Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospođe zastupnice, gospodo zastupnici dozvolite mi da vam obrazložim Prijedlog zakona o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište. Ja bih prije svega želio naglasiti da je ovo za Vladu Republike Hrvatske, za Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva jedan vrlo bitan zakon iz prostog razloga jer postoji čvrsto opredjeljenje da se konačno stane na rekao bih i da se zaustavi sivu ekonomiju u dijelu određenih poljoprivredno-prehrambenih i drugih proizvoda koja postoji i koji se nalaze na rekao bih jedan nelegalan način na tržištu Republike Hrvatske. Iz tih razloga još jednom naglašavam da je ovo prvi takav zakon i da u narednom periodu možete očekivati još i određene druge zakone koji će rješavati pitanje problematike trženja ostalih ili bolje rečeno drugih poljoprivredno-prehrambenih proizvoda koji će uskoro uslijediti. Iz tih razloga ja bih želio naglasiti da je uvođenje markica za brašno da se to predlaže u okviru prijedloga mjera za suzbijanje nelegalnog gospodarstva kao jedna od mjera nadzora proizvodnje i prometa brašna, a time i krajnjih proizvoda, kruha i ostalih pekarskih proizvoda. U tom kontekstu zaključkom Vlade Republike Hrvatske od 5. siječnja 2004. godine, Ministarstvo financija zaduženo je da u suradnji sa Ministarstvom poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva, Ministarstvom gospodarstva, rada i poduzetništva te Državnim inspektoratom u što kraćem roku izradi i Vladi Republike Hrvatske dostavi prijedlog zakona o posebnim uvjetima za stavljanje u promet brašna. Naknadnim dogovorom na sjednici Koordinacije za gospodarstvo održanoj 9. ožujka 2004. godine nositelj izrade projekta Zakona o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište, s Konačnim prijedlogom zakona zaduženo je Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva. Uvođenjem markica za obilježavanje brašna u rinfuziji, pakovinama omogućit će se efikasnija kontrola prometa brašna u Republici Hrvatskoj. To znači da se kod pravnih i fizičkih osoba koje stavljaju na tržište brašno odmah prilikom rutinske kontrole može ustanoviti posjedovanje neevidentiranog brašna, odnosno nelegalno nabavljenog brašna. Na taj način bi se smanjila mogućnost sive ekonomije u području prometa brašna i pekarskih proizvoda. Kada govorim o samom Zakonu, želio bi naglasiti da Zakon sadrži 7 poglavlja i 14 članaka. U prvih 6 članaka uređuje se način i postupak evidentiranja i obilježavanja evidencijskim markicama brašna. Uređuje se tko su obveznici obilježavanja evidencijskim markicama i na koje pakovine se obvezatno stavljaju evidencijske markice. Uvodi se obveza vođenja evidencije o količini zaliha pšenice, raže i kukuruza i brašna dobivena meljavom tih žitarica. U članku 7. definira se upravni nadzor nad provedbom Zakona kao i inspekcijski nadzor. U članku 8., 9., 10. i 11. definirane su kaznene odredbe za kršenje Zakona, i u članku 12., 13. i 14. definirano je donošenje provedbenih propisa u roku 30 dana od dana stupanja na snagu Zakona kao i datum primjene Zakona. Evo, ovo je u najkraćim crtama. Naša intencija je da Zakon ide po hitnom postupku iz prostog razloga da bi mogli pripremiti sve što je potrebito i da se Zakon počme primjenjivati od 1. srpnja. Hvala lijepo.
Hvala lijepa, ministre. U pogledu drugog Prijedloga zakona kluba zastupnika HSS-a, Prijedloga zakona o uređenju tržišta brašna, molim u ime kluba HSS-a, poštovani zastupnik Božidar Pankretić. Izvolite. Dobro si se ošišo.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici, gospodine ministre. Pa evo, pred vama je, dakako, i Prijedlog zakona HSS-a i to, moram odmah na početku naglasit, ne prvi puta i već u proceduri mjesec dana. Moram reć da naš Zakon dakako da je u prvom čitanju i on u prvom čitanju zavrjeđuje neke preinake, što je normalno, al da smo o njemu raspravljali prije mjesec dana ili možda šteta što nije i prije jer je bio kao takav Prijedlog dan u proceduru još prije gotovo dvije godine. Ali evo, sada je to pred nama. Ja jedino mogu reć da mi je žao što možda predstavnik Vlade, gospodin ministar, se nije zahvalio HSS-u jer je gotovo imao kompletan Zakon samo dorađen s nekim normalno tehničkim stvarima. Sad ga je ovdje izložio tako da je ne trebam ić u tehničke detalje. Mislim da su oni do sada rečeni, tako da će moja rasprava više biti jednog načelnog karaktera. Mi smo odradili tu jedan veliki posao i zasigurno je i naše zadovoljstvo što danas i raspravljamo o ovom Zakonu jer on rješava izuzetno važno pitanje. Ja mislim da svi ovdje smo svjesni što znači sivo tržište, što znači sivo tržište naročito u ovom dijelu. Da ne govorim o tome koliko se kruha, koliko se pekarskih proizvoda proizvodi, nažalost, ponekad od nedefiniranog i nepostojećeg brašna. Ili, rekao bih, pšenice koja se pojavljuje gotovo od niotkuda. Zato imamo mnogo puta različite cijene, dampiške cijene brašna i mnoge stvari koje su nam se do sada događale. Ovim Zakonom vjerujem da će takva praksa se riješiti i da ćemo napokon definirati što znači sama proizvodnja u pekarstvu, ali dakako i urediti samo tržište. Prvenstveno u tom dijelu je odrađen jedan veliki posao, na sređivanju tržišta pšenicom. Sada je, dakako, kao što smo to i prije govorili, na redu brašno, a vjerujem da ćemo na taj način dovesti u potpuno onda i stanje u, na tržištu sa kruhom. Mogu naglasiti da je HSS inzistirajući na ovom Prijedlogu bio potpuno svjestan što sivo tržište radi ukupno ne samo u ovom segmentu nego i mnogim drugima. Možda jedna rečenica, konkretno o Prijedlogu, s obzirom da je ovdje u ime Vlade iznešeno da je ovaj Prijedlog sužen na samo tri žitarice, tj., pšenicu, raž i kukuruz. S obzirom da to obuhvaća gotovo više od 98% ukupnog tržišta brašnom mi također smatramo da je i to na određeni način prihvatljivo. Mislim da u ovom dijelu, danas ovdje, mogu konstatirati u ime predlagatelja da s obzirom da je dorađeni Prijedlog uz sve one primjedbe koje su dane i od Odbora za zakonodavstvo, a vjerujem da će biti i ovdje u raspravi pojedinih amandmana ćemo napokon dobiti Zakon, a vjerujem i njegovu primjenu do žetve, a i do sređivanja ukupnog stanja u odnosu na ovu cjelokupnu problematiku. S obzirom da je ovdje, kao što sam već na početku rekao, Prijedlog koji je u hitnoj proceduri a nije prije bio raspravljan ovaj naš Prijedlog, ja u ime predlagatelja povlačim naš Prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa, gospodine zastupniče. Da li odbori, izvjestitelji odbora žele uzeti riječ kod oba ova zakona? Nema želje. Onda idemo na raspravu po klubovima. Prvi je u ime Kluba SDP-a poštovana zastupnica Dragica Zgrebec, izvolite.
Gospodine predsjedniče, ministre, kolegice i kolege. Pred nama su dva zakona koji reguliraju područje tržišta brašna. Jedan je koji je dao klub HSS-a i on se nalazi u prvom čitanju dok se Vladin prijedlog nalazi u hitnom postupku. Smatram da bi možda bilo bolje da i jedan i drugi zakon razmatramo u prvom čitanju i mi smo prilikom odlučivanja o hitnom postupku i imali takav prijedlog i tako glasovali. Međutim, s obzirom da se radi o Vladinom prijedlogu koji je u hitnom postupku najvjerojatnije će se on u takvom obliku i donijeti, pa stoga imamo i nekoliko primjedaba na neke od odredaba, odnosno dati ćemo i nekoliko amandmana na Konačni prijedlog Zakona o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište. Kad paralelno gledamo ova dva zakona, onda zakon koji su kolege iz HSS-a dali nešto šire u članku koji govori što se podrazumijeva pod brašnom koje bi trebalo biti označeno na tržištu brašna, u odnosu na Vladin prijedlog. Stoji činjenica da su od, u odnosu na pšenično brašno sva druga brašna zapravo u manjem obujmu u ovom trenutku prisutna na tržištu i u prometu. Međutim, valjalo bi razmisliti da se možda uz ova tri brašna od tri vrste sirovina, pšenice, raže i kukuruza možda još nešto uzme u obzir i da to Vlada sama svojim amandmanom učini. Kažem, s obzirom da se Vladin prijedlog nalazi u hitnoj proceduri, nešto ću se više u daljnjoj raspravi u ime našeg kluba osvrnuti na ovu, ovaj Prijedlog. U pekarskoj djelatnosti zapravo je najšire došlo do toga da se ona raslojila i da se danas u velikoj mjeri kruh proizvodi u obrtničkoj djelatnosti. To je i jedan od razloga što su tu i manji ili teži nadzori, inspekcijski nadzori, ali i porezni nadzori. U samom obrazloženju i jednog i drugog prijedloga zakona govori se o tome da zapravo je u ovoj djelatnosti prisutno dosta sive ekonomije i da ona nije zahvaćena, bez obzira koliko inspekcijskih nadzora bilo izvršeno, nije u cijelosti ili u većoj mjeri kontrolirana. Moglo se to vidjeti već i prije dosta godina, ako se pratila statistika koja je po djelatnostima i po proizvodima prati iz godine u godinu proizvodnju. Tako se moglo vidjeti da je u tri, četiri godine značajan statistički, zabilježen značajan pad proizvoda u pekarskoj industriji, što u stvarnosti nije bilo, nego upravo stoga što se sve više kruha i drugih pekarskih proizvoda radilo obrtničkom, obrtničkoj sferi koja nije bila niti dužna pratiti to statistički. Mislim da je dobro, a čini mi se da je u tom smislu i ministar u uvodnom izlaganju rekao da uz neke proizvode koji sada već prati obilježavanje markicama, to je alkohol, to su cigarete, sada razgovaramo o brašnu, da se i drugi proizvodi koji se nalaze na takvom načinu u prometu kao na primjer kava, također pokušaju riješiti na način da se, da moraju biti obilježeni posebnim markicama. i kad sam rekla da imamo nekoliko primjedaba išla bih konkretno. Radi se o članku 6. i to stavku 1., gdje se predlaže da se vode obvezne evidencije o količini zaliha. A ne govori se o tome da bi trebalo voditi i to samo brašna i sirovina, ne govori se o tome da bi trebalo voditi i u sferi proizvodnje takve evidencije. Pa predlažemo da se stavak 1. izmjeni i da on glasi na sljedeći način: Pravna ili fizička osoba koja proizvodi brašno uključujući i uslužnu meljavu pšenice, raži i kukuruza dužna je voditi evidencije o količini zaliha i tu dodajemo i preradi pšenice, raži i kukuruza, te prometu i zalihama brašna. Ako bismo se zaustavili samo na evidenciji zaliha, to ne bi dalo pravu sliku kakva je bila proizvodnja i ne bismo postigli željene efekte koje ovim zakonom želimo postići. S obzirom da se u članku 7. u točci 3. govori o tome da inspektori koji će vršiti nadzor mogu usmenim riješenjem izreći na licu mjesta pravnoj ili fizičkoj osobi ukoliko nađu ovakve prekršaje, dakle koji nemaju evidenciju obilježene zalihe evidencijskom markicom, mogu ju zatvoriti u trajanju od 30 dana, i dalje da koje su posljedice toga. Ovdje imamo i primjedbe, barem smo dobili u smislu amandmana primjedbu Hrvatske obrtničke komore. Naime, oni se pozivaju da ukoliko bi se na takav način to reguliralo da bi time bio povrijeđen članak 30. Ustava. Čini mi se da to nije točno. Prije bismo rekli da se na ovaj način to može propisati i pozvati se na članak 49. Ustava stavak 2. koji govori da država mora osigurati svim poduzetnicima jednak pravni položaj na tržištu. Naime, radi se o tome da oni koji na ovakav način obavljaju djelatnost, imaju pogodniji položaj na tržištu i sigurno da su oni nelojalna konkurencija onima koji vode sve evidencije i plaćaju sve obveze na, za svoju, na temelju svojih proizvedenih proizvoda. Čini mi se da takav amandman ne bi trebalo prihvaćati. Kad se govori o kaznenim odredbama, onda se ovdje luči kaznene odredbe za pravne, odnosno za fičke osobe. Međutim, s obzirom da se radi o istovjetnim kaznenim radnjama, ako pogledate točke u članku 8. i u članku 10., čini mi se da je nepotrebno imati u kaznenim odredbama četiri članka i da se to može riješiti na način da se u članku 8. kaže da se novčanom kaznom u iznosu od 30 do 100 tisuća kuna kaznit će se pravna osoba, a da se u nastavku doda da će se fizička osoba kazniti u iznosu, mi predlažemo od 5 do 50 tisuća kuna. S obzirom da je ovdje prijedlog da se fizička osoba kazni minimalno sa tisuću kuna, mislimo da to nije dovoljna novčana kazna koja će stimulirati onoga tko se bavi tom djelatnošću i ne radi u skladu sa propisima da ne bi ponovio takve kazne. Samim time, ako se to tako prihvati, onda su nepotrebni članci 10. i 11. i trebalo bi ih brisati. Na kraju da kažem, evo mi se ne protivimo donošenju ovoga zakona.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Dragici Zgrebec. U ime Kluba HSP-a poštovani zastupnik Pero Kovačević, u ime Kluba HSP-a.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, dame i gospodo. Prije svega moram reći što smo i kazali kod utvrđivanja dnevnog reda, da se protivimo, ali se to gotovo hitnom donošenju ovoga zakona, zbog činjenice da je opet riječ o zakonu koji nije dovoljno isimuliran i ne daje jamstvo da će kao takav biti proveden u djelo na način da se zaštiti državni proračun, odnosno prihodi državnog proračuna. Mi na Odboru za zakonodavstvo smo imali znatan broj amandmana, to je negdje odnosi se na dvije trećine i o tome bi u buduće trebalo voditi računa, a s druge strane imalo se dovoljno vremena, budući ovo stupa na snagu, odnosno primjenjivao bi se od 1. srpnja ove godine. Ovdje nije puno rečeno, pa ću ja pokušati više reći o kakvom je velike problemu. Vi znate da je stajalište Kluba HSP-a da državni proračun treba obrati ono što je njegov prihod, u bilo kojoj domeni i da trebamo na svim, znači instrumente imati takve da suzbijemo sivu ekonomiju. Jedan je primjer ovaj. Drugi primjer je duhan. Treći primjer je nafta i naftni derivati. Vi ste vidjeli da imate u reviziji izvješće da je 2002. godine nestalo 550 tisuća markica za duhan, što opet govori da su tu ogromni gubici države. Ministar Čobanković za razliku, nisam čuo, da je rekao koliko će država dobiti donošenjem ovog zakona. Na Odboru je on nama rekao da je to negdje oko 35 milijuna kuna. Sad ću vam ja iznijeti službene podatke pa ćete vidjeti da je riječ o daleko, daleko većem iznosu. Naime, prema statističkim podacima ljetopisa Republike Hrvatske za 2003. godinu, to vam je na strani 187. po članu kućanstva u 2002. godini utrošeno je 21,69 kilograma brašna, 65,50 kilograma kruha i ostalih pekarskih proizvoda iskazano u brašnu. 2 kilograma kolača i biskvita, i 10,56 kilograma tjestenine. Ove količine potroše se samo u kućanstvu. Ukupan preračun na 4,5 milijuna stanovnika u Hrvatskoj kaže da je ukupna godišnja potrošnja oko 440 tisuća tona brašna. Ovim količinama treba dodati još najmanje 10% naime, potrošnje u hodu ili stojeći te ugostiteljstvu i turizmu. Ukupna znači količina potrebna za osiguranje ove potrošnje je oko 630 tisuća tona. I sada vidimo podatke o proizvodnji pa ćemo doći do frampantnih podataka. Mi naime 2002. godine proizveli smo nešto oko 320 tisuća, 376 tona pšeničnog brašna i pšenične krupice, pekarskih proizvoda smo proizveli negdje 136 tisuća tona. I sada već vidite kolika je tu bitna razlika između onoga koliko mi službeno potrošimo brašna i svega ostaloga, koliko proizvedemo. To vam već upućuje na taj dio da je tu ogromno područje tzv. sive ekonomije što je i u prijedlogu Hrvatske seljačke stranke ukazano. Sada ću vam ja dati daljnje podatke, samo na ovoj bazi proizvodnje i potrošnje pekarskih proizvoda, znači 2002. godine proizvedeno je službeno u Hrvatskoj, gledao sam uvoz, neznatan je, je 136 tisuća tona, prema toj statistici, znači koliko smo proizveli, ispada da je, se potroši po stanovniku 31,2 kg ali prema službenim podacima, koliko se potroši, znači potrošilo se te godine po stanovniku u Hrvatskoj 87,3 kg. I tu dolazimo do razlike, ako je riječ samo o pekarskim proizvodima, znači za 87,3 kg trebalo je znači proizvesti 392 tisuće 850 tona. Službeni nam je podatak 136 tisuća tona, razlika je bitna, to vam je znači 256 tisuća 850 tona. I ako tome sada uzmemo cijenu, znači onu maloprodajnu lako ćemo doći, sada ćete vidjeti do kakvih podataka. Recimo da je cijena prosječna što i je negdje oko 2 eura, i sada da vidimo samo koliki su tu gubici na PDV-u. PDV bi za ta 2 eura iznosio 0,44 erua, znači na ovu kolikčinu 256 tisuća 850 tona pomnožimo, dobijemo 112 milijuna 914 tisuća eura, preračunato u kune dolazimo već do iznosa, skoro do blizu milijarde. E, ali sada idemo dalje, siva ekonomija, znači tu je rad na crno. I tu su mnoge druge. Nema plaćanja doprinosa, nema za mirovinsko, nema za zdravstveno, nema za ovo. Nisam samu, znači brašno i pšenicu uračunao u taj dio, gledao sam uvoz, izvoz, nema razlike, očito je da je tu na dijelu ogroman, ogromna siva ekonomija, koja ide na štetu, čega? Državnog proračuna. Prema tome, gospodine ministre, vidite, ovi podaci to su službeni i statistički govori da ovdje treba odmah krenuti i sve obuhvatiti jer na taj način će državni proračun dobiti ono što ga pripada bez da uvodimo neke dodatne poreze. To očekujem od Vlade da napravi i za naftne derivate i za sve druge stvari. I na taj način neka država ubere ono što joj pripada. Jer ovdje, ovo je sve znači siva ekonomija, tu je bogaćenje bespravno, tu je rad na crno, sve ostalo što je, znači frampantni su podaci i mislim da se Hrvatski sabor ako se uzmu ti službeni podaci ne bi samo mogao tek tako prijeći preko ovih podataka i činjenica. Na sam tekst zakona sam rekao da smo imali taj dio koji smo odradili na Odboru za zakonodavstvo. Još je ostala manjkavost što ni Odbor nije vidio u članku 11. spominje se uz novčanu kaznu i prekršaje iz članka 8. a članak 8. se odnosi na kažnjavanje pravnih osoba treba stajati iz članka 10. jer je riječ, odnosi se na fizičke odnose. I inače što moram upozoriti da je jako opasno, kod izricanja ove zaštitne mjere obavljanja djelatnosti tu se stavlja diskrecija, znači inspektorima što je vrlo opasna stvar. Ne smijemo, diskrecijsko pravo je vrlo opasno pravo a pogotovo u ovakvim situacijama kada je riječ o izricanju zaštitne mjere zabrana ... [[Govornik se ne razumije.]] djelatnosti, to mora biti točno propisano kada i u kojim uvjetima će se izreći takva mjere, je li ćemo 15, 20, kolika je šteta za državu i druge stvari. Na taj način dolazimo do pravne sigurnosti. Jer ovako je varijanta ako je Mate proći će ovako, ako je Ante, proći će onako, ako je Stojan proći će ovako. To je u pravu nedopustivo. I zbog toga, i zbog te stvari smo bili za to da ide u dva čitanja da bi se i ovaj dio popravio. Prema tome gospodine ministre vidite da je to daleko veće, veći prihod će biti državnog proračuna nego što ste vi rekli 35 milijuna kuna. Ali mi moramo što potruditi se da sve faze pratimo. Znači od pšenice u mlinovima, pazite jer kapaciteti naših mlinova su ogromni, daleko veći od onoga što Hrvatskoj treba, pratiti pšenicu od početka do kraja, nikoga država neće globiti i kažnjavati nego uzeti ono što je njezino. A to onda kada uzmemo državni proračun onda imamo za zapošljavanje, za sve druge stvari. To bi bilo jedno domaćinsko gospodarenje državnim proračunom, jedno domaćinsko ponašanje i Vlade, da država uzme što joj pripada a u situacijama kada se utvrdi, mi moramo stvarno ići varijantama, mi se uvijek zalažemo u Hrvatskoj stranci prava za to da moramo ići oštrim sankcijama radi prevencije. Oštrim sankcijama radi prevencije. Sami znate da je pitanje radnog vremena ugostiteljskih objekata rješeno samo na taj način što je gospodin Pavle Kalinić u ime Kluba SDP-a u prošlom sazivu dao, rad duži od dopuštenog radnog vremena kada se krenulo sa sankcijom 30 dana zabrane rada kada je utvrđeno, automatski je uvelo reda na tome području. I na taj način moramo na svim područjima uvesti red, ne kažnjavanjem i sankcioniranjem disankcija, nego radi čiste prevencije. Prema tome, krenimo u taj dio i napravimo i uvedimo reda u funkcioniranje pravne države i da možemo financirati projekte koje znače, pokrenimo Hrvatsku. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Ministar Čobanković.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ja bih se prije svega želio zahvaliti gospodi zastupnicima i predstavnicima Klubova na, rekao bih dozi razumjevanja zbog čega Vlada ide u ovakav zakon. I ja sam u samom startu izlaganja naglasio da jedan od prioriteta ove Vlade i Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva da stavi pod kontrolu rekao bih gotovo sve proizvode koji su na tržištu. Iz prostog razloga jer dolazimo do rekao bih zapanjujćih podataka o velikoj količini sivog trženja i sive ekonomije. Normalno, nisam rekao, ispričavam se, ova procjena koju sam rekao na Odboru za poljoprivredu i šumarstvo od 35 milijuna kuna uvjetno rečeno koristi koje bi ostvarila, koje bi ostvario proračun, po našim projekcijama ona bi se trebala odnositi na prvu, na prvu godinu primjene. I mislim da je vrlo teško, vi ste pokušali gospodine Kovačević, zastupniče vi ste pokušali matematički doći do određenih izračuna što apsolutno podupirem. A isto tako želio bih kazati da u tom kontekstu mislim da ove količine iznesene o potrošnji, da je naša realna potrošnja brašna negdje između 400 do 440 tona jer to na koncu konaca možemo utvrditi i na količini pšenice koja se troši u Republici Hrvatskoj. Druga stvar. Želio bih naglasiti da itekako imamo određenih razumjevanja za inicijative HSS-a vezano za donošenje ovoga Zakona, ali evo, želim naglasiti da ova Vlada ima suglasje za ulazak u ovakve procese koji ni u kojem slučaju nisu lagani ni jednostavni ali iz prostog razloga, evo mi smo se opredjelili da želimo unjeti red na tržište i ja držim bez obzira što je na pojedinim odborima bilo primjedbi na brzinu, držim da smo ovaj zakon odradili u relativno kratkom roku. Naše inzistiranje na hitan postupak ide u pravcu zbog toga što u ovom periodu moramo odraditi još određeni dio posla da bi ga mogli kao što sam naveo početi primjenjivati od 1. srpnja. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Jedan dodatak u ime Kluba HSS-a, poštovani zastupnik Božidar Pankretić.
Gospodine predsjedniče, pa jedna vrlo kratka rečenica, pa evo ja prihvačam ovu zahvalu gospodina ministra na inicijativu HSS-a pa mislim da ćemo mi i dalje raditi na tome da dajemo i druge inicijative. Hvala.
