidim da nismo. Naravno stvari su se promijenile i kod nas i stvari su se promijenile u EU ali od onog entuzijazma koji je možda bio nekritičan u nekim svojim dijelovima. Bilo bi opasno kada bismo ušli u ravnodušnost ili u apatiju koja bi također patila od iste bolesti kao što smo patili u vrijeme kada smo bili previše entuzijastični. Politika traži angažman koji je promišljen. A doista svima koji su članice EU i svima koji žive na europskom kontinentu, neovisno o tome jesu li članice EU, ovoga trenutka je neophodan angažman. Angažman koji će sačuvati stabilnost Unije i koji će zaustaviti daljnje sukobe na europskom tlu i koji će zaustaviti daljnje tenzije na europskim granicama jer one ugrožavaju mir u Europi. Europa je nedavno dobila Nobelovu nagradu za mir. Tko god da je to odlučio, kao da nam je stavio neku vrstu ili nas je htio ili je bio lakomislen ili nam je dao ime po kojem moramo postupati a to znači da ga moramo, da moramo čuvati mir u Europi. Sada mi dozvolite da kažem nekoliko riječi koje bi to trebale opravdati, idući redom onako kako je premijer govorio u svojem izlaganju i kako izvještaj koji smo dobili govori u pisanom obliku. Što se tiče višegodišnjeg financijskog okvira i njegovog povećanja za 1,25% bilo bi bolje kada bi stvar bila ambicioznija kao što je i predsjednik Europskog parlamenta to rekao ali za neke zemlje će i to povećanje, među njima i nas biti veliko. I zato mi u tom pogledu nažalost ne možemo biti entuzijastični niti optimistični a nismo ni u nekoj osobitoj poziciji baš da kažemo ne. Zašto nismo entuzijastični i zašto nismo u nekoj povoljnoj poziciji? Nismo zbog toga što u razdoblje od 2014. do 2020. godine smo ušli nepripremljeni. Sve, svu našu energiju kao da smo potrošili u periodu pristupanja a kad je došao moment da iskoristimo ono što EU nudi mi smo ostali nepripremljeni ili istrošeni ili iscrpljeni ili nezainteresirani. Prije će biti ovo prvo, nedovoljno pripremljeni. Navesti ću primjer, mi ćemo sljedeći tjedan raspravljati o proračunu. Planirana europska sredstva koja nam pripadaju su bila povod za to da kažemo da ćemo imati rasterećenje u našem proračunu jer ćemo imati novac koji ćemo dobiti iz europskih fondova. Šta se događa? Događa se to da zapravo imamo opterećenje jer se taj novac planira ali se ne ostvaruje i ne povlači i onda trošimo vlastita sredstva i za plaćanje svojega udjela u višegodišnjem financijskom okviru ali isto tako i za ono što nismo uradili kod kuće a trebali smo uraditi sa europskim novcem pa ga plaćamo vlastitim novcem. O tome kako trošimo taj europski novac ovdje neću govoriti iz osjećaja nacionalne odgovornosti koja u ovom slučaju i nije baš najbolji, moralni, najbolja moralna karakteristika ali to osjećaj nacionalne odgovornosti nalaže jer u nekim područjima ne koristimo taj novac tako da je to dugoročno dobro za grane za koje se koristi. Nadam se da će naša priprema za višegodišnji financijski okvir u narednim godinama biti bitno, bitno bolja nego što je bila do sada. Što se tiče sigurnosti o kojoj sam počeo i obrani, s jedne strane Europa je podijeljena na svojem teritoriju a s druge strane na gotovo sa svih strana postoje tenzije na granicama EU. Proces, zaustavljeni proces proširenja je tome u neku ruku doprinio i istovremeno i istovremeno nepripremljenost same Unije da štiti vlastite granice je također tome doprinio. Pokušaji da se u tom pogledu stvore i ojačaju pretpostavke za jačanje sigurno zajedničke, sigurnosne i obrambene politike je dobar ali nije nekonfliktan prema europskim i našim ukupnim tradicionalnim, višedecenijskim partnerima. To se vidi ne samo u pitanjima obrane, to se vidi i u pitanjima trgovinskih postupaka i nesporazuma koji u tom pogledu postoje između Europe i ključnih aktera svjetske politike i svjetskih ekonomija. Što se tiče migracija, smanjenje broja, visoko smanjenje broja nezakonitih migracija dakle smanjenje broja za 95% je značajno postignuće. I pokazatelji u određenom smislu a otrežnjenja kada je po srijedi glad za jeftinom radnom snagom i brzom radnom snagom koje su pojedine zemlje članice EU imale. I istovremenom znak otrežnjenja da proizvođenje kriznih žarišta ratnih i ekonomskih žarišta koje stimuliraju kao što je netko ovdje govorio migracije je nešto što ohrabruje. Ono što bismo mi kao zemlja svakako trebali biti i izbjeći jesu dvije stvari. Prvo je da ne budemo prva, jedna od sljedećih prvih zemalja ulaska. Jer iskustvo Italije, iskustvo Grčko, ranije iskustvo Španjolske koja se politički gledano dobro nosila sa tim, za Italiju nismo sigurni kako se nosi s tim ali o na ima svoju muku pa joj nećemo na tu muku dodavati našu sol niti naše komentare. Ono što je važno jeste da se to sasvim sigurno izbjegne. Drugu stvar koju treba izbjeći jeste proizvođenje mržnje, predrasuda, stereotipova i nacionalizma ne temi oko migranata i migracija. Mi jesmo zemlja ulaska ali nismo zemlja ostanka. I svatko onaj tko ljude koji prolaze u Hrvatsku pretvara u svoje političko sredstvo kao što je to slučaj se prenio na ovu benignu Marakešku deklaraciju je nešto što nije pametno i nije dobro zbog same naše zemlje. Naše iskustvo rata i naše ratno nasljeđe koje je zadržalo elemente animoziteta sa novim animozitetima može visoko štetiti našoj zemlji, njezinoj političkoj kulturi i njezinoj sposobnosti da se suoči sa svojim ozbiljnim problemima. Nismo mi zemlja koja ne treba migrante. Nažalost mi smo zemlja koja treba migrante. Mi smo od '90.-te na ovamo izgubili preko 700 hiljada svojih državljana u različitim oblicima od Srba koji su morali otići preko mladih ljudi koji su otišli u zadnjih 10-ak godina. I moramo osvijestiti da ukoliko hoćemo bilo što uraditi u pogledu svoje ekonomije da ćemo prije ili kasnije morati posegnuti za ljudima koji svojim kućama nisu našli priliku za ozbiljan rad ali slažem se sa kolegom Miloševićem koji je s pravom potegao pitanje zaustavljanje trenda crpljenja radne snage iz novih članica EU i postizanje mehanizama koje će ljude zadržati u, novim članicama kao što je Hrvatska. To je važno za budućnost ne samo Hrvatske nego i za budućnost EU. Mi sad govorimo zato što je važno za nas. I država se tome treba posvetiti, ne golom retorikom, golog suverenizma ili nacionalizma nego ozbiljnim ekonomskim razvojnim mjerama i ozbiljnom borbom unutar EU za interese Hrvatske kada je po srijedi njezina politika. To se neće riješiti demografskim mjerama kakve mi imamo ovdje, rađajte više djece. Pa neka netko krene od sebe pa kaže da li će to uraditi. I koji je to novac koji će mu netko platiti za to u sadašnjim okolnostima. Treću stvar, četvrtu stvar koju bih htio spomenuti jeste pitanje uništavanja multilateralizma i opasnost ... [[Govornik se ne razumije.]] nacionalizma koje je za europski kontinent i za Europu vjerojatno opasniji od drugih kontinenata. Marakeška deklaracija je dobar primjer za to. Ne govorimo o trgovinskim sporazumima. To ću prepustiti kolegama koji o tome znaju više i mogu više govoriti. Ali multilateralno reguliranje zakonitih migracija da postane bauk posredstvom kojega će se širiti nacionalizam unutar Europe kao što se pokušava širiti kod nas je direktan rad protiv interesa malih zemalja i malih naroda kao što je naš i direktan interes, direktan rad protiv stabilnosti kontinenata i zemalja kao što je EU. Onaj tko ne vidi opasnost od toga da međunarodni multilateralni poredak se zamijeni nacionalističkim poredcima, političkim, taj je slijep. Onaj tko ne vidi koliko to može biti opasno za našu zemlju taj je jednako slijep. Što se tiče proširenja, da, još bih nešto rekao. Zanimljivo je kako je Deklaracija Europskog parlamenta od 25. listopada, 25. oktobra protiv porasta neofašizma u Europi prošla kod nas lišo. Kao da mi nemamo što o tome reći niti kod sebe a niti u EU. Kao da riječi koje je predsjednik Macron uputio povodom obilježavanja 100-godišnjice završetka Prvog svjetskog rata ne bi trebale zvučati upozoravajuće i otrežnjujuće za mnoge zemlje a posebno za zemlje na prostoru jugoistoka Europe uključujući i našu. Što se tiče, preskočiti ću pitanje proširenja, iako mislim da je ona iznimno važna, iako mislim da u našoj vanjskoj politici bi ona trebala biti još važnija, neka mi ne zamjeri nitko jer izrazito poštujem sve što radi ministrica i što radi Vlada ali trebala bi biti u tom pogledu još važnija. BiH-a kao i Srbija, kao i Crna Gora, kada govorimo o jugu su za nas važne susjedne zemlje zbog mira, zbog stabilnosti i zbog prava koja se u tim zemljama ostvaruju za dijelove, u ovom slučaju hrvatskog naroda u BiH, u Srbiji, u Crnoj Gori. Što se tiče rješenja za BiH, jednostavnog rješenja nema i potrebno je angažirati kompleksne alate. Alate koji neće izložiti niti RH i koji neće produbiti niti nesporazume između hrvatskog naroda u BiH i ostala dva naroda ili barem jednog od dva naroda. A da je sasvim jasno da je potrebno jasnije zajamčiti ravnopravnost hrvatskog naroda u izbornom postupku, to je istina. Da je potrebno učiniti efikasnijom djelovanjem presudu Ustavnog sud u slučaju Finci i to je jasno.
Zahvaljujem poštovani gospodine Pupovac. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Poštovani kolega Joško Klisović, izvolite.
Hvala podpredsjedniče Sabora. Evo, nastavio bih svoju raspravu u nekoliko tema. Dakle, da nastavimo oko jugoistočne Europe, jednog pitanja koji je počelo izazivati, ovaj, različite stavove i pozicije koje se iznose u javnost. A to je, a pitanje koje može imati reperkusija i na stabilnost jugoistočne Europe, a to je pitanje mijenjanja granica. Nedavno smo bili suočeni sa prijedlogom promjene granica između Srbije i Kosova sporazumno. Naša Vlada je zauzela jedan oprezan pristup, što s obzirom na iskustvo koje imamo u jugoistočnoj Europi sa takvim stvarima i potrebno je zauzeti, kao i niz europskih država i ustvari založila se da se ne otvara Pandorina kutija. Tako nešto stvarno čini se na prvu ruku vrlo suvislim i vrlo politički i vanjskopolitički mudri. No ako se uzme u obzir da je takav jedan diskurs bio dominantan i tijekom hladnog rata i kodificiran je naravno u Helsinškoj deklaraciji i 75-te godine OESS-a, nepromjenljivost granica je bilo načelo. No eto, Njemačka se ujedinila nakon toga, 24 države su nastale na području Europe i pokazalo se da tome baš tako i nije. Dakle, otvara se pitanje da li treba rigidno čuvati uvijek i u svakom slučaju granice ili postoji način kako se one mogu promijeniti. Međunarodno pravo kaže jedan način kako se mogu promijeniti je uz Sporazum država koje imaju granicu u pitanju. Dakle, ako postoji puna suglasnost između dvije države, oko njihove granične crte, da se ona pomakne ovamo ili onamo, onda bi to bio jedini način kako eventualno se može priznati takva promjena granica, mirnim putem uz puni Sporazum zainteresiranih država o čijoj se granici radi. Odsustvo bilo kakvog nasilja, dakle, ili bilo kakvog nametanja rješenja. Tako da je to jedan element o kojem, ja mislim, da treba razmisliti, bez obzira što je to vrlo osjetljivo pitanje i šta političke konotacije koje slijede nakon takvih stvari, mogu biti nepredvidljive. Oprez je svakako dobrodošao, ali s druge strane, međunarodno pravo ipak omogućuje Sporazum zainteresiranih država o njihovoj vlastitoj granici i to pravo im nitko ustvari u Međunarodnoj zajednici ne bi trebao osporavati. Dakle, govorim o punom suglasju zainteresiranih država o promjeni njihove vlastite granice. I uz sve Deklaracije, pa i eto i Helsinška nisu ipak zacementirale do kraja granice među europskim državama. Druga stvar koju bih želio od Vlade čuti je oko Makedonije. Da li postoji hodogram aktivnosti unutar EU, da li se on dogovara na Vijeću za vanjske poslove, kako nakon referenduma, kako nakon ratifikacije promjene imena dalje EU misli nastupati sa Makedonijom? Da li postoji hodogram aktivnosti, time line nekih koraka glede makedonske želje da započne sa pristupnim pregovorima sa EU i kako će se u tome kontekstu postaviti hrvatska Vlada u tim razgovorima, da li će i na koji način poduprijeti ovu želju Makedonije da se ubrza, dakle, njeno pristupanje EU. Slijedeća tema su promjena klime. Imamo jednu vrlo meku formulaciju u zaključcima Europskog vijeća, a moramo biti svjesni da promjena klime je vrlo usko vezana i uz migracije. Dakle, prema Svjetskoj banci i Studiji koja je izašla u ožujku ove godine, procijenjeno je da će do 2050. godine 143 milijuna ljudi postati migranti, isključivo iz razloga klimatskih promjena. Dakle, ti ljudi će morati napustiti ili željeti napustiti svoja područja na kojima žive jel ona više neće biti pogodna za život. Oni će dolaziti iz Afrike, iz Azije, iz mnogih dijelova svijeta. Možemo očekivati da će se deseci milijuna takvih klimatskih migranata, dakle, ne govorimo o migrantima koji bježe od rata i političkih kriza, od diktatora, u želji da spase svoj život, nego od migranata koji idu, mijenjaju svoje prebivalište iz razloga promjene klime. Europa nije u stanju upravljati migrantskim procesima koji trenutno su milijun i pol ljudi na području Europe. Kako ćemo kao EU se onda moći nositi sa desecima milijuna migranata koji dolaze? Dakle, očigledno je da je potrebna jedna dublja revizija migrantske politike i dodatnog djelovanja u njenoj vanjskoj dimenziji, dakle, da se učini sve kako bi se onemogućile promjene klime koje će dovesti do ovakvog trenda migracijskog i zato nije jasno kako tako olako se prelazi preko te teme u EU odnosno u zaključcima Europskog vijeća. Ja bi sugerirao i našoj Vladi da ovu temu uključi, dakle klimatske promjene i u smislu migracija, uključi kao jednu od prioriteta predsjedanja Hrvatske EU. Moramo svi biti svjesni da većina migranata će dolaziti u Europu kao klimatski migranti a ne kao osobe koje bježe od ratnih sukoba. U kontekstu migracija još jedna stvar je važna, želio bi istaknuti, EU pokušava naći hotspot izvan granica EU di bi se koncentrirale, di bi se migranti koncentrirali, nije smo dovoljno po mom mišljenju kazat da Hrvatska ne može i neće biti hotspot jednako tako je važno sugerirati EU i zalagati se u institucijama EU da to ne bude niti BiH. Hrvatska granica sa BiH i sada se pokazuje kako je porozna i teško ju je čuvati iz objektivnih razloga, no to nije dovoljan razlog, promjena kompozicija stanovništva u BiH na jednoj većoj skali može postati vrlo važna unutarnjopolitička činjenica u BiH koja može presudno utjecati i na položaj Hrvata u BiH, položaj Srba i na samu državu kao takvu. Prema tome, ako nekom padne na pamet BiH predložit za hotspot onda mora biti svjestan i političkih dimenzija takve odluke, a Hrvatska smatram ne bi trebala takvu odluku podržati. Naravno, teško je naći zemlju gdje ćete napraviti hotspot al to može jednako Afrika, kao što može biti i istočna, istočne granice EU i ove jugoistočne. No hrvatska politika bi u ovom kontekstu morala biti vrlo precizna vrlo jasna i naši predstavnici bi trebali u europskim institucijama istupati vrlo, vrlo precizno. Slijedeća tema o kojoj se puno priča u EU, o kojoj Hrvatska još nema stav, jer tek se počelo pričat, ali svakako bi tu diskusiju trebalo započeti, je pitanje europske vojske. Čuli smo predsjednika Macrona, izašao je sa takvim prijedlogom u ime Francuske, čuli smo i kancelarku Merkel koja je to podržala, čuli smo i neke druge europske državnike kao što su Orban ili Zeman koji također iz nekih svojih razloga podržavaju europsku vojsku. Nije jasno kako će se sve to skupa razvijati, temeljni koliko smo čuli razlozi za osnivanje hrvatske vojske osiguravanje pune sigurnosti EU od strane europskih oružanih snaga kako bi se konačno izvukli, emancipirali kako kaže Macron iz američkog sigurnosnog kišobrana odnosno kako bi samostalno bili u stanju odgovoriti na eventualnu prijetnju iz Rusije tako kaže predsjednik Macron. Ono što Hrvatska svakako u toj diskusiji mora voditi računa je da se izbjegne stvarno Europa više brzine, u kojoj će se određene države EU pogotovo one veće, snažnije, politički utjecajnije povezivati bez obzira na ono što misli ostatak članstva u EU, ovo nije ideja koju samo tako možemo odbaciti, ali jednako tako treba podsjetiti da imamo i PESCO dakle stalnu strukturalnu suradnju između država koje su to potpisale, a među njima je i Hrvatska, jednako tako treba prije nego se konačno odluči sagledati i kako ovakva jedna ideja utječe na naše odnose sa NATO-om i SAD-om, koliko je učinkovito u trenutnim uvjetima u EU zapovijedanje takvom jednom vojskom i ko će to činiti, da li će vojska biti europska u nekim novim uniformama ili skupina nacionalnih vojski kojom će zapovijedati izabrani zapovjednici. Dakle, apsolutno puno je tu pitanja o kojima se mora razmisliti i Hrvatska bi tu diskusiju trebala također započeti kako bi donijeli [[Upadica: Zahvaljujem.]] najbolju odluku u interesu naše zemlje.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Klisoviću. Imamo replike, poštovani kolega Bojan Glavašević, izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče, hvala na izlaganju kolega Klisović, volio bih samo čuti u ovo malo vremena kolko imate možda u najkraćim crtama kako vi smatrate da bi dakle isključivo vaše osobne perspektive koje bi mogle nekakve okosnice nekakve zajedničke politike nove koje ste spomenuli da je potrebna prema migrantima i prema izbjeglicama. Dakle, na koji način vi vidite mogući nekakvi europski odgovor pa onda iz hrvatske perspektive iz vašeg osobnog mišljenja na te izazove? Hvala.
