Dame i gospodo, otvaram 30. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH koja uobičajno počinje izvođenjem himne. [[INTONIRANJE HIMNE]] Srdačan pozdrav za poslanike i goste, članove Savjeta ministara i za sve prisutne. Obavještenje iz kabineta predsjedavajućeg Savjeta ministara obavješteni smo da gospodin Zoran Tegeltija zbog ranije preuzetih obaveza nije u mogućnosti da prisustvuje sjednici. Odsustvo su opravdali poslanici: Enver Bijedić, Nermin Mandra i Edita Đapo. Ima ukupno 28 prisutnih, ima onih koji su najavili kašnjenje. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Sa ranijeg dnevnog reda skinute su tačke: Tačka 18. Godišnji izvještaj o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmana za ljudska prava BiH za 2021., broj: 01,02-37-1-786/22 od 19. 5. 2022 na zahtjev Ustavnopravne komisije zbog odsustva predlagača materijala. Tačka 22. Imenovanje direktora i dva zamjenika direktora Agencije za prevenciju korupcije ... ne, na dnevni red su dodate tačke, znam da ima ova tačka. Dakle, imenovanje direktora i dva zamjenika direktora Agencije za prevenciju korupcije i kooordinaciju borbe protiv korupcije, broj: 05/8-50-15-940/22 od 15.06.2022.; Izvještaj o utvrđivanju rang-liste kandidata Tačka 23. Prijedlog odluke o imenovanju članova Savjeta nacionalnih manjina Bosne i Hercegovine, podnosilac: Zajednička komisija za ljudska prava, broj: 03/6-34-1-684-2/22 od 23.6.2022.; Tačka 24. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za usaglašavanje teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama (P.Z.E.I, predlagač: Savjet ministara BiH), zakon broj 01,02-02-1-495/21 od 16.6.2021.; Tačka 25. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za usaglašavanje teksta Zakona o dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost (predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH), zakon broj: 01-02-1-378/21 od 9.3.2022.; Tačka 29. Davanje sualasnosti za ratifikaciju Protokola kojim se izmjenjuje i dopunjuje Konvencija za zaštitu pojedinaca u vezi s automatskom obradom ličnih podataka, broj: 01,02- 21-1-977/22 od 21.06.2022.; 2 Tačka 30. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju Programa aktivnosti prekogranične saradnje Bosna i Hercegovina – Crna Gora za 2018.-2020. za 2020. godinu između Evropske komisije, Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore, broj: 01,02-21-1- 987/22 od 23.06.2022.; Tačka 31. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o grantu (Reginalni projekat čvrstog otpada u Živinicama) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj koji se odnosi na investicijski grant od Švedske Agencije za međunarodni razvoj i saradnju (SIDA), broj: 01,02-21-1-993/22 od 24.06.2022. Izmjenjene su: Tačka 3. Prijedlog amandmana II. na Ustav Bosne i Hercegovine, predlagač: poslanik Dženan Đonlagić, broj: 01-01-1-573/22 od 13. 4. 2022. (prvo čitanje); sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Tačka 5. Prijedlog zakona o izmjenama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, predlagači: poslanici Nermin Nikšić, Saša Magazinović, Nada Mladina i Zukan Helez, broj: 01- 02-1-863/21 od 21. 4. 2021. (drugo čitanje); sa Izvještajem Ustavnopravne komisije Tačka 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, predlagač: zastupnik Nenad Nešić, broj: 01-02-1-812/22 od 24. 5. 2022. (prvo čitanje); sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Tačka 7. Prijedlog zakona o upisu pripadnosti konstitutivnom narodu, nacionalnoj manjini i ostalim u Bosni i Hercegovini, predlagač: poslanik Nikola Lovrinović, broj: 01-02-1- 529/22 od 28. 4. 2022. (prvo čitanje); sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Riječ ima zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Denis Zvizdić.
Hvala predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne uvažene kolegice i kolege, i prisutne goste u sali. U skladu sa članom 72. stav (1) Poslovnika Predstavničkog doma tražim da se na današnji dnevni red, odnosno dnevni red današnje sjednice Predstavničkog doma uvrsti nova tačka dnevnog reda, odnosno incijativa kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da u što kraćem roku donese odluku o privremenoj suspenziji carinskih stopa kod uvoza robe i to za euro dizel, lož ulje i benzin 95, benzin 98. Ova incijativa ima elemenat visoke hitnosti, jer ako je danas usvojimo Vijeće ministara BiH može navedenu odluku donijeti vrlo brlo što bi kao pozitivnu posljedicu imalo niže cijene goriva u BiH, a što bi naravno bilo od velike koristi za sve građane BiH imajući u vidu aktuelna poskupljenja i negativne efekte inflacije. Svima nam je poznato da veliki dio ekonomije zavisi od cijene nafte i naftnih derivata pa vjerujem da bi ukidanjem carinske stope na uvoz ovih roba došlo i do stabilizacije drugih cijena,a ne samo cijene goriva. Napominjem da je BiH skoro jedina zemlja u regionu koja ima ovakvu carinsku stopu na uvoz nafte i zbog toga vas pozivam da uvrstimo ovu incijativu na dnevni red i da je danas usvojimo jer vec praktično od narednog mjeseca možemo imati niže cijene goriva ali i drugih namirnica u BiH za sve građane BiH. Materijal ste jutros dobili, službeno je protokolisan i distribuiran po svim klubovima, tako da se o njemu možemo izjasniti. 3 Hvala.
Hvala. Gospodin Brane Borenović, izvolite.
Hvala. Uvaženi predsjedavajući. Pa, evo, u skladu sa članom 71. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH kolega Magazinović i ja predlažemo da se u dnevni red 30. sjednice Predstavničkog doma uvrsti nova tačka dnevnog reda pod nazivom – Razmatranje hitnog usvajanja Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o akcizama u BiH broj: 2-02-1-298/22 od 11.03.2022. godine u cilju minimiziranja negativnih ekonomskih efekata zbog visoke cijene nafte i naftnih derivata sa prijedlogom zaključka koji glasi : Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH poziva Doma naroda Parlametnarne skupštine BiH da hitno i bez odlaganja usvoji Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o akcizama u BiH broj 01-02-1-298/22 od 09.03.2022. Ja mislim da apsolutno više ne znam šta je potrebno obrazložiti da evo nakon skoro četri mjeseca po ko zna koji put zatražimo od drugog Doma u Parlamentarnoj skupštini BiH da potvrdi u istom obliku Prijedlog zakona koji smo mi ovdje ogromnom većinom glasova usvojili još 09. marta 2022. godine s ciljem da se na 6 mjeseci ukinu akcize na naftu i naftne derivate. Danas je cijena goriva, evo, kad sam dolazio iz Banja Luke vidio, da se primiče toj čarobnoj granici od 4 KM. Vidim ovdje na nekim benzinskim pumpama već 3,81-3,85 KM, a ono što se može uraditi odlukom ovog Parlamenta, što je već izglasano u Predstavničkom domu, da se ukinu akcize na pola godine i da cijena goriva bude, što nafte, što bezolovnog, skoro i do pola KM jeftinije nego što je danas na benzinskim pumpama. Ovo je jedna vrsta procedure i još po ko zna koji put formalnog apela Predstavničkog doma prema Domu naroda koji iz raznoraznih razloga, da više ne ulazim u sadržaj i suštinu, odugovlači, zaustavlja, stopira da smanji, to jest da ukine akcize na gorivo i da bar na nekoliko mjeseci koliko toliko olakša građanima, ali i privredi i svima onima koji sipaju gorivo u svoja vozila, da bude jeftnije za 30, 35 do 50 feninga. Ja mislim da je ovo nešto što apsolutno zaslužuje da bude tačka dnevnog reda, da ima svoj prioritet i da na taj način zaustavimo bilo kakvu dalju, dalje obrazlaganje nečeg što smo vidjeli mnogo puta u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH.
Hvala. Gospodin Saša Magazinović, je li to isti prijedlog?
/nije uključen mikrofon/
Izvolite.
Samo dvije rečenice u prilog ovome. Dakle, prije 110 dana smo usvojli ukidanje akciza u ovom Domu, dakle, prije 110 dana. Od tada je prošlo 2640 sati koje su bili sasvim dovoljno 4 vrijeme da to isto učini i Doma naroda. Podsjetiću vas, premijer Višković je dao svoju saglasnost i javno izrekao, premijer Novalić također, međutim zastupnici, prije svega SNSD-a, su prvo tvrdili da je to protuzakonito, dakle, ukinuti akcize i učiniti gorivo jeftinijim 30 do 45 feninga, a onda kada je gospodin Dodik rekao da treba ići u tom pravcu, onda je odjednom postalo zakonito, ali je taj isti zakon preusmjeren u proceduralne hodnike iz kojih još uvijek nije izašao. Ustavnopravna komisija gdje trebao biti zakon zakazana pa otkazana i dolazimo u situaciju da događaji prestižu jedni druge i da pomalo zaboravljamo da Dom naroda je ostao dužan da se izjasni i konačno, ili usvoji ili odbaci taj zakon. Moje lično mišljenje je da se odugovlači iz razloga da bi taj novac ostao u budžetu i da bi se tim novcem kupili izbori. To je moje lično mišljenje, ali u svakom slučaju Doma naroda treba privesti kraju tu proceduru i nelogično je da 110 dana treba da se izjasne o zakonu koji je prejednostavan. Samo kaže, akciza nula. I da dodam, apsolutno podržavam incijativu gospodina Zvizdića. Smatram da je treba da nas razmatrati, smatram da je treba razmatrati u hitnoj proceduri i da ukidanje carine čije porijeklo nije EU, CEFTA ili zemlja sa kojom imamo poseban aranžman bi omogućilo da se i proširi prostor u kome možemo nabaviti gorivo na drugoj adresi, jer danas smo usmjereni baš zbog tih 10% samo tamo gdje carina ne postoji. Ako ukinemo tih 10% onda se nadam da će biti, ne samo jeftnije gorivo, nego i mogućnost nabavke goriva i zbog toga smatram ovu incijativu izuzetnom dobrom.
Hvala. Gospođa Snježana Novaković-Bursać. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Samo nekoliko riječi povodom ovog insinuiranja da neko opstruiše donošenje Zakona o akcizama. Naime, svjedoci smo, odnosno znamo svi koji dolazimo iz Republike Srpske, da je to jedan od zaključaka Narodne skupštine koji će biti ispoštovan. Međutim, ono što je takođe evidentno i logično potpuno, da opozicioni poslanici, naravno u predizborno vrijeme idu sa ovakvim incijativama i ništa to nije čudno ni neuobičajno. Međutim, ko imalo prati situaciju globalno može sa velikom sigurnošću da utvrdi da mi živimo u potpuno neizvjesnom vremenu gdje niko ne može da pretpostavi, kao što je maločas gospodin Magazinović rekao, da li će i u kojoj mjeri biti dostupni energenti, a posebno ne može da pretpostavi koja će biti cijena, niti može iz iskustva praćenja zemalja u okruženju koje su primijenile takve mjere, garantovati da će ukidanjem akciza i u bilo kom obimu zaista i doći do smanjenja cijena, odnosno do poželjnog efekta po građane kojemu svi težimo. Prema tome, što se SNSD-a tiče mi smo stranka koja se namjerava i dalje odgovorno ponašati prema javnim finansijama. Imamo namjeru da održimo stabilnost ukupnog sistema, a posebno finansijskog sistema jer smo obavezni u ova krizna vremena da intervenišemo na direktan način tamo gdje budemo i gdje smatramo da je najpotrebnije, a to je direktno prema određenim granama privrede, direktno prema građanima koji jesu ugroženi. Ali pošto ne bježimo i mislim o da u svakoj incijativi treba na adekvatan način da se razgovara, i da ne treba bježati ni od ovakvih mjera kakve su možda i danas predložene, ja ću samo zamoliti predjedavajućeg, kada se završe ove diskusije pauzu 10 minuta. Hvala.
Gospodin Saša Magazinović, ispravka krivog navoda. 5
Dakle, kolegica spočitava da mi prelažemo ukidanje akciza i jeftinije gorivo za 30 do 45 feninga zato što je predizborna kampanja. Još jednom, ovo je predloženo i usvojeno u ovom Domu prije 110 dana po hitnoj proceduri i ako je tačno, a tačno je da je i Narodna skupština Republike Srpske dala podršku, onda nam neko treba odgovoriti zašto se blokira usvajanje Zakona o akcizama u Domu naroda, zašto to nije usvojeno hitno što mi zapravo tražimo? Druga stvar, kolegica kaže da su oni odgovorni, citiram – prema javnim finansijama, dakle, to i ja tvrdim, da ste vi odgovorni prema budžetu, ali niste odgovorni prema građanima, jer je vama stalo da taj novac ostane u budžetu i da sa njim raspoložete u predizborno vrijeme, a nije vam stalo da gorivo bude jeftinije 30 do 45 feninga. Zbog toga je ova tačka predložena i stavljena na dnevni red jer se previše i predugo ćuti o sudbini Zakona o ukidanju akciza koji, ljudi misle da je to odbačeno, nije odbačeno, to je još uvijek živo u Domu naroda. Mi moramo učiniti ono što možemo nakon što smo ga ovdje usvojili, da ubrzamo i to tamo. Neću dalje da ne otvaram druge teme.
Hvala. Krivi navod, Branislav Borenović.
Ja zaista smatram da, ne da je teško, nego je nemoguće braniti nešto što je neodbranjivo. Ljudi, svi smo svjesni da je ovo još jedan pokušaj i korak koji treba da uradimo ovdje u Predstavničkom domu da Dom naroda, kaže Saša nakon 110 dana, sad će četri mjeseca, usvoji zakon kojim će se ukinuti akcize na šest mjeseci što rade svi u regionu, što radi svaka zemlja. Ja ne mogu da shvatim niti jedan izgovor za ovakvo nešto. Tačno je da je to zaustavljeno da ne ide po hitnoj proceduri u Domu naroda od strane četri delegata iz SNSD-a Milorad Dodik i to hoću da još jednom kažem. Kolege, Prodanović, Špirić, Majkić i Nović su svojim glasom protiv zaustavili da imamo ukinute akcize i jeftnije gorivo evo već skoro četri mjeseca. Nemojte to raditi, nemojte da mrcvarite i narod i ljude i građane i privredu i sve one koji očekuju da društvo uradi, vlast, ono što je u njenoj moći. Naravno, mi ne možemo uticati na tržište goriva, ali možemo da utičemo da se smanji cijena i dizela i bezolovnog za 30, 35, 45 feninga, možda i više zbog, naravno PDV-a koji se obračunava na akcizu. Nema potrebe, potrošeno je četri mjeseca, izgubljeno je četri mjeseca zato što procedurama razvlačite to namjerno. ... šansu da se popravite jer ovo što vi govorite je neodgovorno,
Vrijeme.
antinarodno, protiv interesa i privrede i ljudi bez obzira iz kojeg dijela dolaze.
Snježana Novaković-Bursać, krivi navod. 6
Hvala puno. U suštini je izvlačenje iz konteksta ovo što je rekao kolega Magazinović, pa isto gospodine Magazinoviću da ne znate čemu budžeti služe. Ako ne znate, evo konkretno Budžet Republike Srpske će u ovoj godini da isfinansira dva puta povećanje plata korisnicima, odnosno prosvjetim radnicima, radnicima u kulturi, policiji itd. Mi mislimo da je odgovor na inflaciju najbolji onaj koji je direktan, a koji se tiče povećanja plata u mjeri koja je moguća. Drugo, jedanput i očekujemo još do kraja godine povećanje penzija koje se takođe kada je u pitanju Republika Srpska dijelom dotira u nedostajući dio direktno iz budžeta. To je što se tiče tog izvlačenja iz konteksta. Što se tiče da li mi jesmo ili nismo za ukidanje akciza, jesmo, da, ali kada budemo sigurni da će ono zaista proizveesti efekat. Mene još uvijek niko dosada, a analiziramo svakodnevno, nije uvjerio, ali posegnut ćemo mi za tom mjerom i ne bježimo od toga, međutim šta ako ukinemo akcize a ne dođe do smanjenja cijena, što je vrlo moguće, šta smo onda napravili? Drugo, privremene mjere kao takve su vrlo problematične, ovo pitam sve nas, znači imam, svjedočimo šta se dešava na globalnom tržištu, rastu cijene, mi ukinemo akcize na 6 mjeseci i dodje neki tamo dan kada se te akcize, naprimjer tih 6 mjeseci mora vratiti i šta ćemo onda? Znači, imati povećanje nekakve litre za ko zna koliko? Znači, potpuno jasno mi je da sad idete, predizborno je vrijeme, treba napadati sve, nemate odgovornosti ni prema kome, ni prema čemu i to je vaše pravo da se tako ponašate. Ja još jednom kažem da smo spremni i mi ćemo ispoštovati zaključak Narodne skupštine, ali to nije način na koji vi zamišljate da se vodi država, da se vode javne finansije i da se bude, tako kako vi nastupate nije način da se bude odgovorno prema građanima i sistemu ukupno. Hvala.
Saša Magazinović, krivi navod, drugi put.
Hajde se kolegice dogovorite prvo sa sobom jeste li za ukidanje ili niste, jer kažete mi smo za, pa dodate zarez, pa ali, pa onda ispričate čitavu priču koja je argument zašto što nećete da uradite. Kažete, to ćemo učiniti kada budemo sigurni, hajde nas danas informišite kad ćete biti sigurni, evo 110 dana ste imali da postanete sigurni da treba ukinuti akcize i još niste. Mogu li zamoliti tehničke službe da ne ometaju dok govorim, molim vas. Dakle, kolegice, kada ćete biti sigurni, rekli ste, ukinut ćemo kada budemo sigurni u efekat, kad je taj dan? Koji su to eksperti, koji su to stručnjaci, vanzemaljci kojima treba 110 dana da shvate da kad ukineš akcizu od 30 do 45 feninga, da će gorivo za taj iznos biti jeftiniji? Ko su ljudi, odakle su ti eksperti? Ruski, evropski, ko su, de nam ih pokažite? 110 dana im treba da shvate kad ukineš akcizu da će gorivo biti jeftinije, kakvi genijalci. Kaže povećavate plate, pa to vas nije niko pitao, radite šta hoćete i narod će to na izborima cijeniti, skontati da li ih vi kupujete tim pred izbore ili ne, ali to nema veze sa akcizama. Kažete najbolji odgovor je direktna pomoć, pa zar nije direktna pomoć da gorivo momentalno bude jeftnije 30 do 45 feninga? Živite li vi u istom svijetu sa vašim glasačima ili je to neki paralelni svijet gdje nije bitna cijena nafte i naftnih derivata? I na koncu, u ovoj priči, ja znam da je ona vama iz tog razloga i teška, pa u ovoj priči nema entiteta, nema Srba, Hrvata, Bošnjaka, Ostalih, jer svima je jednako teško i svima ste u prilici da pomognete ali vi 110 dana razmišljate da li ste sigurni da će gorivo pojeftiniti ako vi odlučite da je jeftinije za 30 feninga. Ja to stvarno ne razumijem. 7
Branislav Borenović, krivi navod, drug put.
Pa ne znam više šta treba reći, a što već nije rečeno i čak neko tumačenje i obrazloženja koja, da li će gorivo poskupiti ako se ukinu akcize, da li će pojeftiniti ako se ukinu akcize, pa naravno da hoće. Ono je trebalo da bude već četri mjeseca u prosjeku jeftinije za ovaj iznos koliko su akcize u cijeni svake litre goriva. Nema direktnije, nema opravdanije i nema bolje ekonomske mjere i podrške od ove koja se tiče ukidanja akcize koju smo usvojili ovdje u Predstavničkom domu prije skoro četri mjeseca, 9.3. Ja ne vidim niti jedan opravdan argument, niti jedan, moram reći, normalan argument da neko to osporava. Pitajte ljude iz privrede, pitajte svoje komšije, pitajte svoje ljude iz stranke, pitajte sve one koji svi dan dođu na benzinsku pumpu i uspu 10, 20 ili pun rezervar goriva šta bi značilo da u ovo vrijeme nevjerovatne ekonomske krize uštede po rezervoaru 30 KM ili po litru pola marka. Ne postoji nikakav logičan argument koji nam iznosite i nemojte to dalje da radite. Dajte da ovu agoniju koja traje toliko dugo završimo što ste tiče isključivo nas, a toliko je novca prikupljeno u budžete po osnovu poskupljenja i prikupljanja po osnovu PDV-a da će ostati novca i za jednokratne pomoći prema kategorijama stanovništva koje treba da dobije određenu podršku. I odricanje od nekih 300.000.000 maraka zbog ove mjere apsolutno neće ugroziti budžete, čak će i ostati dovoljno novca po osnovui porasta prihoda po osnovu PDV-a za ovih prvih 6 mjeseci u ovoj godini. Dajte više to da završimo.
Gospodin Damir Arnaut, krivi navod.
Hvala predsjedavajući. Pa vidite, gospođa Novaković-Bursać govori o tome, o nekoj fiskalnoj odgovornosti kao obrazloženje zašto možda danas neće glasati za ovu incijativu. O kakvoj fiskalnoj odgovornosti, mislim govorit ću o ovome kada dođe budžet na red, ali mislim da je uzimajući u obzir ovaj navod neophodno da se ovdje podsjeti na to. Plate u ovom Budžetu povećavate za 95.000.000 maraka u odnosu na budžet za 2020. godinu, 95.000.000 dodatnih za plate,a to uključuje ogromno povećanje plata izabranih i imenovanih zvaničnika i savjetnika u institucijama BiH. Dodatnih 11.000.000 za naknade u Budžetu za 2022. u odnosu na Budžet 2020. i to nije dosta. Putne troškove ste povećali za 3.500.000 maraka u odnosu na 2020. godinu.
Dnevni red.
Telefonske, pa krivi navod, krivi navod govori o fiskalnoj odgovornosti. Evo, gdje je ovdje fisklna odgovornost 3,5 miliona maraka više za budžet, za putovanja, sa 12.000.000 na 15.000.000, gdje je fiskalna odgovornost – troškovi poštanskih i telefonskih usluga za 1.200.000, sa 7.000.000 na 8.900.000, a danas je vrijeme Vibera, Whatsapp-a, i tako dalje, za milion maraka povećavate, ovaj, troškove telefonskih usluga i onda je problem da se spuste akcize na gorivo. Nema tu nikakve fiskalne odgovornosti, evo za šta te pare od akciza trebaju, 8 trebaju za dodatnih 95.000.000 za plate, za dodatnih 11.000.000 za naknade, treba za dodatnih 3.500.000 za putne troškve, treba dodatni 1.000.000 za telefon. Hvala.
Gospodin Arnaut voli da nas podsjeća na Poslovnik, na poštovanje Poslovnika, evo ja vas sad sve podsjećam da se pridržavamo toga. Gospođa Mirjana Marinković-Lepić ima diskusiju, ali dajte da se držimo dnevnog reda tačno. Izvolite gospođo.
Meni je jako drago što je ponovo stavljeno na dnevni red ovo pitanje obzirom da sam ja na toj sjednici upravo 9. marta kada se raspravljalo o tome i kada je bila tačka smanjenje akciza i čini mi se čak diferencirana stopa PDV-a, ne mogu sa da nađem, predložila dodatni zaključak kojim bi se naložilo Vijeću ministara da u roku od 15 dana ponudi set mjera za prevazilaženje ove trenutne krize smatrajući da je ukidanje akcize na gorivo samo jedna od mjera, pa evenutalno i ta diferencirana stopa ili ukidanje PDV-a ili već šta smo predlagali na određene životne namirnice, međutim to je bilo odbijeno u ovom Domu. Znači, odbijeno, čak i od onih stranaka koje danas, čiji poslanici predlažu ovo danas. Tako da bih ja u okviru tačke ovog dnevnog reda, ako se usvoji, predložila da se ponovo vrati taj zaključak jer mislim da smo jedina zemlja u kojoj Vijeće ministara odnosno, je li, Vlada, Vijeće ministara se samo tako zove, nije predložila nikakve mjere, a nama kriza traje mjesecima i postaje sve gora. Pa ukoliko se bude usvojila ova tačka, ja ću na protokol predati isti zaključak, pa, evo, da vidimo hoće li se, hoće li poslanici smatrati da nešto treba da uradi Vijeće ministara, jer očigledno na toj sjednici nisu smatrali za potrebnim, a i tada sam rekla da predlažem zbog toga što je smanjenje akciza na gorivo nedovoljna mjera, odlično, pozdravljam je i naravno, glasala sam i tad za nju ali nije dovoljna da bi se našim građanima pomoglo.
Hvala. Gospođa Nada Mladina. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Mislim da, ne mislim nego sam sigurna da glasamo o prijedlozima za dopune dnevnog reda, želim da kažem da incijativa gospodina Zvizdića svakako zaslužuje da bude uvrštena u današnji dnevni red kao i ova priča koja se sad širi, ne znam zašto, o predloženom već ranije usvojenom na ovome Domu zastupničkom, Zakona o akcizama. Govorimo samo o proceduralnom završetku tog zadatka koji je ovaj Zastupnički dom završio, a Dom naroda ostavio na nekom čekanju. Znači, ne raspravljamo ponovo o tome, opravdano je, usvojeno je, pozdravljam Prijedlog zaključka koji je gospodin Borenović dao i obrazloženje koje je dao naš Saša Magazinović, mislim i gospodin Borenović je naš, svi smo naši. Predlažem da se to uvrsti u dnevni red i da ne raspravljamo o detaljima. Hvala. 9
Hvala. Zaključujem raspravu o dnevnom redu. 10 minuta pauza prije izjašnjavanja o dnevnom redu. [[PAUZA]] Dame i gospodo spremite se za izjašnjavanje o dopunama dnevnog reda, o prijedlogu dopuna dnevnog reda. Glasamo redom kako smo i dobili. Prvo prijedlog gospodina Zvizdića kojim se zadužuje Savjet ministara da u što kraćem roku donese odluku o privremenoj suspenziji carinskih stopa. Pripremite izjašnjavanje. Od ukupno 29 prisutnih – 24 za, protiv 4, uzdržan 1. Ima opšta većina, nema ... _____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem. Dobar dan. Pozdravljam sve nazočne. Dakle, kako ste i rekli ja sam dobio tri odgovora od kojih ću dva prokomentirati. Dakle, jedan odgovor je zapravo pitanje, nastavak ranijih nekih mojih pitanja, a to se odnosi na događanja koja su bila, sad čini mi se već, prije dvije godine kad je u pitanju takozvani antifašistički prosjed protiv mise koja se održavala ovdje u Sarajevu u vrijeme sjećanja na žrtve Blajburga i ja sam, dakle, taj događaj pratio s obzirom da nije bio najavljen, s obzirom da nije imao određene dozvole itd. Postavio sam pitanje pa sam negdje možda prije pola godine dobio odgovor od Ministarstva sigurnosti, odnosno Vijeća ministara, da su izvješteni od policijskih agencija da su istrage u tjeku i da ću, dakle, biti nakladno informiran šta se, kad oni obave svoje radnje. Oni su te radnje, kako sam ja dobio sad u ovom odgovoru, obavili i policijski službenici Policijske stanice Centar i Uprave prolicije ili MUP Županije sarajevske su, dakle, podnijeli prekršajnu prijavu kada su obavili razgovore sa organizatorom tog prosjeda. Podnijeli su prijavu za prekršaj sudu, Općinskom sudu u Sarajevu koji je, međutim, odbio, dakle, te, tu prijavu i nije vodio postupak na šta se Policijska stanica Centar ponovo žalila i onda je Kantonalni odnosno Županijski sud u Sarajevu prihvatio mišljenje prvostepenskog rješenja, dakle zaustavio ovaj postupak. Oni smatraju da tu nema prekršaja, dakle, a operativni organi Policijske stanice Centar su nakon svojih provedenih radnji, dakle, utvrdili da je bilo kršenja javnog reda i mira i evo vidite, želio sam to da potenciram, kako to izgleda. Dakle, to suglasije policijskih agencija i Tužiteljstva, vi se sjećate da su tada bile zabrane okupljanja, sjetite se samo koliki je to bio skup bez ikakve dozvole i sad ja ne bih dalje komentirao, ali čisto na znanje zbog javnosti. Drugo pitanje koje sam postavio je bilo za nedolazak gospodina Milanovića u BiH. Njega sam postavio još u prvom mjesecu 2022. godine. Dobio sam sad odgovor i otprilike, sad da ga ne prepričavam svega, mogli ste ga vidjeti ali mi je rečeno otprilike da nadležne agencije ne raspolažu sa konkretnim informacijama o ugroženosti predsjednika Republike Hrvatske zbog čega je odgođen odlazak u Središnju Bosnu u to vrijeme. I oni, koliko vidim ovdje, dakle, upućuju na to da oni nisu imali nikakvih operativnih saznanja, nego da su to saznanja agencija iz Republike Hrvatske, a da oni, dakle, nisu imali nikakva saznanja, da je, dakle, bila ugroženost gospodina predsjednika Republike Hrvatske što, evo, nisu mogli ničim potvrditi, osim da oni nisu imali nikakvih saznanja. Da li to govori, dakle, o suradnji kad su u pitanju tako važne procesne radnje između dvije agencije ili što je tu u pitanju, dakle, da jedna agencija, ako je tako kako oni kažu, ili agencije smatraju da je bilo elemenata ugroženosti, otkazali su dolazak, 14 a naše agencije koje kažu da sarađuju sa nekim drugim slučajevima, evo, migracija, migranti, kažu da nemaju takvih operativnih saznanja i da se one baziraju samo na to što su rekle hrvatske sigurnosne službe. Evo, ne preostaje mi ništa drugo nego da im vjerujem iako sumnjam da je ovaj i jedan i drugi odgovor nije me zadovoljio i nije u redu ovako, međutim šta je tu je. Hvala ljepo.