U ime Kluba Libre poštovani zastupnik Željko Pavlic. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre, poštovane dame i gospodo, dopustite da se ja isto u ime Kluba Libre osvrnem na Prijedlog zakona o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište. To je dakle sad zakon koji predlaže Vlada s obzirom da je Hrvatska seljačka stranka svoj prijedlog povukla. Klub Libre podržava predloženi zakon jer smo mišljenja da je njegovo donošenje prvi korak ka uvođenju reda na kaotično tržište brašna. Također mišljenja smo da bi obavezu takve kontrole tržišta trebalo uvesti i na ostale poljoprivredne proizvode pogotovo na tržište mesa i raduje nas dakle što smo čuli da će se u tom cilju i ići dalje. Da je situacija na tržištu brašna itekako zabrinjavajuća govore i neke procjene kako se na godinu u Hrvatskoj na sivom tržištu brašna i pekarskih proizvoda okrene čak i oko dvije milijarde kuna. Da na tržištu brašna vlada prava anarhija potvrđuju nam i podaci da je gotovo uobičajeno da kod velikog broja poreznih obveznika koji se bave pekarskom djelatnošću, a prema nalazu inspektorata i poreznika, dakle uobičajeno je da nedostaje dokumenti o nabavi brašna. Brašno je dakle, to brašno je dakle bez porijekla. Da postoje viškovi i manjkovi brašna, da primjenom normativa za proizvodnju iz nabavljenih količina brašna nije evidentirana stvarna već znatno manja količina gotovih proizvoda. Inspektori porezne uprave su naprimjer u 2003. godini utvrdili da je djelatnost pekara sa 211 prekršaja i 102 pečaćenja poslovnih prostorija poreznih obveznika jedna od djelatnosti s najviše utvrđenih prekršaja u poslovanju. A najveći broj prekršaja odnosi se upravo na neevidentiranje vrijednosti stvarno proizvedenih i prodanih količina proizvoda i na netočno prikazivanje stvarnog utroška sirovina radi izbjegavanja plaćanja zakonskih obaveza. Dakle osim smanjenja sive ekonomije mišljenja smo da će kontrola kretanja pšenice unijeti reda i u robne zalihe tj. čuvanje pšenice u silosima koja je često misteriozno nestajala kao što se to nedavno desilo u Slatini gdje je seljacima nestalo 1000 tona čuvane pšenice u silosima. Ta pšenica sigurno nije isparila već je pretvorena u kruh čime pretpostavljamo netko ostvario enormnu zaradu. To ne bi bilo moguće kada bi se za proizvodnju kruha mogla koristiti samo registrirana pšenice brašno. A tržište kruha i pekarskih proizvoda u Hrvatskoj je veliko. Govorimo samo o onom legalnom. Čuli smo već dakle godišnji prosjek potrošnje kruha i pekarskih proizvoda Hrvatske je 68 kilograma godišnje po članu domaćinstva i ukupno negdje oko 300 tisuća tona godišnje. Kruh, to su kruh i pekarski proizvodi. I pitanje je dakle po kojoj cijeni i na koji način su neki došli do repromaterijala i koju su količinu kruha prijavili kao prodano jer podaci govore o 125 tisuća tona proizvedenog kruha godišnje u odnosu dakle na 300 tona potrošenog kruha i pekarskih proizvoda po članu domaćinstva, ono što je registrirano. Dakle postoji veliki raskorak i Ministarstvo s pravom očekuje da će uvođenjem markica u drugoj polovici ove godine prikupiti negdje oko 35 milijuna kuna. No ovaj potez bi trebao pojačanom kontrolom rada poslužiti pri rješavanju problema rada na crno u pekarnicama pa na osnovi plaćanja doprinosa za zaposlene državna blagajna trebala biti dodatno popunjena. No šteta je što će ta sredstva putem proračuna biti većim dijelom usmjerena u potrošnju, a ne na razvoj. Poštovane kolegice i kolege Klub Libra će dakle uz podršku nekim predloženim amandmanima podržati ovaj Zakon kako bi se uvođenjem markica za obilježavanje brašna u rinfuzi i pakovinama omogućila efikasnija kontrola prometa brašna u Republici Hrvatskoj i tako utjecalo na smanjenje sive ekonomije ili mogli bismo reći pravog para tržišta na kojem se bez kontrole i ikakvih obaveza ostvaruje veliki profit. Dopustite mi da još napomenem da će ovaj Zakon ići najviše u korist i na ruku svim onima poduzetnicima koji su svoj posao i do sada obavljali pošteno i legalno po zakonima ove države. Hvala lijepa.
Hvala lijepa kolega Pavlic. U ime Kluba Hrvatske demokratske zajednice zastupnik Marko Širac. Izvolite kolega zastupniče.
Gospođo potpredsjednice, gospodine ministre, dame i gospodo, kolege zastupnici. Klub zastupnika HDZ-a smatra da je neophodno zakonom urediti uvjete za stavljanje brašna na tržište. Uvođenje markica za brašno samo je jedna od mjera nadzora proizvodnja i prometa brašna, a time i krajnjih proizvoda od brašna, kruha i ostalih pekarskih proizvoda. Da je u tom području situacija zaistinu složena što su istakli i moji prethodnici potvrđuju provedene mjere insepkcijskog nadzora tijekom 2000., 2001. a i 2002. godine gdje je gotovo u toliko inspekcijskih nadzora koji su provedeni još uvijek više pronađeno prekršaja. Najveći broj tih prekršaja odnosi se na evidenciju vrijednosti stvarno, stvarno proizvedenih i prodanih količina proizvoda i na neto prikazano stvarnog utroška sirovina radi izbjegavanja plaćanja zakonskih obaveza. Stanje kao što sam rekao ništa bolje nije bilo ni u 2001. i u 2002. godini. Provedenim insepkcijskim nadzorom pravilnosti primjene zakonskih propisa pri proizvodnji i prometu pekarskih proizvoda kod poreznih obveznika koji se bave pekarskom djelatnošću utvrđeno je da kod velikog broja obveznika nedostaju dokumenti o nabavi brašna. Postoje viškovi i manjkovi osnovnih sirovina za proizvodnju. Osim toga nadzorom je utvrđeno nepoštivanje propisa o izdavanju računa, evidentiranju prometa, netočno utvrđenih iznosa predporeza kod obračuna poreza na dodanu vrijednost i drugih propisa te da se zbog loše kvalitete neevidentiranog brašna, pekarski proizvodi da su proizvodi neodgovarajuće kvalitete. Uvođenjem markica za obilježavanje brašna u rinfuzi i u pakovinama omogućit će efikasniju kontrolu prometa roba u Republici Hrvatskoj kako bi se smanjila siva ekonomija u području prometa brašna i pekarskih proizvoda. Na samo, na sama rješenja zakona kojim se uređuju ova pitanja nemamo posebnih primjedbi i predlažemo i podržavamo donošenje ovoga Zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepo kolega zastupniče. U ime Kluba Hrvatske seljačke stranke poštovani kolega Ivan Kolar. Izvolite kolega zastupniče.
Uvažena gospođo potpredsjednice, gospodine ministre, dame i gospodo evo prilike da par riječi rečemo i o poljoprivredi ciljano o Zakonu o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište i to Konačnom prijedlogu zakona. Već je prije bilo rečeno da je HSS po drugi put pokušao inicirati donošenje zakona i evo Vlada konačno svojim zakonom predlaže da se to područje riješi. Ja bih sako mi dopustite ipak spomenuo zbogf čega uopće prijedlog ovoga zakona dva puta iniciramo zbog čega inzistiramo an uređenju tržišta brašna i za pravo koji su to problemi na tom polju. Tu je rečeno da je to uglavnom sivo tržište, koje se reflektira u konačncii na bogaćenj određenoga broja ljudi A ja odgovorno u ime HSSa govorim da jeto biznis agrobiznis koji je pod patronatom ovgoa ili onoga bez spominjanja imena odvijao se ciljano i omogućavao od privantika cijano do radnih bivših ovako pretvorenih nepretvorenih privatiziranih tvrki. jednostavno oduđenje dohotka u korist pojedinca ili dijela zajednice. vi ste svi zajedno sa mnon svjedoci pšeničnih afera koje su uvjerno rečeno produkt nesređenogatržišta. Jer proizveseti kilogram pšenice ili tonu, dvije tri ili četro po hektaru koliko tko već uspije teškom mukom i više puta na cesti ostvariti kakvu takvu cijenu, na kraju to je bio rezultat da je ta sirovina poslužila nelegalnom tržišt uza bogaćenje već kako sam rekao pojedinca ili skupine određene skupine građana. Mislim da posredno uređenje tržišta uvođenjem evidencijskih markica mi posredo rješavamo i uvjetno rečeno prizvod to je pšenica. Njezinu koliko toliko sigurno cijeu i promet način zapravo kako se on u prometu bude našao u RH. Činjenica da ilizija da mlinsko pekarske industrije imaju totalnu kontrolu nad našom proizvodnjom pšenice ja znam i ministar to zna dan emaju. Mislim da ostavkljemo jedan manevarski prostor još izvan domašaja zakona i naše porezne presije. Jer sanirane tvrtke više puta bile su jedan inkubator sive ili crne ekonomije gdje su za svoje potrebe stavljale na tržište brašnmo ispod svake ekonomske računice. bez potrebe navođenja imena znali smko da su određeni subjekti proizveli tisuće tona pšenice vlastito skladišili staljali na tržište brašna, preradili svojim mlinu stavljali na t ržište brašni i dampinškim cijenama ugrožavali one poštene koji su ili seljačku pšenicu kupili ili vlastitu uskladištili svojem mlinu preradili stavljali na tržište pogotovo oni koji su išli sa gotovim proizvodom bilo da je to kruh bilo da su to neki drugi pekarski proizvodi Dakle mi Hravtskoj seljačkoj stranci podupiremo donošenje ovoga Zakona. I držimo za riječ ministra da nije ovo pokušaj dijela uređenja našega tržišta koji ne funkcionira, nego da je tek početak i dajemo mu punu podršku da nastavi dsa uređenje apsolutno tržišta od mesa da ne govorim dalje, svega jer svi znamo kakva je situacija na našem tržištu. I ako je već postignut dogovor zapravo i slažemo se da problem se može rijeašvait da ga treba rješavati i da je to prvi korak. Ja pokušavam evo u ime HSSa sada uputiti par dobronamjernih smjernica da ministru hoćemo pomoći i sugeriranjem već kad ase govori o uređenju tržišta da treba voditi o domaćem proizvodu brigu. Domaćem tržištu posebnu brigu sa naglaskom da uvozni proizvodi što teže dolaze na naše tržište ili bar ne prekomjernim količinama. Mislim da ministar prepoznaje to su već sada započeti pregovri jer dio ove naše mlinsko pekarske ili konditorske industrije bude izložen jednom takvom presiji, ako ona bude na neki drugi način dogovorena ili ako kvote budu pvoećane. Zato bi bilo dobro da tržište ne uređujemo na način interventnoga otkupa nego sustavno kako je evo ovaj primjer sada koji je na raspravi. Mi moramo skrenuti pozornost da treba omogućiti onim jer su to fizičke ili pravne osobe koje prihvaćaju polog znači na raspolaganje pšenicu za vlastite potrebe tzv. vlastite potrebe koje seljaci izuzimaju na način da dio brašna mogu dobiti dio stočne hrane. Da im se ne takve fizičke ili pravne osobe ne opteretit posebnim nametom uvođenjem tih markica nego da im se dozvoli nekakav, ja sada ne znam tehnički kako to izvesti, zajednička markica kako je rečno na prijevozu zajedničkom dokumenti. Da ja recimo svojih 5 tona kada izuzimam da se zna da je prerađeno u stočnu hranu, da je brašno proizvedno i plasirano ali da ja kad to financijski jer se mi ipak financijski obračunavamo to mogu pravdati. Ja ne znam jeli shvaćate gdje je problem. jer ja dolazim iz jednoga kraja gjde jedna radna organiazcija uskladišti 22 do 25 tisuća tona pšenice za vlastitu potrebu recimo potroši polovicu polovicu mi kao seljaci vozimo i hranimo stočnim brašnom za stoku i ishranu. I mislim da je tu potrebno imati razumijevanja i za takve potrebe. I način da se to primjerno označi, i da primjerno bude sankcionirano. Da se te radne organizacije ili privatne fizičke osobe nemaju problema. Puno je amandman podnešeno teško se snalaziti sada jer oni su samo nomotehničke ili ine neke druge intencije. Ja vjerujem da u konačnico ovaj zakon bude jedno putokaz zapravo da dok postoji dobar volja a dobru volju mora gazda pokazati a to je sada resorno ministarstvo i svi oni sva ona ministarstava koja prate taj dio. DA se onda može lako doći do rezutlata gdje smo svi zadovljni. Pa evo da ne bi samo bili nekakvi inicijatori mi smo i oni koji mislimo podržati ovaj prijedlog zakona, za njega glasovati. I jasmo očekivati da takvi ili slični zakonski prijedlozi na uređenju tržišta daljnjih poljoprivrednih tržišta budu jedan putokaz kako da pomogneo selu seljaku, poljoprivrednih proizvođačima koji se bave poljoprivrednom proizvodnjom u onom ili ovom obliku. I da im u konačnici osigurmo sigurnost. Jer ovo znači ako uredimo tržište brašna ovo znači da se bude uredilo i tržište pšenice. I ja poručujem otvoreno poručujem sada gospodinu ministru, da tržište pšenice nije uredilo tržište pšenice. Ja poručujem otvoreno poručujem gospodinu ministru, da tržište pšenice nije do kraja uređeno, da nas čeka začas vruća žetva i čim prije tim bolje da takvu situaciju izbjegnemo, jel u raspravi u ovom Saboru ili negdje drugdje, jer sve drugo čekanje i iščekivanje kakva bi cijena trebala biti, tko bi ju trebao dogovori i na koji način mislim da daje puno puno naznaka za špekulacije i jednu neizvjesnost. Pa evo neka to bude jedan od konstruktivnih naših doprinosa da se u ovom Domu rješavaju problemi da se oni konsenzusom u konačnici ako je moguće dogovaraju i onda bude poljoprivreda koliko-toliko imala naznake i sigurnost u kojem smjeru treba krenuti. Ja podsjećam na sve skupa da je poljoprivredna proizvodnja specifična poljoprivredna proizvodnja i ona teško podnosi tržišnu utakmicu. Bez aktivnoga učešća Ministarstva poljoprivrede, Vlade Republike Hrvatske naša poljoprivreda neće moći stati na zdrave noge i zato još jednom tražimo u ime HSS-a aktivno učešće pa i na ovaj način Vlade Republike, resornoga ministarstva da bi kako-tako poduprli poljoprivrednu proizvodnju bilo u kojem obliku ona se danas obavlja. Hvala lijepa.
Hvala lijepo kolega zastupniče. Sljedeći je zastupnik Željko Kurtov. Izvolite kolega.
Mi ćemo samo ispred HNS-a podržati ovaj zakon budući da želimo da u poljoprivredi se počne sređivati situacija. Ako se sredi stanje za poljoprivredu, stanje pšenice i brašna nadamo se da će isto tako se početi rješavati i druga proizvodnja u poljoprivredi što mislim da je vrlo bitno prije ulaska Hrvatske u Europsku uniju da se sredi stanje na poljoprivrednom zemljištu i tržištu. Mislim da hrvatska Vlada ovim zakonom će pomoći da se konačno krene sa jednim smjerom da bi mogli i na drugim primjerima, na drugim artiklima koje imamo u proizvodnji na isti način riješiti situaciju. Mislim da što se tiče brašna i pšenice u Dalmaciji mi imamo situaciju da pšenica nam služi više za stočnu hranu nego za brašno što je do sada bila situacija, a ja se nadam da u budućnosti reguliranjem tržišta pšenice i brašna da će se izbjeći ta situacija i da ćemo moći organizirati proizvodnju pšenice na cijeloj državi. Mislim da ćemo podržati ovaj zakon ispred HNS-a i to bi bilo sve. Hvala.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Kolegice i kolege zastupnici ja moram reći da sam zakon imao potrebu čitati tri puta, a obrazloženje i češće i više. Zašto? Zato što u meni izaziva nesklad, diskrepanciju između obrazloženja i zakona. Zbog tog nesklada, diskrepancije odmah da naglasim ja jesam, podupirem potrebu donošenja zakona kojim bi se reguliralo tržište brašna i sve što je vezano s tim, ali zašto hitni postupak. Zašto hitni postupak? Kad ni jedan od govornika nije rekao da je materija simulirana u praksi. Da je potvrđena da će ovo riješiti problem u praksi. Nitko nije to čak ni predlagatelj nije to ustvrdio. Još nešto moram vam reći, nisam toliko star ali pamtim. Mene ovo podsjeća na monopol duhana. Kad se u mojem kraju morala prijaviti njiva, postaviti tabla i dođe državni službenik monopolac i upiše koliko je sadnica duhana posađeno i koliko morate predati državi. Ako je to tako onda to zavređuje veću pažnju i Sabora i Ministarstva. Ako je to ako onda to zahtjeva veću pažnju i Sabora i Ministarstva. Ako je sivo tržište brašna kao socijalnog proizvoda toliko zavladalo službenim tržištem onda gospodo to zahtjeva promptno da Vlada na temelju inspekcijskih nadzora i nalaza dostavi nam podatke koji odgovaraju stvarnom stanju. Oprostite da li je podatak valjan da je po godinama, nije važno sada, od 1103 prekršaja samo 2 i pol milijuna bila oduzeta imovinska korist i to je ta društvena opasnost o kojoj vi govorite. Pa je li to rješenje problema? Ma ja mislim da je problem zaista veći. Ne treba zanemariti financijske efekte iz tog tržišta nezakonito, ne treba ih zanemariti, ali socijalni su daleko veći. Riječ je o kruhu našem svagdašnjem. Riječ je o tome da on pogađa sivo tržište, pogađa svakog čovjeka, svakog građanina Republike Hrvatske više nego što su to efekti za proračun. Više nego što su to efekti za proračun. Ako bismo samo gledali efekte na proračun, molim vas svi se u Hrvatskoj sjećaju pšeničnih afera, jedne, druge, treće. Ne znamo koji su rezultati bili tih pšeničnih afera. Ni efektima sivog tržišta brašna, ali niti za proračun. Nemamo za to preciznih izvještaja. Ako tome dodamo da je problem u Hrvatskoj već stavljanje na tržište genetski modificiranih organizama o čemu se mi nismo precizno izjasnili, a oni su apsolutno velika i nelojalna konkurencija proizvodima koji nisu genetski modificirani, šta je sa tim efektima za proračun. Šta je sa tim efektima? I tako bi se moglo redom vrtiti. Tome treba dodati još činjenicu da Zakon o tržištu ili Zakon o zaštiti kaže da svaki proizvod stavljen na tržište mora imati deklaraciju. Pa šta je deklaracija nego markica. Tko je proizveo, koliko je proizveo, koji je sastav. A čekajte, ako to nije markica, onda šta je deklaracija. Šta je deklaracija? Ona promijenimo sadržaj obvezne deklaracije koja mora doći na tržište. Dobro ja ne razumijem, ali ja potičem da drugi razumiju. Ja postavljam pitanje pa neka mi se odgovori. Zašto bismo imali dvostruko reguliranje jedne materije? Je li to smisao jasnoće poruke kupcima i tržištu? Nije. Zbog toga još jedanput apeliram odustanimo od hitnog postupka, simulirajmo u naravi efekte ovakvog zakona, radimo pravi posao, zaštitimo tržište brašna, zaštitimo interese državnog proračuna i ne komulirajmo zakone radi normativnog optimizma nego radi rješavanja stvarne situacije u tržištu i u društvu. Hvala lijepa.
Hvala lijepo kolega zastupniče. Sljedeći je prijavljen za raspravu zastupnik Josip Leko. Izvolite kolega zastupniče. Hvala lijepo. Sljedeći prijavljeni je kolega zastupnik Miroslav Korenika. Izvolite kolega zastupniče.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolegice i kolege i gospodine ministre. Zasigurno da je ovo veliki problem u Republici Hrvatskoj, ali čini mi se da moramo svi zajedno otvoreno jasno i glasno reći da očito da inspekcije nisu dovoljno u proteklom razdoblju odradile svoj posao. I u ovom obrazloženju ovoga Zakona govori se o protupravnoj koristi do koje se došlo, govori se o radu na crno i mislim da netko u ovoj državi treba biti odgovoran i jasno reći kako to da inspekcije rada koje bi trebale odradit svoj dio posla, nisu uspjele na djelu uhvatiti dovoljan broj onih koji rade u ovoj djelatnosti na crno. Isto tako, kao što je kolega Leko govorio, da ne ponavljam, čini mi se da konačno postoji i postojala je već ranije dobra volja jer se vidi i netočno je kada se tvrdi da ranijih godina inspekcije nisu radile svoj posao jer očito je određena protupravno stečena korist oduzeta. Međutim, u domeni ovoga o čemu govorimo sasvim sigurno je da je to nedovoljno s obzirom na vrstu problema i s obzirom na proizvodnju pšenice. Samim time, dalekosežno i brašna o kojem se radi. Ja ću se ipak ograničiti na jedan dio ovoga Zakona i na dijelove na koje su me potakli grupa pekara iz Varaždinske županije. Ovdje se govori, citirat ću: "Najveći broj prekršaja", odnosi se na ranija razdoblja, "odnosio se na neevidentiranje vrijednosti stvarno proizvedenih i prodanih količina proizvoda i na netočno prikazivanje stvarnog utroška sirovina radi izbjegavanja plaćanja zakonskih obveza". Moram naglasiti da u pekarskoj industriji, pogotovo kod ovih malih pekara, najveći profit, najveća dobit se dobija proizvodnjom svih vrsta peciva. I upravo zbog toga, potaknut ovim pekarima koji su mi rekli, pročitat ću da bi bilo precizno jasno o čemu se radi. Trebalo bi definirati koje brašno koje kvalitete se može upotrebljavati za proizvodnju određenih proizvoda od brašna. Naravno da se to ne može osnovnim temeljnim zakonom regulirati, potrebno je donijeti vrlo brzo i ja apeliram na Vladu da se daleko prije nego što se, što stupi na snagu ovaj Zakon, da se donesu i svi potrebni podzakonski akti. Odnosno, ako idemo na to da treba definirati kvalitete brašna iz kojih se mogu koji proizvodi proizvoditi trebaju se odrediti tzv. analizni listovi koji bi morali, znači, odrediti vrstu i kvalitetu brašna prema kojima bi se rangiralo za određenu vrstu proizvodnje. Tada bi se po tim kriterijima moglo i odrediti točni postotak upijanja vode u brašno jer su ti postotci, oni odskaču prema postojećem Pravilniku od 50 do 62% na količinu brašna. Odnosno, ako bi se po analiznim listovima odredilo koje brašno po upijanju vode, postotku glutena i njegovoj energiji odgovara za proizvodnju kruha, peciva ili nekih drugih proizvoda tada bismo dobili točnu kontrolu proizvodnje i na taj način bismo i bez markica mogli izvršiti nadzor i odrediti, odnosno ustanoviti vrlo precizno, brzo i jasno tko to pokušava i tko to vara državu u ovom području. Naravno da i markice bez obzira što možemo imati i deklaracije i sve ostale, nisu loše rješenje jer sve ono pridonosi da država dobije više i ubere više poreza mislim da u ovim trenucima posebno ne može biti loše. Javlja se još jedan problem i mislim da će se on javljati i dalje. To je problem kupovine, odnosno stavljanje u promet brašna u infuziji. Tu se daleko teže može kontrolirati i ono brašno koje je na crno. Primjera radi, jednim tegljačem gdje se doveze brašno na crno, stavi se u silos. To ne znači da se drugo brašno u noći bilo kojim postupkom ne može staviti na crno jer će se stalno po jednoj analizi jedna vrsta ili jedna količina brašna vrtiti ... [[Ne razumije se.]] Ti proizvodi se isto tako mogu višekratno i prodavati na crno. Znači, ovo bi trebalo posebno sagledati i čini mi se da možda ipak bilo logičnije, možda i pametnije ovoga časa da se Zakon i donese po hitnom postupku, ne donese po hitnom postupku. Da se ukaže na ovakvu vrstu problema da vidimo što se tu može napraviti. Isto tako, smatram da bi kontrola pekarske i mlinarske industrije bila isto tako vrlo precizna i korisnija ukoliko bi se, kao što sam već rekao, ovo doziranje postotka vode koji ide u sirovinu, točno propisalo. Sad je prevelik raspon od 50 do 62%. Znači, na stotinu kilograma brašna se stavlja ili od 50 do 62 litre vode. Odnosno, možemo reći slobodno kilograma vode i to je velika razlika i tu je dosta moguć izvor manipulacije pa i jednog dijela prodaje na crno. Isto tako, kad govorim da bi se trebalo govoriti o kvalitetama brašna koje se mogu koristiti za koju vrstu pekarskih ili drugih proizvoda jer sada se često puta zbog tržišta, ali i zbog onoga što naše deklaracije sadrže pa i naši podzakonski propisi, događa da se slabija kvaliteta brašna koristi za proizvodnju kruha. Na taj način su zakinuti naši potrošači. Mislim da se možemo pozvati tu i na Zakon o zaštiti potrošača jer mislim da donošenjem ovih pravilnika i po analiznim listovima bi se daleko bolje i kvalitetnije mogla riješiti ova problematika. Upravo zato podrška Zakonu da. Ja bih molio da se još jedanputa razmisli o eventualnom hitnom postupku, posebno vezano uz prodaju, odnosno stavljanju u promet brašna u rinfuzi, ali čini mi se da ovo može biti prvi poticajni korak da se krene. Osim toga smo, dvojim i ono što je i Obrtnička komora dala kao prijedlog. Smatram, osobno se ipak dvoumim je li u redu da inspektor može usmeno, usmenim putem dati nekome zabranu rada. Slažem se da se to u upravnom postupku, eventualno na sudu, da. Jer oni koji varaju državu sasvim sigurno nisu zaslužili da im se omogući normalan rad kao svima drugima. Međutim, ako to dajemo u subjektivno i diskrecijsko pravo jednom inspektoru bojim se da će doći do anomalija na terenu i da to ne bi do kraja bilo dobro za ovu vrstu proizvodnje. Hvala lijepo.
Hvala lijepo, kolega zastupniče. Sljedeći je poštovani zastupnik Zdravko Sočković. Izvolite kolega.
