Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Nema nas baš puno, ali nadam se da ćemo se popuniti. Ja bih prvo na temelju čl. 247. Poslovnika HS-a predložio provođenje objedinjene rasprave o onih sljedećih šest točaka koje su predviđene: - Prijedlog odluke o sudjelovanju Oružanih snaga RH u operaciji potpore miru KFOR na Kosovu, - Prijedlog odluke o sudjelovanju Oružanih snaga RH u operaciji potpore miru “Sea Guardina“ u Sredozemlju, - Prijedlog odluke o sudjelovanju Oružanih snaga RH u sklopu aktivnosti ojačane prednje prisutnosti NATO-a u Republici Poljskoj, - Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga RH u aktivnosti stalne NATO skupine protuminskih Snaga 2, - Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga RH u operaciji potpore miru „EU NAVFOR SOMALIJA-ATALANTA“, - Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga RH u operacijama potpore miru UN-a. Je li netko protiv ovog prijedloga? Nije, prema tome utvrđujem da ćemo provesti objedinjenu raspravu o navedenim prijedlozima odluka.
g. Domagoj Prica iznosit će stajališta Kluba zastupnika Domovi, ne, SDP-a, ispričavam se, ispričavam se, izvolite. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici. U slijedećoj 2021.g. očekuje nas popis stanovništva kućanstava i stanova u RH. Popis stanovništva jedan je od najvažnijih poslova države iz razloga što daje najtemeljitiji uvid u podatke o stanovništvu i državi samoj. Popis stanovništva rađen je u Hrvatskoj prvi put davne 1857.g., a o važnosti popisa stanovništva najbolje govori da SAD kao najmoćnija država svijeta popise stanovništva vodi još od kraja 18. stoljeća. Američki, kao i hrvatski popisi, popis i popisi drugih država puno govore o tim zemljama u tom povijesnom trenutku kada su provedeni. Važnost je popisa stanovništva da nam govori o različitim podacima, od broja stanovnika, gustoće naseljenosti u državi ili njenom pojedinom dijelu, prosječnoj starosti stanovništva, stupnju obrazovanja, veličini kućanstava, ekonomskoj aktivnosti, glavnim izborima, izvorima sredstava za život, mjesto školovanja ili rada i mnogim drugim informacijama. Vođenjem takvih podataka država pokazuje da je ozbiljna i pokazuje da je uređena. Osim što iz popisa saznajemo broj stanovnika u Hrvatskoj, njime vidimo kretanja kroz desetljeća, ali i broj stanovnika po regijama, županijama, gradovima i općinama Hrvatske. Iz toga se lako vide demografska kretanja, iseljavanje i useljavanje, ali i migracije unutar države. Dobivamo i uvid u kvalitetu života u našoj zemlji. O tome nam govore podaci o vlasništvu stanova, vrsti i korištenju stambenih jedinica, vrsti instalacije u stanu, postoji li kanalizaciji, vodovod, električna energija, te godina izgradnje stambene jedinice. Iako se možda čine suhoparne dobivene informacije su pokazatelj socijalnog stanja naših sugrađana i prava slika hrvatske stvarnosti. Također popis nam govori o stupnju obrazovanja u Hrvatskoj, ekonomskoj snazi, to je važan čimbenik koji u najmanju ruku pokazuje trendove i tumači nam što je potrebno poboljšati. Nažalost dio podataka posljednjeg popisa provedenog u travnju 2011.g. kasno su objavljeni. Dio podataka objavljen je u roku od nekoliko mjeseci, dok se za dio podataka čekalo više od godinu dana. Slijedeći popis i rezultati biti će nam pokazatelji u kojem smjeru ide naše društvo neovisno o tome jesmo li tim pokazateljima zadovoljni ili nismo. Da bi ispali ozbiljni pred našim građanima važno je da državna tijela pravovremeno djeluju. Stoga se nadam da će pri slijedećem popisu organizirati, da će se pri slijedećem popisu organizirati obrada podataka na način da će svi podaci, ne samo dio podataka biti obrađeni, objavljeni i dostupni što ranije. Dakle, ključno je ne samo dobro organizirati popis stanovništva nego je važno i organizirati pravovremenu obradu podataka nakon provedenog popisa stanovništva kako bi javnost s podacima popisa bila upoznata što ranije jer i podaci s vremenom postaju relativni, gube na vrijednosti kako vrijeme odmiče. Nadam se da će prikupljanje i obrada slijedećeg popisa stanovništva kućanstava i stanova u RH biti što kvalitetnija i podaci što ranije dostupni hrvatskoj javnosti. Hvala vam.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin Tomislav Tomašević koji će iznositi stajalište Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Želim prvo reći da se što je kolegica govorila apsolutno se slažem. I bit će teme valjda da o tome pričamo šta se sve jučer dešavalo u HS-u, a dešavalo se svašta. Ali dobro, vratit ću se na temu koju sam pripremio slobodan govor. Znači želim pričati malo o nečemu o čemu se priča ovih dana, a da to je Sljemenska žičara. 13 nesretnih godina, znači 13 nesretnih godina Grad Zagreb čega novu žičaru ili barem popravak stare. HDZ kao koalicijski partner Milanu Bandiću u zadnjih pet godina je stavio kao uvjet za sklapanje koalicije sa Milanom Bandićem realizaciju tog projekta. I tako je ona zahvaljujući HDZ-u ova žičara postala najskuplja žičara u cijeloj Europi. Dat ću jedan primjer, HDZ krajem 2016. godine Bandiću uvjetovao podršku proračunu za 2017. godinu povećanjem predviđenih samo 10 milijuna kuna u proračunu za žičaru na 40 milijuna kuna i onda je Bandić bio široke ruke i rekao, ma dobro evo dat ću i 50 milijuna kuna u proračun da bi na kraju te iste godine krajem godine tih 50 milijuna kuna rebalansom smanjio na pet milijuna kuna i HDZ je opet to izglasao šutke. Onda je sljedeće godine za 2018. godinu stavio čak 150 milijuna kuna u proračunu za realizaciju žičare i onda je HDZ rekao zahvaljujući tome što je naš amandman prihvaćen što će biti 150 milijuna kuna za žičaru mi ćemo podržati proračun i proračun je prošao. Da bi te iste godine naravno rebalansom prvo se smanjilo na 128 milijuna kuna, a onda se smanjilo na šest milijuna kuna. I opet ništa. I onda kreću radovi 2019. pompozno, Bandić uzima bager kreće otkopavati jamu, nadam se si svoju političku jamu i kreću radovi, a da se uopće novac nije osigurao. Znači kreću radovi, potpisuje se ugovor sa GIP Pionirom, a da se nije osigurao novac nigdje ni u proračunu niti u eu fondovima. Sada znamo zašto se nije osigurao novac u eu fondovima, vidjeli smo to na primjeru studentskog kampusa gdje treba vratiti novac jer se namještao natječaj za Todorićev Agrokor, sad vidimo zašto se nije tražio eu novac jer se onda ne bi moglo izvlačiti iz tog istog projekta van. Projekt je napravljen, vidjeli smo vidio svi koje konspirator očito netko iznutra napravio od sedam sati, jasno se vidi u videu svi dokumenti, svi troškovnici, zapisnici inspekcije ministarstva, snimke nadzornih kamera, sve je jasno ko dan servirano za USKOK kako se izvuklo 89 milijuna kuna gradskog novca koji sam potpuno uvjeren će biti korišteno za predizbornu kampanju Milana Bandića. Znači ista ta firma GIP Pionir koja je gradila zgradu gdje Bandić ima penthouses u kojem živi je bila izvoditelj ovdje radova. Dali su najnižu ponudu od 300 milijuna kuna od tri ponude koje su stigle, početna procjena je bila 250 milijuna kuna, oni su dali od 300 milijuna kuna, najskuplja ponuda je bila 389 milijuna kuna, oni su dobili posao i onda su aneksima ugovora koje je Bandić potpisao sa 300 opet narasli radovi na 389. Kako? Evo jedan primjer, kopali su građevinsku jamu na donjoj postaji žičare trebala je koštati što je sastavni dio troškovnika, sastavni dio ugovora manje od milijun kuna. Tlo C kategorije gdje ne treba biti ni djelomično, ni potpuno miniranje, običan iskop bagerima, nadzornim kamerama je sve snimljene, sve faze radova svaki dan i vidi se da nije bilo nikakvog miniranja, međutim onda se traži izmjena troškovnika i povećanje te stavke sa milijun na 11 milijuna kuna jer se tvrdilo da se našlo tvrdo tlo koje se ne može drugačije napraviti iskop jame bez djelomičnog i potpunog miniranja, znači tlo A i B kategorije. Zapisnik Ministarstva gospodarstva koji je napravljen u isto vrijeme kada se traži aneks ugovora koji je Bandić potpisao, tvrdi da je tamo tlo C kategorije i to je nadzor radova, firma koja je radila nadzor radova potpisala i bila tamo nazočna. Znači jasno ko dan da se izvlači novac. Ali nije ovo problem samo izvlačenja novca nego i za sigurnost građana s obzirom na to koliko su se fušarili radovi i to i piše u nalazima revidenta. USKOK je pokrenuo istragu na temelju videa i naše kaznene prijave, do sada institucije nisu radile svoj posao, ako ništa drugo vjerujem da će građani na kraju odraditi taj posao do kraja na sljedećim lokalnim izborima.
Hvala. Sada nastavljamo sa raspravom i sada prelazimo na iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika, ne gđa. Borić, jedan sat je, moramo, imamo iznošenje stajališta. Prvi je g. Milanović Litre. Da, da, da izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče sabora, poštovane kolegice i kolege. Prije nekoliko tjedana nazvao me prijatelj iz Osijeka, obiteljski ugostitelj, uz uobičajeni razgovor o svakodnevnom životu došli smo i na temu posla. Naravno, kao i svi ugostitelji u Hrvatskoj nije imao dobrih vijesti. Kaže mi Marko ljude je strah.
Molim vas, oprostite g. Litre, zaustavite kronometar, molim vas, vani je, ne može se, ometate ga, molim vas, molim vas, molim vas, zaustavi, zaustavili smo, zaustavili smo, zaustavili smo, zaustavili smo. Evo ga, izvolite. Na početku, na početku, stavite na početku. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče sabora, poštovane kolegice i kolege. Prije nekoliko tjedana nazvao me prijatelj iz Osijeka, obiteljski ugostitelj, uz uobičajeni razgovor o svakodnevnom životu došli smo i na temu posla. Naravno, kao i svi ugostitelji u današnje vrijeme u Hrvatskoj nije imao dobrih vijesti. Rekao mi je Marko, ljude je strah, držimo se svih preporučenih mjera, ali jednostavno nema posla, a sada vidim da su nam podigli i minimalnu plaću. Pa kako da si isplatim minimalnu plaću uz sve mjesečne obveze koje imam, a posla nema, jedva i ovako preživljavam. Složili smo se da ne možemo puno toga promijeniti jer kako stvari stoje, stožer i Vlada RH u koordinaciji dirigiraju našim životima. Oni odlučuju tko može raditi, kada i pod kojim uvjetima. Ali ono što možemo i moramo jest ukazivati na sve probleme naših građana koji su posljedica odluka države i državnih institucija. Još me je nazvao drugi prijatelj, moja generacija, nedavno zaručen, pokušava kupiti stan, ostati u Hrvatskoj, živjeti ovdje, stvarati i boriti se za svoju budućnost i budućnost svoje buduće obitelji. Također je ugostitelj. Majka, otac, sestra i on ovise o poslovanju unajmljenog kafića od 40m2 na zapadnom dijelu Grada Zagreba u kojem su više od 30.g. Njihov posao je preživio sve vlade do danas i HDZ-ove i SDP-ove, ali ako se odnos prema ugostiteljima i poduzetnicima ne promijeni, ova vlada bi ih skupo mogla koštati. Obitelj o kojoj pričam zadnjih 30.g. radi, stvara, zapošljava, pridonose nama svima i uz to osiguravaju sebi normalan i dostojanstven život. Jučerašnje najave oko uvođenja najstrožih epidemioloških mjera od proljetnog lockdowna za njih i njihovo poslovanje imat će nesagledive posljedice. Taj novi lockdown koji bi po medijskim natpisima trebao trajati do Badnjaka, a danas su rekli do 21. prosinca, neće na njih utjecati samo slijedećih mjesec dana. Utjecaj i posljedice ovih mjera ugostitelji će osjećati najmanje do slijedeće turističke sezone ako ne i duže. Vi koji radite u državnim institucijama morate razumjeti da svaki ugostitelj i poduzetnik ima fiksne troškove odnosno hladni pogon koji mora podmiriti svakog mjeseca radio on ili ne. Prije svega moraju razmišljati o svojim zaposlenicima, njihovim plaćama, najmu, struji, vodi, vodu, plini, plinu, gospodarskoj komori, ZAMP-u, HRT-u, komunalnoj naknadi, koncesiju ukoliko imaju terase, više od 20 parafiskalnih nameta i tko zna koliko još troškova koje nisam spomenuo. Povod najave ovakvih rigoroznih mjera prema ugostiteljima je proizvoljan. Izuzev noćnih klubova ja se ne sjećam nijednog članka ili vijesti u kojem se spominjalo da je žarište zaraze bio kafić i restoran. I vjerujte mi nisu bili. Ne postoje ni dokazi ni istraživanja koja bi to potvrdila, a koja bi bila okidač za ovakve mjere prema ugostiteljima. Velika većina njih se drži propisanih epidemioloških mjera iako im one drastično smanjile poslovanje. Ja vam odgovorno tvrdim da je svima njima stalo do njihovih gostiju i prijatelja koji dolaze u njihove ustanove. Porezi koje plaćaju ugostitelji su najveći u Europi i dok ostale europske države smanjuju poreze koji su daleko povoljniji u odnosu na naše, naša vlast tako nešto ni ne razmatra. Ugostitelji vam apeliraju još od rujna da im se omoguće povoljni krediti s kojima će premostiti ovu krizu. Ne subvencije, ne dijeljenje novaca nego posudba koju će ti ugostitelji vratiti natrag. Oni sami ne mogu doć do novaca od banaka jer nijedna banka ne želi posuditi novac ugostiteljima kojima iznad glave visi mač. Novih mjera koje će im dodatno onemogućiti poslovanje ne žele jer njihovo poslovanje je ugroženo zbog vaših odluka. No nisu njima ugroženi samo poslovni planovi, ugroženi su im i privatni životi. Prijatelj kojeg sam spomenuo ne može dignuti kredit za stan, ne zato što nema uvjete za to nego zato što su banke skeptične prema onima koji rade, koji su zaposleni u tom sektoru. Da stvar bude sasvim jasna, stvorili ste uvjete da mlada osoba koja želi živjeti i raditi u Hrvatskoj u ovom trenutku preispituje samog sebe, svoju struku i svoju budućnost u RH. Hrvatski suverenisti očekuju od vlade da sve restrektivne mjere kojima se onemogućava normalno poslovanje prate i mjere za pomoć baš poput onih koje provode Njemačka ili Austrija gdje će se nadoknaditi poslovanje iz istog perioda prošle godine s 50 do 70% prometa. Hvala vam.
Hvala i vama. Sada je stvarno Klub zastupnika Domovinskog pokreta na redu i g. Stephen Nikola Bartulica. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Jučer u ovoj raspravi o smjeni ministra Ćorića čuli smo od, glavna poruka zapravo premijera Plenkovića je da je HDZ pobijedio na izborima, dakle uzalud je svaki pokušaj da se tu nešto bitno promijeni i nije bitno što oporba misli jer oni su pobijedili. Isto na moje pitanje koje sam postavio u replici nešto je spomenuo usput i Bjelorusiju i to što ja nisam odrastao tamo nego na zapadu dobro znam razlikovati između Amerike i Bjelorusije, ali vidim da ga ta zemlja nešto posebno svrbi. Međutim, rekao bi opet nešto o ono što vidim nekoherentnoj politici ove vlade. Dakle, govorimo ovih dana o Ovršnom zakonu, o velikom broju blokiranih građana, mnogi navode to kao razlog da napuštaju Hrvatsku, očito nemaju izlaza i vlada uporno ponavlja da želi tim ljudima pomoći. Istovremeno imamo ovaj slučaj sa aferom vjetroelektrane gdje jednoj tvrtki se na rok od 14.g. jamči visoka cijena električne energije. Dakle, s jedne strane građane, građani ne uspijevaju plaćati svoje redovite troškove, režije i slično, a s druge strane vlada s ovim mjerama povećava cijenu te iste energije i otežava zapravo tim istim ljudima stanje. To je nekoherentno, to ne ide zajedno. Ponovit ću još jednom da građani to polako svate da državni proračun ima preko 28.000 stavki i naravno postoji kod svake vlade, ne samo kod ove, pojava da se ne racionalno upravlja našim resursima, prevelike su napasti da se zloupotrebljava pozicija moći i pomaže određenima. Dakle, država nažalost, tako izgleda kod nas, je nekima maćeha, nekima je majka i to neće se promijeniti sigurno dok ovakav proračun imamo sa 28.000 stavki koje smo mi zastupnici trebali u kratkom roku proučavati da bi raspravljali o proračunu za slijedeću godinu. Međutim rekao bi nešto vezano za to upravljanje. Dakle, i dalje imamo zbog nečinjenja od strane vlade monopol, državni monopol nad zdravstvenim sustavom. Tvrdim da svaki monopol donosi loše odluke za svoje korisnike i s vremenom nužno zloupotrebljava tu poziciju, nažalost svaki monopol. I tako HZZO i način kako naše zdravstvo funkcionira. Ni 25 milijardi kuna nije dovoljno, novi su dugovi, nije pitanje novaca nego na koji način se on troši i vidimo da zapravo je sustav sad u ovim izvanrednim okolnostima u, u vrlo teškom stanju i ne bi nas trebalo to iznenaditi. Pored toga imamo javni sektor gdje, iz kojega zapravo jedino odlaze liječnici i medicinske sestre, dakle ljudi koji su u javnom sektoru su dobro osigurani, njihove plaće, recimo tako, su sigurne, ali oni koji možda u ovim uvjetima rade najteže, najteži posao i ponovit ću, odlično se bore sa ovom pandemijom i skidam kapu medicinskim sestrama i liječnicima koji se bore za svakog pacijenta, ali nažalost činjenice pokazuju da upravo oni napuštaju Hrvatsku jer očito ovaj sustav nije ni poticajan, ne nagrađuje izvrsnost, ne nagrađuje one najbolje, imamo što imamo. To je uvijek tako kad država upravlja sa, sa svime. A još slušamo i dalje u javnosti da zdravstvene usluge bi trebale biti besplatne. Nisu besplatne, koštaju barem 25 milijardi ako ne više kuna. I na kraju reko bi da situacija je sve teža i ovo dolazi na naplatu sada zbog godina i godina odgađanja potrebnih reformi [[Upadica: Fala]] koji su na jeziku, a nisu na djelu. Hvala.
Iznošenje stajališta Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista biti će poso gđe. Marije Selak Raspudić. Izvolite.
Dok hodam prema ovoj časnoj govornici još uvijek nedostojna njezine veličine razmišljam o tome kako sam se na sreću danas prikladno obukla jer da je slučajno bio drugačiji dan, da mi je primjerice palo na pamet obući neku kratku suknju, to je moguće bila provokacija i bila bi provokacija koja bi opravdavala bilo kakav nasilni čin od nekoga tko bi je shvatio tako. Znate li da žena koju je muž prebio se trebala jednostavno bolje udati? Je li vam jasnije o čemu sada govorim? S čime ovo možemo povezati? Pa sve ovo o čemu vam ja govorim da kad žena nosi minicu da si je sama kriva ili ako dobije batine da se trebala bolje udati je poruka koja je jučer stigla s najvišeg mjesta u sabornici, stigla je od potpredsjednika sabora Sanadera koji je uvaženom saborskom zastupniku Hajdukoviću rekao da na činjenicu što je on bio žrtva nasilja je trebao bolje birati društvo. Zamislite, nije kriv počinitelj nego je kriva žrtva koja nije dovoljno dobro izabrala svoje društvo. Da stvar bude paradoksalnija i ciničnija, on je to rekao upravo na Dan borbe protiv nasilja. I mi nismo dovoljno reagirali na tu činjenicu. Poslana je poruka s najvišeg mjesta, najvažnijeg mjesta u državi od osobe koja je tada bila zadužena za upravljanje tim istim mjestom da su žrtve krive za zločine. Zanima me što je g. Sanader u tom trenutku mislio? Kako je on mislio točno da je time politički poentirao da će mu možda desnica pljeskati jer je neki ljevičar dobio batine? g. Sanaderu, ljudi u ovoj državi ne dijele se na ljeve i desne kada govorimo o naselju. Dijele se na počinitelje, dijele se na žrtve, dijele se na primitivce i one koji to nisu. I još više, neću samo prozivati vas g. Sanaderu. Gdje ste uvaženi premijeru Plenkoviću, uvaženi europski premijeru Plenkoviću, biste li možda mogli na francuskom objasniti hrvatskom narodu što mislite o ovakvom skandaloznom, a rekla bih i seksističkom ispadu vašeg potpredsjednika sabora Sanadera? Jer baš me zanima bili se on usudio isto reći nekoj ženi? Što je on možda mislio da g. Hajduković kao muškarac mora muški podnijeti takav komentar jednako kao i batine ili, o tome neću ni pretpostavljati, da možda oni koji su različite seksualne orijentacije trebaju na drugačiji način trpjeti čin nasilja ili ćemo mi možda uživati u tome što oni trpe nasilje, a poslije ćemo svi držati slobodne govore, moralizirati o nasilju i govoriti da se svi kao zajednica zalažemo da imamo jedinstven politički konsenzus u borbi protiv nasilja? Gdje ste uvaženi europski premijeru Sanaderu? Druga stvar na koju bih htjela ukazati, a događa nam se svakodnevno kada dolazimo u ovu sabornicu je da prolazimo pored policajaca. Znate li, to su oni policajci koji nas odnedavno čuvaju jer smo bili potencijalne žrtve terorizma, terorizma koji je takvim nazvan prije nego što je i sama istraga završena. I brže bolje smo reagirali da bi sami sebe zaštitili kao najvažnije institucije u zemlji. A kada ćemo i hoćemo li reagirati da zaštitimo te iste policajce koji nas trenutno čuvaju u neadekvatnim uvjetima, za plaću od niti 5.000 kuna, koji se trenutno smrzavaju, a temperature idu sve niže? Pa dame i gospodo svaka šuša uz kuhano vino i kobasice ima grijalicu, a naši policajci koji se brinu za našu sigurnost tamo se svakodnevno smrzavaju, dok mi pored njih prolazimo niti pet minuta na toj hladnoći dolazeći u naše tople visoke domove. Pa ako smo već bili toliko brzi u tome da sebe zaštitimo bismo li mogli bar pružiti minimum dostojanstva u obnašanju njihove dužnosti i jednako tako bismo li mogli vratiti minimum dostojanstva u ovom Saboru da ne slušamo više potpredsjednike Sabora koji vode sjednice, a istodobno opravdavaju nasiljem. Zahvaljujem.
Sada je na redu g. Silvano Hrelja koji će iznosit stajalište Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Imali smo veliku gospodarsku krizu 2008.g. Najveći teret te krize podnio je realni sektor. U kombinaciji s ostalim pojavama poput iseljavanja u razdoblju nekoliko godina izgubilo se više od 200.000 radnih mjesta. Sad imamo zdravstveno gospodarsku krizu i opet se najveća žrtva traži od poduzetnika i radnika u privatnom, realnom, proizvodnom sektoru. Ionako podijeljeno društvo još se dodatno lomi. Opet je veći dio tereta na jednom dijelu društva, onom koji stvara novu vrijednost i daje usluge na tržištu. Tko prati ovaj, rad ovog visokog doma zna da često spominjem socijalnu državu i solidarnost, kao i borbu protiv siromaštva. Socijalna država, dragi moji, koristi svoje ovlasti i resurse kako bi ispravila sve socijalne nepravde koje su posljedica djelovanja tržišta. Što kad sama država izaziva te pojave, negativne pojave na tržištu? Što kad mjere prilagođava događajima, kada se mjere ne poštuju od same vlasti, što ćemo sad? Nema socijalne, zapamtite, nema socijalne države bez produktivne države. Ne možemo iste poreze, prireze, namete i naknade tražiti od ljudi kojima se dekretom zabranio rad, od čovjeka kojem si zavezao noge tražiš da trči maraton. Nelogično, nemoguće. Ne možemo u ovo vrijeme zdravstveno gospodarske krize povećavati neto plaće onima koji već imaju najveće plaće, nit sam to tražio, nit ću ikad glasat za takav odnos. Kad govorimo o solidarnosti mislimo na solidarnost mlađih prema starijima, zdravih prema bolesnima, bogatih prema siromašnima, ali i solidarnost sigurnih ili bar onih koji se tako osjećaju prema nesigurnima. Selektivna solidarnost nije solidarnost nego ugnjetavanje jedne skupine na račun druge. Gromoglasna je šutnja dok se radnicima i poduzetnicima miče tlo pod nogama. Znajte da smanjivanje prihoda ne trpi fiksne rashode. Ajmo malo do našeg dičnog stožera. Osim što je stožer nažalost izgubio vjerodostojnost zbog čestih promjena stavova i političkog prilagođavanja stječe se dojam da mjere stvaraju, traže, promoviraju i slave ljudi kojima se prihodi i život neće puno promijeniti primjenom tih mjera. Zato i jesu tako nejasne i tako nagle. Mjere moraju imati mjeru, zapamtite, mjere moraju imati mjeru. Biti utemeljene na provjerenim podacima, ujednačene, precizne i poštene. Ne možemo biti društvo daj, daj, daj, daj, daj, jer se iz praznog lonca niko nije najeo. Moramo biti društvo rada i stvaranja. I kad su po našim gradovima padale granate radili smo i stvarali. Kažu da će zdravstvene mjere pratiti i odgovarajuće gospodarske mjere. Mislim da moraju dolaziti u paketu. Istovremeno građanima koji rade, plaćaju stanarinu, kredite i građanima koji se zapošljavaju mora se dati plan što mogu očekivati za 3. mjeseca, 6. mjeseci. Ne možemo pretpostaviti kretanje i snagu virusa naravno, ali možemo pretpostaviti kakve mjere treba čovjek koji prisilno nije imao prihode 2-3 ili više mjeseci. Potrebno je pratiti okruženje iz zemlje EU, ali je prevažno dizajnirati i vlastite mjere koje proizlaze iz naših brojki i epidemioloških i gospodarskih. A kad već pratimo druge, pratimo ih bolje. Naša draga Njemačka pazi na zdravlje svojih građana, ali i na njihove poslove. Zatvaranje poslova praćeno je i naknadom gubitaka. Nisu svi ugostitelji ujedno i vlasnici objekata u kojima rade, plaćaju visoke najamnine. Postoji li spremnost nadoknade tih troškova ili oslobađanje od najamnine zbog Covid-19 situacije i zabrane rada? Ne možemo kroz krizu kao guske kroz maglu. Preuzeti odgovornost na ovom mjestu i u saboru znači staviti glave skupa i tražiti najbolja rješenja. Budimo odgovorni svi prema svima, budimo odgovorni prema starijima, radnicima na određeno, obrtnicima i studentima. Zalažem se za to i mislim da bi [[Upadica: Fala]] to naši građani pozdravili. Hvala lijepa.
Fala lijepa.
I sada bismo išli na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 69. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika HSLS-a i Reformista, Klub zastupnika SDP-a, Klub zastupnika IDS-a, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, zastupnik Marin Miletić, zastupnica Katarina Peović, Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista. Prijedlog amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, poštovani Josip Salapić državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa i uprave. Najprije 1. amandman koji je podnio Odbor za zakonodavstvo.
Amandman 1 prihvaća se.
Hvala. Postaje sastavni dio. 2. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman br. 2 se ne prihvaća. Predloženim zakonom o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona napušten je institut predvidivih troškova te se nadoknađuju samo stvarno nastali troškovi, a predložena rješenja o odbijanju troškova zbog ne svrsishodnosti ili su previsoki s obzirom na svrhu troška ili je previše neodređeno i ne doprinosi pravnoj sigurnosti u RH.
Predstavnika bloka nema pa ćemo o tome morati glasovati. 3. amandman zastupnice Katarine Peović.
Amandman se ne prihvaća. Predloženim zakonom o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona napušten je institut predvidivih troškova te se nadoknađuju samo stvarno nastali troškovi, a predloženo rješenje je previše neodređeno i ne doprinosi pravnoj sigurnosti.
Zastupnice Peović nema pa ćemo o tome morati glasovati. 4. Kluba zastupnika HDZ-a.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio. 5. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
6. amandman Kluba zastupnika HDZ-a.
Prihvaća se.
7. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Prijedlog je obuhvaćen odredbom čl. 1. prijedloga i reguliran je odredbama Zakona o parničnom postupku te o elektroničkoj komunikaciji.
U ime kluba zastupnika.
Prihvaćamo odbijanje, već je obuhvaćeno ranijim amandmanom 6. HDZ-a ono što smo mi predlagali.
Hvala lijepa. Tražite glasovanje? … [[Upadica se ne razumije.]] Znači povlačite amandman. Dakle amandman br. 7 je povučen. 8. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Predloženo rješenje je previše nomotehnički neodređeno i ne doprinosi pravnoj sigurnosti, s obzirom da mora postojati zakonska osnova za propisivanje obrasca.
U ime kluba zeleno-lijevog bloka poštovana zastupnica Benčić.
Evo moram prvo reći da zaista mislim da nije u redu da se u roku od 12 sati mijenja dnevni red. Dakle, vi ste od sinoć do danas promijenili dnevni red.