Hvala. Nema više komentara, zaključujem tačku 2. Tačka tri, Ad. 3. Prijedlog amandmana II. na Ustav Bosne i Hercegovine, predlagač: poslanik Dženan Đonlagić, broj: 01-01-1-573/22 od 13. 4. 2022., s Mišljenjem Ustavnopravne komisije Na prošloj sjednici Doma nije prihvaćeno negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije, te je Komisija zadužena da izradi novo Mišljenje u skladu sa članom 113. Poslovnika. Ustavnopravna komisija dostavila je Mišljenje. Komisija ponovo nije utvrdila da je Prijedlog amandmana usklađen sa Ustavom BiH i pravnim sistemom, iti pravnim sistemom niti je podržala principe prijedloga amandmana. Otvaram raspravu o Mišljenju Ustavnopravne komisije i ograničavam raspravu na pet minuta. Nema prijavljenih, zaključujem tačku 3. Tačka 4., Ad. 4. Prijedlog zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2022. godinu, predlagač: Predsjedništvo BiH, broj: 01,02- 02-1-911/22 od 8. 6. 2022. (prvo čitanje)
Zahvaljujem uvaženi predsjedavajući. Odmah da kažem, biće mi malo pet minuta da komentiram ovaj Prijedlog budžeta, ali ovu svoju diskusiju ja ću početi na sarkastičan način jer smatram da to ova situacija s usvajanjam budžeta za ovu godinu i zaslužuje, pa ću se iz tog razloga zahvaliti ministru finansija i predsjedavajućem Vijeća ministara BiH kojeg ni danas nema, što su nas ove godine ipak počastili ovim nacrtom i Prijedlogom budžeta za 2022. godinu jer kao što znamo to nije običaj da nam svake godine pripreme i dostave budžet na usvajanje. Primjera radi, Budžet za prošlu, 2021. godinu u ovom Domu usvajali smo u ovoj godini, dakle godinu dana unazad, umjesto unaprijed, što znači da sve nam ide naopako i da sve radimo naopako. I stvarno je zanemariv rad ovog saziva Vijeća ministara jer ne rade gotovo ništa, sporo rade i van svih rokova i kao što vidimo, i ono što urade naopako je. Nažalost, ova situacija je i krajnje zabrinjavajuća i sve ovo što se dešava u vezi planiranja i usvajanja državnog budžeta zadnjih godina odnosno praksa je da se institucije BiH finansiraju na osnovu odluke Vijeća ministara o privremenom finansiranju što u svakom obliku ograničava normalan rad i funkcioniranje. Ja ne znam da li ima igdje u svijetu da se ovako neodgovorno ophodi i ponaša izvršna vlast, u našem slučaju Vijeće ministara, prema zakonima svoje države i prema budžetu kao najvišem finansijskom aktu. Članom 10. Zakona o finansiranju institucija BiH određeno je da je Vijeće ministara BiH obavezno podnijeti Predsjedništvu BiH nacrt zakona o budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za narednu godinu najkasnije do 15.10. tekuće godine. Vijeće ministara BiH je tek na 51. sjednici koja je održana 06.06. ove godine usvojilo Nacrt zakona o budžetu za 2022. godinu, a kojeg je Ministarstvo finansija uputilo Predsjedništvu. Kao što sam naveo, Zakon o finansiranju institucija BiH je jasan i precizan, te ne predviđa uopće mogućnost da se rok dostavljanja budžeta od strane Vijeća ministara Predsjedništvu prolongira niti odgađa mimo tog roka. Dakle, u konkretnom slučaju za dostavljanje Nacrta zakona o budžetu za 2022. godinu Predsjedništvu BiH Vijeće ministara je prekršilo rok za osam mjeseci. Ovo nije, naravno, prvi put da se krše propisani rokovi za usvajanje budžeta, a kao što vidimo Vijeće ministara se ponaša kao da ne postoji zakon. Ako Vijeće ministara može ovako raditi, onda ja ne vidim svrhu da uopće imamo i da nam uopšte treba Zakon o finansiranju institucija BiH. Mene zanima ko je odgovoran za ovakav nezakonit očigledan nezakonit rad, te kako možemo procesuirati i sankcionirati one članove Vijeća ministara koji rade suprotno zakonu i provode samovolju? Čini mi se da dok god neko od rukovodilaca i članova Vijeća ministara ne završi u zatvoru nastavit će se ova praksa uobičajna, praksa slobodnog ponašanja, svaštarenja, rad bez odgovornosti i obaveze prema ovom uvaženom Domu koji imenuje i na kraju cjelokupan sastav Vijeća ministara. Ovo što se radi je klasična zloupotreba položaja i ovlasti jer član 10. Zakona o finansiranju institucija BiH utvrdio obavezu Vijeću ministara da do 15. oktobra tekuće godine dostavi Predsjedništvu nacrt budžeta za narednu godinu. Dakle, nema hoću neću, iz političkih 16 i drugih razloga, već je to obaveza koja je zakonom utvrđena. U konkretnom slučaju budući da to Vijeće ministara nije učinilo pravovremeno, logično je da konačno pokušamo utvrditi odgovornost za takav protuzakonit rad, neodgovornost, zloupotrebu, bahatost i nečinjenje. Članom 3. Zakona o finansiranju institucija BiH određeno da je Ministarstvo finansija i trezora nadležno za pripremu budžeta, izvršenje budžeta i finansiranje budžetskih institucija ...
Vrijeme gospodine Emriću.
Koordianciju aktivnosti kako bi se osigurala budžetska sredstva i investitcije javnih sredstava, te da obavlja ostale aktivnosti u oblasti finansiranja budžetskih korisnika u skladu sa Ustavom i zakonom. Iz navedenih odredbi proizlazi odgovornost ... pripremu budžeta. Zanimljivo je da Ministarstvo finansija u svom Mišljenju na Nacrt zakona o budžetu za 2022. godinu pod tačkom 3. gdje je navedeni ustavni osnov
Vrijeme.
Nije navelo i usklađenost sa zakonom, odnosno nigdje nisu konstatirali da Nacrt zakona o budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2022. godinu nije urađen u skladu sa članom 10. Zakona o finansiranju institucija BiH.
Gospodine Emriću, već minut više govorite.
Predsjedavajući, govorim o Prijedlogu budžeta.
Pa govorimo, ali smo ograničili vrijeme.
Pa ja zbilja ne vidim svrhu uopće naših rasprava ako ćete Vi svaki put ograničavati nama raspravu na pet minuta. Šta možemo reći za pet minuta?
Nije svaki put i nemojte da vodimo nas dvojica raspravu o tome.
Pa jeste, svaki put. To je praksa predsjedavajući. Prošli put ste ograničili diskusiju, ovaj put ograničavate diskusiju, ja stvarno onda ... samo da predložim zaključak u vezi s budžetom. 17
Predložite.
Dakle, predlažem zaključak: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH poziva Tužilaštvo BiH da istraži rad, djelovanje i postupanje Ministarstva finansija i trezora BiH i Vijeća ministara BiH i utvrdi sve okolnosti i eventualnu odgovornost zbog čega je prekršen član 10. Zakona o finansiranju institucija BiH, te utvrdi okolnosti zašto nije u skladu sa propisanim rokovima Nacrt zakona o bud0žetu insititucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2022. godinu dostavljen Predsjedništvu BiH čime je onemogućeno pravovremeno usvajanje Zakona o budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2022. godinu i ugroženo održavanje Općih izbora koje je raspisala CIK BiH za 2.10.2022. godine. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Riječ ima gospodin Nermin Nikšić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pozdravljam također sve prisutne. Dakle, očito je da smo ponovo kao Predstavnički dom, najveće zakonodavno tijelo dovedeni pred svršen čin. Naravno, možemo mi danas i da ne usvojimo budžet i to po nas ovdje i po neke ljude u institucijama neće proizvesti nikakve posljedice, ali također moramo biti svjesni da će izazvati posljedice prema onim ljudima za koje je vješto spinovano da ukoliko se ne usvoji danas budžet, ostat će na onim minimalnim platama što je jedan značajan broj ljudi, pogotovo u ovoj fazi kada imamo ovakvu inflaciju, ovakvo divljanje cijena, prema tim ljudima nije ni fer, ni pošteno. Ono što je također indikativno je to da je očito kako vlasti ničim izazvane imaju enormne iznose u budžetima s kojima raspolažu, a koje se objektivno i ne planiraju i ne koriste kao povrat građanima BiH kroz kvalitetnije programe poticaja, podrške privredi, socijalnim kategorijama, penzionerima. Naravno, svjestan sam ja i ograničenja koja imaju kada je u pitanju državni budžet, da se ovo jedan dio odnosi i na entiteske vlade, ali to je činjenica s kojom se moramo suočiti. Dakle, imamo izbor da ne usvojimo budžet i ostane sve kako je to bilo i prethodnih godina ili da svjesni svih mana i nedostataka i potpuno da se ne igramo bilo čega kroz predlaganje amandmana, a pogotovo kroz ove diskusije gdje ne možete pročitati ni trećinu onih brojeva koje bi trebalo pročitati i ukazati na manjkavosti i ono što imamo ovog trenutka u budžetu. Iskreno se nadam da nekakva buduća vlast neće nas dovoditi u ovakvu situaciju i da ćemo imati budžete o kojima ćemo moći voditi raspravu i kroz nacrt i javnu raspravu, pa tek onda donositi kako bi oni bili u svrsi i u funkciji, prije svega, građana BiH. Hvala.
Hvala Vama. Gospođa Mira Pekić. Izvolite. 18
Hvala. Pozdravljam sve prisutne. Evo, za pet minuta ću, nadam se, uspjeti da kažem ono što mislim o ovom budžetu. Tri su stvari na koje bih se ja osvrnula u budžetu za '22. godinu. Prvo, što nam je prethodna godina, budžet za 2020. godinu, 2021., nemamo usvojenu, vlast nije usvojila odnosno Dom naroda Budžet za '21. godinu, tako da je ovo pomalo, da ne upotrijebim neku ružnu riječ, čudna situacija da mi u junu '22. godine gledamo budžet iz 2020. godine i na njega se referišemo. Druga stvar su povećani prihodi, povećani prihodi od indirektnih poreza u odnosu na '20. godinu su 85 miliona, to je mnogo, mnogo sredstava. Ako mi svi govorimo o smanjenju indirektnih poreza, odnosno ako govorimo i o smanjenju stope PDV-a i o suspenziji akciza. U ovom budžetu se itekako moglo manje planirati sredstava ako znamo da je prije, ja se uvijek referišem na onu 2018. godinu, da je 950 miliona bilo dovoljno da se izmire sve obaveze, a tada se uzimalo 750 miliona od indirektnih poreza u odnosu na ovih 865 miliona što je za 115 miliona više nego što je bilo tada. Svakako da uvijek dođemo i budemo dovedeni pred svršen čin, da s taj budžet čeka i čekaju ga evo i ljudi zaposleni u Zajedničkim institucijama, svakako da podržavam povećenje plaća i povećanje osnovice za isplaćivanje plata ljudima koji su zaposleni u Zajedničkim institucijama, ali mislim da i u ovim postojećoj stavci koja je izdvojena za bruto plate i naknade, obzirom da se ona formira na osnovu postojeće sistematizacije, da postoji dosta rezerve sa kojom bi se mogle povećati plate postojeći zaposlenih ljudi, a svakako vidimo da je to nekih 10% povećanja, tako da nema opravdanja za ovoliki budžet, za milijaradu i 73 miliona budžeta za institucije BiH. I treća stvar o kojoj želim da kažem, to je nešto što me baš iznenadilo u ovom budžetu. Svašta sam očekivala i gledala sam i ova povećanja 20% određenim institucijama, neke ugovorne obaveze itd., sve je to povećano enormno i neopravdano, ali na ovoj jednoj strani gdje se govori o rizicima koji mogu ugroziti izvršenja naplate prihoda kaže se da su rizici slabljenje borbe protiv crnog tržišta duhanskih prerađevina, drugi rizik je slabljenje borbe protiv PDV prevara i treći rizik je predlaganje izmjene politike indirektnog oporezivanja kao što su difenrencirana stopa PDV-a i privremeno ukidanje akciza na derivate. Kažete to je rizik, ne mogu da se složim da inicijative i rad poslanika i izmjene određenih zakonskih propisa, da budu svrstane zajedno sa rizicima kao što je crno tržište duhanskih proizvoda i smanjenje stope PDV- a. Ovo što mi radimo nije rizik, ovo što mi predlažemo, odnosno što podržavamo i što kolege predlažu je svakako nešto što je neophodno da se usvoji u institucijama BiH, a ne na ovaj način da se svaka naša, svaki naš pokušaj smanjenja akciza na derivate i svaki naš pokušaj uvođenja diferencirane stope PDV-a, da se on navede kao rizik. Rizik je ovakav način naplate indirektnih poreza, to je rizik za ljude koji žive u BiH. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Predrag Kožul ima riječ. Izvolite.
Dobar dan kolegice i kolege, uvaženi gosti. Pa kad već govorimo o ovom Proračunu, ja ću kazati da je na Povjerenstvu za financije i proračun jednoglasno usvojen u prvom čitanju i nadam se da ćemo danas ovu proceduru usvajanja proračuna dovesti do kraja. Iz više razloga se tome nadam. Ovdje je vezano za 19 prethodne diskusije potrebno napomenuti, a vrlo je često spominjano u negativnom kontekstu Ministarstvo financija BiH. Više puta je jasno rečeno iz Ministarstva financija da je globalni financijski okvir i njegovo usvajanje potreban zakonski preduvjet za kreiranje proračuna instituucija BiH. Ja ću vas podsjetiti da je taj globalni financijski okvir za razdoblje 2022.-2024. usvojen 30.3.ove godine. Time je stvoren taj potrebni i nužni preduvjet. Danas prema nama imamo ovaj proračun i to je važno kazati. Iz Ministarstva financija je upravo vezano za usvajanje ovog globalnog financijskog dokumenta upućeno niz, mislim i preko 300 urgencija i dopisa pismenih kojim se upozorava na tu potrebu upravo zbog situacije u kojoj se danas nalazimo. To je važno reći da bi, ne ulazeći u pitanje odgovornosti bilo koga za usvajanje ili neusvajanje i tog globalnog financijskog okvira, pa i proračuna u vrijeme kad ga donosimo, da ne ostane nerečeno. Kada govorimo o usvajanju ovog danas proračna, čini mi se, kolegice i kolege, bez obzira što nikome od nas nije idealno usvajati Proračun na ovaj način, u ubrzanoj proceduri, mi ga usvajamo na kraju šestog mjeseca, on će funkcionirati pola godine, a vrlo je važno da funkcionira barem tih pola godine, jer u tom Proračunu su predviđenja povećanja plaća za uposlene u institucijama BiH kojih je skoro 25.000 idućeg mjeseca, u idućem mjesecu od mjeseca u kojem je usvojen ovaj proračun. Financijska sredstva za ta povećanja plaća su predviđena za to pola godine, kako sam ja čuo na Povjerenstvu za financije i proračun, dakle, ukoliko mi u ovo nekoliko dana uspijemo na oba Doma riješiti pitanja usvajanja proračuna, kompletan taj finacijski okvir koji se tiče pola godine biće primjenjiv i upotrebljen i te plaće, a moramo biti u ovom trenutku i svjesni i svoje odgovornosti i ne nositi grijeh na duši na kraju ovog mandata. Svaki odgovoran poslodavac u realnom sektoru u zadnjih nekoliko mjeseci pokušao je i vjerojatno našao unutarnje rezerve da poveća plaće svojih uposlenih. Mi jesmo poslodavci za ovih preko 20.000, i ovaj Dom je na neki način poslodavac na tih preko 20.000 uposlenih u institucijama BiH i danas je upravo odgovorno ovo što pokušavamo napraviti, usvojiti proračun institucija BiH u ovom Domu kako bi ga poslali prema Domu naroda i nadajući se da će na isti način on biti tretiran i u tom Domu. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa, evo, upravo sam ja o ovome govorio na početku, odnosno tokom rasprave o dnevnom redu, ali evo, ovo o čemu gospodin Kožul govori. To nema uopšte veze sa, ovo povećanje, se jednim samo malim dijelom odnosi na ljude kojima je to najviše potrebno. I evo vam podaci, 22% se povećava budžet Parlamentarne skupštine, 18% se povećavaju plate zaposlenih u ovom državnom Parlamentu. U Predsjedništvu 16%, a u Ministarstvu odbrane, vojnici koji imaju jako loše radne uslove i jako male plate, njima se povećava samo 6%. Znači, u državnom Parlamentu 22% povećanje, 18% na plate, u Predsjedništvu 16% na plate, a u Ministarstvu odbrane gdje su vojnici 6%. Znate li koliko je povećanje za SIPA-u i Graničnu policiju, gdje su policajci? 7% za plate. Dakle, ovaj budžet je dizajniran da poveća plate za gotovo četvrtinu izabranim i imenovanim zvaničnicima i savjetnicima, a da istovremeno izvrši minorno povećanje plata ljudima kojima je to najviše potrebno i ljudima koji to najviše zaslužuju u ovoj zemlji, a to su vojnici i policajci. Prema tome, to što govorite apsolutno nije 20 tačno. Naprotiv, budžet je dizajniran da ošteti te ljude, a da dodatno poveća plate i naknade onima kojima najmanje treba. Hvala.
Hvala Vama. Krivi navod, gospodin Predrag Kožul.
Pa ja uvažavam poznavanje pravnog segmenta gospodina Arnauta, ali ove postotke kako je on računa to, oni jednostavno ne stoje. Dakle, pitanje povećanja vrijednosti boda na 530KM se odnosi na sve uposlene. Istina je da će zbog naših koeficijenata aspolutno veće povjećanje biti kod onih koji imaju veće plaće, ali relativno povećanje u postotcima je isto za sve uposlene u institucijama BiH, to je važno napomenuti. I kad već govorimo o uposlenim u insititucijama BiH, onoj većini uposlenih preko 20.000, ja ću podsjetiti da je upravo Klub HDZ-a u ovom Domu predložio izmjene i dopune Zakona o plaćama i naknadama koji se ticaju upravo onih ljudi koji imaju najmanje plaće. Ja se nadam da će i taj Zakon ubrzo stupiti na snagu i siguran sam da unutar ovog proračuna postoje sredstva vezana za takvo povećanje plaće koje je selektivno, a ne neselektivno kao što uistinu jeste ovo povećanje vezano za vrijednost boda. Jednako tako podsjećam da ćemo danas imati na dnevnom redu incijativu kolege, predsjednika Kluba našeg, Nikole Lovrinovića, koja se opet tiče selektivnog povećanja naknada upravo za onaj dio uposlenih koji nisu izabrani i imenovani dužnosnici. To je način na koji se mi u ovom Klubu pokušavamo uključiti u pitanje socijalnog statusa uposlenih u institucijama BiH. To je ono što mi možemo u institucijama BiH, sve one druge socijalne mjere koje nisu, koje su selektivne, koje probiru ljude kojima treba pomoći mogu se provoditi i nalaze se unutar entitetskih, županijskih i kantonalnih i institucija lokalne samouprave. Zato je dobro i važno da se proračuni tu institucija povećavaju kako bi upravo te socijalne mjere mogle biti efektivne. I to je važno reći kada razgovaramo o poračunskim prihodima institucija BiH, ali i proračunskim prihodima inače.
Ispravka krivog navoda, gospodin Arnaut.
Gospodine Kožul, to je sve teorija, čak nije ni utemeljena teorija. Dakle, ovi procenti ne lažu, povećanja plata u Parlamentarnoj skupštini BiH 18%, u Predsjedništvu 14%, u Ministarstvu odbrane 6%, u SIPA-i i Graničnoj policiji 7%. Da Vam to prevedem u brojke, to znači da će prosječnom ministru i poslaniku u državnom Parlamentu plata skočiti za 400 do 500 maraka, vojniku i policajcu manje od 100 maraka. Pustite to što svi imaju isti procenat, startna pozicija je nejednaka, a onda je i rezultat 4 puta više nejednak. 400, 500 maraka po ovom budžetu koji ste Vi uputili u proceduru povećava se plata ministru i poslaniku u državnom Parlamentu, vojniku i policajcu ni 100 maraka. To je ono što ljudi razumiju, pustite Vi i bodove i selektivno itd.
Riječ ima gospodin Zukan Helez, redovna diskusija. Izvolite. 21
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Uvaženi dopredsjedavajući, predstavnici Vijeća ministara, dame i gospodo zastupnici. Pa prvo sam se dvoumio da li uopšte diskutovati, već smo potrošili skoro pola budžeta, evo za nekoliko dana ide i ova nezaslužena, kao i svaka prethodna, šesta plata, je li, nama zastupnicima i budžetskim korisnicima i nismo još usvojili budžet. Evo danas je na sjednici i nadam se da ćemo usvojiti ovaj budžet. E gledajte sad, i ja sam jedan od onih koji je govorio da bismo trebali preko reda dobiti kandidatski status iz milion nekakvih razloga, ali kako dame i gospodo, kako to uraditi ako mi ključni dokument u državi ne možemo da usvojimo evo cijeli ovaj mandat usvajamo ga ili godinu kasnije, ili na pola godine tekuće i u pravu su ljudi kad kažu – de još malo vi poradite na ovim ključnim stvarima, pa tek onda možemo razgovarati. Nikada mi neće biti jasno zašto se vrši opstrukcija ako nam svima treba, ponavljam i Srbima, i Hrvatima i Bošnjacima, i svima ostalim. I ja ću vam samo navesti neke podatke, evo i zbog neusvajanja budžeta šta se dešava u našoj državi, podaci koje sam dobio, da se u Srednje-bosanskom kantonu, samo ću nekoliko opština nabrojati, koliko se prvačića upisalo u osnovu školu, u prvi razred osnovne škole i to ono kako vi to volite govoriti, ova vladajuća većina, imam tačno podjeljeno po H i B, odnosno hrvatske djece i bošnjačke djece. U Gornjem Vakufu i Uskoplju 117 Bošnjaka, 24 Hrvata, u Bugojnu 214 Bošnjaka, 10 Hrvata, u Jajcu 100 Bošnjaka, 45 Hrvata, u Fojnici 70 Bošnjaka, samo 8 Hrvata na cijeloj opštini, Busovača 105 Bošnjaka, 36 Hrvatske itd. Sad ćete se pitati kakve veze ima ovo sa budžetom, itekakve veze ima. Prvo, što ovo neusvajanje stvara jednu depresivnu sliku u BiH, nefunkcionisanje itd. Druga stvar, odlaze nam pripadnici Oružanih snaga koji su usposlenici, koji su na budžetu, pa ne može čovjek da živi da živi sa 700 maraka plaćom koliko trenutno iznosi običnom vojniku, graničnom policajcu 800KM itd. Znači, ljudi zbog toga što ne vodimo računa o njima odlaze trajno iz države BiH. Ako nam ovo nije gospodo alarm, u Fojnici 8 učenika hrvatske nacionalnosti u prvi razred, ja ne znam šta više da nam bude alarm. Evo, ja pitam ove koji kažu da predstavljaju Hrvate, da predstavljaju Bošnjake što su doveli do ove situacije da je samo 8 učenika hrvatske nacionalnosti u Fojnici ili, ništa bolje, 70 učenika bošnjačke nacionalnosti? Ono što mene zanima u budžetu i što već cijeli mandat pokušavam da predložim, međutim nisam uspio nažalost, a to je da se nekoliko stotina miliona maraka izdvoji u budžetu za opremu i naoružanje Oružanih snaga BiH. Gospodo draga mi nemamo helikoptera koji je ispravan, sposoban, evo sad idu ponovo vrućine, nažalost i požari, mi ne možemo gasiti, nema država helikoptera. Ovo što imamo i kakvo nam je, kako su nam opremljene Oružane snage, to da ne govorim trebala bi jedna posebna sjednica tematska da o tome pričamo i razgovaramo. Nažalost, da li ćete se složiti ovdje mnogi ili nećete, ali ono što ja mislim da svi znamo, funkcionisanje naše države, a nažalost i usvajanje budžeta zavisi od volje nama susjednih država i od volje predstavnika Međunarodne zajednice. Je li vi mislite da bi i danas mi imali budžet na ovoj sjednici da nije izvršen strašan pritisak predstavnika Međunarodne zajednice? Evo, ovo sve što smo loše radili u ovom mandatu neka bude nauk za neke druge ljude koji će doći ovdje i da uče na našim greškama jer kao što vidite svi isto ispaštaju, i Srbi, i Hrvati, i Bošnjaci, i svi ostali. Hvala vam lijepo.
Hvala vam lijepo. 22 Zaključujem raspravu. Pripremite se za izjašnjavanje. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] A, pardon. Ima krivi navod. Gospodin Nikola Lovrinović.
Da li je krivi navod ili intervencija na ono što su rekli gospodin Arnaut i nešto što je rekao gospodin Zukan, dakle, ponovo ponavljam ono što je gospodin Kožul rekao, dakle, gospodin Arnaut to, apsolutne brojke pretvara u procente, dakle, manipulira s tim. Točno je ono što je rekao gospodin Kožul, dakle svi smo podjednako s tim, dakle, nisu pozicionirani po svojim koeficijentima u Zakonu o plaćama onako kako bi dovelo do nečeg drugog. Zato smo mi, opet ponavljam predložili jedan zakon u kojem smo do koeficijenta 4, dakle, pokušali popraviti osnovice, odnosno koeficijente onih koji su sa najmanjim plaćama i to je gospodin Kožul također rekao, dakle, opet govorimo. A s druge strane, podsjetio bih ga da i od prošlog mandata i ovoga tražimo mi i pokušavamo naći načina da se donese zakon o parlamentu i da se ljudi koji su zaposleni u insitucijama odvoje dakle od imenovanih i izabranih dužnosnika tako da bi onda upravo to bilo rješenje, da se plaće doista povećavaju onako kako bi trebalo, to se slažem. Međutim, mi smo donijeli Zakon o parlamentarnom nadzoru kojeg je, između ostalog, i on zlorabio, ali tu ćemo točku kasnije imati, a nismo donijeli ovaj zakon o parlamentu koji bi onda riješio, odvojio ljude od onoga, tako da onda uopće ne bi bilo ovog pitanja. Ne može niko predložiti proračun protuzakonito. Što se tiče gospodina Zukana, dakle, nije ovo on što je iznio, ove opaske o broju upisa učenika kako bih rekao, dobronamjerno iznio, on je ovo zlonamjerno iznio, dakle, ja bih volio da vidim šta je on učinio svom Bugojnu da pomogne povratnicima Hrvatima i nek mi navede bar jedan primjer šta je učinio da se to dogodi. A ovo se događa zato gospodine Zukan, što između ostalih i Vaša stranka sudjeluje u političkom razbašćivanju hrvatskog naroda. Dakle, mi to govorimo godinama, govorimo od 2001. godine da nam se oduzimaju prava, da ne možemo reagirati, da ne možemo ...
Vrijeme.
Kako treba, prema tome to je razlog ... niste iznijeli što ste dobronamjerni, nego zato što ste zlonamjerni.
Ispravka krivog navoda, Damir Arnaut. 23
Hvala predsjedavajući. Pa mislim, pazite sad ovu argumentaciju, svi smo jednaki ali eto nije nam koeficijent isti. To zvuči kao ono dobro smo igrali ali zeznuo nas sudija. Hajmo opet brojke, prosječnom poslaniku i ministru u Vijeću ministara BiH plata će od 1. jula ako se ovakav budžet usvoji biti 500 maraka mjesečno više, do kraja godine puta šest, to je 3.000 maraka, prosječan poslanik i ministar u Vijeću ministara. Prosječan vojnik i policajac od 1. jula plata će biti 80 KM veća, znači te brojke ne lažu. Ljudima koji imaju najveće plate plate se povećavaju za dodatnih 500 KM, znači, povećat će se plata prosječnom poslaniku i ministru zamalo koliko je plata vojniku i policajcu. Sad je gospodine Helez o tome govorio, vojnik ima 700KM startnu platu, a poslanicima i ministrima po ovom prijedlogu budžeta plata raste dodatnih 500 KM, maltene kao čitava plata nekog vojnika ili policajca. Prema tome, brojke ne lažu, vrlo su jasni, procenti su jasni, a to što smo svi jednaki u procentima, pa startna pozicija je potpuno različita da onda na kraju ne ispadnemo svi jednaki. Hvala.
Ispravka krivog navoda, gospodin Zukan Helez.
Uvaženi kolega Lovrinoviću, ja ne znam ima li rečenica, ima li riječ da bilo koji stručnjak može okarakterisati da sam ja nešto zlonamjerno iznio. Ja sam iznio egzaktne podatke, čiste podatke. Što vas to boli, što ste vi krivi za to, što nosite krivicu, to je sasvim nešto drugo. Evo ja ću vam sad tačno reći za Novi Travnik – 135 bošnjačke djece i 49 hrvatske upisano u prvi razred osnovne škole. Vi tamo živite, ključni ste politički faktor, imate načelnika Opštine, Vi dugo godina ste ključna politička ličnost u Novom Travniku i to je Vaša sramota. To nema nikakve veze, ja sam ubijeđen da niko nije odselio što Dragan Čović nije član Predsjedništva, što je izgubio na izborima, niko nije otišao iz ove države što nije prošlo u Domu naroda
Budžet gospodine Helez.
Odgovaram, ispravka krivog navoda. ... je li Vam žao Lovrinovića?
Govorimo o budžetu.
Govorim krivi navod, krivo naveo. Da je on dobro naveo ja ovo ne bi govorio. Ovo je ispravka krivog navoda. Gospodine Lovrinoviću ne možete odbraniti, ovo su egzaktni podaci, egzaktne činjenice i neka Vas je sramota što ovako nestaju Hrvati iz BiH, a Vi često kažete – ja predstavljam Hrvate. E sad odgovorite ljudima što je ovo ovako. 24
Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda.
Gospodine Zukane, nek je Vas sramota. Ovo ste vi nama i napravili agresijom na naša sela i naselja, napadom, protjerivanjem itd. Ovo je Vas sramota, a ne nas. Ovo je posljedica onog što se događalo '93. godine, ali nije tema kako reče predsjednik. S druge strane, dakle, naravno da me boli, zato i pričam. Patite nas, patite nas i Vaša stranka ponajviše, a i drugi. Patite nas 20 godina oduzimajući nam politička prava, da ne možemo ostvariti svoja politička prava, ne možemo popraviti ovu situaciju. Nemamo mogućnosti, nemamo načina i onda vješto svaljujete na nas. Pitao sam Vas kome ste to Vi pomogli. Samo lijepo pričate, a pomogli ste mu da ode iz Bugojna, to ste mu pomogli '93. godine. Što se tiče gospodina Arnauta, dakle, gospodine Arnaut, ja ponovo povlačim dakle, ponovom podvlačim, ne može Ministarstvo finansija predložiti protuzakonit proračun, ne može. To što se, evo, i meni ne sviđa ono o čemu ste govorili je tako, zato smo i predložili Zakon o plaćama u kojem smo koeficijente pomakli onima koji su sa najmanjim primanjiima da bi evenutalno malo dostigli ono o čemu Vi govorite. Ali dok ne promijenimo ovo o čemu sam govorio, dok ne donesemo Zakon o Parlamentu i ne odvojimo nas od ostalih zaposlenih, to će nažalost tako biti. I slažem se ja s tim što ste Vi govorili, ali nemojte iznositi netočnosti, dakle, ne može ministar financija niti mi možemo donijeti protuzakonit akt, ne možemo donijeti zakon napola, jednim ovako jednim onako, znate dobro kao i ja, ili ga moramo promijeniti, ali nismo ga promijenili i to je tako kako je. Hvala ljepo.
Ispravka krivog navoda.