Hvala lijepo, poštovana gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Dolazim kao zastupnik iz Slavonije, hrvatske žitnice pa držim da mi je ovaj problem vezan uz tržište brašna i pekarsku industriju dosta dobro poznat. Tržište brašna u Hrvatskoj te evidentiranje stvarno proizvedenih i prodanih količina proizvoda, kao i netočno iskazivanje utroška sirovina kod pekarskih proizvoda pravi je Eldorado za brzu i nezakonitu zaradu sa jedne strane i gubitak prihoda Hrvatske države sa druge strane. Upravo nesređeno stanje tržišta brašna i pekarskih proizvoda jedan su od generatora sive ekonomije te jednima omogućuje neplaćanje i neevidentiranje PDV-a. Neiskazivanje dobiti pa time i poreza na dobit, neprijavljivanje radnika pa time i neplaćanja doprinosa, zdravstvenih, mirovinskih i ostalih i time čine drugu firmu koja plaća sve svoje obveze i prijavljuje sve svoje radnike potpuno nekonkurentnom i neopravdano im oduzima dio zarade. I sve više takve firme koje uredno prijavljuju guraju i gube korak sa crnim tržištem. Niz uočenih nepravilnosti u radu nadzora poreznih obveznika koji se bave proizvodnjom i prometom pekarskih proizvoda, kao i brojne nepravilnosti u radu tijekom zadnjih nekoliko godina govori o hitnoj potrebi izrade zakona o posebnim uvjetima za stavljanja brašna na tržište. Zbog praćenja proizvodnje i prometa brašna i ostalih pekarskih proizvoda neophodno je uvesti markice za brašno kao jednu od mjera za suzbijanje nelegalnog poslovanja. Primjena Zakona o uređenju tržišta brašna od 1. srpnja omogućit će da Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva izvrši sve potrebne pripreme i spremno dočeka ovu primjenu Zakona. Očekujem da će to biti samo početak borbe za sustavno suzbijanje sive ekonomije na tržištu poljoprivrednih proizvoda i da će se primjenom Zakona omogućiti ravnomjerno oporezivanje sivih gospodarskih subjekata i izjednačavanje njihovih uvjeta priređivanja, na tržištu sa jedne strane i bolje punjenje državnoga proračuna sa druge strane. U okviru teksta konačnoga prijedloga zakona o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište bilo je dosta rasprave po kojoj usmeno riješenje zabrane obavljanja djelatnosti koji ima pravo izdati gospodarski inspektor kao da to nije dobro riješenje i da sa tim usmenim nalogom može doći do prestanka obavljanja cijelokupne djelatnosti jedne tvrtke. Ja naprotiv mislim da bez drastičnih kaznenih mjera teško ćemo moći uvesti reda na tržištu brašna. No, ima još nešto što je vrlo zanimljivo. Kolege iz HSS-a govore o tome da su oni o tome govorili još prije dvije godine, pa su to predlagali, pa su to tražili. Ali pitam se zašto to nisu nikada usvojili kad su bili u vlasti? Jer ovako kako sada oni govore još samo da ne kažu da su nas oni natjerali da predložimo zakon, a ne da ga predlaže Hrvatska demokratska zajednica u okviru svoga gospodarskog programa. Ali kada smo čuli sada izlaganje uvaženih zastupnika iz redova SDP-a, da se zakon još ne donese, da se odloži na neko vrijeme, onda se više i ne čudim zašto ovaj zakon nikad nije bio donešen za vrijeme koalicije. Hvala.
Hvala lijepa kolega zastupniče. Posljednji prijavljeni je poštovani zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala gospođo potpredsjednice. Ja bih želio samo upozoriti na moguća dva aspekta ovog zakona. Ujedno ću na početku reći da ću podržati donošenje ovog zakona. Međutim, zašto donosimo uopće ovaj zakon? Da bi se omogućila efikasnija kontrola tržišta kako piše u obrazloženju. Ali postavlja se pitanje, zašto do sada nismo omogućili da bude efikasna kontrola tržišta, budući da postoje vrlo brojne institucije, inspektorat i ostale institucije koje su zadužene da kontroliraju i reguliraju de facto tržište u Hrvatskoj, ne samo tržište brašna, nego ostalih sirovina i gotovih proizvoda. Pa se bojim da donoseći ovaj zakon ustvari pomalo zatvaramo oči pred suštinskim problemom, a suštinski problem očito je u tome da ne postoji, da priznajemo neefikasnost inspekcijskog nadzora u Hrvatskoj i da ne postoji efikasan način nadzora određenih dijelova Hrvatskog tržišta. Mi ćemo ovdje sad regulirati i dovesti u ravnopravni položaj oni koji su i do sada pošteno radili u odnosu na one koji su do sada nepošteno radili. Sada ćemo u konačnici dovesti do toga da netko zbog kile brašna može biti zatvoren. A postavlja se pitanje zašto to do sada nije mogao biti zatvoren ako imamo već podataka o tome da su u brojnim inspekcijskim nadzorima utvrđene te nepravilnosti. Zašto se njima i dalje omogućavalo da rade? A sada će zbog jedne markice na jednoj kili brašna biti u situaciji da budu zatvoreni. Dakle, suština ovog problema nije u tome, da na sve robe, pa pretpostavljamo onda da ćemo morati nekako markirati i usluge, stavljamo markice, nego je suština u tome da sustav dijeluje na način da se prevenira uopće zloupotreba položaja, da se prevenira neravnopravna tržišna pozicija. Jer ako je netko ustrajno radio na tome, a to su prije svega bili velika poduzeća primjerice Podravki nije palo napamet da ima ilegalno brašno, da ima ilegalnu pšenicu, sve je uredno plaćala, i bila je u neravnopravnoj poziciji u odnosu na onoga koji je to imao, i koji je moguće u inspekcijskom nadzoru bio i otkriven. Sada pravnavamo tu tržišnu poziciju, ali poravnavajmo ju na jednu, jednom mjerom na samo jednoj grupi proizvoda, na samo jednom proizvodu, a to je brašno. Dakle, postavlja se pitanje, koliko još takvih grupa proizvoda ili proizvoda ima koje su jednako tako neravnopravne tržišne pozicije raznih proizvođača u Hrvatskoj i to posebice onda u ovom segmentu, dakle velikih, malih i srednjih. Bojim se da na području poljoprivrede toga puno ima. Ali da li ćemo primjerice stavljati markicu na svaki sanduk jabuka ili na svaku vreću mrkve, da bismo mogli jednako tako kontrolirati tržište i tih sirovina ili bi bilo bolje da pojačamo inspekcijski nadzor, odnosno ne da ga pojačamo, nego da ga učinimo efikasnim. Bojim se da ovim zakonom doista priznajemo da je u segmentu poljoprivrede apsolutno neefikasna inspekcijski nadzor. i drugo, ne samo da ovdje sada uvodimo markice, nego uvodimo i drastične kazne. Pa će se dogoditi ono što se primjerice dogodilo u ugostiteljstvu, da inspektori imaju pravo zbog jedne kune viška u blagajni zatvoriti ugostiteljski objekt na 30 dana, a da primjerice ugostiteljski objekt u kojem se svakodnevno događaju tuče zbog zakona, primjene Zakona o javnom redu i miru, nemaju uopće pravo zatvoriti. Dakle, mi ovdje sada dovodimo u poziciju da će netko zbog kile brašna biti onemogućen u svom daljnjem radu, iako je do sada kršio možda i više i snažnije taj zakon. Dok zbog puno gorih, pa i društveno opasnijih radnji isti poslodavac neće biti u takvoj poziciji. Dakle, onaj tko se ne bavi samo brašnom. Zbog kile brašna možemo ga zatvoriti, ali može raditi cijeli niz drugih puno opasnijih društveno, društveno opasnijih radnji i zbog toga ga nećemo zatvoriti. Posebice to nije dobro zato što to može inspektor napraviti usmeno. A može ga zatvoriti zbog prekršaja. Nije dobro da se zbog prekršaja uvodi tako stroga mjera kao što je zabrana rada. Trebalo bi ga se prije svega novčano kazniti, trebalo bi naći druge načine kazne, ali nikako nije dobro da zakonima onemogućavamo rad poduzetnika. Poduzetnicima bi trebalo omogućiti rad. Međutim, trebalo bi ih novčano sankcionirati za prekršaje koje čine, odnosno trebalo bi ih onemogućiti upravo sustavom i inspekcijskim nadzorom da pomisle uopće takvo nešto činiti. Treba imati na umu da zatvaranjem poslodavca koji je imao kilu brašna bez markice, ja banaliziram stvar, zbog markice nije problem samo u poslodavcu, jer obično poslodavac sam ne radi sve poslove, nego dolazi u pitanje brojna radna mjesta, ljudi koji rade kod tog poslodavca. i mislim da bi ovdje svakako trebalo usvojiti, vidio sam da je veliki broj zastupnika dao gotovo identični amandman koje smo dobili iz udruženja obrtnika. Dakle, da se ta zabrana rada otkloni kao mogućnost izricanja mjere. Bilo prekršajno, bilo, usmeno svakako, ali i u prekršajnom postupku sigurno. Jedino ako bi doista bilo nešto što je strašno opasno za ovo društvo, onda bi trebao reći OK. ti više ne možeš raditi uopće, ili ne možeš raditi na neko kraće vrijeme. Dakle, podržavam donošenje ovog mjesta. Možda nije dobro da ga donosimo u hitnom postupku, zato jer možda opet nećemo moći valorizirati sve mjere i dovest ćemo možda u neravnopravnu poziciju velike, jer će velikima trebat više priprema da se prilagode tome, pa će im trebati vjerojatno i neke druge stvari vjerojatno i financijskih sredstava više, nego malima. Ali, ovaj zakon nas upozorava da ne možemo sve riješavati posebnim označavanjem proizvoda ili grupe proizvoda, nego da sustav mora djelovati na način da inspekcijskim nadzorom spriječi takvo postupanje ili oni koji postupaju da ih novčanim kaznama primora da postupaju sukladno zakonu. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Mršiću. Ispravak netočnog navoda, poštovani kolega zastupnik Zvonimir Puljić. Izvolite.
Netočan navod kolege Mršića kao i nekih prethodnih diskutanata je u tome što suprostavljaju uvođenje markica kao instrumenta kontrole tržišta brašna sa dijelovanjem inspekcijskih službi. Kao da jedno drugo isključuje. To međutim nije tako jer sasvim sigurno da će biti inspekcijske službe efikasnije i da će im biti olakšan rad ukoliko se uvedu markice. Najbolji dokaz za to je uvođenje markica za duhanske proizvode, kao i za alkohol jer se odmah osjetio priliv u proračunu.
Hvala lijepa. Molim ministra Čobankovića.
Gospodine predsjedniče. Dozvolite mi u konačnici da se zahvalim gospodi zastupnicima i zastpnicama koji iz rasprave sam razumio da podržavaju donošenje ovakvog zakona. Da se razlikujemo možda u određenim modalitetima, da i među ovim prispjelima amandmanima ima dobar dio amandmana nomotehničke naravi koje ćemo mi normalno kada budemo se izjašnjavali o amandmanima onda uzeti u obzir. Ali ja bih ovdje želio naglasiti vezano, puno je primjedbi bilo na članak 7. stavke 3., 4. i 5. koji u dijelu zastupnika se zalažu da bi se ti stavci trebali brisati. Mi stojimo na stajalištu da, kao što i ovim zakonom želimo pokazati određenu odlučnost da i na ovakav način bez obzira kako god to izgledalo da su to drastične mjere ali da moramo na neki način raščistiti sa onima koji žele raditi normalno, pošteno i od onih koji ne žele raditi na takav način. Upravo zbog tih i takvih koji nisu željeli raditi po normama normalnog ponašanja mi smo bili prisiljeni ići na ovakav jedan, rekao bih zakon o posebnim uvjetima za stavljanje za tržište jednog poljoprivrednog proizvoda prehrambenog brašna. Iz tih razloga stojim na stajalištu i to je stajalište i Vlade da moramo pokazati da takvim želimo stati u kraj. Mislim da ne treba tu ipak miješati, da će netko zbog kilograma ili 10 kilograma ili da ne kažem 100 kilograma neobilježenog brašna da će onda biti, usljediti mjera, zabrane obavljene djelatnosti. Normalno da i onaj koji izdaje i tu usmenu mjeru će vjerojatno procijeniti koliko je težina prekršaja i da će sukladno tome se ponašati. Ali želim naglasiti da ostajemo pri takvom stavu i da nažalost ona možda nije popularna, nije lijepa za čuti ali ako nema drugih metoda, moramo konačno jednom pokazati jednu odlučnost da stvarno želimo to i u praksi primjeniti. Ne želimo da ovaj zakon bude sveta vodica pa da evo, nešto smo radili a sada šta će od toga biti, nego jednostavno želimo da, da on bude u praksi i da ustvari preko njega uvedemo red, da ljude naučimo da se mora raditi sukladno zakonima. Bilo je i govora da uvjetno rečeno veliki proizvođači, da će to biti za njih veliko opterećenje, vezano iziskivati će više posla, evidencije, zaliha i svega ali ja želim naglasiti da je upravo i intencija većeg dijela velikih proizvođača koji i u pravilu, gospodin Mršić je naveo jednog za kojeg pretpostavljam da u svakom slučaju radi sukladno i do sada propisima, upravo njihova itencija je išla u pravcu da što prije učinimo nešto da bi uveli red na tržištu. Znači oni to ne smatraju jednim opterećenjem za sebe, nego dapače da će konačno doći u istu poziciju sa drugima. Jer ako netko radi nelegalno onda je u daleko povoljnijoj situaciji nego onaj koji radi legalno. Evo, iz tih razloga, mi ostajemo kod ovakvih određenih prijedloga koji nedvosmisleno pokazuju naše opredjeljenje. U tom kontekstu ja se evo, još jednom zahvaljujem svima koji su podržali. I opet, još jednom da ponovim, naše inzistiranje na hitnom postupku je samo u kontekstu da što prije možemo pripremiti i ostale provedbene propise, da možemo dizajnirati i izraditi markice. I možda još samo da kažem vezano za pitanje prometa brašna u renfuzi. Postoje danas mogućnosti sigurnosnih markica gdje se upravo taj dio problema o kojem su neki zastupnici govorili može na izuzetno elegantan način riješiti. Iz tih razloga, a i iz razloga da pokažemo jednu ozbiljnost i opredjeljenost ovom procesu inzistirali smo na hitnom postupku. Treba nam vrijeme da krenemo u druge proizvode i da možemo se posvetiti izradi sličnih, rekao bih, prijedloga zakona i uskoro pred vas, gospodo zastupnike izaći sa još prijedlozima zakona za određene još rekao bih robe iz dijela poljoprivredne i prehrambene industrije koje ćemo na sličan način željeti unjeti red u njihov ... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu o Konačnom prijedlogu zakona o posebnim uvjetima za stavaljenje brašna na tržište. Zahvaljujem Klubu zastupnika HSS-a na njihovoj odluci o kojom je povukao svoj prijedlog zakona. Dame i gospodo zastupnici, sada bi trebala ići jedna objedinjena rasprava kod Konačnog prijedloga zakona o postupnom isključenju iz plovidbe tankera bez dvostruke oplate i Konačnog prijedloga zakona o sigurnosnoj zaštiti trgovačkih brodova i luka otvorenih za međunarodni promet. Međutim, kod ovoga Zakona o sigurnosnoj zaštiti trgovačkih brodova i luka otvorenih za međunarodni promet Odbor za zakonodavstvo nije završio svoj posao nego ga je prekinuo jer postoje određene poteškoće vezane za prijevode, izraze, standarde koji su iz uredbe pretočeni u prijedlog zakona. Pa zajedno Odbor za zakonodavstvo, njegova stručna služba i predstavnici ministarstva će nastaviti danas, sutra rad na usklađivanju pojedinih termina iz kodeksa, konvencije, uredbe pretočene u zakon da bi se dobila jedna, ujednačena zakonodavna materija, da. Tako da bi danas odgodili raspravu o ovom prijedlogu zakona i išli samo na ovaj Konačni prijedlog zakona o postupnom isključenju iz plovidbe tankera bez dvostruke oplate. Konačni prijedlog zaokan o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na trižte, hitni postupak, P.Z. br. 58. Rasprava o tekstu zakona je završena. Imamo amandmane. Zastupnici, zastupnice imaju pred sobom tablicu amandmana, molim da ju pripremite. Ministar Čobanković, izvolite. Amandman broj 1. Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Hvala, postaje sastavni dio zakona. Amandman broj 2. zastupnice Dragice Zgrebec.
Prihvaća se samo napomena da toa nije točka članka 6. već stavak 1. članka 6.
To je nomotehnička.
Da čisto nomotehnička.
Dakle prihvaća se i postaje sastavni dio zakona nomotehnički involviran tamo gdje spada. Amandman 3. Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Hvala. Postaje sastavni dio zakona. Amandman 4. istoga odbora.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. Amandmnan brkoj 5. Kluba zastupnika HNSa i PGSa.
Ne prihvaća se.
Obrazloženje.
SAmim ovim amandmanom koji smo prihvatili na članak 7. stavke 3. i 4. Odbora za zaknodavstvo već bi došli u koliziju kada bi sada prihvatili da se ti stavci bišu. Ali je činejnica to sam reako i u raspravi, mi ne želimo prihvatiti intervenciju u zakon koji bi taj zakon učinili da ne bi bio djelotvoran. Naša intencija ide u pravcu da pokažemo ozbiljnost i da pokažem da stvarno želimo nešto na tom polju učiniti. Ako donosimo zakone gdje nećebiti adekvatne mjere onda mislim da ne moramo ni donositi zakona jer nećemo učiniti one bitne intervencije za tržištu kojima težimo.
Hvala lijepa. Klub zastupnika HNSa i PGSa.
tražimo glasovanje o ovim amandmanima jer ministar nije bio uvjerljiv u svojem odgovoru o amandmanima.
Hvala. Molim tko je za ovaj amandman? Nije dobio dovoljan broj glasova. Amandani 6. 7 i 8. zastupnica Đurđa Adlešić, Zvomira Mršića i Željka Peceka su identični budući da nije prihvaćeno onda je konzumiran pa se o njima ne glasuje jer su isti. Amandman broj 9. Odbora za zakonodavstvo.
Djelomočno se prihvaća. Prihavća se dodavanje riječi: "za prekršaje", umjesto rječi:"za financijske prekršaje", radi usklađenja sa izričajem u drugim člancima.
Hvala lijepa. Prihavćen bez ove riječi financijske. Amandman broj 10. zastupnice Dragice Zgrebec.
Ne prihvaća se. Već je dijelomično prihvaćen amamdnan Odbora za zakonodavstvo u odnosu na ovaj članak te se ovaj amandman ne prihvaća.
Kolegice Zgrebec izvolilte.
Zapravo ja ovim amandmanom želim izravnati izrečene novčane kazne za fizičku osobu sa visinom kazne koja se odnosi za odogovorno osobu u pravn0oj osobi. Dakle umjesto tisuću kuna na pet tisuća do 50 tisuća kuna. Pa bih molila da se glasuje o tome.
Hvala. Molim tko je za ovaj amandman? Mislim da nije dobio potrbnu većinu. Amandman broj 11. Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Hvala. Postaje sastavni dio zakona,. Amandman 12. zastupnice Dragice Zgrebec.
ne prihvaća se, on je praktično u vezi sa prijašnjim amandmanom.
Povlačim onda i 12. 13. jer je on vezan u amandman 10.
Zahvaljujem kolegici Zgrebec. Amandman 14. Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Hvala lijepa postaje sasvni dio zakona. 15. odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Hvala. Postaje sastavni dio zakona. Amandman 16. istoga Odbora.
Prihvaća se.
Hvala. Postaje sastavni dio zakona. I identičan je amandman prihvaćen i poštoavnog zastupnika Josipovića. Prihvaćen u amandmanu prethodnom. KOlega JOsipović. Prihvaćeno evidentno je. Zaključujem raspravu i dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala lijepa. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da jednoglasno sa 127 glasova donesen zakon o posebnim uvjetima za stavljanjem brašna na tržište u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima. - Prijedlog Zakona o postupnom isključenju iz plovidbe tankera bez dvostruke otplate s Konačnim prijedlogm zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 61 Predlagatelj je Vlada, hitni je postupak. Molim državnog tajnika Branka Bačića da dodatno obrazloži prijedlog ovoga Zakona.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažene gospođe i gospodo zastupnici. Prijedlog zakona o postpunom isključenju tankera bez dvostruke oplate iz uplovljavanja u luke u Republici Hrvatskoj Vlada Republike Hrvatske predlaže da se donese po hitnom postupku. 56Razlog donošenja hitnog postupka je usklađivanje zakonske regulative Republike Hrvatske sa regulativom Europske zajednice. Ono što je bitno u samom uvodu za reći to je činjenica da je prijašnja Vlada u listopadu mjesecu donjela Uredbu o postupnom isključenju iz plovidbe tankera bez dvostruke otplate i da je Sabor, ovaj Sabor u svom prvom sazivu praktično prihvatio prilikom izvješća Vladi Republike Hrvatske o donesenim uredbama za zakonskom snagom. U međuvremenu dok Sabor nije zasjedao i ovu Uredbu. No s obzirom na potrebu daljnjeg usklađivanja naše zakonske regulative sa regulativom Europske zajednice bilo je potrebno da se ipak ta uredba koju je donijela Vlada Republike Hrvatske pretoči u sami zakon. Inače ovaj zakon koji predlažemo je temeljen na Međunarodnoj konvenciji o zaštiti mora od onečišćenja s brodova ili “Marpol” kojom su praktično propisane odredbe koje tankeri moraju zadovoljiti u određenim rokovima kako bi mogli ploviti. Međutim nakon što je došlo do potapljanja i tankera Erica i tankera Prestige Europska zajednica je svojom uredbom skratila rokove koje je utvrdila međunarodna pomorska organizacija i praktično svim svojim članicama naložila da ovakve propise usklade sa direktivom dakle Europske zajednice. U tom smislu je kako sam prije rekao Vlada Republike Hrvatske u prijašnjem sazivu i donijela takvu uredbu kojom je praktično prepisane su oni članci koji tretiraju i rokove i vrste tankera i način njihova isključivanja iz plovidbe. Ono što je ovdje u uvodu još bitno za reći to je da je isključenje tankera iz plovidbe podrazumijeva zabranu njihova uplovljavanja u hrvatske luke. Druga stvar što se sa ovim zakonom predlaže to su propisani rokovi koji teču već sada, a zaključno sa 2010. godinom kada bi i posljednji tanker koji nema dvostruku oplatu trebao biti isključen odnosno bila bi mu utvrđena zabrana uplovljavanja u hrvatske luke, a iznimno mogu ploviti još do 2015. tankeri koji imaju određene, određenu, određene konstrukcijske elemente koji su gotovo identični tankerima sa dvostrukom oplatom, a to su oni tankeri koji imaju samo dvodno ili, ili dvobok međutim u kojima prostorima nije, se ne prevozi teret. Također je vrlo bitno za reći to da je Vlada Republike Hrvatske promišljala da bi prilikom donošenja ovog Zakona proširila djelokrug zakona i njegovu nadležnost pa da osim zabrane uplovljavanja u hrvatske luke ovaj se Zakon bude odnosio i na zabranu plovidbe tankera koji nemaju dvostruku oplatu i na teritorijalno more i na zaštićeni ekološko ribolovni pojas. No s obzirom da smo u kontaktu i sa eminentnim pravnim stručnjacima, pomorskim stručnjacima utvrdili, a i sami smo utvrdili da bi reguliranje takvog načina zabrana uplovljavanja tankera u naše teritorijalne vode i u zaštićeno ekološko-ribolovni pojas došlo do određenih nesuglasica sa Međunarodnom konvencijom o pravu mora onda smo ipak odlučili da ovaj Zakon predložimo u izvornom tekstu kakav je vama predložen. Upravo iz toga razloga ja u ime Vlade Republike Hrvatske danas ovdje odmah u svom uvodnom dijelu želim upoznati saborske zastupnike sa činjenicom da Vlada ide sa amandmanom na članak 13., stavak 1. na način da se iza riječi upravni ili inspekcijski nadzor stavlja točka dok se preostali dio, drugi dio rečenice dakle briše. To iz razloga što u članku 13. ovog Zakona predviđena je kaznena odredba za djelo koje nije propisano u materijalnom dijelu ovog Zakona pa prema tome on, on nema potrebe da bude propisan ni u kaznenom dijelu kad već nije propisan u materijalnom dijelu. I još bi možda bilo dobro za reći da provedbom ovog Zakona odnosno njegovim stupanjem na snagu gotovo neće izazvati nikakve probleme u Hrvatskoj trgovačkoj mornarici jer naime naši tankeri koje Hrvatska mornarnica posjeduje i ima gotovo udovoljavaju svim odredbama koje je propisao Marpol i koje je propisao, propisala ovaj, koje propisuje ovaj naš zakon. U tom smislu dakle praktično niti jedan tanker koji posjeduje Hrvatska trgovačka mornarica ne bi udovoljava ovim zahtjevima i ne bi bio isključen iz plovidbe odnosno omogućeno mu je da plovi ne samo u naše luke nego jasno i na sve luke na koje se odnosi direktiva Europske zajednice i sama Međunarodna konvencija o zaštiti mora od onečišćenja s brodova “Marpol” koju je donijela Međunarodna pomorska organizacija. Evo gospodine predsjedniče toliko za uvod, a onda možemo kasnije još.