Odgovor, kolega Klisović, izvolite.
Hvala lijepa, dakle prije svega politika EU prema migrantima se treba temeljiti na načelima međunarodnog prava i tretiranja migranata kao ljudskih bića koja su ovlaštena na međunarodnu zaštitu koju mogu ostvariti u EU dok se nalaze u statusu migranata. To ne znači da će oni ostati živjeti na području EU kada se steknu uvjeti za njihov povratak u zemlju iz koje dolaze, to će se učiniti. Ali oni su apsolutno ovlašteni na punu zaštitu po međunarodnom pravu koje priznaje EU i nacionalni poredci država članica EU i tu ne bi smjelo biti nikakvih dvojbi. No, da bi se smanjio veliki nekontrolirani priljev migranata u EU neće biti dovoljno samo polaziti u politici od ovih polazišta, stajališta, temelja. Treba djelovati na onim područjima koja generiraju migracije, pa bilo da se radi na smirivanju političkih kriza koje generiraju migracije, bilo da se radi [[Upadica: Zahvaljujem.]] kao što sam spomenuo na eliminiraju uzroka koji dovode do …/nerazumljivo/…
Zahvaljujem kolega Klisović na odgovoru. Slijedeća replika poštovani kolega Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovani kolega Klisović, evo vidi se da ste ušli malo u temu vezano uz Marakešku konvenciju, međutim volio bi da ste istaknuli da je ova konvencija odnosno kompakt kako ga zovu zapravo u suprotnosti sa suverenitetom država. Da, ova Konvencija je sve ono što ona propagira, odnosno što ona pokušava plasirati je u opoziciji sa suverenitetima svih europskih država, svih svjetskih država. S tim da ovdje još jako je bitno naglasiti postoji 23 cilja ove Konvencije, ima raznih ciljeva. Meni je jako interesantan cilj br. 5 koji kaže poboljšati dostupnost i fleksibilnost regularnih migracija. A kada malo uđete u meritum, vidjeti ćete zapravo da se radi, da je ovo ključan cilj i da se zapravo cijela Konvencija vrti oko ovog cilja. Na koji način olakšati kretanje ljudi u svijetu ne vodeći računa o suverenitetu država.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Klisović.
Hvala potpredsjedniče. Dakle, Marakaška konvencija ničim ne narušava suverenitet država. Zašto? Jer je suvereno pravo, to je ustvari dogovor, to nije ni konvencija ni sporazum, samo jedan dogovor između državnika. Suverenost pravo svake države da uzme i preuzme u upravljanju migrantskim procesima neku od preporuka koje se tamo nalaze. Znači da suvereno pravo je svake države da to uzme i da to odbaci i time suverenitet nije narušen. Suverenitet nije narušen. Suverenitet ne treba shvaćati kao apsolutnu moć u okviru jedne hermetički zatvorene zajednice političke koja nema dodira nikakvog sa svijetom. To suverenitet u 21. stoljeću nije. I moramo shvatiti da je suverenitet najviša vlast u jednoj državi koja donosi odluku u skladu sa interesima građana koji žive u toj državi ali to ne znači hermetički zatvorenu državu jer ni mi sami nećemo osigurati niti sigurnost svog naroda i svoje države niti možemo u izolaciji osigurati recimo od klimatskih promjena i mnogih drugih globalnih pitanja.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Klisoviću na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu poštovani kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Danas između ostaloga govorimo o migracijama i htio bih reći da u biti hrvatske građane uopće ne zanimaju dokumenti EU, sporazumi zvali se oni marakeški ili ne znam kako, ogromnu većinu hrvatskih građana zanima jedno temeljno pitanje a to je da li se granica prelazi ilegalno ili ne. Ako se granica prelazi ilegalno to među ljudima stvara nesigurnost, oni se počinju bojati da će biti počinjenja neka kriminalna djela, ne daj Bože terorizam, boje se da će ostati bez imovine ili da će imati nekakve dodatne troškove i oni to jednostavnim rječnikom ne žele. To je znači pitanje na koje je predsjednik Vlade trebao odgovoriti. Građane između ostaloga zanima hoćemo li ući u Schengen ili nećemo, hoćemo li moći prijeći slovensku granicu bez putovnice ili ne. I predsjednik Vlade Andrej Plenković u biti ne govori istinu kada kaže da se granica ne prelazi ilegalno. On vrlo dobro zna jer previše je jednostavno očito da granicu na dnevnoj bazi prelazi stotine migranata. I dovoljno je da nazovete bilo kojeg namjernika u Lici ili čak u Gorskom Kotaru, policajca, službenika, običnoga građanina i on će vam reći da migranti prolaze, da čak podižu u nekim dijelovima i manja šatorska naselja i da jednostavno možete ih golim opažanjem primijetiti već u roku od par sati. Važno je reći da nitko normalan u RH nema ništa protiv migranata, dapače, stotina tisuća hrvatskih građana su zbog loših politika Vlada SDP-a i HDZ-a postali migranti i radi potrage za boljim životom ili poslom otišli su iz RH ali to su učinili na legalan način. Znači prešli su granicu na graničnom prijelazu sa važećim dokumentima, znači putovnicom, vizom, radnom dozvolom, što im je već trebalo i potrudili su se barem donekle naučiti jezik zemlje u koju idu. I nitko nema ništa protiv da migranti dolaze u Hrvatsku i mogu ovdje i živjeti i raditi i Sirijci i Iranci i Rusi i Kinezi i vidimo da već i žive i rade ovdje. Ali mi želimo znati, svi hrvatski građani koji je identitet tih ljudi i želimo da poštuju pravni poredak RH. I to je sve. Ali to se nažalost ne dešava. Ovdje se žele ilegalne migracije predstaviti kao obične migracije ili još gore, žele se ilegalni migranti izjednačiti sa ratnim izbjeglicama prema kojima doista svaka država ima obavezu, moralnu, međunarodnu, pravnu i financijsku ali prema ilegalnim migrantima ne. Iako dakle Vlada dopušta a dopušta svojim nečinjenjem da se granice ilegalno prelaze umjesto da broj ilegalnih prelazaka svede na nulu, da dakle jednostavno poruči potencijalnim migrantima u BiH-a da ovdje prolaska nema, ona dakle po uputama EU i George Soros tolerira te migracije i lažno predstavlja avanturiste različitih profila kao nekakve ugrožene ljude. I tu vidimo a čujemo da takvo raspoloženje vlada i u tzv. oporbi, beskrajno podaništvo EU strukturama, ali prije svega predsjednika Vlade. Što nas ne treba ni čuditi jer je on prije par dana u Briselu izjavio da će njegova stranka doslovno prepisati program Europske pučke stranke na predstojećih euro parlamentarnim izborima. I tu vidimo do koje je mjere HDZ prist'o izbrisati, ne samo hrvatski identitet već i svoj vlastiti stranački identitet, te se očito trajno definira kao stranka lažnih domoljuba koja se klanja zlatnom teletu europskih birokrata sa pažljivo teatralno namještenom desnicom na ruci, na srcu, te stranka koja njeguje formu bez ikakvog sadržaja, bez ikakve dobrobiti za hrvatske građane. Al ostanimo još na trenutak kod migracija. Kako god se bavili migracijama, važno je naglasiti da jedina stranka koja se želi baviti njihovim uzrokom, je Živi zid, svi ostali bave se samo posljedicama, svejedno dal' je to gospodin Plenković, gospođa Pusić, ili gospodin Klisović, jer svi oni zdušno podržavaju imperijalističku i agresivnu NATO politiku koja je stvorila migrantsku krizu, jednako kao što podržavaju i politiku dužničkoga robstva koja dolazi iz SAD-a od bankarskih krugova, Međunarodnog monetarnog fonda, Svjetske banke i drugih lihvara suvremenoga doba. Sada Hrvatska daje silne novce da smiri stanje u Iraku, da smiri stanje u Afganistanu, da smiri stanje u Libiji, ne znam sutra će biti da smiri stanje u Jemenu, a mi smo upravo davali oružje i zeleno svijetlo, prešutni blagoslov da se te zemlje razaraju, da se krši suvereno pravo tih naroda da sami odlučuju o svojoj sudbini i svojoj budućnosti, da je narod Afganistana bez uplitanja NATO-a, pa tako i Hrvatske koja je članica NATO-a, birao svoju Vladu, garantiram vam da problema migranata nikada ne bi bilo, i ne bi 20 i 30 milijuna Afganistanaca, ni Iračana, ni Sirijaca, ni Libijaca, bježalo iz svoje vlastite domovine, da nije bilo agresije i okupacije od strane NATO saveza, koji dakle podržava kompletna hrvatska politička scena. I to je žalosno. I to je ono zbog čega je cijela ova priča nastala, i to je ono gdje se taj problem može sasjeći u korijenu, gdje se može konačno nešto i riješiti. I lijepo je rekao moj kolega Pernar prije neki dan, kako je ptičica gasila požar kljunom, pa su joj rekli da se tako ne može ugasiti požar, a ona je rekla evo ja sam bar pokušala. A mi, mi nismo čak niti pokušali. Predsjednik Vlade i njegov krug istomišljenika, prodaje oružje Saudijskoj Arabiji, pogledajte kakvi su zločini učinjeni u Jemenu od strane saudijske vojske, pogledajte kakav zločin je napravljen u Istambulu, zar je to politika koju mi podržavamo, zar je to politika humanosti, politika čovječnosti, politike ideala, politika kršćanstva ako hoćete, s kojom se vi ponovno lažno dičite? Ne može se promovirati politika mira u svijetu, politika solidarnosti i bratstva s krvavim rukama. To je ono gdje vi griješite, ne samo kao političar, nego kao i čovjek. I kad tu shvatite sam korijen problema, tada će te znati što vam je činiti. S obzirom da mi istječe vrijeme, javit ću se još za završnu riječ. Hvala lijepo.
Hvala lijepo kolega Bunjac. Imamo replike, poštovani kolega Joško Klisović. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bunjac, drago mi je čuti da ste vi, vjerujem Živi zid, otvoreni za prihvat migranata koji uživaju međunarodnu zaštitu, zaštitu međunarodnog prava, i da niste za hermetički zatvorenu Hrvatsku koja odbija bilo koga u Hrvatskoj. Ako mislite da će ljudi koji bježe od pogibelji rata dolaziti sa osobnim iskaznicama ili putovnicama, onda griješite, neki hoće, ali neki i neće. Ljudima znaju takve stvari biti i uništene, i mi smo kao narod prošli kroz rat i znamo kako su ljudi bježali iz kuća pred bombama i nisu baš mogli nositi svaki onaj dokument koji su željeli podnijeti. No, vaši zahtjevi da se otvorite prema jednoj modernoj migrantskoj politici, a to je da se utvrdi identitet ljudi koji ulazi, i da migranti koji uđu u vašu zemlju pod zaštitom međunarodnog prava, poštuju hrvatski pravni poredak, su sasvim legitimni, i ja mislim da i Vlada, i Europska unija mora poći od ova dva uvjeta u svojoj migrantskoj politici. Hvala lijepo.
Zahvaljujem, odgovor kolega Bunjac.
Hvala lijepo poštovani zastupniče Klisović. Kao što sam istaknuo u svojoj raspravi a dosita ne vidim koja je razlika u mišljenju između vas i gospodina Plenkovića, znači vi govorite potpuno iste stvari, ja vam samo mogu reći jedno, hrvatske građane ne zanima što misli Europska unija, hrvatske građane, više od 90% hrvatskih građana zanima da se granica ilegalno ne prelazi. Ne prelazi. Garantiram vam da je plebisitarno raspoloženje hrvatskog naroda. Pa čemu onda služi granica? Evo ja onda hoću živjeti u Vatikanu, evo ja ću živjet na Trgu Svetog Petra, ako možemo svi ići gdje nas je volja, kud hoću, i sad idem, evo zapaliti putovnicu i osobnu iskaznicu, šta će mi to? To mi onda ne treba, zašto da trošim novac, ne znam, fotografiram se, dajem otiske prstiju, čemu to, ako se smije u Hrvatsku doći kako tko hoće, što će sutra taj čovjek tražiti da živi u mom dvorištu, u mojoj spavaćoj sobi.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bunjcu na odgovoru. Slijedeća replika, poštovani kolega Bojan Glavašević, izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče. Poštovani kolega Bunjac, imamo, mislim govorimo cijelo vrijeme ovdje o jednoj temi, a malo ljudi zapravo govori o činjenicama. Dakle, mi imamo problem jer se ne možemo dogovoriti što su činjenice. Vi ovdje govorite o stvarima koje ste pročitali negdje, pretpostavljam, koje ste uvjereni, ne biste govorili o njima da niste uvjereni da su oni istina. Ali ja vas pozivam da preispitate činjenice kojima baratate. Još više od toga, pozivam vas da odete pogledati u izbjegličke kampove u BiH-u ako niste bili, možda jeste, ja znam da ste vi čovjek koji voli vidjeti stvari svojim očima i pozivam vas da odete vidjeti svojim očima tko su ti ljudi. Ja ne govorim da trebamo biti nerazumni, samo da moramo govoriti o činjenicama, a to što činjenice jesu je trenutno pod upitnikom i zbog toga imamo velike probleme [[Upadica: Zahvaljujem]] i zbog toga se ne možemo dogovoriti.
Zahvaljujem kolega Glavašević. Odgovor kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Glavašević, nisam osobno bio u Bosni, ali bio je moj kolega Pernar u Velikoj Kladuši, Cazinskoj krajini. Prema njegovim riječima 95% ljudi tamo su muškarci, radno sposobni, koji ne dolaze iz ratnih područja. Kao član Odbora za nacionalnu sigurnost sudjelovao sam u više sjednica, razgovarao sa nizom policijskih službenika, između ostaloga i sa Udrugama koje pomažu migrantima. Nisam stekao dojam da, dakle, se prema tim ljudima loše postupa, osim u onom dijelu kada oni pokušavaju ilegalno preći granicu. Znači, ja još jednom ponavljam, neka dođe, bez obzira na rasu, nacionalnost, vjeroispovijest i spol, tko god hoće, ali na granični prijelaz, to je sve. Ako dolazi čovjek iz ratnoga područja, normalno da RH ima obvezu takvom čovjeku pomoći, ali migrantima koji odlaze iz svoje domovine zbog nedefiniranih razloga ili različitih razloga [[Upadica: Zahvaljujem na odgovoru kolegi Bunjcu]] Hvala lijepa.
Prelazimo na slijedeću raspravu. Poštovani kolega Gordan Maras, nije nazočan. Poštovani kolega Bojan Glavašević, izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče. Poštovani kolegice i kolege, prije nekoliko godina bih bez mnogo dileme za sebe rekao da sam Euro optimist, tada mi se nekako činilo da EU sve radi kako treba, da je savršeno dosljedna onoj naprednoj, onoj poletnoj i odvažnoj viziji budućnosti koju su zacrtali i sanjali njezini osnivači. Danas mi je sasvim jasno da smo, da sam ja barem, ako ne mi, jahali na jednom valu optimizma koji je vjerojatno nastao još tamo padom Berlinskog zida. Jasno mi je da nismo bili svjesni izazova koji će pred nas staviti klimatske promjene ili nekontrolirana globalizacija, razvoj tehnologije. Mislim, jedna ekonomska kriza je EU skoro koštala Grčke. Jedna izbjeglička kriza EU je koštala vala straha koji se prometnuo u populizam i oživljavanje fašizma u nekakvom novom ruhu na mnogo mjesta u Europi. Jedna društvena mreža odnosno jedna tehnologija čije posljedice nismo razumjeli, koštala je, ne samo EU, nego i neke druge zemlje neviđenog udara na samu narav demokracije, na narav političkog poretka koji danas imamo i koji nam je donio neviđeni napredak. Sve ovo mislim da nije, da ne smijemo promatrati kao odvojene fenomene, nego mislim da je važno da razumijemo da je sve to povezano i da i trebamo shvatiti u kakvom političkom trenutku trenutno živimo, o čemu je ovdje zapravo riječ. A mislim da je danas i u ovim raspravama koje se vode o budućnosti EU, da je zapravo riječ o borbi za samu dušu Europe. A još važnije od toga, ono što mi ovdje radimo i ono o čemu mi ovdje možemo razgovarati je duša RH. Ako govorimo o migracijama, a o tome smo mnogo govorili danas, ne bih želio da bude zabune. RH svoje granice mora i treba braniti, ne mislim da trebamo bez ikakve pažnje ili opreza ili diskriminacije otvarati granice svima. Ne, ali, isto tako ne mogu podnijeti da moja RH koja je u ratu ispijala gorak pehar progonstva i izbjeglištva, uskraćuje ljudima u potrebi njihova prava po Međunarodnim ugovorima. Isto tako, ne mogu podnijeti da se tim ljudima onemogućava da zatraže azil i da dobiju sigurnost od progona. Za to postoji inače jedno sterilno ime, a to sterilno ime je puš beg, dakle, na jedan fin način, kroz jedan sterilan pojam koji uopće ne zvuči toliko strašno, se zapravo radi upravo o tome da ljude koji nam pokucaju na vrata, s tih vrata otjeramo bez da im zapravo omogućimo da nas nešto pitaju. To je famozni puš beg. Isto tako, ne mogu trpiti da hrvatska policija vrši nasilje nad onima koji u životu za sebe traže samo ono što bi svatko od nas ovdje tražio za sebe i za svoje najmilije, a to je mir i sigurnost. Takvih slučajeva je i bilo, o takvim slučajevima su pisali i mediji, o takvim slučajevima je pisala i pravobraniteljica, o takvim slučajevima se govorilo i u HS-u i mislim da trebamo pogledati istini u oči. Ja sam siguran da nitko od tih momaka i djevojaka koji štite naše granice, ne bi samostalno sebe doveo u situaciju da obitelj, pa makar i nije, ajmo reći da nije obitelj, a uglavnom su bile obitelji, nego čak i mladiće kakvih je bilo, koji su pokušali, istina, ilegalno preći granicu, da nad njima vrše nasilje koje je sistematično, koje se zna kako funkcionira, tako da vam uzmu mobitel, tako da ga razbiju, tako da vas malo namlate i da vas onda pošalju nazad. Neke od njih i bez cipela. Ja ovdje govorim o stvarima o kojima je bilo riječi u javnosti ali za razliku od većine kolega ovdje, ja sam imao prilike to čuti iz prve ruke. Ja sam otišao tamo i razgovarao sam s tim ljudima. Gledajte, ja nemam razloga sumnjati da bi itko lagao namjerno. Nemam razloga sumnjati također da bi bilo toliko slučajeva koji su toliko dobro koordinirani. Ali neovisno o tome, to su stvari koje treba ispitati a ono što je ministar unutarnjih poslova o tome govorio i predsjednik Vlade mene jednostavno nije uvjerio, ali ja znam da tako nešto naša policija ne bi radila jer to nisu okrutni ljudi, to su ljudi koji štite ovu zemlju, koji slušaju naredbe koje im je netko morao dati. A zato postoji jedno sterilno ime, push back. Kada govorimo o famoznom Marakešu ovdje, tu se radi o afirmiranju vrijednosti. Radi se o tome, dakle gdje se ne nameću obaveze nego govorimo o tome što želimo, kao što sam rekao, ovdje se radi o tome da govorimo kakvi smo i kakvi želimo biti i mi u Hrvatskoj i mi u Europi. To je kažem, pitanje vrijednosti i meni, možda je to moja mana, ali meni jednostavno nije prihvatljiva farizejština jer nemam druge riječi za to da mi dijelimo ljude koji nam se pojave pred vratima, aha ti dolaziš zato što je negdje kod tebe rat pa si mi ti okej, a ti, dobro, ne možeš živjeti i ne možeš hraniti svoju obitelj tamo gdje živiš, žao mi je, s tobom ne možemo ništa. Dakle to je farizejština, ljudi kojima je to prihvatljivo bi, a mnogi, mislim ja ću sad reći, ja ću upotrijebiti jedan primjer koji možda neće biti svima prihvatljiv pa se ispričavam, ali takvi ljudi bi Josipa, Mariju i Isusa koji su bježali od progona u svojoj zemlji, njima bi zatvorili vrata i ne bi ih pustili, ne bi im dali sigurnost zato što kod njih nije rat. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Dajte molim vas, kolega ... [[Govornik se ne razumije.]]