Dnevni red nije uopće promijenjen.
Ovo nije bilo izglasavanje ovog nije bilo danas na redu.
Najavljeno je sinoć.
Ostajemo pri amandmanu i tražimo da se o njemu glasa.
Dobro. Amandman br. 9 Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista.
Amandman br. 9 se ne prihvaća. … [[Upadica se ne razumije.]]
Samo polako, molim vas nemojte dobacivati iz klupa. Poštovani zastupnik Grmoja, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. I ovo pokazuje kakav je vaš odnos prema oporbi, konstantno pružamo ruku, dajemo amandmane, dajemo svoje prijedloge, dali smo ih i na Ovršni zakon iako ste nam 150 amandmana odbili koje je klub Mosta uputio, svaki čovjek sa imalo kičme, sa imalo samopoštovanja da mu netko odbije 150 amandmana rekao bi zašto bi ovo više uopće radio, neću slati više nikakve amandmane. Ali nama su hrvatski građani ispred nas, ispred nekakvog našeg ponosa i povrijeđenosti ponovno smo vam dali amandmane i na ovaj vaš loš Ovršni zakon kako bismo ga pokušali malo popraviti i što vi napravite? Navečer promijenite dnevni red, iako smo evo hvala Bogu ovdje mi solidno prisutni zastupnici Mosta, čak i više nego predviđaju ove vaše epidemiološke mjere. Tražimo stanku da se klubovi konzultiraju jer način na koji vi vodite HS i samovolja i bahatost koju pokazujete zaslužuju jedan oštar i ozbiljan odgovor. Tražim stanku u ime kluba Mosta.
Vi ćete stanku naravno dobiti, ova točka je sinoć najavljena potkraj sjednice ... [[Upadica se ne čuje.]] očekuje se da su svi zastupnici ovdje, uvijek tvrdite da se silno radite, puno radite [[Upadica: Pa non stop sam ovdje.]] svi ste prisutni, ja očekujem da su svi znali za tu točku jer je ona najavljena. Bila je i na stanici Sabora objavljena, prema tome, sve je to zapravo bilo vrlo jasno rečeno. Dajem stanku naravno od… Izvolite, poštovana zastupnica Benčić. izvolite.
Tražim stanku u ime Kluba zeleno-lijevog bloka. Dakle, ne radi se samo o tome da ste vi od sinoć do danas to najavili, nego da je, nama su materijali došli danas također, ujutro i ja ne razumijem kako vi mislite da se mi kao zastupnici možemo od sinoć, nakon što smo cijeli dan imali raspravu pripremiti i za promijenjeni dnevni red za danas ujutro. Dakle to znate da se ne stigne, ali vama se to fućka jer se o, jer nitko to od vas ne čita, vama to nije niti važno. Vama je samo važno doći eventualno ovdje sjest, odglasati onako kako vam je šef rekao. Neki od nas vole dobiti i pročitati materijale. Nije u redu, jučer ste bili izuzetno bezobrazni prema mom kolegi i danas nastavljate sa time, sa ovakvim načinom vođenja sjednica, moram reći da drugi potpredsjednici i predsjednik Sabora zaista na takav način ne vode sjednicu.
Pa vi znate koje ste materijale podnijeli, a o njima raspravljamo. O, raspravljamo isključivo [[Upadica: Tražim materijale za sjednicu…]] o materijalima koje ste vi podnijeli. ... [[Upadica se ne čuje.]] Kolegice, samo da razjasnimo stvar radi svih i radi javnosti. To su vaši amandmani, vi ste ih pripremili. Nikakvi drugi materijali ne postoje. Ne postoje nikakvi drugi materijali doli oni koje ste vi pripremili, prema tome, vi vjerojatno znate što ste, primjedbe koje ste vi dali.
Recite mi, da li smo mi jedini koji smo stavili amandmane? Da li smo mi jedini? [[Upadica: Molim?]] Koje smo materijale danas ujutro dobili na mail? Koje smo materijale danas ujutro dobili na mail? Amandmane od svih. To smo dobili [[Upadica: Pa ali koje materijale? Koje materijale?]] da li je to u redu poslati pola sata prije?
Polako. Koje materijale ste mogli dobiti ... [[Upadica se ne čuje.]] doli onoga što ste vi napisali? Pa vi ste napisali amandmane. ... [[Upadica se ne čuje.]] Ali to nije, to su vaši amandmani, vi ste ih složili pa ja pretpostavljam da znate što ste napisali.
Ali ja želim od kolege znati amandmane.
Ma dobro. Svejedno. Ovaj, ... [[Upadica se ne čuje.]]
Ali to nisu naši samo, to su zajednički.
Dobro, ajde, ajde, ajde, ajde, ajmo smireno, smireno normalno funkcionirajmo, molim vas.
Ima prije mene kolega Bulj.
... [[Govornik se ne razumije.]] povredu Poslovnika, poštovani zastupnik Bulj, izvolite, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Aha. Hvala lijepa. Povrijedili ste, uvaženi predsjedavajući, cijeli Poslovnik jer pretvarate Hrvatski sabor u robote, najbolje da ovdje naručite 76 robota i da dižu ruku, a nas ne tribate uopće niti slušati niti zvati niti ove prijedloge da se izrugivate s amandmanima oporbe di lažete da mi nismo nazočni na sjednici, a nazočni smo non stop, mi većinom iz oporbe i ovaj put ste zaista prekršili cijeli Poslovnik [[Upadica: Hvala, hvala lijepo.]] Rugate se sa hrvatskim narodom, [[Upadica: Hvala lijepo.]] rugate se sa ovim Domom i pretvorili ste ovaj Sabor u [[Upadica: Kolega Bulj.]] dizače ruku.
Molim vas sjednite. Naravno da nije prekršen Poslovnik. Izvolite, poštovani zastupnik Grmoja.
Poštovani potpredsjedniče, budući da vam treba dodatno obrazloženje kako biste shvatili što ste napravili, ja ću to pokušati vama pojednostaviti. Dakle, naši zastupnici su došli ovdje raspravljati o točkama koje ste predvidjeli. Npr. naš zastupnik Miletić koji ima pojedinačni amandman danas nije trebao raspravljati o slanju naše vojske u različite misije, čovjek je na terenu jer je mislio da se danas ne brani taj amandman koji je on uputio na Ovršni zakon i vi ste sada jer ste sinoć to najavili [[Upadica: Hvala, hvala. hvala lijepo.]] oduzeli našem zastupniku pravo [[Upadica: Hvala lijepo.]] da obrazlaže svoj amandman.
Nikakvo pravo nikome nije oduzeto, svatko može biti ovdje i braniti svoje amandmane itekako. ... [[Upadica se ne čuje.]] Poštovana zastupnica Borić, izvolite.
Oprostite, to činjenica da svi vaši sjede ovdje imali su informaciju. Mi samo tražimo razmjernost informacija. Dobar običaj je u ovom Saboru bio, bar jučer na kraju, ja sam ovdje bila do zadnje sekunde, da se najavi da je danas to. Ne možete reći da u ponoć objava na stranicama, obavijest promjene. Mi smo spremali se danas za raspravu o mirovnim misijama. Svi su iz zelenog bloka tu. Ali u pola 10 smo došli samo dvojica kolega koji bi govorili o mirovnim misijama. Kolegica Benčić je ostala tamo, prozvali ste ju prvu, nije stigla ni doći. Od, kako mislite da je to demokratično? Kako mislite da mi ne moramo biti [[Upadica: Hvala, hvala lijepo.]] to samo vi radite.
Poštovana kolegice Borić, sami ste rekli, bili ste ovdje do kraja sjednice. Na kraju sjednice pogledajte, ako mi ne vjerujete, ako se ne sjećate, ako ste zaboravili, pogledajte zapisnik, pogledajte stenogram. Ja sam upravo to najavio. Ja sam to upravo najavio. ... [[Upadica se ne čuje.]] A pogledajte, molim vas, pogledajte stenogram. Ja vas lijepo molim da pogledate, da vidimo je li, je li ja lažem, izmišljam ili, ne znam, se netko ne sjeća, nazovimo to tako. Ovaj. Dobro. Imamo li još povreda Poslovnika? ... [[Upadica se ne čuje.]] Poštovani zastupnik Zekanović.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, još uvijek na internetu stoji tjedni plan rasprava, još uvijek, gdje nema izjašnjavanja o amandmanima na današnji dan još uvije, evo provjerite na internetu. Evo sad vam Bukarica šapće vjerojatno je došlo nekakva, ali nema, dakle još uvijek nema. Mi smo informatički pismeni otiđite vi na Internet evo pogledajte na mobitel, nema. Dakle, ono što se promijeni moralo bi se promijeniti u tjednom planu rasprava. Ako ste vi stavili neku fus notu da se nešto mijenja, može se poslati iz predsjedništva Sabora email svim klubovima da se promijenilo, mislim da to nije teško u današnje vrijeme.
Naravno da sam ja to ovdje rekao, ponavljam postoji uobičajena praksa prema tome ja uistinu ne vidim što vas sada muči, ali očito vas nešto muči, a meni nije jasno što. Ali dobro. Poštovani zastupnik Ante Kujundžić.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, ovakvom praksom stavljanja dnevnog reda pet do dvanaest ili promjenom dnevnoga reda u pet do dvanaest, ja to zovem lakrdijom, najvećeg doma u Hrvatskoj. A vi sami znate da samovolja je jedan oblik diktature i takvog načina vladanja i upravljanja i sastavljanja dnevnoga reda traje, ali isto tako još bolje znate da on ima svoje vrijeme trajanja i da će on završiti kad-tad, kad-tad.
Dobro, nije povreda Poslovnika naravno i ponavljam po ne znam koji puta, rekao sam jučer ja sam završavao sjednicu tko god je bio ovdje zna to dobro ili se pravi samo da ne zna da ćemo nastaviti sa izjašnjavanjem o amandmanima. … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Dakle, niste dali kolegici Ahemtović da u ime predlagatelja završnu riječ … /Govornici govore u isto vrijeme./ … Vi ste povukli sve pojedinačne rasprave da bi rasprava završila i 8 sati i 40 minuta.
Temeljem čl. 240. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi. Imamo stanku koju traži poštovana zastupnica Vesna Vučemilović.
… /Govornica se naknadno uključila./ … hrvatskog državnog sabora. Tražim stanku u ime Domovinskog pokreta. Saborski zastupnici Domovinskog pokreta su ovdje kao i obično. Činjenica je da je došlo do određenog nesporazuma na što su kolege ukazale i ja i kolegica Borić smo bile i kolega Kujudnžić i Bulj sinoć ovdje do 9 sati. Malo smo imali te neke nesporazume vezano za rasprave, pa predlažem da evo mi nemamo amandmana jer smo rekli da Domovinski pokret neće sudjelovati u ovim kozmetičkim korekcijama Ovršnog zakona i tražimo da se donose novi Ovršni zakon, ali predlažem stanku kako bi se malo smirile strasti i kako bi ove nekakve nejasnoće se razjasnile da možemo nastaviti raditi uljuđeno, civilizirano, normalno kako to i pristoji i dostoji HS-u. Hvala.
Hvala vam lijepa. Svakako prihvaćam tu stanku i odobrit ću je. I poštovani zastupnik Demetlika također traži stanku.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo i ja u ime kluba IDS-a tražit ću stanku da zauzmemo stav oko ovog vašeg nelogičnog ponašanja i donošenja na dnevni red nečega šta prije nije bilo. I iznenađuje me vaše nerazumijevanje kao prvo jer kada govorite da smo mi dobili amandmane, ja znam za svoj amandman tj. od kluba IDS-a smo dali, ali ako ja u pola noći ili u jedan sat dobijem amandmane kolega iz drugih stranaka ja nisam jednostavno imao mogućnosti i kako ću ja sada glasati sutra za amandmane njihove ako ih nisam mogao pročitati. Očito je da se vaše nepristojno ponašanje kao vladajućih i dalje, bez obzira šta je proračun donesen nastavlja i na ostale točke jer iz svih vaših izlaganja proračun donosi većina, vi ste dobili većinu glasova i imate pravo raditi šta god hoćete. Ali ako želite suradnju u ovom Saboru i da i mi iz opozicije možemo kvalitetno doprinijeti donošenju određenih zakona, stvarno ovo neprimjerno vaše ponašanje prema članovima opozicijskih stranaka nije u redu. Ja bih molio da ubuduće ovakve nelogičnosti i ovakve greške ne činite jer to je jednostavno omalovažavanje, ne nas saborskih zastupnika koji dolazimo iz opozicije nego svih onih građana koje mi ovdje predstavljamo jer ako mi nešto predlažemo onda predlažemo u njihovu korist, a ne za vlastite svoje interese nego za interese građana koji su nas izabrali, koji su nas delegirali da u ovom Saboru branimo njihove interese. A vi svim vašim aparatima i alatima pokušavate to umanjiti, omalovažavati i jednostavno vrijeđate instituciju ovoga Sabora.
Preći ću preko one vaše prve ili druge rečenice koja je bila uvreda za mene, ali još jedanput ću reći, pogledate svoj email, pogledate molim vas email u utorak ste dobili sve amandmane, točno redom kako su pristizali. A ponovno kažem jučer na završetku sjednice najavio sam da ćemo o tome raspravljati, ali u utorak ste dobili sve amandmane kako su tijekom rasprave pristizali jer kao što znate po Poslovniku amandmani se mogu davati tijekom rasprave do kraja rasprave, kako su pristizali tamo ste ih emailom i dobivali. Izvolite stanku je tražio i poštovani zastupnik Bačić.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Ma da smirimo strasti jer ispast će ovdje da radimo problem, a mislim da ga nema. Kada smo uvrstili u dnevni red konačni prijedlog Ovršnog zakona dogovorili smo se ovdje i mislim da nije bilo primjedbi oko hitnog postupka, znači svi su se usuglasili klubovi da ga donesemo što prije, da stupi na snagu što prije vezano za božićnice, vezano za ovrhe u zimskim periodima i ostale izmjene koje su u ovom konačnom prijedlogu zakona. Da bi to napravili moramo ga izglasat, da bi ga izglasali moramo obrazložiti sve amandmane i ovdje se usuglasiti. Vi ste podnijeli amandmane koje ćete ovdje obrazlagat, znate koji ste amandmane obrazložili sve druge amandmane od drugih kolega možete do sutra čitat koliko vam srce želi. Upadica se ne čuje./... do sutra, a ovdje da je se dogodila neka dopuna, da smo mi ubacili neki ključni zakon o kojem će se raspravljati danas, a vi se niste pripremili, ja bi razumio. Oke i to možda nije korektno. Ubacilo se obrazlaganje amandmana ne bi li se sutra moglo glasati o zakonu koji je u hitnom postupku. Znači nešto što smo se usuglasili svi. I oporba i vladajući, da je ovo bitno da ga što prije riješimo, da što prije stupi na snagu i sad je problem ujutro obrazlagati vlastite amandmane, a cijeli dan čitati tuđe. I onda sutra se pripremiti za glasovanje o amandmanima drugih klubova. I ja do sutra mogu pročitati svaki vaš amandman, poslušati ovdje vaše obrazloženje i imat do sutra stav jer se ja slažem s vama ili se vi slažete s menom. Ali mislim, ajmo se vratit, samo sekund, ajmo se vratiti na bazu, na ono prvo, dogovorili smo se ovdje da ovaj zakon je jako bitan za hrvatske građane i da mora ić u hitnu proceduru. Da bi bio u hitnoj proceduri, morali ste se vi složiti s tim. Složili ste se, planiramo i već je najavljeno kad ćemo glasati o samom zakonu i sad je problem što je uvršteno obrazlaganje o amandmanima. Ne bi da je uvršten, ... [[Upadica se ne čuje.]] samo sekunda, [[Upadica: Molim vas, nemojte sa mjesta.]] ne bi da je uvršten cili Ovršni zakon da će se sad raspravljati. Znate što ste napisali, izložite to, do sutra ćemo to pročitati i [[Upadica: Hvala lijepo. Hvala lijepo.]] glasati o tome. Hvala.
Premašili ste vrijeme. Ponovno poštovani zastupnik Bulj sa povredom Poslovnika, izvolite. Što je sad drukčije povrijeđeno nego sad ranije bilo?
Hvala lijepa. Hvala lijepa, kolega Bačić je povrijedio čl. 238 gdje uporno je toplo-hladno, u biti, obrnuli ste priču. Nije problem obrazlaganje amandmana. Mi nemamo s tim problem. Problem je ovdje što nije najavljeno na vrijeme obrazlaganje amandmana kroz proceduru da je se jučer poslalo na klubove, da je se zovnilo, mi bi danas to znali. Ja sam danas ovdje, a bio sam ovdje u sabornici, a nisam to primijetio cili dan. Znači ovdje se namjerno povrijedila procedura da ne budu kolege zastupnici u mogućnosti braniti demokratski svoje amandmane koje bi bilo od koristi imamo da ih čujemo.
Hvala vam lijepo. Hajde, ja predlažem da odustanemo od tih bespotrebnih, hvala lijepo što ste odustali. Kolega Zekanović je, jeste vi stanku tražili? Jeste. Izvolite.
Tako je, tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista u trajanju od 10 minuta. Ovdje imamo jednu situaciju koja se nije događala niti u ovom sazivu niti u prošlom sazivu. Imamo jedan presedan. Ja bi volio da vi ipak priznate da se malo odstupilo od uobičajene procedure. Bilo bi najnormalnije da ste vi nakon što ste donijeli odluku na Predsjedništvu, odnosno nakon što ste vi i g. Jandroković donijeli odluku da će se jutros raspravljati o amandmanima, da ste poslali i jedan e-mail svim klubovima sa obaviješću o raspravljanju o amandmanima u ovom trenutku. To se nije napravilo. Druga stvar što nije napravilo, znači nije promijenjen ni tjedni plan rasprava, a nije promijenjen, dakle ja sam jutros provjeravao, provjerim to gotovo svakodnevno i toga nema u tjednom planu rasprava i stvarno kolege koji su predložili amandmane, neki kolege nisu tu. A htjeli su bili i htjeli su obraniti svoj amandman jer ti amandmani imaju smisla. Mi ćemo vrlo vjerojatno podržati ovaj zakon jer je bolji od onoga koji je bio prvotno, ali to nije uopće smisao ove rasprave. Smisao ove rasprave je to što vi dobro znate da ste napravili jednu proceduralnu pogrešku, namjerno ili nenamjerno. Ali pogreška je napravljena. I samo od vas, ne tražim čak ni javnu ispriku, ali ja bi volio da mi sad ne replicirate na moju stanku. Neka završimo priču ovdje. Pogreška je napravljena, mi smo to primijetili, upozorili smo vas, evo, za 10 minuta nakon stanke možemo krenuti u raspravljanje amandmana.
Ja ću vam naravno dati stanku. Kategorički vam kažem, nikakva pogreška nije napravljena, nikakvo odstupanje od uobičajene prakse ovog Sabora tijekom godina, godina i godina nije načinjeno. Imamo još jednu povredu Poslovnika, kolega Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, čl. 238., kolega Zekanović, ali i svi ostali kolege, ovdje namjerno iznose neistine, znači odstupaju od pravila ponašanja. Jeste vi jučer na kraju sjednice jasno najavili da će se danas raspraviti ujutro o amandmanima na Ovršni zakon? Ali što se desilo. Oni su cijelo vrijeme još tražili u tom vremenu kad ste vi to rekli, to se može pogledati na videosnimci, koja postoji, imaju je tamo i mogu je pogledati, gdje vi jasno govorite da će ujutro raspravljati o amandmanima na Ovršni zakon [[Upadica: Hvala lijepo.]] i vas uvjeravaju da to niste rekli [[Upadica: Hvala lijepo.]] to nije korektno od njih.
Hvala lijepo. Nije povrijeđen Poslovnik, smatram ni ja od vas, nikom neću davati opomene radit toga, dat ću stanku i vidimo se u 9, u 10 i 5 [[Upadica: Kupit će Plenković Boriću čokoladicu.]] U 10 i 5. STANKA U 9,55 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10:05 SATI]] Evo završili smo sa stankom poštovane kolegice i kolege i nastavljamo. Imamo sad amandman br. 9 Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista. Poštovani državni tajni, izvolite očitujte se.
Amandman br. 9 Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista se ne prihvaća. Predloženim amandmanom je obuhvaćen amandman Kluba zastupnika HDZ-a na čl. 4. prijedloga zakona, već je obuhvaćeno onim amandmanom.
U ime kluba poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo što je HDZ prepisao amandman koji smo dali tako da konstruktivnoj raspravi doprinosimo, međutim kada govorimo o ovim amandmanima i načinu na kojim glasamo o ovom najbitnijem jednom od kojih građani iščekuju zakon to je Ovršni zakon jedan od većih problema je vidljivo i danas iz ove rasprave da je najbolje, ponovit ću 76 robota ovdje staviti u Sabor, to je umjetna inteligencija u skladu je sa digitalizacijom Europe, znači manji su troškovi neće tribati mjere zbog covida, tako da način na koji ste danas počeli ovu sjednicu izjašnjavanje oko vrlo bitnoga zakona je neprihvatljivi. Ali je dobro da HDZ prepisiva amandmane i prijedloge koje daje Most nezavisnih lista, tako da se nadam da će prepisati i ove ostale koje smo dali u ovom paketu. Žao mi je šta niste prepisali kolegice i kolege iz većine amandmane po pitanju koje smo davali na državni proračun, poglavito vi iz brdsko-planinskih područja, evo tu je gradonačelnik Drniša i što nije glasalo za Drniš, Drniški kraj, Dalmatinsku zagoru, za amandmane koji su vrlo značajni za opstanak ljudi na tim područjima jer nažalost imamo prazna područja. I evo još jednom nadam se uvaženi državni tajniče da ćete temeljem dogovora sa potpredsjednikom Sabora kojega ste napravili načinu vođenja ove sjednice uvesti ovdje robote i da će to biti nova umjetna inteligencije u skladu sa europskim načelima koje Plenković ovdje predstavlja često i da će biti manji troškovi i da se neće trebati pridržavati roboti epidemioloških mjera. Hvala lijepo.
Tražite glasovanje ili povlačite amandman nisam shvatio?
Tražim glasanje bez obzira što je prihvaćen da vidim … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepo. 10. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Predloženo rješenje je previše nomotehnički neodređeno i ne doprinosi pravnoj sigurnosti, s obzirom da nije jasno propisan vremenski period u kojem se ne provode deložacije.
U ime bloka poštovana zastupnica Borić.
Budući da vjerujemo da će kolege pogledati amandmane zeleno-lijevog bloka neću iz obrazlagati, ali tražim da se o njima glasuje.
Hvala. 11. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio. 12. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Predmetno rješenje iz čl. 6 prijedloga uvedeno je kao dodatno pojačanje zaštite prava ovršenika te se ne može izolirano sagledavati već je isto potrebno razmotriti zajedno sa drugim odredbama Ovršnog zakona, Zakona o parničnom postupku, Zakona o zaštiti potrošača koji pružaju potpunu zaštitu prava ovršenika.
Tražimo glasovanje.
O tome ćemo glasovati onda. 13. amandman Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Predloženo rješenje iz čl. 7. jest odgovarajuće s obzirom da ima ovrhovoditelja koji imaju veliki broj predmeta pa zbog navedene okolnosti se upravo taj rok pokazuje opravdanima.
U ime kluba zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Evo prihvatili ste jedan amandman naravno prepisan koji je prepisao HDZ od prijedloga Mosta što znači da je korak naprijed, dobro je znati i prepisati i prepisivati ono što je dobro pa makar i sebi pisali. Nadam se još jednom da ćete prepisati i ovaj amandman. Inače u ovom zakonu je vrlo problematično što mi hrvatski državljani, pravne i fizičke osobe smo u diskriminirajućem položaju prema stranim pravnim i fizičkim osobama jel stranci ne moraju i nemaju javne bilježnike dok hrvatski građani iđu na sudove znači stranci odmah direktno sudovi rješaju probleme vjerovnika i dužnika, a u RH imamo među hranidbeni lanac, tako da idemo prema javnim bilježnicima što je neprihvatljivo, diskriminirajuće i nije sa načelima na koje se pozivate. Hrvatska Vlada Andrej Plenković, Vlada Andreja Plenkovića to su europska načela jednakosti, pravednosti nego hrvatski narod je i u ovome slučaju diskriminiran na najgori način jer imamo jedan cijeli hranidbeni lanac između vjerovnika i dužnika i na taj način smo doveli naše građane u nepovoljniji položaj nego strance kojima se nemamo taj, pa stoga tražim glasanje o ovom amandmanu.
14. amandman Kluba zastupnika HSLS-a i REformista.
Amandman se ne prihvaća. Predloženo rješenje iz čl. 7. jest odgovarajuće s obzirom na to da tako visoki iznos glavnice duga nije više socijalna kategorija i zbog toga da je glavnica do 40.000 kuna predviđena kao socijalna mjera zaštite dostojanstva ovršenika odnosno da se radi niskih dugova ne može prodati nekretnina u ovršnome postupku te da se time ne narušava njezina tržišna vrijednost.
U ime kluba nemamo nikoga, pa se o tome mora glasovat. 15. amandman Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Predloženo rješenje iz čl. 7. smatramo odgovarajućim s obzirom na tako visoki iznos glavnice duga više nije socijalna kategorija i zbog toga da je glavnica do 40.000 kuna određena kao socijalna mjera zaštite dostojanstva ovršenika odnosno da se radi niskih dugova ne prodaje nekretnina u ovršnome postupku te da se time ne narušava njezina tržišna vrijednost.
U ime kluba zastupnik Bulj.
Ovaj prijedlog je išao u korist našim građanima da im se ne oduzimlje nekretnina ispod vi ste naveli 40.000 kuna, mi smo tražili značajnije povećanje da se za sitniš ljude ne izbacuje na ulicu. To povećanje je mislim prihvatljivo, to se radi, vi tražite svojih 40 tisuća kuna, mi smo stavili 75 tisuća kuna, s time da na ovaj način, kako još jednom ponavljam, neprihvaćanje ovih amandmana ne doprinosimo našim građanima, ali, evo, ja bih još jednom rekao da sam razočaran nedemokratskom procedurom po pitanju donošenja ovih značajnih zakona i pitanja koja su dali i prijedloga od oporbe. S time evo, da imamo amandman iza od mog kolege Marina Miletića koji je tražio za ljude koji su učitelji u našem obrazovnom sustavu, ali on danas nije ovdje zbog toga što nije imao pravovremenu informaciju na klub, nego u kasnim satima je sinoć netko promrsio kroz usta vjerojatno, ako je i to napravljeno, nije pravovremeno informirano. Tako da očekujem da ćete prihvatiti njegov amandman, njegov amandman je vrlo značajan za one koji našu djecu uče, obrazuju, a to su učitelji i da će ugroženi ljudi koji dobiju sindikalne potpore zbog onoga u kojem se nalazi naše obrazovanje, a poglavito prosvjetni djelatnici, da će biti izuzeti od ovrha. To je amandman koji će uskoro naslijediti, a pošto nema kolege Miletića i nije dobio pravovremenu informaciju, na terenu je, mislim da ova procedura, da ste je prekršili, a da ćete taj amandman prihvatiti. Vjerujem da je i ministar prije neki dan kad je bila rasprava o ovome zakonu dao pozitivan stav o ovome prijedlogu koji slijedi iza, a nadam se da ćete prihvatiti i ovaj amandman, da neće se ljudi, oduzimati im se nekretnine zbog siće. Hvala lijepo.
16. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga kao i prethodni amandman. Uz samo jednu napomenu i za sve ove amandmane da sud ionako u postupku koji provodi, može odlučiti da ova glavnica do 40 tisuća kuna s obzirom na postupak i prirodu duga, konkretni slučaj može odlučit da se nekretnina ne prodaje i za veći iznos od 40 tisuća kuna, to je diskreciona procjena pravičnog postupka u parničnom postupku na sudu. Amandman ne prihvaćamo.
U ime kluba, poštovana zastupnica Borić.
Pa evo podsjetila bih vas i malo si ugulajte, upravo imate jučer i danas slučaj samohrane roditeljice Jadranke i njene kćeri Lorene koji su zbog duga od 10 tisuća kuna ovršene na način da je njihova nekretnina također, ovo što smo ovdje tražili, taj nesrazmjer vrijednosti nekretnine procijenjena, prodana i da njih dvije su danas na cesti, a da djevojčica, tj. mlada djevojka od 20 godina ima temperaturu. Pogledajte što je dosad napravio vaš Ovršni zakon i pogledajte u kakvoj su situaciji danas dvije žene. Naravno da ćemo tražiti glasovanje.
17. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 18. amandman Kluba zastupnika HDZ-a.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio. 19. Kluba zastupnika SDP-a.
Ne prihvaća se. Predloženi amandman je obuhvaćen amandmanom Kluba zastupnika HDZ-a na čl. 12 prijedloga zakona. Isti je kao i HDZ-ov.
Poštovani zastupnik Prica u ime kluba.
Prihvaćam odbijanje s obzirom da je naš zahtjev obuhvaćen amandmanom 18. HDZ-a i ne tražimo glasovanje.
Znači povlačite amandman?
Povlačimo.
20. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Predloženi amandman je u većoj mjeri obuhvaćen amandmanom Kluba zastupnika HDZ-a na čl. 12. prijedloga zakona, odnosno na točku 20 i 21 predloženog rješenja ne možemo prihvatiti amandman jer takva rješenja ostavljaju prostor za manipulaciju.
