Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу, шановні народні депутати, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему «Рада». [[10:01:32]] Зареєструвалося в сесійній залі 384 народних депутати. Ранкове засіданні Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати, сьогодні день народження нашого колеги Кравчука Василя Петровича. Прошу привітати його. [[Оплески]] Тепер надаю вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарному засіданні 17 листопада 2010 року. Розглянуто 9 питань порядку денного. За результатами їх розгляду прийнято три закони, один законопроект прийнято за основу, один законопроект направлено до комітету для підготовки на повторне перше читання, чотири законопроекти відхилено. Шановні народні депутати! Відповідно до Регламенту дві фракції вимагають оголосити 30-хвилинну перерву. Вони готові скористатися можливістю для виголошення заяви. Слово має Іван Григорович Кириленко.
Шановні друзі! Шановні колеги! Шановні співвітчизники! Я прошу уваги!
Прошу уваги, шановні колеги.
Шановні колеги! Ті події, які відбуваються зараз в стінах Верховної Ради, особливо з початком прийняття Податкового кодексу, без перебільшення, сколихнули всю країну. Тисячі людей під Верховною Радою вже кілька діб. Десятки тисяч людей по всій країні під обласними районними державними адміністраціями. Там немає політичних прапорів, там є чіткі економічні і соціальні вимоги. Щойно ми отримали від організаторів пікету під Верховною Радою кількох тисяч людей. Ми отримали звернення до Верховної Ради, до Президента, до місцевих рад, до Кабінету Міністрів, воно звучить в ультимативній формі, але я змушений його зачитати, бо те, що сьогодні буде продовжуватися, ми повинні розуміти які будуть від цього наслідки. Дозвольте зачитати. Я не маю права не зачитати цей документ. «До Президента, Верховної Ради, Кабінету Міністрів України щодо неприйняття Податкового кодексу. Ми спільно, ті, хто на майданах, категорично виступаємо проти ухвалення, підписання та запровадження в життя цього Податкового кодексу. Податковий кодекс нищить малий та середній бізнес, позбавляє мінімальних засобів для існування мільйони працюючих громадян та членів їх родин. Податковий кодекс знищує середній клас як основу демократії та громадянського суспільства. Податковий кодекс ухвалюється в інтересах великого капіталу, який знімає з себе соціальну відповідальність за добробут суспільства. Захистивши власні кошти від оподаткування через виведення їх в офшори, олігархія весь фіскальний тягар перекладає саме на малий і середній бізнес. Ми вимагаємо від Верховної Ради зняти Податковий кодекс з розгляду, відправити у відставку тих, хто дискредитував себе розробкою цього Податкового кодексу. Негайно ухвалити законопроект, який гарантує збереження спрощеної системи оподаткування. Ми звертаємося до місцевих рад усіх рівнів: невідкладно скликати позачергові засідання та дати оцінку Податковому кодексу, підтримати наш ультиматум і прийняти звернення до Верховної Ради щодо зняття його з розгляду та Президенту щодо його ветування. Від Президента України. У разі ухвалення Податкового кодексу більшістю Верховної Ради негайно накласти на нього вето, за злочин проти малого бізнесу та середнього класу задокументований у проекті Податкового кодексу відправити у відставку його авторів. І далі говориться наступне: якщо влада піде все-таки на те, щоб його прийняти і запровадити, вся відповідальність лягає на авторів. І у випадку введення в дію Податкового кодексу, ми будемо змушені захищати своє право на життя та право на підприємницьку діяльність безстроковими страйками та акціями громадянської непокори. Шановні колеги, під цим документом зібрано вже сотні тисяч підписів. Сьогодні вони будуть у Верховній Раді, ці підписи. Ми підтримуємо ці вимоги, ми просимо в обов’язковому порядку розглянути нашу постанову про зняття з розгляду.
Шановні народні депутати, тримайте себе у межах таких. Я прошу вас, шановні народні депутати, тримайте себе в рамках. Що ви робите? Шановні народні депутати, я прошу вас, не провокуйте зіткнень. [[Шум у залі]] Шановні народні депутати, я прошу вас, від фракцій по одній хвилині. Продовжуємо нашу роботу. Шановні народні депутати, від фракцій по хвилині, будь ласка. Від фракції комуністів є хтось виступити? Немає. Єфремов Олександр Сергійович, будь ласка.
Уважаемые коллеги, я думаю, мы воочию можем сегодня убедиться, кто реально хочет работать и вносить свои поправки в тот документ, который сегодня рассматривается, а кто просто позиционируется и желает только одного – внести дальнейшую неразбериху в нашем государстве. Поэтому я бы призвал наших коллег по парламенту не заниматься самопиаром, а сесть и скрупулезно работать над серьезнейшим документом, от принятия которого зависит судьба многих людей в нашем государстве. И ваша лепта в разработку данного документа может быть значительно более весомая, чем носить ведра по залу и бросаться документами. На это много ума не надо. А вот внести соответствующие поправки, от которых бы стало лучше ведение бизнеса в нашем государстве и развитие экономики в нашем государстве, здесь нужно думать головою. Поэтому я, Владимир Михайлович, призываю сегодня от нашей фракции работать без перерыва в 12 часов и работать до полного окончания рассмотрения данного документа. Спасибо.
Юрій Кармазін, будь ласка. Потім Олег Зарубінський. Прошу підготуватися, зараз будемо голосувати.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Наша Україна – Народна самооборона”. Шановний Володимире Михайловичу, ми з вами стали свідками того, до чого призводить ігнорування вимог Конституції України і ігнорування вимог Закону про Регламент, і ігнорування вимог Бюджетного кодексу України. Шановний Володимире Михайловичу, шановний український народе! Невипадково Бюджетний кодекс передбачає, що змінювати податки серед року можна тільки за півроку вперед. І ви це добре знаєте. Ви хочете розтоптати це право, ви хочете порушити право, передбачене статтею 22 Конституції, де передбачено, що передбачено, що не можна погіршувати права і свободи людей. І таким чином зараз протаскується в позаконституційний спосіб цей закон, який викликав збурення в суспільстві. Я пропоную зараз, Володимир Михайлович, не думати як його відкладати, наша фракція вимагає його взагалі зняти з розгляду.
Будь ласка, Олег Зарубінський.
Олег Зарубінський. Народна партія. Шановні колеги! У нашої фракції є пропозиція продовжити роботу сьогоднішню до тих пір, поки ми будемо приймати реальні рішення, отже продовження робочого дня. Що стосується повітряних кульок, копійок і так далі, то є пропозиція: хто не хоче працювати, може здати свої мандати народних депутатів і займатися клоунадою за межами сесійної зали. Очевидно, це більше підходить. І третє питання, кадрового характеру, Володимир Михайлович, наша фракція у зв’язку з поданою заявою Миколою Івановичем Деркачем з посади голови бюджетного комітету, подали всі законом передбачені документи для призначення іншого народного депутата, представника нашої фракції на цю посаду, просимо це розглянути. Спасибі.
Шановні народні депутати! Прошу уваги, зараз ми переходимо до практичної роботи, я прошу всіх заспокоїтись. Я поставлю на голосування зараз пропозицію – прошу уваги! – про те, щоб ми враховуючи. [[Шум у залі]] Зараз ми розглянемо кадрове питання і проголосуємо за пропозицію щодо процедури розгляду проекту Податкового кодексу, враховуючи те, що тут люди зацікавлені в тому, щоб ми об’єктивно, принципово розглянули це питання. Так, Макеєнко. Розглядається питання про внесення змін до Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про обрання голів, перших заступників, заступників голів, секретарів, членів комітетів Верховної Ради України шостого скликання та обрання голови, першого заступника, заступників голови, секретаря та членів Спеціальної контрольної комісії Верховної Ради України з питань приватизації".
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! Комітет на своєму засіданні 18 листопада розглянув заяви народного депутата України Деркача Миколи Івановича, члена депутатської фракції "Блок Литвина", про відкликання з посади голови Комітету з питань бюджету та заяву народного депутата України Баранова Валерія Олексійовича, члена депутатської фракції "Блок Литвина", про відкликання його з посади заступника голови Комітету з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства та регіональної політики. Також комітет розглянув подання депутатської фракції "Блок Литвина" про обрання народного депутата України Баранова на посаду голови Комітету з питань бюджету, а народного депутата України Деркача Миколу Івановича обрати заступником голови Комітету з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства та регіональної політики. Пунктом першим частиною третьою статті 7 Закону України „Про комітети Верховної Ради України” передбачено, що голова комітету, заступник голови комітету можуть бути відкликані з посади в будь-який час за рішенням Верховної Ради України за власною заявою. Згідно з частиною сьомою статті 83 Регламенту Верховної Ради України у разі відкликання голови комітету чи відповідно першого заступника, заступника голови, секретаря комітету з посади права висунення кандидатури на цю посаду належить депутатській фракції, за квотою якої він був обраний на цю посаду. Посади голови Комітету з питань бюджету та заступника голови Комітету з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства та регіональної політики належить депутатській фракції "Блок Литвина". Комітет прийняв рішення підтримати заяви народних депутатів України Деркача, Баранова, подання депутатської фракцією "Блок Литвина" та внести на розгляд Верховної Ради України відповідний проект постанови Верховної Ради України. Просимо підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні народні депутати, ставлю на голосування проект відповідної постанови [[реєстраційний номер 7375]]. Прошу голосувати. [[10:14:16]] За-248 Рішення прийнято. Я прошу, шановні колеги, подякувати Миколі Івановичу, який відпрацював чесно на посаді голови комітету [[Оплески]] і привітати його з його позицією. А також Валерія Баранова і побажати успіхів плідних всім нам. Шановні народні депутати! Була висловлена пропозиція про те, щоб ми сьогодні працювали над розглядом цього питання за таким регламентом: щоб о 12 годині не робили перерву, а вечірнє засідання Верховної Ради України продовжили до завершення розгляду питання. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[10:15:16]] За-251 Рішення прийнято. Так, Віталій Хомутиннік, будь ласка. на трибуну. Шановні колеги! Прошу розкрийте третю книжку, розділ „Акцизний податок” –VI розділ. Так, будь ласка, йдемо по поправках. Ставлю на. Що голосуємо. Шановні колеги! Голосуємо, прошу уваги, голосуємо 212 статтю. Прошу голосувати. [[10:16:17]] За-243 Рішення прийнята. Так поправка 3. Журавко наполягає? Ні. 5-та. Анатолій Кінах наполягаєте? Ні. Ставлю на голосування статтю 213. Прошу голосувати. [[10:16:49]] За-241 Рішення прийнято. Так, стаття 214. Поправка 12-та. Не наполягаєте, Анатолій Кирилович? Ні. Ставлю на голосування статтю 214-ту. Прошу голосувати. [[10:17:20]] За-241 Рішення прийнято. Стаття 215-та. Поправка 19-та. Климець наполягає? Ні. 21-ша. Анатолій Кінах. Ні. Шановні колеги, ставлю на голосування поправку. Зніміть голосування. Так, яка поправка? 31, так? Зараз, 31 знайдемо поправку. Мікрофон Болюри.
31 поправка. Пропоную не підвищувати акцизний збір на бензин, на нафтопродукти, тому що це призведе до значного подорожчання бензину, в кінцевому результаті і до підвищення цін, те, що на сьогодні зовсім неможливо. Крім того, так як не розглядаються наші пропозиції від опозиції, я вкотре пропоную припинити розгляд Податкового кодексу, це неможливо в нинішніх умовах.
Я хотів би прокоментувати. Підвищення акцизного збору було запроваджене у зв’язку з тим, що скасовувався податок з власників транспортних засобів, тобто по новому Податковому кодексу цей податок взагалі скасований. Пропорційно на втрати бюджету було підвищено акцизний збір на паливні нафтопродукти.
Ставиться на голосування поправка 31 народного депутата Болюри, прошу визначатись. [[10:19:30]] За-104 Рішення не прийнято. Шановні колеги, ставлю на голосування статтю 215. Прошу голосувати. [[10:19:55]] За-248 Рішення прийнято. Тепер ставлю на голосування, прошу уваги, статті: 216, 217, 218 і 219. Прошу голосувати. [[10:20:24]] За-251 Рішення прийнято. Поправка 38, Наталія Короловеська. Наполягаєте? Мікрофон, будь ласка. Шановні колеги,
Уважаемые коллеги, уважаемые присутствующие, хотелось бы все-таки начать рассмотрение, вернуться к рассмотрению Налогового кодекса, чтобы нам председатель комитета рассказал, какие же были изменения внесены после рассмотрения Налогового кодекса во вторник? К чему пришли после переговоров с предпринимателями, которые приехали опять под Верховную Раду? И какие есть предложения-изменения к тому кодексу, который мы сейчас рассматриваем? Либо нет никаких изменений, нет никаких договоренностей, и кодекс и дальше будет рассматриваться той жуткой, ганебной редакцией, которую мы сейчас видим в поправках в Верховной Раде? Поэтому просьба все-таки доложить Верховной Раде, доложить всем людям, которые смотрят сейчас: какие приняты дополнительные изменения и согласования к данной редакции. Либо дальше нет смысла рассматривать данную редакцию, так как уже все общество сказало, что это неприемлемый документ и рассматривать его нет смысла, так как он не рабочий и вступить в силу не сможет.
Шановні колеги, доложить не завадило б, я так думаю. Разом з тим ми з вами домовилися, що ми ідемо по поправках по всьому Податковому кодексі, а коли ми пройдемо, то тоді комітет в особі голови комітету зробить доповідь, які далі пропозиції, у тому числі, виходячи із того, про що ви сказали, Наталія Юріївна. Тому я ставлю на голосування вашу поправку 38. Прошу визначатись. [[10:22:29]] За-82 Поправка 38 не підтримана. Яка поправка?
11 поправка, якщо можна на підтвердження поставити. Пінчука.
Одну хвилинку. Помітьте, ми ж статтю проголосували. То потім уточнення, коли будемо робити. Віталію, ми ж не можемо, ми ж проголосували статтю. Шановні колеги, прошу уваги. Я ставлю на голосування статтю 220, прошу голосувати. Прошу голосувати. [[10:23:19]] За-238 Рішення прийнято. Ставлю на голосування статтю 221. Прошу голосувати. [[10:23:41]] За-244 Рішення прийнято. Так, поправка 48. Климець, наполягаєте на ній? Ні. Ставлю на голосування статті 221, 222, 223, 224. Прошу голосувати. [[10:24:23]] За-249 Рішення прийнято. Поправка 52. Петро Мельник, наполягаєте на ній? Климець, 53 і 54. Наполягає? Ні. Ставлю на голосування статтю 225-ту. Прошу голосувати. [[10:24:57]] За-247 Рішення прийнято. 226 стаття. Автори поправок, які відхилені, наполягають на них? Яка? 59-та. Будь ласка, Ксенія Ляпіна.
Ксенія Ляпіна, партія «За Україну!». Шановні колеги, 59 стаття стосується того, щоб розшифрувати зміст, що таке «марка акцизного податку на алкогольні напої повинна мати окремий номер та позначення про суму сплаченого податку». Я пропоную зробити це значно більш докладно. Я пропоную прив’язати це до місткості, до вмісту алкоголю, для того щоб ми мали, дійсно, реальний контроль через акцизні марки, бо ж сьогодні ситуація типова: коли більш дорогі акцизи на них наклеюють дешевші акцизні марки, нібито виконують закон. Це така сіра зона в алкоголі. Якщо врахувати мою поправку, то ніякої сірої зони в принципі можливим не буде.
Шановні колеги, я ставлю на голосування поправку 59. Аргументацію висловила Ксенія Ляпіна. Прошу, визначайтесь. [[10:26:28]] За-43 Рішення не прийнято. Шановні колеги, Климець не наполягає на своїх поправках? Ні. Тоді я ставлю на голосування статтю 226-ту. Прошу голосувати. [[10:26:59]] За-247 Рішення прийнято. Тепер ставлю на голосування статті 227 і 228. Прошу голосувати. [[10:27:23]] За-252 Рішення прийнято. Поправка Пінчука, 84-та, наполягаєте на ній? Тоді ставлю на голосування статтю 229-ту. Прошу голосувати. [[10:27:54]] За-246 Рішення прийнято. Шановні колеги! Тепер ставиться на голосування стаття 230-та. Прошу голосувати. Одну хвилинку, зніміть голосування. Петро Симоненко. Яка поправка?
Симоненко, фракція комуністів. Поправка 93-тя. Якраз в цій поправці ми пропонуємо сьогодні звернути увагу на те, що треба відновлювати.
Петро Миколайович, це наступна стаття, ми не дійшли до неї.
230-та стаття? 230-та, 93 поправка до 230-ої статті.
А ось воно тут бачите перекликається, 231.
Остання поправка, є там 93-тя. Тому я звертаю увагу на те, що сьогодні слід, говорячи про роль і значення Податкового кодексу, використати його для відновлення принципів справедливості. І коли ми говоримо про необхідність сьогодні. акцизний податок. звернути увагу на те, що збільшення ставок підакцизних товарів, які відносяться до об’єктів розкоші. А у наступній нашій поправці є якраз перелік предметів розкоші. 93-тя. Вона якраз і пропоную внести розділ шостий „Акцизний податок” щодо значного збільшення ставок і підакцизних товарів.
Мікрофон, завершіть аргументацію.
Ще раз хотів би аргументувати свою поправку. Ми в комплексі розглядали всі ті зміни, які пропонує фракція Компартії. І в першу чергу ми пропонували, щоб була введена норма щодо предметів розкоші. І відповідно ті, хто є власниками цих предметів розкоші повинні значно більше сплачувати як податків, так і підакцизні повинні бути, скажемо так, значно більші платежі на ці предмети розкоші. Тому я запропонував ввести розділ „Акцизні.”, тут у цій поправці записано, акцизний податок, і в цьому, якраз, розділі шостому сформувати все те, що має відношення до ставок підакцизних товарів, які відносяться до об’єктів розкоші.
Будь ласка, Віталій Юрійович, з приводу 93 поправки.
93 поправка вона логічна, безумовно, але вона не чітко юридично сформульована. Те, що стосується об’єктів розкоші, у наступному розділі є блок, який стосується оподаткування літаків, яхт, вертольотів. І по пропозиції фракція Комуністичної партії ми запровадили цей податок вже з наступного року. Хоча в першій редакції була пропозиція 14-й рік. Тому там, де чітко є визначення, що саме є об’єкти розкоші. Наприклад, те, що стосується оподаткування нерухомості, то ми також пішли на зустріч комуністичнії фракції, народному депутату Симоненку щодо підвищення ставок на нерухомість, якщо нерухомість більше ніж 500 метрів на будинок та 250 метрів на квартиру. Тобто коли іде чітка позиція, то ми як комітет враховуємо чи відхилюємо. Тут вона така загальна, скажімо так, норма, тому пропозиція була комітету відхилити.
Шановні колеги, давайте таким чином домовимося. Я поставлю на голосування, а потім, коли будуть по 131 статті Регламенту доопрацьовувати, щоб тоді подивилися, що можна врахувати з цієї позиції. Нормально? Я ставлю на голосування поправку 93. Прошу визначатись. [[10:32:18]] За-41 Поправка не підтримана. А доручення комітету разом з Мінфіном подивитися з цього приводу залишається. Шановні колеги, ставлю на голосування статтю 230. Прошу голосувати. Стаття 230, прошу голосувати. [[10:32:44]] За-249 Рішення прийнято. Ставлю на голосування статті 231, 232 і 233. Прошу голосувати. [[10:33:16]] За-249 Рішення прийнято. Поправка 5, Костенко, Джоджик. Наполягаєте на ній? Ні. Тоді, шановні колеги, ставиться на голосування стаття 234. Прошу голосувати. [[10:33:45]] За-247 Рішення прийнято. Шановні колеги! Тепер стаття 235. Горіна наполягає? Ні. Мельник наполягає? Ні. Болюра, поправка 19, наполягаєте? Мікрофон будь ласка. Я перепрошую, це вже у вас стаття 236. Болюра, 236-та. Ми зараз проголосуємо 235-ту, а тоді до вашої поправки підемо. Зараз я скажу. Я ставлю на голосування 235 статтю. Прошу голосувати. Комітету звертаю увагу, що необхідно перенести з лівої у праву колонку.