Hvala lijepa gospodine državni tajniče. Da li netko od izvjestitelja Odbora za zakonodavstvo, pomorstvo, promet i veze, prostorno uređenje i zaštitu okoliša, europske integracije? Dobro, nitko neće dodatno obrazložiti prijedloge. Otvaram raspravu. Idemo raspravu po klubovima. U ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice poštovani zastupnik Živko Nenadić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Kao što je i državni tajnik kojeg također pozdravljam reče ovim prijedlogom zakona usklađuje se zakonodavstvo Republike Hrvatske sa europskim, sa zakonodavstvom Europske unije o postupnom isključenju iz plovidbe tankera bez dvostruke oplate kao i postupnu zabranu upisa u sudski registar brodova Republike Hrvatske tankera s jednostrukom oplatom te pitanje nadzora plovidbe tih brodova. Dakako sve se to radi sa ciljem podizanja razine sigurnosti pomorske plovidbe i sprečavanja onečišćenja Jadranskog mora. Dobro je u ovom Prijedlogu zakona što je propisana i novčana kazna za prekršitelje ovog Zakona kako za brodare isto tako i za zapovjednike broda jer svjedoci smo nažalost da bez kazne nema ni reda ni odgovornosti. Kako se dalo iščitati iz rasprave i na Odboru mislim da ovdje nema ničega spornoga i da će svi klubovi ovo podržati, a Klub HDZ-a podržava ovaj Prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime Kluba IDS-a poštovana zastupnica Dorotea Pešić-Bukovac. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, štovani kolege i kolegice. Ako je naše opredjeljenje održivi gospodarski razvoj kako razvoj turizma, poljoprivrede, ribarstva potrebno je čisto more, zaštićena lijepa obala i otoci. Zaštita Jadrana ne samo sa naše strane već i od strane naših susjeda Jadransko more mora biti za nas imperativ. Sve naše jadranske županije pokrenule su inicijativu o zaštiti Jadrana, a isto tako sve prijateljske regije tih istih županija su podržale te programe o zaštiti našega mora. Po mom mišljenju to olakšava i Vladi Republike Hrvatske da sa zemljama koje su na Jadranu lakše surađuju na takvim projektima. Imamo podršku skupštine europskih regija, Vijeća Europe, Ujedinjenih naroda. Zato treba pozdraviti ovaj Prijedlog zakona i svaki trud i sve oblike prevencije pa tako da se i traže tankeri sa dvostrukom oplatom. Republika Hrvatska zato treba najviše voditi računa o svojim prirodnim resursima jer naprimjer, oprostite, jer naprimjer sada tankeri koji idu za Trst ili Kopar su preblizu istarske obale, a isto tako oni tankeri koji idu za Krk odnosno za naš JANAF. Ovaj Zakon je usklađen sa Europskom unijom, a njegova je poanta u kakvoći i starosti tankera koji smiju ploviti Jadranom. Dvostruka oplata je relativno novi izum i sastoji se u tome da brod ima dvije oplate a to sliči kao da netko kuha u dva lonca odnosno manji u većem. Odnosno, ako pukne jedna oplata neće istjecati ulje koje pogibljeno za okoliš. Na žalost u rezolucijama međunarodne pomorske organizacije pobjedio je interes vlasnika starih brodova koji zbog svojih interesa profita iskorištavaju već stare amortizirane brodove koji naravno su bez dvostrukog dna, a vrlo često su sa vrlo visokim stupnjme koroizije jer im je naravon tako jeftnije. Oni su tvrdili da će im zahatjevi za novim sigurnim brodovima povećati cijenu prijevoza zato je u tome međunarodna zajednica i popustila te oni u naravi mogu voziti brod dok se ne raspadne. Naime lobi brodara je izrazito snažan u pomorskim krugovima. Obzirom na posebno značenje Jadrana kao zatvorenog mora posebno podloženom onečišćenju moje mišljenje a to međunardona zajednica i prihvaća, priznavanjem posebnosti pojedinih područja strožini režim sigurnosti plovidbe odnosno sigirnijih brodova. Znači da bi trebalo možda ne postupno isključiti tankere nego ubrzano ili možda još u jednoj radikalnojoj verziji posve zabraniit. zato možemo reći da u ovom slučaju predlagatelj možda niej dovoljno kritičan i nije kritički ocjenio posebnosti zaštite Jadrana kao strateškog interesa Republike Hrvatske. Osim ovih principijelnih stavova oko tankear sa dvostrukom oplatu po mom mišljenju već sada treba pripremati se za budućnost. A tiče se alterantivnih energenata odnosno transporta novih energenata. Tako se smatra da bi tekući metan trebao biti uskoro na naftu će te postati energent broj jedan. zapadno eurpske zemlje već sada kupuju tankere za prijevoz takvog metana iako još nisu osigurale niti izvore. Predviđa se da bio sjeverni Jadran bio glavni terminal za zemlje srednje i jugoistične Europe te predlažem da već sad a počnemo sa pripremama jer ćemo inače suočiti se se novim problemima oko zaštite okoliša. Uvidom u materijal možemo reći da ovaj prijedlog zakona ne štiti dovoljno pomorsko dobrto Republike Hrvatske a ja ću vam dati primjer člankom 3. kaže ovako. Ovaj zakon se primjenjuje na tankere za prijevoz ulja nosivosti od 5 tisuća tona i više. Odmah se postavlja pitanje što je sa brodovima manjima od 5 tisuća tona odgovor na to pitanje kojeg smatramo ključnim za naše prilike u ovom materijalu nismo dobili a upravo o takvim tipovima brodova najčešće se radi u duž obalnom prijevozu. Npr. kod nas iz luke Bakar ili kao uvozu ili izvozu za bliže odredišta na Mediteranu npr. Albanija. Možda bi bilo dobro da se u budće u zakone ne ugrađuje najniža i najminimalnija regulativa, već da se zaista počne razmišljati da ono što mi danas radimo ostavljaamo svojoj djeci u nasljeđe. Hvala.
Hvala lijepa. U ime kluba HSPa gospodine Tonči Tadić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici, poštovani gospodne državni tajniče. Klub HSPa pozdavlja današnju raspravu i usvajanje ovoga zakona. Dobro je da je Vlada svojom uredbom još prošle godine regulirala ovo pitanje. I to zato jer su havarije tankera iznimno štetne za okoliš posebice kada je riječ o tankerima koji prenose ili naftu ili što je još strašnije mazut. Ja ću ovdje spomenuti činjenicu da je prošle godine u kvarnerskom zaljevu zatečen albanski tanker star 45 godina a gotovo sam siguran da taj nije imao dvostruku oplatu i da je bio izvan bilo kakvih regulra što se tiče sigurnosti plovidbe. Pa ipak je taj tanker zatečen u našim teritorijalnim vodama. Doduše udaljen je iz naših teritorijalnih voda ali to nam jednako tako daje naslutit da kod ovakvog složenog pitanja ne možemo sve riješiti isključivo zakonom nego je potrebna i odgovarajuća državna regulativa koja taj zakon strogo provodi. Što se pak tiče zakonske regulative Hrvatska se ovdje naravno naslanja na Marpol konvenciju no ja bih jednako tako dodao gospodine državne tajniče da se moramo nasloniti i na Barcelonsku konvenciju mi smo mediteranska zemlja, i da bi ovaj zakon trebalo doraditi sa odredbama Barcelonske konvencije. Kao što je poznato barcelonska konvencija se primjenjuje za zemlje istočno od Bospora. I po njoj je uz ostalo zabranjeno ispuštanje zauljenih voda iz tankera ili drugih plovila u more. Što automatski smanjuje mogućnost tzv. rebalanstinga ako brodovi nemaju u sebi posebni balasni tank. Ono što je posebno značajno u vezi Jadrana jeste to da je Hrvatski sabor prošle godine za Sv. Antu dakle 13. 6. 2003. Hrvatski sabor na prijeldog HsPa prihvatio prijedlog zaključka da se pokrene diplomatska inicijativa za proglašenje Jadranskog mora posebno osjetljivim područjem Mediterana. Medieranian special protected aral. dakle to predviđa Barcelonska konvencija i doista nema razloga ako volimko naš Jadran ako znamo koliko je Jadran je ugrožen sa tankerskim prometom da ne guramo takvu diplomatsku inicijativu i dane dobijmo za tako nešto potporu od naših zemalja susjeda. Tu se dosta govorilo o tankerskim katastrofama u svijetu. Suvišno je govoriti kakve bi posljedice bile u samoj Hrvatskoj. Jadransko more nije ocean na kojem su potonilu Ekson valdesz ili Prestiž. Jadransko more je plitko i zatvorneo more sa 1185 otoka otočića i hridi. Što povećava mogućnost nesreće ali i povećava štetu pri izljevanju nafte iz tonućeg tankera. Upravo činjenica da je Jadransko more plitko i zatvoreno sa spornim izmjenama struja najbolje govorio koje bi bile posljedice. ja ovdje ima primjerak časopisa Ruđer koji je posvećen uprav otome, gdje možete vidjet ako se ta slika dobro vidi tu je povećana skala dubine mora, ali samo u dijelu južnog Jadrana. Mi imamo u stvari veliku idubinu u više od 76%Jadran je zapravo vrlo plitno more sa prosječnom dubinom manjom od 200 metara. Dakle u takvom moreu u kojem su struje vrlo spore nema šanse da dođe do prirodne razgradnje zagađenja naftom nema šanse da se Hrvatska u tom slučaju na bilo koji način obrani od svih posljedica koje će takva ne daj bože havarija imati po hrvatsko more. Potonuće samo jednoga tankera značilo bi kraj za turizam, ribarstvo, marikulturu na Jadranu. Hrvatska godišnja zarada od izvoza ribe je ukupno 163 milijuna dolara. Jednako tako je suvišno spominjati ovdje i zaradu od turiznma koja se mjeri u milijrdama dolara godišnje sa trendom rasta, a naš t urizam je kao što znamo temeljen u prvom redu na očuvanom okolišu i čistom moru. U svakom slučaju kod potonuća tankera, bi kod eventualnog izljevanja nafte treabla puna desetljeća da se nadoknadi ta šteta. Dakle moglo bi se u potpunosti zaboraviti na prihode od turizma u međuvremenu i na prihode od ribarstva i marikulture. Tu se naravno u barcelonskoj konvenciji kao i u Marpulu spominju i fondovi za naknadu štete, ali takvi fondovi malo pomažu kada je riječ o narušenju međunarodnog imagea. Teško je da biste ikome mogli poslije u Japanu ili bilo gdje prodati tunu koja je uzgojena u moru po čijoj površini pliva nafta. Teško da biste bilo kojem turistu iz zapadne Europe više mogli govoriti o čistom Jadranu. I zato je u našem slučaju ova konvencija i njezina provedba od strateške važnosti. Naravno problem je u svim tim situacijama kako i od koga naplatiti štetu radi zamršenog problema zemlje zastave pod kojom plovi brod, zemlje porijekla iz koje je brod, kompanije u kojoj je brod registriran, kapetana koji opet može biti iz posebne zemlje, a to se najbolje recimo vidjelo kod tankera "Prestige" koji je potonuo ispred Španjolske. Bio je to liberijski tanker pod zastavom Bahama čiji je vlasnik bila kompanija iz Grčke, a za prijevoz ga je unajmila švicarska kompanija. E sada kome sve to skupa naplatiti? Dakle to su problemi koji se tu javljaju i najbolje je biti u svim tim situacijama vrlo strog i te tankere jednostavno isključivati iz našeg akvatorija. Kada govorimo o akvatoriju onda ni u kojem slučaju samo iz teritorijalnog mora nego naravno iz ekološko ribolovne zone, odnosno iz gospodarskog pojasa od kojeg HSP još nije odustao niti ćemo i uskoro ćemo opet ponoviti naš prijedlog da Hrvatska svoju ekološku ribolovnu zonu podigne na status punog gospodarskog pojasa. Jednako tako govoreći o svemu ovome zajedno uskoro ćemo dati u proceduru prijedlog odluke o istupanju iz sporazuma "Družba adrija". Dakle govoreći o štetama do sada su najviše utužene naknade za počinjene štete oko 200 milijuna dolara kada je riječ o prestižu. Slični ili veći iznosi su bili utuženi za izlijevanje nafte kod tankera "Nahotka" na obalama Japana dok je za "Ekson valdez" utužena šteta od 9 i pol milijardi dolara, ali ponavljam riječ je o šteti post festum kada je dakle stvar gotova. Dakle sadašnji promet tankera u Jadranu biti će kod "Družbe adrija" sigurno i povećan, tu je veliki broj putničke bijele flote, tu su brojne jahte i tu je dakle rizik za Hrvatsku vrlo velik. Nigdje u popratnim materijalima ovog dokumenta o kojem danas raspravljamo se ne spominju ni približno kapaciteti i tehničke mogućnosti postojećih brodova čistaća na Jadranu koje su nabavljali predstavnici Ministarstva zaštite okoliša i vjerujem da bi državni tajnik o tome morao izvijestiti Sabor ili naredni mjesec da imamo uvid u to kako se ovaj zakon provodi. No ono što je ponavljam, još uvijek problem u vezi ovog zakona, jest to da su dan danas sve do 3.10. ove godine, u sredini Jadrana još uvijek međunarodne vode, još uvijek mi možemo doduše spriječiti nekoga da uplovi u naše teritorijalne vode sa svojim tankerom koji je star i koji se ne uklapa u ovo, ali u sredini Jadrana su još uvijek međunarodne vode. Da je proglašen gospodarski pojas kao što je predlagao HSP onda bi već danas u sredini Jadrana bio naš gospodarski pojas i te tankere bismo mogli praktično već nešto iza … isključiti iz prometa Jadranom. U ovim okolnostima kako je proglašena ekološko ribolovna zona sa kašnjenjem u primjeni još imamo previše vremena u kojem se takvi tankeri mogu motati Jadranom, a da ih nitko ne može isključiti iz Jadrana jer su u međunarodnim vodama. Imajući sve to u vidu i imajući u vidu ove odredbe koje ova konvencija predlaže, a naš zakon danas uključuje u našu zakonsku regulativu smatramo da je jedini za Hrvatsku prihvatljivi režim plovidbe jest onaj koji je sličan režimu plovidbe u zaljevu i Rijeci Sv.Lorenca u Kanadi na putu od Atlantika prema Velikim jezerima što je približno jednaka udaljenost kao od Otranta do Omišlja. Uz to nužno je formirati obalnu stražu i službu za izvanredna stanja na moru koje bi na sebe preuzele punu kontrolu nad plovidbom svakog tankera i svakog trgovačkog broda u našem teritorijalnom moru i budućem gospodarskom pojasu. Dakle nije dovoljno imati samo zakonske odredbe, nije dovoljno samo preuzeti konvenciju i urediti u zakonu nego je nužno imati i obalnu stražu koja će to primjenjivati na moru. Mi smo međutim u situaciji da smo još prije svojih 6-7 godina dopustili privatizaciju "Brodospasa", on više nije državna firma nego je privatna, a nezamislivo je da postoji obalna straža bez usluga takve specijalizirane firme kao što je "Brodospas". Mi smo u situaciji da raspravljamo ovaj zakon, a da Sabor uopće još nikada nije imao na svojim klupama raspravu o konceptu obalne straže. Mi smo u situaciji da se brodovi … [[Ne razumije se.]] godinu za godinom smanjuju izdvajanja za održavanje flote. U situaciji smo da smo pred zatvaranjem remontnog brodogradilišta Šibenik koje bi i trebalo održavati obalnu stražu i našu ratnu mornaricu koje bi nadzirale Jadran i provodile ovaj zakon i mi smo na kraju krajeva u situaciji da ćemo imati ovakav zakon a da nemamo ponavljam, službu za izvanredna stanja na moru, dakle službu koja bi učinila isto ono što čini takva kanadska služba u zaljevu i rijeci Sv. Lorenca. Dakle kada se takav tanker pojavi u Jadranu, do njega dolazi obalna straža, kontaktira ga, vidi koji je tip tankera, udaljuje ga iz gospodarskog pojasa ako je neadekvatan. Čak i ako je dobar dodjeljuje mu peljara ako nema kvalificiranog kormilara za plovidbu Jadranom. To mu sve naravno dobro naplati i vodi brigu o tome da se ne slupa ili na neku od hridi u Jadranu ili u neki trgovački brod. Nešto nalik na kontrolu leta. Obzirom na promet koji se očekuje Jadranom, a mi se nadamo da će ova zemlja imati gospodarski rast i sve veći promet prema našim lukama, držimo da bi bilo potpuno neozbiljno usvojiti ovako dobar zakon a nemati mehanizme njegove provedbe a to je obalna straža temeljena na Hrvatskoj ratnoj mornarici i služba za izvanredna stanja na moru. Zato gospodine državni tajniče puna potpora za ovakav zakon od strane HSP-a uz zamolbu da čim prije u Saboru imamo na stolu raspravu o obalnoj straži. Hvala.
Hvala lijepa. U ime kluba SDP-a gospodin Anton Peruško.
Poštovani gospodine dopredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana gospodo iz resornog ministarstva, kolegice i kolege. Dozvolite mi da prije nego kažem nekoliko riječi u ime Kluba zastupnika SDP-a zlorabim ovu govornicu i da pozdravim kapetana Marija Babića, bog. Do sada neposrednog dragog i kvalitetnog rukovodioca u resornom ministarstvu. Pred nama je Prijedlog zakona o postupnom isključenju iz plovidbe tankera bez dvostruke oplate i zabrane njihovog upisa u odgovarajući upisnik brodova, ne sudski upisnik kao što je to rečeno, a ja bih rekao da se ovdje zapravo radi o tome da je potrebno uredbu koju je donijela prošla Vlada pretočiti u odgovarajući zakon što je već i rečeno i u uvodnom obrazloženju. Vlada Ivice Račana je u listopadu 2003. godine da bi odmah isključila mogućnost da najugroženije vrste tankera uplovljavaju u obalno more Republike Hrvatske, donijela uredbu uz, donijela odgovarajuću uredbu o zabrani uplovljavanja tih vrsti tankera u obalno more, odnosno u luke Republike Hrvatske. Nakon što je parlamentarna, nakon što je Vijeće europskog parlamenta donijelo svoju uredbu u srpnju te 2003. godine. Znači, reagirali smo vrlo promptno. Želim ovdje istaći da je Jadransko more sa, kao što je rekao kolega Tadić, tisuću 185 otoka, otočića i hridi, te 5 tisuća 835 kilometara pomorskog dobra, što zapravo znači obalnog ruba i sa površinom koja je više od 50% kopnenog teritorija Republike Hrvatske najveći resurs naše zemlje. Jadransko je more i relativno zatvoren bazen te nije neobično da u posljednjim godinama raste zabrinutost kako stručnih krugova, tako još više i opće javnosti za ekološku zaštitu Jadrana. Europa je za donošenje direktive o zabrani uplovljavanja tankera bez dvostruke oplate u svoje luke bila inspirirana dvjema teškim nesrećama od kojih se jedna desila u prosincu 1999. godine kada je 26 godina stari tanker "Erica" potonuo pred obala Bretanje, izazvavši veliku ekološku štetu. Već taj incident senziblizirao je europsku javnost i nadležne institucije te je već 2000. godine Europska komisija predložila, a Europski parlament usvojio paket mjera usmjerenih na prevenciju rizika povezanih sa prijevozom nafte morem, poznatijih pod nazivom Erica 1 i Erica 2. Nažalost, prije nego su i mjere Erice u cijelosti primijenjene dogodila se još jedna katastrofalna nesreća kada je Bahanski tanker, slučajno također star 26 godina, "Prestige" koji je prevozio 77 tisuća tona teške nafte doživio pomorsku nesreću oko 130 milja od obala Galicije. Ponovna nesreća sa teškom ekološkom katastrofom istovremeno skopčana sa velikom gospodarskom štetom, pokazala je zapravo ukazala je na veliku opasnost za Europu koja 90% svih svojih količina nafte koje uvozi prevozi morskim putem. Jedna od mjera koje je predvidio paket mjera Erica bio je i postupno isključenje iz plovidbe tankera bez dvostruke oplate. Tom mjerom predvidjela je Europa isključenje tankera koji prevoze tešku naftu a nemaju dvostruku oplatu odmah, a krajnji rok za sve vrste tankera je, kao što znamo, 2015 godina. Mi u Republici Hrvatskoj imamo sreću pa možemo donositi propise usmjerene na prevenciju i prije nego što osjetimo moguće teške posljedice, a iskreno se, kao pomorac, nadam da se posljedice, da posljedice nećemo ni osjetiti. Kako je Jadran zatvoreni morski bazen, to je potrebito da sve Jadranske zemlje donesu isti propis, a podsjećam da su Republika Italija i Republika Slovenija donijele iste propise usklađene sa uredbom Europske unije, te se time postiže efikasna zaštita cijelog akvatorija Jadranskog mora, uključujući i naš ekološko-ribolovni pojas. Moj prethodnik, kolega Tadić je govorio o obvezi donošenja propisa i o zabrani plovidbe otvorenim morem. Ja ne bi u ovom trenutku inzistirao kod donošenja ovog propisa. Na neki način uplitanje otvorenog, zapravo otvorenog mora pa čak ni ekološko zaštićenog, ekološko-ribolovnog pojasa je samom činjenicom da se donosi odluka kojom se zabranjuje uplovljavanje brodova u luke i odobalne objekte, a to znači na platforme za eksploataciju prirodnih bogatstava iz podmorja. To znači, konkretno, platformu za eksploataciju plina i eventualno nafte ukoliko bi bilo sreće da ju pronađemo i mogućih umjetnih otoka, a te iste propise donose i Jadranske zemlje. Onda nema nikakve opasnosti jer nema razloga da bi tanker došo u turističke svrhe u Jadran. Njemu je cilj, vlasniku broda je cilj da brod u luci ukrca i nakrca što je moguće prije, da ga, da dođe u luku odredišta što je moguće također prije, da obavi ekonomsku operaciju, da postigne profit i da onda isplovi. Ukoliko mu je zabranjeno uplovljavanje u luke Hrvatske, Italije, Slovenije i ostalih Jadranskih zemalja onda nema nikakve, nikakvog razloga da bi takav tanker došao u Jadran i inzistiranje u ovom propisu, ja ne ulazim u razmatranje problematike o potrebi ili ne donošenje odluke o gospodarskom pojasu. Međutim, u ovom propisu koji je sada predmet naše rasprave mislim da u međunarodnim razmjerima ne bi bilo ni mudro, politički mudro inzistirati jer se tako i tako svrha koju želimo postići, a to je zaštita Jadrana koja nema cijene, cijenu treba platiti bez obzira kolika ona bila. U tom, ja u ovom trenutku stojim na stanovištu da je i amandman kojega je naknadno predlagač uputio prihvatljiv i da ne treba inzistirati na drukčijim rješenjima jer su ove mjere koje se predlažu zaista dostatne u ovom trenutku. Ova mjera zabrane plovidbe određenih vrsta tankera je samo jedna od inače, po meni, od mjera unaprjeđenja sigurnosti plovidbe i zaštiti Jadrana od onečišćenja sa brodova, a efikasna zaštita moguća je jedino u suradnji obalnih država kojoj je suradnji Hrvatska dala i treba da daje inicijativu. Zajedničkim mjerama u smislu sigurnosti plovidbe, javljanja brodova, uvođenja sustava plovidbenih pravaca i ostalog, a dakako formiranja obalne straže u Republici Hrvatskoj Jadran bi u cijelosti treba izaći iz režima otvorenog mora, što u smislu njegove zaštite, uzimajući u obzir njegove prirodne i zemljopisne karakteristike je optimalno. A pri tome, dakako, ne narušiti načelo slobodne plovidbe, ali istovremeno omogućiti visoke standarde ekološke zaštite. Jer danas, kao što je poznato, u Jadran, samo u Tršćanski zaljev luke Venecije, Trsta i Kopra uplovljavaju godišnje oko 35 milijuna tekućih goriva za razliku od Hrvatskog dijela gdje u Omišalj uplovljava, zapravo doprema se godišnje 5 milijuna tona. Ali u slučaju, ne daj Bože, katastrofe isto je gdje god se to desilo obzirom na specifične prirodne datosti Jadranskog mora. Održiv razvoj Jadranske regije ne valja sprječavati. Realnost valja prihvatiti ali za zaštitu se, po meni, valja boriti, bez obzira koliko mjere zaštite zahtijevaju sredstava. Njih jednostavno valja primijeniti. Pogotovo jer reda u brodarstvu potrebito, jer nakon što smo u procesu pretvorbe i privatizacije nažalost, nažalost, uništili kvalitetno hrvatsko brodarstvo pojavili su se na tržištu brodskog prostora neki novopečeni brodari koji od brodarstva nemaju ni slovo B i pokušavali su uloviti u mutnom, ne prezajući u utrci za profitom. Pri tome su tankeri bez dvostruke oplate i dakako bili predmet njihovog interesa zbog niske cijene na svjetskom tržištu. Sjetimo se samo nezgode broda "Tomislavgrad" u kojem su neki moji dragi kolege stradali, ni krivi ni dužni, maknuti su iz službe, a profiteri nastavili svojim poslom. Da, kolegice i kolege, cijenu zaštite valja platiti. Ovo što imamo nismo naslijedili od naših predaka, već posudili od naših unuka i moramo im omogućiti u mjeri u kojoj je to moguće da je sačuvamo i da im vratimo. Da ne duljim, Klub zastupnika SDP-a podržava donošenje zakona kojim se uredba Vlade o postupnom isključenju iz plovidbe tankera bez dvostruke oplate pretače u zakon i glasati će za donošenje ovog Zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime Kluba HSS-a gospodin zastupnik Zlatko Tomčić.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče, gospođe i gospodo zastupnici. Ovaj zakon je dakako logičan nastavak uredbe Vlade Republike Hrvatske od 20. listopada prošle godine. i nema nikakve dvojbe da i uredba i zakon imaju smisla i prilagodbe standardima Europskoj uniji i zaštite Jadranskog mora od zagađenja i onečišćenja. Ali ja bih rekao da i uredba i zakon prije svega govore o narasloj svijesti u Republici Hrvatskoj i potrebi stvarne zaštite mora kao važnog resursa kako biološkog, tako i turističkog. Nije nikakva tajna da su zapravo najveće štete u smislu onečišćenja i zagađenja kada su u pitanju, kada je u pitanju more se događalo upravo od tankera. A ja sasvim sigurno ne mogu sa pomorcima raspravljati na ravnopravnoj razini i s onima koji vladaju problematikom pomorskog prometa, brodarstva, brodograđevine itd. Ali mogu biti ravnopravan kada je u pitanju nacionalni interes da sačuva jedan od najvažnijih vlastitih resursa koju Republika Hrvatska ima. Logično je u ovakvim okolnostima da se inzistira na dvostrukoj oplati kao inžinjer ne ove struke, ali građevne struke, dakle čovjeka koji je tehnički obrazovan, jasno je da dvostruka oplata sigurno je znatno sigurnija daje jednu povećanu sigurnost kada su u pitanju tankeri i moguća zagađenja od nafte i naftnih derivata. Logičan je i ovaj rok, konačni rok za različite kategorije brodova i ulja kako zakon kaže do 2015. godine kada više ne bi smjelo u Hrvatske luke uplovljavati, isplovljati, nositi Hrvatsku zastavu i biti registriran brod pod zastavom Republike Hrvatske, jer to je naprosto nekakav rok do kada se logično pretpostavlja da će svi i domaći brodari, ali i oni koji uplovljavaju u naše vode, da će do tog vremena izgraditi flote primjerene ovim standardima. No, ja u ovome svemu vidim jednu nelogičnost, nelogičnost koja se može nazvati samo djelomična zaštita. Sa ove govornice izgovoreno da nije potrebno propisivati zabranu osim uplovljavanja i isplovljavanja u luke i iz luka, ni za teritorijalne vode, ni za zaštićenu ekološku ribolovnu zonu. Jer takav propis ima Slovenija, takav isti propis ima Italija, pa onda brodovi, tankeri koji bi eventualno mogli ugroziti more Republike Hrvatske i obalu zagaditi nemaju što tražiti u Hrvatskim teritorijalnim vodama i Hrvatsko zaštićenoj ekološkoj ribolovnoj zoni. Ja mislim da to naprosto nije točno. Naprosto nije točno, jer je poznato da se u svjetskoj trgovini naftom i naftnim derivatima ponekad brodovi natovareni ovim za ekologiju i čistoću mora opasnim teretom naročito u kombinaciji sa nesigurnim brodovima upućuju na puteve koje nemaju krajnje odredište, nego plutaju po otvorenim morima ili u zatvorenim morima tražeći kupce za ovakvu ili onakvu naftu. Pa događalo se ako se dobro sjećam, da određeni brodovi natovareni čak sa ovakvim teretom bivaju i u određenim situacijama i napušteni. i koliko god ta opasnost je minimalna, držim da nema baš nikakvog razloga, tim prije ako po istim propisima i Slovenija i Italija, ako je Hrvatska već 3. listopada prošle godine proglasila zaštićenu ribolovnu ekološku zonu, ne vidim nikakvog razloga da u svim člancima ovog zakona gdje se spominje registriranje brodova, gdje se spominje uplovljavanje, isplovljavanje, zašto se ne bi moglo precizirati i da se isto tako zabranjuje tankerima koji nisu u skladu sa ovim normativima po ovim godinama uplovljavanje i u teritorijalne vode Republike Hrvatske i u zaštićenu ekološku ribolovnu zonu, osim na onim međunarodno utvrđenim trasama koje postoje po međunarodnim sporazumima prema Trstu i od Trsta prema Otrantu. Naprosto, ne vidim razloga zašto ne bi Republika Hrvatska išla na jednu takvu dodatnu sigurnost? Za mene nije uvjerljivo ono što sam čuo na Odboru za prostorno uređenje i zaštitu okoliša, niti ovo što je danas ovdje izgovoreno za ovom govornicom, da takvi "divlji brodovi" nemaju što raditi u vodama Republike Hrvatske. Dovoljno je da se dogodi jedan prestiž. Dovoljno da jedan zaluta. Dovoljno da jedan ne prijavi uplovljavanje u teritorijalno more ili zaštićenu zonu. Dovoljno je da to ne bude ni 400 ni 500 hiljada tona nafte, nego da bude 20, 30 tisuća tona nafte i da pojedino područje, pojedini otok Republike Hrvatske bude na više godina jednostavno van ikakve mogućnosti eksploatacije i u turističkom i u biološkom, a vjerojatno onda i u nekim drugim smislovima. Upravo radi toga da pokušamo naći riješenje koje će u potpunsti zaštititi ovaj usuđujem se reći jedan od najvažnijih resursa kojima ima Republika Hrvatska raspolaže, a čini mi se da ne ugrožavamo ničije pravo, da ne ugrožavamo svoju međunarodnu poziciju, da ne postupamo suprotno bilo kojim standardima. Ne vidim razloga zašto još izvjesno vrijeme ne bi ostala na snazi redba koja je praktički identičnog sadržaja? A da dvojbu koja i Vlada Republike Hrvatske imala ako sam dobro shvatio kada je pisan ovaj zakon, da li uključiti teritorijalno more i zaštićenu ribolovnu ekološku zonu, pa radi toga u onom članku 13. onaj dio i ostao kod čišćenje teksta. Dakle, ta dvojba i u Vladi Republike Hrvatske je postojala. Pokušajmo tu dvojbu otkloniti na način da uistinu postignemo maksimalnu zaštitu ovog prevažnog resursa Republike Hrvatske i da otklonimo bilo kakvu mogućnost havarije koja može ugroziti i u biološkom i u turističkom smislu more Republike Hrvatske. Upravo radi toga, mislim da su ključni članci 4. i 5. mada nisu dovoljni, preinake bi trebalo učiniti i u drugim člancima, ali mislim da su ključni članci 4. i 5., gdje bi trebalo dodati otprilike jedan tekst po mom shvaćanju, što sam i predložio u dva amandmana, identične sklopove riječi jednu konstrukciju u članku 4. i u članku 5., na određenom mjestu da to sada ne pojašnjavam, treba dodati "u teritorijalno more zaštićeni ekološko ribolovni pojas izuzev međunarodno utvrđenim plovnim putevima za transport nafte i naftnih derivata, te uplovljavati" dalje se onda nastavlja tekst. Na taj način čini mi se da postižemo jednu povećanu sigurnost i u ovom vremenu do 2015. godine, čini mi se da i postižemo jednu sigurnost koja nije vezana samo na uplovljavanje, isplovljavanje, nego da jednostavno smanjujemo mogućnost bilo kakvih havarija i da smanjujemo mogućnost da se Republici Hrvatskoj dogodi jedna ekološka katastrofa, koja sasvim sigurno bi imala dalekosežne posljedice i u turističkom i u biološkom smislu. Možda moja posebna osjetljivost na ovu temu nema nekih dubljih razloga osim brige za nacionalnim interesima koliko god su oni kako stručnjaci kažu minimalno ugroženi. Ali moram podsjetiti da sam sa velikim ponosom u ime Republike Hrvatske 93. godine negdje pod konac godine kao nadležni ministar za zaštitu okoliša i graditeljstvo primio na Malti jedno veliko priznanje "čisto more", kao najčišće more u mediteranu. Hrvatska je nosioc te zlatne medalje, čistog mora iz 93. godine i volio bih da bude nosioc takvih medalja još puno godina, za to ima šanse. Zato moj apel, pokušajmo još i u Vladi razmisliti, ovo dakako nije nikakav ultimatum, nije nikakvo opiranje donošenju ovog zakona. Ali sama činjenica da je Vlada razmišljala o tome da li treba teritorijalno more i zaštićenu ribolovno-ekološku zonu uključiti u ovaj zakon dovoljno mi govori da nekakve, nekakvih razloga ima. Pokušajmo još jednom to raspraviti, zaštitimo se maksimalno i onda sam siguran da će ovaj zakon dobiti jednoglasnu podršku u ovom Saboru. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. U ime Kluba HNS-a, PGS gospodin zastupnik Radimir Čačić.