U ime kluba Bloka, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] pa da se neće ovršiti [[Upadica: I imate, sad, je li vam uključen mikrofon?]] Je [[Upadica: Je. Je, sada je.]] Pa evo rekla bih da je HDZ predložio da ovrhe ne postoje na božićnice i takve vrste dodataka jednom godišnje koje se dešavaju, zvuče ovako vrlo zgodno, populistički, da ljudima nećemo oteti, a vrlo dobro znamo da mnogi takve božićnice neće ni dobiti. Ovdje se traže za ljude, kao što su npr. pomorci ili dodatke za sindikalne socijalne pomoći, dakle traže se neke druge mjere, a ne ovo što ste vi predložili i doista, malo bolje pogledajte pa, upozoravam i kolege da pogledaju, to su njihovi birači, da pogledaju što smo tražili ovim amandmanom.
Tražite glasovanje? [[Upadica: Naravno.]] Hvala. 21. amandman Kluba zastupnika IDS-a.
Što se tiče zahtjeva sindikata, mi smo sve prihvatili. Amandman se ne prihvaća 21. Predloženi amandman je u većoj mjeri obuhvaćen amandmanom Kluba zastupnika HDZ-a na čl. 12., dok je u odnosu na povrat preplaćenog poreza na dohodak radi o primanju koji je sastavni dio plaće te se ne može retroaktivno izuzeti od ovrhe.
Poštovani zastupnik Demetlika u ime kluba.
Odmah, hvala lijepa poštovani državni tajniče, odmah ću reći da ću tražiti glasovanje za ovaj amandman. Naime, kao što ste rekli, ovim izmjenama i dopunama zakona u čl. 12 stvarno ste predvidjeli i proširili primitke koji su izuzeti iz ovrhe i to je ono pozitivno, no mi u Klubu IDS-a smatramo da tu je trebalo dodati i otpremnine kao prvo jer smatramo da je to isto kao jedna nagrada, kako je nazivamo, jubilarna, znači za određeni radni staž koji je netko odradio, da ta nagrada uđe u primitke koji se izuzimaju od ovrhe. A drugo, porez, povrat poreza koji nastane zbog nekih olakšica, npr. netko nije odradio čitavu godinu, dobio je otkaz ili višak radne snage i sad ima tu povlasticu i njemu se taj porez vraća i smatramo da to isto treba izuzeti iz ovrhe i zato ću tražiti glasanje. Hvala. A možda to ugradite u novi zakon.
22. amandman zastupnika Marina Miletića [[Upadica: Amandman se…]] ali ga nema ovaj, pa ćemo o njemu ionako glasovati, molimo vas, obrazloženje.
Amandman se ne prihvaća jer je u većoj mjeri obuhvaćeno amandmanom Kluba zastupnika HDZ-a na čl. 12.
Glasovat ćemo o njemu, naravno, ovaj. 23. amandman zastupnice Katarine Peović.
Amandman se ne prihvaća. Predloženi amandman je u većoj mjeri obuhvaćen amandmanom Kluba zastupnika HDZ-a na čl. 4. stoga izričaj čl. 13. mora biti propisan zakonom.
Poštovana zastupnica Peović.
Prije svega molila bih da se vrate amandmani na kojima nisam imala mogućnosti obrazlaganje jer nije bilo nigdje izloženo da će amandmani danas biti u raspravi, pa bih molila da mi se to omogući. Što se tiče dakle ovog čl. 13. ovdje je obrazloženje slijedeće. Dakle, nakon što se izmjene…
Oprostite, dakle mi smo o tome već sve raspravili i ne možemo se vraćati natrag na raspravu koja je prošla, sad govorimo o amandmanu br. 23.
Ja ne tražim raspravu dakle o tome nego samo tražim da mi se omogući da obrazložim amandman koji nisam mogla obrazložiti zato što nije postojala obavijest da se u ovom trenutku obrazlažu amandmanu, da su amandmani na dnevnom redu.
Obavijest, obavijest ste dobili e-mailom u utorak, a da ne ponavljamo cijelu priču, a jučer popodne je najavljeno da će se danas raspravljat o amandmanima. Prema tome…
Nismo dobili, dakle vrijeme rasprave nismo dobili. Znači nismo znali da će danas u ovo vrijeme raspravljati o amandmanima.
Rečeno je. To je jučer rečeno. Jučer popodne je to rečeno. Pogledajte si stenogram.
Jučer popodne?
Pogledajte si što god hoćete, snimku televizijsku, šta god želite, jel. Ali sad smo na amandmanu 23., izvolite.
Dobro, provjerit ćemo dakle tu informaciju. A što se tiče dakle čl. 13.
23.
Kažem amandman se odnosi na čl. 13. nakon što izmjene zakona navodno se jel poduzimaju kako bi se smanjili troškovi za ovršene zakonom se ponovno za obavljanje poslova u postupku ovrhe na temelju vjerodostojne isprave omogućava javnim bilježnicima pravo na naknadu. Znači, potrebno je postupke vratiti na sudove, što su mnogi rekli ovdje, te tako omogućiti i pravedni postupak i jeftiniji postupak, pogotovu jer se postupak pred sudom, kako su mnogi istaknuli, omogućava stranim državljanima. Zato je potreban ovaj amandman i tražit ću da se o njemu glasa.
24. amandman Kluba zastupnika HDZ-a.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. 25. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća jer je u većoj mjeri obuhvaćen amandmanima Kluba zastupnika HDZ-a na čl. 4., a radi se o podnošenju sudu putem informacijskog sustava e-ovrha.
U ime kluba poštovani zastupnik Prica.
S obzirom da je ono što smo tražili obuhvaćeno amandmanima 6. i 24. Kluba zastupnika HDZ-a ne tražimo glasovanje.
Znači povlačite onda?
Povlačimo amandman.
Hvala lijepa. 26. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Predloženi amandman je u većoj mjeri obuhvaćen amandmanima Kluba zastupnika HDZ-a na čl. 4. o podnošenju sudu putem informacijskog sustava e-ovrha.
U ime kluba poštovana zastupnica Borić.
Vidi se iz obrazloženja da je već sve već uključeno u ono što je predložio HDZ, pa ćemo eto tražit samo glasanje.
Tražite dakle glasanje? Da, da, ni, nisam dobro čuo s obzirom da ste rekli da je sve obuhvaćeno, pa zato nisam čuo.
Da, da, obrazloženja su eto i kolegi prije i kolegi prije da je sve već to postoji, da je sve to već predložio HDZ, pa eto samo se pitam kako to da su nam ovršeni na cesti, pa onda ovoga tražim glasanje.
Dobro, hvala. Hvala lijepa. Bit će naravno glasovanje o ovom. 27. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. 28. zastupnice Katarine Peović.
Amandman ne prihvaćamo. Prihvaćanjem predmetnog amandmana nastala bi pravna praznina u postupanju javnog bilježnika kada kao povjerenika suda zaprimi prijedlog za ovrhu.
Poštovana zastupnica Peović.
Pa evo dakle obrazložit ću u principu zašto se mojim amandmanima ide za tim da se javno bilježništvo što više izuzme iz ovog sustava ovrha? Javno bilježništvo je u svojoj osnovi privatiziranje dijela pravosudnog sustava i državnog aparata. Pravosudni sustav sustavno se uništava korupcijom i niskim ulaganjima, zapošljava se premalo ljudi, a one koje se zaposli, kao što znamo, moraju biti politički podobni. U takvim uvjetima dolazi do preopterećenosti sustava, a oni koji su to preopterećenje proizveli kao rješenje sada zagovaraju nešto što se može nazvati privatizacijom dijela tog sustava. To je u stvari u svojem principu isti model kao i u svim drugim slučajevima privatizacije ili tzv. lijepe riječi „outsorsanja“ jel, kao i kod svake privatizacije outsorsovanja posljedica je skuplja i ne kvalitetnija usluga, curenje javnih sredstava niža razina zaštite prava itd. Rješenje je dakle vraćanje ovršnog postupka u cijelosti i isključivo u nadležnost suda, a čime će se ostvariti učinkovitije, jeftinije i pravednije provođenje ovršnog postupka. Mislim da tu postoji konsenzus mnogih ovdje koji vam govore da je najbolje dakle vratiti taj postupak u sudsku praksu. Ja upozoravam da je razlog i ne kvalitetne i skupe usluge taj što je u stvari riječ o modelu outsorsanja. Svaki put kad imamo model outsorsanja ili tzv. javno-privatnog partnerstva, kako se to lijepo kaže, javno gubi na u korist privatnog. I ovdje je taj model na djelu. Znači ako vratimo na sudove stvar će bit i bolja i jeftinija, u konačnici to valjda svi želimo. Tražit ću da se o ovom amandmanu glasa.
Hvala. 29. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio. 30. amandman zastupnice Katarine Peović.
Amandman ne prihvaćamo. Predloženo rješenje je previše nomotehnički neodređeno i ne doprinosi pravnoj sigurnosti jer za svako postupanje suda u parnici ili ovršnom postupku plaćaju se sudske pristojbe.
Poštovana zastupnica Peović.
Pa ne znam stvarno što je tu sad neodređeno kad kažete umjesto za obavljanje poslova u postupku ovrhe na temelju vjerodostojne isprave javni bilježnici „imaju pravo na naknadu“ i u mojoj intervenciji „nemaju pravo na naknadu“. Doslovno je znači prepisano ono što ste vi napisali, samo je izričito rečeno da „nemaju pravo na naknadu“ ako sam ja nedorečena onda je i vaš članak nedorečen, no u svakom slučaju isto obrazloženje kao i u prethodnim člancima da se ne ponavljam, važno je da taj postupak pojeftinimo i da ga učinimo i učinkovitijim u krajnjem slučaju. A ono što vi radite je dovođenje još jednog koraka u cijelu tu proceduru u tzv. jedinstvenu naknadu temeljem pravilnika o naknadama i klijentelističke izbore, visoki troškovnik javnobilježničkih usluga u ovom slučaju samo podebljavate da tako kažem na ovom novom koraku. Ono što bismo mi htjeli čini mi se da postoji tu neki konsenzus da ta korake smanjimo i da ukinemo nepotrebne javnobilježničke cjenovnike koji su eto klijentelistički izboreni, a inače ne bi bili tako visoki. Ali to je da tako kažem i u logici samog tog posla jer su to ljudi koji se bore na tržištu i naravno da im je cilj poskupiti uslugu koja je usluga jednog privatnog biznisa da tako kažemo u pravnoj praksi. Prema tome, ako budemo išli po tržišnom principu sa svim stvarima onda naravno da ćemo imati skupe usluge u svakom segmentu pa tako i u ovom segmentu. Tražit ću da se o ovom amandmanu glasa.
31. amandman Odbor za zakonodavstvo.
Amandman se prihvaća.
32. amandman Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista.
Amandman se ne prihvaća. S obzirom da je Vlada RH na prihvaćeni amandman istog prijedloga na čl. 8. prijedloga zakona ne možemo prihvatiti ovaj amandman koji predstavlja nomotehničku uskladu sa amandmanom na čl. 8.
Nema predstavnika kluba pa ćemo morati glasovati o tome amandmanu. 33. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Predloženim odredbama čl. 19. propisano je kao i do sada da se odredbe koje uređuju postupak ovrhe na odgovarajući način primjenjuju i na postupke osiguranja te da se u ovom pravilu propisuje izuzetak da se odredba koja propisuje kako se ovrha na nekretnini ne može provoditi ako je glavnica duga manja od 40.000 da se ne primjenjuje i na postupak osiguranja. Navedenim rješenjem ovršenik se i dalje štiti da se ne pokreće ovrha za tražbine u kojima je glavnica manja od 40.000 kuna te šteti ovrhovoditeljevo pravo na potraživanje odnosno postiže se uravnoteženo rješenje.
U ime kluba zastupnika poštovana zastupnica Borić.
33. amandman Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća jer predstavlja nomotehničku uskladbu sa amandmanom na čl. 8.
U ime kluba zastupnik Bulj.
Ovaj prijedlog da se poveća glavnica zbog koje se ne može pokrenuti ovrha na nekretnine na jedine nekretnine poglavito sada će toga biti sve više u ovoj krizi, gospodarskoj krizi, a inače i bez toga imamo brojne ljude koji gube svoje jedine nekretnine, jedine obiteljske domove, a svatko ima u RH pravo na dom. Međutim, ovaj iznos od 40.000 kuna je mislim nevjerojatno je da će se sada izbacivati ljudi poglavito sada u ovoj covid krizi na cestu. Inače ovdje moram spomenuti da će brojni ljudi nažalost završiti na cesti zbog štedno kreditnih zadruga, Raiffeisen koji su jednostavno nelegalno poslovali u RH i donijeli zakon o ništetnosti Sabor ovaj dom zakon jednoglasno da su ti krediti ništetni, međutim izvršna vlast, vi uvaženi državni tajniče, Vlada Andreja Plenkovića ništa ne poduzima po pitanju tog jednog zakona kojega smo donijeli o ništetnosti tih kredita koji nisu bili zakoniti, pa očekujem da ćete i to riješiti. Povećanjem iznosa je minimalno što možemo napraviti u ovoj gospodarskoj i poglavito sada u ovoj covid krizi jel vjerujte mi ne poduzmemo li ništa da će brojni naši građani izgubiti svoju jedinu nekretninu, svoj dom, a to nemamo pravo napraviti u RH. Moramo sve učiniti da zaštitimo te ljude, nisu oni krivi što je gospodarska i ekonomska situacija u RH ovakva kava je, što je sve devastirano, opljačkano, što su poniženi. Krive su upravo politike koje provode koju provodite i stoga još jednom tražim da zaštitimo naše najugroženije i najsiromašnije i tražim glasanje …
Hvala. 35. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Predloženo rješenje je previše nomotehnički neodređeno i ne doprinosi pravnoj sigurnosti, s obzirom na to da prijedlozi osiguranja tražbine po prirodi stvari u kontekstu ovog članka ne mogu se smatrati postupcima u tijeku.
U ime kluba poštovani zastupnik Prica.
Ovaj amandman je važan upravo zbog slučaja koje je danas ovdje već spomenuto je slučaj Jovanović, dakle radi se o majci i kćeri koju su prije samo nekoliko dana deložirane iz svoga doma. Kćer je također imala temperaturu, znači završile su vani da ne kažem na hladnoći za vrijeme korone. Inače dug zbog kojeg su izgubile stan od 40 kvadrata u centru Zagreba iznosi samo 10.000 kuna, nastao je na način da jednostavno vlasnica zbog teškog socijalnog imovinskog stanja nije mogla plaćati pričuvu. Upravo zbog toga je kasnije dug smanjen i na 7.000 kuna, no bez obzira na to provedena je deložacija. Inače vlasnica je uložila i žalbu, žalba je poslana nažalost samo jedan dan kasnije te se je nastavilo odnosno dogodila se deložacija. Upravo ovaj amandman Kluba zastupnika SDP-a izbjegao bi ovakve slučajeve u budućnosti i apsolutno tražimo glasovanje.
36. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. Primjena izuzeća propisana u čl. 12. stupa na snagu stupanjem na snagu prijedloga zakona te zato nije potrebna zakonodavna intervencija dodatna.
U ime kluba.
Tražimo glasovanje.
Hvala. Poštovana zastupnica Borić jel. 37. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Predloženi amandman je u većoj mjeri obuhvaćen amandmanom Kluba zastupnika HDZ-a na čl. 4. te postojećim odredbama čl. 172., čl. 173. Ovršnog zakona. Stoga je nejasno što bi se predloženim rješenjem kroz prijelazne i završne odredbe u praksi promijenilo.
U ime kluba poštovani zastupnik Prica.
Al to je teško prihvatljivo jer se radi o osobama čiji status nije definiran, te tražimo glasovanje.
38. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaćamo.
39. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se prihvaća djelomično, ali u izmijenjenom obliku s obzirom na to da predloženim amandmanom ne bi sa zastojem bile obuhvaćene provedba ovrhe na novčanim sredstvima na računima koje provodi FINA i provedba ovrha na plaći i drugim stalnim novčanim primanjima, predlaže se izmijeniti amandman kako glasi: Vlada RH može u posebnim okolnostima uslijed proglašenja epidemije bolesti Covid-19 uzrokovane virusom SARS-CoV-2 donijeti odluku da se zastaje sa provođenjem ovršnih postupaka najdulje na rok od 6. mjeseci. Navedenom odlukom Vlada RH propisat će na koje će se ovršne postupke, postupke provedbe ovrhe na novčanoj tražbini po računima koje provodi FINA i provedbe ovrhe na plaći i drugim stalnim novčanim primanjima odluka primjenjivati. Navedenom nužnom zakonodavna intervencija osigurava se cjelovita zaštita dostojanstva ovršenika uz zadržavanja načela proporcionalnosti i razmjernosti između interesa vjerovnika i interesa dužnika.
U ime kluba poštovana zastupnica Glasovac.
Poštovani g. državni tajniče, ja bi bih bila sretna da mogu reći da prihvaćam ovu vašu namjeru djelomičnog prihvaćanja našeg amandmana, no nažalost to ne mogu reći. Mi i dalje inzistiramo na tome da prihvatite amandman na način da se od izuzeća od ovršnih postupaka izuzmu svi prihodi osoba s invaliditetom, s jedne strane koji su primatelji osobne invalidnine ili doplatka za pomoć i njegu, jednako kao i njihovi roditelji ili skrbnici i to do donošenja dvaju zakona, Zakona o osobnim asistentima, osobnoj asistenciji i Zakona o inkluzivnom dodatku. Zašto? Zato što unatoč ovoj vašoj namjeri i činjenici da su i do sada od ovrha bili izuzete neke socijalne naknade, kao i osobne invalidnine, činjenica je da ako osoba nema druga primanja odnosno prihode, njena osobna invalidnina mjesečno iznosi 1.500 kuna. U situaciji kada nemamo niti provedbu novih natječaja za osobne asistente koja je 1. studenim stala, kada osobe same moraju plaćati osobne asistente da bi ih stavili na kolica, skinule s kolica, odvele na wc, a to nerijetko, ti troškovi iznose od 3.500 do 7.000 kuna, onda je potpuno jasno da nažalost ove naknade za invaliditet i za pomoć i njegu nisu dovoljne, to su, namjera je njihova socijalna uključenost, a osobe s invaliditetom su nažalost primorane trošiti…
Oprostite što vas prekidam. Imam dojam da ste malo fulali, da govorite o jednom drugom, o zaključku, a ne o ovom amandmanu. Imam, imam dojam da ste u malo krivom filmu.
Ispričavam se. Mi na amandmanu?
Mi smo na amandmanu.
39.
Da.
Prijelazne i završne odredbe.
Ne, ne, ne, to nije, to nije onaj vaš zaključak.
Ne zaključak, ja govorim o amandmanu [[Upadica iz klupe: Amandman strana 21]] Točno.
Da.
Zašto me prekidate?
Ne, ne, oprostite.
: Vidite da ne shvaćate, zato i niste prihvatili amandman nažalost. Šta sad da radim?
Ne, ne, samo, samo vi nastavite.
Pa kako da nastavim kad ste mi razbili cijelu koncepciju?
Ne, ne, dobro, nastavit ćemo mi s vremenom, samo ja mislim da i dalje mislim da govorite o krivom, da ste u krivom filmu.
Ali meni je žao što vi mislite da sam ja profulala temu…
Dobro, samo izvolite.
…jer to upravo pokazuje da ne shvaćate ovoga amandmana i zato ste ga odnosno niste ga odbili nego ste ga djelomično prihvatili.
Dobro, dobro, dobro.
U svakom slučaju, žao mi je g. državni tajniče. Postojeći izuzeća od ovrha kojim idemo na ruku osobama s invaliditetom ili socijalnim slučajevima, što nije predmet ovog amandmana nažalost ne rješavamo njihove inače teško stanje koje je u ovoj situaciji covida još i otežano. Između ostalog i ne činjenjem vlade u pojedinim dijelovima i tražim glasovanje.
Što se tiče ovog amandmana predsjednik vašeg kluba je ovo prihvatio.
Dobro, ovaj kolegica očito ovaj ne prihvaća amandman u ime kluba, dakle Klub SDP-a traži glasovanje ako sam ja shvatio dobro [[Upadica iz klupe: Što?]] Klub SDP-a traži glasovanje o ovom amandmanu. Dobro. Ovaj sada bih zamolio želi li predstavnik predlagatelja očitovat se o Prijedlogu zaključka Kluba zastupnika SDP-a koji glasi: „Obvezuje se Vlada RH da u roku od 90 dana od donošenja ovog zaključka predloži HS zakonska rješenja kojima se regulira uvođenje inkluzivnog dodatka i područja osobne asistencije za osobe s invaliditetom i djecu s teškoćama u razvoju.“. Molim očitovanje.
Zaključak se ne prihvaća. Reguliranje inkluzivnog dodatka i razvoja sustava osobne asistencije jedan je od ključnih programa Vlade RH za mandatno razdoblje 2020.-2024., te će ta pitanja biti u sklopu redovite zakonodavne procedure koja obuhvaća radne skupine u koju su uključene udruge osoba sa invaliditetom i javna savjetovanja i drugi načini sudjelovanja zainteresirane javnosti da se izazovi s kojima se susreću osobe sa invaliditetom riješe na način koji će im omogućiti podršku koja im predstavlja adekvatnu mogućnost za uključivanje u društvo na jednakoj osnovi s drugim građanima RH. Što se tiče predmetnih zakona, u tijeku je rad dvije radne skupine koje su trebale završiti svoj posao, ali zbog pandemije koronavirusa ono je malo zastalo, ali će se tijekom 2021. donijeti predmetna dva zakona.
Hvala lijepo. Hoćete u ime kluba? [[Upadica iz klupe: Hoću]] Tu, tu zapravo nema šta, to ćemo, o tom ćemo glasovati jel. Ovaj ja s time zahvaljujem i predstavniku predlagatelja i svim koji su diskutirali o tome. A sada nakon što smo jučer odlučili prelazimo na objedinjenu raspravu o slijedećih 6 točaka, ja ću ih ponovo pročitati jer očito treba sve čitati više puta, pa i onda nije dosta. Prijedlog Odluke o sudjelovanju Oružanih snaga Republike Hrvatske u operaciji potpore miru KFOR na Kosovu - Prijedlog Odluke o sudjelovanju Oružanih snaga Republike Hrvatske u operaciji potpore miru ”Sea Guardian” u Sredozemlju - Prijedlog Odluke o sudjelovanju Oružanih snaga Republike Hrvatske u sklopu aktivnosti ojačane prednje prisutnosti NATO-a u Republici Poljskoj - Prijedlog Odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u aktivnosti stalne NATO skupine protuminskih snaga 2 - Prijedlog Odluke o sudjelovanju pripadnika… Hoćete mi dozvoliti da pročitam, kolega Bulj? Smijem govoriti? - Prijedlog Odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u operaciji potpore miru ”EU NAVFOR Somalija – Atalanta” - Prijedlog Odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u operacijama potpore miru Ujedinjenih Naroda. Dakle, predlagatelj ovih odluka je Vlada RH temeljem čl. 24 Zakona o obrani i čl. 172. Poslovnika HS-a. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za obranu. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu obrane, Zdravko Jakop. Izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici HS-a. RH odogovorna je članica međunarodne zajednice te u skladu s mogućnostima aktivno doprinosi međunarodnoj sigurnosti te rješavanju kriza mirnim putem. Sudjelovanje u operacijama, misijama i drugim aktivnostima, predstavlja važan instrument vanjske i sigurnosne politike RH te osigurava ispunjavanje nacionalnih interesa i vanjskopolitičkih prioriteta. Kad govorimo o operacijama, misijama i aktivnostima NATO-a, RH sudjelovanjem dodatno razvija sposobnosti i podiže interoperabilnost Oružanih snaga sa saveznicima. Doprinosi članica misijama predstavljaju jedan od 3 stupa raspodjele tereta, uz izdvajanje za obranu i modernizaciju Oružanih snaga te uz dostizanje definiranih ciljeva sposobnosti članica. EU preuzima sve značajniju ulogu i odgovornost za europsku sigurnost i jedna od važnih instrumenata zajedničke sigurnosne i vanjske politike EU su misije i operacije kojima RH doprinosi u skladu sa svojim mogućnostima. Osim kroz NATO i EU, RH međunarodne sigurnosti i očuvanju mira, doprinosi i angažmanu u operacijama potpore miru UN-a. Sudjelovanje u operacijama potpore miru, misijama i drugim aktivnostima, jedna je i od 3 misije Hrvatske vojske te se u tome od 1999. g. sudjelovala 9265 pripadnika. Trenutačno sudjelujemo u 9 operacija misije i aktivnosti s ukupno 161 pripadnik. Uzevši u obzir vanjskopolitičke prioritete i iskazane potrebe na području pojedinih misija, operacija i aktivnosti u svrhu doprinosa međunarodnoj sigurnosti i zadržavanju uloge odgovorne i kredibilne članice EU, NATO-a i UN-a, predlaže se donošenje odluka za angažiranje OSRH u 2021. i 2022. g. Odluke su u skladu sa Zakonom o obrani, odluke u skladu sa Zakonom o obrani donosi HS na prijedlog Vlade uz prethodnu suglasnost predsjednika RH i ove odluke su znači, prošle te dvije faze, prošle su Vladu i ima se suglasnost predsjednika RH. NATO operacije potpore miru, sada možda riječ, dvije o svakoj od tih operacija i misija, kad govorimo znači o NATO operaciji potpore miru KFOR na Kosovu, osnovna zadaća operacije je potpora održavanje sigurnosnog okruženja na temelju mandata utvrđenog Rezolucijom 1244 Vijeća sigurnosti UN-a. HV podupire operaciju s ključnim sposobnostima zračnog transporta te specijalističkim timovima za kontrolu kretanja i prikupljanja podataka. Od 2009. g. u operaciji je sudjelovalo 831 pripadnik HV-a kroz 33 rotacije, a posebno vidljiv doprinos operaciji dalo je sudjelovanje transportnih helikoptera. Trenutačno je u operaciji moguće uputiti do 40 pripadnika sa do 2 helikoptera u području operacije je trenutno raspoređeno 36 pripadnika. Prijedlog je da se u 2021. i 2022. g. poveća broj pripadnika na do 150 uz korištenje do 2 helikoptera. Povećanje bi se odnosilo na deklariranje lake pješačke satnije u sektoru Zapad gdje je vodeća nacija Italija. RH nakon završetka sudjelovanja u misiji u Afganistanu, znači i time pojačava angažman u susjedstvu, na jugoistoku Europe te se nastavlja potvrđivati da je vjerodostojna saveznica koji kontinuirano doprinosi misijama NATO-a. Svi mi dobro znamo da smo u Afganistanu imali i preko 550 ljudi u određenim vremenima, nakon toga je smanjeno na 200 i sada smo povukli snage, tako da bi na neki način ovdje dali mogućnost da i naše pješačke snage imaju mogućnost sudjelovati u određenim operacijama. Kada govorimo o NATO operaciji potpore miru Sea Guardian u Sredozemlju, ima zadaću uspostave pomorske sigurnosti radi suradnje s mediteranskim zemljama na održavanju svijesti o pomorskoj situaciji te izgradnji obrambenih kapaciteta. Operacija pokrenuta 2016. g., a RH je do sada sudjelovala 2018. brodom Vukovar, a 2019. i 2020. brodom Dubrovnik sa 99 pripadnika, tj. 33 pripadnika po rotaciji. Sudjelovanje u operaciji unaprjeđuje se sposobnost Hrvatske ratne mornarice za provedbu zadaća te povećava interoperabilnost. Novom odlukom predlaže se mogućnost upućivanje u operaciju Sea Guardian do 35 pripadnika OS-a brodom Hrvatske ratne mornarice budući da i naši brodovi imaju taj kapacitet praktički posade. Kada govorimo o NATO aktivnosti ojačanje prednje prisutnosti u Poljskoj predstavlja dio angažmana NATO-a radi odvraćanja i stanja spremnosti za obrnu od agresije te demonstrirane odlučnosti NATO-a u obrani saveznica. Odluka o jačanju snaga na istočnom krilu saveza donesena je na summitu u Varšavi 2016. godine, a sve aktivnosti se provode radi jačanja kolektivne obrane. U borbenoj grupi u Poljskoj uz vodeću državu SAD od 2017. godine sudjelovao je 475 pripadnika Hrvatske vojske. Sudjelovanje u aktivnosti ojačane prednje prisutnosti NATO-a u Poljskoj započelo je donošenjem odluke u 2018. godini u skladu s kojom se u tu aktivnost moglo u 2019., 2020. uputiti do 80 pripadnika. Trenutačno je u aktivnosti raspoređenih 6. kontingent sa 80 pripadnika. Prijedlog je da se u 2021. godini može uputiti do 90 pripadnika tj. razina bitnice samohodnih višecjevnih lansera raketa uz mogućnost rotacije. To nam je praktički jedno jedino mjesto gdje naše u biti topništvo može vježbati interoperabilnost i sudjelovati u međunarodnim aktivnostima. Kada govorimo o NATO aktivnosti stalne NATO skupine protuminskih Snaga 2 je organizacija mornaričkih snaga raspoloživa za saveznička protuminska djelovanja na moru težišno angažirana u području Sredozemlja i Crnog mora koja pridonosi razini sigurnosti na moru. Sudjelovanje naših pripadnika u aktivnosti provelo bi se ustrojavanje kombiniranog hrvatsko-talijanskog tima protuminskih ronitelja koji bi se nalazio na brodu Ratne mornarice Talijanske Republike. Protuminski ronitelj HRM tijekom višegodišnje suradnje s protuminskim snagama Talijanske ratne mornarice ostvarili su visoku razinu zajedničkih sposobnosti. Predlaže se donošenje odluke za 2021 i 2022. godinu, upućivanje tima protuminskih ronitelja sa do pet pripadnika oružanih snaga u sastav namjenski organizirani mornaričkih snaga za savezničko protuminsko djelovanje na moru. Kada govorimo o operaciji EU NAVFOR SOMALIJA-ATALANTA dio je sveobuhvatnog pristupa EU za Rog Afrike te predstavlja odgovor na napade Pirata na trgovačke brodove koji prolaze Adenskim zaljevom. Važnu ulogu odvraćanja napada na brodove svjetskog programa za hranu imaju autonomni zaštitarski timovi, Autonomous Vessel Protection Detaachment ili mi zovemo AVPD sastavljene od 12 do 20 osoba na brodovima koji prevoze pomoć. RH sudjeluje u operaciji od 2009. godine popunjavanjem pozicija u operativnom zapovjedništvu operacije te povremenim upućivanjem timova za zaštitu brodova AVPD do sada su u operaciji sudjelovala četiri tima 2014., 2016., 2018. godine te u lipnju 2020. godine. Novom odlukom predlaže se mogućnost upućivanja u 2021. i 2022. do 25 pripadnika. Kada govorimo o operacijama potpore miru UN-a one imaju svrhu pridonijeti stvaranju dugoročnog stabilnog, sigurnog i naprednijeg okruženja, a jačanje vladavine prava, poštovanje ljudskih prava i sigurnost temeljni su preduvjeti za ispunjavanje tog cilja. Sudjelovanje u operacijama u Indiji, Pakistanu i u Zapadnoj Sahari počelo je 2002. godine. U skladu s odlukom u operaciji u Indiji i Pakistanu moguće je uputiti do deset pripadnika i sada ih deset sudjeluje u toj operaciji. A u operaciji u Zapadnoj Sahari do osam pripadnika i sada ih sudjeluje pet. Oružane snage u operaciji u Libanonu UNIFIL sudjeluje od 2007. godine. Na temelju odluke u operaciju bilo je moguće uputiti do 70 pripadnika u 2018., 2019. u operaciji je sudjelovalo 52 pripadnika, a trenutačno sudjeluje jedan pripadnik. Novom odlukom predlaže se u 2021. i 2022. dati mogućnost upućivanja do devet pripadnika u operaciju u Indiji i Pakistanu, u operaciji u Zapadnu Saharu MINURSO do pet pripadnika te Libanon UNIFIL do tri pripadnika. Evo poštovane zastupnice i zastupnici predlažem da date potporu u donošenju ovih odluka. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Molim vas ostanite ovdje jel imamo cijeli niz replika na vaše izlaganje. Prvo je zastupnika Bulja. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo hrvatski vojnik zaslužuje najveću počast, hrvatski vojnik jest na hrvatskom vojniku to je najveći brend istina o hrvatskom vojniku i nadam se da ćemo kada govorimo o ovoj materiji govoriti prije svega o sigurnosti Hrvatske pod kišobranom, kako vi kažete NATO-a. Postavljam vam pitanje kada ste nabrojili sve ove misije pa čak i prednje snage, govorili ste da broj ljudi često su bili naši vojnici i glineni golubovi u nekakvim misijama nezaštićeni, što ste poduzeli za sigurnost naših građana u skladu sa zakonom zaštite granice kao hrvatska Vlada? Kada će HV zaštiti sigurnost naših građana od ulaska ilegalnih migranata i kada ćete zaštititi naše more, naš Jadran, Hrvatsku obalnu stražu da nam strane flote ne rade ekocid, a naravno i izrabljuju naše more?