Poštovani kolege, molim vas nemojte sa takvim upadicama ometati poštovanog kolegu Glavaševića u njegovoj raspravi i pustite ga da završi sa svojom raspravom. Hvala lijepo, izvolite gospodine Glavašević.
Hvala. Ja mogu biti nazvan budalom, kolega Lucić, zbog ovog primjera ili zbog svojih stavova ali, ja samo tražim da Hrvatska ne zaboravi što je prošla, da nađemo taj pravi balans između razuma i osjećaja jer trenutno ovo što se radi niti je razumno niti smatram da su to neki osjećaji kojih smo mi dostojni. Na kraju, spominjali smo i to da se t strahovi od ljudi koji su u konačnici samo u potrazi sa mirom i sigurnošću su potpaljeni panikom na društvenim mrežama koje ne razumijemo, ne znamo kako se uhvatiti u koštac, ja sam premijera danas pitao što točno misli napraviti i kako misli hrvatskim građanima omogućiti sigurnost u digitalnom ekosustavu, u vremenu u kojemu većina nas, većina građana Hrvatske ipak svoje informacije dobiva na internetu. Ako tamo dobivaju laži, nisu oni krivi što osjećaju strah koji se potpomognut glađu koju osjećaju i zbog koje mnogi ljudi iz ove zemlje odlaze, pretvara u bijes prema onima koji ga nisu zaslužili. Bijes trebaju osjećati prema političarima koji im nisu omogućili blagostanje, prema nama. Na nas trebaju biti bijesni ali umjesto toga budu bijesni na goloruke ljude na našim granicama zato što se boje da ako bude još gladnih usta, njihova djeca i oni sami nikad neće doći na red. To je narav straha. I protiv toga se trebamo boriti. Ako hoćemo između ostaloga da budemo dosljedniji svojim vrijednostima i svojim idealima, onda počinjemo kod kuće. I onda se moramo uhvatiti u koštac s svim onim što dolijeva ulje na vatru. Laži i mnoge od njih su ciljane i postoje takve, dakle premijer je govorio o hibridnim nekakvim, o hibridnom ratu, dakle toga ima, ja neću reći da nema ali moramo se s tme početi hvatati u koštac. Razgovor za to neće biti dovoljan, moraju biti i konkretnije mjere. Danas nakon svega, kažem, počeo sam kao euro optimist, danas mislim da jednostavno moramo butu euro realisti. Moramo odlučiti kamo želimo odvesti Europu a prije svega kamo želimo odvesti Hrvatsku jer Hrvatska je Europa, tamo nam je mjesto, to smo sanjali i trebamo prihvatiti odgovornost da i ono što kod nas radimo je ono što oblikuje Europu. A ono kako se ponašamo prema najslabijima koji nam se bez ikakve zaštite pojave na granicama, ako stavimo kao prioritet to da budemo okrutni prema njima jer je to učinkovito, ja mislim da time zaista ne činimo uslugu ni sebi, koji se rata našeg sjećamo, niti generacijama koje tek dolaze, koji ga se ne sjećaju. Hvala kolegice i kolege.
Zahvaljujem kolegi Glavaševiću. Replika, poštovani kolega Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovani kolega Glavašević, ja sam također bio u Cazinskoj krajini, bio sam u Bihaću, bio sam u Kladuši i vidio sam imigrante, znači radi se mahom o radno sposobnom stanovništvu, o mladim ljudima, muškarcima. Službeni podaci MUP-a BiH-a kažu da je oko 7% iz ranjivih skupina, znači žene i djeca, znači tako da nemamo floskule o nekim izbjeglicama, znači radi se o radno sposobnom stanovništvu koje je došlo u BiH i koje je došlo ilegalno i koje ilegalno preko granice ulazi u RH, znači još i vama onemoguće da uđete ilegalno bez dokumenata u Bosnu, njima to dajete za pravo. Što se tiče Biblije, Isus odnosno Josip i Marija nisu bježali od rata nego su išli na popis stanovništva jer im je Neron tako naložio, tako da nisu bili izbjeglice nego su išli znači prijavit se odnosno biti popisani tamo odakle su.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Zekanoviću, odgovor kolega Glavašević, izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče, kolega Zekanović to što je netko radno sposoban ne znači da mu treba zatvoriti vrata, zato što je netko radno sposoban ne znači da tamo odakle je otišao može zapravo raditi, jer nije da u Baludistanu cvate ekonomija, da je sigurno, da ljudi mogu eto samo kad nemaju posla otić na Zavod za zapošljavanje i ponašat se kao da je sve normalno, naime nije. Dakle, to što je netko radno sposoban ne znači da nije zaslužio pravo da barem traži azil, pa da bude odbijen, a znate zašto ilegalno prelaze, zato što ime uskraćivano kada su došli na granični prijelaz da tamo zatraže azil, zato ga ilegalno prelaze.
Zahvaljujem kolega Glavašević. Slijedeća rasprava poštovani kolega Miro Kovač, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedatelju, meni je drago da raspravljamo o izvješćima predsjednika Vlade o sastancima Europskog vijeća ovo je zaista možda nije svima zanimljivo ali je doprinos pojačanju političke kulture, povišenju nivo rasprave u Hrvatskome saboru. Meni je drago da je kolega Glavašević postao EU realist ja sam već dugo realist i kad ste realist onda je, onda se puno teže razočarate u životu. EU kao takva je nešto za prosječnog građanina u RH zanimljivo s aspekta slobode kretanja, mogućnosti zapošljavanja negdje drugdje ipak pozitivna stvar za RH i za sve nas u ovoj zemlji, za nas koji ovdje živimo. Isto tako smatram da je vrlo važno da i mi u Hrvatskoj iako smo manja zemlja, manji narod razvijamo sveeuropsku svijest, ali to posebno vrijedi za veće narode i za veće države u EU, sveeuropska svijest, znači kada se vodi politika, kada se razmišlja o mjerama, nacionalnim mjerama treba imati na umu sveeuropsku svijet. To u Njemačkoj nije bio slučaj u potpunosti prije 3 godine zato smo doživjeli destabilizaciju njemačkog političkog sustava, doživjeli smo jačanje AFD-a koje danas na 14-15% popularnosti u Njemačkoj, zato što se išlo unilateralno. Pa ni u samoj zemlji nisu napravili konsenzus o toj migrantskoj politici. Isto tako smatram da je vrlo opasno kada danas 2018. godine slušamo riječi nekoga od najistaknutijih čelnika EU kad se govori pazite o situaciji 30 godina, to je neodgovorno, to je neodgovorno i to je loše jer to nije istina. Mi nemamo 30 godine prošloga stoljeća danas kao atmosferu u EU to jednostavno nije istina, 30 godine znači u Njemačkoj da je na vlasti Adolf Hitler, mi nemamo nigdje u EU na vlasti stranke koje sliče na Adolfa Hitlera, toga nema. Niti ono što je sad najvažnije u cijeloj toj priči i to je ono što je najvažnije za sve nas u Europi, EU, jest da nema ratova na području EU, nema ratova, a govoriti o mogućnosti ratova isto tako smatram zaista neodgovornim, jel smo daleko od toga. Ratova je moglo možda biti kad gledate laboratorijski prije 3 godine kad je bila migrantska kriza, al nije ih bilo, zašto, upravo zbog EU, EU kao takva je odoljela toj destabilizaciji znači i nekakvim ratovima zbog priljeva migranata, ljudi koji su se htjeli preseliti na područje EU. Znači to je realnost i onda da bi se prikrili tu svoju nesposobnost govorite o europskoj vojsci, pazite govori se o europskoj vojski koju ćemo mi sad stvoriti. Europska vojska je projekt koji ima smisla, naravno već je bio pokušaj prije 64 godine je propao projekt europske vojske. Tko je to tada inicirao, naši prijatelji Francuzi …/Govornik govori strani jezik, nerazumljivo./… tko nije ratificirao naši prijatelji Francuzi u nacionalnoj skupštini, zašto jer su se protivili tome da se Njemačka ponovo naoruža, tko je htio da se Njemačka naoruža ponovno zbog Sovjetskog Saveza, naši prijatelji Amerikanci. Prema tome, budimo, budimo zaista ozbiljni i recimo mi Hrvati i prijateljima Francuzima i Nijemcima nemojte koristiti takve riječi, nemojte bit demagozi vi koji govorite protiv populista, ponašate se kao populisti, govoriti o 30 godinama prošloga stoljeća danas je neodgovorno. To tako ne ide i mi koji smo danas članica EU imamo pravo to reći jer nema zabrana misli, nema toga. Jer ako ćemo zabranjivati misli onda će jačati ovi tzv. ja ih tako zovem manipulativni populisti. Znači oni koji se svjesno koriste dezinformacijama kako bi došli na vlast, manipulativni populisti. Jer populizam nije kao takav loš, ako je riječ o kontaktu, ako je riječ o bliskosti sa građanima sa biračima, on je dobra stvar. Sad dolazimo opet do sebe, mi moramo sebe emancipirati mi moramo reći slijedeću stvar. Vi hoćete europsku vojsku, super, mi smo u principu za to s tim da imamo NATO pa moramo to nekako dogovorit, ali prije dok, prije nego što ne riješimo pitanje susjedstva Zapadnog Balkana pod navodnicima jugoistočne Europe kako ćemo mi biti globalni akteri, pa to je smiješno mi nismo u stanju u EU sad govorim mi, jer smo mi dio toga riješiti pitanje prostora od manje od 20 milijuna ljudi. To je istina. BiH, EU je svjedok Sporazuma iz Daytona, neovisno o Njemačkoj, Velikoj Britaniji i Francuskoj, dok Britanci odlaze, izlaze. Znači, gdje je EU, Felipe Gonzales je tada potpisao kao svjedok taj Sporazum iz Daytona u Parizu. Znači, globalni akter, europska vojska, a nismo u stanju riješiti pitanje konkretno u BiH gdje imamo i odgovornost EU kao svjedoka, imamo zemlje koje su potpisale Sporazum kao RH, imamo svjedokinju u Njemačkoj, Francuskoj i Velikoj Britaniji i naravno i u susjednoj Srbiji i kada govorimo o Makedoniji, Kosovu, Albaniji. Mi nismo u stanju tamo rješavati probleme. A imamo snažne zemlje, snažne mehanizme. Jesmo li vjerodostojni? Nismo, možda smo mi hrvati, mi hrvati smo manje krivi, jesmo zainteresirani. Ali to moramo njima reći. Vi ste neozbiljni jel se ponašate neozbiljno, idemo sjesti za stol, najprije riješiti ono što možemo riješiti, pa ćemo kasnije razmišljati o nekakvoj Siriji, o Libanonu, Maliju, čemu li već. To mora biti naš pristup, mi imamo pravo na to jer i mi smo Europejci koji smo kasnije pristupili, ali smo doživjeli na vlastitoj koži što znači neefikasnost EU 90-tih godina, smo to doživjeli, pa su nam došli Amerikanci da se pacificira i RH i BiH, mi smo to sami odradili, ali smo imali na neki način razumijevanja. Jer ona stvar koja je dobra za EU, njezina karakteristika je slijedeća, nema više mitova srednjeg vijeka, razmišljamo o budućnosti, imamo svoju nacionalnu povijest. E, tu EU može biti od pomoći i može pacificirati, stabilizirati, politički, pod navodnicima, europeizirati jugoistočnu Europu i to je to. I završna riječ o tzv. Marakeškom Sporazumu, ne postoji Marakeški Sporazum koji smo opet mi izmislili u RH, postoji tzv. Globalni pakt ili kompakt je li, znači, suvremeni dokument, isto kao što ne postoji europski integracije, pa su kolege u Srbiji preuzeli od nas integracije, postoji jedna integracija jedna integracija u EU. Znači, Marakeški Sporazum ima dobru ideju, međutim, treba jasno reći da ima odredba, nekoliko odredaba u tom dokumentu koje možda nisu baš najbolje formulirane. I treba jasno reći hrvatskoj javnosti da se stvaraju standardi na koji će netko moći pozivati i to je vrlo jasno i toga moramo biti mi u RH svjesni, stvaraju se na neki način političke obveze i to treba jasno iskomunicirati i mi se kao država moramo prema tome očitovati. Imamo susjede koji su kontra. Šta ćemo njih prozvati da ništa ne razumiju? Moramo to uzeti u obzir. Austrijanci su kontra. Mađari su kontra. Bugari su kontra. Česi su kontra. Možda budu kontra i Poljaci. Možda budu Talijani, mi to ne znamo. Mi se moramo, to su naši susjedi, šire susjedstvo. Mi se prema tome moramo odrediti i to jasno reći da je to u biti pozitivno, ali nije napravljeno za Hrvate koji idu u Irsku, koji idu u Finsku ili u Njemačku jer su odlazili i prije 50 godina i u Njemačku i drugdje, nego za, uglavnom migrante iz Afrike i sa Bliskog Istoka. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Kovaču. Imamo nekoliko replika, poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Poštovani zastupniče Kovač, nisam u potpunosti, znači, imao sam jedan sastanak, ali mi je zanimljivo da ste imali ovo izlaganje i volio bih da se u kontekstu onoga što je i kolega Petrov danas premijeru postavio pitanje, a s obzirom da ste i vi bili uključeni u to, jer dok ste bili ministar vanjskih i europskih poslova je pokrenuto ovo Povjerenstvo za praćenje provedbe mjerila iz Poglavlja 23 i 24 sa Srbijom, tada je Vlada RH donijela tu odluku i u odluci je stajalo da se 4 puta godišnje Povjerenstvo mora sastajati. Međutim, ono se ne sastaje niti u 2017., niti u 2018. Ministrica ovdje prisutna krši odluku Vlade koja nije promijenjena. A dobro znate da je u odluci o osnivanju Povjerenstva stoji, ja mislim da je to jedna od prvih odluka samog Povjerenstva, da će se sastaviti popis žrtava srbijanskih logora i da će im se omogućiti pravna zaštita. A naši ljudi sami logoraši trenutačno [[Upadica: Zahvaljujem]] podižu privatne tužbe, a Povjerenstvo ne radi ništa i Ministarstvo vanjskih [[Upadica: Zahvaljujem]] i europskih poslova.
Zahvaljujem gospodine Grmoja. Odgovor kolega Kovač.
Hvala lijepa. Znači, meni je važan sadržaj, a važna slijedeća stvar da smo prije dvije i pol godine ugradili nekoliko kriterija u pregovaračke okvire Srbije, konkretnije ovu vrlo važnu stvar, a to je da žrtve rata moraju imati pristup pravosuđu, inače je to ugrađeno i u pregovarački okvir Crne Gore. Crna Gora rješava pitanje logoraša, ona to radi kao država. Ja sam uvjeren da će i Srbija morati rješavati pitanje hrvatskih logoraša. Naši logoraši imaju pravo na odštetu, oni koji to mogu, naravno, dokazati i naravno da će država iza toga morati stajati, to se podrazumijeva. Sad dolazimo do bitne misli. Zašto smo to napravili? Zbog pravde za naše ljude za satisfakciju, zadovoljštinu, ali i za promjenu kulture u Srbiji. To znači usvajanje europskih vrijednosti.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Kovaču na odgovoru. Slijedeća replika poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče Kovač. Znači, vi kažete da su SAD došle pacificirati ovo područje. Međutim, meni se čini da su SAD ovdje došle spriječiti hrvatsku pobjedu. Jel vi mi recite, evo dovoljno ste stari. Da li su SAD spriječile hrvatski ulazak u Banja Luku ili nisu? Evo, to je jedno pitanje. I da je kojim slučajem hrvatska vojska ušla u Banja Luku a bila je samo 10 km od grada, da li bi danas postojala Republika Srpska i ovakvi problemi u BiH-u kakvi postoje? Da li je po vama BiH pacificirana nakon 20 g. ili je destabilizirana nakon 20 g.? Meni se čini da je Hrvatska ostvarila svoj vojni cilj u suradnji sa armijom BiH-a, da bi Bosna bila puno bolja zemlja, puno više uređena, puno sretnija i mirnija nego da se SAD nisu miješale u događaje na ovom prostoru. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolega Bunjac, odgovor kolega Kovač, izvolite.