Dobra večer, uvaženi gospodine predsjedniče i potpredsjedniče, vidim da dolazi do leteće izmjene, uvažene kolegice i kolege. Evo, danas imamo pred sobom Konačni prijedlog zakona o postupnom isključenju iz plovidbe tankera bez dvostruke oplate. Dakako da nitko ne sumnjam u ovom Saboru a i ovoj Državi ne spori potrebu donošenja ovog zakona. On ima opću podršku, on je na trabu i uredbe koja je donesena prošle godine 10. 3., 11., 10.-og objavljena i mi ovim Zakonom ustvari se u potpunosti prilagođavamo propisima koje Europa pred nas postavlja. Dakle, ne ostajemo na razini uredbe nego idemo i u, na snagu zakona. Ovaj Zakon je bio razmatran i na našem matičnom odboru i sada tu možda nekoliko riječi. Ja sam predložo na samom odboru nekoliko amandmana koji su bili svi na tragu ovoga što je ovdje upravo iznosio gospodin Tomčić, gospodin Pecek je podržao te amadnmane, međutim gospodin Pecek i ja smo ostali usamljeni u tom tekstu, u tim promjenama. Šta su te tako neprihvatljive i tako dramatične promjene koje smo pokušali predložiti? One se ukratko svode, odnosno ono što sam ja tamo pokušao predložiti a kasnije vidim da i na stolu imamo i amandman koji je dao gospodin Tomčić one se svode na vrlo jednostavan dodatak u člancima 1., 3., 4., 5. 8. i 9. a on glasi da se dodaju riječi i "plovidba teritorijalnim morem i zaštićeno ekološko-ribolovnim pojasom." Mi ovdje po prvi puta imamo priliku konačno jasno i glasno potvrditi odluku koja je donesena u ovom Saboru ne tako davno, prije nekoliko mjeseci, odluku o suverenitetu Hrvatske države nad ekološko-ribolovnim pojasom odluku koja je izazvala vrlo, vrlo teške, vrlo dramatične rasprave u ovom Saboru protiv koje su, protiv koje odluke su glasali gospoda iz HDZ-a iz HSLS-a iz DC-a i smatrali i ovdje javno objavljivali, pale su i opomene, neki su govorili o izdaji, neki su govorili o sramnoj odluci, neki su pozivali na referendum, recimo sadašnji premijer Sanader je pozivao na referendum, tražio je referendum. Dakle, sam čin donošenja Odluke o ekološko-ribolovnoj zoni nije bio dovoljan tadašnjoj oporbi, smatralo se da je to ispod razine nacionalnog interesa. Vlada je predlagala to kao mjeru koja će dati i dalje šansu Hrvatskoj da ne uđe u jedan teški sukob sa međunarodnom zajednicom, osobno sam sudjelovao u razgovorima sa Pat Coxom, premijerom, predsjednikom Europskog parlamenta, čuo sam njihove poruke, mi smo ih ovdje prenjeli na Saboru, sve to je odbačeno i na kraju uz etiketu izdajnika hrvatskog naroda saborski zastupnici tadašnje vladajuće većine su donjeli taj zakon. I sada, pazite, taj takav zakon nedovoljan, ispod razine koji je sadašnja Vlada, vladajuća kolicija, tadašnja oporba tražila, treba ne primjeniti nego samo reći da postoji. Dakle u ovom sadašnjem zakonu treba samo konstatirati, ništa drugo, samo konstatirati da smo taj zakon donjeli, sadašnja Vlada se ni na to ne odlučuje. Odnosno ne bih to mogao reći jer to nije istina, to ćemo tek vidjeti nakon glasanja u Saboru ali predstavnici vladajuće koalicije u odboru su odbili taj prijedlog. Tu gospodo zaista nešto nije sasvim jasno, barem nama u HNS-u nije sasvim jasno. Da li smo sada potpuno promijenili svoje pozicije, da li više ni ta minimalna ekološka zaštita nije interes vladajuće koalcije? Ni ta minimalna? Da li se vladajuća koalicija boji konstatirati činjenicu da postoji jedan zakon koji postoji koji je na snazi? Čak boji konstatirati tu činjenicu. A onda si pomalo razmišljam da li bi ikada ne Zakon o gospodarskom pojasu, o tome ne treba uopće razmišljati nego ovaj Zakon o ekološkoj ribolovnoj zoni bio donesen da nije srećom bilo one Vlade i one većine, ili da je ove, ne bi bilo ni konstatacije a kamoli zakona. Dakle gospodo lijepo vas molim, ajmo malo radi samog poštovanja svih zajedno, ajmo, ajmo, ajmo reći da imamo zakon kojim je ovaj Sabor proglasio ekološko-ribolovnu, ribolovni pojas, da možemo konačno imati koristi iz tog, da možemo ovdje dodatno osigurati ne samo kod uplovljavanja u luke što je prijedlog ovog zakonskog teksta nego amandmanima koje dajemo u HNS-u a evo pridržio se i HSS i u plovidbi ukupno Jadranom osigurati od ključnih opasnosti u plovidbi ukupno Jadranom osigurati od ključnih opasnosti najveći i za budućnost ove zemlje nesumnjivo i nadalje takav prihod a to je prihod od turističke djelatnosti. Ako išta ugrožava ovu zemlju, svi mi to znamo, to je pat sezona. Zbog deficita. I zbog koji imamo zbog strukture financiranja duga, zbog svega onog što se u ovoj zemlji dešava, svi koji ovdje sjedimo znamo da je turizam i to nam naravno uvijek govore i međunarodne financijske institucije i razvojne banke i to je tako jednostavno ne? Da je turizam točka na kojoj Hrvatska stoji ili pada i dugo će još tako biti. I sad mi zbog silnog straha, ali, ali bukvalno baš straha pred međunarodnom zajednicom ne, ne uspijemo čak reći da imamo zakon. Bježimo od vlastitog zakona. Ja vas molim nemojmo to činiti. Poštujmo zakone ove zemlje. Nekad smo hrabro vikali: nije dovoljno što je Vlada donijela, to je izdaja. Ajmo sad bar to što je Vlada donijela recimo glasno, ona Vlada, recimo glasno. Imajmo toliko hrabrosti, ne više. Samo toliko hrabrosti i zaštitimo taj naš Jadran. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa gospodinu Čačiću. Državni tajnik Branko Bačić. Izvolite
Pa evo ja bih se nakratko uključio u raspravu koju je gospodin uvaženi zastupnik Čačić dao, u dijelu koji se odnosi na, na potrebu da se u ovaj Zakon inkorporira ili uvrsti gospodarski pojas odnosno zaštićena ekološko-ribolovna zona. Najprije moram reći da ne samo da nije u zakon uvršten zaštićen ekološko-ribolovni pojas nego nije uvršteno ni teritorijalno more. I druga stvar koja se implicira Vladi da Vlada ne želi već svojim prvim zakonom koji tretira donekle ovu problematiku potvrditi da stoji na stanovištu da treba braniti ekološko-ribolovni pojas, ne stoji. I o tome ću reći niiz argumeata, ali prvi argumenat vi na klupama danas ovdje imate Zakon o sigurnosnoj zaštiti trgovačkih brodova i luka otvorenih za međunarodni promet koji doduše sad nije na raspravi ali u članku 52. tog Zakona mi potvrđujemo činjenicu da postoji u Hrvatskoj i da je Hrvatski sabor donio ekološko-ribolovni pojas i da odredbe tog zakona tražimo i primjenjujemo ih i u dakle u tom, i u tom zakonu. Prema tome ne bježimo od činjenice niti nam na kraj pameti pada da ne potvrđujemo činjenicu dapače ja kao predsjednik međuresorne skupine vladine ovih dana intenzivno radimo na donošenju Odluke o učinkovitom nadzoru ribolovno-ekološkog pojasa koji će, kako je to gospodin Tadić rekao, ja se nadam da će i ovaj visoki dom o tome biti vrlo brzo upoznat i da ćete vidjeti da itekako Vlada ima namjeru sa 3. listopada ukazati s kojim sve pomorskim snagama, s ljudima, s opremom, brodovima i letiricama ima namjeru kontrolirati čitavi ribolovno-ekološki, ekološko-ribolovni pojas. Prema tome apsolutno Vlada nije htjela niti najmanje ovim zakonom prikazati kako ne brine i ne uvažava činjenicu da je proglašena zaštićeno ekološko-ribolovna zona. Druga je stvar da smo donoseći i predlažući ovaj Zakon htjeli uistinu što je gospodin Tomčić rekao inkorporirati i implementirati u ovaj Zakon kompletno i teritorijalne vode odnosno teritorijalno more i zaštićeni ekološko-ribolovni pojas. No međutim već tri dana smo konzultirajući kompletne osnovne međunarodne konvencije o pravu mora i naš Pomorski zakonik utvrdili sljedeće da u teritorijalnim vodama, u teritorijalnom moru, u gospodarskom pojasu koji kod nas doduše nije proglašen nego je proglašena zaštićena ekološko-ribolovna zona, da mi nismo htjeli ograničavati najvažnije pravo na moru, a to je pravo neškodljivog prolaza i iz tog razloga kako ne bismo došli sa ovim Zakonom u određenu konfrontaciju sa Međunarodnom pomorskom organizacijom niti smo htjeli sa Europskom zajednicom a cijeneći sve ono što ću kasnije izložiti, što ovaj Zakon podrazumijeva donijeli smo upravo ovakav Prijedlog zakona. Ne vidimo mi u Vladi koji bi to bio argument koji bi pri činjenici da niti jedan tanker koji ne zadovoljava kriterije iz ovog Zakona nema razloga uploviti u Jadran da bi baš i kad ne uplovi u Jadran ne može dolaziti, ponavljam, uz možebitni sukob sa Međunarodnom konvencijom o pravu, pravu mora. Ja moram reći da, da je ovo o čemu ste vi predlagali gospodine Čačić i gospodine Tomčić da je donijela Republika Španjolska i Francuska dakle Španjolska i Francuska i da je itekako imala problema i sa Međunarodnom pomorskom organizacijom, a i samom Europskom zajednicom. Predlažući ovakav, predlažući ovakav zakon mi u prvom redu dakle zabranjujemo uplovljavanje u luke. Takav isti zakon donijela je Republika Italija i Republika Slovenija. Prema tome niti jedan tanker koji dolazi u Jadran ne može uploviti u niti jednu luku. To je prva stvar. Druga stvar, cijeli je Jadran podijeljen u 4 sektora i svaki tanker, svaki brod koji uplovi u Jadran dužan se javiti u svakom tom sektoru pojedinom obalnoj postaji dakle Brindiziju, Bar, u Rijeci i Anconi i svaka od tih obalnih postaja prati njegov put i on se ne smije zadržavati u, niti u gospodarskom pojasu niti u teritorijalnim vodama već je dužan onom brzinom plovidbe kojom ide nastaviti do luke odredišta. I o tome je dužan izvijestiti lučku kapetaniju koja ga onda u tom slučaju upozorava ukoliko je on, ukoliko je on se zaustavio ili obavlja određene poslove u Jadranu, a ne ide prema luci odredišta koju je najavio već na, prilikom ulaska u prvi sektor. Nadalje u Jadranu postoje sheme odijeljene plovidbe prema kojima se pojedini tanker mora vladati i ploviti i on izvan tih shema ne smije se, ne smije ploviti i već na taj način postoji kontrola njegovog korištenja Jadrana odnosno plovidbe Jadranom. Ono što također treba reći to je da smo prije svega uvažavali to pravo dakle neškodljivog prolaza koje svaki brod ima prilikom ulaska u more, dakle u Jadran i iz tog razloga nismo dakle išli sa, sa prijedlogom da se u sami zakon uključi zaštićeni ekološko-ribolovni pojas niti da se uključi teritorijalno more jer držimo da nema razloga i niti ne može uploviti u Jadran i zaustaviti se onda u Jadranu kad ne može ući u nijednu luku. Dakle on na Jadranu ne može ploviti, može ploviti ali ne može plutati iz tog razloga ponavljam nije bilo potrebno da se na taj način taj dio implementira u Odluku. Evo što se tiče ovog dijela koji je bio, koji se odnosio na, na razlog zašto Vlada nije implementirala u Odluku ribolovno-ekološki pojas mislim da bi bilo dovoljno, a čini mi se, to moram također reći da ni prijašnja Vlada kada je ovakvu uredbu sačinjavala sigurno je bila pred istom dilemom. A tada kada je ta odluka donesena bilo je tek svega mjesec i 17 dana nakon što je Sabor usvojio, 17 dana dakle, 17 dana nakon što je Sabor usvojio Odluku o proširenju jurisdikcije Republike Hrvatske na Jadranskom moru. Tada su vjerojatno još bile i svježije, rekao bih uspomene na, na raspravu oko, oko donošenja zaštičenog ekološko-ribolovnog pojasa i već tada dakle Vlada prije to nije napravila upravo iz ovih razloga koje sam navodio. Ja osobno mislim da je tada trebalo vjerojatno iskoristiti tu mogućnost da se osim zaštićene ekološko ribolovne zone usvoje i oni drugi atributi koji su u pomorskom zakoniku dati gospodarskom pojasu i onda bi dakle bilo ...gospodarski pojas. Ali ponavljam dokaz da Vlada i te kako skrbi i zna i uvažava tu činjenicu da postoje zaštićeni ekološki ribolovni pojas, potvrđuje članak 52. Zakona o sigiurnosnoj zaštiti trgovačkih brodova i luka otvorenih za međunarodn promet, gdje je izrijekom napisana potreba da se dakle u dijelu ribolovne ekološke zone, nadzire dali se zakoni RH u potunosti provode. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo pojedinačnu raspravu. Poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Gospodine predsjedniče, SAbora kolegic ei kolege. Veći dio rasprave su zapravo u ime klubova iznjeli gospodine Tomčić i gospdoine Čačin o onome što sam htio da bude kostur moga izalganja. Zbog toga se neću ponavljati nego ću nastojati njihovih argumetnima dodati i neke nove. A pomalo i komentirati i ovo što je gospodine državni tajnik sada rekao. Kažete imali bismo problema sa međunarodnom pomorskom organizacijom i sa Europskom zajednicom. Moje osnovno pitanje glasi dali je naša diplomacija izvidila prije puštanja ovoga zakonskog prijedloga dali bismo mi ustinu imali nekakavih problema. Jer pazite uredbu imamo uredbu je donjela prošla vlada , određeni stupanj zaštite postoji i po uredbi. Kada već idemo u zakn zbog čega samo tim zakonom propisivati auredbu. A ne nastojati proširiti zaštitu ako je to ikako moguće. Kažete gospodine državni tajniče, fancuska i španjolska su zaštitili i svoje teritorijalno more i imali su određenih problema. Što im se dogodilo, jer su pali pod nekakvesankcije međunarodne zajednice drugih zemalja zbog toga što su zaštitili svoj emore. Pa gledajte Jadransko more je zatvoreno more. Mi smo ou daleko nepovoljnijem položaju. Nego Francuska i Španjolska i imamo veći razlog opravdaniji razlog tu zaštitu staviti an viši stupanj ako je to ikako moguće. Mene zanima dali je Vlada iskoristila sve mogućnosti diplomatske prije nego što pošalje da zakon da tu zaštitu i osiguramo. Znate meni se čin ida Vlada ima jedan dvostruku kriterij prema ekološko ribolovnoj zoni, s obzirom na unutrašnju i vanjsku upotrebu. Kada je riječ o unutrašnjoj upotrebi o tome je govorio gospodin Čačić onda je su vladajuća stranka sadašnja kada se donosio taj zakon bila nezadovoljna. Nedovoljnom zaštitom našega Jadrana. Nedovoljnim isticanjem prava naše države da zaštitimo to područje. I to je odnos prema unutra. Odnos prema vani je strah. Revidiati ćemo pa šta onda što imamo pa ne moramo to koristiti, a ovdje se radi o jednom prevažnom pitanju. Uistinu prevažnom pitanju, koji nije uopće političko to nemaveze sa politikom to je zaštita Jadrana. Ako se tamo dogodi halvarija jednoga jedinoga tankera mi možemo zaboraviti turizam. Ne jednu godinu deset godina. Pogotovo zbog toga što i u teritorijanom moru pa i u zaštićenoj ribolovnoj zoni postoji kao što gospodin državni tajnik kaže postoji šeme plovidbe odnosno neki plovni putovi za tankere. Da ne mogu takneri ići gdje got. I oni čak i kada bismo proširili ovu zaštitu an teritorijalno more i na ekološki ribolovni pojas pa mi ne bismo zabranili prolazak tim plovnim putovima. Prema tome pravo neškodljiva prolaza bi ostalo sačuvano. Ničim mi njega ne bismo ugrozili. Niti ga možemo ugroziti dakako. Logika dovoljno je zaštiti luke i platforme pa se neće ništa dogoditi. Meni je neshvatiljiva. Jer to bi bilo od prilike ovako, kao da netko kaže, gledajte donjeli smo kazneni zakon u kojem smo opisali je provala u tuđi stan kazneno djelo, i propisali smo sankciju i sada zbog toga ne moramo zaljučivati ulazna vrat. Jer lopovi tako, šta će sada dolaziti kada zna da ne smije jer smo to napisali u zakonu. To nije dovoljno, ova zaštita ije dovoljna. Uz sve argumente koje gospodin Tomčić iznio ali ajmo mi pretpostaviti da u neku slovensku luku u neku taliljansu luku želi ilegalno ići tanker pa možda i u neku našu, ilegalno znajući da je to zakonom zabranjeno. ali želi kršiti taj zakon, jer će ostvariti nekakav ekstra profit. U tom slučaju nam treba zaštiti teritorijalno more i ekološko ribolovnu zonu, znate zašto, da ga možemo odmah zaustaviti. Čim uđe u Jadran čim uđe u to more koje je od našega interesa. A ne čekati da on dođe blizu luke blizu obale pa reći hop gledajte ne možete tu vam tek zakon brani da se nađete. Prema tome mislim da su ovi argumenti koje smo ovdje čuli, u smislu da bi trebalo ovo ipak proširiti da su dovoljno jaki da Vlada razmisli imamo uredbu nemojmo se žuriti. Razmislite još jedan puta. Ili uvažite ovo amandmane ili ako niste sigurno ja mogu shvatiti da niste sigurni dali biste imali problema sa međunarodnom zajednicom. provjerite još jedan puta kroz diplomaciju. Neće se ništa dogoditi tako strašno. Uzmimo si mjesec, dva, tri koliko treba provjerite ohrabrimose na to da zaštitimo Jadran to je zatvoreno more. To je more koje ovoj zemlji znači život. I još nešto o kaznenim odredbama za brodara 500 tisuća kuna. To se meni čini smiješno mala cifra. To je oko 70 t isuća dolara. To je oko 2 i pol tisuća barela nafte. Pa mislim pazite to je propisana zapriječena kazna, pa tko će se te kazne uopće bojati. To mi se čini nedovoljno promišljenim nedovoljno dorađenim. Razmislite još jednom o visini kazne zapriječene , razmiliste još jedan puta o ovim amandmanima. Dva kluba, razmislite o tome da zajedno svi zajedno neće samo Vlada snositi odgovornost, pa odgovornost za to preuzima cijeli Sabor. Proširite li tu zaštitu na cijeli Jadran siguran sam da ćete ovdje dobiti jednodušnu podršku. Jednodušnu podršku. Podijelimo zajedno tu odgovornost ali zaštitimo more. Hvala vam.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Alenka Košiša Čičin Šain.