Hvala. Odgovorit će poštovani državni tajnik. Izvolite.
Poštovani gospodine zastupniče. Hrvatska vojska, Hrvatske oružane snage postupaju u skladu sa zakonom i propisima tako da su sve aktivnosti u tom okviru i budite sigurni da sve aktivnosti koje se provode u Hrvatskoj i koje se provode na ovoj međunarodnoj aktivnosti u međunarodnim operacijama, misijama i aktivnostima su usmjereno ka jačanju HV-a sa, sa spremnošću za aktivno sudjelovanje kad god je to potrebno i kad god je to po zakonu moguće ili po odluci ovog našeg HS, tako da nikada što se HV-a tiče nije bilo upitna sposobnost zaštite naših granica ili zaštite naših, našeg mora.
Slijedeća replika, kolega Bulj u čem je povrijeđen Poslovnik?
Predstavnik vlada je povrijedio čl. 238. Ja sam tražio odgovore da li je zaštićena sigurnost naših građana…
Kolega Bulj, dosta toga! Temeljem čl. 239. izričem vam opomenu. Vi zlorabite instituciju kontinuirano Poslovnika i meni je toga dosta.
Dozvolite da završim. Niste dozvolili da završim.
Izvolite sjesti!
Imate ponašanje.
Slijedeći replika je poštovanog zastupnika Ante Bačića.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS. Državni tajniče, u svakoj od ovih mirovnih misija glavna stavka je „razvoj novih sposobnosti naših oružanih snaga.“. Upravo te „nove sposobnosti“, zanima me konkretno, preko samoga ministarstva ne možemo normalno ni izračunati, ali ogromno iskustvo koje naši vojnici prenose u ove mirovne misije, ali i iskustvo i naučena, naučena ponašanja i naučene operacije koje donose poslije u naše oružane snage. Pa me zanima od strane samoga Ministarstva obrane na koji način upravo pripadnike kontingenata koji su u ovakvim misijama, evo konkretno kroz operaciju SEA GUARDIAN, da li te pripadnike koristimo kao predavače na vojnim učilištima? Da li ih koristimo u ustrojstvu obalne straže? Da li, na koji način koristimo upravo iskustva koje pripadnici tih kontingenata donesu nazad u naše oružane snage? Hvala.
Poštovani državni tajnik Jakop.
Poštovani zastupniče, stvarno hvala vam na postavljenom pitanju jer možda ja sam pokušao ovoga prilikom na neki način predstavljanja ove točke pokazati da Ministarstvo obrane i HV pokušava sudjelovati sa svim rodovima i svim granama u određenim operacijama u skladu sa mogućnostima, znači i financijskim i, i ovoga ljudskim kapacitetima. Tako da smo odabrali određene operacije koji ste, jednu od kojih ste vi naveli je SEA GUARDIAN, al isto tako smo za Hrvatsko ratno zrakoplovstvo ima sudjelovanje na KFOR-u sa helikopterima, isto tako smo sudjelovali u Litviji sa Patriama, isto tako evo topništvo sam ja nekako izvuko radi toga da sam bio možda nekom, možda mi malo više pri srcu jer sam bio načelnik topništva, znači pokušavamo za svako, za svaku rod, granu, nekako naći mjesto da bi sudjelovali u međunarodnim operacijama [[Upadica: Hvala]] Prvo preko obuke, drugo zbog ciljeva ispunjavanja, [[Upadica: Hvala, hvala lijepa]] ciljeva i zadaća.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Rade Šimičevića, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, HV je pobjednička vojska što je to dokazala u Domovinskom ratu i ona je ponos svoga naroda. Oni će zasigurno obaviti sve zadaće profesionalno i odgovorno u, u ovim misijama i važno je ovdje naglasiti da smo mi pripadnici određenih saveza i da trebamo i sudjelovati u određenim operacijama. Bitno je reći da to nisu borbena djelovanja nego da su to mirovne misije o očuvanju mira i jako je isto tako važno da su svi rodovi vojske, kolko sam pročitao u ovim materijalima, zastupljeni u ovim, u ovim misijama. Kakva su vaša dosadašnja iskustva sudjelovanja HV-a u misijama i da li vi podržavate aktivno sudjelovanje HV-a u, u misijama mira? Hvala lijepo.
Poštovani državni tajnik.
Hvala vam lijepa na pitanju. Naša iskustva su pozitivan, pozitivna i to je jedan od razloga zašto smo i danas predložili da bi nastavili sudjelovanje u takvim operacijama iz više razloga. Jedan, maloprije sam napomenuo, da je to nam bitno zbog interoperabilnosti, bitno nam je zbog obuke, bitno nam je zbog usvajanja standarda jer mi smo sastavni dio ovoga i članica NATO-a i EU, a isto tako i UN-a. Sve, sva ta iskustva u biti, svaka od tih operacija vam traži vrednovanje, znači unutar operacije se ocjenjuje ovoga kako je netko doprinio, ali isto tako imamo uspostavljen sustav naučenih lekcija da bi mogli iskustva prenositi na druge. Maloprije je bilo spomenuto, da, koristimo i ljude koji su bili u operacijama da budu predavači, da budu instruktori i da se ta znanja aktivno prenose u realnom vremenu na naše postrojbe koje nisu mogle sudjelovati u međunarodnoj operaciji.
Hvala lijepa. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Anđelka Stričaka.
Hvala potpredsjedniče HS, kolegice i kolege, državni tajniče. Mirovne misije, naša vojska ide pod potkroviteljstvom UN-a, EU i NATO-a. Sami naziv mirovne misije govori da su u službi mira, znači da kriznim žarištima pomognu kod uspostave mira. Prva mirovna misija je bila u Sierra Leoneu, zapadni dio Afrike, e a sad su već bliže te mirovne misije, Kosovo, Sredozemlju itd. odnosno činim mi se i imam neki dojam da su krizna žarišta sve bliže našoj domovini. I upravo zbog toga smatram da je dobro da naša HV bude u njih uključena zbog svega ovog što ste naveli i da uvježbavamo određene operacije sa našim saveznicima, da imamo dodatna iskustva, znanje, informacije jer kao što sam napomenuo krizna žarišta su sve bliža našoj domovini. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Jakopa, državnog tajnika Jakopa, oprostite.
g. Zastupniče, meni je drago da je i Hrvatska i HV kao sastavni dio na neki način prešla iz faze kad smo bili korisnici takvih operacija u, u fazu kada možemo doprinositi ovoga stabilizaciji, miru i sigurnosti u svijetu tako da evo, to je naš mali doprinos i u skladu sa našim mogućnostima i u pravu ste, isto tako, da nekad smo možda sudjelovali u nekim operacijama kada su bile daleko od doma, ali sada nam je isto tako prioritet doprinijeti i našem neposrednom okruženju.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Deura.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, ovo sigurno da ovoj potpori mira dajemo potporu, ali i HV uz sve ovo do sad što smo vidjeli, u svim misijama i pokazuje i sigurnost koju daje prepoznatljivost, ali evo, ja bi želio, a i odgovornost koja je prepoznata kao jedna ozbiljna, ozbiljna sila koja može sudjelovati rame uz rame sa svim članicama NATO-a. A mene zanima, osobito tu ste spomenuli Poljsku i sposobnost koju je HV pokazuje u toj operaciji pa bi volio čuti, evo, koliko su te sposobnosti i u što možemo još očekivati jer biti uistinu je Poljska jedna od glavnih članica NATO-a i rame uz rame sa SAD-om i volio bi čuti koje još možemo sposobnosti očekivati i koje će biti pokazane. Hvala vam.
Poštovani državni tajnik Jakop.
Hvala vam lijepa na ovom pitanju. Ja evo mogu sa ovog mjesta reći da naše sudjelovanje u mirovnim misijama, praktički u svim mirovnim misijama je ocjenjenom ili vrlo dobrom ili odličnom ocjenom, tako da to pokazuje da imamo nešto prenijeti na naše mlade snage ili postrojbe koje su, koje nisu imale mogućnost biti u međunarodnim operacijama, ali to potvrđuju i razne pohvale i nagrade kako tu postoji nekoliko razina, ja bih rekao, ne? Kako ona formalna ocjenjivanja koja su unutar NATO, EU i UN-a, tako i od zemlje domaćina ili nositelja operacije i ja moram se ovdje pohvaliti da smo stvarno veliki broj, praktički u svakoj operaciji primili smo određene zahvale, da li zemlje domaćina ili [[Upadica: Hvala.]] ovoga nositelja operacije.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Franka Vidovića.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Dakle, poštovani državni tajniče, prvo moram konstatirati, više ste nam vi podataka sad rekli nego što piše u godišnjem izvješću o međunarodnim misijama. Dakle i tijekom svog izlaganja spomenuli ste Afganistan, da je na momente bilo angažirano preko 550 ljudi u samoj misiji, znamo da se to donosilo u parcijalnim odlukama još u prošlom sazivu Sabora. Ono što je problem, upotrijebili ste i riječ kao što znamo, a ne znamo, nismo dobili izvješće do dan danas, dakle većina ljudi tu koji sjede u Saboru ne zna kako je završila misija u Afganistanu, zašto je završena, koji su efekti te misije, itd. Hvala.
Poštovani državni tajnik Jakop.
Pa i za ovo dat ćemo izvješće u skladu sa pozitivnim propisima iz zakona. Budite sigurni da ovo godišnje izvješće bude malo šire i veće nego je bilo dosad i meni je drago ako sam uspio kroz uvodno izlaganje dati možda evo, u ovom Visokom domu više informacije nego ste imali do sada, a ja kažem znamo, dobro, možda mislim na sebe, mislim da znam ono što radim i radim uvijek u skladu sa pozitivnim propisima, ali u cilju da to bude najbolje što je moguće dati od mene RH.
I zadnja replika je poštovanog zastupnika Vilima Matule.
Hvala potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče. Sea Guardian je NATO misija koja u Mediteranu u međunarodnim vodama radi na sprječavanju krijumčarenja oružja. Ali ona pruža i operativnu pomoć i surađuje s operacijom EUNAFOR MED IRINI koju provodi EU. Radi implementacije Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 2292 iz 2016. g., e sada, mene zanima i pitanje bi bilo, jer to u obrazloženju ste izostavili reći kako ovaj, se to uključuje, pitanje je, možete nam objasniti na koji način NATO misija Sea Guardian surađuje se IRINI misijom u segmentu sprječavanja krijumčarenja ljudima?
Poštovani državni tajnik Jakop.
Poštovani zastupniče, hvala vam lijepa na ovom pitanju. Ja sam imao na stranici 9 još i dodatne podatke, hvala vam na toj mogućnosti. Znači mi i sada kao odgovorna članica i NATO i EU imamo i u mirovnoj misiji IRINI isto tako pripadnika koji sudjeluje u zapovjedništvu operacije u Rimu i jedna od zadaća tog zapovjedništva je usklađeno djelovanje. Kad pogledate koliko je broj članica EU, ujedno i članica NATO-a, budite sigurni da svi, sve te članice, kao i mi, pokušavamo napraviti neki, imati neku dodanu vrijednost. Tako i mi pokušavamo kroz ovog jednog pripadnika u IRINI-u imati dodatnu vrijednost kad je naš brod uključen u operaciju Sea Guardian, da bi postigli taj dodatni učinak jer ne možemo poslati neograničen broj ljudi u IRINI iako je to jedna od prioritetnih operacija EU.
Hvala. Hvala vam lijepo. Sad idemo na klubove zastupnika. Prvi je Klub zastupnika Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Stipo Mlinarić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege. Prije nekoliko dana Vlada nam je dostavila 4 prijedloga odluka o sudjelovanju u operacijama i 2 prijedloga odluka o sudjelovanju i aktivnostima OSRH u različitim međunarodnim vojnim misijama. Sadržajno i tematski, to je nastavak Izvješća o obrani za 2019. g. o kom smo raspravljali prije 2 mjeseca i za koje smo zaključili da zorno oslikava vazalnu, a ne partnersku poziciju RH u NATO savezu i u EU. No konkretno o temi odnosno točki dnevnog reda ovdje se radi o operacijama koje su različite prema nositeljima tih operacija. A iz tog proizlaze i druge razlike koncepcijske, političke, percepcijske i druge. Nositelji dviju operacija su Ujedinjene nacije, nositelji drugih dviju operacija su zajednički EU i NATO, a nositelji dviju aktivnosti je sam NATO. Prostorno će se te misije odvijati od Kosova i Poljske preko Sredozemnog mora i Crnog mora. Do osiguranja plovidba na izvaneuropskim prostorima ne sumnjam da će hrvatski vojnici biti dorasli zadatku kao što znam nažalost da hrvatska politika nije i neće biti, neće biti dorasla svom udjelu u ovom zadatku da bi kao ravnopravna članica UN-a, NATO-a i EU sudjelovala aktivno u oblikovanju sigurnosnih i vojnih strategija tih međunarodnih asocijacija. Za sada je potpuno pasivna i jalova jer da nije takav, inicirala bi raspravu i aktivnosti glede sigurnosne strategije koja se odnosi na prostor BiH. Ovaj prostor nama susjedne republike je regionalni, europski i svjetski interes i problem. Naime, geostratejski problem prostora BiH je došao u središte svjetske i europske pozornosti davne 1878.g., Berlinski kongres i ostao neriješen tj. u središtu pozornosti sve do sada, te se ne nazire kada će se stabilizirati. Zar treba podsjećati da se je povod Prvom svjetskom ratu dogodio na prostoru BiH, te da različite i složene nestabilnosti na ovom prostoru bi četvrt stoljeća nakon Testonskog sporazuma predstavljaju jednu od glavnih destabilizirajućih prijetnji europskoj i svjetskoj stabilnosti. Površan pogled na zemljopisnu kartu jasno pokazuje da su prostori države BiH i RH iznimno povezani i među uvjetovani na niz načina odnosno RH ne može biti stabilan ni na jedan način ukoliko nema stabilnosti na prostoru BiH, te obrnuto, BiH ne može biti stabilna ni na jedan način ako nije stabilna RH. Stoga postavljam ključno pitanje, što je RH kao punopravna članica UN-a NATO-a i EU-a učinila da te 3 iznimno moćne svjetske i europske asocijacije usmjeri na oblikovanje konkretnih i učinkovitih strategija i politika koje bi stabilizirale prostor BiH? Odgovor je nažalost potpuno razočaravajući. Hrvatske državne institucije posljednja 3 desetljeća u tom pogledu nisu učinile ništa konkretno i pro aktivno nego su potpuno pasivni, nedoraslo i iskompleksirano prepustile razapinjanju međusobno suprotstavljenim i često mijenjajućim prohtjevima i sukobu interesa moćnih država ovih asocijacija. To je bilo najočiglednije i najbolnije tijekom srbijanske oružane agresije '92. do '95.g. kada je jedino hrvatska strana tj. RH promptno i bez pogovora prihvaćala i izvršavala sve prijedloge koji su stizali od tzv. međunarodne zajednice, pa i one međusobno suprotstavljene. Najveću cijenu takve državničke nedoraslosti plaćali su, a naročito sad plaćaju Hrvati u BiH, te po tome i RH kao država. Brojne ponižavajuće primjere nepotrebno je navoditi jer se događaju i svjedočimo im svakodnevno. Stoga smo mi u Domovinskom pokretu odlučili učiniti sve da se zaustavi taj hrvatski jad, te predlažemo da se u HS otvori žurna rasprava koja bi u narednih nekoliko mjeseci artikulirala jasnu i razrađenu strategiju sukladnu međunarodnim, ali i hrvatskim interesima radi poduzimanja konkretnih gospodarskih, političkih i sigurnosnih mjera UNA-a, NATO-a i EU-a u svrhu sveopće stabilizacije na prostoru BiH. Ja ću ovom prilikom posebno se osvrnuti na prijedlog odluke o sudjelovanju oružanih snaga RH u Operaciji potpore miru SEA GUARDIAN. Ova operacija u javnosti se predstavlja kao borba protiv krijumčarenja izbjeglica, a zapravo se u najvećoj mjeri bavi spašavanjem i zbrinjavanjem izbjeglica na Mediteranu. Riječ je o operaciji kojom se NATO pridružio postojećoj operaciji EU na Mediteranu koje se službeno naziva SOFI. Prema podacima EU samo u 2015.g. je tom akcijom na Mediteranu spašeno 730.000 izbjeglica. Hrvatska svakako treba sudjelovati u akcijama spašavanja izbjeglica od utapanja, ali osobno bih bio sretniji da se ovim spašavanjem u ovim akcijama bavimo odvraćanjem izbjeglica od nezakonitog prelaska morskih i drugih granica EU. Hrvatska se više suočava s problemom nezakonitog ulaska izbjeglica preko granice s BiH. Postoje očite intencije da se dio tih izbjeglica prebacuje organizirano i uz potporu organa BiH. Mi se suočavamo s uvozom izbjegličke krize iz BiH i to sve više postaje ugroza za sigurnost naših granica i naših građana koji žive uz granicu, dakle to postaje i sigurnosno pitanje hrvatske države baš kao što je nekad s teritorija BiH na Hrvatsku napadao srpski agresor, a da je to službeno Sarajevo slabo vidjelo, okretalo glavu, sad se to događa i sa izbjegličkim valom. Moglo bi se govoriti da se ovakvim ponašanjem organa BiH pokušava destabilizirati Hrvatsku na osjetljivom pitanju izbjeglica. Smatram da kao članica NATO saveza koja sudjeluje u ovim vojnim operacijama, imamo pravo tražiti od tog istog saveznika da svoje pregovore o ulasku BiH u integracije uvjetuje i strožom kontrolom granica od strane te države. Pogotovo zato jer službeno Sarajevo uživa veliku potporu nekih moćnih članica NATO saveza poput Turske i SAD-a. Smatram da je naša obveza prema EU i prema NATO-u, naročito prema našim građanima, da učinimo sve da susjedna BiH Hrvatske granice smatra, ne samo granicama susjedne države, nego i granicama EU i NATO saveza. Ako ispunjavaju svoje obveze u okviru tog saveza, imamo pravo tražiti potporu u politici suzbijanja imigrantske krize koje nam dolazi iz BiH. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika biti će onaj Hrvatskih suverenista, a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnici Sačić i Zekanović. Najprije poštovani zastupnik Sačić. Izvolite.
Hvala vam lijepo g. predsjedavajući, poštovani tajniče državni, poštovani kolegice i kolege, hrvatska javnosti. Kao što znadete, dakle, mi smo pretrpili ogromne, ogromne ratne štete od velikosrpske agresije i uz pomoć hrvatskog naroda, posebno uz pomoć našeg iseljeništva uspjeli smo se nekako obraniti enormnoj sili koja nas je napala u agresiji tih 90-ih godina i uz Božju pomoć uspjeli smo se održati do kraja '91. g. koje su bile najkritičnije godine. Bili smo itekako sretni što nam je predsjednik Tuđman, zajedno sa našim tadašnjim vodstvom omogućio, osigurao uz međunarodnu zajednicu pomoć, dolazak snaga UNPROFOR-a, koji je bio i jedan od iznimnih, iznimnih, važnih, značajnih, sudbonosnih, isto tako, ovaj, međunarodnih oblika potpore hrvatskoj slobodi jer smo se mi u tom periodu oporavili i bili u stanju osloboditi svoje područje kroz kasnije oslobodilačke akcije. Kroz takve naočale i kroz takvu prizmu mi, Hrvatski suverenisti danas gledamo težnju naših prijatelja u R. Kosovo gdje šaljemo svoje hrvatske vojnike, pobjednike, ratne pobjednike koji su cijenjeni u međunarodnoj zajednici sa iznimnim sposobnostima, vještinama. Bogu hvala da je tako, iskovani su baš, nažalost u ratu i kao takvih danas u na iznimnoj cijeni, mislim da su oni najveća vrijednost našeg Ministarstva obrane. E sad, ono što je dobro, posebno naši prijatelji u R. Kosovo, mnogi od njih, albanski sinovi pomagali su nama da se branimo i oslobađamo, i samo po sebi, razumljivo da im budemo na pomoć u ovoj mirovnoj operaciji za stabilnost za odvraćanje od bilo kakvih neprijateljstava za očuvanje javnog reda i mira, suradnje, kako se to tamo uredno objasnili. No, isto tako, malo nas brine ta, ovaj, ta, ta, brojka prisutnosti, prvo je bilo sa 40 ljudi, 2 helikoptera, pa 80, evo sad smo došli do 150, mislim da bi to bilo u odnosu na sve ostale države koje sudjeluju u tome jedno naše vršno opterećenje. Jest da smo u proračunu osigurali oko 145 milijuna kuna za sve te aktivnosti i od Litve, Poljske, ovaj i ove UN aktivnosti, Somalija, dolje i tako, Sea Guardian. No, moramo voditi računa ovaj, da nama objektivno gledajući prijeti također, i mi priželjkujemo angažman HV-a na hrvatskim granicama. Ne znamo kako će eskalirati ta kriza migrantska, ilegalni migranti su pred vratima, čuli smo i maloprije od naših kolega, znademo, pratimo, vidimo svakodnevno, naši mediji o tome baš kontinuirano ne izvještavaju, više je u fokusu Covid, međutim, tu su kolone izbjeglica kroz Gorski kotar, dolje, svaki dan to vidimo, ilegalnih, gdje naša policija, granična policija ne može sve to apsolutno očito pokrivati jer to nam čak sugeriraju naši kolege iz Slovenije, iz Mađarske, pa čak iz Italije. E sad, ono što treba reći da se sustav NATO-a u koji smo ušli, koji na traži našu pomoć i od njega mi očekujemo potporu i pomoć, uz njega smo sigurniji, nekako sa manje strepnje gledamo na sve te ispade naših susjeda, velikosrpstva. Evo, izabrali smo, nedavno svjedoci smo izabranog mladog, pametnog, lijepog gradonačelnika Banja Luke, kad ono još gore nego ovaj prije, Dodik, još više negira sve te ratne zločine, genocide, još više promovira velikosrpsku politiku, da ne govorimo o našim ovaj susjedima u Republici Srbiji, njihovim težnjama, nekakvim željama da se naoružavaju, da budu bolji od Hrvatske, s time se hvale, da više ulaže u svoje naoružanje, pa onda kad smo u tom sustavu NATO nekako nam je lakše, znademo eto, tu su ako bude išta, a na kraju, predsjednik Bush je rekao, Hrvati, nikad vas više nitko neće napasti kad ste u sustavu NATO-a. E, to košta, to traži određene danke, kako u materijalnim sredstvima, tako i u našim ljudima, Bogu hvala da ste, da smo izašli iz Afganistana, pokoj duši vojniku koji je tamo nastradao, koji su krv tamo prolili. Držimo se što bliže našoj domovini Hrvatskoj, a naš hrvatski vojnik voli, on voli biti u suradnji sa drugim stranim vojnicima, on se tu potvrđuje, on tu dolazi do izražaja. Mi osjećamo i znamo naši prijatelji su u HV-u da oni s radošću idu u te misije, ali želimo im sreću da im se ne dogodi rizik onaj koji su u Domovinskom ratu proživljavali, neka to bude za sad samo jedna dobra preventivna akcija, bez uporaba sredstava koji mogu dovesti do gubitka života i neka to bude jedna strateška vježba u kojoj će oni obnavljat i obogaćivat svoja stručna znanja. Hvala vam lijepo. Gospodine Hrvoje.
Nastavit će poštovani zastupnik Zekanović. Izvolite.
Poštovani državni tajniče, poštovani potpredsjedniče HS-a. Ja bi se danas spomenuo jednog čovjeka, a to je Josip Briški to je hrvatski vojnik koji je poginuo u Afganistanu u mirovnoj misiji u kojoj je sudjelovala HV. I mi danas ovdje složit ćemo se više-manje sa svim što nam je danas državni tajnik izložio, ali ipak imajmo na umu da mirovine misije bez obzira koliko se mi s njima slažemo i svjesni smo da naša država, naša vojska mora pomoći stvaranju mira u svijetu, ponekada mogu završiti na način da neki hrvatski čovjek, hrvatski vojnik ja ću čak reći i hrvatski heroj u ovom smislu više nije među živima i to je ono bitno što treba naglasiti. Ono što bi još naglasio što se tiče SEE GUARDIAN mirovne misije to je jedna misija koja je iznimno važna u tom smislu i smatram da bi tu Hrvatska morala uložiti i veći trud jer problem nelegalnih migracija je problem koji će rasti, problem koji neće stati. I naposljetku spomenuo bih još misiju na Kosovu u smislu KFOR-a, ako postoji narod koji je s nama bio u svojevrsnom savezništvu to je bio Albanski narod, to su bili naši Kosovari, to su Albanci i mislim da je ovdje i njima iznimno stalo da upravo hrvatska vojska koja je s njima u neku ruku saveznička vojska sudjeluje u tim misijama i oni to itekako znaju prepoznati hrvatsku vojsku u tim misijama i drago im je kada vide uz oznake mirovne misije i hrvatsku zastavu na ramenu hrvatskog vojnika. I u tom smislu upravo zbog tog jednoga nikad dogovorenog savezništva koje postoji, drago mi je da hrvatski vojnici tamo idu zajedno sa ostalim međunarodnim snagama. Nemojmo zaboraviti tko je ipak uz naš narod u Domovinskom ratu bio beskompromisno, bez onoga ali uz nas i oblačeći uniforme hrvatske vojske i na svaki drugi način na koji su nas podupirali, to su bili Albanci. S tim da moram naglasiti ovdje da je ta mirovna misija, da se malo prisjetimo te povijesti, da ona kreće od 1999. godine kada su SAD kada je NATO pakt bombardirao Srbiju što im oni nikad nisu oprostili, ja ću reći zasluženo Bogu hvala, žao nam je što to nisu napravili i ranije devedesetih godina, ne bi bilo ni rata u Hrvatskoj i spomenut ću da je i hrvatska vojska smještena tamo u bazi djelom u Bondsteel, bon Bondsteel je jedan od najvećih američkih vojnih baza općenito u svijetu sa 7, 8.000 vojnika i smatram da tamo i hrvatska vojska koja je stekla iskustvo i u Domovinskom ratu može što naučiti i Amerikance, a da mi možemo nešto naučiti od Amerikanaca, dakle palac gore za misiju KFOR.