Так, це технічно. Ми виправимо. [[10:34:38]] За-241 Рішення прийнято. Поправка 19, Болюра Антоніна. Мікрофон будь ласка.
Так, хочу звернути увагу, що в зв’язку з тим, що у нас міняється транспортний збір на податок, залишається без пільг на сьогодні декілька категорій інвалідів, ветеранів війни і праці та чорнобильців. Прошу підтримати. Ми саме пропонуємо, щоб ці люди, ці категорії людей були включені до пільг. Прошу підтримати нашу поправку.
Шановні народні депутати! Ставлю на голосування поправку 19 Антоніни Болюри. [[10:35:32]] За-79 Поправка не підтримується. Шановні колеги! Ставлю на голосування статтю 236-ту, прошу голосувати. [[10:35:55]] За-238 Рішення прийнято. Так стаття 237-ма. Ставлю на голосування статтю 237-му. Прошу голосувати. 237-му. [[10:36:22]] За-243 Стаття прийнята. Ставлю на голосування статтю 238-му. Прошу голосувати. [[10:36:47]] За-235 Рішення прийнято. Стаття 239, до неї є поправка 30. Мікрофон Симоненка Петра Миколайовича, будь ласка.
Симоненко, фракция коммунистов. Я считаю необходимым и обращаясь ко всем, ко всем нашим товарищам, поддержать предложение, которое имеет отношение к защите определенной категории граждан, имеющих льготы по законам. Поэтому мы предлагаем статью 4 Закона про податок власників транспортних засобів та інших самохідних машин і механізмів передбачено, що від сплати податку звільняються фізичні особи, зазначені в пункті про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, ті ж самі, хто є учасниками і мають статус ветеранів війни і гарантії їх соціального захисту. Тобто ми в цій статті пропонуємо обов’язково врахувати ті пільгові категорії, які за законами визначені як пільгові категорії. Тому і в цьому законі, тобто в Податковому кодексі, це передбачити. Да, „Артек”, „Молода гвардія”, тобто тут у нашій поправці все це записано. Я звертаю увагу і звертаюсь до колег, давайте ми проголосуємо.
Будь ласка.
На думку комітету, що ці пропозиції мають вирішуватися шляхом внесення змін до бюджетного законодавства.
Шановні колеги, ставлю на голосування поправку 30. [[10:38:36]] За-33 Поправка не підтримана. Шановні колеги, я ставлю на голосування статтю 239. Прошу голосувати. [[10:39:00]] За-247 Стаття прийнята. Шановні колеги, ставиться на голосування статті 240, 241 і 242. [[10:39:32]] За-241 Рішення прийнято. Стаття 243, поправка 17, Воропаєв. Наполягаєте на ній? Ні. Тоді я ставлю на голосування статті 243 і 244. Прошу голосувати. [[10:40:09]] За-245 Рішення прийнято. Тепер, шановні колеги, вноситься на голосування стаття 245. Прошу голосувати. [[10:40:35]] За-244 Рішення прийнято. Ставлю на голосування статтю 246. [[10:40:55]] За-245 Рішення прийнято. Ставлю на голосування статті 247, 248. 248-му перенесіть у праву колонку. Прошу голосувати. [[10:41:41]] За-246 Рішення прийнято. Зараз статтю ми розглядаємо 229-ту. 249-ту, перепрошую, поправка 68, Анатолій Семинога. Будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, я ще раз хочу звернутися до вас із проханням все-таки дослухатися до тих людей, які зібралися сьогодні біля Верховної Ради, і врахувати всі вимоги, які вони сьогодні нам пропонують. Це наша робота і наш обов’язок перед цими громадянами. Тепер до поправки. Ми всі знаємо сьогодні, наскільки у нас тяжка екологічна ситуація в нашій державі, тому цією правкою від Комітету з питань екологічної політики я пропоную посилити адміністративну і фінансову відповідальність підприємств, які порушують природоохоронне законодавство і забруднюють навколишнє середовище. І прошу підтримати дану поправку.
Ставлю на голосування поправку 68, автор Анатолій Семинога. Прошу визначайтесь. [[10:43:03]] За-46 Поправка не підтримується. Ставлю на голосування статтю 249. Прошу голосувати. [[10:43:25]] За-247 Рішення прийнято. Поправка 78. Станіслав Аржевітін наполягаєте на ній? Мікрофон.
Моя пропозиція виключити пункт 250, пункт 10, щоб не обтяжувати підприємців. І аргументація наступна, цим пунктом передбачено, що якщо платник податку спочатку звітного періоду не планує здійснювати викидів, скидів різних речовин, відходів. Тобто фактично не є в цьому звітному періоді платником цього податку, то навіщо заставляти його організовувати переписку з Податковою інспекцією, що він в цьому році не буде здійснювати такі речі і не є платником цього спеціального податку. Тому моя пропозиція і заключається в тому, щоб вилучити цей пункт в зв’язку з тим, що ці підприємці не є платниками податку в звітному періоді, не організовувати бюрократію, не заставляти їх організовувати подібну переписку. Тому прошу не обтяжувати підприємців цим податком, який вони не сплачують у цьому році. Прошу підтримати.
Так, будь ласка, позиція комітету.
Комітет пропонує відхилити.
Зараз одну хвилиночку. Ставлю на голосування поправку 78 Станіслава Аржевітіна. [[10:45:13]] За-22 Поправка не прийнята. 79 поправка. Кошин, наполягаєте на ній? Ні?
Будь ласка, ставимо 250 статтю на голосування, прошу голосувати. [[10:45:45]] За-242 Прийнято. Таким чином, шановні колеги, VIII розділ ми закінчили, переходимо до ІХ розділу. 251-ша і 252 статті не мають зауважень, я ставлю їх на голосування. 251 і 252. [[10:46:15]] За-236 Статті прийняті. По 253 статті. 1 поправка, Давиденко не наполягає. 3 його ж, не наполягає. Мартиненко, 4-та. Не наполягає. Мартиненко, 6-та. Не наполягає. Таким чином я ставлю, шановні колеги, 253 статтю на голосування, прошу голосувати. [[10:46:55]] За-248 253 стаття прийнята. 254 стаття. Зауважень немає. Пропозиція, ставлю 254 статтю на голосування. Прошу голосувати. [[10:47:27]] За-245 До 255-ї також немає зауважень. Ставлю на голосування. [[10:47:48]] За-243 Прийнята 255 стаття. Так, шановні колеги, ІХ розділ ми закінчили. Переходимо до Х розділу. 256 стаття, Палиця 1 поправка відхилено. Не наполягає. Я ставлю тоді 256 статтю на голосування. Прошу голосувати. [[10:48:23]] За-252 Підтримана 256-та. 257 стаття, 2 поправка, Палиця. Не наполягає. 257 статтю можемо ставити на голосувати. Можемо голосувати. 257 стаття. [[10:48:58]] За-248 257 стаття набрала 248 голосів. Таким чином, 257 статтю ми врахували. Так, переходимо розгляду 258 статті. 3 поправка відхилена. Мартиненко не наполягає. Будь ласка, Віталій.
По 258 статті на вимогу уряду, я хочу поставити 25 поправку на підтвердження. А також аналогічна поправка 26.
Тоді ще ми до них – до 25-ї, 26-ї не дійшли.
Поправки оці: 4-та, 5-та і всі інші.
Поправки, як стосуються рентних платежів.
На підтримку ставимо їх чи як?
Тут декілька пропозицій було. Є пропозиції Катерини Ващук, яка пропонує вдвічі збільшити рентні платежі, та пропозиції Мошака, народного депутата, де коефіцієнт 1,4. Комітет пропонував підтримати 1,4. Але можливо, якщо додаткові.
Так яку поправку будемо голосувати на підтримку зараз, четверту, так?
Я би запропонував по цим розділам повернутися наприкінці по орендним платежам, тому що це ресурсні норми і ще б додатково порадитися з урядом.
Так давайте, так ми зараз тоді голосуємо статтю, а потім повернемося до них, чи як уточнення?
Так, так, як уточнення повернутися до статті, яка стосується орендних платежів.
Але до того, як проголосувати статтю, то я пропоную проголосувати.
Шановні колеги, зачекайте, давайте таким чином зараз. Будемо іти по пунктам зразу, а якщо треба, то ми давайте зараз проведемо пару хвилин консультацій, та й тоді продовжимо роботу, якщо виникають розбіжності. Ващук, мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги, абсолютно обґрунтована моя пропозиція, обґрунтована і розрахунки подані Мінфіну і Кабінету Міністрів. І я вважаю, що це сьогодні абсолютно реально. Воно не вплине ніяким чином на ціну, але добавить бюджету серйозні кошти. А ми всі разом хочемо, щоб бюджет мав наповнення таке як слід. До сьогодні ці кошти ідуть не державі, а приватним підприємствам, так як більшість із них із усіх свердловин сьогодні орендовані, орендуються. Тому моя пропозиція абсолютно обґрунтована. І я би просила її підтримати.
Дякую. Вона можливо обґрунтована, але не розрахована. Тобто, збільшити в двічі орендні платежі для цього мають бути достатні розрахунки. Тому уряд надав розрахунки, які в іншій поправці з коефіцієнтом підвищення на 1,4. Але якщо буде потреба по цьому ще провести дискусію з урядом, я думаю, що ми можемо ще саме до цієї статті вернутися, тому що це ресурсна стаття.
Давайте таким чином домовимося. Шановні колеги, ми зараз розглянемо у варіанті комітету, а тоді узгодимо з урядом і повернемося до розгляду цього питання, оскільки позиція уряду, вона врахована в сторону збільшення. Домовились? Тоді ми зараз ставимо на голосування статтю, яку.
До того, як проголосувати статтю 158.
Ні, 258.
258, я прошу на підтвердження поставити 25 поправку та аналогічну 26-ту.
Зараз, одну хвилинку, 20.
На вимогу уряду.
Да, це поправка 25 Ксенії Ляпіної. Будь ласка, мікрофон Ксенії Ляпіної.
Я хочу звернути увагу, що ця поправка врахована і була узгоджена з урядом. Власне, ми навели достатньо аргументів, що збільшення видобутку за рахунок важкодобувних родовищ може бути досягнуто у запропонований спосіб. Більше того, ми надали позицію Мінпаливенерго, яке також підтримало таку позицію. Тобто урядова сторона у даному випадку позитивно віднеслася до такої пропозиції.
Я маю іншу інформацію, тому я хотів би. пропоную поставити все ж таки на голосування. І якщо ми з’ясуємо ці речі з урядом окремо, то ми все одно будемо повертатися до 258 статті і тоді знову ж таки можемо змінити нашу позицію.
Да, да, шановні колеги, відповідно до Регламенту я поставлю на підтвердження, на підтримку поправку 25 Ксенії Ляпіної. Прошу, давайте визначайтеся. [[10:54:40]] За-27 Поправка не підтримана.
І аналогічна наступна, вона автоматично чи треба голосувати якось?
Поправка 26, Ігор Палиця. Тоді я ставлю на голосування про підтвердження поправку 26-ї прошу голосувати. [[10:55:16]] За-29 Поправка не підтримана. Я ставлю на голосування статтю 258. Прошу голосувати. З тим, що ми домовилися, що разом з урядом комітет ще попрацює над цією статтею перед остаточним голосуванням. Прошу голосувати. [[10:55:46]] За-245 Стаття прийнята. Ставлю на голосування статтю 259. [[10:56:11]] За-243 Рішення прийнято. Ставлю на голосування статті 260, 261. [[10:56:33]] За-252 Рішення прийнято. Так, тепер, шановні колеги, розділ XI „Плата за користування надрами”. Ставлю на голосування статтю 262. [[10:57:02]] За-244 Рішення прийнято. Стаття 263. Йдемо по зауваженням. Мартиненко не наполягає? Палиця? Ні. Так, Палиця, Мартиненко. Воропаєв, 12 поправка? Ні. Ставлю на голосування. Зніміть з голосування. Яка поправка ваша? Юрій Воропаєв.
Я прошу поставить на голосование поправку 69 господина Хомутынника. Она врахована комитетом. Я объясню логику, почему я прошу поставить ее снова на подтверджение. Данным законопроектом предусматривается увеличение ставок за корыстування надрами где-то в полтора раза. Этой правкой мы дополнительно увеличиваем плату за надра еще на 20 процентов. По-моему, это неразумно и неправильно.
Віталій Юрійович, будь ласка, аргументація ваша.
Підвищення ставок було здійснено із розрахунку коефіцієнта інфляції за минулий рік. Саме тому були погоджені з урядом такі ставки на надра. Можливо, міністр фінансів додатково дасть аргументацію з приводу підвищення ставок.
Федір Олексійович, будь ласка, позиція Кабміну.
Я підтримую рішення комітету і у процесі доопрацювання ще раз додатково розглянемо.
Я ставлю на голосування пропозицію про підтвердження поправки 69. Прошу голосувати. [[10:59:19]] За-244 Поправка підтверджена. Ставлю на голосування статтю 263. [[10:59:44]] За-247 Рішення прийнято. Ставлю на голосування статтю 264. [[11:00:04]] За-241 Рішення прийнято. Так, переходимо до Розділу ХІІ «Місцеві податки і збори». Поправка 1, Чорноволенко. Мікрофон.
Шановні друзі, я пропоную цей розділ назвати «Місцеві збори», бо єдиний податок, який сюди входить, це податок на нерухомість, а податок на нерухомість в тій редакції, як воно запропоновано в цьому розділі, він не буде приносити жодної користі з точки зору наповнення бюджету. З іншого боку, його адміністрування буде забирати більше грошей, ніж буде приносити до бюджету. Разом з тим, він буде носити в наших умовах регресивний економічний зміст, бо буде певною мірою обмежувати будівництво і інші галузі, з ним пов’язані. А разом з тим, ми тої ж самої мети можемо досягти, обмеживши, ввівши податок на розкіш і поставивши туди саме товари іноземного виробництва, а не те, що робиться на українській землі. Дякую за увагу.
Комітет не підтримує.
Ставлю на голосування поправку 1 до Розділу ХІІ Олександра Чорноволенка. Прошу, визначайтесь. [[11:01:39]] За-22 Поправка не підтримана. Поправка 2, Олег Зарубінський. Будь ласка.
Шановні колеги, коли мова йде про податок на нерухомість, я запропонував, щоби податок брався не загальної площі, а житлової площі. У висновках комітету чомусь сказано, що це дискримінує тих, хто живе в хрущовках. Це неправда, бо жодної хрущовки немає більше, ніж 120 метрів, які не оподатковуються. Тому це висновок абсолютно некоректний. І я вважаю, що цей податок, навіть якщо він вводиться на нерухомість, повинен носити не демотивуючий і обмежувальний характер, а стимулюючий. Таким чином, господарські приміщення, теплиці і таке інше, сумісне з будинком, яке в даному випадку, якщо не проголосуєте за мою поправку, буде обраховуватися податком і це однозначно, тому що в багато будинків теплиця входить як частина. Господарське приміщення є сумісним до цієї частини. Податок має носити стимулюючий, а не обмежувальний і демотивуючий характер. Тому я пропоную на «житлову площу» поміняти, має обкладатися податком житлова площа.
Я прокоментую цю пропозицію. Дійсно, ми розглядали це питання і дійшли згоди до того, що замість того, щоб переходити на житлову площу, тому що житлова площа може складати і половину від загальної площі, можливо там більше, можливо там десь в цих рамках. Ми домовилися підняти загальну площу. Тобто перша редакція була 100 метрів не оподатковується, ми запропонували 120 метрів для квартири і для будинку 200 – перша редакція, ми запропонували 250 метрів. Це також ми на цю тему дискутували з вашою фракцією, з панною Ващук і десь дійшли от такої згоди. І головне те, що стосується податку на нерухомість. Я хочу для всіх підкреслити, що комітет запропонував перенести цей податок, впровадження цього податку на 2012-й рік. А за наступний рік розробити єдиний реєстр нерухомості, який буде вести Міністерство юстиції, і чітко прописати всі норми, які стосуються адміністрування цього податку. Нового податку.
Шановні колеги, я зараз. Ми не можемо обговорювати, на превеликий жаль. Будь ласка, позиція уряду. Потім Смітюх.
Позиція уряду, що ми почули таку пропозицію. Я пропоную зараз проголосувати, підтримати позицію комітету, і ми повернемося ще до розгляду цього питання в період доопрацювання.
Будь ласка, Смітюх.
Я звертаюся до Федора Олексійовича. Федір Олексійович, ну Зарубінський правильні речі говорить, розумієте? Ну, в нас не такі особливі умови проживання людей, щоб ми зараз податками обкладали ті нежитлові приміщення або частину нежитлових приміщень. Вони будували, вони хотіли поліпшити своє життя. І дуже багато приміщень, які, дійсно, не відносяться до житлової. І завжди було в Житловому кодексі розподілено: житлова, нежитлова площа. І це розумний підхід. Я прошу підтримати Зарубінського пропозицію.
Катерина Ващук.
Шановні колеги, це, правда, нормальна пропозиція, як і є там закладена ще одна міна. Тобто, якщо людина проживає у квартирі у місті і там прописана, зареєстрована, а десь – батьківський будиночок чи ще якийсь будинок є в іншій місцевості, то – все, пільга, оці обмеження, не розповсюджується. І платитиметься абсолютно за всі квадратні метри, тобто платитимуться всі абсолютно дачні будиночки, всіх людей. І це буде податок не тільки на розкіш. Тому цей податок, цей розділ треба серйозно доопрацювати. Тому мудра пропозиція комітету – відстрочити його введення на рік, як і те, що сьогодні немає ніякої ясності у реєстрації нерухомості.
Шановні колеги, я так розумію, що тут дискусія, яка зачіпає усіх. Бо, виходить, якщо йти за цим принципом, то літня кухня, хлів у людей, які в селі, буде тоді зараховуватися до загальної. І ми тоді будемо боротися не з багатими, а почнемо боротьбу з бідними. Тому нам треба тут же, мабуть, попрацювати – і вичленити. Ті будинки, які являються маєтками, їй треба обкладати величезними податками, а того селянина, що все життя стягувався, ми тепер його поставимо перед.
Володимир Михайлович, я пропоную. Ну, по-перше, там є надалі поправки, які стосуються садівних будинків та інших, які не оподатковуються. Але, якщо є така дискусія, можливо, як і попередню статтю винести за лапки, подискутувати ще з урядом, якщо переходити на житлову нерухомість, то залишати 120 метрів житлової нерухомості, напевно, це буде недоцільно. Тоді краще взагалі не застосовувати цей податок. Тобто, якщо переходити на житлову нерухомість, тоді треба порахувати, який має. бар’єр. Тому пропозиція, повернутися ще до цієї норми, яка така, дискусійна, наприкінці, а до цього провести. провести роботу разом з урядом і з відповідними депутатами.
Давайте таким чином зараз, шановні колеги, я поставлю на голосування статтю 265, просив би її підтримати, а тоді повернемося і зменшимо, і буде логіка в цьому. Правильно? [[Шум у залі]] ми щось один раз хоть давайте зробимо таким чином, або ми всі в інші. в одні ворота. Тому я ставлю на голосування поправку Олега Зарубінського, поправка друга, прошу голосувати. [[11:08:44]] За-111 Поправка не підтримана. Тоді залишається таким чином, шановні колеги, що я ставлю на голосування статтю 265. [[Шум у залі]] Що, що? А, я перепрошую, Чорноволенка є поправка. Я просто прошу, я думав, що вона до 265-ї одним іде. Перепрошую.
Володимире Михайловичу, тут ще дуже багато поправок, тут кілька десятків сторінок поправок.
Я перепросив. Все.