Dobra večer poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine državni tajniče, poštovani kolegice i kolege. Dopustite da se na mah priključim i dajem svoj doprinos ovoj raspravi jer moram priznati da me zakon koji je pred nama i koji sa pozitivno ga pozdravljam. Ipak u izvjesnoj mjeri dovodi u sumnju da smo baš apsolutno sve promislili što bi s enjime moglo regulirati. prvo činjenica da se ograničavamo na tankere i da govorimo samo u uplovlavanju i isplovljavanju tankera u luke i iz luka. Mislim da kao što su i raniji sudionici u ovoj raspravi već utvrdili naprosto nije dovoljno osiguarnje za Jadran odnosno za našu obalu. Pa mislim da bi svakako trebalo proširiti ingerenciju zaštite i u dio koji se odnosi na teritorijalne vode, i dio koji se odnosi na ekološko-ribolovni pojas, pogotovo kada znamo da je sve ovo što se sada odlučuje nešto što će se tek realizirati u periodu do 2015. godine. Dakle govorimo o jednom postepenom anticipiranju ovog zakona, odnosno o uvođenju tankera sa dvostrukom opnom. Moramo biti svjesni činjenice da danas često puta imamo trgovce naftom koji kupuju naftu na raznim tržištima i često puta ta nafta u tankerima stoji na moru ili stoji u tankerima po godinu dana i po dvije godine, pluta i čeka najboljeg ili najpovoljnijeg kupca. Ne znam s kojom sigurnošću možemo tvrditi da Jadran neće biti izložen takvoj poziciji i da nikada neće niti jedan tanker takve naravi uploviti upravo u naše, jest zatvoreno more i isto tako ovdje u ovom moru čekati svog najpovoljnijeg kupca. Upravo u tom trenutku takav tanker ne treba niti uploviti niti isploviti iz neke luke, ali dakako on će činjenicom da plovi unutar našeg ekološkog pojasa ili unutar međunarodnih voda svakako ugrožavati sigurnost i zaštitu našeg obalnog pojasa. I kao što su raniji već sudionici utvrdili, znamo koliko je to vitalno za naše gospodarstvo, koliko je to vitalno za Hrvatsku, koliko je to važno za naš budući razvoj, koliko je opće održivi razvoj Jadrana važan. Prema tome, dakako donošenjem i proširivanjem te nadležnosti zaštite također i na plovne puteve, a ne samo na luke i uplovljavanje i isplovljivanje mislim da bi važan doprinos za zaštitu ovog prostora, odnosno za zaštitu Jadrana. Kao što je i gospodin državni tajnik spomenuo ista stvar se desila ili vrlo slična stvar se desila u Francuskoj koja je proglasila tu zaštitu u svojoj ekološkoj zoni i u Španjolskoj koja je isto to proglasila u svojoj ribolovnoj zoni. Prema tome očito to nije baš tako u suprotnosti sa svim europskim konvencijama ako dvije članice Europske unije mogu takvu odluku donijeti. To što naši susjedi nisu takvu odluku do sada donijeli i što je ona identična ovom našem prijedlogu u smislu uplovljavanja i isplovljavanja, to nama samo može dati priliku da mi diplomatskim putem njih upravo na neki način potaknemo da i oni takvu istu odluku unesu u svoje zakonodavstvo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime kluba HNS-a 5-minutna rasprava poštovani zastupnik Čačić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Evo posebno mi je drago što je uvaženi gospodin Bačić državni tajnik i sam rekao da osobno je mišljenja ne kao državni tajnik, ali osobno je mišljenja da je to već trebalo biti uneseno. Time dakako kao ekspert na tom području potvrđuje da ima puno razloga da mi svi zajedno to tražimo. Zaista je već trebalo i treba. Već je trebalo i treba. Dakako da ovo što je sada, moram ispraviti svoju stranačku kolegicu u jednom malom detalju, ovaj argument je nesporan o plutujućim tankerima, a posebno u vremenu otvorenog tržišta. Znate slobodna tržišna utakmica u opskrbi naftom ima puno prednosti, ali i ima neke male mane. Kada nemate monopolistu u opskrbi naftom jedne zemlje onda upravo plutujući tankeri se često javljaju i preuzimanje nafte na otvorenom moru se često javlja i ti tankeri su obično oni najstariji, ekološki najugroženiji, najopasniji jer je tu nafta najjeftinija. Dakle ta opasnost naravno da je vrlo realna i ona je čak tu, ona je prisutna. Ona neće biti ona već postoji. I mi to naravno znamo da ne bi puno krili prave istine u tome, da ne navodim i potencijalne kompanije koje u tome sudjeluju što također možemo naslutiti kao jedan od mogućih razloga zašto nikako baš ne želimo ovo uvrstiti u ovaj tekst zakona, ali nadam se da još stignemo, još hoćemo. Ispravak, Slovenija ne može to i niti će ikada moći učiniti zato jer ona nema mogućnosti da proglasi ekološko ribolovnu zonu ni gospodarski pojas. Ona jednostavno nema pravni osnov za to. Za to naravno ima pravni osnov još Italija, oni to mogu. Ja bih podsjetio, a danas imate to notirano i u tisku vrlo dobro, da 11.3. Slovenija je poslala prijedlog međunarodnoj zajednici iz Portoroža da Hrvati svoju jednostranu odluku o ekološko ribolovnom pojasu povuku, a da Slovenija, Italija i Hrvatska proglase zajednički ekološki ribolovni pojas. Podržavajući slovenski prijedlog Talijani su odmah ponovili svoje protivljenje izboru koji je načinila Hrvatska i zatražila ispravno rješenje problema ribolova kao uvjet, neophodni uvjet za pristup Hrvatske Europskoj uniji. Dakle klasična dobro poznata priča. Mi se odrecimo svojih prava, ugrozimo more i učinimo zadovoljnim naše susjede. Ništa u tome dakako nema novo. E sad što se tiče Francuske i Španjolske, točno je, gospodin Bačić je vrlo dobro upozorio na to, to je izazvalo velike ozbiljne rasprave, sporove, ali iz jednog jednostavnog razloga što je izazvalo i značajne financijske posljedice po prijevoznike. U ovom slučaju ako je zaista tako kao što Vlada tvrdi da nema nikakve opasnosti ni mogućnosti da bilo tko uđe u naše more onda nema ni financijske štete jer nitko neće ni dolaziti u to more. Ako jest tako. Dakle argument otpada, neće biti protesta. Nitko neće biti financijski oštećen. A ako pak nije tako nego će zaista netko doći u naše more onda nemamo šta misliti, onda moramo ugraditi zaštitu teritorijalnog pojasa, teritorijalnog mora i ekološko ribolovnog pojasa. Dakle kako god okrenemo stvari su potpuno jasne. Mi to ako smo odgovorni ljudi moramo učiniti i postoji jedna ona stara "ako ti netko nudi jabuku pa ti baš ne treba, uzmi je pa je stavi u džep, pojest ćeš je poslije". Drugim riječima zaštitimo mi za svaki slučaj naše more, a poslije razmišljajmo. Hvala lijepo.
Hvala gospodinu Čačiću. Gospodin Bačić, državni tajnik molim još.
Evo ja bih samo se osvrnuo na nekoliko stvari koje su rečene u ovoj raspravi i iznesene. U prvom redu ona koju je iznio uvaženi zastupnik gospodin Tonči Tadić i moram reći da ono što je ustvari on u svom izlaganju naveo, hrvatska Vlada upravo i radi. U prvom redu, a nešto je već i napravljeno, dio koji se odnosi na barcelonsku konvenciju je već ranije na temelju Pomorskog zakonika Pravilnikom o rukovanju opasnim tvarima propisano način i plovidba i teretima kroz Jadran. Druga stvar koja se odnosi na balasne vode i zauljene vode, mi smo kao članica Međunarodne pomorske organizacije prošli mjesec u Londonu bili supotpisnici međunarodne konvencije o upravljanju balasnim vodama i nakon što izradimo odgovarajući nacionalni propis koji je usklađen sa ovom konvencijom, Hrvatski sabor će biti, biti će mu predloženo na ratifikaciju i tog akta kojim ćemo praktički urediti i dio koji se odnosi na upravljanje balasnim vodama tako da je upravo na prijedlog Republike Hrvatske međunarodna pomorska organizacija u potporu određenog broja zemalja stranaka Međunarodne pomorske organizacije prihvatila niz odredbi koje je ustvari Jadran ocjenjuju zonom, izuzetno osjetljivom zonom. Neovisno, dakle, o postupku potpisivanja Konvencije o upravljanju balasnim vodama, također smo zajedno sa Republikom Slovenijom i Republikom Italijom, pri Međunarodnoj pomorskoj organizaciji pokrenuli postupak oko utvrđivanja Jadrana osjetljivom zonom. Mi se nadamo da ćemo, da će taj Prijedlog koji je krenuo prema IMO-u bit već iduće godine na Međunarodnom pomorskoj organizaciji i usvojen, što će nam dodatno omogućit pooštravanje novih mjera koje su, koje se mogu uvesti u Jadran. Ali neovisno o tome, držimo da je pravo neškodljiva prolaza ono što ne možemo propisat nacionalnim propisom kao stranka koja je članica Međunarodne pomorske organizacije i da na taj način ne dolazimo u konflikt sa Međunarodnom pomorskom organizacijom i upitno je na kraju krajeva na kakav će način bit do kraja izdefiniran, izdefinirana odluka koju su donijele prije spomenute zemlje. Što se pak tiče navoda da Slovenija nije ograničila i donijela Zakon koji se odnosi na tankere jer nema niti gospodarskog pojasa niti zaštićeno ekološko ... [[Govornik se ne razumije.]] Slovenija ima teritorijalne vode. Pa je mogla u tom dijelu, ako je htjela, riješiti pitanje zabrane u teritorijalnom moru, ali ponavljam, ni u tom dijelu nije učinila. Dakle, sve ono što je učinjeno u prvom redu je zakonom, namjera je bila Zakona da se zaštiti Jadran i sve radnje koje se u ovom trenutku u Ministarstvu mora, turizma, prometa i razvitka odvijaju po pitanju zaštite Jadrana su sveobuhvatne. Ja bi spomenuo nekoliko stvari koje radimo i koje ćemo izić pred Vladu i Sabor. U ovom trenutku upravo u cilju zaštite Jadrana zajedno sa Državnom geodetskom upravom i sa sredstvima koje nam subvencionira Kraljevina Norveška kreće se u aerofotogeometrijsko snimanje kompletne, kompletnog pomorskog dobra i planiramo nakon toga krenuti u izradu katastra pomorskog dobra. Što bi također itekako doprinijelo daljnjoj zaštiti pomorskog dobra u Republici Hrvatskoj i kao pilot projekt već ranije utvrđena je Zadarska županija i mi mislimo da bi Zadarska županija upravo na tom pilot projektu zaštite pomorskog dobra kroz izradu katastra pomorskog dobra ukazala način i sveobuhvatni pristup zaštiti pomorskog dobra. Također, rekli smo da zajedno sa Republikom Italijom i Slovenijom se utvrđuje sustav odijeljene plovidbe koji će također značajno doprinijeti sigurnosti plovidbe Jadranom. Ono što je možda najvažnije od svega, što još treba svakako reć, to je činjenica da u postupku osnivanja pravne osobe ili koordinacije ili agencije ili nekog drugog tijela koje će učinkovito provodit odluku o zaštiti, zaštićenog ekološko ... [[Govornik se ne razumije.]] pojasa, zajedno sa čitavom opremom Hrvatske ratne mornarice uključit ćemo se u praćenje kompletne plovidbe i pomorskog prometa Jadranom. U ovom trenutku sustav ... [[Govornik se ne razumije.]] na području čitavog Jadrana ne djeluje, ali ćemo kroz donošenje odluke o osnivanju, dakle, u prvoj fazi koordinacije o zaštiti Jadrana uključiti kad stupi na snagu odluka o zaštićenom, odnosno odluka o proširenju jurisdikcije Republike Hrvatske na Jadranskom moru, imati cjelodnevnu sliku, neprestanu sliku svih događanja na Jadranu. Prema tome, bilo kakvi ekscesi koji bi bili u smislu izigravanja postojećega Zakona, naime, ne stoje jer će se preko obalne straže vrlo brzo moći intervenirati na one brodove koji se ne pridržavaju ovakvog Zakona, a dužni su se, to ponavljam, prema VT sustavu javiti kad dođu u prvi sektor Jadrana. Prema tome, niz mjera koje se u ovom trenutku odvijaju na nivou Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka ukazuju da ovakvim zakonom, ovakvim zakonom koji se predlaže i svim mjerama koje Vlada Republike Hrvatske u ovom trenutku obavlja se može učinkovito provodit zaštita hrvatskih nacionalnih interesa na području Jadrana koji je, jasno, pod jurisdikcijom Republike Hrvatske. Eto, hvala.
Hvala lijepa. Ta će se rasprava nastaviti kod očitovanja Vlade o amandmanima poštovanih zastupnika Tomčića i Čačića. Zaključujem raspravu i za danas smo onda, sutra u 10 sati nastavak. [[Upadica se ne razumije.]] Molim? E da. Sutra ćemo ići sa Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na dodanu vrijednost i Vlade i SDP-a. Isto ćemo sa objedinjenom raspravom i dva zakona o dopuni Zakona o porezu na dohodak od klubova SDP-a i HNS-a, PGS-a i LIBRE. Isto objedinjena rasprava bi trebala ići. I još Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave, kluba zastupnika HNS-a, PGS-a i LIBRE. Dakle, tih 5 zakona i s time ćemo sutra završiti sutrašnji dan. Hvala lijepa. Konačni prijedlog zakona o postupnom isključenju iz plovidbe tankera bez dvostruke oplate, hitni postupak prijedlog PZE broj 61. Rasprava o tekstu zakona je završena sukladno prijedlogu kluba zastupnika HSSa dajem na glasvoanje sljedeći zaključak. Odgađa glasovanje o prijedlogu zakona o postupnom isključenju iz plovidbe tankera bez dvostruke oplate. S konačnim prijedlogom zakona do završetka konzultacija o mogućim posljedicama i pravnom aspektu proširenja zabrane ulovljavanja i u teritorijalno more i zaštićeni ribolovni ekološki pojas izvan međunarodno utvrđenih plovnih koridora. Tko je za ovaj zaključak? hvala nije dobio potrebnu većinu. Ispričavam se moramo glasovati tko je protiv ovoga zaključka. Tko je protiv ovoga zaključka? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je zaključak glasovalo 44. protiv 78 suzdržanih 4 što znači da zaključak nije dobio potreban broj glasova. Nije usvojen. Idemo na glasovanje o amandmanima. Isto imamo posebnu tabelu pred sobom. Molim državnog tajnika Ministarsvo mora , turizma, prometa i razvitka Branka Bačića da se očituje o amandmanima. Amandman broj 1. Odbor za zakonodavstvo.
Poštovani gospodine predsjedniče, Prihvaća se.
Hvala. Postaje sastavni dio zakona. Amandan broj 2. Zastupnika Radimira Čačića.
ne prihvaća se. Ja sam gospodine predsjedniče ako mogu kratko o tome reći nešto rekao onda kad asam govorio na samoj rapsravi. A sada bih dodao da naime Vlada ne može prihvatiti ovaj amandamn iz razloga što se ovim zakonom propisuje zabrana uplovljavanja tankera bez dvostruke oplate u luke otvorene za međunarodne javni promet. Dok bi praktično prihvaćanje ovakvoga amandmana gospodina Čačića mi zabranili i plovidbu tankerima bez dvostruke oplat u teritorjanom moru i zaštićenom obalnom pojasu. Tada sam rekao i sad ću ponoviti nekoliko argumenata, odnosno stvari koje govore da se ovakav amandman ne može prihvatiti. U prvom redu međunarodnom Konvencijom o pravu mora je u članku 58. propisana pravo neškodljivog prolaza morem i na taj način smo mi praktički ograničili ovakvu jednu odredbu koja je striktno propisana međunarodnom Konvencijom o pravu mora. S druge strane propisivanjem ovakvog zakona o donošenjem ovakvog zakona s kojim se zabranjuje uplovljavanje tankera bez dvostruke oplate u hrvatske luke, na isti način je regulirala i Republika Italija i Republika Slovenija. Na taj način praktično tankeri nemaju razloga uplovljavati u Jadran, jer ne mogu pristati ni u jednu luku. Treća stvar je koju sam također rekao, a koja se govori na argumenat da brodovi mogu doći u Jadran i onda plutati ili lutati Jadranom također ne stoji, naime jer je našim zakonom praktično propisan je sustav obveznog javljanja i na taj način on kad dođe u Jadran mora se praktično javiti i ne može plutati u Jadranu i iz tog razloga dakle ne prihvaćamo ovaj amandman.
Ispravak netočnog navoda zastupnik Tonči Tadić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Evo slučajno pred sobom imamo Konvenciju o pravu mora. Dakle ono što govori gospodin Bačić odnosi se na članak 58. i tiče se neškodljivog prolaska. Međutim u članku 56. Konvencije o pravu mora govori se da države koje imaju gospodarski pojas imaju pravo zaštite i očuvanja morskog okoliša. Ja ne znam jačeg prava od zaštite očuvanja morskog okoliša, a to je pravo onemogućavanja štetnim brodovima, dakle brodovima sa opasnim teretom i to brodovima koji nemaju dvostruko dno od uplovljavanja u našu ekološko ribolovnu zonu. Ja bih bio sretniji da je to puni gospodarski pojas, ali u ovim okolnostima gospodina državni tajniče držimo da Hrvatska ima puno pravo onemogućiti prolaz takvim brodovima kroz svoju ekološku ribolovnu zonu i to je utemeljeno na članku 56. Konvencije o pravu mora.
Hvala lijepa. Kolega Čačić izvolite.
Hvala lijepo. Naravno da je to utemeljeno člankom 56. zato sam i dao taj amandman. I Francuska i Španjolska su upravo tekst koji sam predložio ugradile … /Govornik isključen pa ponovo uključen./ … u članku 56. zato je taj amandman i predložen. I Francuska i Španjolska su ugradile, isto tako nemaju gospodarski pojas ali imaju jedna ekološka, a druga ribolovnu, ugradili su u svoje zakone isti ovakav tekst i prema tome ova zemlja koja je uz znate i sami jedan vrlo dramatičan proces težak sa puno okršaja u Saboru ipak uspjela tada u vrijeme one koalicione većine izboriti se, usprotivljenje današnje većine za zakonski tekst kojim se garantira ekološki i ribolovni pojas, dakle ako ništa drugo mi to moramo imati uključeno u i u ovaj zakon. Dakako da to nije … /Govornik isključen pa ponovo uključen./ … Uključen je. Netko ga je isključio ja se ispričavam, ali ja ga ne isključujem. Ako netko ga isključuje naravno, nastavit ću kod drugih amandmana sa obrazloženjem. Hvala lijepo. Tražimo glasovanje.
Hvala lijepa. Molim tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 3 Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Hvala. Postaje sastavni dio zakona. Amandman broj 4 istoga odbora.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. Amandman broj 5 Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se uz ispravak. Umjesto riječi: "zastavu koju viju" tekst treba glasiti: "o zastavi koju viju".
To je leksika, dobro. Postaje sastavni dio zakona uz ovaj terminološki ispravak. 6 zastupnika Radimira Čačića.
Odbija se pod istim obrazloženjem. Kolega Čačić izvolite.
Hvala lijepo. Da nastavim sa argumentacijom. Dakako da izneseni argument da činjenica da i Italija i Slovenija nemaju to u svojim zakonskim tekstovima jednostavno ne predstavlja ništa zato jer Italija i Slovenija i nisu donijele zakon o ekološko ribolovnom pojasu pa prema tome nisu ni mogle imati takav tekst u svojem zakonu. Što se nas tiče vi znate i sami da je nama sasvim sve jedno da li dođe do incidenta koji će nam upropastiti turističku sezonu na 15 metara pred lukom ili u luci. To ne treba posebno argumentirati. Dakako da činjenica da su Slovenci već postavili i službeno zahtjev za ukidanjem zakona, za povlačenjem zakonskog teksta. Sudeći po svemu Vlada je već ušla u pregovore za izmjenu i povlačenje Hrvatske iz onog što smo jedva izborili, i to ista ova Vlada koja je čvrsto tada dok je bila oporba inzistirala na tome da se donese još rigorozniji propis, ne puno za 5 do 6% rigoroznji proglašenje gospodarskog pojasa, me tjera i sve nas na strah i predstavlja to sve zajedno obzirom da je i javno već i objavljeno i ozbiljno upozorenje i stoga dodatno moramo inzistirati da se zaista i ova formulacija koja je ovdje vrlo jasna, a glasi dodaju se riječi: "i plovidba teritorijalnim morem i zaštićenim ekološko ribolovnim pojasom" da se uvrsti u zakonski tekst". Hvala. Tražim glasanje.
Tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. Ako želite brojanje u redu, ja po Poslovniku trebam isto procijeniti, ali ako se traži da se prebroji to je u pravu i u redu. Dakle, ponovit ćemo. Tko je za ovaj amandman broj 6? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je 51 glas za amandman, 77 protiv i stoga nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 7 Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Hvala. Postaje sastavni dio zakona. Amandman broj 8 Kluba zastupnika HSS-a.
Odbija se.
Obrazloženje.
Ispričavam se. Obrazloženje je isto kao i prije uz uvjet da smo sa donošenjem ovakve uredbe praktično u cijelosti uredbu uskladili sa uredbom i direktivom Europske unije i na taj način je ona i usklađena i zbog toga se ne može prihvatiti ovakav jedan amandman Kluba zastupnika HSS-a.
Kolega Tomčić izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Nisam siguran koliko svi skupa znamo o čemu se u ovom zakonu uopće radi. Ovdje ima dvije stvari, jedna pozitivna i jedna negativna. Pozitivna je da ovaj zakon do 2015. godine ukida mogućnost plovidbe tankera sa jednostrukom oplatom i do 2015. godine Jadran bi trebao biti zaštićen plovidbom tankera sa dvostrukom oplatom. Negativna stvar da ovaj zakon tu dobru stvar na neki način destruira jer govori samo u, o uplovljavanju i isplovljavanju iz morskih luka. Ne spominje se teritorijalno more, ne spominje se zaštićeno ekološko ribolovni pojas. Nema nikakve dvojbe da puna zaštita Jadrana je upravo omogućena onim zaključkom o kojem smo nažalost glasali negativno. Obzirom da uistinu ne vidim nikakvog razloga da se Hrvatska ovako mazohistički prema sebi ponaša kada je u pitanju zaštita Jadranskom mora, inzistiram na glasovanju o ovom amandmanu. Hvala.
Hvala lijepo. Molim, tko je za ovaj amandman? Želite li brojanje, kolega Tomčić? Onda ćemo još jedanput, iako, dobro. Tko je za ovaj amandman? Prebrojite. Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je za amandman glasovalo 51 zastupnik, protiv 77 stoga nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 9. zastupnika Radimira Čačića.
Amandman se odbija na isti način kao što je bilo obrazloženje pod amandmanom broj 2.
Kolega Čačić, izvolite.
Hvala lijepo. Upozorio bih samo vezano na ovdje iznesenu tvrdnju koja stoji da mora doći do prijave ulaska brodova i da u tom smislu postoji kontrola i nemogućnost i da se time može onemogućiti boravak tankera sa jednostrukim dnom kao zastarjelih i opasnih danas i sutra u Jadranskom moru. Ova druga tvrdnja ne stoji da se time onemogućuje boravak. Oni se prijavljuju, ali mogu boraviti u moru, s jedne strane. S druge strane, oni plutaju ako treba i mjesecima po Mediteranu jer se radi o nafti koja se prodaje na slobodnom tržištu i dolaze na poziv. S treće strane, poznato je da dio te nafte je predmet o čemu je ovdje govorio u jednom drugom kontekstu ministar Šuker, i predmet crne i sive ekonomije. Dakle, šverca naftom i u tom slučaju je pitanje kolko do prijava uopće i dolazi, bez obzira na to u kojem dijelu i u kojoj mjeri postoji ta opasnost, nema nikakvog razloga da se mi toj opasnosti izlažemo obzirom da ovu državu, ovu Vladu, nas građane ove zemlje ništa ne košta, a sve dobijamo time da primijenimo svoje vlastite zakone koje smo donijeli, a to je Zakon o ekološko ribolovnom pojasu.
Molim, tko je za ovaj amandman? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je za amandman glasovalo 53, protiv 77, dakle, nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 10. Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Hvala. Postaje sastavni dio zakona. 11. Kluba zastupnika HSS-a.
Odbija se. Isto obrazloženje kao pod točkom 8., odnosno pod 8. amandmanom.
Kolega Tomčić, izvolite.
Hvala vam lijepa. Znam kakvi će rezultati glasovanja biti, ali želim još jednom apelirati da ovakav zakon ne prihvatimo jer zapravo sve, odbijanje svih ovih amandmana dovodi Hrvatsku uistinu u vrlo loš položaj kada je u pitanju ekološka zaštita Jadranskog mora. Sjećam se vrlo dobro rasprave o proglašenju zaštićene ekološke ribolovnog pojasa. Sjećam se vrlo dobro inzistiranja tadašnje oporbe, a današnje vlasti da se proglasi isključivi gospodarski pojas. Ne znam otkuda sada takav preokret da nam ne treba čak ni ono što nam garantira zaštićeno ribolovno ekološka, ekološki pojas. Inzistiram na glasovanju.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je za amandman glasovalo 52, protiv 77 i stoga nije prihvaćen. Amandman broj 12. zastupnika Radimira Čačića.
Odbija se amandman na isti način kao što sam rekao pod drugim amandmanom.