Znači mi sad možemo satima razgovarati o tome što je moglo biti, što nije bilo, zašto je nešto bilo ali činjenica je slijedeća, da je Hrvatska oslobođena. Hrvatska je bila okupirana, Hrvatska je oslobođena, jedan dio teritorija je mirno reintegriran što je veliki uspjeh a za susjednu BiH možemo reći je ona pacificirana međutim da ona nije nažalost funkcionalna država i sad mi moramo umjesto da razmišljamo o tome što je moglo biti, nećemo trošiti vrijeme na to nego što možemo napraviti da ona postane funkcionalna država. Imamo tu npr. i model Belgije, u Belgiji sve te jezične zajednice Flamanci, njemačko govorno područje, zajednica ta i francusko govorno područje imaju svoje Parlamente, svoje Vlade, i svatko bira svoje predstavnike. I EU i NATO savez imaju svoja sjedišta u EU-u, znači mogu se inspirirati modelom Belgije za BiH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Miri Kovaču na odgovoru. Slijedeća rasprava, poštovani kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovani građani koji nas eventualno slušate ili pratite, raspravljamo o temi izvještaja predsjednika Vlade, g. Plenkovića sa sjednica Europskog vijeća. Ovdje vidimo da se danas nametnula jedna vrlo važna tema, ona dominira ovim našim raspravama, a to je pitanje migranata, migrantska kriza i govori se o posljedicama, opisuju se događaji, malo se govori o uzrocima, da ne kažem skoro nikako. Da vas podsjetim, početkom 2016. g. ovom Saboru sam predložio i tražio da se problem migracija i migranata stavi kao točka dnevnog reda i od tada do sada nitko to nije smatrao važnim da stavi na plenarnu sjednicu Sabora. Što su ustvari uzroci i kuda, kakav će biti razvoj migrantske krize, što će čeka Europu, EU, možemo iščitati ako poznajemo demografske tendencije, ekonomske i ako znamo geopolitička previranja u nadmetanju velikih sila na ovom području. Kada govorimo o demografiji, mi moramo znati da proteklih godina a posebno u narednim desetljećima, dolazi do prave demografske eksplozije u Aziji odnosno Bliskom istoku a posebno i u Africi pa samo ću nabrojati nekoliko zemalja koje će 2050. g. imati po 100 milijuna stanovnika. To su Egipat, to su Iran, to je Jemen, čak će i on imati što je iznenađujuće, to je Turska. E sad zamislite što će se događati kada ti ljudi koji zbog klimatskih problema, zbog nedostatka vode već sada i zbog problema sa prehranom, kada počnu razmišljati o traženju života za sebe, a s druge strane, zapad što se tiče demografije, neću reći da umire, on silno pada. Njemačka će do kraja 2050. g. umjesto 80 milijuna imati 60 milijuna stanovnika, znači 20 milijuna će nestati. Zemlje Europe uključujući europski dio Rusije, smanjit će se do 2050. g. za 130 milijuna stanovnika. Rusija neće moći održavati infrastrukturu na južnoj granici sa Kinom. Zašto govorim o svemu ovome? Naprosto moramo govoriti ozbiljno, argumentima i sa dalekosežnim promišljanjem. Ono što posebno ovdje treba uključiti jest promjena geopolitičkih i geostrateških odnosa a posebno kad je u pitanju Europa i EU. Sasvim su druge promjene nastupile, imamo novu američku doktrinu, novu američku politiku koja praktično destabilizira EU i u tom smislu vidjeli smo neki dan kako je s jedne strane predsjednik Francuske g. Macron kritizirao predsjednika Trumpa, on je brzo uzvratio, prema tome vidimo da ne funkcionira više savez između EU-a i SAD-a kako je to bilo ranije ili kako se očekivalo. U tom smislu u Hrvatskoj se, vidite, ništa ne događa. Naša vanjska politika o tome šuti, u ovom Saboru nijedna rasprava nije održana na tu temu, oko nas se svijet ubrzano preslaguje, preslaže, a mi govorimo često puta o trivijalnim stvarima. E sada što je tu pitanje, koje mjesto zauzima migrantska kriza? Ja ću odmah reći kada o tome govorimo ispred stranke Promijenimo Hrvatsku čiji su odbori za vanjsku politiku, gospodarstvo i demografiju, raspravljali o ovim problemima, ja mogu reći da mi gospodo, nismo sigurni u Hrvatsku. Mi nismo sigurno. Za to vrijeme nas nema tko nas ne uvjerava u suprotno, od ministra policije, premijera, Ministarstva vanjskih poslova a priče i slike sa terena govore sasvim drugo. Gledamo ljude na rutama kuda prolaze migranti prema Sloveniji, prema Austriji, dalje prema Njemačkoj da traže svoje mjesto pod suncem, to je sasvim jedna druga priča, ljudi su uplašeni kad skupina od 10, 50, 100 ljudi prolazi pored vaših kuća, vaših njiva, vi jednostavno niste sigurni. Mi uopće ne znamo koliko tisuća ljudi prođe preko Hrvatske i to je vrlo opasno. Moja namjera nije ovdje da stvaram strah i paniku, ali ne smijemo istinu skrivati od hrvatskih građana. Mi nismo sigurni. A zašto nismo sigurni? Pa zato što nemamo definiranu politiku prema migrantima. Zašto nemamo definiranu politiku prema migrantima? Zašto nemamo definiranu politiku prema migrantima? Pa zato što se ovdje čeka što će doći Bruxelles, ne ovdje što će reći Sabor, što će reći hrvatski narod, kakvu će politiku prema migracijama zauzeti, nego što treba znači, čeka se što treba, što će netko reći iz Bruxellesa i kako će se ponašati. Migracije će biti trajni problem i opasnost na ovim prostorima. Da se odmah razumijemo, postoji pristup migracijama, ekonomski politički, mješoviti u koji ubrajam i terorizam. Ono što trebam naglasiti sljedeće, kada sam na početku spominjao, da zakoni Europa, demografski pada, ona kontinuirano treba novu radnu snagu. Samo u jednoj Njemačkoj godišnje nedostaje između 600-800 tisuća radnika, novih svake g. To su rijeke ljudi, pazite. Međutim, ajmo vidjeti, kako bi to trebalo funkcionirati. U vrijeme bivše Jugoslavije, ista ta Njemačka je imala velike potrebe za stranim radnicima. Međutim, oni su slali, po Grčkoj, po bivšoj Jugoslaviji, po Portugalu, kupite, po biroima, za zapošljavanje, oni su pripremali kadrove koji im trebaju, papiri su bili rješavani i oni su išli s putovnicama, vlakovima, autobusima, na određeno radno mjesto. Tako nešto danas, ponovno se mora uspostaviti. A ne da ovo, ovi migranti, oni su ustvari, suvremeno, moderno roblje. Prije su po Africi hvatali robove, u 17. i 18. i poslije stoljeću, sada dolaze sami u tisućama se utapaju, to je kaos. To nije politika, to je kaos, to je izravna prijetnja svim zemljama EU, čitavoj Europi. U tom smislu, koji su naši stavovi, mogao bi govoriti o tome puno više, ali nije ovo prigoda za to. Mi ne trebamo suhoparne izvještaje sa sjednice vijeća nepostojeće države, koja je nemoćna u svemu ovome, još sada kada je pritisla Amerika, mi moramo znati što nam se okolo događa, kao maloj zemlji, jer mi smo zbog toga posebno ranjivi. U tom smislu, iznosi i stajalište u ime stranke PH, Promijenimo Hrvatsku, nitko ne može preći Hrvatsku granicu bez dokumenata. Nitko. Oni koji nemaju dokumente, oni se moraju posebno tretirati, sve dok se određene strane ne istraže. Ono što je humanitarnog karaktera, problema, prema tome se moramo humano odnositi, međutim, humanizam, pa to je i sam papa Franjo rekao, u razgovoru o raspravama o migracijama, rekao je, ako se radi o takvom broju migranata, koji prelaze, određene okvire, brojčano i ugrožavaju nacionalnu sigurnost, onda to više nije pitanje samo humanosti. Ovdje je pitanje humanosti, po mom mišljenju humanizma, neću reći, ono je potisnuto, međutim, drugi su interesi, interesi kapitala. Ključni problem EU, je u tome što ona nije Unija građana, naroda, ona je Unija građana, naroda, ona je Unija kapitala. A u Uniji kapitala krupnog kapitala u EU, nije bitno odakle će dolaziti radnici, mogu doći sa svih strana savjeta, bitno je da su jeftini i da rade do iznemoglosti. Međutim, kada ti radnici sa svojih radnih mjesta odlaze u ulice, u katove, u zgrade živjeti, sa domaćim stanovništvom, e tada nastupaju problemi, a njih više to ne zanima. Mislim da veliki dio hrvatskih građana o tome nije dovoljno informiran, ali osjećaju da se nešto gadno iza brda valja i da treba zaista preventivno djelovati. Pa u tom kontekstu, spomenuti ću da je u EU trenutno živi 22 milijuna ljudi, koji su došli izvan EU. U 2016. g. došlo je samo u toj godini 2 milijuna imigranata. Molim vas lijepo, to su ogromne brojke. Hrvatska ne može ostati, znači u takvom jednom kontekstu, da samo gleda što se događa itd. Mi želimo sigurnu Hrvatsku. Onaj tko bude ovdje dolazio, moramo znati, tko dolazi, zašto dolazi, onaj tko nam treba iz ekonomskog razloga zadržati, oni moraju poštivati zakon ove zemlje, običaje, tradiciju i znati jezik. Sve druge su puste priče. I svi drugi koji govore, na drugi način, a tretiraju sve ove koji razmišljaju kao ja u drugom smislu ili samo jednostavno kažem, vi ste ksenofobi, ovo, ono, ti ljudi su neozbiljni i ne samo to, ne govore u interesu ove zemlje. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Lovrinoviću. Sljedeća rasprava poštovani kolega Pernar, nije nazočan, poštovani kolega Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovani dopredsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade, interesantno je slušati znači vaše izvješće iz Europskog vijeća, da su sve rasprave, ali apsolutno sve koje su bile, a bilo ih je već 20-tak, bilo fokusirane na pitanje migranata. Znači pitanje migranata je pitanje Marrakesche konvencije, to je prva konstatacija. Druga konstatacija, nažalost, evo, SDP-ovaca tu sada skoro ni nema, HDZ-ovaca nešto i ima, ali ono što su se javili, imamo jedno suglasje, zapravo i s jedne i s druge strane, da je Marrakeschki sporazum u redu. Nisam još čuo, suprotne stavove, krivo mi je zbog toga, ali očito da je premjer uspio napraviti ono što je htio, da je ustrojio svoju vojsku kako treba i da razliku od Istanbulske konvencije, ovaj put neće biti pogovora. S obzirom koliko je veliki interes javnosti za ovu temu i saborskih zastupnika, ja bi volio čuti, da se o ovoj temi, baš o Marrakesckom sporazumu i kompakt, kako ga zovemo, raspravlja na plenarnoj sjednici a ne samo na odborima, iako mi je drago da će makar i na odborima to biti, ali evo ga, ovim putem preporučam … [[Govornik se ne razumije.]] jer smatram da hrvatski građani moraju to čuti, a i da očito postoji jedna želja, volja, kod saborskih zastupnika da raspravljaju. Nažalost, ne baš HDZ-ovi, jer nije baš pragmatično, ali vidim ostatak sabornice je raspoložen za raspravu. Dakle, vi ste lijepo i u vašem izlaganju istaknuli da taj problem postoji i rekli ste da postoje zemlje koje su nakon, ako se ne varam rekli ste godinu i pol dana rasprave o ovoj temi i sve je bilo usuglašeno, 192 zemlje, evo ako se ne varam, Ujedinjenih naroda, sve su bile ZA ovaj Sporazum, radilo se na njemu, jedino je Trump odnosno SAD izašao, malo kasnije Mađari, al' odjednom eto događa se neki domino efekt, nešto se događa, meni je drago da sam ja osobno uspio, evo ga, da sam utjecao da i ova tema dođe u fokus, u fokus javnosti u Hrvatskoj, drago mi je ... [[Govornik se ne razumije.]] , drago mi je da se o njoj raspravlja, jer ako danas već 6,7 zemalja, ne bih htio pogriješiti broj, odustalo od ovoga Sporazuma, smatram da se nešto ipak krije u njemu. A kad govorimo o tom Sporazumu, on na prvi pogled izgleda jako fino, znači on izgleda jako fino, kao što izgleda Istanbulska konvencija, to jest kao što je izgledala, jer ... [[Govornik se ne razumije.]] ako o njoj govorimo o perfektu, tu je 90, pa neću reći 99 ili 95% stvari u redu, i to lijepo izgleda, i to je sve u celofanu, međutim ako malo bolje zagrebemo ispod površine, vidjet ćemo da postoje stvari koje nisu u redu. Ja ću malo pokušati par stvari tu ipak istaknuti ali prije nego što kažem nešto o ovome, ja ipak moram ovdje reći, prihvaćanje ili neprihvaćanje ovog Sporazuma je pokazivanje državnika, a to ste vi gospodine Plenkoviću, drago mi je da ste tu, i naše Predsjednice Kolinde Grabar Kitarović, što oni misle o ključnom problemu svijeta danas, naravno imamo ekološke probleme, probleme rata, probleme mira, ali jednom od ključnih problema danas. Da li ste vi suverenist ili ste globalist, ili što ste više, suverenist ili globalist? Nažalost prema ovome što ste vi rekli, vi ste više globalist, a jako malo suverenist. I žao mi je baš iz jedne Hrvatske koja je, gdje su za tu granicu i očuvanje njeno, poginuli nedavno, mnogi hrvatski vojnici, tisuće njih, da baš iz te Hrvatske dolazi jedan Premijer i Predsjednica Republike Hrvatske koji nisu suverenisti, ... [[Govornik se ne razumije.]] bolje razjasniti jednu stvar, ja ne znam zašto se ovdje govori da Predsjednica ima suprotan stav od Premijera, pa oni imaju identičan stav. Ja osobno nisam čuo Predsjednicu da je rekla da nije za Sporazum, evo ispravite me Premijeru u završnoj riječi, ja je nisam čuo. Ja sam nju čuo ovako da će ići u Marakeš, pa je rekla da neće ići u Marakeš, pa je onda kasnije u onoj Izjavi u istoj rečenici rekla da nije za, ali da nije ni protiv Marakeškog sporazuma, odnosno kompakta. Dakle, ja još nisam čuo, s druge strane, evo ga, s obzirom da je vama stalo da imate to zajedništvo, ja vam preporučam da popijete kavu pa neka bude na vašoj strani da i mi ostali znamo na čemu smo, da je ona za sporazum, ili možda nas ugodno iznenadi. Nije nas iznenadila za Istanbulsku konvenciju, mudro je šutila, tu vam moram priznati da ste vi tu veći frajer od nje, svaka vam čast. Vi ste ipak tu bili onako dosljedni sami sebi i vi ste ono što ste tvrdili cijelo vrijeme i izgurali ste to. Rekli ste, ja sam za Istanbulsku i biti ćete vi HDZ-ovci. I svaka vam čast. A ona je mudro šutila, nju nismo čuli. Nismo je čuli da je rekla to je dobro, to je loše, ja sam za, ja sam protiv. Ja bih to s njom malo raspravio jer smatram da ona kao državnik ako već nije suverenist, mora biti odlučna. Vi jeste, svaka čast. Vi ste za Marakešku, a i vi HDZ-ovci ćete jednoglasno na predsjedništvu biti za Marakešku, jer vam ja tako kažem. I to fino zvuči. I tu ste, dobri ste tu, jako dobri. Da ste malo više u drugom dijelu političkog spektra ja bih uživao biti u vašoj stranci, odnosno da mi vi budete politički zapovjednik, nažalost, malo ste, to klatno je otišlo malo u drugom smjeru pa to nije moguće nažalost. Dobro, ja bih sada prije što malo uđem i u Marakešku ipak spomenuo ono vezano uz gospodina Kajkića, danas ste mi odgovorili na jedan način, smatram neprikladan način, da on to nije prijavio. Evo ja vam ovog trenutka prijavljujem, da je hrvatski državljanin od strane, znači Srpske obavještajne službe koja je direktno pod kontrolom gospodina Aleksandra Vučića bio 5 sati ispitivan, a tema glavna ispitivanja je bilo to što Hrvati koji su bili u koncentracijskim logorima u 20. stoljeću u '90.-tih godina u Srbiji, traže odštetu za vrijeme koje su proveli u logorima. I mi šutimo. Mislim, ja govorim ali mislim da vi trebate govoriti. I onda kada vas ja pitam jeste li vi na Europskom vijeću konačno pokrenuli pitanje Srbije i njezina ulaska u EU, ja ne čujem taj odgovor. A znate kao i ja, jako dobro znate i svi znate koji ste ovdje u sabornici da je ovo idealna prilika da se stvarno ta sporna pitanja riješe. Ja razumijem da to nije lako i da je politika Brisela ne talasaj, ali ajde, evo pokušajte se malo uživjeti u onu žrtvu, evo volio bih da ste bili u Vukovaru kada je bio ovaj prosvjed. Mahom su tamo bili ljudi koji su osobno, imaju osobne gubitke u Domovinskom ratu i volio bih da s njima malo razgovarate, s tim tisućama ljudi koji su izgubili nekoga, u Domovinskom ratu, da s njima malo, da osjetite zapravo zbog čega su oni tamo došli. Pa kad njih pitate treba li Srbija nama konačno reći gdje su nestali, gdje su poginuli, platite, neka plate za naše, znači Hrvate koji su bili u koncentracijskim logorima, konačno. I na koncu postavimo pitanje i granice, da i to riješimo, a zašto ne pitanje ratne odštete. To oni žele, a vi kao državnik koji njih zastupate to morate na neki način isposlovati. I na posljetku reći ću vam, govorili ste o gospodinu Tusku, govorili ste o Tusku i da ste razgovarali s njim vezano uz situaciju u BiH-a. Niste rekli ono ključno. Ja ne znam koji je zapravo osim Izbornog zakona vaš kao predsjednika Vlade cilj tamo. Ja bih volio da bude jasan, npr. da to zvuči ovako, ja kao predsjednik Vlade želim da Hrvati u najkraćem mogućem roku dobiju treći entitet, odnosno svoj entitet. Ali ja to nisam čuo od vas. Pitajte malo Hrvate u BiH-a, imate evo dvoje zastupnika HDZ-a koji dolaze iz tog prostora, oni će vam istu stvar potvrditi. Možda ne glasno jer se boje, ali kada ste na samo s njima, reći će vam ista stvar. I to je jedini način da se ovi ostaci ostataka Hrvata u BiH-a sačuvaju, jedini način i to svi znamo. A s treće strane, bilo je stravično slušati gospođu Pusić, ovdje, stravično. To je zapravo, vi ste eto, ipak puno umjereniji od nje. Znači ona je govorila, zapravo se Hrvatska nema što petljati u politiku BiH-a. Vi se petljate ali stidljivo da se ne zamjerite Europi. Ako je jedini način da Hrvatska iskoristi svoje, to što je potpisala Daytonski sporazum, ajmo iskoristiti to, napravimo ultimatum. Tražimo izmjenu sporazuma, zaštitimo Hrvate u BiH-a jer ih uskoro neće biti a kada ih ne bude mi smo u Hrvatskoj u problemu. Dakle, završiti ću. Volio bih da su hrvatski državnici a to ste vi, to je naša predsjednica Kolinda Grabar Kitarović, malo manje globalisti a malo više suverenisti. Da malo više slušate Hrvoja Zekanovića a malo manje Tuska ili nekoga drugoga iz Europe. Hvala.