І вже на перших поправках ми прийшли до висновку, що цей розділ написаний невдало, от. І ми просто не знаємо, як нам вводити цей податок. І ми не знаємо, чи потрібно вводити цей податок? То моя пропозиція, взагалі статтю 265 вилучити, тобто податок на нерухомість. І я би хотів з цього приводу послухати коментар уряду, що нам дасть, якщо ми введемо, скажімо, в 2011, чи 2012 році, чи колись, от саме в такому. в такій редакції цю статтю. І ми побачимо, що ми на адміністрування цього податку, на збори цих грошей витратимо більше грошей, ніж ми від цього отримаємо. Разом з тим, ми налякаємо людей, і люди перестануть інвестувати в нерухомість будь-які гроші. Принаймні, розміри житла в Україні будуть зменшені потенційно, а відтак, це скажеться.
Шановні колеги, давайте підемо таким способом: пройдемо по всіх поправках, а тоді послухаємо коментар від Кабінету Міністрів. Немає заперечень? [[Шум у залі]] Ну, так послухаємо, послухаємо. Шановні колеги, я йду відповідно до Регламенту. Ставлю на голосування поправку третю Олександра Чорноволенка. [[11:10:50]] За-36 Поправка не підтримана. Поправка п’ята, Анатолій Кінах, наполягаєте на ній? Ні. Поправка. Так, Юрій Кармазін, вас влаштовує, що вона врахована частково? Мікрофон Кармазіну.
Юрій Кармазін. Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Я хочу, щоб ви замислилися, що взагалі буде, коли буде залишатися оцей податок в такому вигляді, в якому є. І я погоджуюся з тим, що зараз говорив пан Чорноволенко. Справа в тому, що ті будівельники, які і зараз будують Європу – в Португалії, в Іспанії, в Італії, в Росії – вони зараз ще більше будуть їхати, не повертатися сюди. Сім’ї розоряються. Хай краще тут працюють, і працює вітчизняна промисловість, виробляється вітчизняний цемент, вітчизняний кирпич, щось тут робиться, вікна якісь, двері, меблі – все. А ми що хочемо зробити? Для чого ми обмежуємо цей рух. Тому, шановний Володимире Михайловичу, дуже правильні були пропозиції про те, що давайте ми зараз послухаємо уряд тут, він теж суб’єкт. І давайте будемо запитувати його. Ну що ми тільки Віталія Хомутинніка, він і так бідний оно схуд. І так худий – уже схуд зовсім. А ми зараз його. Тому я за те, щоб вилучати цю поправку. Дякую.
Шановні народні депутати, ставлю на голосування поправку 12 Юрія Кармазіна, яка врахована. 12-та. Яка врахована частково, прошу визначайтеся. [[11:13:47]] За-24 Поправка не підтримана. Поправка Новікова Юлія, наполягає на ній? 15-та. Ні. 17-та, Катерина Ващук. Наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка. Ні?
Ні.
Булюра, 18-та, наполягаєте? Ні. Далі йдемо, ні Анатолій Кирилович, не наполягає. Катерина Ващук, 29-та? Болюра, 33 поправка? Наполягаєте на ній? Ні. 36, Ващук? Ні. Володимир Яворівський, 37-ма врахована частково. Мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги! Мабуть, багато хто з мислячих людей помітив таку закономірність, що якщо це поправка від Партії регіонів або від більшості, вона приймається, а як від опозиції - відхиляється. Або є ще одна норма: „врахована частково”, що означає, що врахували вашу кому або ваше тире, от і все, що там врахували. Через те, Володимир Михайлович, я, розуміючи, що ніхто не проголосує і справді, нам треба повернутися до цієї статті. Вона неймовірно складна, навіть моя поправка, яку я вніс, вона теж далеко не ідеальна і, мені видається, що навіть Зарубінський ближче до істини, аніж, скажімо, у моїй поправці. Через те, будь ласка, голосуйте за проект цього кодексу від уряду, але пам’ятайте, що кожна натиснута вами кнопка „за”, це ви натискаєте спусковий гачок, яким винищуєте ще десятки тисяч середнього класу і середнього бізнесу в Україні. Голосуйте, будь ласка, вам потім це ікнеться.
Шановні колеги! Я ставлю на голосування поправку Володимира. Зняти? Ярослав Джоджик, будь ласка, мікрофон, 38 поправка.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановні колеги! Вчора на засіданні Ради національної безпеки Прем’єр-міністр Азаров проінформував суспільство про реальний дефіцит Пенсійного фонду, який становить 60 мільярдів гривень. Очевидно, такий дефіцит подолати лише косметичними засобами неможливо. Очевидно, тільки тоді, коли реально багаті поділяться з бідними, можна вирішити цю проблему. Стосовно пропозиції комітету, стосовно оподаткування нерухомості, очевидно, вона є суттєво краща ніж попередня пропозиція уряду. Але, на нашу думку, оподаткування великої площі є недостатніми і в цій пропозиції комітету. Тому ми пропонуємо замість 240 метрів поставити 200 метрів і замість 500 метрів поставити 400 метрів, тобто в такий спосіб це також дасть додаткові надходження.
Я прокоментую. Практично ваша поправка, вона врахована частково, це не суттєве зменшення ваша пропозиція. А що запропонував комітет, якщо будівля починається з 500 метрів, то ставка застосовується в 2,5 рази більша ніж звичайна ставка, тобто 25 гривень, ви пропонуєте 30. Для квартири починаючи з 240 метрів також коефіцієнт 2,5. Тому ми десь близькі в цьому підході.
Шановні народні депутати, я ставлю на голосування поправку 38. Прошу, визначайтесь. [[11:17:59]] За-7 Поправка не підтримана. У зв’язку з тим, що Ярослав Джоджик прокоментував вчорашнє засідання Ради національної безпеки і оборони, то я, шановні колеги, як член РНБО надаю вам інформацію, що вчора не обговорювалося питання Пенсійного фонду і доповіді з цього приводу не робив Прем’єр-міністр України. Разом з тим, Президент України звернувся до Верховної Ради України з проханням, з пропозицією провести парламентські слухання щодо ситуації в пенсійній сфері і щодо тих підходів, які потрібно запровадити для здійснення пенсійної реформи і відповідні пропозиції зараз готуються. Шановні народні депутати, я ставлю на голосування статтю 265. Прошу голосувати. [[11:18:56]] За-226 Красиво. Рішення прийнято. Поправка. Стаття 266. Баранов, наполягаєте на своїх поправках? Мікрофон, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Оскільки в проекті закону закладена зовсім інша ідеологія збору за парковку, коли об’єктом оподаткування буде не фізична особа, а квадратний метр парковки, то я свої правки знімаю.
Тоді я, шановні колеги, ставлю на голосування статтю 266. Прошу голосувати. І прошу шановні колеги змобілізуватися. [[11:19:54]] За-241 Стаття прийнята.
267-ма Ващук.
Так 267 стаття, там поправки не враховані. Катерина Ващук, ви наполягаєте на них? Катерина Тимофіївна. Ні. Хто ще наполягає на своїх поправках. Ярослав Джоджик, будь ласка. Яка поправка скажіть?
Ярослав Джоджик, Українська Народна партія. 117 поправка. Суть пропозиції полягає в суттєвому зростанні податкового навантаження для закладів громадського харчування, в яких дозволяється палити тютюнові виробити та інші курильні суміші. Цим самим ми намагаємося використати податкові механізми, які робить не вигідним для закладів громадського харчування дозволяти курити в таких закладах. Такий спосіб, ми економічним чином боремося за здоров’я української нації. Тому я прошу колег підтримати цю пропозицію. Дякую.
Шановні колеги! Ставлю на голосування поправку 117 автори Костенко, Джоджик, Заєць. [[11:21:20]] За-30 Поправка не підтримана. Поправка 122-га. Мікрофон Джоджика.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Ця поправка є логічним продовженням попередньої, а саме вона зобов’язує відповідні заклади громадського харчування інформувати відвідувачів чи в цьому закладі можна курити, чи не курити, чи дозволено, чи не дозволено куріння. В такий спосіб ми, дійсно, в економічний спосіб робимо кроки до боротьби за здоров’я української нації. Прошу колег підтримати цю поправку.
Ставлю на голосування поправку 122-гу.
Ця поправка не є предметом регулювання Податкового кодексу. [[11:22:18]] За-24 Поправка не підтримана. І поправка 144-та. Ви наполягаєте на ній, Ярослав Джоджик?
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Ця поправка є аналогічною до попередніх щодо створення додаткових умов за боротьбу за здоров’я української нації. Я хочу в такий спосіб акцентувати увагу всього українського суспільства, що правляча коаліції сьогодні демонструє свою повну байдужість до цієї проблеми. І я ще раз все-таки роблю спроби закликати вас підтримати цю пропозицію, а саме в економічний спосіб боротися з тютюнопалінням в закладах громадського харчування. Дякую.
Ставлю на голосування 144 поправку. [[11:23:33]] За-19 Поправка не підтримана. Я звертаюсь до колеги із такими словами: 19 людей проголосували за цю поправку, вона дуже важлива. Але це не проблема більшості, це проблема Верховної Ради України. Я думаю, що ви зі мною тут погоджуєтесь. Ставиться на голосування стаття 267. Прошу голосувати. [[11:24:13]] За-243 Стаття прийнята. Так. Поправка 152, Королевська наполягає? Ні. Шановні колеги, я ставлю на голосування статтю 268. Прошу голосувати. [[11:25:01]] За-249 Рішення прийнято. Переходимо до розділу ХІІІ “Плата за землю”. Я ставлю на голосування статті: 269, 270, 271. Прошу голосувати. [[11:25:37]] За-251 Рішення прийнято. Так, поправки тут Валерія Баранова. Ви наполягаєте на них? Ні. Оскільки він знімає свої поправки, то у нас є всі підстави поставити на голосування статті: 272, 273. Зніміть голосування. Будь ласка, яка поправка ваша? Зніміть голосування. Сергій Власенко, я перепрошую. 4 поправка.
Дякую. Володимир Михайлович. Ну, я просто хотів би нагадати всім, що виступаючи з цієї трибуни у вівторок голова комітету і даючи інтерв’ю голова найбільшої фракції коаліції зазначали, що вони в середу плідно попрацюють, порадяться із Кабміном, із підприємцями і ми нарешті почуємо, що із того, що вимагають люди буде враховано в цьому кодексі або як завжди не буде враховано нічого. Тому я би просив з одного боку повернутися до пропозиції Наталії Юріївни Королевської щодо того, щоб все-таки зараз була доповідь, щоб обговорюючи питання ми розуміли, що враховує комітет, а що не враховує комітет із тих вимог, які заявляють люди, які стоять перед, принаймні, перед Верховною Радою України і в усіх містах обласних центрах України. Тим більше ще раз підкреслюю, це обіцялося. Це по-перше. По-друге. На жаль, Володимире Михайловичу, я все-таки хотів звернути вашу увагу особисто на те, що голосування повинно бути постатейним, а не по групам статей. І просив би вас голосувати постатейно, по кожній статті. В щодо цієї поправки.
Можна я відповім. Наступний розділ – це XIV розділ «Спеціальні режими оподаткування». І в тому розділі він є найдискусійнішим. Перед тим, як розпочати розглядати я би коротенько доповів по всіх питаннях, які були вже погодженні.
Віталій Юрійович, шановні колеги, давайте ми не будемо імпровізацію демонструвати. Ми з вами домовилися, що ми пройдемо всі розділи. Після того, перед виходом на остаточне рішення Верховної Ради України буде доповідь і від комітету і від Кабінету Міністрів з урахуванням того, які пропозиції враховані і що нам належить робити. Давайте будемо іти за одним визначеним порядком. І друге. Я, шановні колеги, нагадую, що ніхто не порушує Регламенту. Є право об’єднувати голосування декількох статей, якщо немає інших там мотивів. Тому, будь ласка, обґрунтуйте свою поправку и будемо рухатися далі. Четверту поправку.
Щодо 4 поправки я не бачу абсолютно сенсу ніякого її голосувати, оскільки ця стаття абсолютно знята, оскільки врахована пропозиція колеги Ващук.
Я дякую вам. Шановні колеги, я ставлю на голосування статті 272 і 273. Прошу голосувати. [[11:28:51]] За-243 Рішення прийнято. Шановні колеги, поправка 8, Ярослав Джоджик, до статті 274.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановний Володимире Михайловичу, все-таки я хочу проінформувати суспільство про те, що я особисто з відкритих засобів масової інформації від Миколи Азарова поступила інформація про реальний дефіцит Пенсійного фонду у розмірі 60 мільярдів гривень. Саме тому ми і зараз знаходимося у пошуку додаткових джерел для ліквідації такого дефіциту бюджету. І виникає така дивна ситуація, коли для одних суб’єктів підприємницької діяльності, а саме: для суб’єктів малого підприємництва правляча коаліція дозволяє собі у декілька раз збільшити податкове навантаження. А от пропозиція, яка полягає у збільшенні в двічі ставки податку на землю з 1 до 2 відсотків, вона відхиляє це рішення. Але плата за землю є класичним місцевим податком та стабільним джерелом дохідної бази місцевих бюджетів. Очевидно, що ставка в 1 процент ж занадто низькою. Взагалі у світі така ставка.
Завершіть, будь ласка, свою думку.
Взагалі у світі така ставка від 2 до 3 відсотків. Її збільшення створить умови для більш незалежного від центральних органів влади фінансового забезпечення органів місцевого самоврядування. Можливо, саме цього і не хоче допустити.
Дякую. Комітет не підтримує чи підтримує?
Комітет не підтримує.
Ставлю на голосування 8 поправку. Прошу визначатись. [[11:30:53]] За-25 Поправка не підтриман. Мікрофон Кармазіна. Щодо 9 поправки у нього є зауваження.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, шановні урядовці, я звертаюсь до вас, це ви підсунули цьому толковому чоловіку, Хомутинніку Віталію Юрійовичу, оцю дурницю, яка тут зараз записана. Ви ставки податку на земельні ділянки збільшили: по першій групі в населених пунктах з чисельністю населення до 3 тисяч осіб в 4 рази [[було 0,075 – стало 0,24]]; до 10 тисяч – було 0,15, стало 0,48 – в 3,5 рази. І далі, 3,5 рази, 3,5. В 3 рази. Ви що робите?! І так було багато! А ви зараз збільшили в 3 рази і все це закамуфлювали малесенькою поправочкою, рахуючи, що ніхто не читає?! Це не читають ті, хто по інстинкту, як собака Павлова, голосують зараз по отій правій руці. А ми читаємо. Я закликаю вас зняти свою поправку, Віталій Юрійович, ви толкова.
Віталій Юрійович, будь ласка.
Я з вами погоджуюсь в тому, що тут є деякі перекоси. І пропонував би міністру фінансів прокоментувати пропозиції щодо збільшення земельних, податку на землю.
Шановні колеги! На вимогу народного депутата я ставлю на голосування пропозицію про підтримку поправки 9, яка комітетом врахована. Прошу, голосуйте. [[11:32:54]] За-243 Поправка підтверджена. Так, 11-та. Ярослав Джоджик, мікрофон.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Виходить з логіки підвищення вдвічі ставки податку для земельних ділянок, нормативно-грошова оцінка яких проведена, ми пропонуємо також вдвічі збільшити всі ставки для земельних ділянок, нормативно-грошову оцінку яких не проведено. При цьому одночасно дещо зменшити коефіцієнт, що застосовується у містах Києві, Сімферополі, Севастополі та містах обласного значення. Ще раз говорю, наголошую увагу всіх колег на тому, що нам потрібно знаходити якісь кошти для ліквідації цього дефіциту, який ми сьогодні маємо. Отримавши ці кошти від збільшення цього податку, ми будемо мати можливість зменшити це податкове навантаження, яке сьогодні пропонується для малого бізнесу. Дякую. І зменшити у такий спосіб ту напругу, яку сьогодні ми маємо у суспільстві. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 11. Прошу визначатись. [[11:34:29]] За-18 Поправка не підтримана. 12-та, Воропаєв. Наполягаєте на ній? Ні. Шевчук, 13-та. Шпенов. Ні. Я ставлю на голосування статтю 275. Прошу голосувати. [[11:35:00]] За-244 Рішення прийнято. Стаття 276 тепер. Колесніченко наполягає? Ні. Баранов? Ні. 18-та, Власенко. Будь ласка, мікрофон.
Шановний Володимире Михайловичу, я ще раз звертаю увагу на те, що ми цілими статтями і цілими розділами відсилаємося до якихось потім подальших обговорень з Кабінетом Міністрів або, як сказав доповідач, з окремими депутатами. Це все свідчить про те, що цей документ абсолютно не готовий для прийняття, і його треба зараз знімати з розгляду, оскільки, шановний Віталій Юрійович, підприємців цікавить не лише спрощена система оподаткування, а підприємців цікавить у тому числі і те, що більшість наголосувала ще у вівторок – це і перевірки, і повноваження податкових органів тощо. Що стосується безпосередньо цієї поправки, то мушу зазначити, що, на жаль, ми маємо приклад недолугої законодавчої техніки. Так стаття 276.1 в тій редакції, яка є, говорить про те, що податок за земельні ділянки зайняти житловими фондом справляються у такій-то сумі. А скажіть, будь ласка, якщо земельна ділянка складає пів гектара, а площа будинку на ній складає 100 квадратних метрів, то з якої ділянки ми будемо брати податок по цій статті? Чи знову у нас будуть роз’яснення.
Щодо загального запитання, комітет вчора відпрацював всі ті голосування, які були у вівторок. І ми зараз напрацьовуємо таблицю, і згідно 131 статті Регламенту будемо пропонувати після того, як ми закінчимо голосування по всіх статтях, редакційно зробити уточнення по всіх тих нормах, які ми в тому числі обговорюємо з депутатами, і в тому числі ваші пропозиції. Щодо конкретно цієї пропозиції, то комітет пропонує відхилити.
Ставлю на голосування поправку 18. [[11:37:16]] За-16 Поправка не підтримана. Поправка 21, Ярослав Джоджик. Наполягаєте на ній? Мікрофон.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Ця стаття встановлює пільгові ставки оподаткування. Наша пропозиція полягає в тому, щоби після слів «житловим фондом» додати слова «в тому числі прибудинковими територіями». Тобто для виключення невизначеності ми пропонуємо більш чітко прописати в Податковому кодексі норму, згідно з якою за пільговою ставкою мають оподатковуватись як земельні ділянки, на яких розташовані багатоквартирні будинки, так і їх прибудинкові території.
Ми вважаємо, що достатньо першої редакції і достатньо вона коректно юридично виписана.
Ставлю на голосування поправку 21. Прошу, визначайтесь. [[11:38:28]] За-11 Рішення не прийнято. Шпенов наполягає на своїх поправках? Ні. 23 поправка, Воропаєв. Ні. Далі. Сігал, 25-а. Ставлю на голосування статтю 276. Прошу голосувати. [[11:39:01]] За-252 Рішення прийнято. Шановні колеги, ми не проголосували за статтю 274. Ми її пройшли, але не проголосували. Тому прохання, я ставлю на голосування її, проголосувати за статтю 274. Прошу голосувати. [[11:39:32]] За-253 Рішення прийнято. Шановні колеги, тепер ставлю на голосування статті: 277, 278, 279 і 280-у. Прошу голосувати. [[11:40:05]] За-255 Рішення прийнято. Шановні колеги, тепер поправка 29-а. Володимир Яворівський, мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги! Шановні наші виборці! Ви знаєте, створюється таке враження, що ми отут, де Верховна Рада, що тут просто такий інкубатор, і тут своє абсолютно життя, особливо у «більшості» провладної. А там, на вулиці, де люди вигукують «Ганьба!» і вимагають відставки і Азарова, і Табачника, і багатьох інших – там зовсім інше життя. Моя поправка була дуже чіткою для того, щоби підтримати, особливо в сільській місцевості звичайно, підтримати одиноких матерів, які виховують одного та більше дітей віком до 18 років. Відхилено із такою лукавою. лукавим поясненням, що розширення переліку пільг призведе до втрат доходів місцевих бюджетів. А те, що це доведе до втрати народонаселення нашого, до втрати моралі, можливо, до втрати взагалі надії і віри людей у цю державу, - це абсолютно нікого не цікавить. Через те отак просто відхилено, без будь-яких пояснень. В деяких моментах ще хоч говорять про те, що враховано частково, а тут відхилено зовсім. Я хочу, Володимир Михайлович, щоб проголосували. І побачимо, хто є хто.