Sljedeći klub zastupnika je onaj SDP-a, a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnici Kuzmanić i Vidović. Najprije poštovani zastupnik Kuzmanić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Lijepo pozdravljam sve zastupnike i državnog tajnika Jakupa i tajnika Ministarstva obrane gospodina BAraća. Puno smo slušali o destruktivnosti oporbe, a ono je upravo ono u čemu vas mi želimo razuvjeriti. Hrvatska oporba, bar što se SDP-a tiče uvijek je konstruktivna kada se radi o interesima hrvatskih građana i o interesima Hrvatske države. Ovakve odluke upravo tome doprinose, one su u interesu Hrvatske države. Zašto? Mi se moramo osuvremeniti. Današnja Hrvatska nije ona Hrvatska od prije 20, 30 godina, mi smo danas punopravna članica EU, mi smo punopravna članica NATO-a, mi smo punopravna članica UN-a. Ono što mi moramo postati, a to je ravnopravan partnere, mi moramo biti ravnopravan partner u svim tim savezima. Naime, klub SDP-a će podržati ovo, mi dajemo potpunu podršku, punu podršku sudjelovanju hrvatske vojske u misijama ovako humanitarnog i mirovnog karaktera, a posebno veseli što po ovim pitanjima postoji jasan i nedvosmislen konsenzus unutar kluba, a i osobno sam ponosan što smo od države koja je donedavno trebala jedan oblik ovakve pomoći, sada smo država koja sudjeluje i pomaže u uspostavi mira i stabilnosti. Duboko vjerujem da od nas zastupnika, bez obzira na stranačku pripadnost gotovo nitko ne dvoji o sudjelovanju hrvatske vojske u misijama ovakvog karaktera. Ono što sam možda već prije pričao i na Odboru za obranu i ovdje u HS-u, a to je da na ovaj način hrvatska vojska mora iskoristiti tu priliku da razmjenom određenih iskustava i znanja doprinese jačanju Oružanih snaga u RH, ali isto tako da jačamo i naše gospodarstvo odnosno našu industriju jer nema jake industrije bez jake države, a vojna industrija bitna je komponenta toga sustava. O tim stvarima sam pričao s ove govornice prije, a pričat ću i ubuduće. Samo jaka država ima jaku industriju i mi moramo iskoristit ovu priliku da na neki način na ovim misijama sa našim znanjima i vještinama i s našim proizvodima upoznamo i naše partnere i da budemo ravnopravni u tome, da na taj način jačamo naše i gospodarstvo, našu vojnu industriju i da ojačamo hrvatski suverenitet i hrvatsku stabilnost. Znači, jedino što smo htjeli predložit po ovom pitanju, to je amandman koji će kolega Vidović detaljno obrazložiti, a on se tiče da se jednostavno HS godišnje jednom detaljnije izvijesti o ovim operacijama, ali kao što ste čuli, više smo o ovim operacijama saznali ovdje sada od generala Jakopa nego što smo, državnog tajnika Jakopa, ispričavam se, nego što smo to znali iz izvješća i svih materijala koje smo do sada dobivali. Stoga dajemo punu podršku ovome u nadi da ćemo o ovakvim stvarima biti malo detaljnije obaviješteni. Hvala.
Nastavit će poštovani zastupnik Vidović, izvolite.
Hvala lijepa. Dakle, nama u Klubu SDP-a je savršeno jasno da se radi o preuzetim međunarodnim obvezama kroz saveze itd. da je Hrvatska integrirana, hvala Bogu, i u euroatlantski savez odnosno u NATO, da je integrirana u EU itd. i jasna je stvar da mi ćemo to podržati jer to je, to su misije koje se već odvijaju, pa praktički od 2008., 2009. neke od njih, čak i ranije. Međutim, onaj dio sa kojim nismo zadovoljni se tiče samog izvještavanja o tim misija. Evo kad sam danas rekao u replici da ste vi državni tajniče nam dali više podataka nego što postoji u izvješću, tu je i dokaz toga, dakle godišnje izvješće o obrani. Što se tiče doprinosa međunarodnoj sigurnosti to ide od 92 do 97 stranice, dakle na 5 stranica je stalo 11 misija. Pretpostavljam da ćete se svi složiti sa mnom da to nije ozbiljno izvještavanje. Dakle, HS fale podaci o financijskom aspektu tih misija, fale nam podaci o koristima koje imamo u tim misijama, a spominjali ste ih kroz ineroperabilnost, kroz suradnju sa drugim NATO članicama itd., itd. i jasno nam je da je sudjelovanje u misijama praktički dio obuke HV-a odnosno oružanih snaga RH. Jasno nam je da je to ogroman doprinos međunarodnoj sigurnosti, da su sve misije u kojima Hrvatska sudjeluje praktički, ha mogli bi reć gotovo pa humanitarnog karaktera, dakle one su usmjerene na održavanje mira, a nisu usmjerene na ulazak, uspostavu mira il tako nešto, dakle to nisu ratne operacije, to su operacije koje su okrenute čak i prema podizanju na neki način razine u određenim državama demokratskog života itd. Zbog toga mislimo da nema smisla praktički uskraćivat te podatke ovom visokom domu. Dapače, mislim da su to podaci na koje bi svi trebali bit ponosni jer HV gdje god dođe dobiva odličja, dobiva pohvale, al mi o tome ništa ne znamo, dakle to mi čujemo evo iz vašeg govora danas. Mislim da su to stvari koje bi trebali znat, kao kažem i financijski aspekt da dobijemo kroz proračun na jednoj stavci koliko je, kolika je cifra angažiranja oružanih snaga RH u međunarodnim operacijama, ali ne znamo to po svakoj operaciji koliko je, ne znamo koje su koristi, kažem niz stvari. E zbog toga mi u Klubu zastupnika SDP-a smo odlučili podnijet amandman koji će glasiti da se obvezuje Vlada RH da jedanput godišnje podnese posebno izvješće HS o sudjelovanju pripadnika oružanih snaga RH iz točke jedan ove odluke, u principu u svim odlukama je točka 2 ta koja je ovog momenta sporna. A što se tiče obrazloženja, jasno da držimo da je potrebno vezat Vladu RH da jednom godišnje podnosi posebno izvješće za svaku misiju ili Operaciju potpore miru, a ne samo u okviru godišnjeg izvješća u obrani. Zatim, zbog brige praktički za interes državni, dakle na kraju krajeva i zbog brige za samog hrvatskog vojnika kojeg šaljemo u misiju, a to je, drage kolegice i kolege, naša odgovornost, mi dižemo ruke za to i kad spominjemo pokojnog hrvatskog vojnika Josipa Briškoga, mi smo ti koji smo digli ruke za to. Savršeno je i prirodno da onda tražimo i izvješće o tim stvarima. Dakle, i zbog toga, zbog transparentnosti, na kraju krajeva 21. stoljeće je, mislim da smo neke stvari ostavili iza sebe da imate jednak pogled kao i mi što se tiče oružanih snaga RH, da nema smisla bilo što tajiti i da podaci koji su klasificirani, oni su klasificirani i dostupni su malom broju ljudi, ali ne vidim što bi u međunarodnim operacijama trebalo biti klasificirano. Mislim da ovi podaci na koje mi apeliramo da su podaci u principu koje ne bi trebalo tajiti, koji na kraju krajeva i nisu kao takvi štićeni. Prema tome, moram također naglasit da naš amandman ide u smjeru dakle da dobijemo sadržaj, ne da dobijemo formu. Zadovoljit će nas i ako se u okviru godišnjeg izvješća proširi ovaj dio koji se tiče međunarodne suradnje odnosno međunarodnih aktivnosti oružanih snaga RH i ako to bude daleko iscrpnije nego što je sad. Kažem složit ćete se sa mnom na pet stranica jedanaest misija, evo toliko od mene i hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika bit će onaj zeleno-lijevog bloka u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Rada Borić.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče Jakup. Drago mi je da ovdje evo i kao žena govorim o temi kao što su mirovine misije ili mirovine operacije. Čini se da je to bio neki prostor za muškarce i s ponosom, a o tome ću govoriti u pojedinačnoj raspravi, govorim i o značajnom broju žena koje su zastupljene u našim mirovnim operacijama i koje čine onu dodatnu vrijednost tim mirovnim operacijama. Klub lijevo-zelenog bloka želi dakako podsjetiti da odvajamo prilična sredstva za mirovine misije u '21. ćemo izdvojiti 145 milijuna 834 tisuće i dakako da svi znamo i koji je značaj mirovnih misija. Znamo da su obaveze kao što je upravo rekao kolega Vidović i druge kolege i preuzete iz različitih međunarodnih dogovora i ugovora i ono što smatramo da je izuzetno važno da pojedine misije doista doprinose stabilizaciji i održavanju mira i pomoću u izgradnje lokalne zajednice da naravno i naši vojnici imaju mogućnost, neću reći testiranja, već da pokažu i svoje sposobnosti i svoje vještine, svoju uvježbanost i ono što je važno suradnju s drugim vojnim misijama. Oni imaju rekla bih da su najzaslužniji ustvari u tom prenošenju znanja, vrlo četo upravo pohvale i dobivamo da ono iskustvo koje smo stekli iz Domovinskog rata i one vještine su vrlo korisne u nekim drugim sredinama. Ali ono što dodatno smatramo da je važno i za naše vojnike, mi svi govorimo o cjeloživotnome učenju da i naši vojnici odlaze u multikulturalna okruženja u različita okruženja. Evo nema ovdje nekih kolega koji bi, osim policije, vrlo rado i vidjeli i vojsku i jučer smo čuli kolegu koji je govorio da je zbog izbjeglica planinarski dom da su vrata bila zavarena, a kao što znamo on je kršćanin pa mislim da nije baš kršćanski zavarivati vrata bilo kome u ovim teškim vremenima. Dakle mislim da su sudionici izuzetno hrvatske vojske u svim našim misijama nešto što bi mogao biti ogledni primjer. Ali ono što mi se čini da smo propustili, a to su da ta stečena iskustva u mirovnim misijama bi mogla biti korisna i u procesima transformacije našeg vlastitog obrazovnog sustava i ne znam koliko se ta stečena znanja i iskustva koriste. Naime, mi još uvijek nemamo nešto što bismo mogli nazvati ako hoćete, neću reći možda nije dobra riječ i nije iz vojničkoga rječnika, da bismo mogli imati dobar priručnik naučenih znanja i vještina koje bi se mogle sustavno i primjenjivati u oblikovanju naše sigurnosne politike i morali bismo se odlučiti što za nas znači sigurnost. Da li je to ljudska sigurnost ili to samo sigurnost vojske na granicama? A mi mislimo da upravo naše sudjelovanje u mirovnim misijama opovrgava ideju samočuvanja statusa quo, a naše misije to ne rade. One doista tamo i kolege su i prije mene govorile, one tamo promiču, demokratizaciju, razvoj zajednica, ako hoćete i ekonomski razvoj zajednice i jačanje vladavine prava. Međutim ono što je nama jako važno, a ide u smjeru ovom o kome sam govorila, da te misije moraju biti i poduprte adekvatnom razvojnom pomoći. Vidjeli ste koliko je jedan jedini amandman koji je prihvaćen od gospođe Petir, dijelom iz nerazumijevanja jer nije ga oblikovala kao priču oko razvojne pomoći od milijun i po kuna što znači pomagati progonjenoj bilo kojoj zajednici. I mislim da također kao kršćanka je mogla naći neki drugačiji termin što znači pomagati jer ima i drugih različitih manjina gdje naše mirovine snage odlaze koje negdje tamo proganjana manjina. Ono što nas brine je da mi nismo odvojili dovoljno sredstava za razvojnu pomoć, štoviše nama je odbijen amandman kojim smo htjeli povećati razvojnu suradnju kako bi bili prisutni razvojnom suradnjom i u zemljama u kojima imamo već vojne misije, možda malo manje malobrojnije no što će sada biti na Kosovu, ali prisutnost zajedno tzv. vojnoga elementa i onoga što zovemo razvojnom suradnjom sigurno je drugačija no samo je čuvanja statusa quo kakav god tog trenutka bio. Kada pogledamo projekte međunarodne razvojne suradnje za prošlu godinu, samo smo simbolično uložili sredstva u Kosovo i u Libiju npr. 15.614 za stipendije studentima iz Libije, ovdje se govorilo o SEE GURARDIANU trebalo bi doista i vidjeti što to znači i koja je to pomoć ako je to doista jedna valjda prosječna saborska plaća uložena u obrazovanje studenata iz Libije. U druge zemlje koje se tiču ovih mirovnih misija Somalija, Indija, Pakistan, Zapadna Sahara i Libanon nula kuna, bez obzira što u tim nekim zemljama po petoro ili šestoro ljudi. Ono što zabrinjava također je da recimo zašto nemamo u ovome što sam rekla katalogu nekih iskustava i znanja mirovna misija u Afganistanu za koju bismo na tragu ovog zahtjeva gospodina Vidovića, mislim da Sabor zaslužuje jedno završno izvješće nakon mirovine operacije u Afganistanu, ne samo koliko se potrošilo sredstava jer kako se kaže ono za prolivenim mlijekom ili ne prolivenim ne treba govoriti. Što smo naučili? Ja se sjećam da tamo u razvojnoj pomoći je bila pomoć npr. za jednu školu u jednom dijelu Afganistana ili da je bila za razvojni projekt žena koje su se bavile novom proizvodnjom u nekom malom razrušenom gradu. Tamo su naši vojnici i vojnikinje bili primljeni kao domaćini, a ne kao gosti. Dakle, tamo, to je neka vrsta koju imate paralelno suradnje. Malo i žalosti rekla bih, vidjeli smo da najviše smo, da smo najviše financijski prisutni u NATO misijama, pa onda u EU misijama, znamo kakva je priča oko EU vojske. Tek smo simbolički prisutni u UN-ovim misijama. Zašto imamo takvu neravnotežu? Da li smo zaboravili dobru stranu UN-a na našem području vezano i uz mirnu integraciju Podunavlja? Bez obzira koje smo imali kritike, pa nećemo biti na tragu Trumpovske politike koja bi smanjila sredstva za sve, pa tako i za UN vjerojatno vezan i uz to. Brine nas također, kao i kolege iz SDP-a, da se odustalo od redovnog izvještavanja HS o provedenim misijama. Predlažete da se o ovim misijama izvještava u godišnjem izvješću o obrani, dok bi mi radije da praksa ostane kakva je bila i prije. Dakle, posebna godišnja izvješća kao što danas ne raspravljamo o svakoj misiji, pa bar da kumulativno sve misije jednom godišnje, a kada neka misija završi onda bismo željeli i vidjeti kako su utrošena sredstva, koja sredstva, dakle to imamo pravo, a rekla bih imamo i odgovornost prema, prema tome. Tražit ćemo također i mi da se ta praksa vrata, možda se i dogovorimo da ne pišemo dva, dva amandmana. I na kraju, također i prošle godine donijeli smo Zakon o sudjelovanju civilnih stručnjaka i stručnjakinja, tako se i zove Zakon o sudjelovanju civilnih stručnjakinja, stručnjaka u međunarodnim misijama i operacijama, pa me zanima glede u svezi toga zakona, doista koje mjesto imaju civilne stručnjakinje i stručnjaci, kao što sam rekla da kada našu vojnu misiju prati dobra razvojna suradnja i da kako i financijska pomoć za ono što u nekoj zajednici se prepoznaje da je njima važno, a ne što bismo mi ovdje odlučili da je njima važno mislim da bi trebalo također, imamo odlične stručnjake, netko je ovdje i pitao da li koristimo na našim sveučilištima upravo sve one, pa smo dobili odgovor da da, dakle one koji su stekli dodatna znanja i vještine, tako nas zanima koliko se koriste znanja i vještine stručnjaka i stručnjakinja i što je dakle sa obrazovanjem upravo oko toga da kad su naše mirovne misije, ja sam imala i sama iskustvo, obrazovala sam finske mirovne misije upravo za Kosovo i kolege iz Estonije da razumiju kulturni kontekst u kome dolaze, ali o tom ću nešto i u pojedinačnoj raspravi. Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Miroslav Tuđman, izvaolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, državni tajnici. Danas raspravljamo o 6 odluka o sudjelovanju oružanih snaga RH u 9 mirovnih misija NATO-a, EU-a i UN-a. Postoji već prijedlog znači Vlade RH koje je podloga ovoj raspravi, suglasnost predsjednika republike, a i većina stranaka u saboru da se prihvate ove odluke. Zbog toga ne bih previše raspravljao i ponavljao argumente zašto ovo treba prihvatiti već naprosto želim reći da će, odmah na početku da će HDZ prihvatiti predložene odluke o sudjelovanje HV-a u ovim operacijama. I već dosadašnje te rasprave odnosno stajališta klubova stavljaju naglasak na političke ciljeve, razloge o sudjelovanju HV-a u mirovnim misijama. Međutim, potrebno je upozoriti na iskustva i spoznaje tj. naučene lekcije koje bi trebalo kapitalizirati iz sudjelovanja Hrvatske u mirovnim operacijama. Ne samo što se tiče stručnog, profesionalnog osposobljavanja i političkih zadaća, već i onoga što te operacije bi mogle značiti za gospodarski razvoj Hrvatske. Podsjetit ću samo da Hrvatska sudjeluje od '99.g. u mirovnim operacijama i čuli smo da je skoro 10.000 pripadnika HV-a odnosno oružanih snaga već sudjelovalo u tome. Koje su one temeljne naučene lekcije? Svijet je suočen s novim sigurnosnim izazovima i prijetnjama, od asimetričnih sukoba do hibridnih ratova i terorističkih prijetnji. Zato se UN, EU i NATO savez stalno bave izazovima i prijetnjama globalnoj i regionalnoj sigurnosti, borbi protiv terorizma, pitanjima slobode bez državnih naroda, borbe protiv proliferacije oružja za masovno uništenje, zaštite kritične infrastrukture itd. Svrha je mirovnih operacija pridonijeti stvaranju i dugoročno stabilnog i sigurnog okruženja, te jačanju vrijednosti na kojima počiva ili bi trebao počivati međunarodni poredak slobode, vladavine prava, poštivanje ljudskih prava i sigurnosti itd. Zato oružane snage RH sudjelovanjem u mirovnim operacijama moraju razvijati svoje sposobnosti radi interoperabilnosti i kompatibilnosti sa snagama drugih država članica. Time pridonose zajedničkoj sigurnosti, ali i zajedničkom cilju koji je naveden i u ovom obrazloženju a koji se naprosto na neki način zaboravlja, razvoju i gospodarskom rastu država članica NATO-a i EU. To je izrijekom navedeno u obrazloženju ovih operacija. Zato moramo postaviti pitanje kako i na koji način participacija Hrvatske vojske, doprinosi gospodarskom razvoju Hrvatske. HV kao članica i sudionica NATO operacija i ovih drugih operacija, na prvoj je liniji suvremenih iskustava zaštite i promocije regionalne i globalne sigurnosti. Višestruka su iskustva od interesa za nacionalnu i regionalnu sigurnost. Podsjetit ću samo na neke. S jedne strane, to je artikulacija i prihvaćanje standarda, standardi za opremu i naoružavanje, tehnoloških standarda, pogotovo kad se radi o novim tehnologijama, .../nerazumljivo/... ali i standardi političkog djelovanja, od onih za vođenje nacionalnih politika i globalnih politika sigurnosnih, ali i tako i moralnih i etičkih standarda svakog pripadnika koji sudjeluje u tim operacijama. Pretpostavka za primjenu ovih standarda, odnosno onaj poriv koji nas prisiljava na to je interoperabilnosti i kompatibilnost sa snagama drugih država, odnosno digitalizacija podataka. To je znači, participirati u jednom novom okruženju koje danas zovemo kibernetički prostor. A taj kibernetički prostor danas nije samo prostor vojske, nego to je zajednički prostor i civilnog i vojnog djelovanja, praktički to je javni prostor. Naredna dimenzija je edukacija odnosno i obuka ljudi u ovom prostoru, to su ljudi sa novim znanjima i novim sposobnostima. Ukratko ću zbog vremena morati samo naglasiti da je sve ove promjene su dovele i do globalnih promjena u kojim se domenama, u kojim se područjima danas osigurava dominacija pojedinih zemalja, bilo u političkom, vojnom ili gospodarskom prostoru. Klasične one domene su zemlja, voda, zrak i vrijeme, ove nove domene su kibernetički prosotr i svemirski prostor. Pouka je, bilo je riječi o HV-u i Domovinskom ratu. Hrvatska, pobijedili smo u Domovinskom ratu zato što smo znali uspješno kombinirati prve 4 domene, vojnoga umijeća odnosno osigurali smo informacije u realnom vremenu, što je bio ključan faktor za uspjeh u svim ovim velikim operacijama. Međutim, danas moramo biti svjesni da su naša iskustva u kibernetičkom prostoru limitirana, a u svemirskom prostoru teško da postoje. Zato je iskustvo HV-a u ovim operacijama od posebne i rekao bih čak, neprocjenjive važnosti. Zašto? Zato što pripadnici ovih operacija imaju iskustva, ne samo vojna, ne samo politička i organizacijska već i relevantna saznanja za gospodarski razvoj Hrvatske. Kako se prenose ta iskustva, to je posebna tema i mislim da je to ovo što ja zagovaram je, daleko šire od onoga što je kolega Vidović predložio, s time sam suglasan, ali mislim da treba nadopuniti. Vojna iskustva, teorijska, praktična i doktrinarna, bilo bi normalno da se prenose, artikuliraju i znanstveno i praktično na Hrvatskom vojnom učilištu odnosno sveučilištu. Politička saznanja, tu već imamo problema jer smo usvojili jednu dogmu da politika mora biti isključena iz Oružanih snaga, iako OS sudjeluju u operacijama koje imaju primarno političke ciljeve. Prema tome, pretpostavka participacije u ovim operacijama je razumijevanje misija i razloga zbog i motiva zbog kojega se sudjeluje u njima, pa prema tome, pretpostavka, a zadaća je transfer pozitivnih i negativnih političkih iskustava iz misija u kojima Hrvatska sudjeluje. To znači, kad ovo kažem, ne mislim da vojska treba donositi, nije njezina zadaća da donosi političke odluke, a ona mora razumijevati svijetu u kojem se nalazi i u kojem djeluje. Ono što, što je od posebne važnosti, čini mi se da naprosto taj segment nema, to je koje su to gospodarske poruke, ne samo o funkcioniranju i razvoju sustava vojnih, cijelog tog vojnog segmenta, bilo hrvatskog, bilo NATO saveza, već i onoga, jednog sustava koji se tiče općenito društvenog razvoja, tko te informacije prikuplja i kako ih, koje su procedure, koji su postupci, kako se prenose te gospodarske informacije za potrebe hrvatskog gospodarstva, za potrebe vojne industrije, i u konačnici, za artikuliranje nacionalne politike i strategije industrijskog razvoja Hrvatske. Ovdje bi samo možda kao zaključak ili .../nerazumljivo/... jedno, jedan podsjetnik, podsjetio na razvoj, snagu i ulogu Dubrovačke Republike koja je od 16. st. u pravo bila jedna od velesila u tadašnjim relacijama, upravo zato što su svi pomorski kapetani imali obvezu donositi ono što bi danas zvali inteligence i informacije po kojima i na kojima se onda vodila politika Dubrovačke Republike. Danas bi, danas, po mom mišljenju ili po onome što znamo ii ne znamo upravo taj segment treba doraditi i razviti i o tome treba govoriti, a ne samo o političkim dimenzijama ovih operacija. Hvala na pozornosti.