Gospodine Lovrinoviću, u te ratne neću ulaziti, ovaj, to je također neka druga tema, ali evo gdje nije bilo nikakve agresije na hrvatski narod, to je Tomislavgradska opština. Čitav južni dio ide u jednu osnovnu školu, mogu Vam nabrojati naselja ako hoćete i tu nekad se upisivalo hiljadu djece, 95% su Hrvati na tom području, danas gospodine Lovrinoviću zahvaljujući, ponavljam, Vašoj politici koja ne valja, koja je loša, koja tjera ljude iz ove države, ima samo jedno dijete upisano u prvi razred, a dogodine, već imaju podaci, biće 0 djece. Sa 1000, na 0, to samo može HDZ, samo može HDZ. Nema tamo nikakve agresije, niko nije dirao i eto sreća, tamo je promjenjen načelnik, došla je druga politička opcija, nije više HDZ i nadam se da će taj egzodus koji je napravio HDZ da će je zaustaviti. Hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu, nema više prijavljenih. U skladu sa ranijom odlukom Doma izjašnjavamo se prije glasanja o Prijedlogu zakona, izjašnjavamo se o prijedlogu zaključka koji je predložio gospodin Jasmin Emrić. Ima li potrebe da čitam prijedlog zaključka od 10 redova? Nema, mislim da ste svi zapamtili. 25 Molim vas da pripremite izjašnjavanje. Od 28 prisutnih – za 13, protiv 7, uzdržanih 8. Ima opšta većina, nema entitetska većina. Naknadno ćemo se oko toga izjašnjavati. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ponavljamo glasanje. Nisu svi glasali. Od 28 prisutnih – 13 za, 8 protiv, 7 uzdržanih. Ima opšta većina, nema entitetska većina. Nismo u ovom krugu usvojili prijedlog zaključka gospodina Emrića. Izjašnjavamo se o Prijedlogu zakona o Budžetu u prvom čitanju. Od 28 prisutnih – za 20, 4 protiv, 4 uzdržana. Ima opšta, ima entitetska većina. Konstatujem da je Dom usvojio Prijedlog zakona u prvom čitanju. Kao što smo se dogovorili, nakon usvajanja ovog Prijedloga zakona u prvom čitanju, počinje teći amandmanska faza u trajanju od sat vremena, dakle, do 14 časova. Očekujemo amandmane, a u međuvremenu nastavljamo rad. Zaključujem tačku 4., odnosno nastavićemo tačku 4. kad se završi amandmanska faza. Tačka pet, Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, predlagači: poslanici Nermin Nikšić, Saša Magazinović, Nada Mladina i Zukan Helez, broj: 01-02-1-863/21 od 21. 4. 2021., s Izvještajem Ustavnopravne komisije
Zahvaljujem predsjedavajući. Mada će moja diskusija se baviti Zakonom odnosno onome što je vjerovatno i razlog zbog ovih mišljenja koje pogotovo Komisija za ljudska prava dostavila. Dakle, Prijedlog mog kolege, zemljaka iz Travnika, Nikole Lovrinovića, profesora istorije koji je specijalista za Srednji vijek, inače za one koji ne znaju, to je ono o čemu danas razgovaramo. On je vrlo jednostavan, on onemogućava da se u lične dokumente građana BiH upisuje njihova etnička pripadnost. Ja ne vjerujem da je iko od vas iznenađen ovim Prijedlogom, u prethodnim mjesecima prilikom rasprava i debata koje smo imali o ustavnoj i izbornoj reformi postalo je očigledno kakve sve jezičke i logičke akrobacije HDZ je spreman da izvede kako bi išao kao jednom dovršetku etničke podjele jedne zemlje koja je organski mulitetnička, multireligijozna i pomješana zemlja. Ovo je vrlo važno pitanje, ja sada se bavim ovim, kako bih rekao, pravnim aspektom ovoga. To je takozvano pitanje grupnog kvailfikovanja u ličnim dokumentima. I vjerujte, ovo nije prvi put da se ovo pitanje postavlja i pred parlamente, i pred vlade i pred države i njihovu vlast i ja sam bio iznenađen iako sam znao nešto malo o ovome, o količni studija koje postoje, koje se bave o efektima uvođenja ovoga elementa u bilo koje lične dokumente. Nažalost, kako rekoh, ta priča, je li, počinje u nacističkoj Njemačkoj '38. godine kada tada nacistička vlast u Njemačkoj donosi odluku da se u lične dokumente Jevreja udari veliki štambilj sa slovom J. Par mjeseci kasnije dogodit će se ono što je u istoriji poznato kao – kristalna noć, i u kojoj je Njemcima fašistima, oni nisu morali prepoznavati Jevreje na ulici, njihova etnička pripadnost im je bila upisana upravo odlukom te iste vlasti u njihove dokumente i dovoljno je bilo tražiti nekome ličnu kartu i znali ste da li ste, kako bih rekao, našli ono što se tražili. Ista i vrlo slična situacija se dogodila i u Ruandi jer su belgijske vlasti koje su vladale Ruandom upisivale etničku pripadnost građana Ruande, Hute i Tutse, pleme. Jedino zahvaljujući tome, zato što je bilo upisano u lične dokumente i što je bilo u sistemu je bilo 27 moguće u tako kratkom periodu izvršiti genocid nad 800.000 ljudi. To je samo jedan, ovo što sam sve govorio, i neki od razloga zbog čega ovoga elemenata nema u evropskim ličnim karatama. Naravno da postoji interes države da u određenim definisanim situacijama može da identifikuje svakog svog građanina, zato i postoji, je li, lična karta. I ona se danas sastoji, u Evropi, je li, fotografija, ime i prezime, datum rođenja, izdavanja, važenja, ponekad matični broj i slično, ali već od augusta '21. godine, od prošle godine na snazi je evropska regulativa koja propisuje novi izgled i elemente lične karte za građane EU. Smatrajući, ovo sada citiram, da je za istinsko slobodno kretanje ljudi na području Evropske unije važno učiniti svaki napor da se izbjegne diskiriminacija. Nova pravila zahtjevaju da lična karta umjesto pisanog postane defakto elektronski dokument. Fotografija nestaje iz dokumenta koji se zove lična karta i zajedno sa dva otiska prstiju nalazi se na specijalnom čipu koji je ugrađen u samu kartu. Dakle, na samoj ličnoj karti osim imena i prezimena osobe zahtjeva se samo naziv države koji je skrećen samo na dva slova, a članicama je ostavljena sloboda da osobu spolno identifikuju mada im je predloženo da se i to ne radi jer nema potrebe. Dakle, to je budućnost prema kojoj ide Evropa, budućnost u kojoj su etničko porijeklo, rasa, religioznost i spol njenih građana irelevantni za državu. S druge strane prijedlog HDZ-a koji je pred nama, da se u lične karte bosanaca i hercegovaca upisuje njihova etnička pripadanost ide u sasvim suprotnom smjeru, ne prema budućnosti nego prošlosti, i to preciznije, prema Srednjem vijeku. I još ću samo dodati dvije, tri rečenice, ovo gdje se danas nalazimo je iskustvo šta se događa sa jednim društvom koje svoje razlike počne pretvarati u svoje prepreke, u svoje probleme, a ne u ono što to zaista treba biti, u svoje bogatstvo. Stalno insistiramo na daljnjim utvrđivanjima razlika između nas, umjesto da insistiramo na svemu onome što nas koji živimo u BiH, čija je ovo naša domovina, što nas spaja
Vrijeme gospodine.
Dajte mi 14 sekundi.
Dobro.
Ono što nas spaja je ogromno, a ono što nas razdvaja je malo. Istorija, kultura, jezik i ono što je najvažnije, zajednička budućnost, jer samo imamo zajedničku budućnost. I zato, naravno, ja ne mislim, iskreno da vam kažem da je gospodin Lovrinović imao, neke, kako bih rekao, strašne namjere iz nekih primjera koje sam navodio, ali kao što kažu, put u pakao je popločan dobrim namjerama. Zato vas pozivam da ovaj prijedlog danas napokon sklonimo s dnevnog reda i da, nadam se, više nikad takav neki prijedlog neće vratiti. Hvala vam.
Hvala Vama. Gospodin Predrag Kožul. Izvolite. 28
Pa ja moram reći da me uvodni dio izlaganja kolege Kojovića iznenadio. Praviti usporedbe koje je on pravio sa zakonom koji je ovdje predložen je u najmanju ruku nekolegijalno i neprimjereno. Ja se doduše sa kolegom Kojevićem slažem da je multietičnost, multiregionalnost itd., BiH njezina komparativna prednost, da je to njen duh i njezina sadašnjost, budućnost i prošlost, ali svoju nacionalnu, etničku, religijsku pripadnost za razliku od kolege ne želim skrivati i njome se ponosim i to je činjenica. A sad samo jedan praktični razlog zašto je kolega Lovrinović ovaj zakon stavio na dnevni red. Pročitaću vam nekoliko rečenica sa portala raskrinkavanje.ba od 02.10.2018. godine i za razliku od nekih kolega, neću ... nego ću ime osobe čitati inicijalima – S.Ć. ovogodišnja je kandidatkinja Naše stranke za Parlament FBiH. U isti taj Dom pokušala je ući četri godine ranije, točnije u Dom naroda Parlamenta FBiH i to kroz nominaciju kao Ostala iz Skupštine Kantona Sarajevo. Njen transfer u ovaj Dom zaustavio je CIK jer je ustanovio da je u odnosu na prošle izbore ... S.Ć., pardon, uspjela promijeniti sitnicu, vlastitu naciju, od Bošnjakinje, postala je Ostala. Stoga je CIK zabranio S.Ć. da postane delegatkinja Doma naroda jer od promjene nacije treba proći barem jedan izborni ciklus, a ne kao u ovom slučaju. Dakle, vrlo praktičan primjer zloupotrebe nacionalne pripadnosti koja se može skriti, ne mora se upisati ni u jedan dokument, ali se može praktično primjeniti u izbornom ciklusu. I to je stvar na koju već dugo upozoravamo i to je jedan, rekao bih, i temeljni motiv ovakvog Prijedloga zakona. Može on proći ili neproći ali ova činjenica ostaje i ova sramota ostaje.
Hvala. Gospođa Mirjana Marinković-Lepić. Izvolite.
Ja sam članica Zajedničke komisije za ljudska prava i veoma sam ponosna što sam bila jedna od onih koja je glasala protiv i, a vidimo da znači ni Zajednička komisija za ljudska prava, dakle, nije dala pozitivno mišljenje. Bilo je više razloga, neke od njih sam navela na Komisiji ali evo, smatram da ih treba ponoviti na ovom Domu. Prvo, uvriježeno je mišljenje uopšte na Komisiji bilo da ako već imamo Zakon o upisu u matične knjige, zašto je ovdje lex specialis, a ne zakon o izmjenama i dopunama postojećih zakona. Drugo, ja sam tad obrazlagala da već postoji mogućnost, dakle, opcija da se u rodni list upisuje nacionalnost od strane onoga ko to želi. Takođe, ja se takođe ponosim onim što jesam, ne krijem ništa i prema tome, mislim smiješno je to navoditi mislim kao razlog. Nikad nisam ni promjenila svoju nacionalnost niti mislim, ali mislim da ne treba da stoji u ličnim dokumentima. Takođe, tada sam i na Komisiji rekla da sam kao članica Koordinacionog tijela za nacionalne manjine prisustvovala jednoj vrlo korisnoj edukaciji gdje smo imali predavačicu koja je bila članica tijela za monitoring Konvencije o pravima nacionalnih manjina koja je eksplicitno rekla, obzirom da je upoznata sa onim što se događa u BiH, da je ovaj zakon u suprotnosti, dakle, ovaj Prijedlog, u suprotnosti sa Konvencijom, dakle, o pravima nacionalnih manjina. Ja bih također podsjetila da je u BiH, to sam iznijela i na Komisiji, dakle, mi smo tablice registarske kreirali tako da se ne zna ko odakle dolazi, a mi sad hoćemo da, pazite, u lične dokumente upisujemo nacionalnost. Nažalost, tolike godine poslije rata u ovoj zemlji još uvijek postoje područja gdje nije jednostavno kako se izjašnjavate, pa prema tome osim što je uopšte kršenje ljudskih prava, trebamo malo da vodimo računa i o tome gdje živimo. 29 Takođe, tada sam naglasila da, slažem se da ima zloupotreba, mogli bismo mi navoditi primjere iz naroda, iz stranaka iz kojih dolazi gospodin Kožul, čak je tu i gospodin Lovrinović rekao na Komisiji, međutim taj problem treba rješavati na drugi način. Evo,vidimo da je gospođa inicijala S.Ć. koju spominje gospodin Kožul nije mogla biti u Domu naroda, dakle, već postoje određeni mehanizmi i treba ih unaprijediti, ali ne na način da nam se traži da se izjašnjavamo, odnosno da upisujemo nacionalnost u lične dokumente. Takođe, na toj edukaciji mi smo imali priliku da čujemo neka druga rješenja, dakle, nismo mi jedina zemlja višenacionalna, ali postoje određena rješenja u zemljama EU koja su ovaj problem riješila, pa evo ja bih voljela da se gospodin Lovrinović pozabavi o takvim nekim rješenjima i sigurno se dakle, ne upisuje nacionalnost u lična dokumenta. Tako da zaista smatram, i još bih naglasila da interes za donošenje ovog Zakona nije proporcionalan, u smislu da mi imamo nekoliko izbornih prevara i sad zamislite treba da radimo ovo, što kaže moj kolega Predrag, da se razdvajamo i da još u ličnim dokumentima imamo upisano, na kraju krajeva, to je svačija privatna stvar. Ja mogu da se osjećam ovako ili onako, svaki dan bi da mijenjam taj osjećaj pripadnosti ovom ili onom narodu, a mogu također da se ne izjašnjavam nikako, jer zbog tog su donijete presude Evropskog suda za ljudska prava, dakle, da se ne moramo izjašnjavati nikako ili da se možemo izjašnjavati samo kao građani itd. Prema tome, naravno da ćemo mi kao Klub, a nam da se i većina poslanika ovdje, biti protiv ovakvog zakona.
Hvala. Ispravka krivog navoda, gospodin Predrag Kojović.
Zahvaljujem predsjedavajući. Vrlo ću kratko, gospođa Sabina Ćudić je bila kandidatkinja na lokalnim izborima 2021. godine, nije izabrana za načelnicu Novog Grada. Zatim se, shvativiši da dok god je ova garnitura na vlasti četvrta ustavna kategorija o kojoj govori Dejton, tako zvani Ostali, što je uvredljivo ime samo po sebi, iz solidarnosti upisala kao Ostala. I kao što ste rekli kolega, imenjače, Predrag, CIK je to utvrdio, ja se ne slažem s njihovom odlukom i nije joj, kako bih rekao, dopustio da postane član Doma naroda. Znači, CIK ima podatke koji su mu potrebni i reaguje kada misli da je to ispravno. Naravno, to je bio CIK koji ste tada vi kontrolisali u potpunosti, ali interesantna je sljedeća stvar, u Parlamentu Federacije u kojem je garantovano prisustvo ponajmanje četri pripadnika konstitutivna naroda sjedi čovjek iz Mostara koji stalno tvri da je Hrvat iako sjedi u Parlamentu Federacije kao Srbin. On tvrdi da se uvijek izjašnjavao kao Hrvat i i dalje tvrdi da je Hrvat, ali je na putu od Mostara do Sarajeva njegov dokument promijenio sadržaj i on je sada Srbin i to je normalno. Ali to vrijeme je prošlo, kako bih rekao, i to se sigurno sa ovim CIK-om neće dogoditi. I još jednu stvar, vrlo sam s razlogom rekao par rečenica na kraju o gospodinu Lovrinoviću, da sam iznio one najgore slučajeve u kojima su ovakvi elementi zloupotrebljeni od strane vlasti i rekao da ne vjerujem da je to, naravno, bila gospodina Nikole Lovrinovića, nego upravo ovo što ste Vi rekli, ali kao što sam rekao – put u pakao je često popločan najboljim namjerama. Hvala. 30
Gospodin Zlatan Begić. Ispravka krivog navoda. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, poštovani predstavnici medija, administracije, gosti. Pošto se prvi put javljam sve vas lijepo pozdravljam. Dakle, imao bih ja svašta reći o ovom Prijedlogu zakona, međutim ono što želim istaći ovom prilikom počesto mi upadnemo u zamku zamjene teza i pogrešnog fokusiranja problema. Dakle, gospođica S.Ć. ili gospodin Z.B. ili gospodin N.L. ili bilo koji ovdje ima neotuđivo pravo da se osjeća i da se izjašnjava kako god on želi, neotuđivo pravo. Uzmite Popis stanovništva, vidjet ćete da tamo ima i medvjeda i eskima, i indijanaca itd. Problem nije u gospođici S.Ć. ili u gospodinu Z.B., ili u gospodinu N.L., ili ne znam ni ja kome, i njegovom pravu da se osjeća onako kako se osjeća. Problem je u diskriminatorskim odredbama Ustava BiH, tu je problem i odatle se izvlače svi drugi problemi, tu je dakle, taj problem. Ja bih molio ako uđemo u tu pogrešnu matricu zaključivanja, onda ćemo doći do negacije, je li, fizičke egzistencije samog čovjeka i svega onoga što slijedi, ono što kolega Kojović kaže, da je put u pakao popoločan dobrim namjerama, a ja mislim da ovdje ni namjere baš nisu dobre. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Gospođa Alma Čolo. Izvolite.
... Mišljenje Ustavnopravne komisije o usklađenosti ovog zakona sa ustavnim i pravnim sistemom je negativno. Mišljenje i nadležne komisije, Zajedničke komisije za ljudska prava je negativno, tako da ja mislim da mi danas treba da podržimo ova mišljenja jer ćemo se izjašnjavati o mišljenju nadležnih komisija. Ja bih ponovo ponovila da ovaj zakon nije u skladu sa Evropskom konvencijom o ljudskim pravima, jer je pravo na izjašnjavanje o etničkoj pripadnosti pravo koje zadire u član 8. Evropske konvencije o ljudskim pravima, a to je pravo na poštivanje privatnog i porodičnog života i država ima pravo da se mješa isključivo ukoliko je to propisano zakonom i ukoliko je to neophodno u demokratskom društvu u cilju zaštite nacionalne sigurnosti, javne sigurnosti i zaštite javnog reda i mira, morala ili zdravlja ljudi. Znači, da bi se ovakav zakon donio mora postojati legitiman cilj i mora postojati objektivno i razumno opravdanje da se donese ovakav zakon, a ja mislim da to ne postoji u ovom slučaju. Ja bih samo željela da kažem da je sudija BiH pri Evropskoj sudu za ljudska prava, tadašnji sudija, profesorica Ljiljana Mijović izjavila pred Evropskim sudom za ljudska prava da izjašnjavanje o nacionalnoj pripadnosti ne može biti pravna kategorija jer se radi o subjektivnom kriteriju koji zavisi, po njenom mišljenju, stricto sensu, od izjašnjavanja svakoga na način na koji on želi da se izjasni i ona smatra da ovo izjašnjavanje nije, ne poprima karakter pravne kategorije jer se zasniva na subjektivnim kriterijima. I evo, interesantno mišljenje koje sam pročitala iz jedne od presuda Evropskog suda za ljudska prava, možda bi nam moglo koristiti u razgovoru o ustavnoj reformi.
Hvala. 31 Gospodin Nermin Nikšić. Izvolite.
Zahvaljujem još jednom. Dakle, još uvijek je na pet minuta ograničeno, ako se..
Da. 5 minuta, ali ako ste primjetili gospodine Nikšiću nisam podsjećao nikoga, da mi govorimo o Mišljenju, a ne o ovome o čemu ste svi govorili, ali evo pustio sam raspravu, pa važi i za Vas to.
Dakle, imamo ovdje jedan prijedlog HDZ-a BiH kojim bi se zakonom regulisalo da se na ličnim dokumentima građana BiH ističe etnička pripadnost, odnosno pripadnost konstitutivnim narodima, ostalim ili nacionalnim manjinama i kako god to branili, i koliko god to branili po meni to je princip koji afirmiše i uvodi novu diskriminaciju, ja čak bih rekao, i rasizam u svakom segmentu društva. Čuli smo od kolege Kožula primjer incijala S.Ć. za koji je Peđa rekao iako smo svi znali da se radi o Sabini Ćudić što je puno manji problem od onoga koji je također pomenuo Peđa u svojoj replici, gospodina incijala G.O., Gorana Opsenice, koji je u vladi HNK-a ministar iz reda hrvatskog naroda, a u Predstavničkom domu Parlamenta FBiH zastupnik iz reda srpskog naroda i to je ok, o tome nećemo pričati. I da, možda stvarno grubo zvuči i ne želim uopšte reći, a to je rekao ja mislim i Peđa, da je to bila namjera HDZ-a, ali možete se ljutiti koliko god hoćete, gotova identična zakonska rješenja usvojena su 1935. godine u nacističkoj Njemačkoj kao zakonski okvir za segregaciju i diskrimianciju jevrejskog stanovništva i drugih građana koji se smatraju građanima nižeg reda. U novembu '35. godine u Reichtagu je donesen Zakon o državljanstvu Rajha gdje su se svi građani u dokumentima morali izjasniti kao Njemci, Jevreji ili drugi na osnovu čega su otvarivali biračko pravo, pravo kod javnih službi i slično. Sve presude Evropskog suda za ljudska prava kojim je tretirano pitanje ostvarivanja prava po osnovu etničkog pripadanja jasno nalažu relativizaciju odnosno dokidanja principa konstitutivnosti. Sve presude, od presude Sejdić-Finci pa na dalje, u različitim formulacijama naglašavaju da se nikakvo različito postupanje zasnovano na etničkom porijeklu pojedinaca ne može objektivno opravdati u savremenom demokratskom društvu koje je izgrađeno na principu pluralizma. Obaveza dokidanja svih oblika razdjeljivanja građana po etničkoj osnovu je naglašena i u nizu akata Evropskog parlamenta, a to je u konačnici i uslov za pristupanje Evropskoj uniji za šta se, eto, bar deklarativno svi zalažemo. Dakle, provođenje presuda Evropskog suda za ljudska prava je ustavna obaveza koju moramo izvršiti da bismo pristupili Evropskoj uniji, a nikako uvođenje novih diskriminacija i novih podjela. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Damir Arnaut, ispravka krivog navoda.
Hvala predsjedavajući. 32 Nije č nego ć, prvo meko ć, drugo meko ć. Govorio je i gospodin Kojović i gospodin Nikšić i nema potrebe da se govori u incijalima kad je sam Goran Opsenica dao izjavu za medije – ja sam zanoćio, ja i večeras namjeravam zanoćiti kao Hrvat, a takav ću se van svake sumnje ujutro i probuditi. CIK je, bojim se, instruiran da pogriješi, pravo je pitanje ko stoji iza svega toga. Na to pitanje nikad nismo dobili odgovor, ali je također činjenica da Goran Opsenica četri godine kasnije sjedi u Parlamentu Federacije kao Srbin, iako je, evo, po sopstvenoj izjavi to veče zanoćio i namjeravao zanoćiti svaku noć nakon toga kao Hrvat. Dakle, to, očita zloupotreba se tada desila, nikad nije utvrđeno ko stoji iza toga, ali čovjek i dalje sjedi u Parlamentu, kao Srbin. I onda vi to poredite sa pravom nekoga da promjeni način na koji se izjašnjava i prijedlog gospodina Lovrinovića, znači potpuno podržavam sve ovo što su govorili i gospodin Kojović i gospodin Nikšić, uključujući i usporedbe, barem kad je efekat, ako ne i namjera u pitanju, ali ono što me posebno zabrinjava oko ovog prijedloga gospodina Lovrinovića je da kad se jednom nekom upiše ili kad sebi neko jednom upiše nacionalnost u rodni list i druge matične odnosno lične dokumente, to se može promijeniti tek na punoljetstvu ako su roditelji upisali, a onda nakon toga tek svakih deset godina. I šta ćemo onda sa situacijama da se ljudi potpuno opravdano osjećaju po pitanju svoje nacionalnosti, šta ćemo sa mješanim brakovima, šta ćemo sa djecom poput moje djece koja eventualno mogu se osjećati po nacionalnosti oca u određenom vremenom periodu, u drugom vremenskom periodu po nacionalnosti majke, a možda u trećem vremenskom periodu jednostavno osjećati da ne žele da biraju pa hoće da budu Ostali. Ja znam da taj koncept vama smeta, ja znam da se Vi gospodine Lovrinoviću, da se Vi naježite od tog koncepta, ali na taj način bar 5% ljudi, u toj situaciji je bar 5% ljudi u BiH i ja vam garantujem da bi još bio veći procenat da nema te samocenzure kad se ljudi izjašnjavanju o nacionalnosti jer su svjesni da im ta kategorija Ostalih na kraju krajeva i prema presudi Evropskog suda za ljudska prava ...
Vrijeme gospodine Arnaut i krivi navod.
Pa jest krivi navod. Predsjedavajući ja, stvarno pokušavam, trebao sam se za diskusiju javiti, ali evo odustat ću od diskusije ako ne bude dalje replika. Ovaj, dakle, da nisu, da se ne upuštaju u tu svjesnu samocenzuru jer prema presudi Evropskog suda za ljudska prava su građani drugog reda i vi biste ih ovdje još dodatno potlačili. Prema tome, podržavam prijedlog gospođe Čolo da se prihvati negativno Mišljenje Ustavnopravne i nadležne Komisije i da se ovoj priči već jednom stane u kraj. Hvala.
Hvala. Gospodin Jasmin Emrić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Također, ja podržavam Mišljenje Ustavnopravne komisije, a samo bih želio podsjetiti da veoma često mišljenje Ustavnopravne komisije bude političke prirode. Ovaj put cijenim da je to Mišljenje na osnovu Ustava i prvnog sistema BiH i još bih dodao da ovo Mišljenje ima temelj i uporište i u Međunarodnoj konvenciji o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije. BiH 33 je ratificirala ovu Međunarodnu konvenciju i u skladu sa članom 5. ove Međunarodne konvencije o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije BiH je obavezna ukinuti sve oblike rasne diskriminacije, a ne da uvodimo još neke nove oblike rasne diskriminacije kako je to predviđeno članom 5. ovoga Prijedloga zakona. Evo, ja ću podsjetiti da je članom 5. ovoga Prijedloga zakona određeno da će se prioritet kod popunjavanja upražnjenih radnih mjesta u institucijama BiH dati na osnovu etničke pripadnosti, a to je diskriminacija. BiH ima obavezu da u skladu sa članom 5. tačke c) Međunarodne konvencije o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije, ona ima obavezu da osigura sva politička prava, a naročito prava učešća na izborima, prava glasa i kandidature, na temelju općeg i jednakog prava glasa, prava učešća u Vladi kao i u upravljanju javnim poslovima na svim nivoima i pravo pristupa pod jednakim uslovima javnim funkcijama. Dakle, ovaj predloženi tekst zakona je potpuno u suprotnosti sa navedenim obavezama BiH i smatram da je potpuno ispravno i utemeljeno Mišljenje Ustavnopravne komisije. Zahvaljujem.
Hvala. Gospodin Nikola Lovrinović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, krenuo bih od ovoga što su rekli gospodin Emrić i gospodin Begić. Dakle, ako je točno ono što su, mada Begić je rekao malo drugačije, kolega Begić je rekao malo drugačije, što je gospodin Emrić sada rekao, onda je nama Ustav sada neustavan. Dakle, dobro je rekao gopodin Begić, dakle ovaj Zakon je itekako utemeljen na Ustavu koji može biti onakav kako je on rekao, ja u to ne ulazim, to je neka druga rasprava i to je za nešto, dakle, ovaj Zakon je utemeljen na Ustavu koji je takav kakav jest. Jel on ovaj ili onaj, to ja sad ne ulazim u tu priču i zbog toga govorim o Mišljenju Ustavnopravne komisije, dakle, nije dobro Mišljenje. Dakle, ne slažem se s tim kao predlagač da je to zakon neustavan. On je apsolutno ustavan jer je naš Ustav takav. A sad da bi, dakle, zbog javnosti, zbog svega, vas koji ne želite da jednostavno neke stvari ili krivo tumačite ili želite da ih krivo predstavite, samo moram pročitati neke stvari. Članak 3. predloženog zakona i prvo da kažem, gospodine Kojoviću, nije ovo prijedlog HDZ- a i neki koji su to govorili, nego je to moj prijedlog. Možda ga možete, je li, pripisati HDZ-u, ja sam član HDZ-a, ali ovo je, dakle, moj prijedlog kao zastupnika. Članak 3. kaže – upis podataka o kojima Vi govorite iz stavka (1) ovoga članka, može se upisali u matičnu knjigu rođenih, matičnu knjigu državljana i osobnu iskaznicu, dakle, može, a ne mora se ni upisati, i to je izbor. To je jedna stvar, druga stvar, zakon je imao namjeru da spriječi što vi, dakle, jednostavno svojim danas stavovima ovdje, kolege, želite da to tako ostane. Spriječi krađe, krađe identiteta, manipuliranje i ostvarenje osobnih interesa na temelju tih manipulacija nacionalnog izjašnjavanja. Zakon izborni kaže ovako – izjašnjavanje u pripadnosti konstitutivnom narodu ili grupi Ostali iz stavka (4) ovoga članka, koristit će se kao osnov ili temelj za ostvarivanje prava na izabranu odnosno imenovanu funkciju za koju je uslov izjašnjavanje o pripadnosti konstitutivnom narodu. Dakle, ovo je benefit, ovo je benefit koji je predvodio zakon. Entitetski zakoni koji govore o matičnim knjigama, nešto je gospođa Lepić govorila i na Komisiji o kojoj je govorila, a i evo danas je to govorila, doista reguliraju ovu materiju i ona spada u onu materiju koja se tiče entiteta. I ona govori, recimo, u Federaciji o rođenju djeteta, to jest ime i prezime, spol djeteta, dan, mjesec, godina, vrijeme, mjesto, općina, grad rođenja, jedinstven matični broj, nacionalnost i državljanstvo. Kaže, upisuju se, to kaže u članku – 34 upisuju se. Dakle, ja nisam izmislio ovu materiju, ja sam samo htio to pravo koje je regulirano drugim zakonima, pa i Izbornim zakonom i Zakonom o matičnim knjigama, regulirati kad su u pitanju benefiti koji se ostvaruju na razini BiH i to sam rekao u članku, dakle, članak 4. i 5. i stajao sam i na jednoj Komisiji i na drugoj Komisiji, dakle, ničim nitko nije diskriminiran. Ovo što ste govorili gospodo Nikšić i gospodin, dakle, pa to stvarno nema smisla šta vi radite. Dakle, ovo se odnosi na sve građane BiH, a upis u osobnu kartu je samo mogućnost koju ne mora iskoristiti niko i niko ne traži. Ovo su podaci koji će od, dakle, ljudi kad su u pitanju ... benefita tražiti tijela BiH, a ne svako na cesti i na ulici gospodine Kojoviću i ne mora ni biti upisano u osobnu kartu i što se mene tiče, dakle, zakon je vraćen u redovitu proceduru, može se i amandmanski djelovati ako je nešto rogobatno i napravljeno i da primijenimo, ali upis u matične knjige rođenih koji je predviđen već drugim zakonima nisam ja izmislio i to je tako u Ustavu. Prema tome, nemojte podvaljivati i nemojte me, dakle, stavljati u nešto što vam je na sramotu što govorite, to vam je na sramotu. Ja nisam istakao nikoga da ga se obilježi da bi ga se dezavuiralo, diskriminiralo itd., nego svakome ostaje mogućost. Ali zlorabiti tu situaciju u kojoj ste ovo ili ono samom svom izjavom koje SIP ne može provjeriti jer to se samo kaže na jednom obrascu. Dakle, vi ste svjesni da od našeg, naših parlamentarnih tijela do naših uprava u direkcijama, agencijama itd. se to tako radi. Svjesni ste i ustavne odredbe da se popis zaposlenika u državnim tijelima Uprave radi po popisu iz '91. godine. To je ustavna odredba. Kad to promijenimo neće tako biti. Dakle, a kako se to radi? Kako? Pa lažnim izjašnjavanjem. Dakle, ima pravo da se, ali se lažno izjasni kad mu treba, da dobije plaću itd. Sva moja namjera je bila da se te dvije stvari zaustave. Ja, dakle, i ne mogu izmijeniti entitetske zakone koji o tome govore niti mi je to bila namjera. Možda nije na fin način poredano u ovom Zakonu, dakle, namjera je gospodo da ne možete više, kako bih rekao, govoriti da ste to i to da biste ostvarili svoju poziciju u Domu naroda, da biste bili direktor neke agencije i direkcije i dobili plaću i benefite. To je namjera, to je namjera, a da tijela vlasti to imaju mogućnost da provjere. Vidjeli ste tamo u ovom članku kada govorimo o naknadnom upisu, dakle, ok, prihvat će SIP vašu izjavu da ste taj i taj, ali će to kasnije poslati tijelu da to vam upiše, da ne biste dalje to mogli lagati i petljati i da ne biste ostvarivali na to benefite. I dakle, ovaj zakon se odnosi na sviju i na one koje ste spominjali ako pripadaju mojoj stranci, ja nisam rekao da će se zakon odnositi na, ne znam, neku stranku, a da se neće odnositi na stranku kojoj ja pripadam. Zakon je zakon, on vrijedi za sviju. ... zašto vam takva vrsta treba i gospodin takozvani, moj zemljak... neke stvari koje apsolutno ne stoje. Dakle, ne radi se o pravu na kretanje, ne radi se o pravu da ga ... ne radi se ni o čemu. Dakle, sve dodajete nešto što nema veze ni sa čim, a krijete ono što se zapravo događa. Krijete tu jednu anomaliju koju niste željeli pričati ni kod izmjene Izbornoga zakona
Vrijeme.