Будь ласка, позиція комітету.
Пропозиція спрямована на звуження прав громадян на отримання. А, це.
Це поправка 29.
По 29-й. Комітет, порадившись, в тому числі з урядом, дійшли до того, що ці пільги призведуть до значних втрат доходів місцевих бюджетів в першу чергу. Тому пропозиція була відхилити.
Шановні колеги, я ставлю на голосування поправку 29-ту, Володимира Яворівського. [[11:42:20]] За-57 Поправка не підтримана. Шановні колеги, ставиться на голосування статті 281-ша. Прошу голосувати. [[11:42:44]] За-238 Рішення прийнято. Стаття 282-га тепер.
У мене є по 282-й. Я хотів би.
Яка поправка? Давайте будемо йти по поправках, і тоді. Яка?
50-та, по своїй.
Добре, зараз ми підемо. Каплієнко наполягає? Ні. Наполягає, я перепрошую. Мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги, я хотів би звернути увагу на поправку, яку ми внесли з паном Задирком. Тут у вмотивуванні відхилення написано про те, що виключення з положень релігійних організацій є необґрунтованим. Я хочу звернутись, що ця поправка звертає увагу не на релігійні організації, а на благодійні організації. Благодійними організаціями називаються організації, які проводять цільовий збір коштів і витрачають їх на целевые видатки, серед яких, зокрема, є сироти, діти, бідні, інваліди і будь-які інші верстви незахищені населення. То я не розумію, чому ця поправка.? Я наполягаю на тому, щоб вона була поставлена на голосування. Дякую.
Я прокоментую, цей блок стосується тих організацій, які звільняються від сплати податку. Тому 282.1.5.: „Від сплати податку звільняються: релігійні та благодійні організації, зареєстровані відповідно до законодавства України, що не проводять підприємницьку діяльність”. Тобто мені здається, що цієї термінології достатньо, щоб було зрозуміло.
Я думаю, пояснення – зрозуміле. Не наполягаєте? Воно там враховано, дійсно. Так, не голосуємо. Наступна поправка в нас 41, Колесніченко – не наполягає. 42-га, Хара – ні. 43-тя, Марущенко – не наполягає. 44-та, Сочка – ні. 45-та, Ващук – ні. 46-та, Давимука – ні. Вуцький, 47-ма – не наполягає. Павловський, 48-ма – ні. 49-та, Кінах – ні. 50-та, будь ласка, Хомутиннік.
Я пропоную, поставити на підтвердження мою пропозицію і відповідно відхилити. Чому? Тому що наступна пропозиція депутата Костенка Павла Івановича, а вона більш коректно виписана щодо підприємств, установ, організацій і громадських, які працюють фізично. в фізкультурно-спортивній діяльності. Тобто пільги для цього напрямку у Костенка більш коректно виписані.
Так, будь ласка, ставиться 50 поправка Хомутинніка. Комітет врахував. Прошу визначатися.
А наступний проголосувати Костенко.
Віталій, не вступайте в суперечку з найвідомішим суперечником, сперечальником. [[11:45:47]] За-0 Так, нуль, не підтримана. Будь ласка, 51-ша, Костенко і 52-га, Томенко. Прошу, Томенко.
51-ша прошу.
Зараз, зараз, 51-ша. Є? А, прошу, Костенка.
Хай Павло Іванович, тоді – я, да.
Ця поправка, моя поправка, 51-ша, вона не тільки моя, вона стосується. вона від усієї спортивної громади, більше того, це думка всіх народних депутатів, думка комітету. І редакція, яку я щойно озвучував, вона також узгоджена і з міністром фінансів, і з міністром сім’ї, молоді і спорту. Тому в остаточній редакції, Адам Іванович, вона буде звучати наступним чином, редакція підпункту з урахуванням запропонованих змін: „Підприємства, установи, організації, громадські організації фізкультурно-спортивної спрямованості, у тому числі, аероклуби та авіаційно-спортивні клуби, товариства сприяння обороні України за земельні ділянки, на яких розміщені спортивні споруди, що використовуються для проведення всеукраїнських, міжнародних змагань та навчально-тренувального процесу збірних команд України з видів спорту та підготовки спортивного резерву, база олімпійської та параолімпійської підготовки, перелік яких затверджується Кабінетом Міністрів України”. І тут поставити крапку. Оце остаточна редакція. І наступна поправка Томенка, вона теж враховує таку думку. Дякую.
Все ж таки крапку ми не будемо ставити, тому що далі є слова: „За умови спрямування відповідних сум земельного податку на розвиток фізичної культури і спорту”. Логічне завершення вашої пропозиції. Тому все ж таки давайте приймемо всю поправку так, як вона є.
Так, шановні колеги. [[Шум у залі]] Зараз, зараз! Юрій Анатолійович, не допомагайте нам, бо ви втомитесь. Ми бережемо ваше здоров’я. Тепер давайте, шановні колеги, щоб ми цю редакцію голосували вже остаточно, будь ласка, Томенко, і будемо голосувати.
Шановні колеги, давайте уточнимо, про що ми говоримо тут. Ситуація на сьогоднішній день є така. Юрій Анатолійович, кричіть у бік уряду. На сьогоднішній день ці спортивні об’єкти, в принципі, не здатні платити земельний податок. Не треба розписувати, куди вони будуть платити, бо у них грошей немає. Таким чином, оцією ідеєю ми робимо два податки: один земельний, а другий – на адміністрування податку. Де ми там, у тому товаристві, посадимо бухгалтера, який буде справлять податок, а потім ще запрошувати їх назад? Тому Павло Іванович сказав не свою поправку, а поправку міністра спорту, Коржа, Томенка. Ми пропонуємо просто зафіксувати, що податок не береться, крапка. Немає куди направляти, бо грошей немає. Тому фактично ми пропонуємо проголосувати редакцію першого читання без слів: „за умови спрямування відповідних сум на розвиток фізичної культури за напрямками Кабінету Міністрів”, бо сум немає. Тому наша пропозиція спільна, і міністр спорту може підтвердити, Адаме Івановичу, що це наша спільна позиція, всієї спортивної громади. Редакція першого читання без половинки речення, після слів „за списком, за переліком Кабінету Міністрів”, крапка. А Кабінет Міністрів визначить той список. Там не буде лівих організацій, там будуть тільки ті, де тренуються олімпійські збірні, де проводять міжнародні змагання. І ми таким чином вирішимо питання.
Добре, я не заперечую.
Шановні колеги, зараз ми будемо голосувати. Але прошу на міністрів не посилатися. Тому що кожен міністр крім міністра фінансів зацікавлений у тому, щоб у цьому кодексі було те, що хоче його відомство. Це закономірно, і спасибі, що міністри відстоюють свої відомства. Тому ви їх не підводьте.
Я забираю слова про Сафіулліна назад.
Да, да. Ви про депутатів говоріть. Шановні колеги, я ставлю 51 поправку Костенка, прошу її підтримати, поставивши крапку після слів „Кабінетом Міністрів України”. Прошу голосувати. [[11:50:15]] За-300 Спорт люблять всі, тільки досягнень мало. Будь ласка, 53-тя, Кінах. Ні. 54-та, Костенко. Не наполягаєте. Таким чином. Суслов ще 55-та. Не наполягає. Тоді 282 стаття ставиться на голосування. Будь ласка, Смітюх, мікрофон.
Адаме Івановичу, я прошу вибачення. Враховуючи те, що моя поправка 40 поправка. Вона врахована комітетом. Я не зміг аргументувати. Я прошу звернути увагу голові комітету і своїх колег, що в цій поправці, яка звучить слідуючим чином, яку комітет врахував: „Дошкільні та загальноосвітні навчальні заклади.
Григорій, вимкніть мікрофон. Будь ласка, вона надрукована, вона врахована, навіщо зачитувати? Вона врахована, чи ви хочете її переголосувати? Ще раз повторюю: я вам дам слово тільки тоді, коли ви не погоджуєтесь з тою поправкою або хочете, щоб ми її підтримали в іншій редакції. Якщо вона врахована, навіщо час. Смітюх, мікрофон.
Адам Іванович! В цій поправці, я прошу, тому що там технічна помилка, редакційні питання, зняти слово „а також”. „А” залишити, а „також” зняти і тоді вона буде логічно і правильно виписана. Слово „також”, воно лишнє тут, воно протирічить першій частині цій статті, по відношенню до другої, кінцевої. Одне слово.
Це технічна, це ми врахуємо.
Технічна, ми виправимо.
Треба погодитись. Дякуємо.
Враховуємо. Шановні колеги! Я ставлю 282 статтю на голосування, прошу голосувати. [[11:52:27]] За-236 Прийнято. До 283-ої, немає зауважень. Я ставлю 283-тю на голосування. Голосуємо. [[11:52:50]] За-244 Прийнято. 284 стаття, до 57, будь ласка, Кармазіна мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановний Адам Іванович! Шановний Віталій Юрійович! В даному випадку у мене щодо врахованої поправки номер 57, у зв’язку з тим, що в першому читанні у нас прийнята така редакція: „Верховна Рада Автономної Республіки Крим, обласні, міські, селищні і сільські ради можуть встановлювати пільги щодо земельного податку”. В даному випадку поправкою 57-ою, вилучається Верховна Рада Автономної Республіки обласні також ради. Я вважаю, що ми політичну помилку робимо, якщо ми зараз вилучаємо Верховну Раду Автономної Республіки Крим і обласні. Це політична помилка, наголошую вам на цьому. Через те, що ці повноваження є у Автономної Республіки Крим, вони є по Конституції, вони є по чинному законодавству, по Конституції Автономної Республіки Крим, які затверджені законом України, забирати їх не можна.
Будь ласка, Віталій Юрійович.
Я згоден з вами. Тому я просив би поставити на голосування цю поправку, на підтвердження поставити.
Ясно. Шановні колеги, я ставлю 57 поправку Хомутинніка на підтвердження. Прошу визначатися. [[11:54:39]] За-4 Юрій Анатолійовичу, ви інколи буваєте переконливим. 59-та. Костенко, Джоджик.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановні колеги, від розробників Податкового кодексу ми отримали документ, який пропонує діаметрально різні підходи для вирішення сьогоднішніх проблем для різних категорій підприємців. Так для малих підприємців ми отримали документ, який в декілька разів збільшує для них податкове навантаження, чим взагалі ставить під сумнів існування такого виду діяльності. З другої сторони, для великого бізнесу ми отримали підходи, де податкові пільги на багато-багато років розстрочки і багато інших речей. В даному випадку наша пропозиція полягає в обмеженні права Верховної Ради Республіки Крим обласних, міських, селищних рад надавати пільги сплати щодо земельного податку. Ми пропонуємо встановити, що часткове звільнення надається на строк не більше 3 років, а зменшення суми земельного податку не більше ніж у два рази на строк не більше 3 років.
Думка комітету.
Я вважаю, що попередня пропозиція народного депутата Кармазіна була логічніша. Тобто залишити те як є в Автономній Республіці Крим, згідно діючого законодавства.
Не наполягаєте. Ярославе на наполягаєте на голосуванні? Ні. Наполягає. 59-та ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[11:56:35]] За-6 Не підтримана. 62-га. Колесніченко, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги! Тут досадная ошибка. Тому що приміром затверджено статті 282.1.8. Норма звільнення від земельного податку дошкільних закладів вона є. А ця поправка яка не врахована тепер нівелює попередню. Тому що 97 відсотків вітчизняних недержавних дошкільних загальноосвітніх закладів орендують приміщення в Управлінні освіти, і не зможуть скористуватися тією пільгою якою дали вже статті раніше. А скористаються виключно недержавні школи, які засновані закордонними посольствами і для яких проблема Земельного податку не актуальна. Тому я прошу підтримати цю поправку. Тому що вона помилково не врахована. І нівелює попередню 282.1.8, яка вже врахована.
Давайте.
Віталій, вибачте. Вадим, я веду мову про 62 поправку на сторінці 25. А ви про що? І ви про це ж? Добре. Думка комітету, Віталій.
Мені здається, що все ж таки в першій редакції було виписано юридично-грамотно, коректно це. Але давайте ми з народними депутатами відпрацюємо ще. І, якщо буде необхідність внести зміни технічні, редакційні, то ми це зробимо наприкінці голосування.
Добре. Добре. Так 63-тя. Грицак не наполягає. Луцький 64-та не наполягає. Кінах 65-та не наполягає. Я ставлю на голосування 284 статтю. Прошу голосувати. [[11:58:34]] За-243 243, прийнято. 285 стаття. 66 поправка. Джоджик, будь ласка.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Пропозиція полягає в тому, щоб податковим звітним періодом плати за землю для юридичних осіб зробити календарний квартал замість місяця, а для фізичних осіб - рік замість півріччя. Загальна ідеологія цієї пропозиції полягає в тому, щоб зменшити звітність: чотири рази на рік замість дванадцяти, та збільшити період, за який сплачується податок раз на квартал замість щомісячного. Прошу колег підтримати цю пропозицію.
Будь ласка, ставиться 66 поправка на голосування. Прошу визначатись. [[11:59:39]] За-15 Не підтримано. Баранов не наполягає, 67-ма. Тоді ставлю 285 статтю на голосування. Прошу підтримати. [[12:00:01]] За-241 Підтримана. 69 поправка. Джоджик, Костенко. Не наполягає. 75-та. Джоджик, Костенко. Вибачте, це вже буде сьома стаття. Тоді ставлю 286 статтю на голосування. Прошу голосувати. [[12:00:34]] За-165
Заспокоїлись? Заспокоїлись. Хто за те, щоб повернутися до голосування статті 286-тої? Прошу голосувати. Це норма Регламенту. [[12:01:06]] За-247 Повернулися. Ставлю на голосування 286 статтю. Прошу голосувати. [[12:01:26]] За-246 Підтримана. 75 поправка, Джоджик, не наполягаєте?
Ні.
Ні. Так, по 287 статті, Грицак, 82-а не наполягає. Шпенов, 83-та. Так, по 287-ій не бачу заперечень. Ставлю на голосування 287 статтю. Прошу голосувати. [[12:02:06]] За-246 Прийнята стаття. 288 стаття. Кармазін, 86 поправка, наполягаєте? Будь ласка, мікрофон.
Так. Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, в цій статті я пропоную змінити – це стаття 288.5.2.1. записати в такій редакції: “.для земельних ділянок, наданих для розміщення, будівництва, обслуговування та експлуатації об’єктів енергетики, які виробляють електричну енергію з відновлювальних джерел енергії, включаючи технологічну інфраструктуру таких об’єктів: виробниче приміщення, база, розподільчі пункти, пристрої, електричні підстанції, електричні мережі - 12 відсотків нормативної грошової оцінки”. Бо я, про що веду мову? Про те, що у нас сьогодні нормативна грошова оцінка взагалі практично не враховувалася, і це не є правильно. Через те я вважаю, що на цьому ми можемо суттєво знайти кошти для бюджету. А не на тому, що ми знайшли сьогодні їх за рахунок обкладання.
Так, 86-та ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[12:03:42]] За-21 Не підтримано. 87-ма. Бондаренко не наполягає. Я ставлю на голосування про підтримку 288 статті. Прошу голосувати. [[12:04:05]] За-249 Прийнята стаття. По 289 немає зауважень? Ставлю 289 статтю на голосування. Прошу голосувати. [[12:04:27]] За-246 Прийнято. Шановні колеги, третю книгу ми з вами закінчили. Переходимо до останньої четвертої. 290 статей проголосували. Так розглядається XIV розділ.
Перерва. Проголосували відповідно до регламенту, що ми сьогодні працюємо без перерви на ранковому засіданні, на ранковому засіданні працюємо.
Так, Юрію Анатолійовичу, я роблю вам зауваження відповідно до Регламенту. Ви або були відсутні, або не чули за що голосувала Верховна Рада абсолютною більшістю голосів. [[Шум у залі]] Тут не врахована, тут немає в останній колонці 290 статті, але вона є. Давайте проголосуємо 290 статтю.
Є вона в першому читанні. Голосуємо 290. [[12:05:54]] За-240 Стаття прийнята. Ще раз наголошую, ми проголосували на ранковому засіданні працювати без перерви, а вечірнє засідання продовжили до завершення розгляду питання. Нагадую тим, хто або забув або не звернув уваги. 291 стаття, будь ласка, 291. Дейч, 7-ма, не наполягає. Олійник, 10-та, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні виборці! Ми підійшли, мабуть, до одного з тих розділів, які найбільш важливі для тих мільйонів підприємців, які сьогодні з острахом дивляться або слухають те, що відбувається у Верховній Раді. Для тих тисяч підприємців, які сьогодні зібралися біля стін Верховної Ради, власне, з єдиною метою: захистити майбутнє своє, своїх дітей, захистити те, що вони заробили протягом багатьох-багатьох років, нічого не вимагаючи від держави, сплачуючи вчасно податки. І сьогодні ми одним розчерком пера в один день робимо їх жебраками, безробітними. І тому я хотів би звернутися до вас, шановні депутати, не знищуйте той сук, на якому стоїть держава. Щодо самої правки, то я прошу підтримати мою правку, встановивши суму доходу для платників єдиного податку у розмірі один мільйон гривень. На моє глибоке переконання саме це дасть можливість зберегти роботу для мільйонів підприємців, які сьогодні, ще раз наголошую, слухають нас і думають, а що буде завтра з ними, з їхніми сім’ями. Давайте подумаємо про тих людей, які сьогодні на площах, а не тільки те, що відбувається сьогодні тут у залі.
Будь ласка, комітет.
Інші питання, які далі йдуть, вони теж стосуються тієї планки, до якої має працювати спрощенець. Комітет прийняв одну із цих пропозицій, які далі будуть, і збільшив у двічі цей поріг, тобто не 300, а 600 тисяч гривень. Тому ця пропозиція, вона, скажімо, частково врахована. Але остаточно має визначатися Верховна Рада.
Так, 10 поправка ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[12:08:36]] За-62 Не набрала підтримки. Так, будь ласка, 15-та. 12-та, Томенко, прошу.
Шановні колеги! Я привертаю вашу увагу до цієї теми. Як сказав мій колега, звичайно, це тема, яка стосується практично всіх людей, які працюють в малому бізнесі, підкреслюю. Чому я запропонував з редакції першої 300 тисяч зробити на 500. Тому що я, може, поодинокий чоловік в опозиції, який слухає, що каже уряд, і часом навіть вірить, що уряд це зробить. Отаке є мене, романтичний такий настрій. І я почув керівників уряду, які сказали, що вони точно будуть вестувати, що цифра 300 є нереальною. Як казав один мій знайомий, це значить, 1 машину товарів за рік привезти і розгрузити, і заплатити людям, це 300 тисяч. Тобто це знищує в принципі малий бізнес. Якщо тоді уряд на переговорах з підприємцями сказав, що він вважає, що 500 тисяч без касових апаратів, це мінімум, мініморум, який він підтримує, то чому ми тепер обговорюємо 300? Лише суму 300? Тому я пропоную, давайте підтримаємо і тих ініціативних людей в уряді, віце-прем’єрів, які обіцяли підприємцям, залишимо цифру 500 без касових апаратів, а далі будемо думати, як рухати. Тому я пропоную мою поправку підтримати. І зберегти 500 тисяч за рік без касових апаратів.
Дякую. Аналогічна поправка 11, Сухого. Будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги! Я звертаюсь до активних людей чи думаючих з опозиції. Оці цифри, яку виголосив Микола Володимирович і моя цифра 500 тисяч, це з пропозиції профспілок працівників малого і середнього бізнесу. Це вони попросили з 300 на 500. Ми пішли їм назустріч. І я би просив, дійсно, тут написано, що враховано по суті. Ну, давайте проголосуємо з тим, щоб була підтверджена ця цифра. А дальше, як Микола Володимирович сказав, дальше вже будуть іти інші процедури з касовими апаратами. А сьогодні для спрощенця цифра з 300 тисяч міняється на 500 тисяч, я думаю, що це буде нормально. Дякую.