Kolega Čačić, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] kao što je već podcrtao gospodin ... [[Govornik nije uključen.]] ispričavam, ali stalno netko isključuje. Dakle, kao što je podcrtao gospodin Tomčić upravo je nevjerojatno da predstavnici iste stranke i istih stranaka, ovdje mislim i na HSLS i na DC koji su tako vehementno zagovarali donošenje Zakona o gospodarskom pojasu i smatrali, tako reći, izdajom zemlje, ti izrazi su i upotrebljeni, činjenicu da je donesen samo, pod navodnicima, Zakon o ekološko ribolovnom pojasu sada odbijaju čak i spominjanje Zakona o ekološko ribolovnom pojasu u prvom zakonu gdje zaista možemo imati koristi od toga što smo donijeli. Tko to može objasniti o čemu je tu riječ, zaista ne znam, ali meni osobno se čini da se radi samo i isključivo o tome da tada se išlo protiv interesa zemlje i direktno na rušenje bilo čega što je tadašnja Vlada donosila, da se sada makar i po cijenu upropaštavanja turističke sezone i uništenja Jadrana ide na očuvanje vlasti i podilaženje međunarodnim faktorima. Što se nas tiče, ovdje, nastavit ću kasnije. Nadam se da će mi odgovoriti do sljedećeg amandmana predstavnik Vlade.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Kolegice i kolege, prema članku 229. stavak 5. ili 6., ako se prilikom glasovanja o amandmanu za njegovo prihvaćanje izjasni manje od polovice nazočnih zastupnika predsjedatelj može odmah konstatirati da je amandman odbijen. Ja procjenjujem i vidim da se izjasnilo manje od polovice pa onda ako se slažete ja onda ne bi išao na glasovanje. Utvrđujem da amandman nije prihvaćen. ... [[Upadica se ne čuje.]] U redu, ako prihvati, ako tražite brojanje, u redu. ... [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Molim? Dobro. Tko je protiv ovog amandmana? Suzdržan? Hvala lijepa. Utvrđujem da je za glasovalo 49, protiv 76. Još jedanputa, možda sam neprecizno pročitao ovaj članak amandmana, Poslovnika. Dakle, glasovanje se provodi dizanjem ruke za, protiv, suzdržano, a iznimno ako se prilikom glasovanja o amandmanu za njegovo prihvaćanje izjasni manje od polovice nazočnih zastupnika predsjedatelj može odmah konstatirati da je amandman odbijen. Jasno ako netko prigovori, procijeni predsjedatelja, onda se ide na brojanje. Molim, ja ću onda u skladu s time i konstatirati i nastaviti. Amandman broj 13. zastupnika Radimira Čačića.
Dakle, odbija se pod istim obrazloženjem. Stime što bih još samo dodao jedno, a to je da ovaj zakon gotovo u cijelosti utemeljen na uredbu koju je prijašnja Vlada donijela, svega 17 dana nakon što je ovdje u Saboru usvojena odluka o proširenju jurisdikcije Republike Hrvatske na Jadranskom moru. i na taj način je upravo Vlada koja je donosila uredbu također propisala na isti način da tankere ne smiju uplovljavati u luke otvoređene za međunarodni javni promet, a nije propisala tada također, dakle svega 17 dana nakon donošenja odluke da se zabranjuje tankerima plovidba teritorijalnim morem i zaštićenim obalnim pojasom. Na taj način i onda je razmišljano na isti način kako se ne bi došlo jasno u sukob sa međunarodnom konvencijom, s jedne strane. A s druge strane i direktivom koju je propisala Europska unija nakon poznatih paket mjera u, prilikom potanuća tankera Prestige.
Kolega Čačić izvolite.
Hvala lijepo. Još jednom bih htio potcrtati da se ni kakav način ne dolazi u sukob sa međunarodnom komisijom, što smo ovdje već dokazali. Prema tome, ovo je krivi navod. A što se tiče toga da li je prošla Vlada u trenutku bitke koja se vodila ovdje u Saboru sa svim što je izrečeno donijela takvu uredbu ili nije, nije nikakav argument. Potsjećam da je veliki broj zastupnika HDZ-a koji danas sjedi u ovom Saboru tada bio čvrsto protiv nedovoljno snažne zaštite Jadrana. Tražili su i gospodarski pojas. Nadam se u glasanju koje će sad uslijediti da će se neki prisjetiti svojih stavova, pa će glasati ako ništa drugo barem za ovu "blagu zaštitu". Naravno, jedna važna stvar ovdje za potcrtati je i činjenica da upravo najstariji, najtrošniji, najopasniji i za naš turizam kao ključnu gospodarsku granu i danas i u sljedećem desetljeću tankeri su upravo ovi sa jednostrukim … Prema tome, još jednom zaštitimo Jadran, nemojmo se prikrivati iza floskule o lukama, jer zaštita luka ne predstavlja ekološki apsolutno ništa. Pozivam sve one koji su se do jučer borili za zaštitu i ekologiju, koji su se borili za suverenitet ove zemlje i na tom području koje je sasvim nesporan, da se malo prisjete svojih stavova i da glasaju za Hrvatsku. Hvala.
Tko je za ovaj amandman? Hvala. Konstatiram da se izjasnilo manje od polovice nazočnih zastupnika za ovaj amandman, i utvrđujem da je onda i odbijen.
Molim glasanje, jer se nadam da ipak nije dobro procijenjeno s vaše strane, mislim brojanje glasovanja. Hvala.
Dobro. Tko je za ovaj amandman? Jeste prebrojali? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je za amandman glasovalo 52, protiv 75. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 14. Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Hvala. Postaje sastavni dio zakona. Amandman broj 15. zastupnika Radimira Čačića.
Odbija se, o tome sam već govorio. i još ću samo jednom napomenuti, da temeljem provedbe ovog zakona, temeljem sustava usmjerene plovidbe, temeljem sustava obveznog javljanja brodova koji dolaze u Jadran, je Jadran na ovaj način u potpunosti zaštićen kad je u pitanju problematika tankera bez dvostruke oplate.
Kolega Čačić, izvolite.
Hvala lijepa. Ja za razliku od sadašnjeg premijera Sanadera neću pozivati na referendum o ovom pitanju o čemu je bilo riječi kad smo glasali o gospodarskom pojasu i ekološkoj zoni, ja neću govoriti o sramotnom postupku i izdaji, ja ću samo potsjetiti da ovdje čak ni gospodarski ne ulazimo u sukob ni sa kim, jer činjenica uvrštavanje teritorijalnog mora i ekološko ribolovnog pojasa u ovaj zakon ne prema upravo izlaganju koje smo imali od predstavnika Vlade, ne čini nikakvu dodatnu financijsku štetu ni prevoznicima. Jer ni Italija, ni Slovenija ne dozvoljavaju ulazak u svoje luke, a to se desilo sa propisima koji su donijeli Francuska i Španjolska, naročito Francuska kad su dodatno donijeli značajne troškove zaobilaženjem njihovog teritorijalnog mora i ekološko ribolovnog pojasa. Prema tome, nikome ne nanosimo štetu. Zakon smo već donijeli. Koristi su evidentne. Opasnosti su evidentne. i naravno na to sve zajedno imamo jasno izraženu prijetnju od strane Slovenaca i Talijana, koji traže da povučemo već donešene zakone, i izgleda po svemu spremnost Vlade da to prihvati. Potcrtavam i snagu koju dodatno dobiva ribolovna zona, ribolovni pojas, jer kad zaživi u zakonskim tekstovima ovo što predlažem tada imamo jednu čvrstu zaštitu i ribolovnog pojasa, jer su oni vezani, ekološko ribolovni pojas je u istom zakonu na isti način tretiran. Hvala lijepa, u odnosu na Italiju.
Tko je za ovaj amandman? Ja opet konstatiram da nije dobio potrebnu većinu. Nema prigovora. Nije prihvaćen amandman. Amandman broj 16. Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. Broj 17. Vlade. Došao je u roku, postaje sastavni dio zakona. 18. Odbora za zakonodavstvo.
Djelomično se prihvaća, odbija se prijedlog da se riječi: "fizička osoba" briše u stavku 2. Sukladno Zakonu o obrtu, obrtnik je fizička osoba, pa tako i fizička osoba može biti brodar broda, u kojem slučaju predlagatelj smatra da ona treba biti.
Suglasan.
Hvala lijepa. Dakle, amandman je djelomično prihvaćen, a povučen u ovom dijelu da se brišu riječi: "fizička osoba". 19. Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Ostaje dio, sastavni dio zakona. Hvala lijepa. Dajem na glasovanje konačni. Molim? Izvolite.
Gospodine predsjedniče, unatoč apeliranju na zastupnike neke da se prisjete očito je ta moć prisjećanja vrlo slaba. Ja vas lijepo molim u ime Kluba HSP-a stanku od 10 minuta prije izjašnjavanja o Zakonu da bismo se mogli posavjetovati o glasovanju.
Hvala lijepa. Pauza do 12 i 46. Kolegice i kolege nastavljamo sa radom. Molim u ime Kluba SDP-a, HSP-a pardon, prvo HSP klub. Izvolite kolega Rožić. Tko? Kolega Tadić izvolite.
Tražili smo stanku pri glasovanju o ovom Zakonu o provedbi isključenja tankera sa dvostrukom oplatom iz naših voda i to zato jer su prilikom rasprave o amandmanima sustavno od strane Vlade i vladajuće većine odbijeni svi amandmani koji traže da se proširi jurisdikcija Hrvatske za isključenje tankera bez dvostruke oplate i iz zaštićene ekološko-ribolovne zone. Riječ je naime o tome što se ovim Zakonom, to sve dobro znamo želi provesti konvencija “Marpol” o zagađenju mora i Barcelonska konvencija i to dosljedno uklanjajući tankere bez dvostruke oplate iz onog dijela mora nad kojim se prostire jurisdikcija Republike Hrvatske. Kada se svojedobno raspravljalo o gospodarskom pojasu na prijedlog Hrvatske stranke prava 2001. nitko nije izrazio nikakvu rezervu u prilog njegovog proširenja. Štoviše zajednički smo formirali povjerenstvo za zaključke koje je konstatiralo da će se to učiniti čim prije i svima nam je bila na srcu i zaštita interesa naših ribara i zaštita Jadrana od zagađenja naftom i to kroz formu gospodarskog pojasa. Glasovanja nije bilo. Nakon toga je Vlada kao što je poznato 2003. predložila svoj Prijedlog zakona o zaštićenoj ekološko-ribolovnoj zoni koja je i usvojena 3. listopada u ovom visokom domu. Mi smo tada kao i sada smatrali kako je bolje, hvala gospodine predsjedniče, mi smo tada kao i sada smatrali kako je bolje da imamo režim gospodarskog pojasa koji je vrlo jasno utemeljen u Konvenciju o pravu mora, a nezaštićenu ekološku ribolovnu zonu koja se poziva na neke dijelove i nastoji ih uskladiti. Znajući da ćemo doći kad tad do situacije da ćemo morati primjenjivati punu snagu gospodarskog pojasa, a to je posebice situacija isključenja tankera iz njega, dakle tankera koji, koji nemaju dvostruko dno. Točno je da članak 58. Konvencije govori o neškodljivom prolasku u gospodarskom pojasu, ali točno je i to da članak 56. Konvencije govori o pravu države koja proglasi gospodarski pojas odnosno u ovom slučaju zaštićenu ekološko-ribolovnu zonu ako se ona može time smatrati, da štiti svoj okoliš u tom, tom području. Da štiti okoliš mora. Također ako se već pozivamo na neškodljivi prolazak i u članku 21. Konvencije o pravu mora koja se odnosi na, na teritorijalno more se također jasno govori o tome da je svako narušavanje okoliša, svako zagađenje okoliša odudara od prava na neškodljivi prolazak. Suvišno je govoriti uopće o tome koliko je složena plovidba Jadranom obzirom na morske struje, obzirom na činjenicu da usred Jadrana je otok Palagruža unutar kojeg postoje u našem teritorijalnom moru dva pravca odvojenog prometa, odvojene pomorske plovidbe, suviše je napominjati koliko je gust promet Jadranom, ali ono što je bitno napomenuti jest činjenica da prema međunarodnom pravu ako tanker radi sudara ili bilo koje havarije pa čak i diverzije potone u otvorenom moru da mi na njemu možemo intervenirati prema međunarodnom pravu tek onda kada on potone. A ako se dogodi bilo koja havarija u isključivom gospodarskom pojasu ili zaštićenoj ekološko-ribolovnoj zoni ako nju možemo smatrati gospodarskim pojasom onda možemo intervenirati onog trena kad on u tu zonu odnosno u gospodarski pojas uđe. Ponavljam mi smo se zalagali za puni gospodarski pojas ali kad već imamo ekološko-ribolovnu zonu onda želimo njezinu dosljednu provedbu do zadnjeg zareza i točke. A ona nam daje mogućnost da proširimo svoju jurisdikciju i da iz našeg dijela Jadrana isključimo tankere koji ne udovoljavaju Konvenciji Marpol odnosno koji se ne uklapaju u Barcelonsku konvenciju. I to ponavljam iz te notorne činjenice da ako tanker tone u otvorenom moru mi ne možemo napraviti ništa. Ako tone u zaštićenoj ekološko-ribolovnoj zoni onda možemo napraviti sve. I zato nam je bilo neshvatljivo da je vladajuća većina i Vlada tako zdušno odbijala sve amandmane iz oporbe koji su išli za proširenje jurisdikcije na zaštićenu ekološko-ribolovnu zonu. Međutim ono što nas posebno brine jest to što je to očito riječ o trendu. Vlada se po svoj prilici povlači, ustupa pred pritiskom Italije i Slovenije o čemu je pisao jučerašnji list Dnevnik sa velikim naslovom da Hrvatska odustaje od primjene ekološko-ribolovnog pojasa. Mi ne znamo zašto se to radi. Mi želimo jasno očitovanje od hrvatske Vlade o ovome. Mi smo svjesni toga da postoje pritisci od strane Italije i Slovenije na Hrvatsku ali ono što nam je potpuno nejasno jest to zašto se provode tripartitni razgovori ako će Slovenija od 1.svibnja postati član Europske unije, zašto nije riječ o bilateralnim razgovorima Hrvatske i Europske unije nego se opet Hrvatska tu spušta u ponižavajući položaj i pristaje ne pritiske iz Italije i Slovenije. Dakle ovo današnje odustajanje od amandmana iz oporbe koji se odnose na ekološko-ribolovnu zonu odnosno na prava koja proizlaze iz gospodarskog pojasa nije slučajno ako se uzme u obzir čitav ovaj kontekst. Zato smatramo da Hrvatska nema potrebe da ustupa ikome išta. Hrvatska se može pozvati na članke 279. i 287. iz Konvencije o pravu mora koje govore o rješavanju svih sporova mirnim putem odnosno arbitražom na Međunarodnom sudu za pravo mora u Hamburgu. I ništa više od toga. Mi imamo svoje suvereno pravo na proglašenje gospodarskog pojasa odnosno njegovog elementa u obliku ekološko-ribolovne zone. I zato u ovoj situaciji smatramo krajnje neprihvatljivim glasovati o ovom Zakonu dokle god ne završe ti famozni tripartitni razgovori koji se vode odnosno trebali se voditi u travnju u Puli odnosno pogotovo smatramo neprihvatljivim daljnje glasovanje o ovom Zakonu dok ne dobijemo očitovanje od Vlade gospodine predsjedniče Sabora o tome koliko istina u ovom tekstu koji dnevnik navodi da Hrvatska odustaje i od ovakvog krnjeg gospodarskog pojasa u vidu zaštićene ekološko ribolovne zone. Ako smo se svi borili za gospodarski pojas, a posebno mi iz HSP-a, ako smo dobili makar i tu ekološko-ribolovnu zonu krajnje je ponižavajuće za Hrvatski sabor i za hrvatsku naciju da radi jednog Avia odustajemo od toga. I zato tražimo da se najhitnije Vlada očituje o tome koliko su istinite ove informacije odnosno dok ne dobijemo to očitovanje da se o ovom Zakonu gospodine predsjedniče Sabora i gospodo iz vladajuće koalicije ne glasuje. Hvala.
Hvala lijepa. Klub zastupnika HNS-a. Kolegice Pusić. U ime Kluba HNS-a poštovani zastupnik Radimir Čačić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege dakle danas ponovo ne po prvi puta ali ovaj puta izrazito naglašeno imamo jednu od onih rasprava i jednu od onih tema koje zaista ulaze u rubrike, mi stariji se sjećamo Riply-ja vjerovali ili ne, ali ako se netko ne sjeća neka gleda raspravu u ovoj Saboru, u ovom Saboru pa će sve shvatiti. Dakle pred nepuna 4 mjeseca ili pred, ne znam 4 mjeseca, 5, dovoljno u svakom slučaju da svi sve zaboravimo ili jedan dio nas sve zaboravi u ovom Saboru se vodila bitka u kojoj je Vlada pokušavala objasniti, obrazložiti potrebu da se donese Zakon o ekološko-ribolovnom pojasu, objašnjavala da zbog snažnih pritisaka Međunarodne zajednice kojima smo tada bili izloženi i jasno nam je bilo rečeno da ćemo biti i dodatno izloženi, rizika koje to čini za proces bezuvjetnog dobivanja pozitvnog avija pa kasnije i kandidature i roka za otpočinjanja pregovora za Eurposku zajednicu. Objašđnjavali smo da suštini razlika imeđu nečega za što imamo presedan i što možemo čvrsto braniti a to je ekološka i ribolovna zona koju su donjeli jednu Francuska a drugu Španjolska. Pa na zatvorenom mediteranskom moru već psotoje poresedanivelikih zemalja i nema nikakvog razloga da mi svoje pravo ne ostvarimo. DA to je minimum s kojim treba ići, svi se slažući da je maksimum gospodarski pojas. ali upozoravajući da iz ovoga minimuma do maksimuma je samo prostor od umjetnih otoka koji kraj naših 1185 otoka i nije tako važan. Ali dobro svakako bil obi još bolje još kvalitetnije rješenje imati i gosporarski pojas. Tada je HDZ HSLS DC i HSPa koji moram reći nije zaboravio što je g ovorio što treba javno reći, ali zato svi drugi jesu. SVi drugi jesu. Tvrdo je oporba stala protiv Vlade pri čemu su iznošeni i sljedeći stavovi. Svi mi koji smo za proglašenje gospodarskog pojasa, jesmo za Europsku uniju ali nema budućnosti ujedinjana Europa ako nema ravnopravnosti ako se primjenuje dvostruki kriteriji. Zašto ne učiniti puno kvalitetije nešto što je dakle doista utemeljeno na međunarodnom pravu. Prenesimo ovu odluku na hrvatsk egrađene pa neka referendumom odluje u iduća dva tjedna o tome što žele pa neka oni i onda će imati legitimitet i Vlada i Sabor i tako dalje. Na sve to skupa jer nesposobnost ove vlade govori primjer današnje prošlu o nesposobnosti. I ciljevi koje smo politički ostvarili kada smo mi vodili i upravljali zemljom ne mogu se usproditi. dakle, nespominjme one tvrde izrazi koji su ovdje isto tako bili izneseni, izdaja, izdajnici, sram vas bilo i sve ostalo. Dakle ti izdajnici ti koje je sram ti nesposobni da se suprostavke diktatu međunardone zajednice sada traže samo da se primjene hrvatski zakoni i ništa drugo. Koji su oni donjeli protiv vaše voklje i protiv vašeg glasovanja. Da se zaštiti hrvatski Jadran da se opovrgnu javni glasovi koje čitamo svakodnevno, da smo već podlegli ne smo uj tome podlegli smo mi u puno toga i u nekim drugim temama koje ovdje neću otvarati d ane bi izašao iz tema ali svi znamo da avioni lete prema Haagu. Puni. A smješe se ministgri pravosuđa i policije pred kamarema nema balvana ni lanaca. Ovdje na jednoj po nama ključnoj temi Hrvatske to je gospodarska tema , to je tema suvereniteta, to je tema budućnost ove zemlje i bez obzira kako to uvjek samo demagoški zvučali i djece ove zemlj.e SVe to se prodaje za malo vlasti za mrvicu ulaganjivanja Italiji i Sloveniji. Povlačimo dragi moji kolege sve što smo rekli neki su od nas možda pomišljali, ja nisam, da su svi ti stavovi možda posljedica iracionalnog ponašanja. Ali jednog idealizma jednoga nacionalnog romantizma nerazumijevanja toga kud Hrvatska treba ići i šta je dobro za Hrvatsku ma ne. Razotkrilo se to u potpunosti, radi se samo o goloj borbi za vlast. Kada je pred 5 mjeseci trebalo rušiti vladu ve je bilo dobro. Svi argumenti su bili dobri, a danas kada samo treba primjeniti hrvatske zakone ni to nismo spremni. Nismo u zakon koji štiti po prvi puta kvalitetno hrvatsko more nismo spremni uvrstiti nekoliko rječi teritorijalno more i ribolovno ekološku zonu. KOjom ne samo ekološki štitimo nego stavljano definitivno šapu i na ribolovni prostor, i tu ćemo tezu prije ili kasnije imati i o tome ćemo raspravljati i sudeći po svemu ova većina će biti an istoj poziciji. Tako izgleda. Ne treba ni to štiti. Ako bog da izgleda da ćemo i zakon ukinuti. Dobro nas je krenulo u dobrom smjeru smo ovu pokkrenu ovu zemlju, dobar vam je pravac. Suverenitet. Tvrdo držimo gospodarske interese, čvrsto štitimo. Nadam se da će to građani ove zemlje prepoznati i mislim da već prepoznaju. REako sam sve Španjolci Francuzi su unjeli to u svoj ezakonske tekstove. Međunarodne konvencije nam to priznaju, zaštita o čemu je govorio vodje kolega Tadić je neusporediva. Jedna je stvar kad nemamo ove amandman koje sam predložio i koleg iz HSSa a druga je stvar kada ih imamo. Imamo sasvim drugu razinu zaštite. O svemu tome molim vas odlučimo i molim odlučimo pojedinačnim glasovanjem da se vidi tko stoji iza hrvatskih interesa a tko ih prodaje za malo vlasti. Hvala lijepa.
Ispravak netočnog navoda štovani zastupnik potpredsjednik Luka Bebić.
Učinilo mi se da je gospodin Čačić u svom vehemetnom govoru mnoge stvari zaboravio, pa mi se učinilo da je zaboravio i činjenicu da je Vlada u kojoj je on sjedio donjela uredbu koja se sada želi pretočiti u zakon. I da je ovaj Sabor potvrdio takvu uredbu Vlade RH u kojoj je sjedio gospodine Radimir Čačić.