Da neko krade, dakle, krade identitet. I samo još jedno, kaže, dakle, gospodo i kolege, ja predlažem da odbacite Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva, predlažem da surađujemo na ovome i kao predlagač sam spreman prihvatiti vaše konstruktivne prijedloge da ovo pitanje definitivno jednom riješimo. Sramota je da ovoliko godina nema pravila o unutarnjem ponašanju kod zapošljavanja u 35 institucijama našim, a pravo postoji. Dakle, spreman , ako gospodo ne želite i ako ostane ovako bojim se da vi podupirete onu popločanu stazu o kojoj je govorio
Vrijeme.
gospodin Kojović, kud ona vodi, kako je on to rekao. Hvala lijepo.
Hvala. Uvažena zastupnica Marinković-Lepić, ispravka krivog navoda.
Pa nekako uvijek gospodin Lovrinović nalazi za shodo da me spomene. Mislim da je sad osporavao, dakle, moju izjavu da, odnosno tvrdnju da je u Zakonu o upisu u matične knjige već dozvoljena mogućnost upisa, mogućnost upisa u matičnu knjigu rođenih, nacionalnosti i na Komisiji je osporavao moju tvrdnju, ali nije pročitao član do kraja. I sada sam ga zamolila da pročita odgovarajući član Zakona do kraja gdje u zadnjem stavu kaže, član 12., činjenica nacionalnost u matične knjige rođenih upisat će se ili se neće upisati na zahtjev ovlaštenog podnosioca prijave i to roditelj ili staratelj za upis djeteta u matičnu knjigu rođenih, s tim da djete kada postane punoljetno ima pravo izjasniti se o svojoj nacionalnosti kod nadležnog matičara. Dakle, ta mogućnost već postoji ne vidim zbog čega se ovdje uopće mijenja, predlaže taj specijalni zakon, kad mi već imamo postojeći Zakon o upisu u matične knjige.
Hvala. Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda.
Gospođo Lepić, dakle to što ste Vi pročitali, ja sam pročitao članak koji o tome govori. U matičnu knjigu rođenih upisuje se, dakle, ako ne želi ovo upisati, upisuje to što ste Vi rekli, ali se nešto upisuje. Nešto se mora znati tamo šta je, odnosno ima se pravo. Prema tome, ja sam pročitao kako piše, u matičnu knjigu rođenih upisuje se, pa između ostalog, i nacionalnost. S druge strane, dakle, gospodinu Kojoviću sam ostao dužan, a zašto, dakle, kolega onda, recimo EU donosi deklaraciju o zaštiti manjinskih jezika, jezika? Zašto se bore za to, primjera radi, a ima i drugih deklaracija koje govore o zaštiti ... pa ima veze sa tim što, dakle, hoćete da bude talionica naroda je li? Zašto su države nacionalne? Francuska Francuzima, uz ostale koji žive u njoj. Dakle, ne znam šta ste htjeli s tim reći? Gospođo Lepić, moj Prijedlog zakona nije niti rješava pitanje prava upisa u matične knjige ili u osobne karte, čak i ne mora biti. Da sam znao da će osobne karte izazvati toliko prijepora, ja ih ne bi ni stavi, ako je to ... dakle, meni je dovoljno da to bude u matičnim knjigama, jer je to dokument od kojeg se polazi, nikakav problem nije u tome, ali dakle, ali, ja tvrdim da se događa krađa, enormna krađa i u izbornim procesu i u zapošljavanju koje je regulirano Ustavom ove države. Dakle, pojedini rukovodilac 36 određenih tijela uprave BiH po svom nahođenju zapošljava one što je dužan po Ustavu, po Popisu '91. godine u procentima ovih, onih, trećih četvrtih, dakle, sviju, ne jednih da, drugih ne. Ali onda ćete me dovesti do toga da ću se ja, netko je rekao ovdje od kolega, ubuduće osjećati ružno kad kažem da sa Nikola, što je rekao moj kolega ... osjećat ću se ružno da kažem da sam taj i taj, je li. Sve možemo biti, mogu biti analtičar, mogu biti šta god hoćete, izjasnit ću se u javnosti samo se ne bi trebao izjasniti kome pripadam, kakvim jezikom govorim, šta hoću biti u ovoj državi u kojo živim, u kojoj sam živio, u kojoj ću življeti. Prema tome, nije mi jasno šta, šta vi meni sad nalijepiste sa željom da otklonim krađe, da ..
Vrijeme.
... identiteta, da uvedem ... a ne da ... 18% biti u Oružanim snagama, a njih nema ni 10%, jer se neko izjasni da je takav. Da MUP federalni primi od 86
Vrijeme gospodine Lovrinoviću.
... primi 80 Bošnjaka, 5 Hrvata ... ja samo to hoću, ništa drugo ... nikoga nisam diskriminirao ovim Zakonom. Samo izmišljate stvari.
Nemojte da upropastimo jedan dio kvalitetne rasprave sa kršenjem Poslovnika, sa žestinom u raspravi, a bilo je kvalitetnih diskusija. Gospođa Mirjana Marinković-Lepić, krivi navod, drugi put.
Jedan od krivih navoda, prvi krivi navod koji želim ispraviti jeste, dakle, ovo što gospodin Lovrinović čita u zakonu, mislim ja razumijem da on nije pravnik. Gore se u prvom stavu navodi šta se upisuje, ali se u zadnjem stavu objašnjava da se nacionlanost može i ne mora upisati. Takođe, ispravljam krivi navod u smislu da mi želimo da podržimo izborne prevare ili, ne znam, prevare kod zapošljavanja, ja sam i u svojoj diskusiji rekla da za takve stvari treba naći druge mahanizme i da, dakle, promjena zakona gdje bismo mi svi trebali da kažemo koje smo nacionalnost, da to upišemo u dokumente, dakle to nije taj mehanizam. Treći krivi navod je ova Konvencija o zaštiti manjinskih jezika, da, ona je u cilju promovisanja i zaštite prava nacionalnih manjina sa čime se, sa kojom konvencijom se kosi ovaj Prijedlog zakona. I četvrto, taman posla da se ovdje neko treba bojati reći kako se zove. Ne, upravo da se ne bi morao bojati da kaže kako se zove mi ne želimo da se naša nacionalnost upisuje u matične knjige ili lično ...
Ispravka krivog navoda, gospodin Zlatan Begić. 37
Kolega Lovrinoviću, građani BiH iz reda hrvatskog naroda nisu nacionalna manjina u BiH i ako Bog da neće nikada ni biti. Ovo je njihova zemlja i oni u njoj ne uživaju status nacionalne manjine. To je nešto potpuno drugo. Dalje, postoji razlika između diskriminacije i pozitivne diskriminacije kad je riječ o statusu nacionalnih manjina, ali ja sada ovdje ne oduzimam vrijeme, mislim da smo otišli i previše u diskusiju. Dalje, mi godinama odlažemo svoje pravne obaveze koje proizilaze iz činjenice i ratifikacije Evropske konvencije, njennih protokola po osnovu donošenja presuda Evropskog suda, da uskladimo diskriminatorske norme sa o nim šta su odredbe Evropske konvencije i njenih protokola i ono što nam je presudama Evropskog suda rečeno da moramo da uradimo. Dakle, tamo kada se etnička ili nacionalna pripadnost pojavila kao preduvjet da možete uopšte biti kandidat na izborima, to je otvorilo i mogućnost zloupotreba, ali vidimo institucionalno da je to ipak rješeno, što opet se kosi sa pravima čovjeka da može i da promijeni svoju subjektivnu svijest o pripadnosti jednom ili drugom ili trećem narodu, nikoga ne sprječava ništa i da promijeni vjeroispovijest i to se dešava oko nas. Ja mislim da je nekada dobro i priznati da se pretjeralo u nečemu i mislim da trebate odustati od ovoga Prijedloga kolega Lovrinoviću. Mislim da se ovdje pretjeralo u svakom pogledu. Da se ne bih javio ponovo, reklamiram i povredu Poslovnika, mislim da smo izašli izvan diskusije o Mišljenju Ustavnopravne komisije. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravka krivog navoda, Damir Arnaut.
Hvala predsjedavajući. Ma evo, klasičan primjer krivog navoda koji se ispravlja, Francuska Francuzima gospodine Lovrinoviću, pa niste mogli naći manje prikladan primjer. Član 1. Ustava Republike Francuske, pete republike kaže, citiram – Francuska je nerazdvojiva, sekularna, demokratska i socijalna republika. Osigurat će jednakost svih građana pred zakonom bez razlike po pitanju porijekla, rase ili vjere. Poštivat će sva uvjerenja, zakoni će promovisati jednak pristup ženama i muškarcima. A član 2. kaže između ostalog, moto Republike je – sloboda, jednakost i bratstvo. Zvuči vrlo slično kao bratstvo i jedinistvo što je vjerovatno još jedan koncept od kojeg se ježite, ali ima nas koji još uvijek baštinimo te principe. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Jasmin Emrić, ispravka krivog navoda.
Kolega Lovrinoviću, ja ne vidim uopće razlog i potrebu da se Vi ljutite ili osjećate pogođenim kada Vam mi ukažemo na to da Vaš Prijedlog nije u skladu da međunarodnim 38 konvencijama. Ja kao zastupnik imam obavezu da reagiram i da iznosim svoj stav i svoju procjenu u odnosu na Vaš prijedlog. Prema tome, trebamo voditi otvorenu u kolegijalnu diskusiju, a ne da se Vi na takav način onda ophodite i osjećate povrijeđenim, vrlo ste emotivno reagirali. Ali ja Vam još jednom želim reći, član 5. Vašeg Prijedloga zakona je suprotan članu 2. Ustava BiH koji je odredio da je Evropska konvencija o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda iznad svih zakona, a onda, evo, vežem i Vaš član 5. Prijedloga zakona u odnosu na Međunarodnu konvenciju o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije. Mi smo preuzeli tu obavezu da ćemo ukinuti sve oblike rasne diskriminacije i oblike rasne diskriminacije koji su u Ustavu i pravnom sistemu BiH, a ne da novim prijedlozima generiramo diskriminaciju. Pa gdje je ta mjera? I dobro je rekao kolega Begić, pa moramo se negdje zaustaviti. Prema tome, ovo sve i ovi naši stavovi i moja konkretno diskusija je u dobroj namjeri da zaustavimo generiranje rasne diskriminacije u BiH. Hvala.
Krivi navod, Nikola Lovrinović.
Gospodine Emriću, ja ne znam gdje ste Vi u ovom Prijedlogu zakona vidjetli rasnu diskriminaciju, ali kako rekoste, imate pravo misliti o Prijedlogu šta god hoćete, ali je interesantno da znate Vi kad je emotivan, možda zato što govorim glasnije ili ne znam ni ja, a kolega Arnaut zna kad se ježim. Nevjerovatno šta sve mi ovdje imamo, kako kolege nas promatraju i znaju. Gospođo Lepić, dakle, moglo se ovo riješiti i drugim načinom, čak sam ja i zbog toga čekao sa Prijedlogom ovog zakona, znači naprimjer jedno od rješenja je bilo legitimno zastupanje, to je moglo riještiti ovu priču, da se neko ne može, da tako kažem, pod znacima navoda, tako prodavati, nešto za nešto. Dakle, moglo je se time. Gospodine Begiću, ja nisam stvarno htio govoriti samo o jednom narodu i bože, i dakle, i zakonu, opet ponavljam, odnosi se na sviju. Ne samo o hrvatskom ili da bude manjina ili ne bude manjina, ili bošnjački ili srpski, dakle, govorim o Ustavu kakav je, kako je uređena ova država, ko su vlasnici ove države, ko je utemeljio itd. Dobro ste rekli, dakle, ne provodimo te zakone, a ne provodimo odnosno odluke suda, Međunarodnog suda za pravdu, ne provodimo ni odluke Ustavnog suda BiH. Prema tome, to jest naš problem, ali to je problem koji trebamo rješavati, nemam ništa protiv da se rješava. Dakle, ja nisam tumačio Francusku i ne pada mi na pamet da ulazim u tu vrstu rasprave kao što je gospodin Arnaut doživio, ja sam samo rekao da je to nacionalna država francuskog naroda, a oni su je postavili kao i ono što je on pročitao. Dakle, jasno je da je to, tako trebamo i mi postaviti svoju državu, i mi trebamo svoju državu tako postaviti, dakle nemamo mi ništa, nismo pozvani za drugačije. Hvala lijepo.
Gospodin Jasmin Emrić, krivi navod. 39
Samo da podsjetim kolegu Lovrinovića, ja sam u svojoj diskusiji citirao član 5. tačku c) Međunarodne konvencije o ukidanju i zabrani rasne diskriminacije, prema tome kolega Lovrinoviću evo, možete i Vi, pročitajte tu Konvenciju objektivno sagledajte Vaš član 5. Prijedloga zakona i usporedite sa tekstom Konvencije i sve će vam biti jasno. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu. Tačka osam, Ad. 8. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu poslanika iz Kluba HDZ BiH - HNS za uvrštavanje u dnevni red 29. sjednice Predstavničkog doma nove tačke koja glasi: Inicijativa o usklađivanju troškova prijevoza i toplog obroka zaposlenih u institucijama BiH, broj: 01-50-1-890/22 od 8. 6. 2022. Nakon što na prošloj sjednici nije bilo potrebne entitetske većine u prvom krugu glasanja, Kolegijum doma kao Komisija nije postigao saglasnost o Prijedlogu. Izvještaj Komisije Kolegija ste dobili, rasprava je okončana, ostaje da se naknadno izjasnimo u drugom krugu glasanja o Prijedlogu. Tačka devet, Ad. 9. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o zahtjevu poslanika Saše Magazinovića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-687/22 od 8. 6. 2022.
Hvala predsjedavajući. Kao predsjedavajući Privremene istražne komisije daću uvod i osvrt na rad Komisije i na primarne zaključke i preporuke ove Istražne komisije, a siguran sam da će i članovi Istražne komisije također govoriti o ovome izuzetno važnom Izvještaju koji ste dobili. On sadrži 110 stranica vrlo opsežnog materijala plus preko 1.500 stranica priloga uključujući sve stenograme svjedočenja. Istražna komisija je tokom dvije godine svoga rada održala 35 sjednica, saslušala 34 svjedoka osoba iz pravosuđa, odnosno nosioca pravosudnih funkcija, akademskih radnika, predstavnika medija, predstavnika civilnog društva i slično. Istražna komisija je sve svoje sjednice održava sa potpunom otvorenošću za javnost. U sjednicama Istražne komisije u pravilu su prisustvovali brojni predstavnici medija i medijsko interesovanje za rad Istražne komisije je bilo na izuzetno zavidnom nivou. Istražna komisija je također uspostavila izuzetno dobru i blisku saradnju sa Međunarodnom zajednicom, sa predstavnicima nekoliko ambasada, a posebno sa institucijom koja je posebno ovlašena za nadgledanje rada pravosuđa. Ne samo u BiH već i u drugim zemljama, odnosno OSCE-om, ali i sa delegacijom Evropske komisije, pogotovo kad je u pitanju stanje u pravosuđu kada se odnosi na evropski put BiH. Međutim, uprkos, odnosno pored te izuzetno bliske i dobre saradnje sa Međunarodnom zajednicom ono na što sam posebno ponosan kad je u pitanju rad ove Istražne komisije, da je to bio potpuno domaći rad i da je ovo što imate pred sobom jedan u potpunosti domaći proizvod. Saradnja sa Međunarodnom zajednicom je bila na nivou, na savjetodavnom nivou, naravno na nivou podrške uključujući podrške ukupnom konceptu parlamentarnog nadzora. Svi znamo da Zakon o parlamentarnom nadzoru koji je usvojen u ovom Parlamentu u prošlom sazivu je imao veliku podršku Evropske unije jer je to jedna od stvari koje su neophodne na putu svake zemlje ka članstvu u evropskoj porodici. Istražna komisija je preko stotinu svojih odluka donijela jednoglasno i samo četri puta smo imali suzdržane glasove koji su se u svakoj od te četri situacije ticale tehničkih pitanja, a ne bilo kakvih suštinskih razmimoilaženja. Ono što je zabrinjavajuće u Izvještaju je da je Istražna komisija utvrdila ogromnu spregu između politike i pravosuđa, utvrdila da nosioci, najviši nosioci pravosudnih funkcija nisu imuni na političku kontrolu i politički uticaj, međutim također smo zadovoljeni sa iskazima svjedoka i našim istraživanjem također smo zadovoljeni da ogromna većina ljudi u pravosudnom sektoru su izuzetno pošteni, dobro rade svoj posao i ostaju van političke kontrole. Međutim, zabrinuti smo činjenicom da su svjedoci bili gotovo usaglašeni u ocjeni da ukoliko želite napredovati u pravnosudnom sektoru, ukoliko želite pogotovo raditi na određenim posebno bitnim funkcijama u pravosuđu uključujući VSTV ali i državni Sud i Tužilaštvo, gotovo da je neophodna neka vrsta političkog, odnosno neka vrsta odnosa sa moćnim ljudima u politici. Zbog svega ovoga i zbog činjenice da je ova rasprava zaista nerazumno ograničena po pitanju nekih tačaka, osvrnut ću se na preporuke koje je Istražna komisija dala, molim vas samo da mi tolerišete možda nekoliko, najviše do jednu minutu da pređem preko vremena. Dakle, ono što smo preporučili je vetting svih članova VSTV-a, predsjednika sudova i glavnih tužioca, odnosno zamjenika glavnih tužioca po uzoru na model koji je urađen u Albaniji, s tim što je Albanija to uradila za sve svoje pravosudne djelatnike, mi to predlažemo za rukovodeće ljude u pravosuđu, radi se o manje od 100 ljudi u cijeloj BiH. Vetting po uzoru na Albaniju kada je suština u pitanju se tiče istinitog, odnosi na istinitost svih podataka u imovinskim kartonima, utvrđivanje da li postoji bilo kakav odnos zavisnosti, uzajamne koristi razmjene usluga ili drugih okolnosti koje ukazuju na povezanost sa politikom, isto tako na povezanost sa organizovanim kriminalom. Uvesti nosioce pravosudnih funkcija i njihove bliske srodnike u institut zabrane sukoba interesa po uzoru na izabrane i imenovane zvaničnike i savjetnike u ovim institucijama u smislu da bliski srodnik nosioca pravosudne funkcije ne može biti 43 imenovan na političku funkciju ili članstvo u privrednom preduzeću koje je u 100% vlasništvu nekog nivoa vlasti, odnosno privatnom koje posluje sa bilo kojim nivoom vlasti u određenom godišnjem iznosu. Također, značajno unaprijediti kriterije za imenovanje na pravosudne funkcije, ali i ojačati ulogu disciplinskog tužioca. Ono na šta posebno pozivamo je da Ured disciplinskog tužioca dok se ove zakonske izmjene ne usvoje koje smo preporučili agresivno djeluje po pitanju svih pitanja, odnosno svih primjera na koje smo ukazali ovdje. Također je neophodno značajno reformisati Instituciju ombudsmena za ljudska prava za koju smo utvrdili da je potpuno neadekvatna i da također postoji politička povezanost, te također neophodno je da pravosuđe značajno unaprijedi saradnju sa medijima kako u smislu olakšavanja pristupa medijima suđenjima, tako i davanja podataka, tako i postupanja po medijskim saznanjima. Hvala predsjedavajući.
Hvala Vama. Gospodin Zukan Helez.
Zahvaljujem uvaženi predsjedavajući. Dame i gospodo zastupnici. Jedan sam od osam, je li, članova Komisije, zastupnik iz ovog Parlamenta i ja želim da podsjetim da smo imali strašne opstrukcije od kolega u Parlamentu prilikom formiranja i imenovanja ove Komsije. Moram naglasiti, zahvaljujući upornosti predsjednika Komisije, gospodina Arnauta, i uspjeli smo, najviše zahvaljući njegovoj upornosti. I moram iznijeti svoj lični dojam, ubijeđen sam da je ovo jedna od, da ne kažem jedina svijetla tačka ovoga saziva Parlamenta. Ovo je nešto potpuno novo u političkom životu BiH. Imali smo razgovore sa nekoliko ambasadora, sa kongresmenima SAD-a i činjenica da neke države EU koje imaju daleko veći demokratski put od BiH nemaju ovu Komisiju. Recimo u SAD-u je to odavno, je li, tamo postoji ta Komisija. Mene raduje nekoliko stvari, to je prvo da je ona bila multietničkog sastava, da je bilo iz oba entiteta članova te Komisije, iz više kantona i da nikada nismo došli da glasamo, u situaciju da glasamo po nekakvom nacionalnom interesu. Imali smo priliku da saslušamo visoke, ljude koji obnašaju visoke pravosudne, je li, funkcije i oni su iz dva eniteta, ali imaju potpuno iste probleme. Ništa nisam osjetio razliku od sudija i tužilaca koji su dolazili iz Republike Srpske u odnosu na one koji dolaze iz Federacije. Ključni problemi, rekao je gospodin Arnaut, i ja sam jedan od onih koji je, ovaj, najviše insistirao na tome, je to da je snažan politički uticaj na pravosudne institucije BiH. Pravosuđe je ustvari, to smo spoznali tamo, rješava male sitne probleme i uvijek je u fokusu obični mali čovjek i to se jako brzo riješi. Krupni problemi, krupne političke ribe, tako da se izjasnim, ostaju i dalje izvan pravde i zakona. Mi smo predložili neka rješenja, a imali smo i sjajnih ljudi, ovaj, sjajnih diskusija tamo, izlaganja. Ja ću samo kazati jedno, da nas je sve oduševio glavni tužilac Distrikta Brčko koji je tamo razotkrio jednu izbornu krađu za jedne izbore i poprilično je to doveo do kraja, procesuirao je i iskoristio svoj utjecaj da čak izvrši pritisak. Sudije su počele malo da izvlače se iz tog svega i, ovaj, tražili su da to bude uslovna neka kazna i zahvaljujući njegovoj upornosti, njegovom radu, ono što bi trebali vjerovatno svi da rade u BiH, ti ljudi su osuđeni na kazne zatvora. Isto se to dešava u drugim dijelovima naše države, međutim potpuno drugačiji su aršini. Imali smo saslušanje, znači, ključnih ljudi u pravosuđu i ja mislim da zahvaljujući radu ove Komisije i uz pomoć predstavnika Međunarodne zajednice ostavke su podnijeli, pa možda i dvije ključne, sa dvije ključne pozicije ljudi u pravosuđu a to su gospodin Tegeltija za koga smo svi znali da, 44 ovaj, ima konekcije sa određenim političarima i što se uspostavilo tačnim kad je otišao sa te pozicije, otišao je za savjetnika člana Predsjedništva, gospodina Milorada Dodika. Također, glavna tužiteljica, gospođa Tadić je podnijela ostavku zato što nije, Damire čini mi se ustanovili smo tamo, nisu korišteni, nije korišten CMS sistem koji je u zakonu predviđen da bi se izbjeglo da se selektira koji tužilac i koji sudija treba da dobije određeni predmet i pod pritiskom javnosti, naravno, medija i članova Komisije ona je podnijela ostavku. Naravno, mene je nekako oduševio sadašnji v.d. glavnog tužioca države BiH, gospodin Kajganić, naravno i gospodin Lagumdžija, predsjednik VSTV-a, saslušali smo ga i dao mi je neku, ulijevao je neku nadu, međutim u radu nekako..
Vrijeme.
Minuta, u daljem radu čini mi se da nekako posustaje, je li. Šta želim da naglasim, da smo mi najviše fokusirani na vrh pravosuđa, međutim strašne stvari se dešavaju na nižim nivoima, u općinskim sudovima, kantonalnim sudovima, tamo se dešava kriminal, korupcija, nepotizam. To je sve nekako daleko od očiju javnosti. Mi smo napravili izvještaj, ponudili smo, ponudit ćemo Parlamentu, ponudili smo javnosti i ja se nadam da u pravosuđu trebaju da krenu bolji dani poslije ovoga. I prijedlog moj i naš jeste da ovo bude stalno radno tijelo, da ne bude ad hoc komisija, jer mora bilo ko u ovoj državi ili u bilo kojoj državi, ako je bez nadzora to nije dobro za građane te države. Hvala vam lijepo.
Krivi navod, gospodin Predrag Kožul.
Predsjedavajući. Ja se ispričavam što ću ovu formu ispravke krivog navoda iskoristiti kao bih članove Povjerenstva za financije ovog Doma upoznao da mi smo dobili materijal ... u 2 i 15 bi trebali imati sjednicu Povjerenstva, da ćemo to prolongirati, predlažem da to prolongiramo do trenutka kada predsjedavajući da stanku na ovoj sjednici, jer kad bi sada otišli odavde nestalo bi kvoruma, pa je to informacija za one članove Povjerenstva koji su ovdje i one koji nisu, a tu su negdje, a Vas predsjedavajući, ispričavam se, evo, za ovu neposlovničku primjedbu ali molim Vas da vodite računa da mi u stanci moramo tu sjednicu održati. Zahvaljujem.
Vodim ja računa o tome gospodine Kožul, a Vi ste dobili krivi navod oko ove tačke dnevnog reda. Riječ ima gospodin Saša Magazinović.
Čestitam predsjedavajućem i članovima Komisije na urađenom poslu koji je, iz Izvještaja se vidi ono konkretno šta su uradili, a poruka koja se poslala i u javnosti i svi procesi 45 koji su krenuli malo su teško u ovom trenutku mjerljivi, a mislim da također nisu beznačajni. Ako bi imao priliku da kažem samo jednu stvar koja se treba promijeniti u državi BiH, to bi bila upravo reforma pravosuđa. Ja smatram da ključni problem, a i rješenje problema živi na istoj adresi, u istoj zgradi. To je zgrada gdje su smješteni Sud i Tužilaštvo BiH. Onog trenutka kad ova institucija, a onda i po vertikali na niže postane neovisna i kapacitirana da se obračuna sa onima koji danas iz pozadine vuku konce i politički utiču na rad pravosudnih institucija u svim drugim oblastima ćemo vidjeti značajan napredak. Pravosuđe je, uz čast i divljenje pojedinicima, pod političkom kontrolom. Politika određuje, nažalost, ko će biti procesuiran, za šta, a ko neće biti procesuiran. I zbog toga smatram da je značaj ove Komisije koliko god sad izgledalo da se nije puno toga promijenilo, ja smatram da jesu vrlo značajni procesi pokrenuti i zbog toga je ova Komisija i njen rad vrlo značajni. Tranzicijski put svake države je završio tako u našem okruženju da su krupne političke ribe završile tamo gdje im je mjesto, u zatvoru. Naše krupne političke ribe razumiju da će se to desiti i kod nas i zbog toga ulažu i svoj maksimum u borbi za status quo da se ništa u ovoj državi ne promijeni jer status quo za njih znači političko preživljavanje i opstanak na slobodi. Zbog toga se mi, bez obzira kako to u javnosti izgleda, djelimo samo na dvije grupe, na jednu koja se bori za status quo, da se ništa ne promijeni, i na one koji žele promjene. Ozbiljna promjena će se desiti kada naše pravosuđe postane kapacitirano i dovoljno jako da se obračuna sa onima koji ga danas kontrolišu i to je ime igre u ovoj zemlji. Sve ostalo su posljedice koje mi živimo svaki dan. Ja ne želim danas navoditi slučajeve koji simbolizuju neefikasnost pravosuđa, jer smo imali prilike govoriti u Predstavničkom domu i o slučaju Memić i o slučaju Dragičević, u prisustvu najviših čelnika pravosudnih institucija koji su pokazali, pokazalo se danas, bili nedostojni tih funkcija, jer da su bili dostojni bili bi tu i danas, ne bi bili smjenjeni. Da zaključim, politička kontrola pravosuđa je rak rana bosanskohercegovačkog društva. U ovoj zemlji će se stvari pomjeriti naprijed kad pravosuđe počne procesuirati one koji ga danas kontrolišu. Još jednom zbog toga čestitam na urađenom poslu i tvrdim da ćemo rezultate rada ove Komisije tek vidjeti u budućnosti jer su značajniji procesi koje su oni pokrenuli nego možda ono što piše na papiru.
Hvala. Gospođa Marinković-Lepić svojih pet minuta. Poslije toga pauza zbog dvije komisije koje će se dešavati u narednih sat vremena. Izvolite gospođo.