Дякую, Ярослав Михайлович. Якщо ми проголосуємо по суті, то ми зменшимо ту пропозицію, яка є в комітеті. Тобто ви пропонуєте 500, а комітет запропонував у наступній правці 600 тисяч гривень.
Я перепрошую, Адаме Івановичу, на репліку. Ну, 500 – без касовий апаратів, а у вас 300 – без касових, а 600 – з касовими. Це ж є різниця велика, бо це адміністрування, залучення людей і так далі. Тому те, що ми з Сухим пропонуємо – це пропозиція профспілок малого бізнесу.
18-та аналогічна, Кармазін. Мікрофон. Зараз всі, хто хоче, висловляться. 18-та.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, шановні громадяни України! Мова йде про те, що ми зараз рубаєм сучок, на якому сидить вся економіка України. І зараз у нас говорять: «Ми збільшили до 600». Правий Томенко, ні, до 600 збільшили тільки тим, у кого є касові апарати, і залишили 300 тим, у кого без застосування таких реєстраторів – так написано. Це була поправка Гєллєра, Лук’янова і інших, і Хомутинніка у тому числі. Тому моя п оправка зводилась до того, щоб тут замість 300 тисяч записати 500 тисяч без застосування таких реєстраторів. І Це поправка також і у Синиці, і це поправка і у інших народних депутатів. Тому я просив би свідомо уряду віднестись до цього і все-таки прийняти тут цифру 500 у кінці, розуміючи, що з касовими 600 вони написали. Хоча там можна мільйон зробити, це було б набагато.
Я поясню щодо касових апаратів. У наступних пропозиціях держава фактично бере на себе зобов’язання відшкодувати всі витрати на отримання касового апарату. Якщо держава не відшкодовує ці витрати, то платник податку може зменшити у наступних періодах платежі по єдиному податку. Це перше. По-друге, ми разом з підприємцями, до речі, які приходили під стіни парламенту, ми зібралися разом і переробили фактично Закон «Про розрахункові операції», тобто про касові апарати. І всі ті штрафні санкції, які були у діючому законодавстві, ми їх значно зменшили, фактично так звели нанівець і зробили певні такі, навіть можна сказати, амністію на штрафи на певний період і на перші порушення. Тому ось така пропозиція.
Шановні колеги, з мотивів, немає мотивів. Значить, давайте так, всі, хто, які поправки тільки ще я надам слово Жебрівському, його поправка трошки збільшує в інший бік. І ми тоді всі ці поправки включно до 20-ї проголосуємо, бо вони стосуються цифр, або така, або така, або 3-тя, або 10-та, а потім далі по поправках. Будь ласка, Жебрівського мікрофон.
Шановні колеги, ну насправді моя пропозиція збільшити до мільйона. Чим мотивація? До кризи, до підняття курсу долара з 5-ти до 8-ми оборот складав 500 тисяч малого підприємництва. Сьогодні курс 8 і це 800. От перед цим шановний колега говорив про те, що коли на «Надра», і там пан Воропаєв виступав з приводу ще на 20 відсотків, він казав: «А це індексація на рівень інфляції». За цих 2 роки інфляція не була меншою 10 відсотків. Через це абсолютно логічна цифра з 300 до 800, і цих 200 тисяч, це і є інфляція. Це якраз ми зберігаємо статус кво. Те, що було фактично до того, як долар став, скакнув з 5 гривень до 8 гривень. І насправді це не є така велика сума, оскільки в пропозиціях збільшено з 2-х до 4-х кількість найманих працівників, то це виходить, що на одного працюючого за рік 250 тисяч гривень, тобто в місяць це буквально.
Дякую. Шановні колеги, будьте уважні. Я ставлю на голосування 11 і 19 поправку, які стосуються одного і того самого змісту, 500 чи мільйона. Далі будемо інші поправки дивитись. Прошу визначатись. [[12:15:57]] За-85 Так, будь ласка, 20-а. Ляпіна.
Ксенія Ляпіна, партія „За Україну!”. Шановні колеги, я погоджуюся з аргументацією пана Жербівського, вона абсолютно точна щодо обсягу реалізації. Але є і друга частина, на яку ви не звертаєте увагу. Є питання кількості найнятих осіб. Сьогодні чинна діюча спрощена система містить можливість до 10 найманих осіб. У декого є два найманих, у декого є десять. Якщо ми зараз скорочуємо навіть до чотирьох найманих, це не збільшення, шановні, а скорочення більше, ніж в 2 рази. Це значить, що частина підприємців має звільняти людей. Ми тут всі весь час говоримо, що нам потрібні робочі місця. Що ж ми робимо? Навіщо ми ці місця знищуємо? Якщо підняти ставку до мільйона гривень і залишити десять найманих осіб, це типовий малий бізнес, це, власне, заробити 100 тисяч гривень обсягу реалізації [[Обсягу! Я підкреслюю, не прибутку, а обсягу реалізації]] на рік це найдрібніший бізнес, який тільки може бути. Навіщо сприяти його ще подрібненню?
Дякую. Будь ласка.
Я відповім на запитання. Дійсно, сьогоднішня діюча система вона дозволяє 10 осіб. Перша редакція урядова була – дві наймані особи. Комітет знайшов таке десь там. близько до, там, компромісного рішення – залишити чотири особи і виключно 8 осіб для сфери харчової діяльності, тобто кафе, бари та інше, де є певна специфіка позмінної роботи. Тому. це те, що стосується по найманих особах. Але остаточно безумовно має визначитися Верховна Рада по цьому принциповому питанню.
Так, шановні колеги, 20-у поправку я ставлю на голосування. Прошу визначатися. [[12:18:18]] За-66 Не підтримано. 21-ша, Джоджик, будь ласка
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановні колеги, зараз ми приступили до розгляду того розділу, який є важливим не тільки для малого бізнесу, не тільки для тих мільйонів підприємців, які страйкують сьогодні по всій Україні, не тільки для всієї економіки України, але, я переконаний, і для всього розвитку України як такої. Від залежати від якості цього розділу, чи Україна дальше буде демократично розвиватися, чи буде вона розвиватися авторитарно, під контролем великого олігархічного капіталу. Тому наша пропозиція полягає в тому, щоб встановити пільгову систему оподаткування при обороті до 2 мільйонів гривень і також дозволяти тримати до 10 найманих працівників. На наше переконання, наша пропозиція є найбільш далекоглядною з точки зору стратегічних українських.
Я ставлю 21 поправку на голосування. Прошу визначатися. [[12:19:51]] За-35 Не підтримана. Бондаренко, 22-га. Не наполягає. Гуреєв, 23-тя. Не наполягає. 24-та, Чорноволенко.
Шановні друзі, ну, у руслі того, що вже було сказано. Ну, ми, дійсно, погіршуємо ситуацію з малим бізнесом і з тим, що вважається спрощеним. І мене дивує коментар до моїх поправок, яка вимагає довести до мільйону оборот і залишити хоча б 4 працівника, хоча і цього мало. Я погоджуюсь, що 10, як було зараз, було б значно більш правильно. Як вона коментується комітетом, я думаю, що це і позиція уряду: що це потрібно тільки для започаткування бізнесу. Шановні друзі, спроещний податок не тільки для започаткування власного бізнесу в Україні потрібен, а й для його ведення в Україні. Бо малий бізнес без спрощеної системи в Україні неможливий, це очевидно всім. І знову-таки я хочу звернути вашу увагу, якщо рахувати не в гривнях, а в доларах, то мільйон – це буде, дійсно, абсолютно правильним. Ми втричі погіршуємо цю систему. І навіть, якщо зробимо 600, то вдвічі погіршимо нинішню ситуацію і уряд пропонує в п’ять разів погрішити по кількості найманих робітників.
24-та ставиться на голосування. Прошу визначатися. А коментарі були з цього приводу уже п’ять коментарів було. Бо ваша стаття вже.
Я зараз скажу.
Віталій, не треба. [[12:21:28]] За-32 Шановні колеги, коментарі не можуть бути з одної причини: ми вже розглядаємо 24 поправку і, практично, по кожній поправці був коментар, а вони стосуються однієї і тієї самої теми: який обсяг. який обсяг і скільки людей. Ну, навіщо повторювати? Шкіль, 25-та – не наполягає. 26-та, Міщенко, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, ну, ніхто не буде заперечувати, що оцей розділ, що стосується малого бізнесу відноситься. Що лівій стороні залу, що до правої сторони залу, тому що у нас родичі, близькі, друзі, сусіди займаються цим бізнесом. Вони кормлять не тільки себе і свої сім’ї, але й чиновників, в тому числі і нас кормлять. Так ви хочете забрати у них кусок хліба і таким чином зробити повністю такі речі, які, ну, просто не присутні тим людям, які. які ці люди дають теж кусок хліба. Тому тепер я звертаюсь до своєї поправки. Щоб слова: „протягом календарного року, що передує періоду переходу на спрощену систему оподаткування” вилучити. Тому що це порушення конституційного права. Людина, яка буде повнолітньою і зареєструється, як ново. нова фізична особа, підприємець, не зможе підняти.
Ставиться 24-та. 6-та поправка на голосування. Прошу визначатися. [[12:23:24]] За-60 Не підтримано. 27-ма, Королевська, не наполягає. 28-ма, Болюра. Мікрофон, будь ласка.
Моя поправка також полягає у тому, щоб збільшити обсяг доходу для фізичних осіб до мільйону і залишити працюючих десять осіб. Мені здається, що тут ми можемо і тисячу разів повторювати, тому що не можна залишати людей без роботи. Необхідно почути тих, хто не тільки під стінами Верховної Ради, а взагалі в цілому по Україні. Крім того, Податковий кодекс взагалі не передбачає перехід на єдиний податок, вірніше, можливість бути на єдиному податку для юридичних осіб. Тому моя пропозиція заключається ще й у тому, щоб залишити обсяг доходу для юридичних осіб два мільйони і працюючих – 50. Але так як поправок у нас дуже багато, у людей дуже багато запитань, то у мене була б взагалі пропозиція і до Міністерства, і до шановних колег: давайте ми главу, яка називається „спрощена система оподаткування”, взагалі сядемо і окремо.
28-ма ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[12:24:58]] За-51 Не підтримана. Я дам можливість кожному, чиї поправки є, висловитися, але ще раз наголошую: ми говоримо навколо однієї і тієї самої теми, яка вже знайшла, ну, так би мовити, або не знайшла підтримки. Але, будь ласка, якщо наполягають депутати, нехай говорять. 29-та, будь ласка, Ляпіна.
Ксенія Ляпіна, партія „За Україну”. Шановні колеги, ми тільки що обговорювали критерії для визначення фізичних осіб підприємців, однак із спрощеної системи абсолютно невиправдано виключили юридичних осіб – суб’єктів малого бізнесу. Аргумент, що їм надали якісь міфічні податкові канікули по податку на прибуток, не працє. Їм ці канікули, ця нульова ставка податку на прибуток, не потрібна. Вони просили залишити їх на спрощеній системі оподаткування. А тепер я наведу цифри, від чого відмовляється Мінфін. Спрощенці, юридичні особи, в середньому сплачували вдвічі більше, ніж сплачували в бюджет аналогічні юридичні особи на загальній системі оподаткування. І про це у нас є довідка податкової адміністрації. Навіщо ми відмовляємося від цих грошей? Нам не потрібні гроші в бюджет? Що ми хочемо досягти? Вони не просили нульову ставку – ви її встановили. Вони просять залишити спрощену систему для юридичних осіб, вони готові сплачувати в бюджет, але.
29-та ставиться на голосування. Прошу визначатися. Ще раз повторюю, відповідав уже 28 разів.
Давайте все ж таки, можливо, я прокоментую, тому що це стосується юридичних осіб. [[12:26:45]] За-37
Так, 30-та, Шкіль. Ні. Шпак, 31-ша. Катеринчук, 32-га. Будь ласка.
Микола Катеринчук, Європейська партія України. Адаме Івановичу, а чому немає трансляції засідання Верховної Ради. Зараз XIV розділ, люди стоять.
Будь ласка, ви говоріть по темі.
перед парламентом.
Вимкніть мікрофон. Якщо ви будете говорити по поправці, ви матимете слово. Якщо ви будете говорити про те, що ви прийшли з вулиці, то ви можете з вулицею і далі поспілкуватися, якщо бажання. Прошу мікрофон тільки по темі.
Я думаю, хамить не нужно, Адам Иванович.
Розмовляйте державною мовою.
Я думаю, що поправка 291. Фізичні особи і підприємці ми пропонуємо, щоб все ж таки вони могли, кількість осіб була не менше 10 осіб, включаючи членів сімей таких фізичних осіб. Далі обсяг доходу, який не перевищує 500 тисяч гривень. Для юридичних осіб ми пропонуємо, щоб середньооблікова ставка. облікова кількість працівників не перевищувала 50 осіб. І пропонуємо обсяг доходу до 2 мільйонів гривень. А також пропонуємо сфери діяльності, на які спрощена система оподаткування не поширюється як для юридичних осіб, так і фізичних осіб. І все ж таки спрощена система оподаткування, не мета її – наповнення бюджету, це створення робочих місць. То про що ви говорите? Чотири людини, які зможуть працювати в цій системі, а інші будуть працювати.
Дякую. Шановні колеги! 32 поправка вона досить така об’ємна, тому подивіться, будь ласка, я ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу визначатись. [[12:28:54]] За-51 Не підтримана. 33-ті, Головченко? Не наполягає. 35-та, його ж. 36-та, Кінах, не наполягає. 37-ма, Королевська, наполягаєте? Будь ласка, мікрофон.
Уважаемые коллеги! Уважаемые присутствующие! Давайте, все-таки в упрощенной системе нужно принять принципиальное решение, что ее ближайшее несколько лет менять не будут. Потому что то, что мы сейчас делаем и рассматриваем, поправки без принятия концептуального решения, не даст никакого результата. Сегодня нельзя отменять упрощенную систему в Украине. Нельзя малый бизнес выводить в резервацию. Иначе пострадает в целом экономика всей страны, миллионы людей останутся безработными. Давайте прекратим сейчас издевательство над теми людьми, которые организовали свои рабочие места, которые организовали работу тем, кто не смог найти другого места работы и сегодня их выбрасывать на улицу, это бесчеловечно. Поэтому большая просьба прекратить издеваться над малым и средним бизнесом. А этот раздел кодекса является основополагающим. Сегодня отстоять права предпринимателей, отстоять права тех, кто наполняет бюджет, они пять миллиардов гривен заплатили налогов в 2009 году.
37 поправка ставиться на голосування. Визначаємось. [[12:30:40]] За-68 Не підтримана. 39-та, Болюра, будь ласка, мікрофон.
Ця поправка випливає з попередніх поправок, які не прийняті. Але я вкотре говорю, що для юридичних осіб необхідно все-таки залишити спрощену систему оподаткування. Не сьогодні переводити, для цього необхідний час.
Я хотів би все ж таки по спрощеній системі юридичних осіб коментар зробити. Дійсно уряд запропонував перейти на інший режим для юридичних осіб, які працюють на спрощеній системі. Тобто зараз буде діяти наступна норма. Якщо підприємство, яке має обіг до 3 мільйонів гривень, переходить із спрощеної системи чи будь-яке інше підприємство, воно буде мати пільгу по податку на прибуток, тобто протягом п’яти років податок на прибуток сплачуватися не буде. Також встановлені спрощена система звітності, спрощена форма декларації та збільшені терміни по звітності цих суб’єктів малого підприємництва. Тому ось така остаточна, скажімо так, позиція уряду. Але я хотів би, щоб представник уряду, міністр фінансів по тим питанням, які найдискусійніші, також сказав свою позицію щодо спрощеної системи як фізичних осіб так і юридичних осіб. Тому що на рівні комітету ми дійшли згоди до одних критеріїв і стандартів, а яка остаточна позиція.
Будь ласка, Федір Олексійович.
Дякую, Адам Івановичу. Я думаю, що у нас спільна позиція і в комітеті, і в уряді, і мова не йде про те, що в уряду одна позиція, у парламенту друга позиція. Ми находимо позицію конструктивну. Тому те що сьогодні ми розглядаємо і хочемо зробити, щоб у нас дійсно було економічне зростання і щоб бізнес мав дійсно всі можливості подальшого розвитку. Тому моя позиція така, ми повинні підтримати те, що ми прийняли на комітеті, позиція, яку висловив голова комітету щодо новацій, які будуть застосовані з точки зору, що це так би мовити спеціальний режим оподаткування. Тобто гроші, які будуть нараховуватись, вони будуть використовуватися для власних потреб, для розвитку енергозбереження, різних технологій. Тому які будуть іще лунати додаткові пропозиції в процесі доопрацювання, ми також їх врахуємо. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Шановні колеги! Ще раз тільки, будь ласка, уважно мене почуйте, всі хто зацікавлені в цьому. Ми зараз з вами приймаємо надзвичайно серйозний документ – від якого залежить, дійсно, життя держави і життя, практично, кожного його громадянина. Приймаємо вперше за 20 років. Жили без цього ми в умовах незалежності за різними законами і різними інструкціями. І тому, щоб підійти виважено до цього надзвичайно серйозного закону, ми з вами дійшли до висновку про те, що ми зараз, приймаючи, голосуючи в другому читанні за Податковий кодекс, ми матимемо можливість ще раз повернутися до тих чи інших уточнень. Це перше. А друге найголовніше, після проведення, після нашого остаточного голосування і завершення роботи над Податковим кодексом ми матимемо можливість, якщо побачимо що необхідно [[я думаю, що така необхідність, уже бачимо виникає]] скористатися 131 статтею Регламенту, який дає нам можливість ще раз уточнити ті чи інші положення, ті чи інші статті, які ми вже проголосували. Але які можливо є інші підходи або не коригуються з тою чи іншою попередньою чи наступною статтею. Отже, ще раз наголошую, щоб ми були свідомі того, що нинішнє наше голосування або проходження не є вже стовідсотковим того, що саме такий текст і залишиться. Ми не виключаємо, що будуть певні уточнення, в тому числі, ви слухали пояснення голови комітету, що є і такий підхід до цієї системи. І я не виключаю, що саме такий підхід в кінцевому результаті ми з вами і затвердимо. Тому, будь ласка, відстоюйте свої думки. Але майте на увазі, що робота над цим не припиняється до того моменту, коли ми не поставимо вже останньої крапки. Коли це буде: сьогодні вночі, чи завтра вранці – це вже залежить від нас. Будь ласка, я ставлю на голосування 39 поправку Болюри. [[12:36:11]] За-47 Не підтримано. Шановні колеги, я звертаюсь до авторів, до цієї 291 поправки, вони практично всі навколо однієї теми. Хтось наполягає ще відстоювати свою точку зору? Тоді підніміть руки, бо практично ми. Добре, тоді йдемо по поправках, будь ласка, Ярослав Джоджик.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Пропозиція полягає в суттєвому скороченні переліку видів діяльності, для яких не дозволяється використовувати спрощену систему оподаткування, в цьому підпункті названі види діяльності, пи здійсненні яких не дозволяється використовувати спрощену систему. На відміну від урядового проекту ми пропонуємо зберегти можливість використовувати спрощену систему для: діяльності з надання послуг у сфері телерадіомовлення, діяльність з надання послуг пошти та зв’язку, діяльність у сфері права, діяльність у сфері бухгалтерського обліку та аудиту, діяльність у сфері інженерної геології та геодезії, діяльність консультування з питань комерційної діяльності та управління, рекламну діяльність, підбір та забезпечення персоналом, роздрібна торгівля через мережу Інтернет. Прошу колег підтримати.
40 на голосування ставиться. [[12:37:50]] За-48
Поправка не підтримується. Поправка 42-га. Ксенія Ляпіна, будь ласка.
По 42-й не наполягаю.