U ime kluba SDPa poštovani zastupnik Slavko Linić.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Klub SDPa je u velikom dilemi kako glasati ali evidentno je da ćemo morati biit suzdržani. Zašto. Iz razloga što ocjenjujemo da plovidva tankera bez dvostruke oplate je nemoguća u Jadranu i da ju jednostavno što prije moramo osigurati. SVaka zaštita je važna za Jadran. Ali u ovome trenutku osnovni problem koji se javlja pred nama zašto ne koriostimo kompletnu zaštitu s obzirom na donesene zakone. I to je razlog da iako ima nekoliko naftnih terminala u gornjem dijelu Jadrana ne možemo pordžati koji u potpunosti ne zaštićuje Jadransko more i pogotvo ne naš ja bih rekao naš teritorijalni pojas i ekološko ribolovni pojas.Dapače u klubu SDPa nam posebno teško pada što vidiom dvostruko ponašanje. S obzirom da je Ivica Račan kao bivši premijer branio ekološko ribolovni pojas kao moguću sponu između hrvatskih interesa i interesa naših susjeda u Jadranu i Europske unije kao moguće rješenje da možda sutra ostvarimo i punu zaštitu kroz gospodarski pojas, a jako dobro pamtimo u vrijeme te rasprave koji su se svi izrazi upotrebljavali upravo za premijere. Upravo za premijere. Zato nam je nejasno, zato nam je neprihvatljivo da u ovom trenutku nakon tih svih silnih uvreda izrečenih upravo u ovoj dvorani ne vratimo se zakonima koje je donio Hrvatski sabor, koji nije zadovoljio u ovom trenutku saborsku većinu. Nije ju zadovoljio kao jedno rješenje koje nije izazivalo trenutne sukobe sa Europom nego je dalo mogućnost svakoj Vladi da brani hrvatske interese i da se pokuša dogovoriti i sa susjedima i sa Europskom unijom. Prema tome i ti dokumenti i ti zakoni koji su doneseni u interesu Hrvatske mislim da trebaju biti sada osnov za ugrađivanje u predloženi zakon. Ovdje imamo stalno pokušaj nalaženja opravdanja. Opravdanje je, pa bivša Vlada ni u uredbi to nije metnula. Nije bitno. Sada imamo zakon. Znamo što je teritorijalno more, znamo koliko je važno, ali isto tako znamo da smo privremeno donesli i Zakon o ekološko ribolovnom pojasu. Ugradimo to u postojeće zakone. Ugradimo. Neće nam donijeti nikakve štete, jer smo te zakone donesli. Prema tome mi se samo borimo protiv plovidbe tankera koji mogu ugroziti Jadran i ništa to neće oslabiti poziciju Vlade Republike Hrvatske u bitci za interese Hrvatske. Ništa neće. Uopće se nećemo služiti retorikom niti izrazima kojima ste vi pokušavali izboriti gospodarski pojas, a znali smo da je to nerealno. Znali smo da će to Hrvatsku uvući u sukob sa susjedima. Znali smo. Ali premijer koji vas je upozoravao na to, bivši premijer, uz sve argumente koje je upotrebljavao da bi pokušao reći da nam ti sukobi nisu potrebni niste ga uvažili. Niste ga uvažili. Niste prihvatili. Da li to znači da argument u ovoj sabornici ne vrijedi? U ovom trenutku je koji argument? Imamo zakone, imamo naše teritorijalno more, imamo ekološko ribolovni pojas. To su naši zakoni, to su argumenti i ugradimo zaštitu tih područja i ograničimo plovidbu tankera koji mogu u gaz. To je ono što mi velimo neće ugroziti poziciju Hrvatske. I zato u ovom trenutku klub SDP-a, u ovoj dilemi gdje se želi boriti ne može prihvatiti polovična rješenja. Očekujemo da će zaista prevladati razum da možda ipak u ovom trenutku je bolje odgoditi ovu raspravu, jer očekivali smo u klubu da ćete prihvatiti amandmane, ali sada kada vidimo da se bojite prihvatiti amandmane predlažemo da predlagač povuče ja bih rekao barem postupak glasovanja. Hvala.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege mi smo, Sabor je raspravu o postupnom isključenju Zakona o postupnom isključenju iz plovidbe tankera bez dvostruke oplate obavio. Sad smo došli u situaciju da nakon što je provedena rasprava i nakon što je raspravljeno i glasovanje o amandmanima na jedan posredan način preko tri kluba zastupnika je u biti preotvorena cijela rasprava o prijedlogu zakona o njegovim ključnim i bitnim rješenjima. To je isto blagodati ovoga Poslovnika kojega imamo. Molim državnog tajnika Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka Branka Bačića da uzme riječ.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažene gospođe i gospodo zastupnici. Htio bih reći nekoliko riječi koje se tiču upravo ovog dijela nakon što je završeno očitovanje o amandmanima. Najprije moram prisjetiti se onoga što sam rekao u samoj raspravi kada je predlagan zakon, a to je da se ovaj zakon gotovo u cijelosti temelji na uredbi koju je Vlada Republike Hrvatske donijela u listopadu 2003. godine i tada sam rekao i sada ponavljam ne zbog toga da bilo kome predbacujem da danas vraćanje na uredbu znači optuživanje za današnje amandmane, odnosno za navode koji se obrazlažu uz amandmane nego jednostavno iz razloga što želim reći da je predlagač, odnosno Vlada Republike Hrvatske tada kada je u listopadu 2003. godine radila ovu uredbu vodila se na istim argumentima, istim pravnim stajalištima kojega se danas vodi Vlada Republike Hrvatske kada donosi ovaj zakon i tada su vjerojatno postojale dvojbe oko ovoga tim više jer je svega tada 17 dana nakon što je usvojena Odluka o jurisdikciji o proširenju jurisdikcije Republike Hrvatske na Jadranskom moru, sigurno su tada sjećanja na tu odluku bila bliža, svježija i za pretpostaviti je bilo onda da bi i tada Vlada bila mogla na takav način riješiti i donijeti uredbu koja bi se odnosila ne samo na uplovljavanje u luke nego koja bi se odnosila i na teritorijalno more i na zaštićeni ekološko ribolovni pojas. Prema tome tada to Vlada nije učinila, a isto tako ovaj Sabor je tu odluku imao na svojoj prvoj Konstituirajućoj sjednici kada ju je prihvatio i osnažio je i time je ta uredba Vlade postala uredba sa zakonskom snagom i tada je od strane ovog Sabora jednoglasno prihvaćena, dakle prije svega tri mjeseca. No s obzirom na potrebu da se naše zakonodavstvo u cijelosti uskladi sa zakonodavstvom Europske unije, a o tome ću nešto kasnije, Vlada Republike Hrvatske je htjela tu uredbu dodatno osnažiti na način da ona praktično u Saboru se donese i postane zakonom. To je jedna stvar. Druga stvar koju sam htio reći to je da je temeljni razlog donošenja ovog zakona jest zaštita Jadrana od mogućeg onečišćenja s brodova. I ovaj zakon se stoga temelji na međunarodnoj Konvenciji o zaštiti od onečišćenja s brodova ili marpulu koji je propisao upravo na ovaj način, zabrane plovidbe brodovima koji nemaju dvostruku oplatu i na taj način je ovaj zakon i uredba koja je donesena u listopadu u tom dijelu oslonjena na marpol, međutim oslonjena je i na direktivu Europske unije u dijelu koji se odnosi na ubrzavanje rokova, odnosno skraćuju se rokovi na koji se način treba pojedini tanker u ovisnosti o veličini, u ovisnosti o nosivosti, u ovisnosti o godini gradnje postupno isključivati iz plovidbe. Dakle to je drugi razlog. Treći je razlog taj što mi držimo da ovakvim zakonom praktično brod koji ne ispunjava uvjete koje ovaj zakon propisuje, ne može uploviti i nema razloga uploviti u Jadran iz razloga jer on ne može uploviti u niti jednu luku koju je, niti jednu hrvatsku luku jer zakon mu to priječi, ne može uploviti u niti jednu slovensku luku jer mu također zakonodavstvo Slovenske države to priječi. Ne može uploviti u niti jednu talijansku luku jer mu ni talijanski zakon također priječi da uplovi u niti jednu luku. Nadalje, on ne može plutati, on ne može se zaustaviti u Jadranu jer mu sustav "shift reportinga", odnosno javljanja daje obvezu da se on kad uđe u Jadran mora najprije javiti Brindiziju, Bariju, Rijeci i Anconi i praktično ga lučke kapetanije u ovom sustavu obaveznog javljanja prate i on ne može ploviti Jadranom jer nema razloga. Nema razloga kad ne može uploviti u nijednu luku, a ne može plutati jer prolazi, jer je u sustavu usmjerene plovidbe njemu zabranjeno zadržavanje u tom sustavu i on mora ploviti. On jedino može doć u Jadran na vrh i vratiti se natrag. To je jedino što on može napraviti na ovaj način, dakle, gdje se ne može nigdje uplovit, a ne može ni plutati u tom Jadranu. Dakle, sa utvrđenim sustavom i shemama usmjerene plovidbe tanker koji ne ispunjava odredbe ovoga Zakona nema razloga uploviti u Jadran. I nadalje, činjenica je da su samo dvije države, činjenica je da su dvije države proglasile, odnosno ovakvu, ovaj Zakon proširile i na teritorijalno more i na zaštićeni obalni pojas. Međutim, činjenica je da one nemaju zatvoreno more koje ima Republika Hrvatska i da sa istim zakonom kojega je donijela Republike Slovenija i Republika Italija ti brodovi ne mogu uploviti, a s druge strane uz države koje su proglasile ovaj Zakon i proširile ga na teritorijalno more i na zaštićeni njihov gospodarski pojas njima bi dnevno prolazili tankeri sa, bez dvostruke oplate ispred njihove obale i na taj način su one riskirale donošenje takvog zakona. Jer njima, ukoliko zabrane uplovljavanje tanker bez dvostruke oplate u njihove luke to ne znači da i dalje brodovi ne mogu ploviti ispred njihove obale. Što nije slučaj sa Jadranskim morem jer se takav slučaj, naime, ne može dogoditi. I iz tog razloga, kad smo donosili ovaj Zakon i kad je prijašnja Vlada donosila uredbu vodila je računa upravo o ovim činjenicama. Čini mi se da je Klub SDP-a na raspravi podržao ovakav Zakon kakav smo imali, kakav je danas ovdje na raspravi. O tome je i gospodin jučer baš upravo na sjednici kada smo, na plenarnoj sjednici kada smo govorili o Zakonu o sigurnosnoj zaštiti trgovačkih brodova i luka otvorenih za međunarodni javni promet, gospodin Peruško, upravo je rekao da će oni ovaj način podržat, da će ovakav Zakon koji danas ovdje na saborskoj raspravi o njemu raspravljamo, da će ga upravo podržati u tekstu koji je predložen kako se naime, ne bi došlo do politizacije i bespotrebnog politikanstva kad je u pitanju ovaj Zakon koji je u cijelosti utemeljen na međunarodnim konvencijama i o pravu mora, i marporu, dakle, Međunarodnoj konvenciji o zaštiti onečišćenja s brodova i na direktivi Europske unije, koja je dijelom propisala rokove koji su, koji skraćuju vrijeme u kojemu se tankeri bez dvostruke oplate moraju povući iz plovidbe. Dakle, držimo da je na ovaj način Zakon usklađen sa Međunarodnom pomorskom organizacijom, odnosno sa konvencijama koje je onda donijela. Ovaj je Zakon usklađen u dijelu rokova sa direktivom Europske unije i u trećem, treća stvar on u potpunosti postiže efekt, dakle, da brodovi ne mogu uploviti u Jadran. I četvrta stvar koju također želim reć, a mislim da je vrlo, vrlo bitna. Naime, o tome da li Vlada namjerava ili ne namjerava odustati od zaštićeno ekološko ribolovnog pojasa, moram vam reć da je Vlada Republike Hrvatske 12. ožujka osnovala Međuresornu radnu skupinu na čijem sam ja čelu za osnivanje, za predlaganje konkretnog rješenja punog učinkovitog nadzora zaštićeno ekološko ribolovnog pojasa i mi u tom smislu smo održali nekoliko sastanaka. Tu Međuresornu radnu skupinu čine Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka, Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo vanjskih poslova, Ministarstvo obrane, Ministarstvo europskih integracija i mi smo izradili upravo prijedlog kojim u prijelaznom periodu osnivamo, predlažemo osnivanje obalne straže čija je temeljna zadaća nadzor i kontrola zaštićeno ekološko ribolovnog pojasa. Prema tome, toliko o tome koliko Vlada namjerava odustati od zaštićeno ekološko ribolovnog pojasa s jedne strane, a s druge strane što držimo da, dakle, ovakvim Zakonom se vitalni interesi Republike Hrvatske, a to je zaštita Jadrana u cijelosti su zaštićeni. Eto, hvala lijepo.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Košiša Čičin Šain.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Ispravila bi netočni navod gospodina državnog tajnika u dijelu gdje je govorio da brodovi nemaju interesa da uplovljavaju u Jadransko more, odnosno s time što ne mogu uploviti u luke da nemaju interesa da uplovljavaju u more. Netočan je navod iz razloga što kao što znamo brodovi često puta znaju plutati po godinu dana i više, čekajući svog kupca za nastup koja se u tim brodovima pohranjuje dok ne nađe kupca. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Miroslav Rožić.
Vjerojatno će gospodin državni tajnik ispraviti ovo što je rekla kolegica Čičin-Šain, ali ja ću to na drugačiji način ispraviti nego netočni navod se sastoji u ovome. On je zapravo ušao, objašnjavajući ovdje, sam u jedan paradoks, a to je rekavši da tankeri s jednostrukom oplatom mogu uploviti u Jadran, mogu otići do vrha Jadrana i vratiti se natrag. Ne mogu plutati, ne mogu ništa, a nakon toga je izjavio da to ne mogu učiniti što se tiče Hrvatske, u našem teritorijalnom moru što nije točno. Upravo zbog toga razloga. I konačno, gospodine državni tajniče, nije vam predsjednika Sabora, ali ja ću molim, nisam digao za povredu Poslovnika iako sam mogao. Ne želim na tome inzistirati. Ali nazivati od strane državnog tajnika ovdje saborske zastupnike koji brane nacionalne interese politikanstvom nije primjereno, iako nije bolest u pitanju. Ali doista politikanstvom se mi ovdje ne bavimo nego se bavimo politikom, a politika je zaštititi nacionalni interes ovdje. Tankeri koji plove od Otranskih vrata do Trsta i vraćaju se natrag nisu pod našom jurisdikcijom ako ne uzmete ove amandmane u obzir. Kraj priče.
Ja sam čuo riječ politikanstvo, ali želim da državni tajnik objasni šta je pod tim mislio. Izvolite gospodine Bačiću.
Najprije bih odgovorio uvaženoj zastupnici gospođi Čičin-Šain. Kad sam rekao da brodovi se koji uđu u Jadran u sustavu shema usmjerene plovidbe ne mogu zaustavljat nego moraju ploviti do luke odredišta i vratit se natrag. Rekao sam da plutati u Jadranu ne mogu. To je jedna stvar. Druga stvar, nisam ja rekao da, gospodine saborski zastupniče, da se saborski zastupnici bave politikanstvom niti mi je to na kraj pameti palo. Ja sam samo rekao da je sinoć u okviru rasprave koja se odnosila na Prijedlog zakona o zaštiti, o sigurnosnoj zaštiti trgovačkih brodova i luka otvorenih za međunarodni promet, gospodin Peruško, čini mi se, ovdje ga ne vidim, rekao da će upravo Klub SDP-a ne želeći se baviti politikanstvom podržati ovaj Zakon koji je danas na dnevnom redu i njegovo usvajanje. Dakle, nisam rekao niti mi je na kraj pameti pada uvaženim zastupnicima reći da se bave politikanstvom.
Hvala lijepa. Idemo na glasovanje prema prijedlogu Kluba, prema prijedlogu Kluba HNS-a je predloženo pojedinačno, osobno glasovanje. Kolega Tomčić, izvolite. ... [[Upadica se ne čuje.]] Molim? Ne razumijem, izvolite.
Predložili ste, gospodine predsjedniče, da se pristupi sada glasovanju o prijedlogu kluba HNS-a. Jesam dobro čuo?
Prijedlog Kluba HNS-a je bio da se pojedinačno glasuje.
Oprostite onda, krivo sam vas shvatio. Onda ipak u ime Kluba HSS-a tražim riječ. Dakle, ako sam dobro razumio vi kanite unatoč svih ovih apela stavit ovaj Zakon na glasovanje. U ime Kluba HSS-a tražim stanku, radi konzultacije u Klubu kako bi mogli pristupiti glasovanju. Pet minuta.
U redu.
Hvala vam lijepa.
Pet minuta stanka. Kolegice i kolege vrijeme za stanku je isteklo. Molim poštovanog zastupnika Zlatka Tomčića u ime Kluba HSS-a. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Na početku izlaganja u ime Kluba HSS-a moram iskreno izraziti žaljenje, što smo morali na ovaj način doći do prava da s ove govornice ipak završno kažemo nekoliko riječi o ovom zakonu. Znamo da Poslovnik nije savršen, znamo da u traženju mogućnosti da se čovjek približi mikrofonu postoje razno razni načini. Mi smo ga zlorabili ovoga puta, to javno priznajem, ali mislimo da je tema toliko važna, toliko bitna, da čak ni taj eto mala zlouporaba ili lukavstvo kako doći do mikrofona nije tako teški grijeh. Naime, meni se čini da u Hrvatskom saboru postoje neke teme, koje su unaprijed osuđene da budu sporne. Koje su unaprijed osuđene da suprostavljaju različite političke grupacije u ovom Saboru. To je očito i tema isključivo gospodarskog pojasa, prevedimo zaštićene ribolovno ekološkog pojasa, to je tema evo ovih tankera sa dvostrukom oplatom, dakle sve što je vezano na jedan iznimno važni, ako ne i najvažniji resurs kojeg ova država posjeduje, Jadransko more. U svom četverogodišnjem predsjedanju Hrvatskim saborom, moram iskreno reći nisam imao previše gorkih trenutaka, ali jedan od težih dana je bio dan kada se donosila odluka o proglašenju zaštićeno ekološko ribolovnog pojasa. Taj dan je bio uistinu težak, taj dan su se suprostavile različite koncepcije, taj dan je bio ispunjen špekulacijama, dogovorima, i pokušajima opstrukcija da se ne donese ništa. Dakako da neću nikog imenovati. Ali tendencija je značajna u ovoj dvorani bila, da taj dan Hrvatska ne dobije, ne isključivo gospodarski pojas, nego ni zaštićeni pojas. Preuzeo sam osobno odgovornost i na sebe i na Klub HSS-a da prihvatljivim amandmanima koji mogu pomiriti sve aspiracije u ovom domu, ipak dođemo do onoga što je moguće tog momenta bilo. Razapeti smo, popljuvani smo, i danas nam nije žao da se to dogodilo. Gospodine predsjedniče, sjedio sam na ovom mjestu, gdje vi danas sjedite. Nikada nije ružnijih riječi izgovoreno na račun predsjednika Sabora, na račun predsjednika jednog kluba, na račun jedne stranke kao to veče neposredno prije glasovanja, odnosno u tijeku glasovanja o amandmanima. S ove govornice su na mene upirani prsti, sram vas bilo. S ove govornice je na mene vikano da predlažemo bučkuriš, da smo nagodbenjaci, da nas treba sram biti šta radimo. Ponosan sam danas nakon ove rasprave da je Hrvatska seljačka stranka, i ja osobno, tada kao predsjednik Sabora da smo se izložili tom nerazumnom ponašanju, ali ipak uspjeli spasiti činjenicu da Hrvatska danas ima onih 95% sadržaja isključivog gospodarskog pojasa. Nisam zaboravio šta mi je govoreno iz redova HDZ-a. i današnji premijer Sanader je, govorio da nismo dobili ništa, iz klupa je dobacivano koješta. Pogrdne riječi, izdržali smo. Nije bilo lako. Ali Hrvatska danas ima makar to što ima. I gle čuda, nakon svega toga, nakon te silne borbe da ipak dobijemo nešto, danas se osporava i taj minimum kojeg smo dobili, a sa kojim je današnja vladajuća struktura potpuno nezadovoljna, ona je bila nezadovoljna što nemamo isključivi gospodarski pojas. Pa šta bi bilo da ga imamo? Ne želimo danas primjeniti čak ni ovu odluku koju imamo u nekakvom minimumu, nekakvu zaštićenu ekološku ribolovnu zonu. Dosljednosti velike. Poštenja u ophođenju prema kolegama zastupnicima velikog. Poštivanja nacionalnih vrijednosti, nacionalnih resursa i poštivanja pogleda u budućnost ove države, preveliko. Ja ovo ne mogu protumačiti. Ja sada molim, iskreno molim, odustanite gospodine predsjedniče od glasovanja od ovog zakona, jer u ovom Saboru je ponekad potrebno, a to sam i sinoć rekao, kada smo se skriveći od kamera Hrvatske televizije, kada smo raspravljali o prijedlogu Zakona o nacionalnim mirovinama i tada sam molio i ponovit ću, nadam se da me možda danas još netko čuje osim vas ovdje u dvorani, da postoje naprosto teme o kojima ovaj Sabor i sve stranke u Saboru moraju pokušati nekad postići konsenzus, suglasje oko nečega što je važno. Jučer sam rekao da je to važno vezano na projekt nacionalnih mirovina. Danas kažem da je to itekako važno kada je u pitanju zaštita, jednog od najvažnijih resursa kojeg ova država i ovaj narod ima, zaštite Jadranskog mora. Pa već ako je tako kako gospodin državni tajnik kaže, da se ne može dogoditi da uplovi u Jadran, obzirom na sva ona ograničenja tanker koji ne može izazvati nekakvu havariju, koji nema odredište u Jadranskom moru, ako stvarno ne može uploviti, pa napišimo onda da ne može uploviti. U čemu je onda problem, ako se stvarno ne može dogoditi da one ne može uplovit. Da je takva kontrola. Pa čega nas je onda strah? Pa šta onda znači slobodan i nesmetani prolaz? Ako je to točno gospodine državni tajniče što vi govorite, onda možemo ne napisati samo nesmetani prolaz, nego ga možemo tri put napisati. Pa vas uistinu molim da se ne takmičimo, ne nadmudrujemo na stvarima koje su toliko važne za zaštitu Jadrana i za budućnost i turizma i biološke ravnoteže i bioloških resursa u Jadranu i svega onog što nam more donosi. Još jednom gospodine predsjedniče, ja iskreno apeliram nemojte davati danas na glasovanje. Ostavimo si malo vremena, pokušajmo porazgovarati i pokušajmo ovaj zakon donijeti ipak u nešto boljoj formi koja garantira adekvatniju zaštitu ovog prevažnog resursa. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Gospođe i gospodo zastupnici, Vlada je uputila u saborsku proceduru Konačni prijedlog Zakona o postupnom isključenju iz plovidbe tankera bez dvostruke oplate. Uvršten je u saborsku proceduru po hitnom postupku, većinom glasova. Bilo je prigovora da se uvrsti po hitnom postupku. Uvršten je većinom glasova. Provedena je rasprava o tom prijedlogu zakona po hitnom postupku. Vlada je iznijela svoja stajališta, argumente, razloge. Zastupnici i klubovi zastupnika oporbenih stranaka iznijeli su svoje protivljenje, ocijene, razloge zašto ga prvo ne treba prihvaćati u hitnom postupku, zašto u redovitu proceduru, to je parlamentarna većina otklonila. Rasprava je provedena. Danas je raspravljeno i o amandmanima, glasovano o amandmanima. Raspravljeno je i glasovano o cijelom zakonu. Nakon zaključene rasprave o amandmanima je na onaj specifični zakon ponovo otvorena rasprava kroz istupe troje predsjednika klubova oporbenih stranaka koji su iznijeli sve svoje razloge zašto drže da ovaj zakon ne treba donijeti. Također smo glasovali i o prijedlogu zaključka kluba zastupnika HSS-a da se odgodi glasovanje o prijedlogu ovoga zakona, na čemu sada pledira poštovani zastupnik Tomčić, i taj zaključak nije prihvaćen. Taj zaključak nije prihvaćen. i gospođo tajnice budući da postoji prijedlog za poimenično glasovanje, Vlada snosi odgovornost, parlamentarna većina snosi odgovornost, idemo na glasovanje.
Jene Adam, Đurđa Adlešić, Irena Ahel-za, Zdenko Antešić, Ingrid Antičević-Marinović-protiv, Željka Antunović, Franjo Arapović, Mato Arlović-protiv, Zdenka Babić-Petričević-za, Stjepan Bačić-za, Ivan Bagarić - za, Marija Bajt, Ivo Banac, Luka Bebić - za, Snježana Biga-Friganović - protiv, Danira Bilić - za, Jure Bitunjac - za, Florijan Boras - za, Dražen Bošnjaković - za, Ljubica Brdarić - protiv, Mate Brletić - za, Mirjana Brnadić - za, Kajo Bučan - za, Perica Bukić - , Karmela Caparin - za, Mato Crkvenac - protiv, Radimir Čačić - protiv, Ivan Čehok – [[Upadica: Nismo ga čuli.]] , Lino Červar - za, Lucija Čikeš - za, Zdenka Čuhnil -protiv, Tomislav Čuljak - za, Krešimir Čosić - za, Miljenko Dorić -, Valter Drandić - suzdržan, Ivan Drmić - za, Josip Đakić - za, Anto Đapić - , Srećko Ferenčak - protiv, Mirko Filipović - , Stjepan Fiolić - za, Katarina Fuček - za, Ratko Gajica - , Mato Gavran - protiv , Branimir Glavaš - za, Zdenko Haramija - , Vilim Herman - protiv, Silvano Hrelja - za, Nikola Ivaniš - ,Rade Ivas - za, Gordan Jandroković - , Ivan Jarnjak - , Ivo Josipović - , Vlado Jukić -protiv , Ljubo Jurčić - , Neven Jurica - za, Marin Jurjević - protiv, Damir Kajin - , Antun Kapraljević - protiv, Ivica Klem - za, Ivan Kolar - protiv , Miroslav Korenika - protiv, Alenka Košiša Čičin-Šain -protiv, Pero Kovačević - protiv, Zlatko Kramarić - protiv , Željko Krapljan - za , Vladimir Kurečić - za , Željko Kurtov - protiv, Ljubica Lalić - protiv , Josip Leko - protiv , Ruža Lelić - za, Dragutin Lesar - protiv , Slaven Letica - , Slavko Linić - suzdržan, Ivan Lončar - ,Šime Lučin - , Marija Lugarić - , Nevenka Majdenić - za , Nikola Mak - , Dujomir Marasović - za, Ante Markov - protiv, Krunoslav Markovinović - za, Jagoda Martić - protiv, Jagoda Majska-Martinčević - za, Frano Matušić - za, Milan Meden - za, Darko Milinović - za, Neven Mimica - suzdržan, Petar Mlinarić - za, Zvonimir Mršić - , Željko Nenadić - , Živko Nenadić - za, Milanka Opačić - , Ivica Pančić - protiv , Božidar Pankretić - protiv, Branimir Pasecky - , Jelena Pavičić-Vukičević - protiv, Željko Pavlic - protiv, Željko Pecek - protiv, Biserka Perman - protiv, Anton Peruško - , Dorotea Pešić-Bukovac - suzdržana, Tonino Picula - protiv , Velimir Pleša - za, Vladimir Pleško - za , Valter Poropat - , Drago Prgomet - za , Šime Prtenjača - za, Dragutin Pukleš - za , Zvonimir Puljić – za, Milorad Pupovac - , Vesna Pusić - protiv, Furio Radin - , Jozo Radoš - protiv, Niko Rebić - za, Luka Roić - , Ivanka Roksandić - za, Miroslav Rožić - protiv, Petar Selem - , Damir Sesvečan - za, Gordana Sobol - protiv , Zdravko Sočković – za, Nikola Sopčić - za, Vojislav Stanimirović - za, Nenad Stazić - protiv, Ivana Sučec-Trakoštanec - za, Josip Sudec - , Darko Šantić - protiv, Vladimir Šeks - za, Marko Širac - , Vladimir Šišljagić - za, Vesna Škulić - , Božica Šolić - za, Damir Špančić - za, Mato Štimac - , Tonči Tadić - protiv, Šemso Tanković - , Ruža Tomašić - , Zlatko Tomčić - protiv, Emil Tomljanović -za, Jozo Topić - za, Pejo Trgovčević - , Marko Turić - za, Davorko Vidović - , Branko Vojnović - protiv, Josip Vresk - protiv, Ivan Vučić - , Antun Vujić - , Vice Vukov - protiv, Dragica Zgrebec - protiv, Mario Zubović - .
Sada molim da tajnica pročita i one zastupnike koji nije zabilježeno da su glasovali.
Zdenko Antešić, Željka Antunović, Miljenko Dorić, Anto Đapić, Mirko Filipović, Zdenko Haramija, Nikola Ivaniš, Ivo Josipović, Ljubo Jurčić – suzdržan, Damir Kajin, Ivan Lončar, Šime Lučin, Marija Lugarić, Zvonimir Mršić, Anton Peruško, Milorad Pupovac, Ivica Račan, Furio Radin – za. Vesna Škulić, Šemso Tanković, Ruža Tomašić, Pejo Trgovčević, Antun Vujić, ...
Utvrđujem da je za Konačni prijedlog ovoga Zakona sa amandmanima glasovalo 77 zastupnika, protiv 47 i 6 suzdržanih i na taj način je sa tom većinom donesen Zakon o postupnom isključenju iz plovidbe tankera bez dvostruke oplate u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima. … [[početak nije snimljen]] gospodo zastupnici nastavljamo sa radom. Predlažem objedinjenu raspravu - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, predlagatelj Vlada - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost – Predlagatelj Klub zastupnika SDP-a, prvo čitanje P.Z. br. 10 Sabor suglasan, idemo na objedinjenu raspravu. Molim ministra financija, gospodina Ivana Šukera, da obrazloži dodatno konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Izvolite.