Hvala predsjedavajući. Evo, ja bih htjela da kažem da smo došli do krajnjeg rezultata i da je u ovom Parlamentu od samog početka postojala jedna grupa poslanika koja je izuzetnu pažnju poklanjala pravosuđu kao jednoj oblasti koja je zaista označena, mislim moram upotrijebiti ovu formulaciju jer je tako zaista u javnosti često upotrebljavana, kao rak rana ovog društva. Dakle, ta grupa poslanika je i u vrijeme blokade Parlamenta od godinu dana, od momenta konstituisanja, znači zahtjevala hitne sjednice, nametala ovo pitanje i jedna od sjednica tematska je održana vezano za pravosuđe. Evo, došli smo do kraja svog rada i mogu reći da sam zaista ponosna što sam bila članica ove Komisije i da smo prošli jedan težak put, evo kolege su rekle, od osporavanja, ali onda dočekali i doživljeli da su se i sami pripadnici pravosudne zajednice dobrovoljno javljali i željeli da razgovaraju sa nama, odnosno da daju izjave pred Komisijom. Također bih naglasila da smo radili, je li, potpuno besplatno, da ne bude ovdje, ovo govorim radi javnosti, nikakve 46 dileme, da smo na svoj rad trošili i budžetska sredstva. Ono što je za mene posebno interesantno po nekoj vlastitoj vokaciji, evo, jeste položaj novinara jer također jedna grupa poslanika ovdje zaista vodi računa o položaju novinara i imala je čak i neke incijative vezano za to, pa evo i danas. Malo bih, evo, samo preciznije rekla da su mediji, dakle, u jako jednom nepovoljnom položaju kada je u pitanju praćenje suđenja, da postoji netransparentnost kada je u pitanju rad tužilaštava jer nije samo dovoljna ona floskula – istraga je u toku, je li, da se dešavaju gluposti, da recimo mogu hvatati bilješke, ali ne mogu nositi diktafone pa je moguće, dakle, i da nešto pogešno zapišu ili da ne stignu, a poseban problem predstavlja to neovlašteno snimanje koje se u našoj zemlji zloupotrebljava jer ne može se smatati neovlaštenim snimanjem nešto što se snima na javnom mjestu, a posebno ako je osnov za određene protivpravne radnje, a mi smo bili svjedoci da se novinari pozivaju na davanje izjava, a ne binovnici tih radnji, pa i u slučaju Tegeltije. Takođe, ono što je takođe, evo, bio neki predmet mog interesovanja i gdje sam i dala svoj doprinos kad je u pitanju sam Izvještaj jeste upravo Ured disciplinskog tužioca jer smatramo da se taj Ured treba osnažiti, odvojiti iz, fizički dakle iz VSTV-a i ono što je, evo, čemu smo i svjedočili, je li, kad je u pitanju Milan Tegeltija jeste da su, da je sastav disciplinske komisije koji je odlučivao o njemu bio iz reda članova VSTV-a što je potpuno neprimjereno i, dalje vidjeli smo kakav je bio ishod, da je donijeta sasvim jedna neprimjerena odluka da je odbačena disciplinska prijava jer zaboga, on nije predstavnik pravosudne zajednice iako je kao sudija ustvari u VSTV-u. I našim preporukama je predviđeno da se, dakle, uspostavi poseban mehanizam za odlučivanje o disciplinskim prekršajima članova VSTV-a što smatramo jako važnim. Dakle, ovaj sistem i način rada bi mogao zaista biti primjer, dakle, za ubuduće jer smatramo da smo na najprimjereniji način, na najtransparentniji način upotrijebili ovaj institut parlamentarnog nadzora koji će, nadam se, biti korišten i u budućnosti kada je u pitanju ovaj Parlament.
Hvala. Komisija za finansije i budžet upravo treba da počne, u 15 časova Administrativna komisija, pauza do 15 i 15. [[PAUZA]] Dame i gospodo nastavljamo sa raspravom. Kvorum ima, obje komisije su završile posao. Tačka 18. je na dnevnom redu – Izvještaj o radu Privremene istražne komisije Predstavničkog doma za utvrđivanje stanja u pravosudnim institucijama BiH. Četri prijavljena učesnika u raspravi imaju još riječ. Ima gospođa Alma Čolo. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Nekako, željala bih s vama da podijelim moju ličnu impresiju sa početka mandata u ovom Parlamentu. To je ona sjednica kad je na sjednicu Predstavničkog doma došla glavna državna tužiteljica, Gordana Tadić. I kada je sa poslaničke govornice prijetila poslanicima i nekako sam se osjećala kao neko ko nije pozvan da se pita da li je pravosuđe u BiH nezavisno, da li je nepristrasno, da li efikasno radi svoj posao. I veoma mi je drago što sam neko kao član 47 pozicije zajedno sa profesorom Begićem iz Demokratske fronte bila dio ove Komisije i što sam mogla da čujem svjedočenja ljudi direktno iz pravosuđa. Jer ovo što je sadržano u ovom Izvještaju Komisije, ovo je slika iznutra, šta ljudi iz pravosuđa misle o sistemu o kojem rade, u kojem zarađuju novac i u kojem se bore protiv kriminala, bore se protiv korupcije, bore se protiv svih oblika nezakonitosti u BiH. I tad sam vidjela da ljudi u pravosuđu imaju pogrešnu percepciju da ne može zakonodavna vlast kontrolirati pravosuđe jer postoji sistem podjele vlasti na zakonodavnu, izvršnu i sudsku vlast, ali postoji i poštivanje principa provjere i ravnoteže, to je taj princip ček balans. To postoji u svim demokratskim državama, da jedna vlast kontrolira drugu i da postoji ravnoteža između svakakog stuba vlasti. Tako da pravosuđe ne može biti iznad zakonodavne vlasti, ne može zakonodavna vlast biti iznad pravosuđa osim u segmentu donošenja zakona, ali mora postojati sistem provjere i moja postojati sistem ravnoteže i bilo mi je drago da čujem sva ta svjedočenja ljudi koji su direktni nosioci pravosudnih funkcija. I vjerujte da ništa iz vana što bi došlo ne bi bilo tako autentično kao ono što oni govore, jer u javnosti postoji percepcija da naše pravosuđe nije nezavisno i da nije nepristrano, iz svjedočenja ljudi iz pravosuđa se pokazalo to tačnim. Da bi pravosuđe bilo nezavisno i nepristrasno ono mora biti odvojeno od ove dvije grane vlasti, mora biti samostalno, mora biti odvojen proces imenovanja i mi smo sve to uredili našim zakonima, ali mora postojati i unutrašnja nezavisnost nosilaca pravosudnih funkcija koja se prije svega ogleda u moralnom kredibilitetu onog ko obavlja tu funkciju, o svjesnosti značaja posla koji obavlja, i od profesionalnog znanja svakog sudije i tužioca. Vjerujte da profesionalno znanje svakog sudije i tužioca nije na istom nivou, mnogo je onih i to je rečeno u Izvještaju, koji su časni, koji su stručni, koji su pošteni, ali ima onih koji ne poznaju dobro propise BiH, imaju onih koji nisu svjesni značaja funkcije koju obavljaju. Vjerujte presude su se nekad u ovoj zemlji donosile u ime naroda, na svakoj presudi je pisalo – u ime naroda. Pravosuđe treba da radi u ime građana ove zemlje. Znači, oni su taj vrh koji u ime naroda treba da izriču sankcije, međutim čini mi se da mnogi od njih nisu svjesni koliko je značajna njihova funkcija. Ja bih rekla da bili mi pozicija ili opozicija, svi moramo biti svjesni da bez nezavisnog i nepristrasnog pravosuđa ova država neće biti ni efikasna, ni funkcionalna i neće biti sigurna i mislim da nam svima treba biti u interesu nezavisno i nepristrano pavosuđe, a ovo što smo mi prezentirali u svom Izvještaju je vjerujte stvarna slika ljudi koji dolaze iz tog miljea, najvećim dijelom iz tog miljea. Ovdje ima i svjedočenja novinara, predstavnika civilnog društva, ali najviše onih koji su se odvažili i koji su smogli hrabrosti da kažu šta nije dobro u tom sistemu. Mislim da tu ne treba puno da se poradi na reformi pravosuđa jer je generalno ustavnopravni i zakonodavnopravni okvir dobar, ali se mora nekako pojačati svijest o važnosti funkcije koja se obavlja, o važnosti onoga što svako od tih nosilaca pravosudnih, pravosudne funkcije čini za svoju državu radeći taj posao. Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima Branislav Borenović. Izvolite.
Hvala. Pa evo i ja ću se složiti sa mojim kolegama da je ovo jedan od rijetkih, ali , evo, uspješnih primjera da kada se nešto želi uraditi, da se to može i uraditi onako kako je Privremena istražna komisija ovih dvije, nešto više od dvije godine radila u ovom mandatu. U moru teških tema, 48 političkih sukoba, različitih mišljenja, mnogo negativnih stvari, ja mislim da je, evo, pri kraju ovog mandata se pokazalo da kroz Izvještaj koji je urađen od strane osam poslanika iz ovog Predstavničkog doma, najmanje je bitno kojoj političkoj partiji pripadaju pokazuje da je moguće doći do dokumenta u kojem je na neki način napravljen presjek stanja u pravosuđu. Utvrđeno je realno stanje, brojni problemi, ali je i došlo do prijedloga vrlo konkretnih mjera i preporuka kako i na koji način unaprijediti pravosuđe u BiH. Vrlo je važno napomenuti da smo to uradili uz puno poštovanje ustavnog, ali i parlamentarnog okvira u ovoj zemlji, što znači da ustavni okvir je dovoljno širok da možemo da radimo nesmetano i da donosimo određene odluke koje su sadržane i u ovom Izvještaju. Kolege su rekle da je isto tako važna odluka bila u radu ove Privremene istražne komisije transparentnost u radu. Ja mislim da je to nas sačuvalo kao članove ove Komisije da ta maksimalna transparentnost u radu ustvari pokazuje da nema ništa skriveno u ovoj zemlji i da posebno kada se govori o pravosuđu sve treba da bude dostupno građanima putem, naravno, medija i putem javnosti. Kao što rekoh, uočili smo, identifikovali i potvrdili brojne probleme koji postoje u pravosudnom sistemu BiH, predložili vrlo konkretne mjere ne zato što se radi o dokumentu koji ima preko 100 stranica sa prilozima, ne znam, 1.200, 1.300 stranica. Održali smo 35 sjednica, saslušali, ne bih rekao saslušali, više volim da koristim riječ razgovarali smo sa 34 osobe što iz pravosudnog sistema, tako i iz medija i ljudi koji su bili zainteresovani da kroz razgovor sa nama doprinesu da dođemo do što kvalitetnijeg izvještaja i dokumenta koji može da bude odlična osnova da u narednom periodu u skladu sa preporukama koje su donešene, a ima ih 15, popravimo stanje u pravosuđu ove zemlje. Ono što je takođe važno, da smo, bar sam ja imao priliku da vidim da ima dosta dobrih i kvalitetnih ljudi, da je najvažnije uspostaviti sistem koji će na vrlo validan način prepoznati ono što najbolje pravosuđe ima i najhrabrije, i najodlučnije i najsposobnije, i najprofesionalnije i tužioce i sudije i da ih nekako iznesemo iz tog unutrašnjeg sistema i damo šansu da na najvišim pravosudnim pozicijama kvalitetno rade svoj posao jer to je ono što na neki način tišti sve nas u ovoj zemlji. Osjećaj nepravde, osjećaj da se ne može doći do adekvatnog epiloga u pravosudnom sistemu i da tu nešto treba konkretno slojevito raditi. Dobra atmosfera, jedna vrsta povjerenja koja je stvorena za ovih više od dvije godine pokazuje da se mogu brojni izazovi u ovoj zemlji savladati ako postoji dobra volja među nama. I zato je ovo po meni jedan pozitivan, uspješan primjeri zato sam se i javio najviše, da to kažem, da smo mi između nas imali tu neku vrstu uzajamnog povjerenja i pokazali da možemo da prevaziđemo neke političke razlike koje će ostati prisutne u narednom periodu, ali da imamo mnogo više političkih sličnosti kada je u pitanju društvena korist, evo, i po pitanju pravosudnog sistema i ono što je možda, po meni, najvažnije da ne sumnjam da će Izvještaj dobiti podršku i treba da dobije podršku od Predstavničkog doma u svom nekom punom obliku, ali pokazuje da mi adekvatno ne koristimo taj mehanizam parlamentalnog nadzora koji nam je poslovnički dostupan da ovaj institut istražnih komisija treba što češće koristiti jer imaju svog smisla i pokazatelj je to upravo i rezultat Izvještaj koji je urađen od strane Privremene istražne komisije. I za kraj, za mene jedna od najznačajnijih preporuka ako dozvolite samo dvadesetak sekundi, pored ovih 15 najznačajnija je što smo mi uočili u razgovoru sa ljudima koji dolaze i iz pravosuđa da bi bilo dobro da se taj institut subsidijarnog tužioca ponovo vrati u naš pravosudni sistem koji je bio prisutan prije ove posljednje reforme koja nije donijela Bog zna kakav efekat i da se omogući konačno i oštećenoj strani da može da u nekoj ulozi tužioca traži pravdu pred sudovima ako u određenom slučaju dođe do propuštanja određenih radnji kada je u pitanju dolaska, onoga što je najvažnije za svakoga u ovoj zemlji, a to je, do potpune pravde. Hvala. 49
Hvala. Gospodin Predrag Kojović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuću. Vrlo kratko, vjerovatno neću reći ništa novo ali bih želio da istaknem neke stvari koje ja smatram da su ovdje važne. Ovo je revolucionarna stvar, ovo je najveće dostignuće ovog Parlamenta ja vjerujem u ovom mandatu i uveli smo jednu praksu, parlamentarni nadzor nad svim sistemima kako se to radi u razvijenim demokracijama. Ja iskreno da vam kažem sam najviše impresioniran ne samo profesionalnošću i studioznošću s kojom su članovi ove Komisije pristupili ovim problemima, nego jednom činjenicom za koju bih volio da dobije više svjetla u javnom prostoru nego što se, mislim da će dobiti. Komisiju su činili ljudi iz nekoliko političkih stranaka, Komisiju su činili ljudi koji dolaze iz stranaka koje dolaze iz oba bh. eniteta, i iz Republike Srpske i iz Federacije BiH. Komisija se bavila ovim problemom sa željom da dobijemo napokon pravosudni sistem koji bi nam mogao biti korak prema onome što zovemo vladavini zakona i Komisija je usvojila ovaj Izvještaj koji ima 110 stranica i jako puno riječi na svakoj od njih, konsenzus i to je, ona je pokazala, ova Komisija, ne samo fantastičnu analizu našeg pravosudnog sistema, nego i određene mjere i recept za njegovo poboljšanje, ali je isto tako pokazala kako ova zemlja može ići naprijed ukoliko se ozbiljnim problemima, pravim problemima ovog društva bave ljudi koji su odgovorni, i odgovorni prema sebi, svojoj sredini iz koje dolaze, a onda samim tim i prema BiH. Ja stvarno želim da se zahvalim, pogotovo predsjedniku Damiru koji je bio inicijator ovoga ali bez ljudi koji su bili u ovoj Komisiji, svi, svaki pojedinačno od njih zaista zaslužuje ovaj jedno, kako bih rekao, priznanje za fantastičan rad koji su obavili i ja im zaista čestitam od srca.
Hvala. Gospodin Jasmin Emrić.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja nisam bio član ove Privremene istražne komisije, ali sam sretan što sam podržao imenovanje ove Privremene istražne komisije jer smatram da su uradili odličan posao i složio bih se sa kolegom Predragom. Evo, ja sam napisao ovdje da istaknem kao najkorisnija stvar koja nam se desila u ovom mandatu, onda sam prekrižio da ne bih bio previše subjektivan ili emotivan, pa sam napisao vrlo korisna stvar koja nam se desila u ovom mandatu. Očigledno da smo svi napravili dobru procjenu ovog Izvještaja i on ustvari je jedan vrlo sistematičan i analitičan dokument, vrlo obiman, detaljan, i što je najvažnije pouzdanog izvora, pouzdane građe i mislim da je to kvalitet ovog Izvještaja. Naravno, da ne zaboravim zahvaliti i predsjedniku Istražne komisije i svim članovima na kontinuitetu, na upornosti i na kraju, što su opravdali cilj i svrhu imenovanja ove Privremene istražne komisije. Mislim da je ovo način koji pokazuje da mi možemo imati domaći proizvod jer smo se samostalno organizirali za ovu aktivnost. Ove članove nije nitko natjerao, da tako kažem, pod navodnicima, nego su oni zaključili da trebaju dati svoj doprinos kako bi se napravio presjek aktualnog stanja u pravosuđu i cjelokupnom pravosudom sistemu. I ovih 15 mjera treba učiniti živima, da ih ne zaboravimo, 50 da ne ostanu kao preporuke. Jeste da u ovom zadnjem poglavlju, budućnost parlamentarnog nadzora se predlaže od strane Privremene istražne komisije da se u budućnosti formira komisija za nadzor reforme pravosuđa, ali ja sam razmišljao da bi možda bilo djelotvorno da imenujemo jednu interresornu radnu grupu koja će uraditi akcioni plan provođenja ovih 15 prioriteta za pravosuđe, jer kada se pogleda sadržaj ovog dokumenta, kako je to sve vođeno mislim da je ovo odgovor i trasa puta kako treba ići ka unaprijeđenju pravosuđa i pravosudnog sistema u BiH. Stoga bih ja predložio jedan zaključak: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 30 dana predloži Predstavničkom domu odluku o imenovanju interresorne radne grupe za izradu akcijskog plana provođenja 15 preporuka iz poglavlja 4. predložene reforme iz Izvještaja o radu Privremene istražne komisije za utvrđivanja stanja u pravosuđu u pravosudnim institucijama BiH, pod brojem tim i tim, od 08.06.2022. godine. Ja razumijem da je kraj mandata, ali ipak smatram da bi bilo korisno da ostane veza između budućeg saziva Predstavničkog doma i ovog dobrog posla, ovog Izvještaja koji će sigurno biti pravi temelj i dobar izvor za vođenje reforme i nadzor reforme pravosudnog sistema. Hvala.
Hvala Vama. Gospođa Snježana Novaković-Bursać. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege. Ja ću svoju diskusiju započeti slično kao što sam diskutovala onoman kada je bila hitna sjednica na kojoj se pokušalo razgovarati o pravosuđu. Naime, pročitat ću vam nekoliko zaključaka donesenih 13. aprila 2011. godine o sličnoj temi kada je Narodna skupštine Republike Srpske, kada smo učestvovali kolega Brenović i ja kao poslanici tada, konstatovala da je reforma pravosuđa u BiH vođena na pogrešan na pogrešnim osnovama i nije dala adekvatne rezultate. Znači, ovo vam je zaključak star ravno 11, je li godina. Sljedeći, recimo sličan zaključak da Narodna skupština Republike Srpske zahtjeva da se izmjeni Zakon o VSTS- u i da se on uskladi sa ustavnim poretkom BiH, te da svaki nivo vlasti ima VSTS za pravosuđe na tom nivou itd., ne bih da vam čitam, ima dosta tih zaključaka. Šta hoću da kažem, da je nažalost ovdje političkim grupacijama svijest o problemu se budi, usudila bih se da kažem, na nekim privremenim osnovama. Znači, kada je bilo potrebno, evo, da kažem za ovaj nakaradni pravni sistem, pardon, pravosudni sistem koji je nastao nametanjem, znači protivuustavno nastao nametanjem Zakona o Sudu i Tužilaštvu BiH na osnovama kojih nema u Ustavu BiH i kada želite da za sav taj neuspjeh okrivite ne znam jedno, dvoje, troje ljudi, onda se nekima upali svijest i potreba da Bože moj treba to da se radi. Kao što sam i tad tvrdila, da na neopravnoj osnovi teško očekivati pravdu, želim da skrenem pažnu da koliko god ste se trudili ove dvije godine, ipak je ova Komisija osnovana mimo Poslovnika i njen rad, ovo je potrebno napomenuti jer mora da se skrene pažnja, je ozbiljan komprovitovan, da imate u članstvu dvoje naših kolega od kojih je jedan, evo, osuđen na jednu kaznu zatvora, pa onda skoro je ta kazna preinačena u ovu uslovnu, a drugi naš kolega, takođe član vaše Komisije koja je ispitivala pravosuđe je u ozbiljnim optužbama za direkne veze sa narko mafijom. Znači, toliko o tome kako ko vidi pristupe u rješavanju ovako ozbiljne teme. Ono što mi zagovaramo i mislimo je da je ovo pravosuđe i trebalo da nastavi razgovore na bazi onog strukturalnog dijaloga koji je zaustavljen 2015. godine i to je zaustavljen takođe vjerovatno na tipku onih koji na tipku rade. Znači, 51 odustajanjem iz razgovara o upravo o ovim temama institucija iz Federacije. Mi mislimo da je ovo tema poodavno, znači prije 11 godina već tad bila alarmantna, međutim složila bih se ovdje, recimo, sa jednom zanimljivom rečenicom, kada kaže kolega Magazinović, ovdje politika određuje šta će biti procesuirano i za šta, a šta neće. E sa čim to dovodim u vezu? Interesantno je da za ovih 35 sjednica koje ste imali preko dvije godine niko ne upita kako je moguće da ovo pravosuđe svih ovih godina selektivno primjenjuje materijalne propise, prije svega Krivični zakon? Kako je moguće da i dalje opstaje retroaktivna primjena prava iako je to, znate vi to svi bolje od mene, to je u suprotnosti i sa presudom Evropskog suda za ljudska prava u određenim slučajevima? Kako je moguće da određeni procesi ratnih zločina do te mjere bivaju duboko gurnuti u ladice, a jedan od njih ću vam iščitati ako mi dozvoli vrijeme, kako je moguće da se preuzimaju proizvoljno predmeti iz jednog tužilaštva u drugo, pa se vraćaju, pa ... dok god se ne uspori proces do mjere da postaje besmislen? Znači, kako je moguće da niko od vas ne upita sa rješavanjem i sporosti u realizaciji državne strategije za rješavanje pitanja ratnih zločina. E sad, pošto mi je, imam još 20 sekundi, ispričati ću vam zašto i kako je moguće na jednom konkrektnom primjeru. Nažalost, radi se o jednom prestrašnom ratnom zločinu kada su na širem području Trnova, konkretno u selu Ledići, pronađeno, ubijeno u jednom događaju '92. godine 24 osobe od kojih je bilo 15 žena, a najstarija žrtva je imala 92 godine, a najmlađa 18 mjeseci, naravno, radi se o žrtvama srpske nacionalnosti. Gledajte epilog, zločin, tada optužnicu je podiglo tužilac specijalnog odjeljenja za ratne zločine 2014. da bi se onda desilo da je ročiste sljedeće bilo u novembru 2016. koje je opet nešto odgođeno, zakazano za decembar 2016., otkazano bez obrazloženja. E gospodo ne znam kako su vas mimošli ovako krupni momenti i ovako stravični neefekti. Poštujem volju, izraženu dobru volju određenih poslanika, ali problem je puno širi, puno dublji nego ovo što vi nama želite prikazati. Ne kažem da na neke stvari niste dobro ukazali, alio opet ponavljam, puno je puno šira, kompleksnija priča. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Ispravka krivog navoda, Branislav Borenović.
Dobro, ja se zahvaljujem uvaženoj kolegici Novaković, ona je upravo rekla na desetine razloga zašto je trebalo formirati ovu Privremenu istražnu komisiju možda i ranije. Žao mi je što nije ranije formirana prije pet ili deset godina, i potpuno ste u pravu, za alarmantno stanje u pravosuđu ove zemlje. Ali to nam ne daje za pravo da ćutimo i da ne radimo, da ne činimo. Upravo zbog toga je formirana ova Privremena istražna komisija i žao mi je što Vi niste član ove Komisije jer koliko vidim, i dobro je što u Izvještaju niste primjetili niti jedan problem, imam osjećaj da ste potpuno saglasni sa Izvještajem jer vidim da nemate primjedbi na sam Izvještaj i govorili ste o ovome o čemu ste Vi govorili. Upravo i naš cilj jeste kako da podignemo nivo efikasnosti pravosuđa na što viši nivo, da bude pravednije, da bude sistem u kojem će zakoni jednako vrijediti za sve i u kojem će biti pravda dostupna za svakog čovjeka u ovoj zemlji i to i jeste bila suština našeg rada. I s te strane, možda ima nekih kontradiktornih riječi u nečemu što ste Vi govorili, ja znam da imate potrebu da opravdate Vaš stav da ne učestvujete u ovoj Istražnoj komisiji i ponavljam još jednom, jako je značajno to što niste našli niti jednu zamjerku u onome što smo mi predložili Predstavničkom domu što pokazuje da smo mi odradili jedan vrlo važan, korektan, dobar, nadam se na kraju i djelotvoran posao i pozivam 52 vas da zajedno učestvujemo u implementaciji svih ovih preporuka koje su donešene od strane Privemene istražne komisije u ovom periodu koji je iza nas.
Ispravka krivog navoda, gospođa Snježana Novaković-Bursać. Izvolite.
Ispravka krivog navoda je upravo u dijelu gdje gospodin Borenović kaže da ja mislim da je ovo pravi put. Ja upravo mislim da ovo nije pravi put i to sam jasno rekla, i rekla sam kako mislim da jeste put, da je to na nivou tri ministarstva i ove Pravosudne komisije Brčko Distrikta. Ozbiljna analiza i ozbiljan pristup od strane stručnjaka, a ne komisije kompromitovane na način kako sam vam rekla. I kad izuzmemo ovog pravnika koji je u vezi sa narko mafijom, ostaje gospodine Borenoviću vas dvoje ekonomista iz Republike Srpske koji se mislite baviti pravosuđem. Drugo što mislim da ne treba ovako u ovom formatu da se o tome raspravlja, jer ovdje postoji uporna tendencija da se od Parlamentarne skupštine napravi jednodomna skupština i mislim čak i da Parlamentarna skupština ako se jednog dana sazrije situacija da raspravlja o ovom problemu, ovakva nekakva komisija mora biti sastavljena od članova oba doma kako bi ustvari jednog dana stvarno imali nekakav rezultat. I drugo što nisam uopšte rekla niti hoću uopšte da diskutujem o sadržaju iz dva razloga. Prvo što puno ovih opservacija je zasnovano na ovom što je pogrešno, na osjećaju. O ovakvim stvarima se ne priča o osjećaju, o ličnoj percepciji kako ima grupa nekih „manje korumpiranih“, odnosno neke „više korumpirane“ itd., pa smo onda došli... tako da o samom sadržaju Izvještaja niti bih htjela niti mislim da treba da razgovaramo, barem ja ne želim. Međutim, želim da upozorim na sledeće, interesantna je stvar na koju se takođe niste osvrnuli, ako ste baš htjeli da budete stručni i kompetentni u ocjenjivanju da je puno ovih ljudi koji, opet kažem, ne kažem jesu li u pravu ili nisu u pravu jer ja ne smatram da sam ja istražilac, mi smo ovdje poslanici, nit smo istražioci nit smo sudije, ali postoje tamo ozbiljne mogućnosti da se, da je bilo i, ako je to tako kao što ste sve vi napisali tamo, saučestvovanja ili prikrivanja krivičnih dijela. Znači, navedete ljude i prikažete i u redu, ali hajte onda korak dalje, je li to saučešništvo. Ako vi svih godina gledate neko krivično djelo, je li prikrivanje nekog krivičnog dijela ako vi to svaki dan gledate i ništa ne poduzimate? Znači, hoću da kažem, puno je širi, kompleksniji problem nego što se vi trudite prikazati i u ovom Izvještaju, a i u ovim diskusijama. Hvala lijepo.
Krivi navod, Branislav Borenović.
Stvarno ne znam šta ste htjeli da kažete. Pa ko smeta ministarstvima da rade i sarađuju? Ko smeta da se uradi ovo o čemu Vi govorite? 2022. godina je, je li hoćete da mi vječno živimo u neradu, u nečinjenju? Pa hoćete li se sjetiti, evo, sada kada je bila gospođa Ešton i kada je najavljen strukturalni dijalog, prošlo je 11 godina, 12, ništa nije urađeno. Pa uradite nešto, ne smeta niko. Pa šta je onda uloga poslanika, onda je sve besmisleno. Ako nećemo raditi svoj posao, zašto primamo platu, zašto sjedimo u ovom Parlamentu? Je li ključni princip i uloga ovog Paralmenta nerad, je li to ono što Vi promovišete? Zašto je smetnja što je u skladu sa Ustavom, Poslovnikom, pravilima i demokratskim, naravno, načelima Parlament odredio osam poslanika u Privremenu istražnu komisiju da se bavi temom pravosuđa koja je radila dvije 53 godine, održala 35 sjednica, na desetine i desetine sati je imala sati razgovora sa ljudima koji dolaze iz pravosuđa, došli sa određenim dokumentom koji ima svoj kvalitet, koji ima neku svoju vrijednost. Ja se mogu sa Vama složiti da je možda frustracija što Vi niste bili dio te Komsije, ali mi je žao što niste bili, jer ne možemo više da slušamo stalno izgovore za neuspjeh i za nerad. Vi nama opet govorite zašto ste radili, kad imaju tri ministarstva? Pa što ne rade ta ministarstva, šta je problem da ministar, pogotovo ako dolaze iz istih političkih partija, još im je lakše raditi. Ništa ne rade godinama, decenijama i sad je kriv neko ko je uradio nešto. Bože dragi, stvarno ne znam šta da kažem više. Najveća krivica i najveća kazna je ... uradi u ovoj zemlji, pa makar, i što je najgore, ako je nešto i pozitivno.
Krivi navod, gospodin, o promjena, Snježana Novaković-Bursać.
Opet pogrešan navod gospodine Borenović, nisam ja rekla da vi ne trebate raditi, ali i dalje tvrdim da kad se nešto radi na pogrešnim osnovama, kad se ne radi na stručan način, kada kompromitujete sastav, da ne možete očekivati dobar rezultat. A provosuđe je toliko problematično, a svima nama prijeko potrebno za svakodnevno funkcionisanje da ja ne znam šta drugo da vam kažem osim što očekivala sam da ćete ispratiti moju diskusiju u dijelu ovome da ste 35 sjednica upotrijebili silme sate, a da niko ne upita za onaj dio ratnih zločina. Mislila sam da mi je promaklo u čitanju, pa da ćete Vi meni ustati i reći, evo, kolegice Novaković upravo sam ja pitao kao što sam onomad, pošto sam čitala stenogram neki dan, onomad na toj sjednici iz 2011. postavili nama svima tada pitanje – šta je bilo sa procesuiranjem ratnih zločina nad stanovništvom u okolini Sanskog Mosta odakle i Vi dolazite. Znači, ja sam mislila da mi je promaklo. Prema tome, ovaj, prema tome još jednom da kažem, što se nas iz SNSD-a tiče stavovi su jednaki godinama, a to što neko mijenja svoje stavove kako mu ko pritisne taster, to je njegov problem. Znači, pravosuđe nastalo nepravnim sredstvima, nije zasnovano na Ustavu i teško je bilo očekivati, evo sad imamo i dokaze, da će napraviti društveni i socijalni rezultat koji je potreban svim nekim ogranizovanim društvima. Šta bismo mi sada s tim? Još uvijek mislimo i spremni smo u kapacitetu Ministarstva pravde Republike Srpske i pravnim stručnjacima da se uključimo u razgovor ali na sveobuhvatan način. I još jednom da kažem da ovo što se pokušava, također, i kroz Izvještaj oko VSTS-a locirati takođe potvrđuje naš politički stav da nikakve parcijalne izmjene Zakona o VSTS-u neće riješiti problem. To treba jedan sveobuhvatan pristup i potpuno, potpuno novo zakonsko rješenje. Hvala.
Gospodin Damir Arnaut, povreda Poslovnika.
Hvala predsjedavajući. Dužan sam kazati kao predsjedavajući ove Istražne komisije da Poslovnik Predstavničkog doma nalaže da poslanici govore istinu, a apsolutna je neistina da je ova Komsija osnovana mimo Poslovnika. Osnovana je u skladu sa Poslovnikom ovog Doma i sa Zakonom o parlamentarnom nadzoru. A druga stvar, evo, gospođo Novaković-Bursać već drugi put ponavlja neistinu da nikad niko nije pitao o ratnim zločinima. Znači, pogledajte sastav dio ovog Izvještaja je 1500 i nešto stranica stenograma. Na tom, pretpostavljam se se gospodin Helez oko toga i javio, Helez i Borenović su najviše potencirali pitanje ratnih zločina. Mirjana 54 Marinković-Lepić se najviše bavila medijima, ja sam se najviše bavio CMS-om, sukobom interesa i UDP-om..