Zahvaljujem kolega Zekanović. Replika kolega Kovač, izvolite.
Evo ja sam slušao kolegu Zekanovića pozorno, javljam se samo kratko. Znači ovako, dragi kolega Zekanoviću, oko Srbije, da nema nikakve zabune postoje kriteriji, postoje tzv. prijelazna mjerila koja su ugrađena u pregovarački okvir, u to famozno poglavlje 23 posvećeno pravosuđu i temeljnim pravima. To pokriva i pitanje odštete za logoraše, znači ljude koji su žrtve rata, imaju pravo na pristup pravosuđu, sudovima. Odnosi se na nestale, odnosi se na hrvatsku manjinu jer tamo stoji da Srbija mora svoj pravni okvir implementirati. A međunarodni sporazumi su dio pravnog okvira. Prema tome, svi ti kriteriji su ugrađeni i Srbija će sigurno na putu prema EU jer to je u njezinom interesu ako vjerujemo njezinim čelnicima i to morati ispuniti. Hvala lijepa.
Zahvaljujem [[Upadica Zekanović: Smijem li odgovoriti?]] Imamo, samo malo gospodine Zekanović imamo povredu Poslovnika, poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, po drugi put i morao sam reagirati, kolega Miro Kovač obmanjuje javnost, krši Poslovnik, članak 238., govori da je nešto ugrađeno u pregovaračka mjerila, znači govori o tome da će se to sve riješiti, obmanjuje javnost a imamo činjenicu da hrvatski državljani, logoraši sami dižu privatne tužbe, sami angažiraju odvjetnike umjesto da im Hrvatska država omogući pravnu zaštitu i pravnu pomoć a razlog je ne sazivanje povjerenstva.
…/Upadica Brkić: Zahvaljujem./…
Budite hrabriji kolega Kovač, u vrijeme vas je pokrenuto to povjerenstvo …
…/Upadica Brkić: Kolega Grmoja./…
…a ova ministrica ga ne saziva jer je u sukobu interesa jer je bila angažirana i savjetovala je Vladu Republike Srbije …/Govornik isključen./…
Kolega Grmoja zahvaljujem. Što se tiče povrede Poslovnika pozvali ste se na članak 238. ja bih vas zamolio da pročitate ponovno članak 238. Poslovnika pa ćete vidjeti da li u tom članku igdje stoji ovo o čemu ste vi govorili. Dakle zloupotrijebili ste institut povrede Poslovnika. Temeljem Poslovnika izričem vam opomenu temeljem članka 239. Odgovor na repliku poštovani kolega Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Moram reći na početku da mi strašno ide na živce kada kolega Grmoja na ovaj način krši Poslovnik. Kolega, meni je bila upućena replika a ne vama, znači ja odgovaram a ne vi. Je li vam jasno to? Čisto malo da se, da malo pogledate to. A malo se vi kolega Grmoja dogovorite sami sa sobom, jeste li za marakešku, jeste li za istanbulsku, gdje ste vi, jeste vi lijevo, desno, gore dolje. Malo se dogovorite. Evo imate tu vjeroučitelja, imate ateista, pa malo se dogovorite gdje ste i što ste svjetonazorski, politički jer ste nigdje [[Upadica Brkić: Kolega Zekanović.]] A vi kolega Kovač, evo vama ću isto odgovoriti, bilo vam stvarno kolega, duboko vas cijenim, bilo bi bolje da niste dali repliku. Stvarno bilo bi bolje radi vas da je niste dali. Jer postoji ako se ne varam poglavlje br. 34. odnosi Srbije sa Kosovom. Ne postoji poglavlje odnosi Srbije s Hrvatskom, ne postoji. I ne postoji. I stvarno zašto onda Hrvati odlaze u Srbiju dižu privatne tužbe ako će to biti riješeno. Kolega, znate da to nije istina i bilo bi bolje da ste šutjeli, žao mi je jer vas cijenim.
Zahvaljujem na vašem odgovoru. Na repliku ste odgovarali kolegi Miri Kovaču a ne gospodinu Grmoji i nemate šta gospodinu Grmoji vi replicirati nego ste replicirali kolegi Kovaču. Tako da ja vas molim da ubuduće se držite toga. Imamo povredu Poslovnika ponovno poštovani kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Kolega Zekanoviću, jako nekorektno ste mi se obratili, znači uopće vam se nisam obraćao. Kada govorite o tome zašto sam ja, ja sam izašao na izbore sam sa MOST-om i dobio povjerenje hrvatskih građana a vi ste s ovim čovjekom ovdje, evo vas na slici, pogledajte, s Andrejom Plenkovićem, vidi vas ovdje, kako ste simpatični vas dvojica, nešto je Plenković bolje izgledao znači nego sada. Tako da nemojte vi meni govoriti što sam ja i tko sam ja. Ja sam kod svakog glasovanja glasao, znači nisam pobjegao od bilo čega a vi sad glumite velikog suverenistu a sa HDZ-om ste zajedno izašli na izbore, nemojte meni to prodavati.
Zahvaljujem kolega Grmoja. Niste se pozvali na članak za povredu, izričem vam opomenu temeljem članka 240 sa oduzimanjem riječi. Imamo povredu Poslovnika, poštovani kolega.
238. Dakle, ovako, kolega drago mi je da izgledam jednako dobro kao što sam izgledao i prije 3 godine, 2,5 godine kada je bila kampanja. Baš smo dobro ispali, ona slika je ispred Katedrale sa palcima, sjajno. Za razliku od vas, ja sam rekao gospodinu Plenkoviću ne, a vas je potjerao, nama je dao košaricu, e i sada da je bilo po vama, vi biste bili mali dobri još biste imali svoje ministre i … [[Govornik se ne razumije]] , ali ne možete jer ste dobili nogu u guzicu.
Poštovani, zamolio bih vas za mir u Sabornici. Poštovani kolega Zekanović, niste naveli, naveli ste članak, ali niste naveli nikakvu povredu Poslovnika, zloupotrijebili ste Poslovnik temeljem čl. 239. Izričem vam opomenu. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega Davor Ivo Stier, izvolite.
Hvala. Hvala gospodine podpredsjedniče. Evo danas smo imali doista raspravu o mnogim temama u okviru ove već uobičajene rasprave odnosno Izvješća koje predsjednik Vlade podnosi o sastancima Europskoga vijeća. Međutim, nekako su dominirale dvije teme, a to je pitanje BiH i pitanje migracija. U ovih evo 10-tak minuta ja bih samo nešto o tome rekao što do sada još nije rečeno.
Poštovani, poštovani kolege, ja vas molim. Poštovani kolega Grmoja. Poštovani kolega Zekanović izričem vam opomenu sa udaljenjem sa sjednice i zamolio bih vas da se udaljite sa sjednice. Kolega Zekanović, kolega Zekanović, kolega Zekanović, kolega Zekanović izrekao sam vam opomenu s udaljenjem sa sjednice dok, do završetka ove točke dnevnog reda, molim vas da napustite sjednicu. Određujem stanku od 10 minuta, nastavljamo u 19 sati i 40 minuta.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 19,42 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa radom plenarne sjednice. Nastavak pojedinačne rasprave, poštovani kolega Davor Ivo Stier, uz ispriku što ste prekinuti. Izvolite kolega Stier.
Hvala gospodine podpredsjedniče, isprika prihvaćena, zapravo trebali bi se ispričati oni koji su je izazvali, ali evo to bi mogli reći da demagogija jede svoju djecu, kako je to završilo. No, ovaj da sada skratimo možda raspravu s obzirom na vrijeme koje se izgubilo na ono najbitnije što sam htio spomenuti, a tiče se rasprave koja se je razvila o BiH. Tu smo čuli dosta danas pa i kritičnih tonova prema hrvatskoj državnoj politici oko BiH o potrebi da se ide nekim putem koje Vlada lijevoga centra tada SDP-a i HNS bila pokrenula u dogovoru sa nekim državama članicama EU. Bilo je takvih rasprava i zbog javnosti ali i zbog evo istine koja se treba govorit ovdje u Hrvatskom saboru. Mislim da je potrebno reći da je 1. listopada 2013. tada su sudjelovali, ili smo sudjelovali i zastupnici u Europskom parlamentu zajedno sa povjerenikom za proširenje File imali jednu akciju koja je dovela do toga da su se svi akteri iz BiH usuglasili to je bilo 1.listopada 2013. da se mora promijeniti izborni zakon po principu, po načelu da jedan narod ne smije birati drugome svoje predstavnike i tu su se svi usuglasili. I na tome je kasnije na tom temelju je razrađena i rezolucija Europskog parlamenta početkom 2014. gdje se po prvi puta govori o potrebi unošenja principa federalizma i u izbornom zakonu se kasnije o tome govorilo, o štetnosti ne samo separatizma nego isto tako centralizma. Tada međutim je Ministarstvo vanjskih poslova pokrenulo jednu inicijativu, a onda kasnije danas smo čuli to su i Njemačka i Velika Britanija prihvatile odnosno napravile vlastitu inicijativu, da se pitanje izbornog zakona stavi sa strane i da se krene sa ekonomskim i socijalno-ekonomskim reformama u BiH i da cijela politika EU bude fokusirana na tome. Nije se odustalo od promjene izbornog zakona ali da se to stavi za neka bolja vremena. Moje mišljenje, da se tu izgubilo taj trenutak, taj momentum koji je bio stvoren da se napravi jedan iskorak, tada je to bilo usuglašeno bila je jasna i pozicija Europske komisije i ti stavovi su mogli pomoći da dođe do te željene promjene. Ovim potezom, ovo je ostavljeno na nekoj margini za neka bolja vremena a nije se uvidjelo da bez rješavanja političkih, strukturnih problema može se dovesti u pitanje i sva moguća postignuća na soci-ekonomskom planu u BiH. I čini mi se da tek nakon ovih izbora možda neki su uvidjeli, a neki još nisu ni sada što je jasno iz nekih rasprava. Dakle, govori se o tome da je potreban veći pluralizam unutar hrvatskog korpusa u BiH. I to je točno, ali to će se upravo postići promjenom izbornog zakona, govori se često pa i danas su bile neke iluzije o tome kakvi su odnosi npr. između političkih čelnika Hrvata u BiH s Dodikom, ali i to je djelom posljedica ovakvog izbornog sustava odnosno novi izborni zakon koji bi osigurao, omogućio da se Hrvati osjećaju sigurno tko god da bude izabran, bit će legitiman predstavnik tog naroda, bi otvorio veći prostor za pluralizam i otvorio bi sigurno veće mogućnosti pa i za jedan bolji dijalog i sa Bošnjacima, a naravno onda u tom kontekstu jedan drugačiji način funkcioniranja federacije. Dakle, to su neke stvari koje su izostale iz ove rasprave i čini mi se da je bilo važno to spomenuti. Neću se sada na sve ostale teme koje su se danas otvorile jer bi to bilo predugo a nemamo dovoljno vremena, već sam se htio na ovo referirat, mislim da je bilo bitno i to spomenuti u ovoj raspravi, a i kao pripremu za onu raspravu koja nas čeka o BiH ili ako hoćete o našoj politici u potpori BiH kao zemlji gdje i Hrvati i Bošnjaci i Srbi i svi građani moraju osjetiti da imaju ista prava. Hvala.
Zahvaljujem kolega Stier. Imamo repliku poštovani kolega Joško Klisović, izvolite.
Hvala lijepo podpredsjedniče, kolega Stier nikad vlada SDP-a se nije protivila izmjenama izbornog zakona koja bi osigurala ravnopravnost hrvatskog naroda s ostala dva, nikada. Nije postojalo dovoljno političke volje i povjerenja među glavnim akterima u BiH da se izmjeni na ovaj način zakon 2013. godine i zato do te izmjene nije došlo. I zato smo pokušali politikom uspostave povjerenja i olakšavanja tog procesa i krenuli to raditi kroz gospodarski i ekonomski segment da bi došli onda do onog najtežeg, najosjetljivijeg a to je politički. I nemojte zaboraviti da je upravo tijekom Vlade SDP-a, Dragan Čović izabran u Predsjedništvo BiH-a glasovima hrvatskog naroda. Dakle, ključno je relaksirati odnose među glavnim političkim faktorima BiH-a i djelovati upravo na način da se stvore uvjeti za promjenu izbornog zakonodavstva u skladu sa ravnopravnošću tri naroda.