Hvala vam lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj Mosta nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Kolegice i kolege, uvaženi predstavnici hrvatske vlade, državni tajnici. U ovoj raspravi kad govorimo o HV u bilo kojoj temi onda uvijek moramo na početku kazati, a kolegica Borić je i spominjala određena pitanja, postavljala, međutim, ja bi ovdje kazao da je HV najbolje ono što hrvatska država ima i u HV ima najveće povjerenje hrvatski narod i HV, ono što je imala u Domovinskome ratu, a to je veliko znanje, vještine, motiviranost za slobodom hrvatskog naroda je nešto što ima najvrijednije i o tome ne bi smilo biti spora, tako da spominjati bilo čiju ulogu i bilo kakvu ulogu oko pomoći hrvatskom vojniku, ja mislim HV u slobodi da je najveća uloga bila isključivo i samo motiviranost, hrabrost hrvatskog vojnika, gdje spadaju pripadnici MUP-a, policajci, naravno Hrvatske obrambene snage HOS i HV. A kad govorimo o mirovnim misijama, hrvatski vojnik ne samo da je sada u mirovnim misijama gdje je negdje izložen kao glineni golub kao što je bio u Afganistanu, hrvatski vojnik je pomogao i u Domovinskome ratu, poglavito na području Bihaćke enklave da se ne dogodi veći zločin koji bi Ratko Mladić napravio u toj enklavi nego što je bila Srebrenica. Tako da je hrvatski vojnik uvijek bio human, imao je tu crtu i imala je veliku ulogu, također kolegica Borić je spominjala žene, žene su imale ogromnu ulogu. Možemo se ovdje sjetiti, počev od moje Sinjanke koja je poginula Snježane Jurić Šolto i brojnih drugih žena, od Sandre Bulj do ostalih svih žena koje su bile u medicinskom osoblju, ali i na prvoj crti ratišta kao šta je Violeta Antolić koja je dala heroina u obrani Vukovara, koja se je branila na prvoj crti na Sajmištu, tako da o ženama, o ženama trebamo govoriti da je bilo brojnih onih koje su bile heroine, pa i čak u proteklom mandatu bila je ovdje moja kolegica Ines Strenja Linić koja je bila hrvatski branitelj zapažen na ratištu u Ličko-senjskoj, na Ličkom ratištu, na kičmi naše Hrvatske. Uloga HV-a u misijama moramo promatrati kroz više aspekata. Prije svega, hrvatski vojnik je zaslužan za slobodu hrvatskoga naroda. Ta iskustva koja ima HV nitko ih nema i cili svit se ponosi, nije mi jasno kako su se dogodile te operacije protiv osloboditeljske, poglavito operacije, ali i obrana same Hrvatske protiv puno naoružanijega, motiviranijega neprijatelja? I ta iskustva uvaženi predstavnici moramo sačuvati u HV. Sve škole, sve nauke su se čudile, sve, sva znanost se čudila kako je se postiglo predvođeno tada prvim predsjednikom Franjom Tuđmanom kao vrhovnim zapovjednikom, kako je se sačuvala i obranila RH protiv jedne sile koja je bila u samom začetku, imala namjeru okupiranja Hrvatske, uništavanja hrvatskoga naroda u srcu Europe. Nisu tada baš bile ni međunarodne svjetske sile nešto na strani Hrvatske i tih velikih da su imale namjeru i NATO i ostali u Hrvatskoj ne bi zapucao jedan metak na hrvatskoga čovika, ne bi se dogodili zločini od Vukovara, Škabrnje i dalje. Tako da moramo biti ponosni i govoriti isključivo i samo i promicati istinu i samo istinu o Domovinskom ratu, da su ljudi, mladići i djevojke u rabatinkama, trapericama, slabo naoružani stajali pred srbo četničke tenkove, a JNA je bila velika sila. Tako da razriješimo to što se postavljaju uvik nekakvi upitnici tko je kome pomogao. Hrvatski narod je uglavnom ostavljen sam uz nekolko saveznika koje smo imali u to vrijeme i to ne baš da smo imali nekakvu pomoć. Tako da mi nismo nikome ništa dužni, da se ne bi govorili o nekakvim dugovima bilo kojoj međunarodnoj organizaciji. Naravno da hrvatski vojnik mora prije svega služiti za sigurnost kad se pozivamo na kišobrane i ovo, ove misije koje mi ovdje prozivamo od UN-a, NATO-a europske vojske da ne smijemo dozvoliti isključivo i samo da se držimo one parole koja je bila u Domovinskome ratu, sinovi, siromašni sinove, a bogati volove. Tako da ne bi bilo da mi dajemo svoje momke da krvare za tuđe interese. Tu moramo biti strašno oprezni jel kad spominjemo našeg poginuloga vojnika Briškoga onda moramo uvijek promatrati na koji način i gdje šaljemo HV, a mi smo oni koji moramo odlučivat o tome gdje ćemo, kako i kada slati hrvatskoga vojnika i koji je interes RH ako se ovdje pozivamo da smo pod zaštitom nekakvih kišobrana, NATO-a ili čega sve ne jel ovdje se spominju i prednje snage u Poljskoj, prednje snage od ne znam Litva, dobro nije ovdje, ali imamo te misije. Stoga je još jednom najbitnije naglasiti da HV ima ključnu ulogu zaštititi sigurnost hrvatskog naroda jel '90.g. mnogi su oprali ruke od hrvatskoga naroda, oni koji su mogli pomoći sa međunarodne razine hrvatskom narodu, a nisu nego su čak dozvolili velikosrpskoj agresiji, tadašnjoj JNA da u nekolko tjedana il mjeseci poraze Hrvatsku, dali su im čak rok da uguše pobunu navodno hrvatskoga naroda. U biti bila je borba za slobodu. Ja bih prije svega ovdje progovorio o sigurnosti građana u Republici Hrvatskoj i o zakonodavstvu, u biti o Ustavu kojega je donio ovaj Sabor uvaženi predstavnici ministarstva. Ako mi ovdje govorimo o međunarodnim misijama dobro, ok, raspravljat ću o međunarodnim misijama premda se ja sa brojnim stvarima ovdje ne slažem. Prije svega se ne slažem s tim kolika je plaća recimo hrvatskoga vojnika u misiji, koliko je u američkog vojnika, njemačkoga vojnika, francuskog vojnika. Da li je naša krv jeftinija naših sinova od krvi tih jakih sila ako već mi surađujemo? Drugo jedno pitanje je ako mi toliko naših sinova, momaka, hrvatskih vojnika šaljemo u misije da li je to nama uzvraćeno? Da li je, imamo li borbenu eskadrilu naših aviona možda da bi nam se pomoglo? Možda reklo, vi dajete dosta svojih vojnika u najtežim misijama u vrlo teškim situacijama u kojima se nalaze i ugrožavaju svoje živote za promicanje slobode ili očuvanje slobode na određenim područjima kao što je bio npr. Afganistan, što je sa avionima? Što je sa našom obalnom stražom? Imamo problem određen u tehničkom opremanju. Mi smo i kupili i haubice koje ne znam koliko imaju streljiva. Što je sa pričuvom hrvatskom, vidimo da nam je ugrožena granica od ilegalnih migranata ljudi se ne osjećaju sigurno ni u Gorskom Kotaru, ni u Dalmatinskoj zagori? Ulaze kako im, kao da je sir šupalj, a imamo zakon koji smo donijeli ove 2016. mi da hrvatska Vlada odnosno Ministarstvo unutrašnjih poslova može zatražiti pomoć u čuvanju granice ako nema dovoljno snaga, a Ministarstvo unutrašnjih poslova nema dovoljno snaga da se zaštiti od ilegalnih migranata mi to ne radimo. Ilegalni migranti ulaze kako god žele. Hrvatski policajci se muče, nemaju dovoljno sredstava, ljudskih resursa da pokriju hrvatsku granicu. Imamo i problem na našem Jadranu već kada govorimo o misijama gdje nam naši ti navodni prijatelji koji nas pozivaju u misije izlovljavaju ribe, našu floru i faunu uništavaju, pa čak će sada proglasiti isključi gospodarski pojas. To je naše more. Mi imamo pravo 24 tisuće kilometara kvadratnih proglasiti bez obzira što se neki ovdje protive čak iz vladajućih, vidio sam da je to dobro što Talijani proglašavaju isključivi gospodarski pojas. Ali zašto ga mi ne proglasimo? Zašto ga Vlada odbija? I imamo li dovoljno u Hrvatskoj obalnoj straži snaga da mi to odradimo? Stoga još jednom budimo oprezni u slanju naših misija za tuđe interese. Ne dozvolimo da mi šaljemo naše sinove, a da oni naplaćuju nekakvim … [[ne razumije se]] Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada idemo na pojedinačne rasprave i prvo će govoriti poštovani zastupnik Davor Dretar. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine generale sa suradnikom, kolegice i kolege, lijepi pozdrav svima. Za početak pročitat ću vam dio izvješća poznatog hrvatskog istraživačkog novinara Roberta Valdeca koji je prije nekoliko dana boravio na hrvatskoj granici sa Bosnom i Hercegovinom. Preciznije boravio je u Unsko-sanskom kantonu i evo sada mi je prije nekoliko minuta u mailu poslao trenutno stanje. U Unsko-sanskom kantonu na samoj granici sa Hrvatskom dakle nalazi se približno 10 tisuća ilegalnih migranata. 85% ih je iz Pakistana, Bangladeša i Afganistana, a čak 98% čine mladi muškarci. Oni koji pak dolaze iz Sjeverne Afrike uglavnom su kriminalci ili bivši ISIL-ovci. Napominjem, radi se o novinskom članku kojeg citiram. Zbog konfiguracije terena i nedostatka ljudstva hrvatskoj policiji nemoguće je kvalitetno pokriti cijelu granicu. Čim se napravi neki ozbiljniji problem kao nedavno ubojstvo nožem u Sarajevu … mediji i nevladine organizacije odmah udaraju kontru pričama o surovosti hrvatske policije. To je dakle eto samo jedan mali izvadak iz članka koji govori o ozbiljnoj sigurnosnoj ugrozi na hrvatskoj granici eto i u ovom dijelu Gorskog Kotara, pa naravno i Dalmatinske zagore. Migrantska kriza na našim granicama prvenstveno onima sa Bosnom i Hercegovinom predstavlja ozbiljnu prijetnju sigurnosti, a u pojedinim krajevima Hrvatske naši ljudi imaju i velikih problema sa ilegalnim migrantima. Pograničnim područjima lutaju ljudi za koje nitko ne zna tko su i odakle su došli, ulaze u vikendice ili u prazne kuće i tamo prebivaju, a te objekte često ostavljaju potpuno devastirane. Hrvatska državna granica ima vrlo specifičan oblik i teško ju je nadzirati po cijeloj dužini, a niti Europska unija nema jasno izgrađenu politiku i stav prema migrantima. Treba im radna snaga ali ih istovremeno smetaju getoizacija i vjerski radikalizam koji se na najgori mogući način ogledaju u terorističkim napadima pod okriljem vjerskog fanatizma. Stoga pozivam na promjenu ove politike. Bazen jeftine radne snage iz afričkih i azijskih zemalja pokazao se kao potpuni promašaj, a Hrvatska kao i njoj susjedne zemlje postala deponij za izbjeglice za koje ne postoji kvalitetno rješenje. Hrvatska ima apsolutno pravo tražiti i dobiti pomoć od svih integracija u koje je uključena od NATO-a prvenstveno u ljudstvu i tehnici, a od Europske unije u sufinanciranju troškova prihvata, smještaja te tranzita ilegalnih migranata. Što se tiče ovih 6 angažmana pripadnika Oružanih snaga dajemo potporu svima njima razumije se uz uvjet da sigurnost naših vojnika i vojnikinja uvijek bude na prvome mjestu. Svim pripadnicima Oružanih snaga Republike Hrvatske trenutno angažiranim u svim operacijama po cijelome svijetu Domovinski pokret želi uspješan rad, a posebno brz i siguran povratak u domovinu i svojim obiteljima. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Ante Bačića. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS-a. Državni tajniče, glavni tajniče Ministarstva obrane. Pred nama je šest operacija potpora miru u koje šaljemo naše kontingente hrvatske vojske pripadnika oružanih snaga, imamo neke ovdje koji su ovdje kao što je KFOR misija operacija na Kosovu koja je započeta 1999. do nekih novih operacija potpore miru u koju su se uključile Oružane snage RH. Kao i prije, kao i 2018. kada smo raspravljali o slanju naših vojnika otvorili neke teme, ali i važnosti samih ovakvih operacija. Bitno je naglasiti da je RH donedavno i bila sama država korisnica upravo ovakvih operacija mira i sad je lijepo vidjeti hrvatskog vojnika u ovim operacijama, sve nagrade i pohvale koje prima od država članica i država u kojima se provode ove misije i onaj bitni naglasak koji često napominjemo, a to je … sposobnosti, zašto uopće se uključujemo ovakve misije koje su opasne i koje imaju svoje određene rizike. I normalno da nije lako ni HS-u slati hrvatske vojnike toliko daleko od svoje domovine, ali upravo taj razvoj novih sposobnosti nešto što smo i propisali u samoj Strategiji razvoja oružanih snaga, sama ta iskustava koja i hrvatski vojnik ima iz Domovinskog rata mislim da su hvalevrijedna i nešto što definitivno pridonosi i našim saveznicima i našim kolegama koji su zajedno sa našim vojnicima u ovim misijama. Što se tiče samoga Kosova treba naglasiti nekoliko ovih misija, kratko je vremena tako da neću moći sve, ali evo što se tiče Kosova mislim da ne trebamo ni spominjati u kojem okruženju i što se sve događa na Kosovu i koliko je bitna prisutnost RH kao zemlje koja i razumije situaciju na području Jugoistoka Europe, ali i države koja želi stabilnost i sigurnost. I bitan je ovaj segment da upravo iskustava koja mi promičemo da su bitna i za transformaciju snaga Kosovske Republike ubuduće, tj. evo već i sada sadašnje oružanje snage samoga Kosova. Bitan je segment kada pogledamo i samu društvenu stabilnost, ali i gospodarstvo koje na ovaj način štitimo, zato je ova druga operacija potpore miru SEE GUARDIAN koja je itekako bitna i koju smo evo naveli i u početku kroz same replike državnom tajniku koja pridonosi razvoju i pomorske sigurnosti i borbe protiv terorizma. Ali ovdje smo čuli od kolega i zaštite i spašavanje samih migranata, ali koliko je važno sudjelovanje naših oružanih snaga u ovakvoj operaciji potpore miru na Sredozemlju, znamo koliko se te aktivnosti događaju blizu Jadranskog mora, znamo koliko su nam iskustva su ta potrebna u razvoju upravo i naše obalne straže, tako da je nemjerljivo ono što Hrvatska mornarica upravo dobiva i sudjelovanje u ovakvim misijama i to je zanimljiv aspekt naših mornara koji sutra i zapovjednika koji sutra se vraćaju u domovinu i svo to iskustvo prenose i preko Vojnog učilišta, a vjerujem sutra i preko samoga Sveučilišta obrane i sigurnosti i prenose ta iskustva na buduće generacije Hrvatskih oružanih snaga. Što se tiče ovih ostalih misija, kratko, što se tiče Poljske, ali i samih UN-a jel evo i protuminskih snaga, normalno da sudjelovanje u nekim misijama kojima vidimo možda neku bližu korist za RH moramo sudjelovati u misijama UN-a i nekim misijama koje su možda i dosta dalje od RH, isključivo da radimo na samome savezništvu, a na samoj globalnoj prisutnosti i zaštiti vanjskih granica saveza kao što se događa i u Poljskoj, ali evo i samoga interesa samoga NATO-a da se nalazi na istočnom krizu saveza i u Estoniji, Litvi, Latviji pa tako i u Poljskoj u koju šaljemo sada oružane snage. Za kraj, apsolutno moramo uvijek naglašavati taj bitan faktor razvoja novih sposobnosti i iskustva koja će upravo i naši vojnici i pripadnici oružanih snaga pretočiti i prenijeti nazad u domovinu. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Stričaka.
Hvala. Kolega Bačiću, vi ste u svojoj raspravi dali jednu širu sliku zbog čega je važno da naši vojnici idu u mirovne misije od stjecanja iskustva obuke, a naravno da je to bitno da prenesu na nove naraštaje. Upravo stoga bi rado da ste napomenuli da je u tijeku izgradnja Hrvatskog vojnog učilišta između ostalog uz to imamo i Središte za međunarodne vojne operacije Josip Briški, samim time svim tim potezima doprinosimo sigurnosti naše domovine i naših građana, a to je u ovim zaista mogu reći izazovnim kriznim vremenima najbitnije, da se naši građani osjećaju sigurno.
Poštovani zastupnik Bačić.
Hvala potpredsjedniče. Slažem se kolega, hvala na replici. Neizmjerno je bitno i zato je važno da ovdje mi inzistiramo i da malo stojimo za vratom ako treba kolegama u ministarstvu oko transformacije samog Vojnog učilišta u Sveučilište obrane i sigurnosti jer to će u konačnici upravo ova iskustva koja dobivamo iz ovakvih misija i operacija potpore miru, kada to pretočimo i vratimo nazad u domovinu uz sva iskustva koja imamo iz Domovinskog rata, mislim da tom transformacijom Vojnog učilišta i po meni hitnom osnivaju Sveučilišta za obranu i sigurnost, mislim da ćemo itekako dati jednu kvalitetnu i važnu dodanu vrijednost našem oružanim snagama, ali normalno i stvoriti od njih što već danas jesu, a to jedan brend koji itekako vrijedi i na vojnom tržištu, ali evo sutra i na akademskom.
Hvala lijepo. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Anđelka Stričaka. Izvolite.
Potpredsjedniče HS-a, državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Smatram da kad govorimo o slanju naših vojnika u mirovne misije je naša hrvatska javnost dobro s time upoznata jer između ostalog, svaka rasprava o tome se vodi ovdje u Saboru, a ovdje se potom donosi i odluka. Također, kad god raspravljamo o godišnjem izvješću o obrani, također, raspravljamo ovdje u Saboru i naravno da je ta rasprava javna. Mi smo imali jednu tranziciju od primateljice međunarodne mirovne pomoći, smatram da svi mi stariji se sjećamo UNPROFOR-a, UNCRO-a i potom UNTAES-a koji je bio zadužen za mirnu reintegraciju istočne Slavonije, a to je završilo 1998. g. da bi već godinu dana poslije bili davateljica međunarodnih mirovnih misija, odnosno prva misija u kojoj su naši vojnici sudjelovala bila je u Sierra Leoneu. Potom imamo Afganistan, Irak i sad danas, raspravljamo o mirovnim misijama Poljska, Kosovo, Sredozemlje odnosno imam neki dojam da su ta krizna žarišta sve bliže našem dvorištu. Iz Afrike i Azije polako se primičemo europskim granicama, a mi smo kao država članica EU i samim time imamo najdužu kopnenu granicu, ne samo hrvatsku nego EU. Naši vojnici u mirovnim misijama sudjeluju pod pokroviteljstvom UN-a, EU i NATO-a, odnosno Saveza integracija čiji smo članovi, a to nam je još cilj bio kod samog stvaranja samostalne, suverene i neovisne države, prvi cilj je bio stvaranje države, a potom Euroatlantske integracije. Ciljevi tih misija u kojim sudjeluju naši vojnici su izgradnja mira, stabilnosti i sigurnosti, ali i ekonomskog prosperiteta tih država, odnosno možemo reći da su mirovnog i humanitarnog karaktera. U tim mirovnim misijama, zadaća naših vojnika, ovisno od misije do misije, a da sad svaku pojedinačno ne nabrajam, biti će omogućavanje pristupa humanitarne pomoći civilnom stanovništvu, siguran povratak raseljenih osoba, borba protiv terorizma, borba protiv proliferacije oružja za masovno uništenje, zaštita plovila koja prevoze humanitarnu pomoć, zaštita i suzbijanje kriminalnih radnji piratstva i oružanih pljački, razvoj i sposobnosti ratnih mornarica partnerskih država, sprečavanje ugroza od neeksplodiranih minskoeksplozivnih sredstava, sprečavanje hibridnih prijetnji, itd. Sudjelovanjem u mirovnim misijama naša država svrstava se među odgovorne članice međunarodne zajednice koje su spremne preuzeti svoj dio tereta u izgradnji i očuvanju međunarodne sigurnosti. Sudjelovanjem u tim mirovnim misijama naša vojska obučava se i uvježbava sa vojskama država saveznica, dobiva potrebna znanja i iskustva i samim time je spremnija odgovoriti na sigurnosne izazove današnjice, a sigurnosnih izazova današnjice ne nedostaje i brojne su. Od ratnih sukoba, terorističkih napada, klimatskih promjena tj. elementarnih nepogoda i katastrofa, migrantskih prijetnji, kibernetičkih napada i sl. Prije koji mjesec, dva, svjedočili smo terorističkim napadima u Francuskoj i Austriji. Ako uzmemo da se iz Sirije u EU vratilo oko 2000 ISIL-ovih ratnika, jasno je da se prijetnja islamskog terorizma sve više pojačava. Stoga smatram da je bitno da kao država budemo upoznati sa svim tim prijetnjama, da surađujemo po tim pitanjima sa našim saveznicima u EU i NATO-u, a to možemo upravo na ovaj način, putem mirovnih misija. Hvala.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Tuđmana. Izvolite. Izvolite.
Oprostite, nisam čuo. Kolega Stričak, vi ste spomenuli da raspravljamo o ovim misijama u HS-u i to ne bi trebalo biti sporno. Međutim, kvalificirane rasprave o ovoj temi, odnosno odbori postoje zato da bi se kvalificirano moglo raspravljati o svim temama koje dolaze i na plenarnu sjednicu, prema tome, što je vaše mišljenje, odnosno moj je stav da o ovim misijama podrobno trebamo raspravljati na Odboru za obranu i Odboru za nacionalnu sigurnost, ovisni o dimenzijama o kojima želimo raspraviti, a da na plenarnoj sjednici trebaju doći zaključci odnosno prezentacija tih stavova koji su temeljito raspravljani na odboru.
Poštovani zastupnik Stričak.
Uvaženi kolega Tuđman, pa većina saborskih odbora je popunjena jednim većim dijelom i od struke. Znači jedan dio naših odbora kao radnih tijela HS-a uskoro će dobiti vanjske predstavnike koji ili doslovno imenuju određene komore ili udruge ili će na javnom natječaju koji je raspisan prije kojih mjesec dana, saborski Odbor za izbor i imenovanje predložiti Hrvatskom saboru koga da se imenuje u te odbore, a ti vanjski članovi su upravo predstavnici struke. Stoga mogu reći da često se na sjednicama tih radnih tijela odnosno saborskih odbora vodi daleko i kvalitetnija stručnija rasprava, nego na plenarnoj sjednici gdje često rasprava ode u smjeru demagogije, populizma i sl.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Bačića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Stričak dobro je da ste naglasili upravo sudjelovanje u ovakvim operacijama i same nestabilnosti i sigurnosni rizici koji su sve bliže kao što ste vi izrazili, a eto i podržavam taj izraz, sve bliže našem dvorištu. Tako da uvijek je bitno naglasiti da upravo sudjelovanje u ovakvim operacijama nije samo zaštita nekih tuđih interesa. Nije samo zaštita naših saveznika, već je ovo zaštita i normalno i društvenih i gospodarskih aktivnosti koji se događaju u Republici Hrvatskoj, jer ne daj Bože u okolnostima u kojima se mi nalazimo posebice evo i u geografskom položaju da ne spominjemo Bosnu i Hercegovinu, pa evo i ovu operaciju Mira na Kosovu i koliko je bitno da zadržimo upravo tu stabilnost i sigurnost u kako vi kažete našem dvorištu, jer koliko bi se to brzo prelilo na Republiku Hrvatsku. Hvala.
Poštovani zastupnik Stričak.
Kolega Bačiću, mi smo trenutačno u jednoj kriznoj situaciji prouzročenoj epidemijom korona virusa. Prije toga je bila jedna krizna situacija vezana uz migrantsku krizu. Znači najveća krizna situacija od Domovinskog rata je bila upravo 2015. godine vezana za migrantsku krizu, a migranti su dolazili upravo iz tih nesigurnih područja Afganistan, Sirija, Irak i slične države. Stoga smatram da je bitno da naša vojska bude prisutna tamo gdje je izvorište tih nestabilnosti i kriza. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Šimičevića.
Evo zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče evo svjedoci smo da se zapravo nikada nije više govorilo o miru, a zapravo imamo najviše oružanih sukoba trenutno u svijetu. Smatrate li vi da Hrvatska vojska sudjelujući kroz ove mirovne misije stječe spremnost, sposobnost odgovoriti možebitnim izazovima budućnosti? Hvala.
Poštovani zastupnik Stričak.
Uvaženi kolega pa dobro ste to primijetili. Nikad toliko mirovnih inicijativa, konferencija, a u isto vrijeme toliko sukoba i nestabilnosti. A ono što sam u svojoj raspravi naglasio i što mene zabrinjava da su upravo ta krizna žarišta sve bliže našem dvorištu Sredozemlje, Kosovo, Poljska. Upravo o tim državama, o tim sredinama danas raspravljamo i tu šaljemo naše hrvatske vojnike. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Kolega Stričak spomenuli ste da je, spominjete često da je sve bliže našemu dvorištu su ugroze koje nadilaze. Ne da su najbliže, nego mi smo istureni po pitanju migrantske krize. Mi imamo tempirnu bombu što se tiče ilegalnih ulazaka na području Bihačke enklave tu nedaleko i od Zagreba. Imamo probleme u Gorskom Kotaru, Dalmatinskoj zagori, Lici gdje ilegalni migranti ugrožavaju sigurnost naših građana, njihovih materijalnih dobara. Ljudi su u strahu, a ne koristi se Zakon o granici gdje Hrvatska vojska ima mogućnost tj. treba osigurati sigurnost ljudi na tim područjima i ništa se ne poduzima. I plus toga imamo nedaleko, dobro govorite, u Turskoj nekoliko milijuna izbjeglica koji će jednoga trenutka ovise o Erdoganovom kako će se dignuti na kojoj nogu pa će … [[ne razumije se]]
Poštovani zastupnik Stričak.
Uvaženi kolega Bulj pa upravo zbog tih svih sigurnosnih izazova, kriza dobro je, ne da je dobro, nego je odlično da smo članica NATO saveza i Europske unije. Svi koji tvrde da to nije dobro ja bih volio da vele gdje to Hrvatsku vide da li na zapadu ili na istoku? I zato se ja čudim svim našim kolegama koji uporno raspravljaju kako je loše biti članica Europske, loše je biti članica NATO saveza. Pa što je alternativa? Što je alternativa tim savezima? Da li opet neki savezi sa istokom? Ja to ne mogu shvatiti. Ne razumijem. Pojasnite mi malo. Ako niste za zapad da li ste za istok? Hvala.
Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Vilima Matule. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Državni tajniče, kolegice i kolege. Mi iz Kluba zeleno-lijevog bloka svakako da podržavamo međunarodne vojne mirovne misije i sudjelovanje Republike Hrvatske i naših Oružanih snaga u tim misijama. Dopustite, ja vas kolega zastupniče čujem glasnije nego sebe, stvarno mislimo da je vrlo vrijedno da naši vojnici i vojnikinje imaju priliku vježbati, biti u multikulturalnom okruženju što mislimo da je izuzetno važno uz svu opasnost koju smo doživjeli između ostalog i koju je naš vojnik koji je stradao u toj misiji doživio što je naravno grozan rizik vojnog posla i velika odgovornost upravo ovog Sabora kada šalje. Međutim, ono što vojnici koji preuzimaju rizik i vojnikinje ali upravo u tom multikulturalnom okruženju. Oni uče jednu posebnu vještinu, a to je da koliko god smo mi svi na ovoj zemaljskoj kugli nevjerojatno različiti, da imamo pravo na razliku i da HV podržava to pravo na različitost u ime onoga što nam je univerzalno zajedničko i ljudsko. I u tom smislu nam je drago da pojedine misije uistinu doprinose stabilizaciji, da stvarno donose mir u ta grozna područja ratna nakon toliko vremena i da u tome hrvatski vojnici sudjeluju i vojnikinje. I dakako, nikada nisu to dovoljno velike plaće, drago nam je i da oni tamo kada već podnese takav rizik i nešto zarade. Ono što bih volio kada bi bilo moguće da mi g. državni tajnik ipak dodatno pojasni, nismo se razumjeli u mojoj replici, znači operacija IRINI koja zajedno sa SEA GUARDIAN-om koji ovaj tu daje nekakvu potporu toj akciji. Mene zanima konkretno, ali stvarno konkretno, što radi naš brod, naši mornari, što radi kapetan broda kada dobije dojavu jer taj IRINI akcija to, to su avioni, čak i satelit se koristi kad oni dobivaju dojavu o određenom brodu koji je pun izbjeglica, mene zanima konkretna procedura? Ne vjerujem da je to tajna ili ju možete do one načelne razine nam ovdje reći, ako ne onda bi to bilo dobro da to saznamo od vas ovdje u državnom saboru, a ne da saznajemo preko GUARDIAN-a i preko vanjskih, kao što recimo znamo o reakcijama naše policije na granici u „puš-bekovima“ koje rade, ponekad su naši policajci natjerani da to rade vrlo nasilno, što nikako nije dobro jer to nije ništa dobro da čovjek mora tajno raditi nasilno takve stvari. Vjerujem da to naša vojska ne mora radit, al zanima me kakva je procedura u međunarodnim vodama, kakva je suradnja NATO-a sa Libijskom obalnom stražom zato što je operacija IRINI, to je EU, ovaj između ostalog, ovaj pomaže obalnoj straži oko toga da, da se spriječi krijumčarenje ljudi, trgovina ljudima i mene samo stvarno konkretno zanima, kako je ova naša operacija u međunarodnim vodama i kada se dobiva dojava da je avion i satelit vidio da je brod jedan iz Libije iz Libijske ove obalne ove granice da je prešao u međunarodne vode, da li mi onda sa našim brodom dolazimo tamo i što radimo? Da li mi vraćamo onda i pozivamo Libijsku obalnu stražu i njima dajemo to, što ne čini mi se da je dobro rješenje, osobno ne mislim da je to nekakva sreća za te ljude kojima su već krijumčari uzeli zadnji novac koji ima, stavili su ih na loše brodove i dovode ih u opasnost, da li naši mornari tada su u prijetnji u opasnosti da donose odluke [[Upadica: Fala]] koje su protiv njihove savjesti? Hvala.
Fala, vrijeme. Imate repliku, samo trenutak. g. Ante Bačić.
Hvala potpredsjedniče HS. Kolega Matula, referirat ću se na ovaj prvi dio vašega izlaganja vezano što ste, što ste pohvaliti da će naši vojnici bit u multikulturalnom okruženju, da će prenijet ta iskustva drugih kultura. Kolegica iz vašeg kluba prije vas je napominjala i bitnosti upravo i predavanja na vojnim učilištima i ostalim upravo o tim iskustvima i ophođenjima sa drugim kulturama, zato me iznenađuje oprečnost kad smo raspravljali o proračunu, ne znam jeste konkretno vi ili vaš klub, čak je bio i amandman da se smanje sredstva koja ulažemo u učenje o Domovinskom ratu našoj djeci, ne bi li se ta sredstva prebacila na građanski odgoj. Ako ovdje hvalite da je bitno da prenesemo ova iskustva iz vojnih operacija i to učimo na našim učilištima, gdje su bolja vrijednosti nego učenje iz našeg Domovinskog rata. Zašto ste tamo protiv, a ovdje ste za? Hvala.
Fala, izvolite odgovor.
Hvala vam na pitanju. O građanskom odgoju mislim da smo sve rekli i bit će druge teme. Ja ću se ovdje vratiti na ono što mislim da u prijetnjama koje dolaze nakon ove potpuno nesagledive ekonomske krize koja dolazi, još uvijek i sa cjepivom i ne znamo koliko će trajati covid kriza i kakvu će sve štetu napraviti. Nakon svega toga što se događa u Africi koja je preko milijardu ljudi kojoj je dovoljno da ove ekstremne najezde skakavaca pošalju desetke milijona ljudi ne samo ovo u Turskoj i da, da bude gotovo Sredozemno more preplavljeno, mi ne znamo kakve prijetnje su pred nama. U tom smislu mislim da ljudi koji su imali živo iskustvo kako smiriti ogorčenog, napaljenog, raspaljenog vojnika s pravom i ako su ga naši ljudi uspjeli smirit, ta iznimna vještina će bit u godinama koje su pred nama od velike vrijednosti.
Hvala, nemate više replika, hvala lijepa. Sada je na redu g. Rade Šimičević. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS, državni tajniče i suradnici, kolegice i kolege, gledateljice i gledatelji. Evo pred nama je Prijedlog odluke o sudjelovanju oružanih snaga RH u Operacijama potpore miru UN-a u Indiji i Pakistanu, zapadnoj Sahari, Libanonu, te Operacija potpore miru u Sredozemlju stalne NATO skupine protuminskih snaga 2, aktivnost ojačane prednje prisutnosti NATO-a u Poljskoj, te potporu mira u Somaliji i potporu miru oružanih snaga RH u KFOR-u u Kosovu. Sudjelovanjem hrvatske pobjedničke vojske koja je stvorena u Domovinskom ratu u mirovnim misijama značajno unapređuje sposobnost hrvatske vojske i ratne mornarice u provedbi dodijeljenih i međunarodnih misija. Sudjelovanje HOS u međunarodnim operacijama u skladu je sa strateškim opredjeljenjem RH i Hrvatska se smatra odgovornom članicom međunarodne zajednice koja je spremna preuzeti najzahtjevniji dio odgovornosti u izgradnji i očuvanju mira u svim misijama u kojima sudjeluje. Ono što je važno naglasiti kako ovo nisu misije gdje su borbena djelovanja i gdje hrvatska vojska ne sudjeluje u borbenim djelovanjima. Nikad nije jednostavno slati svoje sinove i kćeri u različita područja, ali nažalost i to se mora s obzirom da smo članica Vojnog saveza i treba se preuzeti odgovornosti kada su krize u pitanju. U slučaju možebitne ugroze, važno je znati da i mi možemo računati na pomoć saveza kojem pripadamo. Vi se sjećate početka Domovinskog rata kada smo bili potpuno sami i samo zahvaljujući hrvatskom čovjeku, hrvatskom domoljubu na čelu sa prvim hrvatskim predsjednikom dr. Tuđmanom mi smo uspjeli ustrojiti hrvatsku vojsku, organizirati se i pobijediti. Hrvatska vojnikinja i vojnik su ponos svoje domovine kako su u ratu kada su branili svoju domovinu i obranili od četničke agresije do aktivnog sudjelovanja u mirovnim misijama u svijetu. Ne znam državni tajniče koliko sam ja uspio pobrojati trenutno bi u ovim misijama trebalo sudjelovati oko 322 člana odnosno vojnikinja i vojnik zajedno sa materijalno-tehničkim sredstvima i to isto pored stjecanja određenih iskustva u novim životnim prilikama, to isto i jedan segment razvoja hrvatskog gospodarstva. Ovdje isto želim naglasiti da imamo suglasnost predsjednika Republike i vrhovnog zapovjednika oružanih snaga gospodina Zorana Milanovića da naše oružane snage aktivno sudjeluju u mirovnim misijama. I sada je na nama zastupnicama i zastupnicima da donesemo ovu odluku da hrvatska vojska može sudjelovati u mirovnim misijama. Na kraju evo, ja želim svim vojnikinjama i vojnicima sve najbolje u mirovnim misijama, neka ih Bog čuva, sreća prati i neka su i dalje na ponos svoje domovine iz koje dolaze. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Gospodin Vidović je tražio repliku.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Šimičević, u načelu se slažem sa svime što ste vi rekli, međutim neumorno ću ponavljati i dalje, dakle spomenuli ste razvoj hrvatskog gospodarstva kroz misije eventualne, zatim spomenuli ste stjecanje iskustva kako je dobro da hrvatska vojska sudjeluje na kraju krajeva u međunarodnim misijama sa čim se ja slažem, ono što mi tražimo to je da to bude i na papiru, dakle da dobijemo jasno izvješće o tome. Mi svi zastupnici da uspostavimo taj standard jer smo mi ti na kraju krajeva na kojima i leži odgovornost za slanje naših vojnika i vojnikinja u misije međunarodne, Sabor o tome odlučuje pa prema tome Sabor o tome treba biti i izvješten. Toliko, hvala.