Болюра - 43-тя. Наполягаєте на ній? Ні. Оробець 44-та? Ні. Давиденко – 45-та? Ні. Ксенія Ляпіна – 46-та. Мікрофон.
Наполягаю на 46-тій. Ксенія Ляпіна, партія “За Україну!”. Шановні колеги, фінансова діяльність - це зовсім не значить, що це фінансові установи. Фінансові установи – юридичні особи, вони не можуть, виходячи з того, що ви тут наголосували, бути на спрощеній системі. А що таке фінансова діяльність фізичної особи-підприємця? Скажу вам, - це агенти страхові, які ніжками ходять, шукають осіб, які хочуть застрахуватися, і від того мають невеличкий відсоток. Це типова, дрібна підприємницька діяльність. Навіщо ми виключаємо її з цього виду оподаткування? Я вважаю, що це не доцільно. Просто зовсім інші речі мали на увазі, коли виключали в цілому фінансову діяльність.
Я думаю, що це питання весь перелік, який тут є по виключенню видів діяльності, цей перелік викладений урядом, тому краще коментарі з цього приводу, щоб робив Міністр фінансів.
Будь ласка, Федір Олексійович. Поправка 46.
Думка комітету написана.
Наша думка: не підтримуємо цю пропозицію.
Ставлю на голосування 46 поправку. Прошу визначатися. [[12:39:44]] За-43 Поправка не підтримується. 48 поправка, наполягаєте, Ксенія Ляпіна? Мікрофон.
Ну, ми тільки що почули, що в уряді і думка не має жодних аргументів. І це турбує, тому що насправді вони нам зараз нав’язують суттєве скорочення взагалі підприємницької діяльності. Те саме стосується операцій з нерухомим майном. Я підкреслюю, це не операції купівлі-продажу, це операції знову таки агентські. У нас абсолютно вже якась склалася система в країні. Є агенти, які ходять ніжками, показують квартири тим, хто шукає в найм квартиру, мають з цього невеличкий відсоток, заробляють менше ніж 300 тисяч гривень. Ми їх одним розчерком пера викреслюємо зі спрощеної системи оподаткування. В уряді думка є, аргументів нема.
Справа в тім, що коли є думка без аргументів – це є ознакою впевненості. Ставлю на голосування поправку 48. Комітет її не підтримує. Прошу визначайтесь. [[12:41:07]] За-28 Поправка не підтримується. Давиденко, 49. Наполягаєте? Ні. Коновалюк, 50. Шпенов. Ні. Каплієнко. Ні. Бондаренко. Ні. Павловський. Ні. Чорноволенко, 57. Наполягаєте? Мікрофон.
Шановний Володимире Михайловичу, ну, коли є думка без аргументів – це не є ознакою впевненості. Це є ознакою зверхнього ставлення до народу, який нас слухає. Розумієте? І жартувати на цю тему не варто було би. Це я вже вам кажу. Тепер щодо підпункту “є”, який виключає з спрощеного оподаткування оптову діяльність і посередництво в цій діяльності. Володимире Михайловичу, шановні друзі, шановний уряд! Оптова діяльність - це необов’язково везти кораблями товар із Китаю або літаками з Еквадору троянди. Це і невеличкі оптові партії, які поставляються на наші ринки, на невеличкі підприємства. І якщо ми виключимо цю діяльність із спрощеної системи, то ми одразу отримуємо збільшення ціни на товар, яке скажеться на всьому народі. І ця поправка моя проти того, що зробив уряд. А уряд зробив і комітет з ним, більшість з ним погодилися, щоби на користь великих оптових підприємств знищити дрібних оптових підприємців.
Комітет не підтримує. Тому я ставлю на голосування цю поправку на розсуд Верховної Ради. Прошу визначайтесь. [[12:42:59]] За-38 Рішення не приймається. Каплієнко, 58. Ні. Шевченко, 60. Наполягаєте? Андрій Шевченко. Мікрофон, будь ласка. Поправка.
Не наполягаю, буду наполягати на 78-й, 79-й.
Добре, ідемо тоді. Костенко. Ні. Павловський. Ні. Ксенія Ляпіна, 65-та. Наполягаєте на ній? Будь ласка, мікрофон.
Знову хочу звернути увагу, так страшно написано: зовнішньоекономічна діяльність. В угоду кому знищується дрібний експортер, скажіть, будь ласка? Якщо якась фізична особа, підприємець налагодила маленьке, але виробництво, спокійно собі працювала і трошки експортувала, так, на маленькі суми, але все ж таки намагалася на тому піднятися. Ми її беремо одним махом викреслюємо. Те саме стосується не тих, хто, не дай Боже, став легальним імпортером. Тобто в сіру і в чорну везти можна через деяких депутатів тут у залі, а от в білу, легально вже не можна. Так, друзі мої, в уряді, крім самовпевненості і, вибачте, недоумкуватості більше нічого нема. Аргументі там ніяких немає. Я підкреслюю, беріть на себе відповідальність, або ми знищуємо легальний бізнес в країні, або ми його підтримуємо. Я вважаю, що треба підтримати мою поправку.
65 поправка голосується Ксенії Ляпіної. [[12:44:51]] За-43 Поправка не підтримана. 69 поправка Ксенії Ляпіної. Мікрофон.
Знову звертаю увагу, скажіть, будь ласка, чим заважають приватні охоронці чи приватні слідчі, які там розслідують якісь питання між тими ж самими підприємцями якісь непорозуміння склались? Чим заважають такі люди? А я знаю, чим заважають, бо ця сфера дуже цікава для узурпації певними людьми. І вони хочуть її просто монополізувати. Викидаючи звідси дрібних суб’єктів, вони фактично утворюють собі позбавлення від конкуренції, антиконкурентні дії, монополію створюють. І вважаю, що це абсолютно безглузда і нікому для держави не потрібна річ виключати такі види діяльності, вони не є надприбутковими, вони не є злочинними, вони не є такими, що створюють якусь загрозу для громадян. Логіки в тому виключенні нема ніякої.
Ставлю на голосування 69 поправку. Прошу, визначайтесь. [[12:46:09]] За-36 Поправка не підтримана. Поправка 72, мікрофон Ксенії Ляпіної.
Дякую. Ксені Ляпіна, Партія „За Україну!” Мова йде про тих, хто діє у сфері права. Це і юристи, і адвокати, і консультанти у сфері права. Я знаю, що тут деякі кричать, бо самі обналічують кошти своїх підприємств через консультантів. Але я хочу звернути увагу, що не всі ж так роблять. 90 відсотків з тих, хто працює у сфері права на спрощеній системі оподаткування, реально надають консультації. А ті шановні депутати, які обналічують кошти, так перестаньте це робити. І державі більше дістанеться. Навіщо ми викреслюємо чесних заради того, щоб виглядати добре перед нечесними? Я вважаю, що це як мінімум соціально несправедливо. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 72. [[12:47:21]] За-49 Рішення не прийнято. І у мене пропозиція, шановні колеги. Коли виступаючий називає, що тут дехто і деякі, окремі депутати обналічують і таке інше, давайте, називайте прізвища. Чого ми боїмося? Називайте прізвища цих людей. А розмови це взагалі, то кому вони потрібні? Так. Поправка Сергія Міщенка, 76. Наполягаєте? Мікрофон будь ласка.
Шановні колеги! Я дійсно хочу підтримати свою колегу відносно цієї правки. Вона стосується не тільки адвокатів і юристів, які зараз працюють на цій спрощеній системі, але і молодих людей, студентів IV, V курсів юридичних установ, які тільки піднімаються, які тільки життя починають жити, і тому їм треба якось піднятися, а зразу їх штовхаєте на те, що вони будуть ухилятися від сплати податків, тому що свої послуги вони будуть тепер за 2 гривні робити, а все інше у конвертах будуть засилати. А то, що сказала моя колега відносно обнала, то вони підуть по іншим шляхах. Тепер буде не по цим юридичним, бо це мало стосується, а буде по-іншим тим, що дозволять це робити. Тому давайте ми не будемо всіх в одну гребінку ставити, давайте все-таки побачимо, що спрощення.
Завершуйте думку, будь ласка.
що зараз ця категорія людей дає більше податку, чим буде давати, коли ми їм заборонено це робити, вони всі в тінь підуть.
Шановні колеги, ми вже голосували цю поправку. Тому я ще раз ставлю на голосування, вона вже під номером 76. Прошу, визначайтесь. [[12:49:38]] За-41 Поправка не підтримана. Мікрофон Андрій Шевченка. Поправка 78.
Просто між іншим хотів би сказати всім, хто працює у сфері телебачення і радіомовлення, що вона. зовсім недавно своїми голосуваннями фактично вивели поза межі спрощеної системи оподаткування всіх, хто працює у сфері телебачення і радіо. Зараз йдеться про ще одну делікатну сферу. Я бачив результати голосування по поправках колеги Міщенка і попередніх, але дивіться, зверніть увагу, коли ми говоримо про тих юристів, які працюють у сфері права, насправді йдеться не просто про бізнес – це удар по громадянському суспільству і по праву громадян відстоювати свої права. Ми часто задаємся питанням, чому не працюють закони? Та тому, що відстоювання своїх прав на підставі наших з вами законів дуже часто не по кишені простому громадянину, який не може найняти юриста, адвоката, щоб написати скаргу, щоб відстоювати свої законні права. Я впевнений, що ті, кого ми зараз з вами залишаємо за межами спрощеної системи, юристи, вони знайдуть спосіб оптимізувати податки. Але я так само впевнений, що вони не подарують такі речі, які зараз робить український парламент. Я би закликав підтримати мою поправку, хоча результати попереднього голосування я вже бачу.
Ставлю на голосування поправку 78. [[12:51:03]] За-39 Поправка не підтримана. Шановні колеги, тут далі також йдеться про ті ж самі поправки, які вже тричі ми голосували. Вони не знайшли підтримки. Поправка 82, Давиденко. Наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Давиденко, Українська Народна Партія. Тут ідеться про діяльність у сфері бухгалтерського обліку та аудиту. Я розумію, аргументація, яка наведена в поясненні від комітету, але все ж таки я вважав би, щоб усунення порушень у цій сфері і зловживань у цій сфері в зв’язку з обналічкою, як тут вже попередні колеги висловлювалися, треба усувати іншими методами. Тому прошу все ж таки вилучити цей вид діяльності. Прошу підтримати мою поправку. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 82. [[12:52:10]] За-20 Поправка не підтримана. Поправка 83, Ксенії Ляпіної. Будь ласка.
Дякую. Ксенія Ляпіна, партія «За Україну!». Шановні колеги, хочу звернути увагу на те, що до кожного виду діяльності, який виключається, треба підходити з логікою якоюсь. Якщо є логіка виключити питання діяльності у сфері аудиту, бо там є юридичні особи відповідної форми діяльності і так далі, і так далі, то бухгалтери, я звертаю увагу, аргумент, який завжди наводять, так бухгалтери можуть ввести в облік, можуть бути на загальній системі оподаткування. Можуть, друзі, безумовно, але давайте порахуємо, якщо бухгалтер веде десять компаній, і тепер він мусить ще свій облік вести, то він, значить, не зможе вести десять, а буде вести дев’ять компаній, і десяту частину свого доходу він віддасть на те, щоб заповнити нікому не потрібні папірці. Оце те, до чого призводить наш підхід, коли аргументів немає, а ми щось робимо невідомо навіщо. Ну а аргумент на рахунок того, що саме через цей вид діяльності відбувається обналічка, мені здається, що всі ми тут вже добре обговорювали це десять разів. Обналічку.
Шановні колеги, ставлю на голосування поправку 83-ю. [[12:53:42]] За-30 Поправка не підтримана. Тепер поправка Логвиненка, 92-а. наполягаєте на ній? Яка у вас поправка? Так справа в тім. Що ми уже її голосували. Підпункт к) пункту 291.2.1 виключити. Ми вже голосували її. Ну, будь ласка, давайте. Сергій Міщенко. Якщо Верховна Рада не підтримає, навіщо голосувати її?
Може мої аргументи якимось чином вплинуть на голосування?
Будь ласка.
Дякую. Ви знаєте, що те, що було попереднє – юристи, адвокати, що бухгалтера – це професійна діяльність людей, які не можуть знайти роботу. І вони якимось чином. на якесь велике підприємство влаштуватися для того, щоб там гідну заробітну платню отримувати. Що вони роблять? Вони обслуговують дійсно 5, 7, 6, 10 підприємств для того, щоб якось існувати. Існувати собі, своїй сім’ї існувати. І тому взяти зараз всіх під корінь цих бухгалтерів загнати знову в тінь, що вони будуть свої послуги надавати за ці ж самі копійки, то що отримає бюджет? Та нуль він отримає, нічого він не отримає.
Ставлю на голосування поправку 88-у. [[12:55:23]] За-46 Поправка не підтримана. Логвиненко, 92-а, наполягаєте на ній? Ну це 90-та поправка Болюри. Там же. Це ми тільки що голосували два рази його. Ви наполягаєте на ній? Будь ласка, мікрофон Болюри.
Шановний Володимире Михайловичу, якби ми реагували на те, що підтримує, не підтримує Верховна Рада, то взагалі тут би і не потрібно було обговорювати, тому що ніхто не слухає і ніхто не вникає: ні Міністерство фінансів, ні Верховна Рада. Але ж є наші колеги, є люди, є округи. І ми хоч їм покажемо, що ми щось прагнемо захистити або хоча б озвучити. Тому моя 90 поправка і всі поправки, які до 291 статті, що стосується пропозиції надати право працювати на єдиному податку. Тому я також за те, щоб надати таке право у сфері права, бухгалтерського обліку, у сфері інжинірингу, геології, геодезії, у сфері діяльності з консультування з питань комерційної діяльності та управління, право продавати в роздріб через мережу Інтернет, право надати єдиний податок для роздрібної торгівлі через торгові автомати. Дякую.
Шановні колеги, ставлю на голосування 90 поправку. Аргументи щойно були викладені. [[12:57:14]] За-41 Поправка не підтримана. Логвиненко, 92-га. Наполягає? Ні. Ксенія Ляпіна, 93 поправка. Мікрофон.
Ксенія Ляпіна, партія «За Україну!». Шановні колеги, смішно читати аргументи, що через інжиніринг чи геодезію відбувається обналічування коштів. От просто чесно: смішно! Чи навіть не аргумент. Тепер давайте подивимось, хто на спрощеній системі займається геодезією. Це люди, які ходять по хатах, по оцих участках, які, там, приватизація відбувається земельного участка і так далі, і вимірювання проводять. Так що, оце проблема, скажіть, будь ласка, що вони на спрощеній системі оподаткування? Що ми хочемо: щоб вони вчорну ходили виміряли? Добре, ви будуєте таку країну, в якій все буде робитися в чорну. І та бабця, яка сьогодні легально йому платить, завтра вона йому просто в карман покладе трошечки менше грошей, ну, добре, бабці добре і тому, хто вимірює, також добре. Державі тільки від цього – аж нічого, в бюджеті нуль прибачиться. Як просто. як можна казати, що через це взагалі хтось обналічує кошти? Ну, це просто смішко читати.
Ставлю на голосування статтю, поправку 93. Поправка 93, Ксенія Лапіна.
Ярослав, а ти – перший жулик.
Хто? Ай-яй-я. [[12:58:52]] За-31 Поправка не підтримана. От Сергій Міщенко і Антоніна Болюра ми. те ж саме, наполягаєте на ній? Будь ласка, Сергій Міщенко, мікрофон.
Шановні колеги, ну, я не знаю, ну, хто може назвати мені, що бачив на Україні міліонера геолога, чи геодезиста, який жирує і з нього треба знімати ці податки, ну, просто смішно. Що ми робимо, от коли ми заганяємо на загальну систему оподаткування о ці всі категорії громадян? Ми робимо тінь, ми робимо конверти, чорні „нали” і все інше, от що ми робимо. Тому що, коли ми приходили до системи спрощеної оподаткування, вона ж не зразу з’явилася, всі люди були всі в тіні. Їх вивели з тіні і тепер знову їх заганяють в тінь. Де логіка? Що від цього держава отримає? Тоді нам треба буде фіскальні органи, збільшити штат податкових інспекторів, поліцаїв, які будуть виявляти геологів, геодезистів, які ухиляються від сплати податків. Давайте збільшимо і штат податкової міліції.
До речі, геологів-інженерів по справке аж 57 осіб на всю країну.
Ставлю на голосування пропозицію про. про підтримку поправки 97 Сергія Міщенка. [[13:00:37]] За-38 Поправка не підтримана. Мікрофон Болюри, поправка 99-та. Наполягаєте на ній?
Дякую, я озвучила, звичайно, що не підтримано. Дякую.
Ставлю на голосування 99-ту поправку. [[13:01:07]] За-27 Поправка не підтримана. Поправка 100, Бондаренко. Ні. Ляпіна, мікрофон, будь ласка.
Ксенія Ляпіна, партія „За Україну!”. Шановні колеги, ця діяльність потребує найбільше аргументів, тому що, дійсно, через діяльність консультування з питань комерційної діяльності та управління, дійсно, відбувається певне відмивання коштів. Але давайте подивимося: якщо 20 відсотків з того є фіктивним і це має припиняти податкова, то 80 відсотків з цього є реальним. Давайте подивимося, а як до консультантів у світі відносяться, до консультантів з питань комерційної діяльності? Да для них у всіх європейських країнах спеціальні умови створюються. І ці умови спрощені для того, щоб вони працювали. Тому що вважається в усьому світі, що компанії стають конкурентноздатними, коли вони регулярно отримують консультації зовнішні з питань, як їм краще побудувати своє управління, як їм краще побудувати свою комерційну діяльність. А ми з одного боку, вибачте, ниємо тут, що ми не можемо конкурентноздатність країни підняти, з іншого боку, інструменти підняття цієї конкурентноздатності ми зводимо.
Ставлю на голосування поправку 101-шу. [[13:02:42]] За-31 Поправка не підтримана. Сергій Міщенко, ви наполягаєте на ній? Будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, ну, як ми будемо піднімати економіку, якщо наші підприємства і тих людей, які знову створюють підприємства, не будуть консультувати люди, які знають і мають відповідний фах, які вчилися за кордоном, які, дійсно, себе вдосконалювали, свою професію. Я розумію, що через це, дійсно, іде відмивка грошей. Але питання у наступному. Питання у наступному. Ми знову і цю категорію людей, які обслуговують три, чотири. Які бухгалтери, консультанти обслуговують там десятки підприємств, ми знову їх будемо заганяти. Вони будуть за копійки консультувати. Просто за копійки. І ви з них нічого не знімете. Тому бюджет, я вважаю, буде тільки потерпати і нічого від цього не мати ніякого зиску. Тому що консультант. комерційний консультант він знає вже наперед, які він цю схему буде обходити, яку йому схему темну, чорну треба зробити, щоб надурити податкову.
Ставлю на голосування 104 поправку. Прошу визначайтеся. [[13:04:07]] За-34 Поправка не підтримана. Антоніна Болюра, мікрофон. Потім Каплієнко. Потім.
Моя поправка аналогічно з моїм колегою паном Сергієм Міщенком. Ви знаєте, мій колега говорить про підтримку економіки. Я не бачу нічого в цьому Податковому кодексі, що було б направлено на підтримку і розвиток економіки. Ми дивимося тільки на тиск і збирання, таке грабіжницьке і безцеремонне. Чому консультантів так ображати? Чому не дати розвиватися новому поколінню? Консультанти – це молодь. Консультанти – це молоді фахівці. Дайте їм можливість зараз попробувати себе. Дайте можливість бути корисними для себе і для того ж бізнесу самого. Прошу підтримати пропозицію.
Ставлю на голосування поправку 106. [[13:05:25]] За-46 Поправка не підтримана. Поправка 107 Каплієнка і Задирка. Задирка мікрофон, будь ласка. Каплієнко, будь ласка, мікрофон. Задирко, будь ласка, мікрофон.