Polako, polako. Povreda Poslovnika gospodine Arnaut.
Prema tome, ovo jednostavno nije istina i dužna je govoriti istinu. Hvala.
Gospodin Borenović, povreda Poslovnika ali molim Vas da se držite toga o čemu govorite, a ne da se javljate za raspravu pod okvirom povrede Poslovnika. Koji je član povrijeđen?
Ja samo apelujem na gospođu Novaković da pročita Izvještaj i stenograme. Nije puno, 1.500 stranica, može se to uraditi za desetak dana.
Nije povreda Poslovnika. Dajte molim vas da se držite Poslovnika. Ispravka krivog navoda, gospođa Mirjana Marinković-Lepić.
Evo, ja ću ići redom, dakle, držati ću se Poslovnika. Kada je u pitanju pominjanje stručnosti od strane gospođe Novaković-Bursać, mislim da je najveći, jedan od najvećih kvaliteta ovog Izvještaja što je, kako je rekao kolega Arnaut, prvo to, domaći proizvod, ali prozizašao iz izjava insajdera, znači iz izjava članova pravosudne zajednice šta je to što bi trebalo mijenjati u zakonodavstvu i na koji način. Dakle, nema veći stručnjaka koji bi trebali da govore o pravosuđu, nego od sudija i tužilaca na vrlo visokim razinama, dakle, ovaj, sudijske i tužilačke funkcije kada je u pitanju pravosuđe. Dakle, ja ne vidim ko bi tu trebao biti stručniji. Kada su, kada je u pitanju, evo pominjanje ovih ministarstava, evo mi htjeli da uključimo jednog od ministara, pa jedini čovjek koji je odbio svjedočenje jeste gospodin Grubeša, ministar pravde BiH. Gospođa Novaković spominje neki Izvještaj iz 2011., pa pazite danas je 2022., da nije ništa urađeno kako reče gospodin Borenović, jesmo li trebali sjediti i čekati da neko se konačno smiluje da nešto radi. Također, ovaj Izvještaj ne znači da je do te mjere detaljan da više nema mjesta nekim aktivnostima i radu. Naravno, mi smo dali preporuke na osnovu onoga što su izjavljivali ljudi koje smo pozivali na svjedočenja. To ne znači da se osim ovih preporuka, naravno, ne mogu proširiti aktivnosti na izradi novih zakona. Tako da, dakle, u tome se između ostalog sastoji ispravka krivog navoda. I kad su u pitanju ratni zločini, pa da, gospođa Tadić je rekla da nije koristila CMS sistem jer Bože nisu sudije jednako, ovaj tužioci jednako stručni, jednako iskusni, pa znate ona je sama dijelila kome će ići koji predmet, pa između ostalog, predmet ratnih zločina pa evo rezultat Komisije jeste da ona više nije na toj poziciji. Hvala. 55
Hvala. Ispravka krivog navoda, Zukan Helez.
Uvaženi predsjedavajući. Ja tačno znam šta najviše pogađa gospođu Bursać. Znači, kolege moje znaju da sam ja najviše insistirao da uđemo u srž problema Pandora predmeta. On se zato i zove Pandora zato što su ključni politički akteri bili učesnici u toj aferi, a ključni do ključnih je gospodin Milorad Dodik, šef stranke od dotične zastupnice. Ona zna i evo ja vam poručujem, sve njegove kuće, sve njegove vile, sve ono što ne bi mogao da ima da mu je ujak ili otac Soroš...
Krivi navod gospodine Helez.
morat će nekad da bude procesuirano. I ja odgovorno tvrdim, kad tad da će doći da odgovara za sva nedjela i na ustavnopravni poredak države BiH i svi njegovi udari, i za ono što je pokrao i to vas boli, a nama je trebao tamo jedan ...
Gospodine Helez, dobili ste riječ zbog krivog navoda.
U pravu ste Vi, samo da kad nam oni govore tamo sudci i tužioci ...
Dobili ste riječ zbog krivog navoda. Gospođa Alma Čolo, ispravka krivog navoda.
Ja bih se osvrnula na ono što je rekla gospođa Novaković-Bursać kada je u pitanju stručnost Komisije koja je prikupljala ove informacije i sačinila ovaj Izvještaj. Pa od nas osam četri su doktora pravnih nauka tako da mislim da ne treba sumnjati u stručnost Komisije, a mene ovo podsjeti kao advokat kad brani nekog kriminalca, on odmah udara na kredibilitet sudskog vještaka, pa kaže taj vještak se bavi tamo nekim nezakonitostima pa nije dobar da vještači ovaj slučaj. Tako i onda, spominje dva člana naše Komisije koji su navodno optuženi ili osuđeni, oni su parlamentarci i dok sjede ovdje sa nama radili su s nama punopravno u toj Komisiji. Kada su u pitanju konkretni predmeti ratnih zločina mi se nismo smjeli upuštati niti u jedan konkretan predmet jer bi to bio direktan uticaj na rad pravosuđa, a kada je generalno u pitanju procesuiranje ratnih zločina i strategija za rad na predmetima ratnih zločina i imali smo sastanak sa tužiocem Bramericom, imali smo u intervjuima dosta svjedočenja o tome, tako da konkretne stvari nisu smjele biti predmet našeg rada. Hvala. 56
Hvala. Krivi navod, gospodin Nikola Lovrinović.
Ispravljam nešto što je, odnosno reagiram na nešto što je rekao gospodin Arnaut poštovani predsjedavajući. Dakle, nije točno da je Povjerenstvo imenovano po Poslovniku jer nije multietično, dakle, nema ni zamjenika iz reda trećeg konstitutivnog naroda, dakle tu Poslovnik nije ispoštovan, prema tome to nije točno. Druga stvar, nisam siguran odnosno gotovo sam siguran da Zakon o parlamentarnom nadzoru ne dopušta ovakav način rada ovog Povjerenstva, to sam siguran. Da on nama dopušta rad na nadzoru drugih naših tijela, ali na radu pravosuđa to Zakon o parlamentarnom nadzoru ne dopušta po meni. Hvala ljepo.
Riječ ima gospođa Nada Mladina, redovna diskusija. Izvolite.
Poštovani zastupnici i zastupnice. Ja iako su mnogi predstavnici ili oni koji nisu članovi ove Komisije govorili ne mogu nikako da ćutim i da ne iskažem svoje poštovanje prema njihovom radu i onome što su napravili. Prvo, i nama što smo im dali u zadatak, a oni ga prihvatili da rade nešto što je vrlo, vrlo osjetiljivo, vrlo teško i svi znamo koliko su ljudi građani koji su i nas birali, izgubili povjerenje u pravosuđe, koliko je nakon što je gospođa Mirjana Marinković-Lepić predložila da se drži tematska sjednica na temu pravosuđa, koliko je problema tad, na toj sjednici ne izneseno, nego i prijedloga koji su dobra osnova za pravce reforme pravosuđa. Ja želim da iskažem, znači, poštovanje, želim da zahvalim svim članovima ove Privremene istražne komisije, da je barem duže njen mandat bio i da nije privremena, pa da može da nastavi rad nakon ovako kvalitetnog Izvještaja koji je sastavljen od svega onoga do čega su oni došli na tako brojnim sjednicama. Znači, vrijedno su radili. Predsjedavajućem, Damiru Arnautu, također posebno priznanje zato što smo se uvjerili i ovdje, a mnoge to, izvinjavam se na izrazu, izgleda nervira što je on uporan. Ono što je uvažena zastupnica Alma Čolo rekla, da u pravosuđu i sudije i tužitelji, i svi oni koji tamo rade, počinju svoje odluke u ime naroda. E to u ima naroda treba da se vrati u pravosuđe i da ono bude neovisno, kvalitetno, stručno i da narod se uzda u to pravosuđe. Ovaj Izvještaj je dobra osnova za reformu koja se treba provesti i podržavam potpuno zaključak koji je dao gospodin Emrić, vezano za to i ja želim da kažem, znači, svoje mišljenje jer ne mogu da ćutim, ne zato što me bilo ko izazvao, svi imamo pravo na različita mišljenja, ali moje mišljenje je ovakvo. Mislim da je ovaj Parlament uradio dobar posao što je imenovao ovakvu Komisiju i ova Komisija koja je ovako predano radila i nismo ni o jednom Izvještaju ovoliko govorili, a govorimo zato što imamo puno osnove i puno razloga da se ovo ne zaboravi, nego da se nastavi na ovoj osnovi, započne konačno prava reforma pravosuđa u BiH, kao što je potrebna reforma vjerovatno u mnogim oblastima. Hvala vam još jednom.
Hvala Vama. 57 Nikola Lovrinović, diskusija.
Zahvaljujem. Dakle, kroz današnju diskusiju jednog dijela kolega i koleginica, današnju, dakle, cijelog zasjedanja Parlamenta, ali ne samo današnju nego i neke prošle sjednice i prošle teme, nažalost ja sam stekao dojam da je najbolje govoriti isto i misliti isto. Čim kažete nešto što se nažalost novoj parlamentarnoj većini ne sviđa, onda ste vi proskribirani na raznorazne načine i da ne kažem dezavuirani do besvijesti. Ja koliko znam, dakle, da ovo Izvješće prvo kasni, da je ono trebalo biti dostavljeno i ranije, ali eto, dostavljeno je. I odmah na početku da kažem da sam jedan od onih koji sam i prije, u prošlom mandatu, eto, ova dva sam mandata ovdje govorio, da je svaka tema, i čini mi se da me u jednoj takvoj diskusiji gospodin Kojović podržao, sve je za Parlament, sve je za Parlament i o svemu Parlament ima pravo razgovarati i ja se to slažem, i sve treba pretresati. Međutim, za sve to, za to trebamo stvoriti zakonske pretpostavke kojih u ovom slučaju nije bilo. Ja od svega ovoga, dakle, podržavam da mi o svemu trebamo znati raspravljati i donositi odluke, to se slažem u startu, to sam govorio uvijek i uvijek ću to zagovarati, ali naravno moramo za to što sam rekao stvoriti pretpostavke. Dakle, ovdje je jedno neobično Izvješće pred nama, ja evo imam toliko iskustva koliko imam ovdje u radu Parlamenta i nisam vidio ovakva izvješća. Uglavnom su ona tipska, broj sjednica, nazočnost, eventualno zaključci, ponešto. Ovo je jedan dobar seminarski rad na kojem će neko možda magistrirati ili doktorirati iz ove Komisije tamo gdje bude to predložio nekoj znanstvenoj instituciji, a dakle, većina pohvalne stvari o ovome je govorila oni koji su radili u tom Povjerenstvu, jedan dio naravno nije, ali većina su pohvalili taj svoj rad, pa šta bi drugo, je li, nemaju šta drugo reći nego to. Druga stvar, dakle, jesam ga pročitao, neću o njemu govoriti kao što je rekla gospođa Novaković jer smatram da nije trebalo ovako raditi i da je trebalo za njega stvoriti pretpostavke. Naprimjer imate navedeno u Izvješću koje su napravili stav VSTV-a koje je odbilo da sarađuje i donijelo službenu odluku o tome 2019. godine da bi tu istu odluku, sami to navode, promijenili nakon intervencije Veleposlanstva SAD-a, zamislite, ok, to je tako, je li. Druga stvar, u tom Izvješću su, dakle, neobičnom Izvješću su donosili različita viđenja, opisna, sadržaj toga, konformizam i to, doista ovako, ovaj, slikovito Izvješće u kojem su vadili od tih svjedoka, kako ih nazivaju, o tom ću nešto poslije, neke izričaje koje su rekli a, ali nisu ovo što ću ja sada pročitati od gospodina Perića. Kaže gospodin Perić ovako, a oni to nisu stavili u Izvješće, a tamo ga u drugim mjestima citiraju – mi smo nažalost od starta krenuli pogrešnim pravcem, prepustili smo pravosuđe strancima. Oni su kreirali reformu, ciljeve reforme, dolazili su sa projektima koje čak nisu međusobno ni usaglašavani. Stotine i stotine projekata je provedeno koji su imali za cilj reformu pravosuđa. Odgovorno vam kažem da je većina njih bila potpuno beskorisna za pravosuđe. Imate tamo svašta, dakle, donatore koji su dolazili, donosili su neke svoje ideje, svoje teme, i šta su uradili? Uzimali su dragocjeno vrijeme ljudima iz pravosuđa umjesto da sami kreiraju reforme, utvrđuju prioritete i da vas obještavaju šta su prioriteti pravosuđa da biste mogli da reagujete novom legistaltivom. Nažalost, to je trajalo drugo, toliko dugo da smo mi izgubili ogromno vrijeme i danas smo došli u situaciju da pravosuđa gotovo i nema. Ovo zvuči vrlo crno i apokaliptično, ali ja vama otvoreno kažem da je pravosuđe u takvoj krizi da ja ne znam kako će se iz ove krize izvući. E sad pazite, dakle, proces koji je trajao, dakle, vi sve ljude koje ste pozvali zovete – svjedoci. Prvo, napravili ste svoj vlastiti program i pozivali ste ih po vlastitoj želji, tu nema recimo bilježnika, tu nema odvjetnika, tu nema ministarstava pravosuđa sa više razina, dakle, 58 sve je to pravosuđe. Ništa od toga nema, niti ste to šta govorili. Druga stvar, dakle, jesu li vam se svjedoci, kako ste ih zvali prisezali da će govoriti istinu i samo istinu što danas traži Arnaut od nas? Jesu li ti svjedoci govorili istinu nego oni koje ste odabrali po kojoj logici to vi znate, dakle, i utemeljili ste svoje nalaze na njihovom svjedočenju, dakle, jesu li ti svjedoci zaštićeni, jesu li, ovaj, upoznati sa svojim pravima, jesu li se prisegli da će govoriti istinu? Ovo je sve slično jednom solidnom suđenju, dakle, šta ste ovo, šta ste ono, dakle. Vrlo jedno neobično Izvješće, vrlo interesantno, dakle, nikad, prvi put, i sad se vraćam opet na početak, meni je jedino drago što je uvedena praksa da doista Parlament mora o svemu razgovarati i treba. I to se slažem, nisam protiv toga, a za takvo nešto, ponavljam, moramo stvoriti pretpostavke pa i o zakonima koji reguliraju pitanja iz oblasti pravosuđa. Svi prijedlozi koje ste vi naveli, 80% ih je predlagano i ranije ... Novaković govorila, imate ih kroz razna izvješća koja su podnošena, predlagani su svi oni otprilike prijedlozi koje ste i vi iznijeli, ništa revolucionarano niste napravili kako vi to sami sebi govorite i volite reći. Hvala ljepo.
Ispravka krivog navoda, gospodin Damir Arnaut.
Hvala predsjedavajući. Evo prvo, vrlo kratko gospodinu Lovrinoviću, stranica 36. Izvještaja Istražne komisije, opsežan citat gospodina Perića kako govori o tome kako je previše bilo stranih proizvoda u reformi pravosuđa i kako pozdravlja ovo jer je ovo domaći proizvod. Citiraću ga – dakle, mi moramo pokazati šta hoćemo, da to znamo i da možemo to da uradimo, a to sve vi, obraća se nama, članovima Istražne komisije, imate suhe činjenice, samo treba da pokažate da ste preuzeli stvar u svoje ruke i da znate šta trebate raditi. Ovo je direktno u Izvještaju, ne iz stenograma, i pokazali smo da znamo šta trebamo uraditi. Gospođo Novaković-Bursać, rekla je u jednom trenutku da neke stvari u ovom Izvještaju ukazuju da je bilo saučesništva od strane nekih ljudi koji su svjedočili. Ne bih išao toliko daleko da to tako nazovem, ali je činjenica da su neke stvari, neke zaista vrlo problematične stvari otkrivene pred ovom Istražnom komisijom i ja zaista pozivam sve u ovom Domu, sve u ovoj državi da pročitaju stvari koje smo mi naveli u ovom Izvještaju, strana 20., Berina Alihodžić – u 11 sati mi je rečeno da sam član Disciplinske komisije koja mora danas odlučiti, ja je pitam ko Vam je to rekao, on ne bi o imenima. Međutim, onda kaže, citiram je – ja kažem stanite samo da dođem sebi, četri, pet sati mi je trajao prethodni disciplinski postupak. Ovaj kaže, tačno znam ko je član, kaže – u pola 4 mi završavamo. Ja sam sjela tada, imala sam 15 minuta bukvalno i zaista sam pogledala, zaista je po meni bilo nedovoljno jasno, reko dajte mi član, u 3 i 15 sam došla, u pola 4 je završena. Žena van sebe govori i kaže – ja vam pošteno kažem, ja jedva čekam da napunim 65 godina, da idem u penziju. Pogledajte tužiteljicu Simenunović, koja govori o sukobu, o imenovanjima porodica članova pravosudne zajednice. Citiram je – korupcija nije samo isključivo primanja dara i koristi, nego i ...
Krivi navod gospodine Arnaut. 59
Pa jeste, na gospođu Brusać koja kaže da ima elemenata saučešništva. Pogledajte sve ove citate u ovome Izvještaju, pogledajte prijetnje Uredu disciplinskog tužioca, pogledajte priznanje gospođe Tadić da ne koristi CMS sistem, brojni sudije i tužioci to potvrde, tek tri mjeseca nakon toga UDT reauguje.
Vrijeme.
... predložili vetting, sjedili su, gledali ... priznali. E baš zato što su sjedili i pred nama tek priznali, neophodno je da neko istraži šta se tu dešavalo. Zbog ovih stvari smo rekli da UDT treba ovo uraditi, jer ako to ne uradi, pogledajte ove navode kako su šokantni, pročitajte ovaj Izvještaj. Ako neko ne reaguje na ovo, čekat ćemo da nakon oktobra izmjenimo zakon, pa da onda ... uradi kako treba.
Gospodine Arnaut. Riječ ima gospodin Zlatan Begić.
Poštovani predsjedavajući i poštovane kolegice i kolege. Pa, evo, ja možda i nisam imao namjeru govoriti o ovom Izvještaju iako sam član ove Komisije, ali evo, smatram za shodno da se obratim sa pet prigodnih, ustvari sa nekoliko prigodnih rečenica, izvinjavam se. Ja bih se zahvalio kolegama što su izdvojili svoje vrijeme. Kako vidim, mnogi od njih i pomno pročitali ovaj Izvještaj pa i priloge koji su, je li, priloženi da tako kažem, materijale koji su priloženi, koji dolaze uz sami Izvještaj, to je dobro. Mi smo uradili što smo uradili, naravno to je podložno kritici, kako članova Parlamenta, tako i široke javnosti. Ono što smo mi napravili u ovome momentu, to je bio odraz naših sposobnosti, naše doista najbolje namjere, što ne znači da smo mi izuzeti ispod bilo kakve kritike. Na kraju krajeva, i sati i sati, i dani i dani vremena koji su uloženi kako bismo pred naše kolege ali i pred bh. javnost donijeli i kako bi im ponudili ovaj Izvještaj su nešto na što smo mi pristali i gdje smo dužni u ime naroda da poduzimamo sve u skladu sa Ustavom i zakonom kako bi sistem učii boljim. Ja želim našim kolegama koji nisu učestovali u radu ove Komisije, ja doista ne mogu shvatiti te razloge, a ne bih želio sada na samom kraju da otvaramo oko toga diskusiju, da u nekim budućim podhvatima uzmu aktivno učešće, daju svoj doprinos i naprave mnogo bolji posao nego što smo mi u ovom momentu napravili. Ja smatram da smo mi ipak uradili dobar posao, autentično smo prenijeli ono što su stavovi i opservacije ljudi iz pravosuđa u Izvještaj. Na osnovu toga izvukli zaključke i mislim da je to važna stvar. Takođe bih upozorio na jednu stvar u toku proteklih diskusija olako se daju izjave. Pa tako naprimjer izjava, morat ću citirati – o nepravnom utemeljenju pravosuđa u BiH, kako zato nema ustavnog osnova itd. premalo je ovdje vremena da bi se o tome razgovaralo i pokazalo da stvari ne stoje tako, da stvari, dakle ne stoje tako. Pravosuđe u BiH je utemeljeno na osnovu Ustava i ono ima jasan ustavni osnov i sada je na nama da popravljamo to što imamo. Mi smo dali svoj skromni doprinos, nadamo se da će i drugi koji su se, evo, opredjelili da budu 60 posmatrači čitavog procesa, da će u nekoj narednoj fazi zasukati rukave i uzeti aktivno učešće i dati vlastiti doprinos gdje ćemo mi također, na možda ako budemo bili u toj funkciji ili kao građani, kao dio opšte javnosti BiH biti u prilici da se kritički osvrnemo i na rezultate njihovog rada, dakle, na rezultate njihovog rada, a ne na sam rad, ne na sam pokušaj da se nešto uradi, ne na sastav Komisije. U tu Komisiju je mogao svako ući od vas ovdje. Vi ste birali da ne budete dio toga. Nama svima je jako žao zbog toga i, dakle, ja bih vam se još jednom zahvalio. Mi ćemo nastaviti da radimo u interesu građana bilo putem ovakvih komisija, ili nekih drugih komisija, dajući sve od sebe. Nekada to može biti mnogo, nekada to može biti skromno u smislu ukupnih okolnosti unutar društva, ali ćemo raditi i nastaviti i dalje da radimo. Sasvim sigurno niko od ovih ljudi neće izabrati status posmatrača i ja bih rekao u velikom dijelu i neutemeljenog kritičara, ali evo, pošto ste vi iznijeli vaše stavove o rezultatima našeg rada, evo da i ja iznesem stav o vašoj kritici koju pozdravljam. Ima tu i nekih stvari koje treba uvažiti, ali čini mi se da je ovdje mnogo važnije to ko je činio tu Komisiju, zašto je ta Komisija uopšte formirana, zapravo zato mi uopšte ovdje postojimo, zašto uopšte dolazimo. To trebaju raditi tamo neka ministarstva, to treba raditi neko drugi, sve je u ovoj zemlji da treba radit neko drugi, a da mi ništa ne radimo. E pa i to je doprinos ove Komisije, što mi hoćemo nešto da uradimo, pa ako je milimetar, milimetar, ali taj milimetar smo mi napravili. Hvala vam lijepo cijenjene kolegice i kolege.
Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda.
Pa nešto, jedan vid reakcije na ono što je gospodin Begić rekao i ono što je gospodin Arnaut rekao. Sastav Komisije kolega Begiću, dakle, nisam o njemu ja bar ništa rekao, ne znam niste možda mislili meni to ni reći, ali moram Vam reći da ja pripadam političkoj opciji koja je zadnjih šest, sedam, ako ne osam godina svaki put odbijala informaciju Tužiteljstva, VSTV-a i Suda, a možda najveći dio ljudi koji su vam bili u tom sastavu te Komisije ili Povjerenstva tu sada podržavala ta izvješća i informacije iz kojih su proistizali također prijedlozi različite vrste, da sad ja ovdje ne čitam i ne oduzimam vrijeme, koji se nalaze i u ovim preporukama ovdje. Vi niste bili u prošlom sazivu, ok, ali dakle govorim Vam da je to tako bilo, dakle, tako je bilo. E gospodine Arnaut, jeste pročitali tamo nešto što Vam je pasalo od gospodina Perića, koliko znam on je bio i predsjednik VSTV-a ali Komisija, Povjerenstvo nije imali hrabrosti da kaže ko je kriv što smo došli dovde, ko je kriv? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Zna se, HDZ, da da. Nemate vi drugog odgovora, a gospodin vam koji najbolje zna zato ste ga zvali, dobro zna ko je kriv i šta je napravio i dobro je rekao, sve je rekao kako treba. Međutim, sad vi koji ste se naknadno sjetili da ne valja pravosuđe u odnosu na vrijeme o kojem sam govorio maloprije
Krivi navod gospodine Lovrinoviću. 61
e sad bi vi dakle kritizirali neko prošlo vrijeme. Kažite ko je kriv, kako je došlo do ovoga, ko nas je doveo do ovoga? Nemojte nako da izmišljamo vruću vodu.
Hvala. Ispravka krivog navoda, gospođa Mirjana Marinković-Lepić.
Pa ja zaista moram ispraviti neke krive navode. Dakle, referirati ću se na navode gospodina Lovrinovića, kaže neobičan izvještaj. Valjda je to kvalitet ovog Izvještaja, da nije suhoparan i da nije dosadan i da pobuđuje pažnju, a evo i ovaj kratki sažetak koji je uradilo Vijeće Europe sigurno čini različitim od drugih i mislim da bi to trebalo da bude kvalitet, a ne nešto što bi se trebalo kritikovati. Takođe, kaže da smo se sami mi hvalili, je li, ovdje članovi Komisije, hvalili su nas i drugi, to dobro gospodin Lovrinović zna, strani ambasadori, Misija OSCE-a, Vijeće Evrope, kongresmeni i senator iz SAD-a koji također imaju jako uvriježenu tradiciju ovakvog rada i parlamentarnog nadzora. Kaže – nije trebalo ovako raditi. Pa mi bismo voljeli da imamo primjere, da znamo kako bismo trebali raditi i bila bih sretna da, evo, je možda gospodin Lovrinović učestovao nekad prije u nekom ovakvom izvještaju i stalno se ovdje i gospođa Novaković i on pozivaju na neka prošla vremena. Pa ja ne znam kad sam trebala dobiti svijest o pravosuđu, nego u mandatu koji mi je prvi mandat. Znači, ja sam sasvim na vrijeme spoznala da je pravosuđe u krizi. Također kaže, neću oko gospodina Perića, to je Damir objasnio, dakle, ovo upravo jeste domaći proizvod, nije proizvod stranaca. Dakle, također kaže da nema odvjetnika u svjedocima, ima, nije tačno da nema, trebalo bi da pročita. Takođe, ovdje opet spominjem ministre itd., državni ministar koji dolazi iz njegove stranke nije htio da dođe na svjedočenje, jedan jedini pozvani čovjek koji nije došao da svjedoči. A što se tiče zakletvi, govorenja istine itd., mi nismo pravosudna institucija, dakle, samo se pred sudovima zaklinjemo da ćemo govoriti istinu i samo istinu, a kao primjer toga bi navela i saslušanja, recimo, koja smo provodili pred Komisijom za budžet i finansije, po revizorskim izvještajima nikad niko nije osporavao niti tražio da se bilo ko zaklinje, jer se samo pred sudom svjedoci zaklinju.
Hvala. Zaključujem raspravu, nema više prijavljenih. Tačka 19. Ad. 19. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Osnovne pretpostavke za inspekcijski nadzor u institucijama BiH“, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-10-2242/21 od 29. 12. 2021. 62 Komisija za finanasije i budžet dostavila je Mišljenje, Komsija prihvatila Izvještaj i uputila ga u dalju proceduru. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih poslije ozbiljne rasprave oko tačke 18. Zaključujem raspravu. Tačka 20. Ad. 20. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Problemi i nedostaci institucija BiH u sistemu javnih nabavki“, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-10-2264/21 od 31. 12. 2021.