Odgovor.
Hvala na pitanju. Slažem se s vama apsolutno da, moguće da svim ovim prijedlozima možda nedostaju izvješća, a pogotovo što ste vi kazali i financijska izvješća. Mi smo za transparentnost kao i vi i mislim da će ministarstvo to do sljedećeg puta zasigurno donijeti nama sabornicima ovdje u saborsku zgradu. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nemate više replika. Gospodin Miro Bulj je sada na redu. Izvolite.
Evo kao što sam rekao u ime kluba ne dobivam još odgovor, a vjerujem da će se na kraju dobiti. Kroz repliku sam nešto dobio, to je znači prije svega kada govorimo o ratnim misijama hrvatskog vojnika po cijelom svijetu, bilo NATO, bilo UN, bilo kroz bilo koje druge operacije, uvijek moramo govoriti da je hrvatski vojnik onaj koji bi prije svega trebao imati hrvatska vojska, trebala imati ulogu zaštite i sigurnosti od ugroza hrvatskog naroda tj. Hrvatske države. Još jednom nisam zadovoljan odgovorom po pitanju migrantske krize jer jednostavno vaš kolegice i kolege znači vaša politika je bila politika Angele Merkel otvorenih vrata prema migrantima, međutim ona ih je promijenila, a to je sam kancelar Austrije Kurz nedavno i rekao da nema više otvorenih vrata za ilegalne migrante s tim da je Slovenija na svoju granicu uputila slovensku vojsku prema svojim granicama znači prema Hrvatskoj, čak i dronove i sada je cijela ta migrantska kriza i ugroza u biti prebačena na leđa jedne članice EU koja ima veliku granicu, nemamo dovoljno policijskih snaga. I kada govorimo o mirovnim misijama onda ne smijemo nikako izbjeći tu ugrozu od migrantskih ilegalnih ulazaka, ne zbog toga što mi nismo humani ili nehumani, jednostavno je ugrožena sigurnost prije svega hrvatskih građana na području Dalmatinske zagore, na području Gorskog kotara, nekontroliran ulazak tih ljudi. Tribal pomoći ljudima humanitarno? Naravno, ali da cijeli teret europske politike i EU se prebaci na leđa hrvatskom čovjeku. U Dalmatinskoj zagori nedavno je starca uhvatilo vodalo ga kroz šumu pod prijetnjama, nedavno je u Gorskom kotaru svakodnevno imamo probleme ilegalnih ulazaka. Štete koje nastaju na vozilima, evo u Vrgorcu je čovjeku koji se bavi poljoprivredom su ukrali auto iz garaže, našli ga nakon 10km i nitko nije platio tu štetu. Tko će platiti tu štetu? Razumljivo je da Hrvatska država nije uzrokovala niti hrvatski narod niti krizu u Libiji niti u Iraku, niti u Afganistanu nego isključivo ne smijemo slati naše sinove da budu isključivo tamo oni koji će biti glineni golubovi. Mi moramo imati i gospodarski interes prije svega, ali i zaštitu i sigurnost hrvatskog naroda, a sigurnost je ugrožena. Ponavljam još jednom ugrožena i imamo sada trenutno u Bihaćkoj enklavi tempirnu bombu i ne kontroliramo svoju granicu, a imamo zakon iz 2016. godine zakon o granici gdje hrvatska Vlada može tj. MUP može zvati hrvatsku vojsku u pomoć da se ojačaju ljudskim materijalni i logistički resursi na granici za kontrolu granice od nekontroliranog ulaska ilegalnih migranata koji ugrožavaju sigurnost naših građana na područjima Gorskog kotara, Like, Zagore cijelog toga područja. Ja ne znam zbog čega se to ne poduzima. I još jedno vrlo bitno, već kada nismo proglasili isključivi gospodarski pojas zbog čega ne osnažimo Hrvatsku obalnu stražu od ilegalnog izlovljavanja ribe i ugroze naših interesa i ekološki naravno ugroženo naš dio Jadrana. Ako nam se Talijani već rugaju, ako ste toliki prijatelji sa Tajaniom premijer fašistom Tajaniom koji konstantno uzurpira našu Dalmaciju i Istru zbog čega barem taj dio ne osnažimo maksimalno ili kroz dronove ili kroz bolju opremu i kontrolu tog dijela. Naravno da još jednom ponavljam, ne možemo samo to što je Zoran Milanović dobro napravio, to što je povukao našu vojsku iz Afganistana i to treba priznati. I hrvatski vojnik je stup hrvatske slobode, hrvatskom vojniku triba govoriti istinu. I nikako to ne smijemo zanijekati i iskustva hrvatske vojske iz Domovinskog rata su nemjerljiva, nemjerljiva, ali sigurnost građana uz hrvatska pogranična područja je trenutno ugrožena, a nije … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala i vama. Gospodin Grmoja replika.
Ja sam mislio da ću biti nakon gospođe Borić zastupnice, ona se prva javila zato sam se i ja javio [[Upadica Radin: Ja vidim ono što piše.]] Ok, nema problem onda ću ja prvi. Dakle, kolega Bulj, humanost da, ali poštivanje hrvatske državne granice to da dva puta. Dakle, ne može nama netko dolaziti kroz prozor, ne može nam netko dolaziti bez da ima valjane dokumente. Kada nekoga želite primiti u svoj dom to vrijedi za gospođu Borić, gospođu Peović taj netko vam mora pokucati na vrata, zna se gdje se u dom ulazi, zna se gdje se u državu ulazi, preko državne granice, preko graničnog prijelaza sa odgovarajućim dokumentima, kada vam netko pokuca na vrata on se predstavi. Nećemo dopustiti da bilo tko ilegalno prelazi hrvatsku granicu, ugrožava hrvatske građane i njihovu sigurnost. I zato tražimo da vojska pomogne hrvatskoj policiji.
Hvala. Odgovor.
Ne samo šta mi tražimo nego je to obaveza hrvatske Vlade da poštiva Ustav RH i da osigura sigurnost građanima na tom području koji je inače iseljen i zaboravljen. I naravno da je humanost vrlo bitna prema ljudima koji se tu nalaze u teškoj situaciji, ali da netko ulazi u Hrvatsku kako mu pane na pamet, kako mu padne na pamet, e to se ne smije dozvoliti. Niti jedna država neće dozvoliti. Ponavljam, Slovenija je stavila vojsku na svoju granicu, kancelar Kurz austrijski kaže javno nema više politike otvorenih vrata, do sada je politika bila pogrešna. Pogrešnu politiku ste vodili gospodo iz HDZ-a do sada, prihvatili ste Marakeški sporazum bez rasprave u ovome domu dok se u Njemačkoj čak i raspravljalo. Sve ste napravili da Hrvatska ima najveći teret migrantske krize u Europi.
Gospodin Vidović.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Bulj, jasna mi je vaša politička agenda, međutim kada govorite o vojsci na granicama onda morate znati prvu stvar, dakle ovog momenta MUP RH, a ja nisam odvjetnik fala Bogu vladajuće stranke, ali jednostavno ne mogu šutit, dakle MUP ispunjava itekako zadaću čuvanja granice i uz pomoć europskih sredstava, a vi napadate EU da ne daje dovoljno, pri tome je EU je angažiran i u Grčkoj i to se zna, Europol to radi. Prema tome, ja ne vidim zbog čega neprekidna histerija i neprekidno idemo vojsku … Čemu? Pa to je na kraju krajeva vojska na granicama je socijalistički izum, to su socijalističke države radile, da. Zapadne države oduvijek je bila praktički policija na granicama i tako je kod nas. Nije takva situacija ovog momenta niti je toliki pritisak izbjeglica, niti smo mi najpogođeniji izbjegličkom krizom. Budimo objektivni.
Hvala. Povreda Poslovnika.
Poštovani potpredsjedniče. Ovdje je izneseno niz neistina od kolege Vidovića, povrijeđen je čl. 238. Poslovnika. Dakle, konstantno se upravo tu hrvatsku policiju koja radi izvrstan posao optužuje da vrši nasilje prema migrantima, a mora pokrivati toliku granicu sa malim brojem ljudi, zato kolega Bulj i predlaže ovo što predlaže jer je hrvatska policija za male plaće izložena velikom naporu. Pa ovi nas policajci tu na Markovu trgu čuvaju za mizernu plaću. Smrzavaju se tu i hrvatska policija na hrvatskim granicama. Potrebna im je pomoć. Rade izvrstan posao, a vi tvrdite da policiji ne treba pomoć i da im ne trebaju … [[Govornik se ne razumije.]]
… /Upadica Radin: Hvala. Iznijeli ste vašu repliku i dobili ste opomenu./…
Ne slažemo se s tim.
Opomenu za gospodina Grmoju ne treba nikakva druga sada. … [[Upadica iz klupe, ne razumije se.]] Ako imate potrebu imate i rizik. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Dakle, povrijeđen je članak 232. Poslovnika. Upravo je gospodin Grmoja sada iznio neistine. Ja ne tvrdim ništa. Što se tiče Hrvatske policije dapače, ja sam ponosan na Hrvatsku policiju, a to što on tvrdi to su valjda nekakve njegove opservacije da ja tvrdim.
Isti odgovor kao i gospodina Grmoje i ista opomena jer je i to bila replika. Gospođa Borić. A ne, O pardon. gospođa Borić, da replika.
Htjela sam samo replicirati [[Upadica Radin: Odgovor na što?]] Nema odgovor. Dao je Grmoja.
A na Grmoju? Oprostite gospođo Borić. Izvolite, izvolite odgovor, da. Pardon. Ispričavam se.
Kolega Vidoviću mi po zakonu imamo znači članak gdje Zakon o granici gdje pomoć Hrvatskoj policiji ako ne može osigurati materijalno-tehnička, ljudska sredstva, logistiku imamo mogućnost. Ali je činjenica da trenutno u Europsku uniju, u Sloveniju ne može ući migrant ilegalni. Ne mogu u Mađarsku, ne mogu u Italiju. Nitko nije prihvatio ni Marakeški sporazum. Jedino u Hrvatsku mogu ući. Nekontrolirano ulaze jer ne kontroliramo granicu. To što vi govorite ne može … [[ne razumije se]] Gorski Kotar, sođite u Dalmatinsku zagoru. Vjerojatno i u zaleđu gdje vi živite uskoro će dolaziti gdje ugrožavaju ljude njihovu sigurnost, njihova materijalna nesigurnost je. Drugo je ta humanitarna crta koju svaki čovjek mora imati. Ali ovdje govorimo o državnoj granici. Nebitno bio to socijalizam, bio to kapitalizam, bitno je da hrvatska granica mora biti zaštićena i za svakoga ista. Ne može ući netko u tvoju kuću da ne pokuca … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica Radin: Hvala. Gospođa Borić izvolite.]] Hvala.
Gospođa Borić.
Poštovani potpredsjedniče, pa moja replika se odnosi čini mi se da ovim rječnikom od naših kolega muškaraca da se „falio cijeli balun“. Mi ovdje na ovoj točci govorimo o mirovnim misijama. Pa sada ne znam koju bi to mirovnu misiju naša vojska trebala raditi unutar svoje vlastite zemlje. S druge …, pa možda vas molim da doista bar poštujemo da se držimo nekako tema, jer onda bi svatko od nas ovdje mogao iskoristiti temu. Govorite o sigurnosti naših građana. Kakve to veze ima sa mirovnim misijama o kojima govorimo? A dodatno jako mi je žao da u ovom Saboru sve veliki kršćani govore npr. neistine da nam eto nitko nam ne kuca na vrata pa nam se provaljuje. Pa naši djedovi, a vjerujem i vaš tamo u Sinju kada bi odlazili u polje su ostavljali otključana vrata za slučaj da nekome zatreba čaša vode ili komad kruha. Ovako kako vi govorite o sigurnosti naših građana [[Upadica Radin: Hvala.]] Pardon.
Hvala lijepa. Izvolite gospodine Bulj.
Prije bih ja rekao da sam ja mali kršćanin, mali, vrlo mali i najmanji i ta naglašavanja vaša o kršćanstvu i ne vidim zbog čega. Ne vidim zbog čega vi naglašavate uvijek to kršćanstvo? Tko je spominjao kršćanstvo? Ja govorim o hrvatskom vojnikom, o sigurnosti hrvatskih građana. Čak o sigurnosti u misijama. Mi imamo ulaske nesigurnosti i naših građana na cijelom području Hrvatske, poglavito ovome koje sam nabrojio ogromnu nesigurnost naših građana koji dovoljno imaju i trpe materijalne štete i gospodarske i ti ljudi su siromašni krajevi, zaboravljeni krajevi i danas imaju ogromne štete što materijalne, što fizičke. Bilo je ljudi koji su doslovno zarobljavani od ilegalnih migranata i koji su vodani kroz šumu po nekoliko sati. A vaše naglašavanje o kršćanstvu ja ne znam čemu vodi? Što vi želite s tim reći? Ja sam mali vjernik, ništa, nebitno. Niti to spominjem, niti to naglašavam. Niti to naglašavam. Kao i vi što ste veliki socijalista, a drugi socijalisti nemaju milijune na računu, netko ima.
Hvala. Hvala lijepa. U replikama je to dozvoljeno svakako sa obje strane. Gospođa Peović.
Gospodine Bulj zastupate suverenost i prozivate zbog sluganskog karaktera Hrvatske vojske u Afganistanu, dobro je pitanje u čiju smo mi korist bili u Afganistanu. No istovremeno zagovarate povećanje represije nad migrantima koji bježe od gladi, rata i bijede. Pozivate vojsku na granicama. A pitam vas, u čiju korist pozivate tu vojsku na granicama? Zašto ti ljudi bježe? Gdje oni idu? Kada je Merkelica imala otvorena vrata u Njemačkoj onda smo ih transportirali vlakom, a sad ih batinamo na granici. Govori vaš kolega Grmoja o Hrvatskoj policiji, policajcima koji rade dobar posao. Pa hrvatski policajci pišu pisma europskim udrugama za zaštitu ljudskih prava jer ne mogu više gledati batinanje na granici tih ljudi, ne mogu više gledati što se tamo zbiva i u čiju korist se to zbiva s obzirom da to vas zanima.
Hvala. Hvala lijepa gospođo Peović. Hvala. Izvolite gospodine Bulj.
Katarina, jučer je bio Dan svete Kate pa mogu danas sa danom zakašnjenja vam čestitati. Apsolutno ste vi kontradiktorni. Da, ja smatram da hrvatski vojnik koji je pobijedio u Domovinskom ratu srbočetnike JNA dobro naoružanu zaslužuje sigurnost u međunarodnim misijama i da ne budemo „glineni golubovi“ to je prvo. Drugo, uloga Hrvatske države po Ustavu da štiti sigurnosti hrvatskih građana na cijelom području Republike Hrvatske i na kopnu i na moru. To je uloga države, sigurnost hrvatskih građana. Tko to može raditi? Hrvatska policija, a po Zakonu o granicama može pomoći Hrvatska vojska i to je ustavna obaveza Hrvatske države. Što se tiče humanitarne crte i tko je kriv? Hrvatski narod nije kriv što se to događa u Libiji, u Iraku, u Afganistanu. A tko je zatvorio granicu Slovenije to ne pitate. Zbog čega je nama sad tu tempirna bomba u Bihaću, u Turskoj? Znači, i sve triba doć u Hrvatsku, sve triba doć u Hrvatsku jel tako, a oni metili žicu oko nas?
Pardon, oprostite, vrijeme, oprostite.
Pitajte to, pitajte to, … [[Govornik se ne razumije]]
g. Kuzmanić
Hvala lijepa. Zastupniče Bulj, vojska na granici neće riješit problem migranata. To je nešto šta ako niste shvatili, mislim da bi to mi svi trebali shvatit. Problem migranata puno je veći problem, to je problem EU, nije problem Hrvatske i ako mi izvedemo vojsku na granice mi nećemo sa tim ništa postić. Da je moguće to riješit to bi se napravilo u Grčkoj, ali nije. Ono što je dobro u nečemu lošemu, a to je šta smo mi toliko ekonomski loši da čak niti emigranti ne žele bit ovdje, oni tu samo kod nas prođu, mi smo toliko ekonomski devastirali ovu državu da čak ni migrantima koji biže iz Libije, Afganistana ili ko zna gdje, nije dobro ostati u Hrvatskoj, tako da mi s vojskom na granicama ne rješavamo ništa osim šta dobivamo dodatni trošak Ministarstva obrane.
Odgovor izvolite.
Vi dolazite iz županije odakle ja, vi ste iz Kaštela, ja sam iz Sinja i znate da je na Aržanu Kamensku ljude doslovno zarobljavalo, znate da je u Vrgorcu ljudima oduzimalo aute, … [[Govornik se ne razumije]] ne mogu se naplatiti. Ja kužim što vi želite reći, da li je interes RH da sve države okolo stave žicu vojsku, da ne mogu proći, a jedino se može doć do Hrvatske? Dal je to interes Hrvatske da nekontrolirano se prelazi hrvatska granica i da ti ljudi žive u strahu? Ajte vi u Gorski kotar prenoćite u jednon od onih kuća koji su tamo jel uz granicu … [[Govornik se ne razumije]] Ajde prenoćite kad ste toliko hrabri. Pitajte tih ljudi, tih starijih ljudi kako žive u strahu od tih ljudi. Nije ovo pitanje humanitarno, ovo je pitanje države, sigurnosti njenih građana, sigurnosti koje policija radi časno, ali imamo ustavnu obavezu čuvati ih i osigurati sigurnost svakog našeg građanina na područjima koja su zaboravljena, gđo. Borić ne vičite, [[Upadica: Fala lijepa]] ne galamite, [[Upadica: Fala, fala]] nije ovo jednoumlje [[Upadica: Fala]] koje ste nametali godinama.
Fala, g. Bulj gotov, gotov je s replikama i sada prelazimo na iznošenje stajališta Sada nastavljamo sa raspravom, prva koliko se sjećam je gospođa Rada Borić. Izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] pozornost ulozi žena u mirovnim misijama i operacijama i pri tom upravo za nekoliko dana obilježit ćemo 20 godina od vrlo značajne rezolucije Vijeća sigurnosti koju svi nekako kratko zovu 1325, dakle to je Rezolucija o ženama, miru i sigurnosti jer se i prije donošenja same rezolucije uvidjelo da nije jednako imati mirovine misije samo sa vojnicima dakle bez vojnikinja ili bez policajki jer graditi u nekoj zemlji poslije sukoba je izuzetno važno kako se djeluje u nekoj zajednici. Iz vlastitog iskustva znam kako su se tužili iz Mirovne misije Finske na Kosovu kako naravno sa njihovim najboljim namjerama da podrže žene koje su bile silovane na Kosovu kako dakako treba poznavati i kulturu, treba znati da u zemljama gdje su mirovne misije najčešće patrijarhat djeluje i na drugi način. Zamislite kako će silovana žena doći i prijaviti slučaj silovanja nekom muškarcu. Dakle, prepoznale su se te razlike koje mogu donijeti žene u izgradnji mira u zajednicama nakon sukoba. Svi vrlo dobro znamo da upravo su žene te koje u zajednicama i za vrijeme sukoba i pred sukob drugačije razumijevaju što bi bilo i zajedništvo, kako se organiziraju i poslovi u zajednici, oni poslovi bez kojih dakako za vrijeme rata kada su muškarci na bojišnicama znate kako su se i naše žene brinule da ne znam da muškarci imaju dovoljno tople odjeće ili nešto slično. Rezolucija koja je donešena nije jedina, donešeno je nekoliko vezanih rezolucija sve su bile vezano uz seksualno zlostavljanje žena u ratu, ali uz participaciju žena upravo u mirovnim misijama. I dakle dvije su ključne stvari, jedna je ravnopravno sudjelovanje žena na svim razinama odlučivanja i na onim nacionalnim kada se odlučuje kako izgledaju naše mirovine misije, a onda i na teritoriju gdje se to događa, a druga je upravo bila sprečavanje nasilja nad ženama i djecom i starijim osobama na tim prostorima. Ono što se dogodilo i ono što ne ohrabruje je da Hrvatska, sve su zemlje bile obvezne napraviti nacionalne akcijske planove sa mjerama kako bi se Rezolucija žene, mir i sigurnost provodila, nažalost bilo je prošlo četiri godine između prvog nacionalnog akcijskog plana i ovog sad koji je konačno nakon četiri godine donesen u rujnu prošle godine. Ali ono što se možemo pohvaliti, a to je upravo zahvaljujući i pritiscima međunarodno žena iz svih tih organizacija koje sam navela i UN-a i NATO-a je da udio žena u hrvatskim mirovnim misijama se povećava. On ovog trenutka iznosi oko 6% što je i više no što neke političke stranke kandidiraju svoje kolegice za noseća mjesta. Žene su pokazale, dakle iskustvo je pokazalo i ono što sam govorila što bismo trebali naučiti iz naših mirovnih misija koliko je važno upravo to sudjelovanje žena kako to kažemo na terenu tj. na njihov ulazak u samu zajednicu. One su to pokazale u Afganistanu, one su to pokazale zaslužujući i neke više i visoke funkcije u samim mirovnim misijama. Vrlo važno je da i u ovome sada prijedlogu bez obzira na koju se mirovinu misiju odnosilo, ne zaboravimo koliko je važno da žene ravnopravno sudjeluju u misijama jer imaju i svoju ulogu u tim misijama.
Hvala. Imate dvije replike, prva je gospođa Marijana Petir.
Kolegice Borić slažem se s vama kada govorite o prevažnoj ulozi žena u svim segmentima društva pa tako i u oružanim snagama. I kada naglašavate da je jako važno stvoriti jednake uvjete i suzbiti prepreke i nasilja koje se događa ne samo na jučerašnji dan kada obilježavamo Međunarodni dan borbe protiv nasilja nego svaki dan. I zato me iznenadila vaša kritika koja je išla prema mom amandmanu, a kojim sam zatražila i dobila podršku Vlade da se osigura financijska pomoć za progonjene kršćane i druge osobe koje su u potrebi jer je 300 milijuna kršćana prema Izvješću papinske fondacije „Aid to the church in need“ danas u progonu. Velik njih su djevojčice, djevojke i žene koje su bile izložene raznim terorima, silovanjima i ubojstvima. Pa znamo i onaj slučaj iz Nigerije kada je 276 studentica od strane terorističke skupine Bokoharam oteto, imala sam prilike neke od njih nakon što su izbavljene saslušati i ta svjedočanstva su stvarno strašna.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Kolegice Petir bojim ste da ste loše bili sami komunicirali prema javnosti pa je tako javnost primila svoj vlastiti amandman da nije razumjela da je on dio razvojne pomoći. Dakle, činilo se pa je bilo i pošalica da li ste mislili na kršćane u Hrvatskoj, na neke druge kršćane, a ne katolike. Znači sami ste malo loše to komunicirali da bi se vidjelo da vi doista mislite o onim gdje su kršćani podzastupljene zajednice, dakle onda uključujući žene i djecu da je to ta pomoć. Ali onako kako ste to iznijeli, moram reći zvučalo rasistički. Tako da, oprostite čak sam negdje i branila i morala objašnjavati da ljudi nisu znali na koju se nišu u proračunu uopće vaš amandman odnosio. Ali doista je malo zanimljivo da imamo milijun i pol kuna upravo za samo progon kršćana, a tražili smo ovdje da razvojna pomoć ide jednako sa mirovnim snagama pa možda i za je li izgradnju škola bez obzira tko u te škole ide ili osigurati ženama da nakon rata imaju priliku nešto raditi [[Upadica: Fala]] u tim svojim razrušenim zajednicama.
Fala lijepa. g. Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice Borić, uloga žena, hrvatskih braniteljica u Domovinskom ratu je velika i brojne žene su branile ne samo što su bile opskrbljivale iz logističkih razloga potrebe hrvatskog vojnika i hrvatskog branitelja, nego brojne su bile na prvoj crti obrane. Antonela Violić je bila Vukovarka, heroina. Imamo tu, znači evo moju Sinjanku Snježanu Jurić Šolto koja je poginula na Maslenici i brojne, brojne druge žene su dale veliku ulogu kao hrvatske braniteljice i hrvatski vojnik i to nikada ne smijemo zaboraviti veliku ulogu hrvatskih žena, pa čak i rekao sam u svojoj raspravi, bivša kolegica moja iz sabora Ines Strenja Linić i ostale koje su bile kroz medicinsko osoblje, pa čak i učestalo je na prvoj crti su riskirali živote da bi spasili svoje živote. Stoga žene imaju u HV u Domovinskom ratu [[Upadica: Fala]] najveću ulogu i to ne smimo zaboravit.
Fala lijepa. Odgovor izvolite.
A, pa nisam dovodila to u pitanje i sama imam odličnu prijateljicu Vesnu veteranku sa nizom rana koja danas je braniteljica okoliša, koja brani Hrvatske šume od ovog pljačkanja koje nam se dogodilo. Dakle, žene koje su bile na prvim linijama i danas su na prvim linijama u obrani javnoga dobra. I dakako, ovdje je bila priča koliko mislim da je važno da se prepozna da žene kad su u mirovnim snagama ne bih rekla da moraju biti obučene u neku drugu boju, pa da ih u zajednicama poznaju, pitajte sve vojnike koji su bili, a i takvih prijatelja imam, evo upravo se je, je bio i savjetnik i u mirovnoj misiji na Cipru, da je drugačiji odnos kad je s njim kolegica, ne zaboravite da je 50% žena u svakoj zajednici, ne zaboravite u koje zajednice idemo, da je vrlo važno tko senzibilizira, da li je to muškarac ili žena, oko nekih problema koje se posebno tiču žena, a to je posebice seksualno nasilje.
Fala lijepa, nemate više replika. Sad na redu gđa. Katarina Peović. Izvolite.
Proračun koji je jučer izglasan je proračun kojim je HDZ svima u Hrvatskoj poručio da nema novaca za više penzije iako 52% penzionera živi u riziku od siromaštva, nema novaca za veću minimalnu plaću, samo 150 kuna, nema novaca za siromašnu djecu, 300.000 djece živi u siromaštvu, u riziku od siromaštva u Hrvatskoj, nema novaca da bi pokrenula nova radna mjesta, pa da ljudi ne odlaze, 14% radno sposobnog stanovništva je iselilo itd., itd., ali ima novaca, ima novaca za NATO misije. Ukupno godišnje se troši oko 145 milijuna kuna samo na NATO misije zbog se istovremeno raspada javno zdravstvo, mladi napuštaju Hrvatsku, nemamo za penzije itd. Među 28 članica NATO-a u Europi Hrvatska sa 1,7% BDP-a je na 10. mjestu po izdvajanjima ispred svih svojih susjeda. Njemačka izdvaja manje svojeg BDP-a od Hrvatske. Hrvatska je prema najnovijim podacima jedna od članica koja stvarno izdvaja prilično obilata sredstva i svrstana je na 10. mjesto. Istina je da najmanje ulažemo u opremu i kupovinu nove vojne opreme, ali i to ćemo promijeniti jer smo se od prošle godine obvezali da ćemo izdvajati čak 2% BDP-a do 2024.g. To je znači 40% povećanje izdvajanja od prošle godine. Znači 40% ćemo više izdvajati nego prošle godine kada smo preuzeli tu obvezu, a preuzeli smo je bez ikakve rasprave, bez ikakvog inputa, znači po dekretu. I to se neće preliti na vojnike da se razumije i vojnikinje ili radnike ili radnice nego će se to preliti na vojna oklopna vozila, na helihoptere, znači na opremu jer tu se detektiralo da izdvajamo premalo. Pa tako evo sad u proračunu ćemo izdvojiti za borbena, za borbeno vozilo pješaštva na gusjenicama 161 milijun kuna, za helihoptere ćemo izdvojiti 57 milijuna kuna. Ako sam stavila jedan amandman, dakle da se ta vozila smanji im se sredstva odnosno potpuno ukinu, da se da za Imunološki zavod u doba korone, ne samo da nije amandman prihvaćen, da nije, da je odbačen u raspravi nego on nije niti prihvaćen da se raspravlja o njemu jer se kaže da su to već odobrena sredstva, što bismo isto tako onda morali doznati u javnosti ako je ugovor potpisan ili su ta sredstva stvarno odobrena. Znači kada smo ulazili u NATO savez onda nam se govorilo da moramo ući u NATO savez jer bi inače trebali puno više svoje vojske i da bismo trebali izdvajati negdje oko 3% BDP-a ako bismo imali samostalnu vojsku. Sad smo se obvezali da ćemo izdvajati 2% BDP-a, a pitanje je da li je ono realna procjena da bismo trebali izdvajati 3% sa samog početka? Za svakog vojnika u Afganistanu samo do 2010.g. je utrošeno oko pola milijuna kuna. U okviru NATO-a već više od desetljeća smo sudjelovali u okupaciji Afganistana tzv. mirovnoj misiji, što smo plaćali 55 milijuna kuna godišnje. Prije 2.g. smo samo na 110 pripadnika oružanih snaga RH u Operaciji RESOLUTE SUPPORT potrošili 55 milijuna kuna, te još 33 milijuna kuna za jačanje prisutnosti NATO-a u Poljskoj, misiju na Kosovu plaćamo oko 24 milijuna kuna a u 2019.g. se uključujemo u novu misiju, onu u Iraku koja košta 4,3 milijuna kuna. Tri pripadnika oružanih snaga RH u Operaciji EU SOFIA su koštala 2 milijuna kuna godišnje, EU NAVFOR SOMALIJA ATLANTA 3,5 milijuna kuna. Pa kad onda govorimo o tome da nemamo drugog izbora treba postaviti pitanje što mi zapravo dobivamo od tog članstva u NATO-u? Jesmo mi li nešto dobili od tog članstvo u NATO, jel nama nešto tu, neka korist od toga? Ne baš. Jedino što smo se otvorili prema terorističkim napadima i imali jedan od prvi teroristički napad, islamistički na europskom tlu 1995.g [[Upadica: Fala]] koji je bio izravna reakcija na to da je Hrvatska SAD-u izračila [[Upadica: Fala lijepa]] istaknutog člana … [[Govornik se ne razumije]] pokreta.