Zahvaljujem poštovani kolega Klisović. Odgovor, kolega Stier, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo kolega Klisović, pratio sam izbliza kako se tada odvijala cijela ta situacija, bilo je doista i razlike tu između pozicije tadašnje ministrice vanjskih poslova, Banskih dvora i Pantovčaka oko tog pitanje, dakle različitih pristupa je bilo. Mislim da ovaj pristup gdje se naglasak stavio uključivo na socioekonomske koji su važne socioekonomske teme, ali isključivo staviti naglasak na to, pokazalo da nije dovelo do željenih rezultata, da imamo institucionalnu i političku krizu i stoga, dobro je da se sada fokus stavi i na to. Ono što je nužno i mislim da ono što svi možemo naučiti iz toga jest da nam je potreban što veći konsenzus hrvatske politike oko odnosa i oko politike prema BiH-u da bi postigli željeni cilj. I u tome moramo svi, naravno, zajedno raditi.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Stieru na odgovoru. Završna riječ u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Na kraju ove rasprave postavimo još jedno jednostavno pitanje a to je koliko će hrvatske građane koštati zbrinjavanje migranata, koliko nas koštaju te NATO akcije kojima pokušavamo sanirati stanje koje smo na koncu konca i sami uzrokovali? Evo, ako građani ne znaju, kratka informacija za NATO akcije ćemo dati slijedeće godine 125 milijuna kuna, prema ovim izvješćima koje smo dobili na stol, dat ćemo 300 000 eura u uzajamni fond, dat ćemo za mehanizam za izbjeglice u Turskoj 6 milijuna eura, dat ćemo za krizno fond u Africi 600 000 eura, evo dajemo za regiju Sahel 200 000, za jezero Čad 100 000 eura, dajemo plaće afganistanskim policajcima, pa ja doista eto nisam znao da je Hrvatska toliko bogat da može financirati i tuđu vojsku i policiju što bi možda i bilo u redu da istovremeno je u stanju zaštititi svoju vlastitu granicu. Hrvatski građani s pravom strahuju od toga koliko će sutra morati davati socijalnoj pomoći za migrante, za njihovo stambeno zbrinjavanje, za mjere zapošljavanja a da oni sami ne mogu ostvariti elementarna prava dok jako puno hrvatskih radnika mora raditi za minimalac, doslovce uništavajući svoje zdravlje da ne velim dobivajući grbu na leđima a hrvatski umirovljenici kopaju po smeću. Iz ova dva izvješća kao i svih prethodnih izvješća, vidimo u biti da jedinu konstantu u radu Vlade Andreja Plenkovića predstavlja borba za vlastitu karijeru i pozicije u Bruxellesu a istovremeno kukavičluk kada se treba boriti za interese hrvatskoga naroda. Razlika između zastupnika HDZ-a i zastupnika Živog zida jest u tome što su se prvi spremni brinuti isključivo za vlastite, materijalne koristi dok smo mi spremni ako treba i položiti život za Hrvatsku. Tako razlikovanje počelo je još u doba Domovinskog rata i nastavlja se i danas a ne kaže se uzalud da se željezo kuje dok je vruće. Odnos ove Vlade prema EU-u ne može se drukčije ocijeniti nego kao snishodljiv, podložnički, ponižavajuće sa stanovišta narodnih interesa, ukratko patetičan, anemičan i groteskan. Izvješća koja dobivamo ovdje u Saboru samo dodatno bacaju svjetlo na sav jad i čemer sluganskoga mentaliteta od narođenoj vlasti i potvrđuje ono što cijelo vrijeme govorimo, a to je da sa HDZ-ovom Vladom neće i ne može biti istinskog preporoda samostalne i suverene RH. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Branimiru Bunjcu na ovoj završnoj riječi. U ime Vlade, predsjednik hrvatske Vlade, poštovani g. Andrej Plenković, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora, zahvaljujem svim klubovima i zastupnicima koji su sudjelovali u ovoj objedinjenoj raspravi od 4 sastanka Europskoga vijeća koje bi kao što je već to postalo uobičajeno, podijelio u dva djela, jedan korisni i pokušaj niza klubova zastupnika da raspravljaju smisleno, sadržajno, na temu, da daju doprinos onome što su ključne globalne europske teme, što su pozicije Hrvatske, kako da pogledamo naš put i prema Euro zoni i prema Schengenu, kao kako da sprječavamo nezakonite migracije, kako da pomognemo Hrvatima u BiH-u, kako da artikuliramo jasnije naše stajalište u europskim institucijama, kako da na temama poput digitalizacije, inovacija, konkurentnosti, investicija, lovimo korak na tragu onoga što nam donosi IV. industrijska revolucija jer to jesu ključne teme današnjeg svijeta i tu sam zaista zahvalan onima koji sa željom da ovu raspravu onako kako je inicijalno bila zamišljena od stane Vlade, i koristimo. Naravno tu postoji i ova druga strana, strana u kojoj se svaka rasprava nastoji po meni svesti na pa više nego banalne, neistinite, manipulativne, jadne rasprave ili pokušaja koji niti imaju veze s temom pokazuju enormno neznanje klubova zastupnika poput ovog zadnjeg izlaganja ovdje predstavnika Živoga zida, koji su najbolja slika, prilika, legitimacija, onoga što te stranke u biti jesu, koga predstavljaju i iza čega stoje, doslovno iza ničega, iza jednog jednostavnog pokušaja, da koriste ovu pozornicu, da bi nešto rekli, a o temama, o kojima zaista niti išta znaju, niti imaju što reći, i možda je to i dobro, da što veći krug ljudi u biti to shvati. Znači ova rasprava iz mog kuta gledanja su dobre, jer oni koji nemaju što reći, ovdje se ogole do kraja i onda javnost shvati da o ovakvim temama, koje nisu za njih bitne, u smislu da su ikada napravili napor … [[Govornik se ne razumije.]] od manipulacija, laži, dezinformacija, nešto suvislo kažu. I to je dobro i to je korisno i svaki put sam uvjereniji da unatoč moram priznati pomalo i mučnom strpljenju, koje ovo zahtjeva da bi se ovo sve odslušalo, je dobro da jasno hrvatska javnost zna tko je tko na hrvatskoj političkoj sceni. I to je korisno i to je sasvim korisno i to je sasvim razvidno, dapače, to bi trebalo puštati po društvenim mrežama da čak i oni koji gaje ili ne znam iz kojeg razloga neke simpatije, prema takvim strankama i političarima, shvate njihov očaj i potpunu besadržajnost. Da se referiram donekle na ove rasprave koje se tiču stavova nekih klubova u BIH. Tu prije svega na mišljenje zastupnika Klisovića koji govori u ime SDP-a koji eto, nije ništa sporno, niti tema, niti način, ali mu je sporan tajming, pa ne mislite valjda, kolega Klisović, sa svojim iskustvom, da smo mi sada baš, evo, tek nakon izbora, po prvi puta otvorili temu izbornoga zakona sa našim partnerima. Pa nema razgovora koji bilo koji, ko i ja, ko i hrvatski član vlade, koji se bavi vanjskom politikom, ove ili neke ranije, saborski zastupnici u svojim međunarodnim aktivnostima, europski zastupnici na razini Europskog vijeća nije bilo prigode, a da tu temu, koordinirano i usklađeno nismo otvarali. Dapače, ono što je problem, da oni koji bi to trebali čuti na toj razini, ne vide dok problem ne dođe do kraja. Kada eskalira. Btw 2014. nije se izabralo Dragana Čovića, kao kandidata za predsjedništvo BIH u ima hrvatskog naroda, zato što ste vi tada bili na vlasti, nego zato što se je ovaj scenarij, majorizacije, nije mogao ponoviti 3 puta jer se Komšić tada nije mogao kandidirati 3 puta za redom. A dapače, vaš je čini mi se predsjednik stranke 2010. je odlazio u čestitare, kada je dobio izbore tada. Prema tome, sve mi to jako dobro znamo nemamo nikakvih problema sa institucionalnom memorijom, niti sa uvjerenjem da radimo ispravo i dobro i to ćemo nastaviti raditi, čvrsto, vrlo jasno i vrlo afirmativno, za interese, po mom dubokom uvjerenju cijele BIH, ono što je dobro nije dobro za BIH kao zemlju. Za odnose između 3 naroda, a ne samo za položaj Hrvata, koji trebaju biti jednakopravni i konstitutivni. S te strane sve što smo učinili, činimo sa punim uvjerenjem da radimo dobro, način na koji to radimo i sa ciljem da pomognemo otkloniti anomalije koje se ovdje događaju praktički dezavouiranjem i slova i duha i temelja onoga što je Deytonski Pariški mirovini sporazum. To što vi lakonski smatrate, eto da je to možda, ok i zakonito, to je upravo retorika koji oni, koji žele da se ovo događa koristi. Svi oni koji žele da ovo ispada kao da je normalno, govore upravo ono što ste vi danas ovdje za saborskom govornicom rekli i to je loše od vas kao političara koji zastupao hrvatske interese, a misli da ih nastojite zastupati, da koristite tu tezu da je to ok, to nije ok, i to je bila moja glavna poruka. I poruka je bila da mi tu temu nećemo pustiti dok se ta tema ne riješi, jer ju nitko drugi na način kako je mi artikulirao neće niti može više artikulirati. Jer objektivno predstavnika Hrvata iz BIH, u ovoj situaciji, koju bi to mogli jasno reći, u međunarodnim formama, sada, po načelu reprezentativnosti više nema, nema. Tko će to reći. Što se tiče ove teme oko migracija, da nešto i tu kažem. Dakle, jako puno konfabulirana, jako puno krivih informacija, jako puno manipulacija prema javnosti, ne krušaka i jabuka nego svih mogućih žanrova i sportova koji se nastoje promijeniti, a opet iz svih tih nastupa, niti jednog pravog sadržajnog argumentiranog razloga, koji bi rekao, ljudi, ovo je stvarno problem. Nego bi neke i formulacije, možda nešto jednoga dana, mogle biti. To nije ozbiljno, to je podilaženje, upravo onome što se događa sada u jednoj … [[Govornik se ne razumije.]] kampanji, koja je krenula, dakle, ovo što se je generiralo kod nas, nema svoje korijene ovdje, ima ih negdje drugdje. Ponavljati će se, koristiti će se ova tema. Ni jedna druga tema, kao tema, izbjegličko migracijske krize, nije utjecala na promjenu političke arhitekture u europskim zemljama do sada. Ništa, ni velika financijska kriza, niti institucionalne krize, niti drugi problemi, ovo je kriza, koja je na taj način percipirana u javnostima među građanima brojnih članica, da je doživjela najveće političke posljedice. Način da se to pitanje rješava smisleno, racionalno je da se upravo tome tako i pristupa i to je ono što mi radimo. Dakle radimo na način koji ima nacionalnu dimenziju, koji ima europsku dimenziju, koji ima globalnu dimenziju. Niti u jednoj od ta 3 angažmana, mi ne odstupamo od onoga što je nama najbitnije, a to je naš nacionalni interes. Dakle, naš nacionalni interes da štiti granice, tj. hrvatska policija od nezakonitih migracija, da na europskoj razini, svojim i pravnim i institucionalnim djelovanjem i prilagođavanjem i dobrim apsorpcijama europskih sredstava za prilagodbu i ispunjavanje uloge, a to je zaštita vanjske granice EU, dobijemo pozitivnu odluku za Schengen, a treće, da na globalnoj razini prepoznajemo fenomene, trendove i da budemo dio odgovora međunarodne zajednice na te probleme a ne da se izoliramo od rješenja i njima ne participiramo. To nije politika ove Vlade. Politika ove Vlade je racionalna i pristupa baš pertinentno kako treba svakoj razini rješavanja ovoga problema sa migracijama, tako da sve ove teze, ovih stranka, strančica, pojedinaca, koji nastoje iz ovoga nešto ušićariti u racionalnom pristupu kao što je bilo o nekoj drugoj temi prije pola godine, neće polučiti nikakav efekt. Kod racionalnih ljudi i na to apeliram, to je poruka moja i javnosti i drugim strankama, ljudi će na kraju vidjeti, tko je odgovoran, tko je ozbiljan i tko nije. Onih koji nisu, rastu kao gljive poslije kiše. I to je jako razvidno. Međutim, i ljudi to vide. Na kraju će ljudi donijeti odluku tko je tu ozbiljan, a tko nije. Tko je manipulator, a tko nije. Kome je normalno reći da je ok, da laže hrvatskim biračima i hrvatskim medijima i onda živi s tim, a kome nije. I to će ljudi vidjeti, to je sukus ove rasprave koja nažalost se po, ne znam već koji put smo tu, kompletno odmakla kod jednog dijela ljudi, ne kažem kod svih, dapače, cijenim sve one koji su konstruktivno dali od merituma rasprave, ali ja ću ustrajati u tome i kao predsjednik Vlade i kao cijela Vlada u komunikaciji prema Saboru jer na ovaj način imamo sadržajnu raspravu prema javnosti, ali i na drugi način senzibilizirati našu javnost o europskim temama. Idemo ususret izborima za Europski parlament, širi napor dijaloga s građanima, konzultacijama s građanima i putem izravnih konferencija i putem, dakle, i društvenih mreža i portala, interneta, upita, treba biti jedan od načina kako da ljudi malo više znaju o sadržaju, ali argumentirano i meritorno, a ne manipulativno, netočno, pokazujući kao nekakvo znanje, a u biti svakom rečenicom odavajući se onima koji znaju nešto više da se o tim temama zaista malo i škrto. Evo, hvala vam puno na ovoj prigodi. Vjerujem da će ovo Izvješće biti korisno onima koji se hoće malo bolje informirati. Hvala.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade RH gospodinu Andreju Plenkoviću na ovoj završnoj riječi. Ovime smo iscrpili sve rasprave, zaključujem raspravu, još jednom zahvaljujem predsjedniku Vlade gospodinu Andreju Plenkoviću i podpredsjednici Vlade gospođi Mariji Burić Pejčinović na podnesenim Izvješćima. Glasovati ćemo o ovoj točki kada se za to steknu uvjeti.
Prvo izvješće o sastancima Europskog vijeća. A izvješće o sastancima Europskog vijeća i Europskog vijeća čl. 50. održanih u Bruxellesu 28. i 29. lipnja 2018. g. Podnositelj je predsjednik Vlade RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu Kluba zastupnika HDZ-a, Kluba zastupnika HNS liberalnih demokrata, Kluba zastupnika Hrvatske demokršćanske stranke, Hrvatske socijalno liberalne stranke i Hrvatsko demokratskog saveza Slavonije i Baranje, Kluba zastupnika nacionalnih manjina, Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti, reformista i nezavisnih zastupnika, Kluba zastupnika Samostalne demokratske srpske stranke, dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prihvaća se izvješće o sastancima Europskog vijeća i Europskog vijeća čl. 50. održanih u Bruxellesu 28. i 29. lipnja 2018. g. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 80 za, 22 suzdržana i 22 protiv, prihvaćeno Izvješće o sastancima Europskog vijeća i Europskog vijeća članak 50. održanih u Bruxellesu 28. i 29. lipnja 2018. g. b) Izvješće o sastancima Europskog vijeća i Europskog vijeća članak 50. i sastanku država članica Euro područja Euro summit održanih u Bruxellesu 17. i 18. listopada 2018. g., podnositelj je predsjednik Vlade TH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu Kluba zastupnika HDZ-a, Kluba zastupnika HNS-a liberalnih demokrata, Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a, Kluba zastupnika nacionalnih manjina, Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti, Reformista i nezavisnih zastupnika, Kluba zastupnika SDSS-a, dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se Izvješće o sastancima Europskog vijeća i Europskog vijeća članak 50. i sastanku država članica Euro područja Euro summit održanih u Bruxellesu 17. i 18. listopada 2018. g., molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 84 za, 27 suzdržanih i 20 protiv, prihvaćeno Izvješće o sastancima Europskog vijeća i Europskog vijeća članak 50. i sastanku država članica Euro područja Euro summit održanih u Bruxellesu 17. i 18. listopada 2018. g.
Prelazimo na slijedeću točku dnevnog reda: - Konačni prijedlog zakona o stambenom zbrinjavanju na potpomognutim područjima, drugo čitanje, P.Z. broj 411. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u svezi s čl. 190. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje Zakona, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave temeljem čl. 197. Poslovnika HS-a. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za regionalni razvoj i fondove EU. Pozivam predstavnika predlagatelja, državnog tajnika Središnjeg državnog ureda za obnovu i stambeno zbrinjavanje gospodinu Nikolu Mažara da nam obrazloži Konačni prijedlog zakona, izvolite.
Poštovani podpredsjedniče HS-a, poštovane saborske zastupnice, uvaženi saborski zastupnici, kao što je rečeno, pred nama je Konačni prijedlog Zakona o stambenom zbrinjavanju na potpomognutim područjima. Istaknuo bih da smo na 9-toj sjednici HS-a koja je održana 28. rujna u prvom čitanju raspravljali o Zakonu o stambenom zbrinjavali. Zahvalio bih se svim zastupnicima koji su tom prilikom sudjelovali u raspravi. Istaknuo bih, dakle, priliku da ponovim cilj donošenja ovoga Zakona, to je prije svega, uspostava učinkovitog, operativnog i efikasnog sustava mjere i aktivnosti koja će doprinijeti povratku, ostanku i naseljavanju stanovništva na ovim područjima koje su predmet ovoga Zakona obzirom na novo uređenje područja s razvojnim teškoćama sukladno Zakonu o regionalnom razvoju RH, Zakonom o stambenom zbrinjavanju na potpomognutim područjima urediti će se stambeno zbrinjavanje na tim područjima. Ono što je bitno za istaknuti, osim stambenog zbrinjavanja na potpomognutim područjima, nadležnost ostaje i na područjima od posebne državne skrbi, kako bi se nastavio kontinuitet i rad gospodarenja državnim nekretninama na tim područjima. Upravo iz ovoga razloga, djelokrug rada se povećava za 151 jedinicu lokalne samouprave odnosno Zakon će se provoditi na ukupno 336 jedinica lokalne samouprave ili 2/3 područja RH. U odnosu na dosadašnji Zakon, ističem povećanje novčanih naknada za korisnike programa darovanja građevnog materijala za izgradnju, dogradnju ili obnovu kuća. Povećanje opsega darovanja državnih nekretnina, smanjenje cijena najma za određene kategorije, povećanje, dakle, i opsega darovanja na područjima koja do sada to nije bilo omogućeno, te stambeno zbrinjavanje potrebitih i stručnih kadrova. Detaljnije uređenje postupka izvanrednoga stambenog zbrinjavanja. Stambeno zbrinjavanje žrtava nasilja u obitelji, te skraćivanja rokova zabilježbe i mogućnosti kupoprodaje. Također cijeli postupak stambenoga zbrinjavanja je pojednostavljen, a u velikoj mjeri su i prava i obveze preciznije definirane za same korisnike, što će svakako doprinijeti i transparentnom, ali i brzom i učinkovitom stambenom zbrinjavanju. Između prvog i drugog čitanja Zakona, korigirani su određeni članci, napravljene određene izmjene, prije svega, prihvaćene su primjedbe Odbora za zakonodavstvo, te su… [[Govornik se ne razumije]] tehnički dorađene odredbe nekoliko članaka, obrazložena je retroaktivnost odredaba čl. 51. i čl. 53. Uvaženi su i određeni prijedlozi zastupnika i zastupnica HS-a prilikom prvoga čitanja, ali i sam predlagatelj je intervenirao u neke odredbe Zakona na način da ih je dopunio, brisao ili izmijenio. Također, usuglasile su se pojedine odredbe i uskladile sa propisima o građenju i prostornom uređenju. Zaključno, bitno za Konačni prijedlog zakona o stambenom zbrinjavanju je istaknuti da su potrebna sredstva za provedbu Zakona o stambenom zbrinjavanju osigurana u skladu s utvrđenim limitima razdjela 033 Središnji državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje sukladno smjernicama ekonomske i fiskalne politike za razdoblje 2019.- 2021. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, poštovanom državnom tajniku. Imamo repliku poštovana kolegica Dragana Jeckov, izvolite.
Zahvaljujem podpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine Mažar ja imam pitanje tiče se naravno rokova. Smatrate li da rok od 10 godina nakon kojeg kadrovi mogu otkupiti stambenu jedinicu kako je predviđeno ovim zakonskim prijedlogom nije predug, odnosno zar se svrha ne bi ostvarila i sa kraćim rokom 5 ili čak 3 godine? Hvala.
Zahvaljujem, odgovor poštovani kolega Mažar.
Poštovana kolegice zastupnice Jeckov slažem se sa vama, moram istaknuti dakle da sa dosadašnjim zakonom nije niti postojala mogućnost da kadrovi otkupljuju stambene jedinice, odnosno oni su ih mogli koristiti samo dok im traje određena pozicija. Ovim zakonom omogućava se kupnja dakle i kadrovskih stanova i kao što ste i rekli 10 godina je samo uvjet prebivanja na područjima primjene zakona, a 5 godina je mogućnost stanovanja. Dakle, kadrovi će nakon 5 godina stanovanja moći podnijeti zahtjeve smatramo da je to jedan primjeren rok s obzirom kako bi samo, ne samo doveli kadrove nego da oni i borave na tim područjima odnosno da ne bi došlo do zloupotrebe da nakon godine, dvije ili tri se otkupe stanovi a onda da se ta područja napuste.
Zahvaljujem poštovanom državnom tajniku na odgovoru, želi li možda izvjestitelj odbora uzeti riječ, ne. Otvaram raspravu u ime Kluba zastupnika MOSTA nezavisnih lista, poštovana kolegica Sonja Čikotić, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče pred nama je Konačni prijedlog Zakona o stambenom zbrinjavanju na potpomognutom području. RH zasigurno treba novi Zakon o stambenom zbrinjavaju na potpomognutom području, potpomognuta područja ruralna su područja koja su pogođena visokom stopom iseljavanja što prema urbanijim sredinama što prema odnosno izvan granica naše RH. Ono što karakterizira potpomognuta područja jest niska gospodarska aktivnost, a ako pogledamo dobnu strukturu radi se mahom o građanima treće životne dobi. Nadalje, kad govorimo o potpomognutim područjima dostupni su nam podaci od prošle godine koji su se dogodili temeljem Zakona o subvencioniranju stambenih kredita i svega 1,25% zahtjeva dolazi sa područja prve i druge skupine indeksa razvijenosti. Isto tako situacija je poražavajuća i kod treće i četvrte skupine s kojega je došlo 6,37% zahtjeva znači za kreditom za rješavanje stambenih prilika. Potpomognuta područja su područja gdje ima manje djece, ako ima manje djece onda ima i drugih usluga manje odnosno nema dovoljno kvalitetne usluge ni prijevoza i ostalo. Podaci govore o broju zatvorenih škola, njih 6 u ovoj školskoj godini a u 117 škola nije upisan ni jedan novi učenik. S ovakvim stanjem nužne su mjere za gospodarski i demografski oporavak tih područja, nužno je osigurati mjere koje će mlade obitelji zadržati na tim područjima, a s tom svrhom predlažemo izmjenu članka 37. ko što smo predložili u prvom čitanju koja nije usvojena. Sami ste rekli da je cilj ovog zakona povratak, ostanak i demografski oporavak. Obzirom da za gospodarski oporavak je zapravo nužan treba osigurati ljude na području od posebne državne skrbi odnosno potpomognutim područjima, predlažemo da se ponovno razmotri u članku 37. postotak iznosa novčane potpore, za građevinski materijal te sa potrošenih 25% povisi na 80% vrijednosti građevinskog materijala, a isto smo predložili kao amandman. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Sonji Čikotić. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Davor Lončar, izvolite.