Hvala. Uvaženi predsjedavajući, uvaženi zamjenici predsjedavajućeg, dame i gospodo poslanici. Prvo želim da vam se zahvalim za priliku da kretko obrazložim Informaciju o radu Tužilaštva BiH za 2021. godinu. Informacija o radu je sačinjena u skladu sa zakonom, dostavljena vam je svima na upoznavanje i ja ovo što se tiče Informacije o radu neću sada da čitam statističke podatke i ono što ona sadrži, ja bih želio da iskoristim ovu proliku koja mi je data da se obratim Predstavničkom domu da iznesem neke svoje probleme koje smo prepoznali u Tužilaštvu BiH za koje smatramo da ovaj uvaženi Dom može da nam pomogne u tom nekom narednom periodu, imajući u vidu autoritet koji posjedujete. 63 Prvo i ono o čemu želim da kratko govorim to je transparentnost rada Tužilaštva BiH, odnosno otvorenost prema javnosti. Tužilaštvo BiH nema nikakav problem da se u potpunosti svoj rad otvori prema javnosti i da javnost permanentno upoznaje sa onim što radi, jer svjesni smo svi da je javnost zainteresovana za sve ono što dolazi u Tužilaštvo i što je iz nadležnosti Tužilaštva i ono što nije iz nadležnosti Tužulaštva. U tom dijelu ja sam kao vršilac dužnosti glavnog tužioca krajem 2021. godine i donio obavezno uputstvo da Tužilaštvo BiH objavljuje dispozitive potvrđenih optužnica, znači optužnica koje su potvrđene pred Sudom BiH kako bi se javnost u potpunosti mogla upoznati sa svakim konkretnim predmetom u kome mi podignemo optužnicu i u kom predmetu Sud BiH, pred kojim podižemo optužnice, prepozna da ima dovoljno dokaza za osnovanu sumnju u takvim konkretnim slučajevima. Mislimo da je to jedan značajan iskorak ka transparentnosti rada samog Tužilaštva, jer jednostavno daje javnosti priliku da bude konkretno upoznata o svim detaljima svakog konkretnog predmeta Tužilaštva BiH i isključuje bilo kakvu mogućnost manipulacije informacijama u smislu o kojim predmetima se radi ili npr. kad su u pitanju predmeti ratnih zločina na koje područje se odnosi, koliko je žrtava u pitanju, koje je svojstvo počinilaca tih krivičnih djela ili npr. koji su to dokazi koji stoje prema tim našim osumnjičenim, odnosno optuženim licima. Drugi dio koji je veoma bitan što se tiče rada Tužilaštva BiH, koji je, koji smo, koji je bio i sastavni dio našeg rada u 2021. godini je fokusiranost na predmete organizovanog kriminala i korupcije i svi smo svjedoci, u javnosti smo dosta puta izlazili, izlazimo sa informacijama koje se odnose na dokaze koje prikupljamo zajedno sa međunarodnim relevantnim institucijama koji se tiču organizovanog kriminala gdje su umješani i naši državljani ili lica povezana sa našim državljanima. U tom dijelu Tužilaštvo BiH ima značajne probleme za koje smatramo da Parlament, iako neki od tih problema nisu iz nadležnosti Parlamenta, Predstavničkog doma i Doma naroda, međutim smatramo da autoritetom Parlamenta može se pomoći da se riješe ti problemi. Prvo i osnovno je međunarodna saradnja Tužilaštva BiH, odnosno svih tužilaštava sa drugim relevantnim institucijama i tu prvenstveno mislim na Evropol i na Evrodžast. Što se tiče Evropola to je Evropska organizacija policijskih agencija preko koje policijske agencije u BiH dobijaju informacije o organizovanom i najtežim oblicima drugih vrsta kriminala. Problem Tužilaštva BiH i policijskih agencija je zato što BiH nije u potpunosti uspostavila saradnju sa Evropolom na način da imamo svoje kontakt tačke i da je ta kontakt tačka u potpunosti u punom kapacitetu kako bismo što brže dobijali informacije koje su nam od krucijalnog značaja za postupanje u ovim predmetima. Sada trenutno imamo imenovanu kontakt tačku u sjedništu Evropola, međutim nismo u potpunosti uspostavili i te mehanizme. Drugi dio koji se tiče konkretno predmeta o kojima govorim je međunarodna pravna pomoć. Međunarodna pravna pomoć se sada u Evropi uglavnom rješava putem Evrodžasta, znači Evropske asocijacije tužilaca i sve zemlje Evropske unije imaju svoje nacionalne članove, tužioce u Hagu, u sjedištu Evrodžasta i druge zemlje, uključujući i sve zemlje regije, znači, zemlje bivše Jugoslavije, pa i Albanija, evo zemlje bivše Jugoslavije Crna Gora, Sjeverna Makedonija, Srbija, svi imaju potpisane sporazume sa Evrodžastom, imaju svoje tužioce u Evrodžastu i u stanju su da razmjenjuju u realnom vremenu dokaze koji se tiču međunarodne pravne pomoći. BiH pregovara sa Evrodžastom, pregovarala je 2018. i 2019. godine, nismo uspjeli potpisati sporazum, sada smo u proceduri da možemo da pregovaramo, međutim uslov koji Evropska komisija postavlja pred BiH je usklađivanje Zakona o zaštiti ličnih i tajnih podataka BiH sa Evropskom direktivom o zaštiti ličnih podataka građana Evropske unije. Znači, dok BiH ne ispuni taj uslov nećemo biti u stanju da potpišemo sporazum sa Evrodžastom, odnosno sa Evropskom komisijom, sada pregovaramo sa Evropskom komisijom, i mi nismo u 64 stanju da u realnom vremenu razmjenjujemo dokaze po međunarodnoj pravnoj pomoći. To je nama značajno iz razloga što znate da po Zakonu o krivičnom postupku istrage su u predmetima koji su u nadležnosti Tužilaštva BiH su vremenski limitirane. Pritvori, odnosno mjere obezbjeđenja prisustva osumnjičenih lica u istrazi su isto tako vremenski limitirani i u situacijama kad ne dobijemo dokaze na vrijeme nismo u mogućnosti da podignemo optužnice pred Sudom BiH i dolazimo u opasnost da nam se osumnjičena lica koja su osumnjičena za najteže oblike organizovanog kriminala, bili smo, evo, svjedoci i u ovom prethodnom periodu početkom 2022. godine da imamo, evo, i u pritvoru naručioca ubistva policijskog inspektora, načelnika kriminalističke policije iz Prijedora. Znači, ti predmeti pokazuju na šta su sve spremni izvršioci tih krivičnih djela i ako nismo u mogućnosti da brzo razmjenjujemo dokaze kroz međunarodnu pravnu pomoć onda smo u situaciji da ne možemo na vrijeme da podignemo optužnice u tako teškim krivičnim djelima. Zamolio bih Parlament, odnosno Predstavnički dom u ova dva dijela da pokuša da pomogne i na kraju krajeva i uticajem na izvršnu vlast u BiH. Dalje što je nama veoma značajno, samo još evo par rečenica, a to su izmjene Zakona o krivičnom postupku, s obzirom da je i ovaj saziv Predstavničkog doma pred kraje mandata pitanje je da li ima vremena za te izmjene. Ali želim da vas upoznam da Tužilaštvo BiH na svojim kolegijima zauzima inicijative i poslali smo u nekoliko navrata incijative prema i, i prema Ministarstvu pravde BiH za potrebu izmjena Zakona o krivičnom postupku radi uvođenja instituta koji bi, koji su jedini realni alati koji mogu nas, koji nam mogu poslužiti da se borimo efikasno protiv organizovanog kriminala, to su alati koje imaju zemlje regije Srbija i Hrvatska prvenstveno i naravno i sve ostale razvijene zemlje, koje se odnose na institut svjedoka pokajnika, odnosno npr. osuđenog kao saradnika ili krunskog svjedoka, kao što imamo u Republici Hrvatskoj, sve nam je to potrebno kako bismo bili efikasni i u borbi protiv organizovanog kriminala. Isto tako uputili smo inicijativu za izmjene zakonodavstva, relevantnog zakonodavstva u oblasti potrebe regulisanja oblasti digitalnih valuta. Znači, trenutno u BiH nemamo zakonsku regulativu po kojoj možemo npr. da oduzmemo digitalni novac, a svjesni smo da organizovane međunarodne kriminalne grupe na kraju krajeva i vrijednosti, odnosno imovinsku korist koju pribave i pretvaraju u digitalni novac. Znači, to su sve one najkraće stvari koje su Tužilaštvu sada trenutno problem u radu, ja ne bih dalje da dužim, ostavio bih priliku ako ima potrebe za neka konkretna pitanja. Što se tiče ovog dijela transparentnosti o kojem sam već govorio, znači, svako ima mogućnost da se obrati Tužilaštvu BiH za bilo koji konkretan predmet i mi ćemo, naravno, u skladu sa našim mogućnostima da ne ugorzimo, naravno, istragu u tim predmetima dostaviti i odgovore i to radimo svakodnevno svim građanima BiH, pa eto to je najkraće, ako ima pitanja tu sam. Hvala.
Hvala gospodinu Kajganiću. Za riječ se javio gospodin Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, javio sam se, koleginice i kolege, jednim dijelom da se zahvalim, dakle, gospodinu glavnom tužitelju, jer na sjednici Ustavnopravnog povjerenstva upravo sam ja 65 govorio ovako, ali sam tada i njemu rekao i ostalima koji smo članovi Ustavnopravnog povjerenstva da ovo nije prvi put da sam ja i u prošlom mandatu i sada tražio od tužitelja, sudaca, VSTV-a predsjednika, dakle, da mi daju svoj osvrt kao ljudi koji su na čelu određene institucije o problemima koji su u toj instituciji. I on je to dijelom ovdje učinio, ja mu se zahvaljujem na tome. Dakle, tražio sam to i od prijašnjih tužitelja, dakle, nisu dovoljni samo suhoparni statistički podaci koji se mogu pročitati iz čeg se može izvući određena pitanja, zahtjevi, zaključci itd. I druga stvar, dakle, evo kolegice i kolege ovo je, dakle, regulirano zakonom, ovo mi svake godine radimo, na ovaj način smo mogli, dakle, komunicirati sa tužiteljima, sa predsjednikom Suda, sa predsjednikom VSTV-a, donositi zaključke, predlagat i radili smo i donosili smo to, zato sam ja maloprije govorio onako kako sam govorio. Međutim, govorio sam kakav je bio stav političke opcije kojoj ja pripadam, dakle, samo reda radi, poznavanja nekih stvari mi nismo politička opcija koja je protiv uvođenja vrhovnog suda npr. ali ne odlučujemo samo mi, ne odlučujemo samo mi. Dakle, mi nismo ni protiv toga da glavnog tužitelja, što se mene tiče, evo, sad to govorim ad hok ovako nisam u klubu, naravno, napravio konsultacije oko ovoga, da glavnog tužitelja imenujemo mi ili da kad mu ne usvojimo izvješća, a ne informacije, dakle, da onaj koji je mjerodavan da ga mijenja. Dakle, vi ne znate naše stavove oko toga ili nećete da znate, al' takvi su nam stavovi. Dakle, nismo mi protiv reformi i upravo se vraćam na ono što sam govorio u prethodnoj točci šta nas je zateklo i šta su nam uradili, dakle, nisu nam dopustili da kreiramo rješenja koja su primjenjiva našem prostoru. Ili, recimo, nikada nismo dobili odgovor, nastavak na prošlu točku i raspravu, podsjetiću vas samo da je prije možda dvije godine ili nešto malo više ili manje, nebitno, zamjenica predsjednika VSTV-a gospođa Jukić izrekla rečenicu da, dakle, da je od ..., zapravo od Predsjedništva tražila, tražila je od njih da obavijeste Ujedinjene narode kako se predstavnici međunarodne zajednice petljaju u rješenja kadrovska u postavljanju tužitelja i sudskih izvršitelja, sudskih vlastodržaca u BiH, pa je navela Incka, pa je navela OSCE, pa je navela, dakle, ambasade. Dakle, da se pozivaju u stakleno- gumenu sobu, to nam je rekla i prethodna tužiteljica da će nam reć kako se to događa, što se događa. Pazite, to je zamjenica Visokog sudskog i tužiteljskog vijeća rekla, nikada nije dobila odgovor od Predsjedništva, nikada. Dakle, nemojte misliti da je ono povjerenstvo o kojem smo maloprije raspravljali prvo izmislilo, dakle, vruću vodu i pošlo pričati o problemima u pravosuđu. Bilo ih je i te kakvih, ali niste se dotakli ključnih, između ostalih kao što je govorila i ona gospođa Snježana Novaković-Bursaća, a evo i ovo dakle nije. Ja se još jedanput zahvaljujem gospodinu Tužitelju, on je neke stvari iznio, rekao i prijedloge šta trebaju, šta očekuju i od nas i od ministarstva. To je put da mi to rješavamo i radimo ili da ova rješenja o kojim govorim unesemo u zakon pa da onda to možemo radit tako, a ne, dakle, ovako, po meni, saslušavat na neki način, isleđivati sudije, tužitelje da bi mi došli do nekog rješenja ili napravili svoje magistarske radove. Hvala lijepo.
Gospodin Damir Arnaut, ima riječ.
Hvala predsjedavajući. A vidite upravo se, znači, o ovome radi što je gospodin glavni tužioc sad iznio, ovo je nekima od vas novost, o čemu je čovjek govorio, nama, članovima istražne komisije i onima koji su pročitali izvještaj i sve stenograme, ovo uopšte nije novost, jer je čovjek o tome govorio 66 10. marta o pitanju Eurodžasta pred Istaržnom komisijom, za razliku od prošle glavne tužiteljice, čim je pozvan ostvario kontak sa Sekretarijatom, pojavio se na vrijeme bez bilo kakvih pokušaja da eskivira svjedočenje itd. I evo sad citiram iz njegovog svjedočenja tada, govorio je o ista dva problema 10. marta, citiram – Drugi problem je, BiH jedina u regionu nema potpisan sporazum o saradnji sa Eurodžastom. Eurodžast je evropsko udruženje tužioca, ja sam imenovan, njega citiram, ja sam imenovan 2018. godine kao kontakt tačka ispred BiH, međutim mi nemamo svog predstavnika, nemamo svog tužioca koji treba da sjedi u Hagu bar povremeno, npr. Crna Gora ima kolegicu koja je sedam dana u Hagu, a tri sedmice u Podgorici. Znači, mi nemamo predstavnika u Eurodžastu jer nismo uspjeli potpisati sporazum do kraja 2020. godine, jer Parlamentarna skupština nije usvojila izmjene Zakona o zaštiti ličnih podataka. Taj Zakon nije usklađen sa evropskim zakonom iz 2016. godine i ja sam bio član grupe za pregovaranje i sporazum, jednostavno očekivalo se usvajanje zakona. Zakon je bio pripremljen krajem 2019. ili početkom 2020. godine, ne znam da li je poslan u parlamentarnu proceduru. Međutim, mi smo propustili taj rok i do tog perioda smo mogli direktno da razgovaramo sa Eurodžastom i da sklopimo sporazum, nakon kraja 2020. godine BiH će morati da pregovara sa Evropskom komisijom o sporazumu sa Eurodžastom i to će i kad mi usvojimo zakon, koji je uslov za sporazum, to će produžiti period pregovaranja i to nas ograničava i onemogućava nas u razmjeni podataka, informacija i dokaza sa zemljama Evrope i svijeta. Da bismo mi pokušali da riješimo te probleme ja sam početkom januara 2021. poslao troje kolega tužioca i predstavnike dvije policijske agencije u BiH u Hag, dogovorili sastanke sa predstavnicima Europola i sa direktorima Eurodžasta i onda smo na takav način pokušali, uspjeli smo u određenom obimu da uspostavimo direktnu saradnju, da prevaziđemo ove poteškoće koje zaista nikom nisu shvatljive i možete zamislit kako se mi osjećamo kad objašnjavam kolegama u Hagu da nemamo u potpunosti saradnju sa Europolom jer se ne možemo dogovoriti gdje će da sjedi kontakt tačka. To su poteškoće koje nam direktno otežavaju rad. Citirao sam svjedočenje v.d. glavnog tužioca pred Istražnom komisijom 10. marta. Znate zašto stoji taj Zakon o zaštiti ličnih podataka? Agencija za zaštitu ličnih podataka je pripremila nacrt, oni nisu, nažalost, ovlašteni predlagač, poslala za Ministarstvu pravde, Ministarstvo pravde, kojim rukovodi HDZ već 16 godina, koči taj zakon i zbog toga profitiraju kriminalci zato što nema tog zakona. I sad, pazite, koliko je Istražna komisija shvatila ozbiljno ovo svjedočenje, koje vi niste ni pročitali, pa vam ga ja ovdje sad citiram, tog istog 10. marta nakon što je završeno svjedočenje, ja kao predsjedavajući predlažem, sad citiram sebe – Ja ću sad samo u ove tačke dnevnog reda predložiti zaključak, već sam ga najavio, sad ga formulišem, dakle: Privremena istražna komsija traži od Vijeća ministara da u proceduru uputi izmjene i dopune zakona, odnosno po potrebi novi Zakon o zaštiti ličnih podataka, koji je usklađen sa standardima Evropske unije, a uzimajući u obzir svjedočenje glavnog tužioca Tužilaštva BiH, gospodina Milanka Kajganića, koje se dostavlja uz ovu inicijativu. Usvojen zaključak jednoglasno.
Gospodine Arnaut, Informacija je o radu Tužilaštva, a ne izvještaj Vaše komisije, to smo završili. 67
Gospodine predsjedavajući, jel' vidite koliko je ovo relevantno, gospodin glavni tužioc ovdje pred početak jula govori o istom problemu o kojem je pred komisijom govorio 10. marta, 10. marta komisija usvojila zaključak o ovim stvarima o kojima je čovjek upravo govorio.
U redu, to smo razumjeli, al' sad govorimo o Informaciji.
Pa to je dio Informacije, to je
Nije.
to je suštinski dio Informacije. Nije, pa čovjek je samo o tome govorio, kako nije. Nemojte zarivat glavu u pijesak, čovječe, jel' vidite koliki problem BiH ima s međunarodnim kriminalom, zato što ministar pravde neće da stavi ovo na dnevni red Vijeća ministara. Ukazujem da je komisija 10. marta o tome čula od njega, usvojila zaključak, tražila od Vijeća ministara da dostavi to u proceduru, nije se desilo četiri mjeseca kasnije. Pa naravno da je relevantno. Hvala vam.
Molim vas da se držimo dnevnog reda. Gospođa Mirjana Marinković-Lepić, izvolite.
Pa evo meni je zaista drago da je gospodin Kajganić pomenuo upravo ovaj problem. Dakle, naravno da sam ja sa njim bila upoznata kroz rad komisije, al' neću sad o tom dijelu govoriti, jer evo već je kolega Arnaut rekao. Kolegica Aida i ja smo o ovom problemu bile upoznate i kroz rad Komisija za ljudska prava, jer smo raspravljali o Izvještaju Agencije za zaštitu ličnih podataka. Tada nam je takođe direktor Agencije prezentirao isti ovaj problem, isti potpuno. Evo, mi ovdje slušamo kako se na osnovu ovih izvještaja nešto radi, kako treba da se radi, kako je rađeno, evo to kaže gospodin Lovrinović, kaže gospođa Novaković-Bursać mi treba da radimo na drugi način itd. Evo, mi radili, znači, 09.03.2022. godine smo kolegica, ustvari prije 09.03. smo kolegica Aida i ja uputili u parlamentarnu proceduru inicijativu da se u roku od 90 dana okonča proces usklađivanja iz oblasti zaštite ličnih podataka sa novousvojenim propisima Evropske unije. Dakle, jer smo dobili informaciju da taj zakon kola negdje i stoji u nečijoj ladici, ja imam običaj reći, izgubio se u bespuću naših procedura kod usvajanja pravnih propisa. I pazite šta se dešava, 09.03.2022. godine pada prijedlog naš u prvom krugu, a 27.04.2022. godine pada prijedlog u drugom krugu glasanja na ovom Parlamentu i onda ovdje pojedini poslanici iz pozcije kažu da se nešto radi. E pa gospodo ne radite ništa, isto tako kao što ne radi Vijeće ministara i nadležni ministar, nadležni ministar. Jer mi ovdje nismo imali tu čast da uopšte vidimo gospodina Grubešu ili smo 68 ga možda vidjeli jednom ili dva puta, ne sjećam se, a vidite imali bismo štošta da ga pitamo, kao što su mahom ove tamo klupe sa lijeve strane prazne. Dakle, ne radite, a onda su vam krivi oni koji rade i nemojte se, molim vas, ovdje razbacivati tvrdnjama kako treba, kako mi to radimo, mi to radimo na osnovu ovih izvještaja, ne radite, tačka.
Hvala. Gospođa Alma Čolo.
Hvala predsjedavajući. Ja sam onako nekoliko stvari primijetila u ovom Izvještaju što su meni nekako zvučale, što su mi ostavile čudan dojam, pa evo željela bih to da podijelim. Na primjer na 15. strani stoji da imate 206 predmeta iz ranijih godina kada su u pitanju ratni zločini, protiv 2 913 lica, a da je samo u prošloj godini zaprimljeno 50 predmeta protiv 338 lica. Ovo meni nekako zvuči čudno, 26 godina nakon rata u jednoj godini prijavi se 338 lica za ratne zločine, pravo da vam kažem to mi izgleda kao neka politička aktivnost da bi neko prijavio neke zločine, jer znalo se poslije rata gdje su počinjeni zločini, uglavnom su se znali osumnjičeni za te ratne zločine i sad mi je čudno, mada ratni zločini ne zastarijevaju i mogu se prijaviti i za deset narednih godina, ali mi je čudno da ¼ od onoga što vi imate u radu biva prijavljena u poslednjoj godini. Al' ne tražim ja Vaš komentar na to, ja to samo želim da podijelim. Kada je u pitanju rad svih tužilaštava na području BiH, naravno Vi niste odgovorni za niža tužilaštva, jer nije takav sistem u BiH, ali mi nemamo prilike da ovdje pred sobom imamo bilo kojeg kantonalnog tužioca, bilo republičkog tužioca Republike Srpske ili federalnog, imamo Vas samo i evo želim da Vam kažem da ja mislim da i dalje nije adekvatna tužilačka borba protiv korupcije, jer na nivou BiH u prethodnoj godini je bilo samo 235 optužnica za korupciju. Ukoliko imamo u vidu koliko tužilaca ima u BiH, ako se ne varam ranije je to u izvještaju pisalo, ove godine nema, prošle godine je bilo nekih 377, onda to nije ni jedna optužnica po tužiocu. Znači, 235 optužnica za korupciju u cijeloj BiH. Međutim, pored 235 optužnica 555 naredbi o neprovođenju istrage i 119 naredbi o obustavi istrage što ukupno iznosi 674 tužilačke odluke da se neće provest istraga ili da će se obustavit istraga, što znači tri puta, skoro tri puta više od podignutih optužnica. Po meni, ovo nije adekvatna borba protiv korupcije i samo 11 istraga za visoku korupciju, 3% od ukupnog broja istraga, odnosno samo 6 podignutih optužbi za visoku korupciju. Možda ovo nema u vašem izvještaju, ovo je iz izvještaja VSTV- a, ali ja Vam kažem, ovaj, jer mi je bitno, Vi ste tu kao glavni državni tužilac i nije mi, vjerujte nije mi bitna nacionalnost čovjeka koji sjedi na toj poziciji, bitno mi je da čovjek odaje povjerenje i da nam može vratiti nadu svima nama i građanima ove zemlje u nepristrasno i nezavisno pravosuđe i prije svega efikasno pravosuđe. Ja nekako dosad imam osjećaj da ćete Vi ovaj posao raditi nezavisno i nepristrasno i da za Vas neće biti nedodirljivih, takav osjećaj imam, možda će me taj osjećaj prevariti, ali evo danas sam rekla o svom osjećaju kada je u ovu salu, u onu drugu salu prije korone ušla tužiteljica Tadić kakav sam osjećaj imala i taj me je osjećaj nosio sve ove četiri godine. Danas imam drugačiji osjećaj kad ste Vi u pitanju, vidjela sam Vaš odnos i na Ustavnopravnoj komisiji i želim da me taj osjećaj ne prevari i hvala na informaciji koju ste podnijeli i na uvodnom obrazlaganju. Hvala. 69
Hvala ljepa. Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Upravo sam htio dodati ovo na izlaganje gospođe Čolo, dakle, da samo imali prijašnji osjećaj oko tužitelja, da je to tako da ćemo doživjeti nešto novo, da ćemo katarzu doživjeti, dakle, ali dok se ne ode u te gumene sobe, kako je rekla zamjenica VSTV-a nekada. Gospođa Lepić i gospodin Arnaut, dakle, nije ovaj problem sa Europolom, niti ovi drugi prbolemi koje ste spominjali samo od tog podnošenja izvješća gospodina tužitelja, odnosno svjedočenja na povjerenstvu, to su problemi koji se poodavno nalaze među nama i koji traže rješenja, nismo ih uspjeli riješit tako da nije, ja opet kažem, vruća voda izmišljena, ti problemi postoje, treba ih rješavat. Ja ne sporim i ne kudim, da tako kažem, ne znam kakvu bi drugu riječ upotrijebio, dakle, kolege iz oporbe što, kako oni kažu pod znacima ... da oće raditi, što rade, što traže itd. Jedino mi je žao što ne mogu da shvate ko je parlamentarna većina, al' nažalost ni dijelovi parlamentarne većine to ne mogu shvatit. Tako da onda mi imamo taj rošomon od Parlamenta u kojem se ne zna ni tko je većina, ni tko nije, dakle, i ne možete se nadati i očekivati da ćete, hajd nećemo reći, stalnim inicijativama, to je poslovničko pravo ili stalnim svojim nastojanjima natjerati, pod znacima navoda, parlamentarnu većinu da nešto donese. Hoćemo dogovorom, hoćemo inzistiranjem, hoćemo razgovorom, hoćemo razmjenom mišljenja, ali, dakle, da, da, samo što ste vi predložili inicijativu neku da će to tako proći, pa očito da je tu negdje taj problem, očito da je tu negdje problem, ali ga niste percipirali, međutim nismo ni mi u parlamentarnoj većini, to moram bit pošten. Hvala lijepo.
Zastupnica Mirjana Marinković-Lepić, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Pa, gospodin Lovrinović, pardon gospodin Lovrinović kaže da ovo nije nov problem i da ga treba rješavati. Pa evo mi predložili da se riješi, ne znamo šta je problem u našoj inicijativi u kojoj je rečeno da se ...., da se konačno otkoči proces, otkoči proces donošenja Zakona o zaštiti ličnih podataka i valjda bi nam to trebalo da bude u interesu svih građana BiH, dakle, radi sprječavanja međunarodnog kriminala, odnosno znači onih, i procesuiranja onih lica koji su sa tom pojavom povezani. Dakle, jel' zaista ovdje najveći problem, a očigledno da jeste, od koga dolazi prijedlog, a ne šta je suština prijedloga i to je čitavo vrijeme ovog rada ovog saziva Doma bio problem. To je ono zbog čega mi određene probleme ne rješavamo. Ja razumijem da većina naravno odlučuje, ali onda nam nemojte pričati da te probleme treba rješavat, pa evo vi ne ponudite, ne ponudi Vijeće ministara, ne ponudi nadležni ministra, evo ponude ljudi iz opozicije i vi opet nećete da ga riješite. Dakle, samo da usvojite inicijativu da se to otkoči. Dakle, nit smo predložili zakonski prijedlog, jer vi stalno kažete treba sistemski rješavat, a sistemski se ništa ne rješava jer se zakoni ne predlažu. Evo, mi samo predložimo inicjativu da se proces otkoči, zbog ovako važnog pitanja, koje evo ovdje potencira i gospodin Kajganić, 70 koje je potencirao direktor agenciju za zaštitu i vi opet glasate protiv. Pa ja zaista, mislim, ne znam više šta da mislim.
Zastupnik Arnaut, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Pa nije samo to što ta parlamentarna većina, koja ima manje predloženih zakona nego jedan klub poslanika, konkretno Naša stranka – Nezavisni blok, ne postupa po tim inicijativama opozicije, vi ne funkcionišete unutar sebe, jer je nacrt zakona došao od SNSD-ovog direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka i ne može bit više SNSD-ov čovjek prije nego što je imenovan na tu funkciju bio savjetnik Milorada Dodika, prije toga bio sekretar, što je politički imenovana funkcija u prošlom sazivu, na početku prošlog saziva Predstavničkog doma, izuzetno kompetentan čovjek, predloži nacrt zakona, HDZ-ov ministar koji je ovlašten da taj nacrt stavi na Vijeće ministara odbija da ga stavi na Vijeće ministara. Dakle, taj dio bar nema veze nikakve sa opozicijom, to je unutar vaše parlamentarne većine problem. E sad vidite, to se onda može gradirat, znači, ista ta parlamentarna većina, evo, danas hoće da poveća plate poslanicima i ministrima za 500 maraka, a policajcima i vojnicima samo za 80 i to je fiskalna šteta, to je nepravda prema tim ljudima koji obavljaju te najteže i najrizičnije poslove, al' na tome šteta staje. Mi ovdje imamo problem sa međunarodnim organizovanim kriminalom. Mislim, možete li zamisliti situaciju u zemlji nekoj gdje glavni tužilac dođe i kaže – ja nemam alate da se borim protiv međunarodnog organizovanog kriminala, meni treba taj zakon. A parlamentarna većina se hvali time što je parlamentarna većina i kaže – mi ti nećemo dat taj zakon, jer mi smo parlamentarna većina, štaš sad. E to je vaš pristup, a od toga trljaju ruke kriminalci iz reda sva tri konstitutivna naroda i reda ostalih. E to je rezultat vaše parlamentarne većine da vam ovdje dođe glavni tužilac i praktično vas moli za taj zakon, a vi mu kažete ne damo ti, mi smo parlamentarna većina, ne možeš nam ništa. Hvala.
Zastupnik Zukan Helez, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem dopredsjedavajuća. Ma danas je v.d. glavnog tužioca BiH u nezahvalnoj ulozi, ovo je Informacija za 2001.(?) godinu, a čini mi se da Vi niste bili cijelu 2001.(?) na čelu, je li, i kao v.d. na čelu Tužilaštva BiH. Kad sam bio ministar imao sam sličnu situaciju, pa da branim izvještaj, ovo je informacija mala je razlika, da ja branim izvještaj od prethodnog kolege, pa onda ima puno stvari koje ne možete baš u detalje i gdje se baš vas nije pitalo. U principu svako novi ko dođe i kad su sazivi novog Vijeća ministara i novih vlada ili bilo koji izbor na bilo koju poziciju u principu treba dati ljudima šansu i ja podržavam ovaj izbor i dajem Vam šansu dok ne vidimo, je li, kako se, kako će se radit. Prvi dojmovi, evo, kao i kolegica Čolo Alma, meni su prvi dojmovi da ste čovjek koji želite da uradite puno toga, da napravite pomak u ovom poslu. E sad, ja sam svjestan, pogotovo kroz rad ove komisije, kako je opasno biti dražvni tužilac i predsjednik suda, i sudija, i tužilac na nižim nivoima zato što su naše granice kakve jesu, zato što su one porozne, zato što ovdje svaki dan čitate oko nekakvih mafijaških klanova, svi mediji pišu, škaljarski, kavački, više ne znam ja ni kako to, čak mediji pišu da ta dva klana imaju pipke i u ovom Parlamenut, da su, sarađuju i određeni zastupnici i to više medije, više različitih 71 medijskih izvora. Stoga je Vama jako teško radit, ovaj, i tu treba hrabrosti i mi svi trebamo dat podršku i sudijama i tužiocima, i u tom smislu imate moju podršku sve, je li, dok radite. Gledajte i ovo oko ratnih zločina, davno jedanput na moru je, kad sam ljetovao, rekao mi jedan Dalmatinac – vi ste loši ljudi u Bosni. Pitam ga – što? Pa kaže – vi svi branite svoje zločince. Ja nikad nisam čuo da je neko ustao i rekao – da osuđen je ovaj iz reda tog i tog naroda, jeste pravio, sud i tužilaštvo su tako rakli. Znači, treba i tu proć vremena i za to imate i zbog toga imate jako tešku i nezahvalnu ulogu, ali svjesni ste toga da je to tako. Ja ću Vas konkretno nešto pitati, ne znam koga drugog da pitam. Znači, u Sudu općinskom u Bugojnu desilo se sledeće, čini mi se osam godina, referent u Sudu kazne je uzimao sebi, a brisao ih i to je naraslo blizu čini mi se milion maraka, sad nemojte me vezat tačno za, ja sam pisao i gospodinu Lagumdžiji predsjedniku VSTV-a, to se zataškalo. Predsjednica Suda je to zataškala jer joj bilo pred reizbor dva, tri dana, odma poslije reizbora smjenila je tu referenticu koja je, ovaj, to, tu radila, sudinica Haračić-Hadžibegović Randžana i niko ni Federalni MUP, ni neka komisija iz VSTV-a, ni bilo koje tužilaštvo nisu ništa poduzeli. Ja Vas pitam – kome da se obratim da to procesuiraju, kakva je garancija trađanima da će ta osoba bit nepristrasna, a nemoguće da nije znala predsjednica suda osam ili koliko godina već, koliko je na čelu tamo, da se to dešava, kakva je onda garancija građanima da će ona bit pravedna, pravična, što bi trebala da bude? Sud je taj koji bi trebao da to sve štiti, a u sudu se to desilo i sve se zataškalo. E sad ja Vas pitam, pretpostavljam da Vi nemate nikakve ingerencije, Kantonalno tužilaštvo šuti, Federalno, MUP, SIPA, kome da se obatim samo da se ustanovi koliki je tačno iznos? Jer u tim lokalnim zajednicama često je sprega suda i tužilaštva, i MUP-a itd. i evo ja pozivam da mi, da me uputite ovdje kao zastupnika na najvišem nivou kome da i kako na koji način da to uputimo ljude da izvedu na čistac. Hval vam lijepo.
.... jeste čuli, zatupnik Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda.
Jesam sad predsjednice. Dakle, gospođo Lepić, nije, po meni, bitno dakle možda ste me pogrešno shvatili i mislim da nije to u redu od koga prijedlozi i rješenja dolaze, nego kako. Dakle, siguran sam da ni Vi ne mislite tako da neke probleme u državi, u BiH treba rješavati onako od oka, nego sustavno, ja sam siguran da i Vi tako mislite. Dakle, oni se zapravo mogu samo tako i riješiti, koliko ja razumijem išta, ... ne mogu tek tako. A gospodin Arnaut i ovo izvješće pravosuđa, te plaće, njegove insinuacije, znači, pa i ja bi mogao reć eto sasvim slučajno su sad došli svi ti prijedlozi i ova izvješća pred izbore, je li. A koliko sam upoznat Radna grupa za izmjenu ZKP- a pri Ministarstvu pravosuđa radi već duže vrijeme i ovaj takođe Radna grupa o pranju novca u kojem je pitanje rješavanje kripto valute, koliko sam ja upoznat, dakle, da se tamo radi s tim, tako da evo radi se, dakle, je li to sustav ili nije sustav, je li dugo traje, je li treba skratiti, je li, opet se vraćam, dakle, tu se opet sa gospinom Arnautom slažem, da nije ni puno ponudila ni parlamentarna većina, to sam govorio i toga se nisam libio reći ni ranije, ni prije godinu, ni prije dvije, pa ni u prošlom mandatu. Hvala lijepo.