Дякую. Взагалі складається таке враження, що після прийняття такого кодексу, у мене таке відчуття, що податківці повинні були б всі піти відпочивати. Тому що насправді ми їм надали такі повноваження, фактично, мабуть, у фашистські роки в гестапо таких не було. Ми фактично надали такі повноваження, а підприємців, за рахунок яких будуть існувати податкові органи, ставимо в такі умови, що, фактично, діяльністю цією немає можливості і сенсу займатися. Тому я підтримую виступи попередніх своїх колег і це стосується і діяльності з консультування, з питань комерційної діяльності та управління, і те ж саме реклами. Якщо б, шановні колеги, з Партії регіонів поїхали.
Завершуйте аргументацію, будь ласка.
Якщо б вони поїхали у виборчу кампанію в регіональні телерадіокомпанії, регіональні радіокомпанії, регіональні газети, де бюджети досить малі і ми сьогодні створюємо такі умови фактично, голосуванням за цей Податковий кодекс, знищує свободу слова в регіонах. І це треба розуміти. І насправді там у мене є поправка стосовно рекламної діяльності, тобто я відмовляюсь, але все ж таки я просив би зал врахувати те, що ми сьогодні робимо, це знищення не тільки підприємництва, це знищення тих людей заради, чи які вам допомогли в регіонах.
Дякую. Ставлю на голосування 107 поправку. [[13:07:55]] За-35 Поправка не підтримана. Поправка 110. Ксенія Ляпіна, мікрофон.
Дякую. Ксенія Ляпіна. Партія „За Україну!”. Це стосується рекламної діяльності. А що ми знищуємо, давайте розберемось. Ви думаєте ми знищуємо ті великі рекламні компанії, які йдуть по центральних каналах. Ні, вони ніколи не були на спрощеній системі оподаткування. А чого ж і кого ми знищуємо, кого ми прибираємо із спрощеної системи. А знову ж таки тих самих агентів, це фізичні особи, які ніжками ходять, шукають рекламодавців, надають такі послуги своєрідні з посередництва в рекламі, мають невеличкий відсоток від цієї діяльності, є типовими представниками малого підприємництва. Чому вони високорентабельні, я зрозуміти цього абсолютно не можу. І я не бачу черги міністрів, які вистроїлись позайматися рекламною діяльністю, от не бачу, все дивлюсь, дивлюсь. Коли вони побіжать займатися високорентабельною діяльністю і немає такої черги. Значить це неправильний аргумент, значить нема там високої рентабельності, це знову невиправдане, нелогічне виключення. Я прошу підтримати мою поправку.
Ставлю на голосування 110 поправку. Прошу визначатися. [[13:09:28]] За-39 Поправка не підтримана. Аналогічна поправка Сергія Міщенка. Наполягаєте на ній? Будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, ви знаєте що я прогнозую, коли ці поправки не будуть прийняті. Коли я працював в той час, коли не було спрощенців, то було масове порушення кримінальних справ відносно ухилення від сплати податків і таке інше. Тобто у нас був настрій Податкової міліції для того, щоб побільше зробити показник, посадити цих спрощенців, які потім стали спрощенцями і потім вони стали не винними в цьому. Я впевнений в тому, що після цього це є механізм для того, щоб чиновник мав можливість впливати на кожного громадянина, з кожного брати мзду і це буде підвищувати зловживання цими чиновниками ми будуємо поліцейську державу. Оце прогноз, якщо вони в такому вигляді, цей закон вийде в світ. Ви ж самі будете потерпати від цього, ваші близькі будуть.
Ставлю на голосування поправку 111. [[13:11:03]] За-35 Поправка не підтримана. Поправка 112 Задирко наполягає на ній? Мікрофон, будь ласка.
Партія „Народна влада”, Геннадій Задирко. Я ще раз настоюю на тому, що фактично прийняття цього Податкового кодексу знищує в регіонах свободу слова. Я підкреслюю, що всі засоби масової інформації, регіональні, вони знаходяться на спрощеній системі. І те, що ви сьогодні робите, шановні колеги, це знищення в регіонах свободи слова. Іншої характеристики я сьогодні дати не можу.
Ставлю на голосування поправку 112. [[13:12:16]] За-46 Поправку не підтримано. 113 поправка, Андрій Шевченко мікрофон.
Володимире Михайловичу! Я наполягатиму на 114 і поясню чому? Вона відрізняється від попередніх.
То, будь ласка, 114 давайте відразу аргументуйте.
Я про неї буду говорити. Ми пропонуємо надати спрощену систему оподаткування тим хто займається виготовленням реклами. Я поясню про що йдеться? Йдеться про людей в основному творчих професій – йдеться про: режисерів, операторів, копірайторів*, дизайнерів, гримерів, звуковиків, освітлювачів. Чим вони провинилися? І з яких пір ця робота у нас називається високорентабельним бізнесом? Я хочу звернутися до депутатів з фракції Партії регіонів, фракції компартії і фракції "Блоку Литвина". Давайте про тих, хто займається виготовленням реклами, згадувати не тільки тоді, коли ми перед виборами, із тіньових виборчих фондів на відкатних схемах наймаємо цих людей на роботу. Давайте дамо можливість тим, хто займається виготовленням реклами, займається творчими професіями, нормально відпрацьовувати свою роботу у мирний час, між виборами, а не тоді, коли ми заклеюємо країну бігбордами і заліплюємо ефір нашими роликами. Закликаю підтримати і підтримати цим самим медійний ринок.
Ставлю на голосування поправку 114. [[13:13:42]] За-52 Поправка не підтримана. Так, Ксенія Ляпіна, 117 поправка, мікрофон.
Дякую, Ксенія Ляпіна, партія „За Україну”. Ця поправка стосується виключення такого виду діяльності як технічні випробування та дослідження. Шановні колеги, я хочу звернути увагу на те, що в цій сфері відбувається певний розвиток і крім старої, застарілої про радянської „Укрсепро”, яка раніше монополізувала весь ринок технічних випробувань, з’явилися приватні лабораторії, які мають сучасне обладнання і здійснюють якраз ту діяльність, про яку тут сильно переживають депутати, коли голосують за питання якості, безпечності продуктів і так далі. Ці лабораторії оснащені сучасним обладнанням, але вони є малий бізнес, абсолютно типовий малий бізнес і деякі існують у вигляді приватних підприємців. То питання, чому і навіщо ми їх наказуємо? Навіщо ми хочемо їх знову загнати в тінь? Для того, щоб зробити монополію знову державній „Укрсепро”? Для того, щоб були дорожчими всі ці випробування, чи для того, щоб взагалі просто не треба було їх проводити. А так: відкатав трошки грошей і хто там знає, який продукт везеться.
Ставлю на голосування 117 поправку. [[13:15:19]] За-51 Поправка не підтримується. 118 поправка. Давиденко. Наполягаєте на ній? Ксенія Ляпіна, 119 поправка, наполягаєте на ній?
Так, наполягаю.
Будь ласка.
Ксенія Ляпіна, Партія “За Україну!”. Ця поправка стосується такого виду діяльності як підбір і забезпечення персоналом. Це типовий консультативний вид діяльності. Це посередники, які допомагають великим підприємствам працювати з персоналом. Це абсолютно сучасна форма роботи, у всьому світі роблять саме так. Я думаю, що всі ви здогадуєтесь, що у великих корпораціях давно немає відділу кадрів радянського к штибу, а всі користуються відповідними послугами компаній або фізичних осіб, які заробляють тим, що вони працюють - підбирають персонал, шукають роботу тим, хто цієї роботи потребує, і підбирають людей для тих підприємств, які хотіли б найняти кваліфікований персонал. Це корисна і суспільно-корисна і потрібна діяльність. Логіки виключення цієї діяльності нема ніякої. Вони не є надприбуткова, вона не є такою, через яку обналічують кошти, вона є просто нормальним малим бізнесом. Чому його виключають – не зрозуміло.
Дякую. Шановні колеги, те, що говорила Ксенія Михайлівна відноситься до поправки 120 Бондаренка, до 121-ї Павловського, до 122-ї Міщенка, бо точно ж така пропозиція, 123-та Дейча, 124-та Каплієнка, 125-та Бондаренка і знову ж Ксенії Ляпіної – 126-та, вона ж цього. уже іншого. Добре. Значить, я тоді 119-125 поправки ставлю на голосування. Будь ласка, 119-та Ляпіної. 119-та ставиться на голосування.
119-та. [[13:17:43]] За-43 Дякую. Я ще раз вам нагадую. 120-та, 121-ша, 122-га, 123-тя, 124-та стосуються точно цієї пропозиції. Аргументація та ж сама. Ну, будь ласка, Міщенко, але це ми останній раз голосуємо одне й те саме. Тому що Регламент говорить про одне. Різні автори. Ми прізвища називаємо, але поправка стосується одного і того самого речення. Будь ласка, Міщенко.
Дякую, Адаме Івановичу. Ви знаєте, якщо ми приймемо, не приймемо не цю поправку, не всі інші, коли ми будемо уточнювати те, що сказав Адам Іванович, що це ще не сто відсотків вони в такому вигляді пройдуть. То знаєте, після цього країна буде грати в дуже таку відому гру “Козаки-розбійники”. Козаки будуть – це інспектора податкові, розбійники – вся інша країна. І тому після цього, я впевнений, що буде дуже така ситуація, що всі захочуть бути, піти в козаки, в інспектори. Тому я закликаю, давайте ми будемо готувати величезну армію козаків.
Ясно. 126-та. Ляпіна. Будь ласка, Ксенія. 126
126 поправка. Ксенія Ляпіна, Партія “За Україну!” Вона стосується питання торгівлі, роздрібної торгівлі виробами з дорогоцінних металів та дорогоцінного каміння. Хочу звернути увагу. Тут написано, що це високорентабельний вид діяльності. Я знову хочу звернути увагу. Від того, що дорого коштує золото не значить, що вони на ньому заробляють більше ніж на інших продуктах, наприклад, харчування. Той хто хоч колись цікавився рентабельністю в торгівлі знає, що найрентабельніше це торгівля хлібом, бо його завжди беруть. А заробити на торгівлі дорогоцінними виробами, то ще й ювелірними, то це велике мистецтво взагалі щось ними заробити, а особливо тоді, коли ви знизили рівень життя всіх наших громадян. Вони всі ідуть за хлібом, а зовсім не за дорогоцінними металами. Тому я вважаю, що це нема ніякого надприбуткового виду діяльності. Якщо вони на місяць продадуть один якийсь виріб, то вони на ньому зароблять менше ніж інші зароблять на роздрібній торгівлі товарами, які щоденно вживаються.
126-та ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[13:20:22]] За-29 Не підтримана. 129-та, Ляпіна.
.врахована.
Так, тоді 130-та Чорноволенка врахована. 135-та, Давиденко. 132-га, Міщенко. Ні, 132-га, я не бачу Чорноволенка, там Міщенко 132-га. Будь ласка, 135-та, Давиденко. Прошу.
Давиденко, Українська Народна Партія. Тут мова іде про роздрібну торгівлю через мережу Інтернет. Я пропоную вилучити з цього переліку цей вид роздрібної торгівлі, тому що це є просто дискримінація у порівняні з роздрібною торгівлею, наприклад, в магазині чи на ринку. Чому роздрібна торгівля через Інтернет не може використовувати спрощену систему? Прошу підтримати мою поправку.
Яка думка комітету?
Думка комітету наступна. Ми зараз закінчуємо розгляд всіх видів діяльності. І я думаю, що варто було б наприкінці голосування все ж таки подивитися на певні види діяльності, про які порушували народні депутати, порадитись ще додатково з урядом і, можливо, все ж таки якісь з видів діяльності повернути.
Дякую. Тобто ми не ставимо на голосування, а маємо на увазі, що вона може відкоригуватися, да, 135-та про торгівлю через Інтернет. Бонадренко, 136-та. Не наполягає. Павловського немає. 138-ма, Ляпіна. Будь ласка.
Ксенія Ляпіна, партія „За Україну!”. Я хочу додати додаткові аргументи. Шановні колеги, ми тут з вами постійно говоримо про інноваційні способи розвитку. Але в торгівлі інноваційний спосіб розвитку – це якраз торгівля через Інтернет-технології. І мені здається, що якщо ми вже говоримо про інноваційну модель розвитку країни, так ми маємо всіляко підтримувати інновації в торгівлі. Скільки ми будемо зводити це все до IX сторіччя. Це абсолютно нормальний вид бізнесу, його треба всіляко підтримувати. Дякую.
Дякую. Із цієї ж, так би мовити, із цього ж підпункту „ф” і Чорноволенка, якщо є бажання аргументувати, прошу.
Дякую, Адам Іванович. Шановні друзі! Ну, у всьому світі це прогресивний вид розвитку будь-якого бізнесу, використання Інтернету. І все більше і більше це буде. Ну, напевно, нам би треба було стимулювати це, а не притримувати. І які аргументи, які від комітету наведені, суть яких полягає в тому, я так розумію, що вони на уряд посилалися, що там аж занадто великі обсяги, це не так, на жаль. Або про те, що це якимось певним чином ухиляння від податків. І це не так зовсім. Шановні друзі! Що ми робимо? Ми спочатку підвищуємо вартість торгівельних площ, збільшуючи податки і на нерухомість, і на землю. А одночасно гальмуємо розвиток торгівлі через Інтернет. Я думаю, що це помилково воно туди потрапило. І ми дійсно повинні це виключити. Бо це те, що називається майбутнє. Дякую.
Дякую. Міщенко не наполягає на аргументації. Його ж поправка є. Болюра, така ж поправка. Наполягаєте? Прошу мікрофон. 142-га.
Хочу тільки підтримати те, що вкрай необхідно надати право цій діяльності і все-таки працювати на єдиному податку. Тому що, ну, і затратна частина тут зовсім інша. Ціни, звичайно, будуть нижчі. Це дуже зручно. І тому дуже сподіваюся, що в кінці дійсно так, як сказав наш доповідач, що ми переглянемо не тільки це. А ще і інший перелік. І трошки поправимо справу. Дякую.
Будь ласка. Кармазіна така ж. І Каплієнко, Задирко. Тобто всі ці, що я називаю прізвища, стосуються саме цього пункту, починаючи від колеги Давиденка. Хоча тут є рація. Дійсно, мабуть, праві автори. Ставлю на голосування поправки, починаючи зі 135 і завершуючи 143-ю. Прошу визначатись. [[13:25:08]] За-39 Але ще раз просив би і ще раз звертаюсь до комітету, він розуміє цю проблему. Щоб вони ще раз порадилися і не виключено, що ми повернемося. 144-та, підпункт «х». Бондаренко нема? 145-та, Ляпіна, будь ласка.
Дякую. Ксенія Ляпіна, Партія «За Україну!». Хочу звернути увагу, що ця поправка стосується виключення роздрібної торгівлі через торгові автомати. Аргументація, яка тут викладена, стосується того, що значні обсяги цієї торгівлі проходять без обліку. Так це абсолютно хибна аргументація. На відміну від інших видів торгівлі у торговому автоматі якраз облік той і відбувається, якраз цей вид торгівлі найменше піддається різним махінаціям, тому що автомат, він і є автомат – це просто зручний вид торгівлі, який, якщо він не перевищує встановлену межу обсягу реалізації, є типовим малим бізнесом і спокійно може оподатковуватись за спрощеною системою оподаткування. Прошу підтримати мою поправку.
Дякую. Але автомати обслуговують люди, а люди все вміють. Те саме Павловського. Шевчук. Каплієнко, 149-та. І Болюра 150-та цього ж підпункту стосується. Не наполягаєте? Ні. Значить ми ставимо. 141-шу ми вже пройшли у вашій відсутності, Юрій Анатолійович. 145-150-та ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[13:26:52]] За-38 Не підтримана. 151-ша, Ляпіна.
Дякую. Ксенія Ляпіна, Партія «За Україну!». Ця поправка стосується питання, якщо ми все ж таки повернемось до наповнення бюджету і все ж таки трошки отримаємо розуму у голові і повернемо юридичних осіб на спрощену систему оподаткування, які наповнювали таки бюджет, то ми мали б врахувати для цього, які юридичні особи можуть, а які не можуть бути на спрощеній системі оподаткування. Поправка 151 і 152 стосується переліку тих видів і форм організаційно-правових, які б мали виключатися із спрощеної системи оподаткування, якщо все ж таки юридичні особи повернути на цю спрощену систему. Я вважаю, що це для бюджету, для місцевого бюджету, для державного бюджету було б дуже і дуже розумним кроком. Жодної претензії до юридичних осіб в сенсі відмивання коштів чи мінімізація податків ніколи в житті не було. І тому я наполягаю, що ми мусимо до цього питання повернутись. Дякую.
Так, будь ласка, 151 і 152 поправки ставляться на голосування. [[13:28:21]] За-33 Не підтримано. 153-тя, Болюра. Наполягаєте? Будь ласка, мікрофон.
Я розумію, що цей вид діяльності віднесений до фінансової діяльності. Так як ми там не отримали підтримки, то і тут варто на щось сподіватися. Але все-таки, я думаю, що ми отримали, так Віталію, ми отримали право, що і ці види діяльності ми переглянемо. І запросіть до дискусії.
Я підтверджую, що ми маємо переглянути весь перелік видів діяльності разом з урядом сьогодні до кінця голосування. І я вважаю, що частину видів діяльності, які заслуговують на увагу, варто було б повернути.
Так, зрозуміло, не наполягає на голосуванні колега. Так, тоді у нас Шевчук. Немає. Королевська, 163-тя. Наполягаєте? Будь ласка, мікрофон.
Уважаемые коллеги, мы наблюдаем, что на протяжении последнего полугода резко сокращаются поступления в доходную часть бюджета. А причина всему этому очень понятна, потому что часть бизнеса ликвидируется, а часть бизнеса, действительно, уходит в тень. Сейчас в Украине как никогда выгодно работать в тени, потому что тогда ты платишь один единственный коррупционный налог, который прекрасно администрируется у нас и прекрасно собирается. Работать в легальном бизнесе в Украине сегодня не выгодно, поэтому и падает доходная часть бюджета. И если курица несет золотые яйца после того, как у нее отрежут голову, думать, что она начнет нести еще больше яиц, то это большое заблуждение действующей власти. Так вот после того колоссального фискального давления, которое идет по всей стране на всех предпринимателей бизнес еще больше будет уходить в тень. И доходная часть бюджета еще будет меньше. Поэтому я предлагаю поддержать 163-ю поправку. Спасибо.
163-я ставиться на голосування. Вона врахована. [[13:30:46]] За-44 Так, 44 – ні. 156-а тут врахована була. Ксенія Ляпіна. От 170-а ваша. Будь ласка. До 169-ої є? Добре. Зараз ми Ксенію Михайлівну послухаємо, потім до вас повернемося.
Ксенія Ляпіна, партія „За Україну!”. Шановні колеги, ця поправка стосується питання виключення діяльності здійснення нерегулярного пасажирського транспорту – перевезення, автомобільного, вантажного транспорту, тобто всі ті наші підприємці, які постраждали від тих скачків курсу, які відбулися, які взяли кредити, які придбали рухомий транспорт, які сьогодні здійснюють якісні перевозки, а ми їм говоримо, що спрощена система для них збережеться лише до 13-го року. Ну це як мінімум нелогічно, бо в них кредити навіть довші. Тобто ми просто цих людей підставляємо вже третій раз. По кредитах, по валюті підставили, хочемо третій раз підставити. Це абсолютно нелогічно. Я прошу підтримати мою поправку.
170-а голосується поправка. [[13:32:12]] За-34 Не підтримано. Є зауваження до 169-ої у Кармазіна. Будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, цією поправкою враховані зміни: цифра 2012 замінена на 2013. От зараз в кінозалі відбулася зустріч опозиційного уряду з представниками бізнесу, і керівник Союзу перевізників України, якраз який відповідає за це, назвав те, що відбувається зараз в залі, похороном бізнесу. Дослівно вам цитую. Він абсолютно правий, і повідомив про те, що фактично відбувається розділ підприємництва, для того щоб вбити клин між ними. Одних.