Hvala podpredsjedniče sabora. Ovim Konačnim prijedlogom Zakona o stambenom zbrinjavanju na potpomognutim područjima i područjima posebne državne skrbi uredile su se kategorije korisnika koje mogu ostvariti pravo na stambeno zbrinjavanje. Prava i cilj ovog zakona je povratak, poticanje, opstanak stanovništva na …/nerazumljivo/… područjima, jer se …/nerazumljivo/… naglašavaju u članku 2. ovog konačnog zakona. Zaduženja za provedbu i postupak do konačnog rješenja spada u nadležnost Središnjeg državnog ureda koji mora utvrditi posebne uvjete za korisnike i njihova prava. Da bi fizička osoba ostvarila pravo na zbrinjavanje dužna je prijavu za stambeno zbrinjavanje podnijeti svoj zahtjev Državnom uredu na svom početku, na samom početku kalendarske godine uz dodatne potrebnu dokumentaciju a sve radi dostave izvješća od strane državnih ureda po županijama, koji će temeljem izdanih rješenja predložiti listu onih korisnika koji mogu, imaju pravo ostvariti svoj status zbrinjavanja na potpomognutim područjima i područjima posebne državne skrbi. Nadalje, precizno se određivaju površine m2 kuće ili stana kao nositelji rješenja, kako nositelja rješenja tako i članova koji su evidentirani kroz rješenje o zbrinjavanju. Što se tiče najma stanova korisnik koji je potpisao ugovor ima isključivu zadaću poštivati obaveze iz samog ugovora u protivnom gubi pravo na najam i sve nastale štete mora snositi o svom trošku. Nadalje, kad je u pitanju darovanje i kupoprodaja stambenih jedinica precizirani su vremenski rokovi, prava na obnovu, prednost hrvatskih branitelja itd. gdje se ističe pod kojim načinom i uvjetom netko može sklopiti ugovor o najmu odnosno kupiti stan ili kuće. Uz ovo dvoje Središnji ured ima mogućnosti dodjele građevinskog materijala i građevinskog zemljišta za izgradnju i rekonstrukciju stambenih prostora u kome će također moći nezbrinuti korisnici za rješavanje stambenog zbrinjavanja. Što se tiče kadrova i izvanrednih situacija stambenog zbrinjavanja Državni središnji ured, može iznimno osigurati smještaj u slučajevima elementarnih nepogoda i drugo, ukoliko postoji poseban iskaz potreba za kadrovima također može jedinice lokalne uprave osigurati stambenu jedinicu i staviti na raspolaganje za korištenje osobama koje su potrebite za programe poslovne, druge aktivnosti od važnosti za rad jedinice lokalne samouprave i šire zajednice. Predviđenim mjerama iz ovog Zakona, isključiva namjera je poticanje naseljavanje na potpomognutim područjima, i područjima posebne državne skrbi, što može doprinjeti otvaranju novih radnih mjesta kroz gospodarske subjekte, konkurentnost, bolje uvjete i kvalitetu života, što će u konačnici dovesti do ravnomjernijeg razvoja svih krajeva Republike Hrvatske, i ono bitno, treba povećati demografsku obnovu. Zato da bi se ovo ostvarilo, svakako su potrebita veća novčana sredstva za zbrinjavanje značajnog broja obitelji koji će stvoriti učinkovit i operativan sustav za normalan život na potpomognutim područjima i područjima posebne državne skrbi. Sami učinci koji se očekuju primjenom ovoga Zakona trebali bi biti u što skorijem vremenu i polučiti zavidan rezultate kroz opstanak i povratak stanovništva. Na, nešto na što moram upozoriti, kako, gdje će se i kada, i kome moći podnijeti zahtjevi kad se državni ured spoje sa Županijama koje to do sada nisu bile u mogućnosti izraditi jer je to u nadležnosti, jer nadležnosti nisu dopuštale. Ja u tom vidim i tražim da se u Konačnom prijedlogu podnesu amandmani u kojem će se riješiti ovaj problem za sljedeće razdoblje. Klub HDZ će prihvatiti ovaj Konačni prijedlog Zakona o stambenom zbrinjavanju na potpomognutim područjima. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Lončaru. Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani kolega Damir Mateljan. Izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Evo nakon globalnih tema, vraćamo se, vraćamo se suverenim nacionalnim temama, nakon priča o tisućama migranata, vraćamo se na temu koja govori, dakle, o Zakonu koja govori o potpomognutim područjima, dakle, Zakonu koji govori o praznom prostoru Like, praznom prostoru Banovine, Korduna, polupraznom prostoru Gorskog Kotara, polupraznim otocima, dakle, pred nama je Prijedlog Zakona, odnosno Konačni prijedlog Zakona o stambenom zbrinjavanju na potpomognutim područjima. U ime Kluba SDP-a u prvom sam čitanju, podržao, podržali smo dakle ovaj Prijedlog Zakona, stoga ćemo ga podržati i u drugom čitanju, i to iz vrlo jednostavnog razloga jer smatramo da je ovaj Zakon, da je ovaj Prijedlog Zakona korektan, da je dobar, nudi bolja, suvislija, pa i pravednija rješenja nego što je to bio slučaj u onom prethodnom Zakonu. Središnji ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje, očito je pod, očito je od svog osnutka, više možda spletom okolnosti nego nekakve kontinuirane politike, ostao neokrnjen u svojim kapacitetima, te iz ovog Konačnog prijedloga Zakona, vidljivo da postoji kontinuitet u iznalaženju konkretnih konstruktivnih prijedloga vezanih uz problematiku stambenog zbrinjavanja na potpomognutim područjima. Primjedbe koje bi se mogle odnosit na ovaj Zakon, su prije svega načelne i odnose se na ukupnu politiku regionalnog razvoja, odnosno politiku kojoj je ovaj Zakon samo dio, odnosno jedan od alata. U saborskoj su proceduri već, dakle, set Zakona koji se odnose na regionalnu politiku, to je dakle Zakon o brdsko planinskim područjima, Zakon o potpomognutim područjima, Zakon o otocima, i smatram da bi bilo primjerenije da se ovi Zakoni raspravljaju zajedno jer tek tada bi zastupnici se mogli koncentrirati, odnosno fokusirati na jedno od najvažnijih pitanja ove zemlje, a to je koja je vizija regionalnog razvoja Hrvatske, koji su to alati, koja su to rješenja koja će nastojati smanjiti izuzetno velike regionalne razlike koje se iz godine u godinu, umjesto da se smanji, one se produbljuju. No Vlada je očito odlučila ići linijom manjeg otpora pa nam prvo nudi ove Zakonske prijedloga koji nisu sporni, ali su fokusirani tek na manji segment ukupne politike regionalnog razvoja, kao što je i ovaj Zakon, kao što je i razvoj, kao što je i Zakon o otocima, koji je također na raspravi, njegov Konačni prijedlog, ovaj tjedan, dakle bit će na raspravi u petak. Međutim kada o tome raspravljamo, dakle, bez Konačnog prijedloga Zakona o brdsko planinskim područjima, kada o tome raspravljamo bez Konačnog prijedloga o potpomognutim područjima, onda teško možemo dobiti potpuno sliku o viziji buduće politike regionalnog razvoja koju zastupa ova Vlada. Dakle, bilo bi još, jedanput bilo bi svrsishodnije, praktičnije, korisnije, da je ovaj Konačni prijedlog Zakona raspravljen zajedno sa ovim ostalim Zakonima koji se odnose na politiku, na ukupnu politiku regionalnog razvoja Republike Hrvatske. Druga načelna primjedba koja bi se mogla nametnuti ovom zakonskom prijedlogu je, zapravo fokusiranost na rješavanje stambene problematike proizašle iz posljedica Domovinskog rata i, odnosno na područja koja su bila okupirana tijekom rata. Od rata je prošlo dovoljno vremena i taj bi problem stambenog rješavanja trebao biti za izbjeglice i povratnike već riješen, a fokus bi trebao biti na rješenjima koja će u sinergiji sa drugim mjerama na svim područjima od posebne državne skrbi, pa bez obzira na njihov položaj u tijeku Domovinskog rata poticati stvaranje radnih mjesta, konkurentnosti, održivosti, boljoj kvaliteti života, gospodarskom rastu, održivom razvoju. Jedan od ciljeva ovog Zakona je suradnja tijela središnje države sa jedinicama lokalne samouprave na potpomognutim područjima, kako bi ovaj Zakon bio efikasan alat u jačanju upravo lokalne održivosti i zaustavljanja demografskog pada na područjima od posebne državne skrbi. Vidljivo je da je Središnji ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje uspostavio dobru komunikaciju sa lokalnom vlašću, te bi, po meni, dakle, ta iskustva nastala tom komunikacijom, bilo od koristi i drugim institucijama središnje države, pa se stoga nadam da postoji određena horizontalna povezanost tih institucija kako bi se ta iskustva podijelila. I još na kraju još jednom ću ponoviti kako će Klub SDP-a dakle podržati konačni prijedlog ovoga zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Mateljanu. Poštovana kolegica Vesna Pusić, nije nazočna. U ime Kluba zastupnika SDSS-a poštovana kolegica Dragana Jeckov.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima, dame i gospodo saborske zastupnice i zastupnici. Dakle, evo prvi put nakon 20 godina ova materija dobiva formu zakona i predloženi Zakon o stambenog zbrinjavanja na potpomognutim područjima predstavlja značajno pojednostavljenje i pravno poboljšanje u odnosu na ono što smo imali do sada. Mi zastupnici iz tog područja posebno smo zainteresirani za njegovo provođenje i pomno ćemo pratiti implementaciju istog. Prijedlogom novog Zakona o stambenom zbrinjavanju na potpomognutim područjima proširuje se teritorijalna nadležnost sa dosadašnjih 185 na ukupno 336 jedinica lokalne samouprave na kojima se omogućava stambeno zbrinjavanje prema povlaštenim uvjetima. U fokusu zakona i pratećih akata su posebne kategorije korisnika i socijalno najugroženije skupine stanovništva te stručni i obrazovni kadrovi. Zakonom se uvodi i stambeno zbrinjavanje žrtava obiteljskog nasilja u cijelom području države kao i model izvanrednog stambenog zbrinjavanja u slučaju elementarnih nepogoda. Prijedlog zakona o stambenom zbrinjavanju na potpomognutim područjima kojima je osnovni cilj poticanje povratka ostanka i naseljavanja stanovništva. U prvom čitanju su zastupnici uglavnom ocijenili pozitivno. Klub zastupnika SDSS-a je podržao zakonski prijedlog u prvom čitanju ali smo predložili i određene, nadamo se konstruktivne prijedloge. Tako je jedan od tih prijedloga bio inicijalni plan stambenog zbrinjavanja, dakle u svrhu lakšeg, bržeg i kvalitetnijeg rješavanja zahtjeva predložili smo već kod samog inicijalnog plana stambenog zbrinjavanja bude naznačeno koliko će stambenih jedinica ili paketa građevinskog materijala biti dodijeljeno pojedinim jedinicama lokalne samouprave kako bi korisnici koji žele podnijeti zahtjev za stambeno zbrinjavanje. Dakle, na neki način kako bismo ubrzali cijeli postupak i kako bismo se riješili administrativnih poteškoća. Nadalje, govorili smo i o ograničenjima prodaje nekretnine koju je netko dobio stambenim zbrinjavanjem i kupio, prijedlog je da se ograničenje od 3 godine zabrane i prodaje briše, kako bi se zapravo već ako već mora postojati zabrana neka ona bude što kraća, odnosno u mom slučaju možda je i bespotrebna jer ako netko želi prodati on će to učiniti na ovaj ili onaj način a mi na neki način ljude potičemo da krši zakon jer onaj tko je odlučio prodati taj će to napraviti pa makar i nakon 3 ili 5 godina. Dalje, pitanje otkazivanja ugovora o najmu zbog neprebivanja u stambenom objektu duže od 6 mjeseci. Ovaj problem smo istakli zbog mogućih zloupotreba, međutim na odboru smo dobili jedno logično objašnjenje da će se uzimati u obzir, da će se dakle uzeti u obzir specifičnosti upravo potpomognutih područja sa svim svojim posebnostima koje kao takva i posjeduju. Dakle, u cilju definiranja i rješavanja ovog pitanja iznimno je važno u postupcima gdje se propisuje gubitak prava na stambeno zbrinjavanje činjenično utvrditi te argumentirano obrazložiti razloge pod kojima bi se otkazao ugovor o najmu i ovaj postupak sigurno da se ne smije provoditi arbitražno niti volontaristički na štetu korisnika. Što se tiče kadrovskih stanova koji su jako važni za svaku općinu i grad, predložili smo se da bi bilo dobro da se razmotri mogućnost da se konačna odluka o dodjeli kadrovskih stanova na neki način da na odlučivanje predstavničkom tijelu. I na kraju, nešto što je zaista, smatram vrlo konstruktivno jeste da postupak utvrđivanja prava, dakle da podnositelji prijave odnosno zahtjeva za stambeno zbrinjavanje koji treba da podnesu uvjerenje o prebivalištu ili boravištu zadnjih 15 godina zapravo da se uzme u obzir i mogućnost korištenja e-sustava. I na kraju, Klub zastupnika SDSS-a će podržati ovaj prijedlog zakona smatrajući ga zaista dobrim. Međutim, ono što je svakako najvažnije a što se odnosi na ovaj zakon to je osiguranje sredstava u proračunu u većem iznosu, ako je moguće u većem iznosu nego što je to bilo do sad. Inače ovaj dobar zakonski prijedlog će ostati mrtvo slovo na papiru. Zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Poštovanog kolege Mire Bulja nema. Poštovani kolega Domagoj Mikulić, izvolite.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo danas raspravljamo o zakonu koji je važan i bitan jednom značajnom broju naših sugrađana i s obzirom na ove kasne sate pokušati ću biti što kraći i što jasniji. Ovaj zakon po meni zaista stvara jednu pretpostavku poticanja povratka ostanka i naseljavanja stanovništva na potpomognutim područjima što se može realizirati isključivo kroz jedan učinkoviti operativan sustav mjera i aktivnosti koje zasigurno u budućnosti mogu doprinijeti i demografskom i gospodarskom razvoju potpomognutih područja. S obzirom na veliki nesrazmjer u razvijenosti pojedinih dijelova RH na veliki dio teritorija koji se nalazi u potpomognutom području i s obzirom da preko 90% općina i gradova iz moje županije nalazi se u tom području koje danas smatramo demografski, ekonomski i socijalno oslabljene, smatram da je vrlo važno i nužno da imamo jedan funkcionalni sustav koji za zadatak ima pomoć upravo tim socijalno najugroženijima u ovim područjima u kojima je to zaista i najpotrebnije. Drago mi je vidjeti kako ovaj zakon obuhvaća sve one potrebite, socijalno ugrožene ali i stručne i obrazovane kadrove u njihovom možda i najvećem životnom koraku a to je upravo stambeno zbrinjavanje i to kroz najam ili darovanje državnih kuća ili stanova kroz darovanje materijala ili građevinskog zemljišta za gradnju kuća upravo kroz stambeno zbrinjavanje koje je uz zaposlenje jedan od glavnih preduvjeta ostanka mladih, osoba mladih obitelji upravo u svojim gradovima i upravo u svojim općinama. Imali smo situacije da se i po 10 g. čekalo na rješavanje zahtjeva, imamo te primjere i danas u mojoj županiji te iako su vidljivi pomaci na bolje unazad zadnje 2 g., apeliram na vas državni tajniče, da zaista ove rokove ubrzamo maksimalno koliko je to moguće i ono što bi također htio istaknuti jest da nakon što izglasamo ovaj zakon, pristupite još snažnijem formiranju naših sugrađana o njihovom mogućnostima i da istima osigurate svu moguću pomoć prilikom prijavljivanja jer po broju prijavljenih, vidimo da je interes velik ako je broj potrebitih nažalost velik i na neki način svima nam je realizacija njih u interesu. Hvala puno.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Mikuliću. Slijedeća rasprava, poštovani kolega Stipo Šapina, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniku Sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici. Ovim zakonom uređuje se kategorija korisnika koji mogu ostvariti pravo na stambeno zbrinjavanje, način stambenog zbrinjavanja te uvjeti za ostvarivanje prava na stambeno zbrinjavanje. Cilj ovog zakona je poticanje povratka ostanka, naseljavanje stanovništva na potpomognutim područjima. Zakonom o stambenom zbrinjavanju na potpomognutim područjima reguliraju se teritorijalna nadležnost stambenog zbrinjavanja, modeli stambenog zbrinjavanja, uvjeti i postupak uređivanja prava na stambeno zbrinjavanje, postupak stjecanja vlasništva darovanjem i prodajom stambenih jedinica, gospodarenje, upravljanje nekretninama i zbrinjavanje posebnih skupina stanovništva, provođenje operativnih programa strategije zaključka i odluka Vlade RH i međuresorna suradnja i suradnja sa jedinicama lokalne samouprave. Na 9. sjednici Hrvatskog sabora održane 28. rujna 2018. g. donesen je zaključak kojim se prihvaća prijedlog Zakona o stambenom zbrinjavanju na potpomognutim područjima u prvom čitanju i upućen je na drugo čitanje. Učinci koji se očekuju primjenom zakona su poticanje ostanka stanovništva na potpomognutim područjima što će pozitivno utjecati na demografsku ... [[Govornik se ne razumije.]] RH, normativno uređenje i definiranje stambene politike i stambenog zbrinjavanja najugroženijih skupina na potpomognutim područjima i stambeno zbrinjavanje ciljnih skupina. Razlika između prijedloga koji je bio u prvom čitanju i konačnog prijedloga je u tome da je prihvaćeno 7 primjedbi Odbora za zakonodavstvo, dopunjeno je 40 članaka u odnosu na prijedlog zakona u prvom čitanju, nije prihvaćeno 11 primjedbi na članke prijedloga zakona od uvaženog zastupnika Darinka Dumbovića, još 6 primjedbi zastupnika HDZ-a, MOST-a i ostalih, također i 6 prijedloga. Meni je žao što, ja sam imao jedan prijedlog, što taj prijedlog nije usvojen a radi se o prijedlogu da se zahtjevi podnose u jedinicama lokalne uprave i samouprave, u gradovima i općinama i da onda općine preko svojih stambenih komisija u prvom stupnju rješavaju zahtjeve. Smatram da treba podržati Konačni prijedlog Zakona o stambenom zbrinjavanju na potpomognutim područjima jer potiče povratak, ostanak i naseljavanje stanovništva i takvim poticanjem na potpomognutim područjima, pridonosi demografskom i gospodarskom razvoju tih područja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Šapini. Slijedeća rasprava, poštovani kolega Ante Pranić, izvolite.