Zastupnica Marinković-Lepić, ispravak krivog navoda. Izvolite. 72
Pa ja ne znam ovdje šta nije sustavno, odnosno sistemski kako kaže gospodin Lovrinović. Znači, mi samo podnijeli inicijativu, prepustili da Vijeće ministara, znači, odnosno nadležno ministarstvo predloži zakon i da Vijeće ministara prema, znači, proceduri utvrđenoj Poslovnikom ovaj zakon ponudi. Prema tome, ja zaista mislim da smo mi uradili sve što je u skladu sa Poslovnikom da, evo, sistemski taj zakon opet uđe u parlamentarnu proceduru, dakle, od strane nadležnog ministarstva i Vijeća ministara, a ne od poslanika, jer se ovdje stalno osporava da to, eto Bože, nije sistemski kad poslanici predlože i opet, dakle, nije usvojeno.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu po ovoj točki. Prelazimo na točku 22. Ad. 22. Imenovanje direktora i dva zamjenika direktora Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, podnositelj Izvješća o utvrđivanju rang- liste kandidata: Povjernestvo za izbog i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i kooordinaciju borbe protiv korupcije, broj: 05/8-50-15-940/22 od 15. 06. 2022. Povjerenstvo za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije dostavilo je Izvješće o utvrđivanju rang-liste kandidata, Izvješće ste dobili. Prvorangirani kadidat za direktora Agencije je Elvis Kondžić, prvorangirani kandidati za zamjenika direktora Agencije su Damirka Mioč i Rade Ristović. Otvaram raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 23. dnevnog reda, Ad. 23. Prijedlog odluke o imenovanju članova Vijeća nacionalnih manjina Bosne i Hercegovine, podnositelj: Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava, broj: 03/6-34-1- 684-2/22 od 23. 06. 2022.
Hvala predsjedavajuća. Dakle, ja sam prošla ovaj kompletan proces imenovanja Vijeća nacionalnih manjina kao članica Zajedničke komisije za ljudska prava i već u toku procesa sam imala određene 73 primjedbe na izvršeno bodovanje i na prijedlog kandidata. Naime, ova Komisija je donijela Odluku o Vijeću nacionalnih manjina i u procesu donošenja Odluke ja sam bila kao stalni branilac Zakona o ravnopravnosti spolova, inicijator da se i ta klauzula uvrsti kao jedan od kriterijuma, naravno u saradnji sa organizacijama civilnog društva, dakle, prije svega organizacijama koje se bave pravima Roma, a konkretno, dakle, sa ženskom romskom nevladinom organizacijom „Bolja budućnost“ iz Tuzle. Dakle, nikada do sada predstavnica Vijeća nacionalnih manjina nije bila u Vijeću nacionalnih manjina na državnom nivou i dakle to je zaista jedan oblik diskriminacije i naravno nepoštivanje Zakona o ravnopravnosti spolova. Želeći da ispravim tu nepravdu na moju inicijativu je u ovoj Odluci, dakle, u članu 3. stav (4) unijet kao kriterijum – na osnovu prikupljenih prijava, te uz nastojanje da se ispoštuje odredba člana 20. stav (2) Zakona o ravnopravnosti spolova, to je onaj postotak od 40% manje zastupljenog spola, Zajednička komisija utvrđuje prijedlog članova Vijeća koji dostavlja Parlamentarnoj skupštini. Znači, uz nastojanje da se ispoštuje odredba člana 20. To nastojanje valjda podrazumijeva da ukoliko se na konkurs javi žena da treba da se izabere da bi se ispoštovao ovaj odnos. Takođe u Poslovniku o provođenju intervjua i bodovanju kandidata prijavljenih na Javni poziv za kandidiranje u članstvo Vijeća nacionalnih manjina u stavu (3), stav (4) stoji – prilikom odlučivanja o prijedlogu kandidata za članstvo u Vijeću nacionalnih manjina u obzir se pored ukupnog broja bodova, pazite, uzima biografija kandidata, potreba ravnomjerne entitetske zastupljenosti iz Brčko distrikta BiH, te polna zastupljenost u skladu sa Zakonom o ravnopravnosti spolova BiH. Međutim, kada je u pitanju imenovanje člana Vijeća nacionalnih manjina ispred romske nacionalne manjine opet je izabran muškarac bez obzira što je konkurisala žena, Romkinja, magistrica i žena koja je dobila najveći broj bodova od strane članova Komisije na intervju. Komisija je, slobodno mogu reći, bila frapirana u pozitivnom smislu riječi i oduševljena njenim referensama i njenim nastupom. Na kraju sada imamo da se na sam konkurs prijavilo pet žena od toga iz jedne nacionalne manjine dvije žene, dakle, dvije Rumunke, po jedna Romkinja, jedna Albanka, i jedna Slovenka, i imamo da su prošle tri i to je ukupno 16% žena. Dakle, ja smatram da izbor u Vijeće nacionalnih manjina nije prošao na način i u skladu sa ovim članovima ovih akata koje sam vam pročitala i zato molim da danas glasate protiv ovog prijedloga, jer dakle nije u skladu sa onim što je i sama Komisija, odnosno Kolegij, odnosno predsjednik i zamjenici koji su donijeli ovaj Poslovnik što su ugradili u Poslovnik, a i u skladu sa ovom Odlukom o Vijeću nacionalnih manjina koju je čitava Komisija usvojila. Ja sam, dakle, ukazala i na samoj Komisiji na ove nezakonitosti, naravno, očigledno da su radili neki lobiji i da nisam dobila podršku, ali evo željela sam ovaj Dom da upoznam da, dakle, nije ovdje ispoštovan Zakon o ravnopravnosti spolova i da nisu ispoštovani, evo, navedeni članovi akata Komisije koje je sama Komsija donijela. Hvala lijepo.
Hvala zastupnici. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 24. Ad. 24. Imenovanje tri člana iz Zastupničkog doma u Zajedničko povjerenstvo obaju domova za usuglašavanje teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim 74 nabavkama (P.Z.E.I, predlagatelj: Vijeće ministara BiH), zakon broj: 01,02-02-1-495/21 od 16. 03. 2021. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama usvojen je u različitom tekstu u domovima Parlamentarne skupštine BiH te je potrebno imenovati članove Zajedničkog povjerenstva za usuglašavanje teksta Zakona. Dom naroda u Zajedničko povjerenstvo imenovao je izaslanike: Lidiju Bradaru, Dušanku Majkić i Amira Fazlića. Prijedlog Kolegija Zastupničkog doma je da se u Zajedničko povjerenstvo imenuju zastupnici: Snježana Novaković-Bursać, Predrag Kožul i Jasmin Ermić. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 25. Ad. 25. Imenovanje tri člana iz Zastupničkog doma u Zajedničko povjerenstvo obaju domova za usuglašavanje teksta Zakona o dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost (predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH), zakon broj: 01- 02-1-378/21 od 09. 03. 2021.
Kad se čovjek, hvala, kad se čovjek zapita da li ima bilo šta novo da nas može iznenaditi i šokirati u ovom Parlamentu evo čujemo. Pa je li moguće da Kolegijum Predstavničkog doma u ovu Komisiju za usaglašavanje ovog Zakona ne stavi čovjeka koji je predložio izmjene i dopune Zakona o PDV-u koji smo mi usvojili, ja pitam, je li to moguće u bilo kojem parlamentu na ovoj planeti, osim ovog, šta to radite? Pa nemojte to raditi i stavljate u Komisiju ljude koji su glasali protiv ovog Zakona koji treba usaglasiti. Pa ljudi ovo je apsurd nad apsurdima, paradoks nad paradoksima, ovo je ismijavanje, ovo pravite, pravite zaista, zaista cirkus od ovog Parlamenta. Biram riječi, vjerujte, ne znam kako da objasnim ovo što vi predlažete. Ne mogu da vjerujem da ste vi, ozbiljni ljudi sa mnogo političkog iskustva sebi dozvolili da ispred Predstavničkog doma u komisiju koja treba da usaglasi dva zakona ne stavite čovjeka koji je predlagač zakona, koji je prošao u ovom Domu, gospodina Šarovića. Ja bi razumio da je to grupa poslanika ili jedan poslanički klub, al' to je prijedlog koji je dostavio gospodin Šarović, 75 za koji smo mi glasali jer smatramo da je dobar i vi ne smatrate za shodnim da on bude u toj šestočlanoj komisiji jedan od šest koji će pokušati usaglasiti izmjene i dopune Zakona o dodatoj vrijednosti. Svašta. Evo, ja da ne bi bilo da nemam prijedlog, predlažem što je jedino logično, normalno, normalno, da ispred Predstavničkog doma jedan od ta tri poslanika bude gospodin Šarović, što je sasvim logično. Ne postoji niti jedan argument, niti jedna činjenica koja osporava ovo što ja govorim. Ja se nadam da ćete to vi uvažiti i da zaboravimo ovo što ste predložili, što je prije moguće da ne idemo dalje u urušavanje, degradiranje, ponižavanje, gaženje Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Zaista sam, evo, gledam u vas, šokiran i iznenađen. Razumijem Dom naroda ima svoj prijedlog, ali ovdje se radi o prijedlogu koji dolazi od Predstavničkog doma, za Zakon o dopuni Zakona o dodanoj vrijednosti, koji smo ovdje usvojili većinom glasova, na prijedlog gospodina Šarovića, koji treba da usaglašava neko ko je čak i bio protiv. Znači, bolje da stanem, jer svaka će biti višak, predlažem gospodina Šarovića umjesto bilo kojeg od ovih poslanika koji su glasali protiv Zakona o PDV-u, ja mislim da je to bio neko, znam sigurno, iz SNSD-a.
Hvala. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 26. Ad. 26. Zastupnička inicijativa Mirjane Marinković-Lepić kojom se nalaže Ministarstvu civilnih poslova BiH da u roku od 90 dana koriguje cijene takse koja se plaća prilikom odricanja od bosanskohercegovačkog državljanstva te je uskladi sa taksama država u regionu, broj: 01-50-1-542/22 od 06. 04. 2022. Kolegij Doma je kao nadležnu za razmatranje ove inicijative odredio Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava. Zajedničko povjerenstvo je dostavilo Mišljenje, Komisija nije prihvatila inicijativu. Otvaram raspravu o ovoj incijativi. Zastupnica Marinković-Lepić, rasprava. Imate riječ.
Neću zaista dužiti, ja bi samo ovdje željela da pojasnim na osnovu čega sam podnijela ovu inicijativu, naime na osnovu izvještaja revizije iz, dakle, Ureda za reviziju institucija BiH, a koji se ticao taksi i naknada u, na nivou BiH. Naime, konstatovano je da bez obzira što je stavljen moratorijum na nove takse i naknade mi imamo oko, preko 50, ajde da sad ne, čini mi se 55, al' preko 50 novih taksi od momenta kada je stavljen moratori i ono što je komisija utvrdila, dakle, pardon Ured za reviziju jeste da za mnoge takse uloženi trud u, i visina takse ne korespondiraju. Naime, trebalo bi da uloženi trud u donošenje određenih akata, rješenja itd. potvrda izdavanja kojekakvih uvjerenja itd. bude srazmjeran uloženom trudu. Taksa od 800 maraka za odricanje od državljanstva, a u DKP-ima je ona i veća, je sada postao izvor zarade za budžet, odnosno znači izvor punjenja budžeta i to pozamašan obzirom na broj ljudi koji se odriču BiH državljanstva i naravno ovdje uvijek postoji ona, ono pitanje da li ćemo ovako više stimulisati ljude, je li, da se odriču državljanstva ako smanjimo takse, a ona jeste, ova taksa 76 jeste viša nego u zemljama regiona, ali mislim da nećemo, ali nećemo takođe ni zarađivati na ljudima koji se odriču od državljanstva. Onaj ko želi da se odrekne državljanstva on će se odreći bez obzira kolika je taksa, jer to je zaista jedna velika odluka u životu, ali smatram da to ne treba da bude izvor zarade i da stvarno 800 maraka taksa zaista nije srazmjerna uloženom trudu da uradite jedno rješenje o odricanju od državljanstva, odnosno o prestanku državljanstva.
Hvala. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 27. Ad. 27. Zastupnička inicijativa Saše Magazinovića kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da uputi međunarodnoj fondaciji za razmjenu organa Eurotransplant pismo namjere za pridruživanje BiH Eurotransplantu, broj: 01-50-1-847/22 od 30. 05. 2022. godine Kolegij Doma je kao nadležnu za razmatranje ove inicijative odredio Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava. Zajedničko povjerenstvo je dostavilo Mišljenje, Povjerenstvo je usvojilo modificiranu inicijativu kojom se od Ministarstva civilnih poslova BiH zadužuje da u roku od 30 dana u suradnji sa entitetskim ministarstvima zdravsta obavijesti Vijeće ministara o namjeri za pridruživanje BiH međunarodnoj fondaciji za razmjenu organa. Otvaram raspravu o modificiranoj inicijativi. Za raspravu Saša Magazinović. Izvolite.
U trideset sekundi, znamo svi šta je Eurotransplant, dakle, pruža mogućnost građanima BiH u stanju potrebe za transplantaciju organa, ogroman problem danas, brojne su, brojna su svjedočenja onih koji, nažalost, nisu dočekali svoju mogućnost za ozdravljenje i, ili bolji i kvalitetniji život u drugom slučaju. S druge strane raste mogućnost i ona je neminovna kod ispunjavanja uslova u tih sedam koraka za razvoj transplantacijske medicine u BiH što je jednako važno. Ono što je za mene najvažnije jeste da je ova inicijativa usvojena na način da niko nije glasao protiv, da su za nju glasali i vlast i opozicija i lijevi i desni i da je Komisija za ljudska prava pokazala zapravo da razumije da je ovo tema koja se tiče svih, da ovdje nema Srba, Hrvata, Bošnjaka, Ostalih, entiteta da je ovo jednostavno se odnosi na bolesne ljude kojima transplantacija znači život. Ja sam zahvalan zaista svima koji su dali svoj doprinos u diskusiji, koji su modifikovali samu inicijativu na način da je prihvatljiva svima i na koncu koji su bez glasova protiv podržali ovu inicijativu.
Hvala lijepa. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu po točki 27. Prelazimo na točku 28. 77 Ad. 28. Zastupnička inicijativa Zlatana Begića kojom se nalaže Vijeću ministara BiH da dopuni Odluku o kriterijima za utvrđivanje dodatka na plaću po osnovi obavljanja složenih informatičko-aplikacijskih poslova u institucijama BiH („Službeni glasnik BiH“, br. 38/09) te druge akte, čime će se omogućiti dodatak na plaću, odnosno potencijalno uveđanje plaće zaposlenim informatičarima sa srednjom stručnom spremom, broj: 01-50-1-861/22 od 01. 06. 2022. Kolegij Doma je kao nadležnu za razmatranje ove inicijative odredio Povjerenstvo za financije i proračun. Povjerenstvo je dostavilo Mišljenje, Povjerenstvo je podržalo inicijativu i uputilo u daljnju parlamentarnu proceduru. Otvaram raspravu po navedenoj inicijativi. Za raspravu se javio zastupnik Zlatan Begić. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća, poštovane kolegice i kolege. Ja bih se na prvom mjestu zahvalio nadležnom povjerenstvu koje je imalo sluha za ovu inicijativu. Biću vrlo kratak budući da je riječ o tematici sa kojom ste vi svi ovdje više-manje upoznati. Nešto sam ja, moje kolege, kolegice i kolege upoznao i na sjednici Povjerenstva, a nešto sam vas upoznao i na prošloj sjednici gdje se o ovome govorilo. Naime, došlo je do određivanja dodatka na plaću zaposlenicima sa visokom stručnom spremom u institucijama BiH informatičarskog smjera, informacionog smjera, međutim i pored toga već godinama je plaća zaposlenicima sa visokom i srednjom stručnom spremom informatičarima izuzetno niska ukoliko se uporedi sa tržišnim uvjetima, tako da je došlo do odliva kadrova sa visokom stručnom spremom, do napuštanja njihovih radnih mjesta u okviru institucija BiH, što je uticalo na usložnjavanje poslova i zadataka i zaposlenika sa srednjom stručnom spremom informacionog smjera prilikom čega je trenutno stanje takvo da zaposlenici sa srednjom stručnom spremom zapravo su prinuđeni da izvršavaju poslove visoke stručne spreme kako bi se održavali informacioni sistemi i kako bi se omogućilo funkcionisanje institucija BiH, pa i naš rad ovdje. Jel' imajući to u vidu, imajući u vidu porast troškova života, imajući u vidu da su plaće ljudi zaposlenih na ovim poslovina nerealno male u institucijama BiH, to ja vas molim danas da podržite ovu inicijativu zato postoje opravdani razlozi i u smislu zadataka i poslova koje izvršava ova grupa zaposlenika, odnosno radnika, a i u smislu njehovih egzistencijalnih potreba, povećenja cijena na tržištu itd. Eto toliko, hvala vam lijepa.
Hvala zastupniku. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 29. Ad. 29. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Protokola kojim se izmjenjuje i dopunjuje Konvencija za zaštitu pojedinaca u svezi sa automatskom obradom ospobnih podataka, broj: 01,02-21-1-977/22 od 21. 06. 2022. 78 Povjerenstvo za vanjske poslove dalo je mišljenje da su ispunjeni prethodni uvjeti za davanje suglasnosti za ratifikaciju navedenog Protokola. Otvaram raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 30. Ad. 30. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o financiranju Programa aktivnosti prekogranične suradnje Bosna i Hercegovina – Crna Gora za 2018. – 2020. za 2020. godinu između Europske komisije, Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore, broj: 01,02-21-1-987/22 od 23. 06. 2022.
Molim narodne poslanike da zauzmu mjesta i da se pripreme za glasanje. Svi su na svojim mjestima, počinjemo sa glasanjem. 79 Tačka 1. – Usvajanje Zapisnika 29. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Glasamo o usvajanju Zapisnika. _____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dobro. Možemo ponoviti. 33 prisutnih – 28 za, 5 uzdržanih. Usvojen Zapisnik. Tačka 3. – Prijedlog amandmana II. na Ustav Bosne i Hercegovine, predlagač: poslanik Dženan Đonlagić, broj: 01-01-1-573/22 od 13. 4. 2022., s Mišljenjem Ustavnopravne komisije Glasamo o Mišljenju Ustavnopravne komisije. 33 prisutna – 13 za, 20 protiv, nema uzdržanih. Nema opšte većine. Dakle, Mišljenje nije prihvaćeno, zakonodavni postupak se obustavlja u skladu sa članom 113. Poslovnika. Tačka 4. – Prijedlog zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2022. godinu, predlagač: Predsjedništvo BiH, broj: 01,02-02-1-911/22 od 8. 6. 2022. (prvo čitanje) Komisija za finansije i budžet je održala sjednicu i dostavila Izvještaj. Nije bilo uloženih amandmana u komisijskoj fazi. Poslovnički bi trebao sada da otvorim raspravu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju, ali smo raspravu već koliko se sjećam obavili, a nije bilo amandmana, ali evo ako neko želi da učestvuje u raspravi, ali nema amandmana jer je izgleda nesvrsishodno. Nema nikoga. Dakle, glasamo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. 33 ukupno prisutna – 21 za, 8 protiv, 4 uzdržana. Ima opšta, ima entitetska većina. Konstatujem da je Predstavnički dom usvojio u drugom čitanju Prijedlog zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza za '22. godinu. Hvala. Tačka 5. – Prijedlog zakona o izmjenama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, predlagači: poslanici Nermin Nikšić, Saša Magazinović, Nada Mladina i Zukan Helez, broj: 01-02-1-863/21 od 21. 4. 2021., s Izvještajem Ustavnopravne komisije Glasamo o Izvještaju Ustavnopravne komisije. Nema opšte većine. 10 za, 23 protiv, nema uzdržanih. Izvještaj nije prihvaćen, zakonodavni postupak se obustavlja u skladu sa članom 121. Poslovnika. 80 Tačka 6. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, predlagač: poslanik Nenad Nešić, broj: 01-02-1-812/22 od 24. 5. 2022. s Mišljenjem Ustavnopravne komisije Glasamo o Mišljenju Ustavnopravne komisije. 19 za, 8 protiv, 6 uzdržanih. Ima opšta većina, nema entitetske većine. Mišljenje Ustavnopravne komisije nije prihvaćeno. Trebat će usaglašavati ovaj drugi krug, to ćemo uraditi naknadno. Tačka 7. – Prijedlog zakona o upisu pripadnosti konstitutivnom narodu, nacionalnoj manjini i ostalim u Bosni i Hercegovini, predlagač: poslanik Nikola Lovrinović, broj: 01-02-1-529/22 od 28. 4. 2022. s Mišljenjem Ustavnopravne komisije i Zajedničke komisije za ljudska prava Glasamo o Mišljenju Ustavnopravne komisije i Zajedničke komisije za ljudska prava. 28 za, protiv 5, nema uzdržanih. Prihvaćeno je Mišljenje Ustavnopravne komisije. Dakle, Prijedlog zakona smatra se odbijenim. Tačka 8. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu poslanika iz Kluba HDZ BiH - HNS za uvrštavanje u dnevni red 29. sjednice Predstavničkog doma nove tačke koja glasi: Inicijativa o usklađivanju troškova prijevoza i toplog obroka zaposlenih u institucijama BiH, broj: 01-50-1-890/22 od 8. 6. 2022. Glasamo u drugom krugu o prijedlogu poslanika iz Kluba HDZ BiH – HNS. Ima ošta, ima entitetska većina. Usvojen u drugom krugu prijedlog poslanika iz kluba HDZ –HNS. Tačka 9. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o zahtjevu poslanika Saše Magazinovića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-687/22 od 8. 6. 2022. Glasamo u drugom krugu o zahtjevu za hitni postupak. Usvojen hitni postupak. Za 21, protiv 5, 7 uzdržanih, ima opšta ima entitetska većina. Pošto je zahtjev usvojen otvara se rasprava o Prijedlogu zakona. Gospodin Saša Magazinović.
Jedna rečenica, samo da podsjetim, zakon koji predviđa kaznu za zauzimanje mjesta predviđenog za invalide, od sadašnjih 40, na 200KM čime se razlikuje ovaj prekršaj od parkiranja na trotoar, zelenu površinu i drugo. 81
Hvala. Nema više prijavljenih, zaključujem raspavu. Nakon rasprave glasamo o Prijedlogu zakona. 23 za, 5 protiv, 5 uzdržanih. Ima opšta, nema entiteska većina. Ide u drugi krug, je li tako, naknadno usaglašavanje. Tačka 10. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o zahtjevu poslanika Denisa Zvizdića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-818/22 od 8. 6. 2022. Glasamo u drugom krugu o zahtjevu za hitni postupak. 20 za, 9 protiv, 4 uzdržana. Ima opšta, ima entitetska većina. Usvojen zahtjev za hitni postupak. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Gospodin Denis Zvizdić, zamjenik predsjedavajućeg. Izvolite.
Samo jedna rečenica, podsjećanje da je riječ o Zakonu koji predviđa obustavu plaća za one koji ciljano blokiraju rad Parlamenta, odnosno parlamentarnih komisija, odnosno za nedolazak na komisije i na sjednice Parlamenta što je i obaveza i pravo po Poslovniku Predstavničkog doma.
Hvala. Nema više prijavljenih, glasamo o Prijedlogu zakona. 20 za, 13, protiv, nema uzdržanih. Ima opšta većina, nema entitetska većina. U ovom krugu glasanja nije usvojen Prijedlog zakona, ide u naknadne konsultacije. Tačka 11. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o odbrani Bosne i Hercegovine, predlagač: poslanica Mirjana Marinković-Lepić, po skraćenom zakonodavnom postupku, u skladu s članom 132. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-505/22 od 8. 6. 2022. Glasamo u drugom krugu o prijedlogu da se Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o odbrani razmatra po skraćenom postupku. 20 za, 13 protiv, uzdržanih nema. Ima opšta, ima entitetska većina. Usvojeno da se Zakon razmatra po skraćenom postupku. Tačka 12. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o javnim nabavkama, 82 predlagač: poslanik Adil Osmanović, po skraćenom zakonodavnom postupku, u skladu s članom 132. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-652/22 od 8. 6. 2022. Glasamo u drugom krugu o prijedlogu da se Prijedlog zakona o dopuni Zakona o javnim nabavkama razmatra po skraćenom postupku. Ima opšta, ima entitetska većina. 25 za, 8 protiv. Usvojeno da se Zakon poslanika Adila Osmanovića razmatra po skraćenom postupku. Tačka 13. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o radu Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2021. godinu, broj: 05/1-50-15-646/22 od 8. 6. 2022. Glasamo u drugom krugu o usvajanju Izvještaja. 33 prisutna – 20 za, 11 protiv, 2 uzdržana. Ima opšta, ima entitetska većina. Konstatujem da je usvojen Izvještaj o radu Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture. Tačka 14. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Planu rada Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2022. godinu, broj: 05/1-50-15-647/22 od 8. 6. 2022. Glasamo u drugom krugu u usvajanju Plana rada. Ima opšta, ima entitetska većina. 20 za, 8 protiv, 5 uzdržanih. Konstatujem da smo u drugom krugu usvojili Plan rada Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela. Tačka 15. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o poslaničkoj inicijativi Aide Baručije, Saše Magazinovića, Edite Đapo, Dženana Đonlagića, Jasmina Emrića, Mirjane Marinković-Lepić i Šemsudina Mehmedovića kojom se obavezuje Savjet ministara BiH da najkasnije u roku od 60 dana pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi izmjene Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine kojima će se napad na novinare/novinarke tretirati kao posebno krivično djelo, broj: 01-50-1- 633/22 od 8. 6. 2022. Ima opšta, ima entitetska većina. 20 za, 6 protiv, uzdržanih 7. Konstatujem da je u drugom krugu usvojena Incijativa narodnih poslanika za izmjene Krivičnog zakona BiH. Tačka 16. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o poslaničkoj inicijativi Edite Đapo, Saše Magazinovića i Jasmina Emrića kojom se obavezuje Savjet ministara BiH da u roku od 15 dana usvoji odluku kojom se suspenduje carinska stopa na uvoz električnih i značajno umanjuje carinska stopa na uvoz hibridnih automobila, broj: 01-50-1-744/22 od 8. 6. 2022. Glasamo u drugom krugu o poslaničkoj incijativi. Usvojena poslanička incijativa. 28 za, 4 protiv, 1 izdržan. 83 Tačka 17. – Godišnji izvještaj o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmana za ljudska prava BiH za 2021., broj: 01,02-37-1-786/22 od 19. 5. 2022. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Ima opšta, nema entitetska većina. Naknadno ćemo se usaglašavati oko Godišnjeg izvještaja o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena. 21 je bio za, 3 protiv, 9 uzdržanih. Tačka 18. – Izvještaj o radu Privremene istražne komisije Predstavničkog doma za utvrđivanje stanja u pravosudnim institucijama Bosne i Hercegovine, broj: 01-50-4- 906/22 od 8. 6. 2022. Prvo o Prijedlogu zaključka Jasmina Emrića. Ne treba čitati Prijedlog zaključka ili ako mislite da ste zaboravili pročitat ću. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Predstavnički dom Parlamentarne skupštine zadužuje Savjet ministara da u roku od 30 dana predloži Predstavničkom domu Odluku o imenovanju interresorne radne grupe za izradu akcionog plana provođenja 15 preporuka iz poglavlja IV predložene platforme iz Izvještaja o radu Privremene istražne komisije za utvrđivanja stanja u pravosudnim institucijama. Glasamo o Prijedlogu zaključka. Nije usvojen Prijedlog zaključka. 22 za, 10 protiv, 1 uzdržan. Ima opšta ali nema entiteska većina. Naknadno ćemo se o tome izjasniti. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Za 23, 9 protiv, 1 uzdržan. Ima opšta, nema entitetska većina. Nije Izvještaj usvojen u ovoj fazi, naknadno ćemo se usaglašavati oko njega. Tačka 19. – Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Osnovne pretpostavke za inspekcijski nadzor u institucijama BiH“, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-10-2242/21 od 29. 12. 2021. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Izvješaj nije usvojen, nema entitetsku većinu, ima opštu većinu. 26 za, nema protiv, uzdržanih 7. Naknadno ćemo se izjašnjavati oko ovoga. Tačka 20. – Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Problemi i nedostaci institucija BiH u sistemu javnih nabavki“, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-10-2264/21 od 31. 12. 2021.; 84 Glasamo o usvajanju Izvještaja. 26 za, nema protiv, 7 uzdržanih od ukupno 33. Ima opšta većina, nema entitetska. Nije usvojen Izvještaj u ovoj fazi glasanja. Naknadno ćemo se izjašnjavati o njemu. Tačka 21. – Informacija o radu Tužilaštva BiH za 2021. godinu, broj: 01-09-555/22 od 7. 4. 2022. Glasamo o primanju k znanju Informacije. 9 za, 8 protiv, uzdržanih 16. Ima opšta većina, nema entitske većine. Nije primljen k znanju, ako ta sintagma išta znači, Informacija o radu Tužilaštva BiH. Tačka 22. – Imenovanje direktora i dva zamjenika direktora Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, ponositelj Izvještaja o utvrđivanju rang-liste kandidata: Kancelarija za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i kooordinaciju borbe protiv korupcije, broj: 05/8-50-15-940/22 od 15.06.2022. Glasamo o imenovanju Elvisa Kondžića za direktora Agencije i o imenovanju Damirke Mioč i Rada Ristovića za zamjenike direktora Agencije. 17 za, 13 protiv 3 uzdržana. Ima opšta, ima entitetska većina. Konstatujem da je Predstavnički dom imenovao Elvisa Kondžića. Damirku Mioč i Rada Ristovića za direktora i zamjenike direktora Agencije. Tačka 23. – Prijedlog odluke o imenovanju članova Savjeta nacionalnih manjina Bosne i Hercegovine, podnosilac: Zajednička komisija za ljudska prava, broj: 03/6-34- 1-684-2/22 od 23.6.2022. Glasamo o usvajanju Prijedloga odluke. 18 za, 13 protiv, 2 uzdržana. Konstatujem da je Predstavnički dom usvojio, odnosno donio odluku o imenovanju Savjeta nacionalnih manjina. Tačka 24. – Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za usuglašavanje teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama (P.Z.E.I, predlagač: Vijeće ministara BiH), zakon broj 01,02-02-1-495/21 od 16.6.2021. Glasamo o imenovanju poslanika Snježane Novaković-Bursać, Predraga Kožula i Jasmina Emrića u Zajedničku komisiju. 31 za, 1 protiv, 1 uzdržan. Ima opšta, ima entitetska većina. Konstatujem da smo imenovali poslanike Snježanu Novaković-Bursać, Predraga Kožula i Jasmina Emrića u Zajedničku komisiju za usaglašavanje. Tačka 25. – Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za usaglašavanje teksta Zakona o dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost (predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH), zakon broj: 01- 02-1-378/21 od 9.3.2021. 85 Glasamo o imenovanju poslanika Snježane Novaković-Bursać, Predraga Kožula i Šemsudina Dedića u Zajedničku komisiju. [[zajednička diskusija]]