Imate, koliko vidim, dvije, dvije replike. Prvu repliku je tražila gđa. Marijana Petir.
Poštovana kolegice Peović, govoreći o članstvu Hrvatske u NATO-u nekako ja sam stekla dojam, al možda nisam u pravu, da vi niste sretni što je Hrvatska članica NATO-a i da smatrate da to ne bi trebalo biti tako i da previše izdvajamo financijskih sredstava, a da ne dobivamo ništa zauzvrat. Ja bih ipak rekla da članstvo Hrvatske u NATO savezu nam je omogućilo da osnažimo vlastitu nacionalnu sigurnost, a imamo utjecaj zajedno sa drugim saveznicima na kompletnu strategiju europske i svjetske sigurnosti, što nije zanemarivo. Osim toga, Hrvatska se pokazala kao snažan zagovaratelj pristupanja NATO savezu država jugoistočne Europe, što nama nije nevažno, imamo najdužu granicu u ovom dijelu Europe sa BiH, a i znamo da malo, malo bukti na granici Makedonije i Albanije i važno nam je da kroz one poluge koje imamo pokušamo [[Upadica: Fala]] zadržat stabilnost u ovom dijelu Europe.
Fala lijepa. Odgovor izvolite.
Znam o čemu govorite, govorite o NATO-u kao sustavu kolektivne obrane. O tome možemo raspravljati, ali niti Austrija, niti Švicarska, niti Irska, niti Švedska, niti Finska, nisu članice NATO-a. Znači ne možemo govoriti da mi moramo biti u NATO-u i da je to jedini put da mi branimo svoju zemlju i da imamo neku obranu. Znači to naprosto nije točno. Ako smo to argumentirali sredstvima, mi bismo trebali s 2-3%, onda to opet nije točno jer mi smo se sad obvezali da ćemo izdvajat najmanje, znači možemo i više, najmanje 2%. A to da smo sigurniji to naprosto nije točno. Znači mi smo se otvorili terorističkim napadima i imali jedan od prvi, prvih islamističkih terorističkih napada u Europi upravo zbog tog izručenja. Ono što je nama potrebno stvarno je da postavimo pitanje za čiju korist mi koristimo i svoju vojsku, a sada i svoju policiju u ovim raspravama svima koje smo vodili o represiji koja se sprovodi nad imigrantima na granici jer policajci sami prijavljuju da imamo slučajeve da se [[Upadica: Vrijeme]] uistinu to [[Upadica: Fala]] humanitarno pravo krši.
Fala. g. Ante Deur imat će svoju raspravu, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, poštovani zastupnici i zastupnice jel, sve vas pozdravljam. Sigurno da mirovna misija, mirovne misije su sigurno za HV jedan veliki dobitak ne samo i u sposobnosti, a i za RH sve ove točke koje smo od potpore na Kosovu, što je jako bitno i za naše susjedstvo i za kompletnu situaciju u kojoj živimo sve ove godine. Sama prisutnost u Poljskoj za mene je osobno, a vjerujem za sve nas kao članice NATO-a i Poljskoj kao jednoj vrlo bliskoj, prisnoj državi hrvatskoga naroda jako bitno, ali prije svega i Poljskoj kao jednoj od glavnih članica NATO-a. Vjerujem i to što smo čuli i od državnog tajnika, ali i od bivšeg ministra Krstičevića i ministra Banožića, HV u Poljskoj dobiva na mnogim sposobnostima. Po svim ovim misijama koje smo u svim ovim točkama, to je već i u Sredozemlju i u Somaliji dobivamo jednu sigurnost koju HV već ima jednu kontinuitet, prepoznatljivost, kao jedna sposobna, sigurna, da može biti sigurna za vrijeme koje tamo boravi. Vjerujem da neke kolege naše koji spočitavaju članstvo NATO-a da je to možda više neki osobni aktivizam, nego osobno mišljenje jer hrvatska država, ono što smo prošli '90.-tih godina je strašno, bez ikoga, bez ičega braniti se protiv takve sile, što i dan danas imamo još uvijek velike posljedice, veliku bol koju nosimo kao narod. Danas, već '94.g., još jednom ću spomenuti, kada je ministar obrane i ministar pobjedničke vojske, kako bi to rekao naš general Krstičević bio u SAD-u sa, kod ministra Perrya, tada ministra SAD, kad je pozdravio ministra obrane kao ministra pobjedničke vojske sa svojim generalima Gotovinom, Filipovićem, Kapularom, Krstičevićem, Lucićem i mnogim tada generalima koji su imali zapovjednu ulogu već tada je Hrvatska pristupila i pristupila jednoj velikoj obitelji snažnoj, a to je NATO. I zato danas već u to vrijeme, spoznajući ministar tada Šušak imao je viziju gdje Hrvatska i predsjednik Tuđman, gdje Hrvatska mora biti, a to je EU i članstvo NATO-a koja nam daje sigurnost kao narodu jer mi posebno ovdje svi zajedno bez obzira iz kojih stranaka bili kao hrvatski branitelji nosimo poseban pečat tog vremena, a to je slabosti i nemoći koje smo nosili, ali uz snagu i viziju koju je tada prvi hrvatski predsjednik imao stvarajući hrvatsku vojsku, hrvatsku policiju nakon toga i hrvatsku vojsku znači smo što nas čeka. Uistinu ja sam kao čovjek ponosan i kada slušam gdje danas i na koji način hrvatska vojska ide i na koji način dolazi do novih sposobnosti, znanja i gdje možemo naši časnici uistinu i po svim ovim misijama ukazati na ono što smo kao država prošli i na koji način se hrvatska vojska osposobljavala već zadnjih 25, šest godina. Danas hrvatska vojska uistinu može biti sa velikim ponosom ukazati da je to jedna sila koja ima respekt od svojih članica. I zato me posebno dojmilo naša misija u Poljskoj gdje sigurno uz rame najvećoj sili svijeta SAD-u i domaćinu Poljacima koji pokazuju jedan poseban utjecaj koji imaju kao članica NATO-a. Evo još jednom želim dati veliku potporu ovoj inicijativi i ovim odlukama i mislim da je to uistinu nešto što je Hrvatskoj državi potrebno u svim oblicima i u ekonomskom i u društvenom i kao zajednici i narodu koji je puno propatio da uistinu danas živi u jednoj snažnoj, a mi sami moramo sebe na jedan kvalitetan način napraviti prepoznatljivost. To je do nas i do vodstva i svih cijelog naroda.
Hvala lijepa. Imate dvije replike, prvu repliku ima gospođa Petir.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Zastupniče Deur, vi ste bili hrvatski branitelj, jedan ste među posljednjima koji ste izašli iz Vukovara i evo zahvaljujem vam na tome i vašem doprinosu obrani Hrvatske, tako da iz nekog vlastitog iskustva i vojnika i osobe koja je iskusila rat na svojim leđima sigurno možete posvjedočiti koliko je važno članstvo u NATO-u za pojedinu državu članicu, posebno za Hrvatsku koja je u jednom takvom geostrateškom okruženju koje je poprilično trusno i izazovno. I voljela bih čuti vaše mišljenje bi li bilo drugačije da je Hrvatska možda bila članica NATO-a u tim okolnostima, bi li se usudila Srbija ili bilo tko drugi napadat nas.
Izvolite odgovor.
Hvala poštovana zastupnice. Sigurno, vi ste manje-više u svom pitanju već dali odgovor, da je Hrvatska država bila tada članica NATO-a vjerujem da nitko ne bi imao hrabrosti napasti Hrvatsku državu Hrvatsku jer danas i već dugi niz godina hrvatska vojska je pokazala svu svoju sposobnost, a i kroz regiju u kojoj živimo je najbolji pokazatelj da je danas osposobljena i da danas hrvatska vojska ukazuje na najveću sigurnost na ovim prostorima.
I gospodin Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče i moje je pitanje na tragu učešća Hrvatske u NATO savezu, ovdje se stalno špekulira o tome da mi nismo trebali biti članica NATO saveza da nam taj savez ništa ne donosi. A vi ste eto ugledni hrvatski branitelj koji je stvarao državu i znate da početkom rata kada nismo prijatelja nigdje da smo bili u nemilim problemima, tek kroz određene ratne aktivnosti mi smo stekli tajne prijatelje da smo mogli nabaviti i oružje i obraniti se. I normalno je da danas ovdje u Zapadnom Balkanu gdje stalno vri da mi zasigurno trebamo biti članica NATO saveza, a to nam je zasigurno jamstvo da ćemo imati i dalje svoj ponos, svoju državu i obraniti čast i ugled onoga što su stvarali hrvatski branitelji, a to je slobodna i neovisna država. Pa vi kao branitelj što vi mislite o tome je li dobro da smo mi članovi NATO saveza? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala poštovani zastupniče. Pa već sam rekao, ministar Šušak i predsjednik Tuđman već devedesetih godina su vjerovali i to je bila vizija da je to najjača obitelj na svijetu i da Hrvatska država mora biti dio toga, a vjerujem da jer to je jedna sigurnost kroz koju smo prošli. Hrvatska vojska se pokazala kao pobjednička vojska, snažna, sigurna koja ulijeva povjerenje tada u dijelu Domovinskog rata i proti velike srpske agresije, danas u svim ovim misijama koje kvalitetno i sa najvećim ocjenama što je rečeno u pohvalama i poštovanjem ima. Sigurno da vjerujem, rekli ste da pojedinci ne osjećaju, pa kao što sam rekao mislim da je to više aktivizam nego osobno mišljenje. Hvala.
Hvala. Nemate više replika, hvala lijepa. Sada završno u ime SDP-a govorit će gospodin Matko Kuzmanić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Evo danas smo imali priliku čuti o svemu, a možda najmanje o onoj temi o kojoj smo danas ovdje bili pozvani raspravljat, pa bi ja ponovio ono zbog čega smo ovdje danas i jesmo su ove točke koje su na dnevnom redu, a to je sudjelovanje u ovim mirovnim misijama. Ponovio bi naš stav po tom pitanju, a to je podržavamo apsolutno sudjelovanje nas u ovakvim mirovnim misijama iz onog razloga jer smo sastavni dio tih organizacija i NATO-a i EU i UN-a koji organiziraju ove misije, a u kojima mi participiramo. Međutim, ovdje sada slušam svakakva, da ne kažem malo i nebulozna pitanja, da li mi trebamo biti članica NATO-a. Pa naravno, čega da budemo članica? Uspoređujemo se sa Austrijom, Švicarskom koje nisu, pa to su najmoćnije države u Europi. Švicarska nije članica NATO-a jer je vojno i sigurnosno opremljenija bolje nego iti jedna druga u svom okruženju i jedna je od najmoćnijih država. Ja sam u svom prvom izlaganju rekao, nema jake industrije bez jake države i obrnuto. Ali umjesto da smo raspravljali o tome, mi smo raspravljali o tome da vojska izlazi na granicu i slušat takve nebuloze da šaljemo vojsku na granicu da nas čuva od migranata. Ne da smatram da vojska ne triba biti na granicama odnosno treba samo jedan dan u godini. A znate kada? Kada su izbori, da nas sačuva od krađa, zloupotreba i manipulacija da oni koji ne plaćaju porez u našoj domovini, glasaju u ime onih koji plaćaju, pa onda oni koji plaćaju porez moraju bježati iz domovine. E samo pod tim uvjetima bi ja dao da vojska ide na granice, a ne da nas štiti od migranata koji niti ne žele ovdje biti jel oni vide u kakvom je stanju naša ekonomija njima Hrvatska nije uopće zanimljiva destinacija. Lijepo im je sunce i more, ali oni ne vide tu mjesto za svoj dom. E sada, inzistirali smo na nečemu i siguran sam da će predlagatelji ovoga to uvažiti, a to je da ove misije budu malo transparentnije. Hoće li to biti posebno izvješće ili će ono biti sadržano u godišnjem izvješću o obrani koje inače ide, to sada ostavljamo njima da oni na neki način to odluče. Međutim, taj naš amandman išao je iz samo jednog razloga, a to je da to bude što transparentnije i da na neki način i mi koji sjedimo ovdje, a pogotovo oni koji su članovi Odbora za obranu znamo šta se događa na tim misijama, a ne da imamo nekakve podatke da 11 misija stane na pet stranica ili kako već, to je uistinu ponižavajuće i mislim da će to predlagatelj uvažiti. I ja se nadam da u jednom dobrom duhu možemo zaključiti da ovakve konstruktivne prijedloge koje se tiču, koje su u interesu i Hrvatske države i hrvatskih građana mi smo spremni uvijek podržati, posebno što se ovdje radi o mirovnim i humanim misijama u kojima sudjeluje hrvatska vojska. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Povreda Poslovnika gospodin Grmoja.
Morao sam reagirati povredom Poslovnika, dakle kao što sam mogao čuti iz Kluba zastupnika SDP-a, povrijeđen je čl. 238. nebulozan je prijedlog za vas da hrvatska vojska pomogne policiji koja je na izmaku snaga, a dobar vam je prijedlog da hrvatska vojska izađe da brani hrvatsku granicu od hrvatskih državljana i naših sunarodnjaka. To je stvarno nešto nevjerojatno. Ja sam svjedočio … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala lijepa. Naravno imate opomenu, a vi to sami znate. Ponižavajuće je na neki način to za vas je ponižavajuće da vi znate da to nije povreda poslovnika, vi dobro znate inteligentan ste čovjek, a opet to napravite, ponižavajuće za vas. Gospođa Katarina Peović završno u ime zeleno-lijevog bloka.
Evo nisam se imala namjeru javiti, ali potaknuta nekim ovdje repliciranjima na ono što sama i sama rekla nešto bih još odgovorila. Prije svega ako već govorimo o nekoj supstancijalnosti govora o ovoj temi, a onda tražimo samo da se izvješće napiše malo opširnije, ne bi baš rekla da je riječ o nekoj supstancijalnoj raspravi. Kada govorimo isto tako o SDP-u sumnjam da je sposoban da napravi neku radikalnu drugačiju politiku prema ovom pitanju jer opet ponavlja iste floskule kao što čujemo i od HDZ-a, a to je da smo u sklopu Sjevernoatlantskih saveza i da je samo sudjelovanje, pristup nekim savezima dobar za nas. Još se k tome onda govori o nekakvoj skarednosti da Hrvatska nije, kako se koristi tim lijepim izrazom, privlačna destinacija za emigrante. Pa možda u ta dva iskaza da smo mi morali ući u NATO savez zato što je to dobrobit u nekoj integraciji, a s druge strane da se čak ono autoironično kritizira da imigranti niti ostati kod nas. Između toga se krije cijeli jedan aspekt politika koje SDP čini mi se da nije sposoban shvatiti, a to je da upravo nismo kako oni kažu privlačna destinacija ili nismo gospodarski, privredno moćni pa zato što se automatski, sluganski bez ikakve autonomne politike pristupa nekakvim integracijama bez da se to kritički propituje. Prije svega SDP-u ne bi trebalo previše davati na važnosti u ovom pitanju, pogotovo ako se sjetimo tragikomičnog vojnog mimohoda Milanovićeve vlade u kolovozu 2015. godine kada je asfalt u Vukovarskoj izrovan gusjeničnim tenkovima, to je isto bila jedna ovako demonstracija tog eklekticizma koji nalazimo kod SDP-a koji ne može shvatiti da s jedne strane treba imati autonomnu politiku, a s druge strane da treba nešto i napraviti po pitanju vojske, privrede ili bilo čega drugog. Ono što bih rekla HDZ-u, dakle na ove replike koje su se u obliku govora pojavile je da nije riječ o aktivizmu kada govorimo o nepotrebnosti pristupanja NATO savezu, nije samo riječ o aktivizmu iako se aktivizam i s te strane govornice u pravilu koristi kao uvreda, iako biste vi trebali kolegice i kolege aktivizam itekako cijeniti jer je aktivizam pa čak i u korijenu onoga što sami jako cijenite, političkog aktivizma nekih vaših idola i vaših političkih velikana, ali kada govorimo u tom negativnom kontekstu aktivizmu dakle pristupanje NATO savezu bi prije svega trebali biti racionalno pitanje. A racionalno pitanje u demokratskom društvu bi se trebalo obrazložiti ne samo javnom raspravom nego i referendumski što niste dozvolili i niste omogućili, ono što je važno referendumski postavljati važna pitanja. Kako sad govorimo mislim sada možemo isto tako reći, koji je sada smisao plakati nad prolivenim mlijekom, sad smo već u NATO savezu, nemamo tu šta više niti postavljati takva pitanja, ali sada ćemo uskoro ući u Eurozonu i opet se ne misli postaviti referendumsko pitanje zašto ulazimo u Eurozonu, pa će se opet proglašavati one koji su kritični prema ulasku u Eurozoni nekim aktivistima umjesto da se stvari postave, prvo kao javna rasprava na demokratskim principima, da se ta rasprava vodi, a onda da se stvarno i referendumski postavljaju pitanja o nekim bitnim povijesnim momentima kao što je bilo ulazak u NATO savez, to se nije desilo. Dakle, utoliko mislim da je važno pored onoga šta sam izdvojila, a to je da imamo jako lošu socioekonomsku situaciju u kojoj je uopće nerazumljivo kako se može stvarati konsenzus u društvu oko toga da treba pojačati izdvajanje za vojsku i to u segmentu nabavke drugorazredne opreme, vojne opreme koju na ovdje dostavljaju u Hrvatsku, a mi za to plaćamo velike novce, kako se uopće može stvoriti konsenzus oko toga, dakle u trenutku kada bismo prije svega trebali raditi na tome da imamo osigurano zdravstvo, osiguranje, normalnu prehranu za sve, pojačati našu poljoprivredu, poljoprivrednu proizvodnju i normalno stanovanje [[Upadica: Fala lijepa]] što niste omogućili.
Fala lijepa. E sad imamo dvije povrede Poslovnika, prvi je g. Deur, molim vas samo mi recite koji članak, tako da se ja mogu snać.
238.
238., ja, ja vas moram upozoriti…
Može.
…a, al mislim malo mi je teško, samo malo, samo, samo, samo da ja, da ja govorim. Ja ću vam dat riječ ovaj kronometar stoji. Znamo da vi mislite kraj je rasprave, pa šta ako mi daju opomenu itd., ali na vašu savjest, izvolite.
Pa vjerujem, slažem se sa poštovanom zastupnicom da aktivizam jako bitan za demokraciju, za društvo, za bolje društvo i puno je tema gdje svi iziskujemo za aktivizmom, ali ulaziti u formu neznanja i potrebe hrvatskog čovjeka kroz povijest koju smo prošli je puno opasnije od aktivizma. Hvala.
Nažalost imate opomenu jer je bila replika. I sad g. Vidović vjerojatno će imat istu sudbinu.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Dakle, povrijeđen je čl. 232.
Nemojte sad više. Oprostite, samo, šta vi dajete? … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Povredu? A dobro povredu.
Kažem, povrijeđen je čl. 232.
Ne, ne, ne govorim, ne govorim vama, govorim, razgovarao sam s gđo. … [[Govornik se ne razumije]] Sad ide vrijeme, izvolite. Sad vrijeme, molim, izvolite.
Sad mi fali vrime. Dakle, povrijeđen je čl. 232. U njemu kaže se da govornik može govoriti samo o temi o kojoj se raspravlja i prema utvrđenom dnevnom redu. Kolko ja znam tema današnjeg dnevnog reda nisu SDP-ove politike, tema nije podstavljanje SDP-a prema određenim pitanjima, a govornica je odnosno kolegica Peović tijekom svog govora je dobar dio svog govora posvetila upravo politika SDP-a, pa bi vas molio da to imate u vidu.
Dobro, ovaj vidio sam da listate Poslovnik. Imam samo reć jedu stvar, ovdje, ovdje neću dat opomenu, ali reću vam slijedeće da ja svaki put interveniram kad neko ide izvan teme, ovdje bismo govorili samo o tome. Znači postoje teme koje zahtijevaju da kažete nešto i pored toga jel da, tako da ne vidim povredu Poslovnika. Ali dobro, idemo dalje, gđa. Peović, izvolite.
Ma da, ja bih povredu Poslovnika 238. samo da kažem da ako se već iznosi, ako se nekom kaže da se nije držao činjenice onda bi se trebalo navesti i kojih mislim ako već neko vuče povredu Poslovnika. A drugo da se priča o temi, pa naravno da SDP hoće ograničit da se priča o nečem da se samo ne bi možda podsjetilo kako su oni neke stvari rješavali i onda da bi se, da bi ispalo da je samo HDZ kriv za sve.
Nažalost vam moram dat opomenu jer to je replika bila. To je bila čista replika. g. Vidović je bio rubni, ali ovo je čista replika bila. Gospodin, molim, molim vas ne, nemojte, ajmo, ajmo završiti ovo izlaganje, ovu točku, pardon, g. Zdravko Jakop, državni tajnik u ime predlagatelja iznosit će završno mišljenje.
Poštovani potpredsjedniče…
O da, pardon, ispričavam se, o 6 točaka, ne o jednoj točki, o 6 točaka da.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Evo ja vam se u ime predlagatelja želim zahvaliti svima koji su sudjelovali na današnjoj raspravi vezano za sudjelovanje u oružni snaga RH u operacijama potpore miru i drugim aktivnostima u inozemstvu. Vrlo kratko htio bi samo reći da HV, Ministarstvo obrane radi u skladu sa ustavom, zakonima i pozitivnim pravnim propisima i tu mi dileme nemamo. Ono što možda iako je bilo rečeno da sam u neke išao detaljnije nego je bilo uobičajeno, nisam reko možda jedan segment koji govori možda o ekonomskom učinku, a ovdje je isto tako bilo pitanja od saborskih zastupnika, htio bi reći da sudjelovanje i naše iskustvo govori da sudjelovanje u međunarodnim misijama i operacijama ima potencijal promoviranja proizvoda i posebne podrške ekonomskim interesima RH u zemljama primateljicama odnosno u međunarodnom okruženju. Tako da naši hrvatski vojnici koji su opremljeni hrvatskim proizvodima i to nam je jako drago da smo uspjeli doći do te faze da je naš hrvatski vojnik potpuno opremljen osobnom opremom hrvatske proizvodnje na neki način, na taj način izravno promoviraju te proizvode. Može se kazati ovdje kako je usporedo sa sudjelovanjem u aktivnostima NATO-ve prednje prisutnosti došlo do realizacije prodaje vojnih i policijskih kaciga recimo hrvatske proizvodnje u tim zemljama i Litvi i Poljskoj, to su činjenice. A isto tako je i prodaja u Litvi specijalne obrađene tkanine za UN odore. Možda evo, koristim i priliku da kažem da mi neposredno surađujemo sa klasterom vojne industrije, ali i sa Gospodarskom komorom u tom kontekstu. Bilo je i vaše pitanje i poštovane zastupnice vezano za izvješća. Mi smo nekako zaključili ovdje vezano za tu raspravu da ono, mogu biti sveobuhvatnije, ja bi rekao i u okviru godišnjeg izvješća, ali na način da bude strukturno pripremljeno, pa evo, dat ćemo si truda i tu napraviti iskorak, a u skladu sa svim vašim prijedlozima. Što se tiče financijskog aspekta, njemu nisam toliko govorio, ali on je, vidi se u državnom proračunu, tako da svi ti elementi su poznati, javni i tu nemamo nešto posebno za dodati. U području naučenih lekcija, ja bih rekao unutar sustava se to relativno dobro radi, ali svakako, evo, slušajući vas, možda postoji prostor da to ide auto box, evo, pa ćemo pokušati u tom smjeru raditi. I bilo je ovdje konkretno pitanje vezano za operaciju IRINI i Sea Guardian, ja s ovog mjesta mogu samo reći da u svim tim operacijama ili za sve operacije postoje pravila angažiranja, Rules of engagement, koja smo dužni poštivati. Isto tako, evo, znam da imaju i ljudi koji su vezani bili prije možda na vanjske poslove, isto tako, postoje određena moguća nacionalna ograničenja, ali mogu slobodno reći da nije bilo primjera da bi se naš vojnik trebao sramiti postupka, uvijek smo bili na ljudskoj strani, a imamo i pozitivnih primjera sudjelovanja naših brodova u takvim aktivnostima, da budem konkretan, u spašavanju ljudi iz mora. Imali smo čak i situaciju da je naš brod, konkretno u toj operaciji bio u ulozi zapovjednog broda, kada je trebalo odrađivati takve aktivnosti. Evo, ukratko, još jedanput hvala na svim konstruktivnim prijedlozima i probat ćemo to ugraditi, ne samo u ove operacije, nego u naš rad. Hvala vam lijepa.
Možete ostati, imate 2 replike. Prvu repliku ima g. Matko Kuzmanić.
Zahvaljujem uvaženi tajniče Jakupe. Evo, drago mi je čuti da su neke naše tvrtke imale direktne ili indirektne koristi od ovakvih misija i upravo je to ono što sam vam naglasio u svojoj raspravi i na onome, ono što želim, a to je da Hrvatska bude napredna zemlja koja izvozi tehniku, a ne zemlja nazadna koja uvozi tuđi otpad. Okrenite naš Remontni zavod u Velikoj Gorici, spasite Đuru Đakovića, volio bih da možemo to reći za naša brodogradilišta dok je još brodogradilište specijalnih objekata u Splitu bilo u državnom vlasništvu, odnosno imalo, koji je država imala veći utjecaj na to. U svakom slučaju uz pomoć MORH-a pokušajte okrenuti našu industriju koja je nažalost na izdisaju. Eto, hvala vam.
Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče, apsolutna potpora ovome što ste rekli, mislim da sam ja za ovom govornicom već jednom rekao da smo unazad godina kada smo za vrijeme Domovinskog rata mogli proizvoditi minu, recimo na 4 mjesta, evo, prošle godine, tj. pretprošle smo uspjeli vratiti, da ju sad možemo proizvoditi i remontirati barem na jednom mjestu. Isto tako, takav nam je pristup vezan za ostale, ostala mjesta, evo, ovdje ste spomenuli Đuro Đaković iako neki put netko kaže da tehnika nije možda koja je dostupna the best one, mi bi sigurno kao vojnici, je li, bivši vojnici ili zamrznuti vojnici voljeli da je to the best one jer je to najbolje za našeg vojnika, ne gledam na to da li bio na zadaći u Hrvatskoj ili izvan, ali vodimo i računa da pomognemo industriji koliko to mi sa ovog, sa ove pozicije ili aspekta možemo, to budite sigurni.
I na kraju, gđa. Peović.
Pa evo, jedno afirmativno pitanje, uistinu, ono što se dešava u Hrvatskoj je uglavnom negiranje bilo kakvog oblika protekcionizma u domaćim industrijama koji je nužan da bi došlo do razvoja neke zemlje. Nijedna zemlja se nije razvila bez državnog protekcionizma i upravo je najbolji primjer koji ovdje navodite, rekli ste, proizvodimo neku opremu vojnu, američka država, američka vojska, američka vojska sa američkom državom ima jako puno ugovora, tamo se o protekcionizmu uopće ne može govoriti znači na ovaj način na koji se kod nas govori i kad se spomene onda Đuro Đaković, zašto Đuro Đaković propada, pa mislim mi nemamo uopće, ako negdje budemo kršili taj ugovor o funkcioniranju EU, ja mislim da će se vjerojatno kršiti na ovom pitanju, ali taj ugovor o funkcioniranju EU nama onemogućava bilo kakav oblik subvencija državnih gdje bi mi napravili bilo kakav oblik protekcionizma i razvili neku svoju industriju.
Odgovor, izvolite.
Evo hvala vam lijepa na tom pitanju. Ja možda ne bi rekao da nam, možda takav ugovori možda ne omogućavaju direktan, direktnu financijsku potporu, ali nam sigurno nitko ne zabranjuje suradnju na dnevnoj čak razini. Znači ono što MORH radi je da surađuje sa svima koji su iskazali interes što se tiče vojne industrije i mogu vam reći da MORH, tj. Oružane snage mogu dati tu veliki doprinos jer kad bi sad tako rekao, da se treba platiti svako iskustvo, svako naše korištenje sredstava, svako naše korištenje ljudi, a mi idemo ususret našim proizvođačima, onda bi to za njih bilo daleko zahtjevnije. Evo, to je ono što mi možemo, budite sigurni da to radimo kako bi dali potporu, ne samo u promociji ovom dijelu što sam prvotno govorio, nego i u suportu tko testira, HS.
Hvala. Hvala lijepa. Gotovi smo sa replikama i gotovi smo sa raspravom. Zaključujem raspravu. .../Nerazumljivo/... Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti, a ti uvjeti bi se trebali steći sutra, kada ćemo u 10 sati glasovati. Ugodno popodne svima. SJEDNICA PREKINUTA U 14,24 SATI.