Hvala uvaženi potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Evo pred nama je Zakon o stambenom zbrinjavanju na potpomognutom području i kada znamo da potpomognuto područje obuhvaća 336 jedinica lokalne samouprave malti ne 60% odnosno 2/3 površine Hrvatske, shvatili bi da je ovaj zakon zapravo jedan od krucijalnih zakona za ostanak mladih ljudi, mladih obitelji i sprječavanju iseljavanja iz ruralnog područja Hrvatske odnosno 2/3 Hrvatske. Ali kad danas sagledamo malo evo danas, večeras sabornicu, kad vidimo koliko je broj prisutan saborskih zastupnika, koliko su klubovi aktivni, svima je puna usta mladih, ostanka mladih, ali u ovom zapravo raspravama, vidimo da nema neke velike aktivnosti. Možda zato što je zakon u kasni vrijeme ali s obzirom da smo imali malu stanku, ne znam od čega su se saborski zastupnici svi mogli umoriti. No u konačnici što donosi ovaj zakon? Ja zakon pozdravljam kao i novi Zakon o brdsko-planinskom području i novi Zakon o potpomognutom području a znate kako postoji ona stara izreka „Koliko para, toliko muzike“. Znači kad sumiramo ovaj zakon, mi govorimo da ćemo sa 100 milijuna kuna stambeno zbrinuti, potpomoći svim mladim obiteljima u 2/3 Hrvatske sa 100 milijuna kuna. Po novom Zakonu o brdsko-planinskom području bilo je 35 milijuna kuna, u novom Zakonu o potpomognutom području financijske mjere su predviđene na 85 milijuna kuna. Znači kad sumirate to, nije koliko, 200-tinjak milijuna kuna za 2/3 Hrvatske, 2/3 Hrvatske koja najviše iseljava jer za razliku od urbanih područja, na ruralnim područjima Hrvatske, potpomognutim područjima Hrvatske osim iseljavanja van granica, dolazi do procesa urbanizacije, procesa koji se malo govori u samoj Hrvatskoj, na našim prostorima, znači malti ne odlaze mahom stanovništvo i u veće sredine što Split, što Zagreb … što Rijeka, što… [[Govornik se ne razumije]] Znači, dva puta smo ugroženi procesom iseljavanja. Unutar same naše RH procesom urbanizacije i procesom iseljavanja van granica. I sada pričamo da sa 100 milijuna kuna, kada znamo koliki nam je državni proračun, ćemo riješiti sve stambene probleme na potpomognutom području. A imamo neke druge državne procese, od restrukturiranja Uljanika, gdje se daju milijarde kuna državnog jamstva, gdje imamo razna druga, ovaj, egzibicije u državnom proračunu, gdje se vidimo da se nabavlja koje kakvo i koje zašto, mnogi elementi koji nisu opravdani, a svima je puna, kažem, usta u RH procesa iseljavanja, zaustavljanja, iseljavanja i onda nam dođe Zakon kojeg ću ja podržati jer svaki Zakon koji donosi nešto novo je pozitivno, ali ne možemo govoriti da ćemo spriječiti da kola idu nizbrdo zato što neće više eto ići 10 km na sat, što ja kažem često u raspravama nego 9,99, toliko.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Praniću. Završna riječ u ime predlagatelja državni tajnik gospodin Nikola Mažar, izvolite.
Hvala lijepo poštovani podpredsjedniče HS-a, poštovane saborske zastupnice, saborski zastupnici, evo, ukratko, prije svega mi je drago i zahvaljujem na konstruktivnoj raspravi i na prijedlozima. Ono što me veseli da mogu vidjeti, dakle, da su svi prepoznali bitnost ovoga Zakona i da na neki način su dali svoju podršku. Moram istaknuti da podržavam i slažem se sa saborskim zastupnicima što su rekli da financije su ono što je ključno i što je bitno. Ja želim istaknuti da upravo ova Vlada je prepoznala i Središnji državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje, te je u protekla dva proračuna povećala limit Ureda i to značajno za preko 40 milijuna kuna, a limit i za slijedeću godinu je također povećan. Moram istaknuti da 100 milijuna kuna odnosno malo više od 100 milijuna kuna za stambeno zbrinjavanje ne znači samo izgradnju, nego kroz to ide adaptacija i sanacija državnih stanova. Dakle, mi određene državne nekretnine koje dobijemo nazad s obzirom da li netko vrati ili premine idemo u sanaciju koje su negdje od 10 do 30.000,00 kn, dakle, sa malim sredstvima možemo puno državne imovine obnoviti i onda dati ljudima na useljenje. Moram istaknuti da upravo zbog povećanja proračuna slijedeće godine nas očekuje izgradnja više stambenih zgrada od Kneževih vinograda i Beloga Manastira, skroz do Knina, preko cijele RH. Ali ako uzmemo samo za usporedbu 2015.-te godine je bilo isporučeno 147 materijala građevinskoga za obnovu obiteljskih ili izgradnju obiteljskih kuća, a ovu godinu ćemo završiti blizu 400. Dakle, možemo vidjeti da je i povećanje u svim segmentima stambenog zbrinjavanja, ne samo u izgradnji, nego u isporuci građevinskog materijala, povećano za nekoliko stotina postotaka. Ono što je bitno za naglasiti, a vezano, evo i za stav Mosta odnosno zastupnice Čikotić vezano za povećanje naknade. Povećanje će se dogoditi sada. Dakle, do sada su mogli dobiti 10 ili 15.000,00 kn ako ugrade u roku, sada će to biti 25% neto vrijednosti građevinskog materijala odnosno ako je 160.000,00 kn to će biti 40.000,00 kn u gotovini. Međutim, naknada je samo jedan dio što obitelji dobivaju od RH. Kada ide isporuka građevinskog materijala RH odnosno Središnji državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje na sebe preuzima i izgradnju odnosno građevinsku dozvolu, idejni projekat, priključak na struju i ovu gotovinu. Dakle, tu je niz određenih mjera koje će te obitelji dobiti. Također, osim svega ovoga, u novom Zakonu je stavljeno da i stanovi koji se nalaze u prvoj kategoriji potpomognutim područja će plaćati 20% zaštićene najamnine koja iznosi 2,70 kn, što znači 0,54 kn po m2 ili preneseno za stan od 50 m2 mjesečna najamnina će iznositi 27,00 kn. Također za obiteljske kuće koje se nalaze na prvoj i drugoj kategoriji potpomognutih područja, mjesečna najamnina će iznositi 1,00 kn, a također i za sve obitelji koje se nalaze u državnim stanovima ili kućama, a rješenjem Centra za socijalnu skrb primaju zajamčenu minimalnu naknadu će ta najamnina iznositi 1,00 kn sve dok to traje. Dakle, postoji još određeni cijeli skup socijalnih mjera koje osim ove naknade, omogućavaju ljudima da dođu i da ostanu živjeti na tim područjima. Ono što mene osobno kao državnog tajnika veseli s jedne strane, dakle, povećanje svih aktivnosti Ureda u dvije i pol godine, ali i povećanje i Zahtjeva. Dakle, mi možemo vidjeti od grada Vukovara koji je ove godine imao 1018 zahtjeva za stambeno zbrinjavanje, pa i svih drugih jedinica lokalne samouprave da povećanje broja zahtjeva pokazuje ipak jednu želju, prije svega, mladih obitelji da žele ostati na tim područjima i da bez obzira na sve ove druge negativne aspekte koji se vide, postoji i dalje želja ljudi da ostanu na tim područjima, tako da evo, na nama je da i ovim novim Zakonom to njima omogućimo.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku. Poštovana kolegica Sonja Čikotić, izvolite.
Poštovani državni tajniče, mene zanima jedna stvar, vezano za Stambeni fond koji je u vlasništvu države. Javljate li se na mjere energetske učinkovitosti, koliko ste vlastitih sredstava, državnih sredstava uložili u mjere energetske učinkovitosti objekata, te koliko ste povukli iz EU fondova? Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor državni tajnik Mažar, izvolite.
Dakle, broj nekretnina koji ima Središnji državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje upravlja trenutno negdje oko 17 000. S obzirom da mi sukladno pozitivnim propisima RH nekretnine darujemo ili dajemo po povlaštenim uvjetima u kupoprodaju. Taj se broj na dnevnoj bazi mijenja. Ono što je bitno za istaknuti, svuda gdje je RH većinski vlasnik ili u više stambenih objektima gdje je manjinski, zajedno sa upraviteljima zgrada potpisujemo energetsku učinkovitost i mogu reći primjer da smo samo ove godine, 8 više stambenih zgrada u gradu Vukovaru napravili energetsku učinkovitost, dakle, povećanjem pričuve, gdje zajedno sa ostalim suvlasnicima zgrade ulazimo u obnovu i to je ono što ćemo nastaviti na području cijele RH, a također evo i zajedno sa Ministarstvom regionalnog razvoja EU fondova i Ministarstvo za zaštitu okoliša ćemo pokrenuti i nove aktivnosti vezano za upravo stvaranje preduvjeta energetske učinkovitosti na višim stambenim zgradama gdje RH nije većinski vlasnik.
Zahvaljujem državnom tajniku na odgovor na repliku. S ovime smo iscrpili sve rasprave po ovoj točki dnevno reda. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem još jednom državnom tajniku Središnjeg državnog ureda za obnovu i stambeno zbrinjavanje gospodinu Nikoli Mažaru i njegovim suradnicima, Brankici Alujević Grgas, glavnoj tajnici ureda i načelniku sektora u Središnjem državnom uredu gospodinu Marku Brajku na obrazloženjima prijedloga zakona. Glasovat ćemo o ovoj točki kad se za to steknu uvjeti. Poštovane kolegice i kolege s ovim smo iscrpili sve točke dnevnog reda predviđene s današnjim danom, nastavljamo s radom sutra u 9,30 sa setom poreznih zakona, dakle 9 točki dnevnog reda. Laku noć i ugodan ostatak dana. SJEDNICA PREKINUTA U 20,47 SATI.
Konačni prijedlog Zakona o stambenom zbrinjavanju na potpomognutim područjima, drugo čitanje, P.Z. br. 411, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i zastupnik Miro Bulj. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, poštovani Nikola Mažar, državni tajnik Središnjeg državnog Ureda za obnovu i stambeno zbrinjavanje. Izvolite državni tajniče. Prvi je amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Molim očitujte se.
… [[Govornik naknadno uključen.]] poštovane saborske zastupnice, saborski zastupnici. Amandman se ne prihvaća iz razloga što je ranijim Zakonom o područjima od posebne državne skrbi, korisnici prava na darovanje građevinskog materijala ostvaruju pravo na novčanu potporu ovisno o modelu gradnje za model sanacije obiteljske kuće ostvarivali su novčanu potporu u iznosu od 10 tisuća kuna a za model izgradnje nove obiteljske kuće novčanu potporu u iznosu od 15 tisuća kuna neovisno o broju članova obitelji korisnika prava i neovisno o stambenoj površini obiteljske kuće odnosno o količini darovanog građevinskog materijala čiju gradnju organizira i financira korisnik prava. Utvrđivanje novčane potpore prema količini odnosno vrijednosti darovanog građevinskog materijala je adekvatniji i pravedniji jer je u relaciji prema troškovima ugradnje darovanog materijala. Pored navedenog ovim predloženim principom utvđivanja novčana potpora se uvećava za prosječno 30% u odnosu na dosadašnju. Predloženim uvećanjem visine novčane potpore na iznosu od 80% značajnije bi se smanjio opseg broja korisnika prava stambenog zbrinjavanja modelom darovanja građevnog materijala za koji u praksi i na obuhvaćenim područjima provedbe vlada veliki interes i potreba provođenja.
Tko će u ime Kluba zastupnika MOST-a? Izvolite kolegice Čikotić.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, uložila sam amandman koji je trebao osigurati da na potpomognutim područjima dobiju građani 80% cijene građevinskog materijala jer nam je izrazito bitno na potpomognutim područjima koja su mahom ruralna područja odakle ljudi iseljavaju da se zadrži mladost tamo kako bi se mogla potaknuti kasnije gospodarska aktivnost. I jednom kad ljudi napuste određene prostore tada više ne možemo aktivirati znači gospodarsku aktivnost, nemoguće je ponovno u tolikoj mjeri pokrenuti gospodarstvo te je 6 prvašića, znači više nema, 6 škola je zatvoreno na potpomognutom području, u 170 škola nije upisan novi učenik, sve to je zato što nema znači ostanka na tom području. Ljudima je potrebno osigurati stambeno zbrinjavanje na potpomognutim područjima jer tamo ta područja imaju izrazito velike, u Slavoniji poljoprivredne površine, te kasnije ako se budu otvarale dodatne tvornice, ako ljudi budu trebali započinjati određenu gospodarsku aktivnost gdje će naći ljude, gdje će naći mlade ljude koji će raditi u tim postrojenjima, koji će slati tamo djecu znači u škole i u vrtiće. Mi imamo mjeru 7.4, gradimo u naseljima do 5 tisuća stanovnika vodovode, kanalizaciju, gradimo nerazvrstane ceste, gradimo igrališta, gradimo dječje vrtiće, za koga gradimo ako nema, ako tamo mladost ne ostane. S kojim mjerama i s kojim poticajima i s kojim potporama ćemo sutra poticati poduzetnike da otvore pogone. Gdje, u potpomognutim područjima gdje neće biti mladih ljudi? Pa nama treba biti cilj da zadržimo te ljude i smatram da se stavka proračuna treba povećati, da 80% nije sigurno puno. Jer razmislite samo 3% zahtjeva za, znači 0,31% je došlo zahtjeva za stambeno zbrinjavanje, znači kroz model sufinanciranih kredite, 0,31%, nema govora o ... [[Govornik se ne razumije.]]
Tražite li glasovanje? … [[Upadica se ne čuje.]] Glasujmo onda o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo sada na 2. amandman zastupnika Mire Bulja. Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. S obzirom da je amandman identičan prethodnom a razlika je samo u postotku odnosno umjesto 80% traži se uvećanje na 90%. Iz istih razloga amandman se ne prihvaća a pored novčane potpore o kojoj govorimo želim naglasiti da ovim modelom stambenoga zbrinjavanja obitelj korisnika prava ostvaruje i besplatnu izradu projektne dokumentacije, isporuku kompleta građevinskog materijala, instalaterskog materijala kao i sanitarne opreme na lokaciji objekta, stručni nadzor nad ugradnjom darovanog materijala i u konačnici besplatan priključak na nisku naponsku mrežu sve po trošku RH.
Očitovanje kolega Bulj. Izvolite. Hvala vam uvaženi tajniče.
Uvaženi tajniče osigurajte novac za dvije trećine Hrvatske koje su prazne. Brdsko planinska područja su prazna, mladima moramo osigurati minimalno 90% u proračunu sredstava i dobiti ćete taj amandman da na tim područjima se gradi i da se opstaje. I na taj način se pokreće i zapošljavanje jer gradnja će biti povećanje zapošljavanja na tim područjima a na ovaj način kada sufinanciramo ... [[Govornik se ne razumije.]] % materijala ljudi će graditi kuće. Vjerujte mi da je dalmatinska zagora prazna, 100 000 ljudi je iselilo u zadnjih 10-tak godina. Pogledajte samo rezultate od 2011.-te do 2016.-te, pa ljudi odlaze u treće zemlje i to ne stari, starija populacija, nego mladi ljudi i cijele obitelji koji teško žive u trećim državama. Prije nekoliko dana bio sam u Njemačkoj. Naši ljudi teško žive tamo. Imamo najljepši komad zemlje na svijetu. Ne vjerujem da ljudi iz Like, Slavonije, saborski zastupnici, predstavnici naroda, evo, u mojoj Cetinskoj krajini, ljudi iseljavaju, iz moga grada, iz Trilja još više u postotku, sve praznije, ovaj, škole su, također sa područja Drniša. Evo, pozivam sve iz 9-te izborne, 10-te izborne jedinice, iz Like, Slavonije, s Brdsko planinskih područja, saborske zastupnike, glasajte da mladi mogu graditi kuće, time ih potičemo na opstanak, sufinanciranje s ovih 90% dajemo im mogućnost da izgrade sebi kuću i da opstanu na tim područjima. Nije samo dovoljno da Vlada obilazi i daje lažna obećanja svako 4 godine pred nekakve izbore, sada su Euro parlamentarni, raznim Zakonima, nego borimo se i zakonski omogućimo da ljudi opstaju na ovom području [[Upadica: Hvala]] , ima novaca kažete, novac osigurajte [[Upadica: Hvala]] nije dovoljno biti poslužnik Briselskog junkera. Hvala lijepo.
Tražite li glasovanje? Glasujmo o Amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da Amandman nije dobio potreban broj glasova. Sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o stambenom zbrinjavanju na potpomognutim područjima, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 101 ZA, 11 suzdržanih i 15 glasova PROTIV, donesen Zakon o stambenom zbrinjavanju na potpomognutim područjima.