Вимкніть мікрофон. Юрій Анатолійович, по-перше, опозиційного уряду як такого немає – це ваші забаганки, ви граєтесь у нього. По-друге, говоріть по темі, а не про те, де ви засідаєте в робочий час. Це також до вас питання: чому ви не працюєте в сесійній залі, а в якихось опозиційних урядах. А, по-третє, ще раз і раз прошу, шановні колеги: будьте серйознішими, і не про все, що ви хочете сказати, а конкретно по поправці. 171-шановний, Ляпіної. Будь ласка.
Я хотів би все ж таки прокоментувати те, про що намагався сказати народний депутат Кармазін. В моїй поправці мова йде про те, що діяльність у сфері нерегулярного пасажирського транспорту - в першій редакції – пропонувалось застосовувати спрощену систему оподаткування до 1 січня 2012 року. Я запропонував відтермінувати цей термін до 2013 року. Але взагалі-то я погоджуюсь з Ляпіною, що варто було б взагалі-то викреслити цю норму. Я думаю, що ми разом ще до кінця доопрацюємо.
Працюйте. 171-ша, Королевська. Наполягаєте?
Уважаемые коллеги, 171 поправка. Это абсолютно дискриминационная норма по отношению к перевозчикам сегодня, потому что этот кодекс предусматривает и так ошметки, оставшиеся от упрощенной системы, будут существовать до 2016 года. Перевозчиков ставят в абсолютно дискриминационные условия: что они смогут работать только до 2013 года. Ну, вы сами вдумайтесь: ведь масса сегодня населенных пунктов, которые между собой вообще не имеют никакого сообщения, там раз в неделю проезжает один-единственный автобус, они и так работают в основном на дотации. что вы хотите: чтобы после этого отрезать полстраны вообще от сообщения с внутренним и с внешним миром. Вы вообще хотите, чтобы наши депрессивные территории, которые сегодня не имеют шанса добраться даже до городских и областных центров, остались полностью отрезанными от мира? Это недопустимо. Поэтому я настаиваю на том, чтобы поправку 171 поддержать. Спасибо большое.
Дякую, Наталія Юріївна за вашу аргументацію, але ми вже за неї голосували в попередньому виступаючої. ця поправка також була. Тобто поправка проголосована, ми просто послухали ще одні аргументи.
Але в остаточній редакції.
як сказали, будуть.
комітет буде наполягати на тому, щоб виключити цю норму.
Так, тоді те, що стосується 291-ї ми. Так, будь ласка, Костенко. Джоджик, Джоджик, але я маю на увазі, що цей.
Добре.
Ярослав Джоджик, Українська народна партія. Вчора на прес-конференції прем’єр-міністр України, я зацитую його слова, сказав: „Спрощена система була введена в 1997 році і була реакцією держави на те, що в нас мільйони людей не змогли знайти роботу внаслідок кризи економіки. Зараз ми виходимо з кризи і зацікавлені в тому, щоб у нас розвивалося виробництво. І ми готові працювати над тим, щоб цим людям, які змушені були за обставинами піти на ринки, була надана висококваліфікована робота”. Так от, я втретє процитую слова того ж Азарова, що сьогодні дефіцит Пенсійного фонду становить 60 мільярдів гривень. Таким чином, теза про те, що країна почала виходити з кризи є невірною. Таким чином, по логіці цього ж уряду, відміняючи спрощену систему оподаткування, ми викидаємо мільйони підприємців на вулицю. Тому я черговий раз закликаю.
Дякую. Я в черговий раз закликаю, говорити по поправкам. Я більше вам не дам слова. Бо те, що ви цитували немає ніякого відношення до поправки, яку ви навіть не заглядали, вибачте. 173-тя, Кармазін. [[Шум у залі]] Я маю право зупиняти виступаючого, якщо він говорить не по темі.
Юрій Кармазін. Юрій Кармазін, Адам Іванович, якого ви не знищите. Ви опозицію намагалися знищити, я подав в суд на вас, Закон про Регламент.
Будь ласка, вимкніть мікрофон. Я ще раз прошу, говоріть по поправках. Будь ласка, 173-тя поправка. [[Шум у залі]] Без суда поки що.
Адам Іванович, в суд треба з’являтися, а ви не з’явилися. Тому. Ліквідація опозиції. Я в опозиції, Адам Іванович, до вас, і не прийдеться у вас. не пройде опозиція. Абсолютно правильно, мова йде про не регулярний пасажирський транспорт. Шановні, задумайтесь, Віталій Юрійович, це нерегулярні перевезення, це також вантажі. Ми говоримо якось про збереження якихось сіл. Яких сіл ви збираєтесь зберігати? Для кого ви хочете знищити села? Для того, щоб потім прийшли іноземці сюди? Ви це хочете робити? Через це абсолютно правильні поправки, які були. І моя поправка, яка написано, що враховано частково, вона зовсім не врахована. Так, як і 141-ша, Адам Іванович, бо ви обманули народ, поставили разом поправки. Ви що думаєте, що ви тут назавжди отут сидите у цьому кріслі? Та ви.
Вимкніть мікрофон. Шановні колеги і шановний Юрій Анатолійович, коли розглядалася 141-ша поправка, ви були відсутні в сесійній залі. Тому, будь ласка, будьте присутні і відстоюйте її, тоді будуть голосувати. 173-тя поправка Кармазіна ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[13:39:32]] За-51 Не підтримана. 174-та, Костенко, Джоджик, Заєць, ставиться на голосування. Прошу визначатися. Ви вже аргументували її. Це ваше право, що ви говорили. [[13:39:54]] За-30 Не підтримана. Таким. 177-ма, Шевчук, не наполягає. Таким чином, ми всі поправки до 291-ї статті розглянули. Я ставлю на голосування рекордну статтю, ми розглядали її годину і 40 хвилин, 291-шу прошу голосувати. [[13:40:29]] За-252 Знову ж таки з урахуванням того, про що говорив голова комітету, що будуть деякі нюанси, можливо, не можливо, але уточнювані. 292 стаття. Каплієнко, 178. Не наполягає. 179-та, вісімдесята. Так, 184-та, Каплієнко. Кінах, 185-та. Шоста, сьома. Так, 188-ма. 190-та. 191-ша, Катеринчук, будь ласка.
Микола Катеринчук, Європейська партія України. Адаме Івановичу, ви опозиції рота не затикайте, будь ласка. Якщо у нас є аргументи, ми їх викладаємо і в той відповідності, яку ми вважаємо за потрібне. Це наше право. Відносно поправки. Поправка регулює питання об’єкта оподаткування. об’єктом оподаткування за урахуванням положень пункту 122 статті і другої по четвертої цієї статті є дохід платника податку, зменшений на такі суми, що надійшли у звітному періоді. Там далі йде все по об’єкту, воно східно з тим, що пропонує уряд. Але відмінності наступні. 292-га пункт 4: не є об’єктом оподаткування суми податків і зборів обов’язкових платежів, отримані і нараховані платником податку під час здійснення ним функцій податкового агента. Це перша відмінність. Друга. Датою отримання доходу є дата надходження коштів на поточний рахунок платника податку, у тому числі списання кредиторської заборгованості, по яким минув строк позовної давності. Наступне.
191-ша ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[13:42:40]] За-38 Не підтримана. Я ставлю 292 статтю на голосування. Прошу голосувати. 292 стаття голосується. [[13:43:03]] За-43 Переходимо до 293 статті. Потім проснетесь перейдемо до 292-ої. Будь ласка, Катеринчук 195-та.
Микола Катеринчук, Європейська партія України. Європейська партія України пропонує поправку до 293-ої, пункту 2: „Дохід, виражений в іноземній валюті, перераховується в гривні за офіційним курсом гривні до іноземної валюти, встановленим Національним банком України на дату отримання таких доходів. І дохід у вигляді безплатно отриманих товарів, робіт, послуг визначається за звичайними цінами в порядку, встановленому розділом ІІІ цього кодексу”. Прохання підтримати.
Будь ласка, 195-та ставиться на голосування. [[13:44:09]] За-38 Не підтримана. Ставиться 293 стаття на голосування. Прошу голосувати. [[13:44:30]] За-250 І є пропозиція повернутися до переголосування 292 статті. Прошу голосувати. [[13:44:51]] За-252 Повернулися. Ставлю на голосування 292 статтю, прошу голосувати. [[13:45:09]] За-248 Прийнята стаття.
Шановні колеги, переходимо до статті 294. Ксенія Ляпіна, 196 поправка врахована по суті. Влаштовує вас? Це 196 поправка. Мікрофон.
Влаштовує така редакція, оскільки не врахували юридичних осіб, то власне моя поправка не має значення.
Ясно. А 199 поправка, ваша ж. Будь ласка.
Наполягаю. Ксенія Ляпіна. Партія „За Україну!”. 199 поправка має принципове значення. Сьогодні запропонована модель, як визначати ставку податку, має суттєві вади, от те що хоче проголосувати парламент. Тому що прив’язується до місця проживання, тобто реєстрації суб’єкта, а місце здійснення діяльності може кардинально відрізняти. Я запропонувала іншу модель в своїй поправці. Я запропонувала, що в залежності від обсягу реалізації, ми встановлюємо категорії єдиного податку до 500 тисяч гривень. Залишаємо 200 гривень, хоча це вже майже вдвічі збільшення, тому що соціальні внески винесені з податку. А соціальні внески в єдиному податку складали 42 відсотки. Тобто на 58 відсотків збільшено власне ставку податку. А для категорії від 500 тисяч до мільйону, я пропонувала від 200 до 400 гривень. Це відображає принцип справедливості.
Завершіть формулювання.
Це просто велика поправка і це найпринциповіше питання, як оподатковувати. Я поясню чому моя модель краща, тому що та що запропонована модель, до чого вона призводить. Людина живе і Ірпені, буде мати 150 гривень податку, торгувати на ринку в Києві, а рядом буде торгувати той, хто живе в Києві, мати 600 гривень податку. Вони будуть торгувати на одному ринку, мати однаковий обсяг реалізації.
Дякую. Шановні колеги, я ставлю на голосування 199 поправку. Прошу, слухайте, будь ласка, 199 поправка. [[13:47:41]] За-39 Поправка не підтримана. Поправка 205 Ксені Ляпіної. Мікрофон, будь ласка. А я перепрошую 203-тя. Наталя Королевська. Мікрофон.
Уважаемые коллеги! Один из мотивов, который мы слышим сегодня для принятия Налогового кодекса – это то, что налоги должны платить все. Да, действительно, налоги должны платить все. Но сегодня, к сожалению, налоги платит только малый и средний бизнес. Упрощенцы заплатили 5 миллиардов гривен налога в 2009 году. Данной статьей Налогового кодекса вы предлагаете увеличить налоговое отчисление. Да, это прекрасно. И в принципе упрощенцы были бы не против их увеличить, но вы сначала ограничили их количество людей, потом вы ограничили количество видов деятельности. А теперь вы хотите еще и увеличить объемы отчислений, то есть называется «пожалел дракон девицу – оставил юбку да косицу». Так вот это уничтожение сегодня продолжается монотонно малого и среднего бизнеса. И я настаиваю на том, чтобы 203 поправку проголосовали, и каждый депутат, который ее не поддержит взял на себя ответственность, что он вложил, то же свою лепту в уничтожение малого и среднего бизнеса. Спасибо за внимание.
Шановні колеги! Врахована частково ця поправка. Я ставлю на голосування про підтримку цієї поправки у повному обсязі. Прошу голосувати. Наталя Юріївна, ви ще прислів’я перепишіть і роздайте народним депутатам. 203. [[13:49:26]] За-54 Поправка не підтримана. 205 поправка Ксеня Ляпіна.
Дякую, шановні колеги. Ксеня Ляпіна „Партія за Україну!”. Ця поправка кореспондується з попередньою моєю поправкою кореспондується з тими аргументами, які я викладала. Оскільки ви, на жаль, не слухали я продовжую наполягати, що запропонована зараз модель не враховує принцип справедливості. Тому що прив’язується не до здійснення по місту* діяльності, а власне до реєстрації. Місце діяльності реєстрації може не співпадати. Несправедливо брати максимально в такому випадку ставку, бо ми ставимо в ситуацію, коли людина живе в селі і торгує в райцентрі і максимальну ставку не може сплатити. Але так само несправедливо ставити те, що зараз виходить, виходить, що якщо ти живеш, а я вам скажу, що київські підприємці зараз розбіжаться по батьківських хатах всі по селах і всі податки будуть в селах, а Київ буде мати просто 0 гривень. Оце те, до чого ми приходимо, не продумавши модель оподаткування.
Я хотів би прокоментувати і нагадати, яка була редакція першого читання тобто перша редакція поставки полягала в тому, що від 20 до 200 гривень, це ті міста, де живе до 150 тисяч, а всі решта від 200 гривень, до 600 гривень в місяць. Комітет запропонував зробити більш детальну градацію тобто перший рівень залишити саме так як і було, як і існує сьогодні, до речі, від 20 до 200 гривень. Далі ті міста, де мешкає від 150 тисяч до 500 тисяч, то ставка буде від 20 гривень, така ж нижня планка, до 400 гривень. І вище 500 тисяч населення, то ставка буде початкова, така ж сама, від 20 гривень і кінцева 600 гривень. Чому зроблена нижня планка 20 гривень? Тому що місцеві ради, а ми єдиний податок перевели саме до місцевих бюджетів, визначалися з тією ставкою податку, яка має.
Шановні колеги, я ставлю на голосування поправку 205. Прошу, визначайтесь, поправка 205 Ксенії Ляпіної. [[13:52:19]] За-40 Поправка не підтримана. Шановні колеги, давайте продовжимо ранкове засідання до розгляду поправок до цієї статті, щоб проголосувати статтю і потім далі ще одне голосування і перерву зробимо. Так, Шпак Василь Федорович наполягає на своїй поправці? Ні. Горіна? Ні. Кінах? Ні. Ляпіна, 211-та?
Дякую. Ксенія Ляпіна, партія “За Україну!” Я продовжую дискусію, на жаль, з питань тієї моделі, про яку я говорю. Дійсно те, що сказав пан Віталій Хомутиннік – це правда, вони трошки пом’якшили проблему, яка була в першому читанні. Однак це не дає відповідь на ті питання, які я поставила. Залишається оця проблема несправедливості. Тобто я підкреслюю, ви зробили краще, але модель не продумана в деталях. Крім того, я звертаю увагу ще й на нюанси надходжень, до яких бюджетів надходить єдиний податок. Є пропозиція зробити його місцевим – це правильно. Але місцевим за місцем проживання. Сьогодні у нас є комбінація фіксований податок - за місцем проживання, ринковий збір – за місцем торгівлі. І він надходить у ті бюджети, які розвивають, там, ринки і так далі. Зараз ринковий податок - ми знімаємо ринковий збір, залишається лише єдиний податок за місцем проживання. Я підкреслюю, вийде так, що в Києві буде нуль податків від підприємців і кияни просто позакривають ринки, їм просто не буде де торгувати, розумієте?
Я згоден з вами в тому, що цю градацію треба прописати в законі і виписати таким чином, щоб не було спокуси реєструватися в одному місці, там десь в пригороді Києва, а працювати в Києві. І перша редакція була така: вона взагалі-то жорстка, якщо ти працюєш не за місцем реєстрації, то ти маєш сплачувати в два з половиною рази більше ставки єдиного податку. Ми скасували цю норму. Але те, до чого ви говорите, я думаю, що ми маємо ще порадитись і в кінцевій редакції ці обмеження виписати.
Шановні колеги, я ставлю на голосування 211 поправку. [[13:54:57]] За-30 Поправка не підтримана. Поправка 217, Антоніна Болюра. Наполягаєте? Ні. Мікрофон.
Щодо ставок єдиного податку. Податковим кодексом передбачається взагалі принцип встановлення ставок в залежності від території. Моя пропозиція взагалі категорично проти таких підходів. І я пропоную, щоб встановлювати розмір єдиного податку в залежності від обсягів діяльності, а не від території. Тим самим ми зараз порушуємо взагалі вимоги Конституції, згідно з якою не може бути привілеїв чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань і місце проживання, мовними і так далі. Крім того проект Податкового кодексу порушує право людини на свободу пересування. Тому моя пропозиція, повертаюсь, все-таки повернутися до розміру податку в залежності від обсягів діяльності, але не прив’язуватись до території. Дякую.
Ставлю на голосування 217 поправку. [[13:56:24]] За-40 Поправка не підтримана. 219 поправка. Ксенія Ляпіна, мікрофон.
Ксенія Ляпіна, Партія “За Україну!” В даному випадку я хочу сказати, що частково вона врахована, хоч написано, що відхилено. Тому що я вважала, що не можна оподатковувати фізичних осіб в сфері інформатизації якимось надвисоким податком. Як я розумію, ви поставили норму яка їх прирівнює до інших видів діяльності і це правильно. Таким чином я вважаю, що моя поправка якраз врахована.
Я дякую вам.
Фактично вона, дійсно, врахована. Я підтверджую тут технічна помилка.
Дякую. Антоніна Болюра, 230 поправка. Ви наполягаєте на ній? Ні. Королєвська, 233. 229-та, Шевченко, так. Мікрофон.
Дякую, Володимире Михайловичу. Я коротко. Це пропозиція, ця поправка зареєстрована членами Комітету з питань свободи слова в інтересах мас-медійного ринку. Ми пропонуємо доповнити слова “інформатизація” словами “телебачення, радіомовлення і виготовлення реклами”. Я просто думаю, що взагалі хибний сам підхід в Податковому кодексі, коли телебачення, радіо, виготовлення реклами прирівнюється до високорентабельних бізнесів, там торгівлі газом, виготовлення горілки і так далі. Мені здається, що треба дивитися на телебачення, на радіо, на виготовлення реклами як на соціально важливий бізнес, на якому далеко і не так уже і багато заробляють. Це не бізнес з великою маржею. Закликаю від імені членів комітету дослухатися до нашої пропозиції.
Ставлю на голосування 229 поправку. [[13:58:13]] За-43 Поправка не підтримана. 233-тя, Королевська. Наполягає, ні?
Уважаемые коллеги, мы говорим о том, что инновационные технологии, информатизационные – это технологии ХХІ века, это то, что позволит нашей стране, действительно, модернизироваться и стать конкурентно способной на мировом экономическом пространстве. Данной статьей мы предлагаем, что для физических лиц, которые производят деятельность в сфере информатизации, ставка налога устанавливается в размере 1000 гривен из расчета на календарный месяц. Тем самым мы обрекаем страну всю жизнь быть сырьевым придатком развитых экономик. Мы ограничиваем возможности сегодня наших айтишников, наших людей, которые занимаются инновацией, уходить в серое поле, уходить в наемные рабочие в европейские страны, но никак не развиваться, не расти и не создавать наш собственный интеллектуальный продукт. Потому что мы никогда не получим ни украинской силиконовой долины, ни даже просто украинской долины, которая бы могла генерировать прогрессивные технологии.
Ставлю на голосування 233 поправку.
Це та ж сама поправка, яка була у Ксенії Ляпіной, вона фактично врахована. Я вибачаюсь, тобто по інформатизації ми на комітеті прийняли рішення. [[13:59:45]] За-41
За-41. Поправка не врахована. 235 поправка. Джоджик, наполягаєте на ній? Мікрофон.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановний Володимире Михайловичу, в аргументації щодо своєї попередньої поправки щодо недопустимості скасування спрощеної системи я використав слова Прем’єр-міністра Азарова, що спрощена система була введена в 97-му році і була реакцією держави на те, що у нас мільйони людей не могли знайти роботу внаслідок кризи економіки. Як бачимо, сьогодні не дає відповідей, чому він проти тих чи інших поправок опозиції. Він їх просто відхиляє. Як на мене, це не є ознака впевненості. Це є ознака самовпевненості. А економічна ситуація в державі, яку сьогодні ми маємо, де лише дефіцит Пенсійного фонду становить 60 мільярдів гривень, не дозволяє бути самовпевненим ні Міністру фінансів, ні Прем’єр-міністру, ні Президенту України. Тому я закликаю коаліцію відійти від такої колії, в яку вона зараз увійшла, де вона ігнорує всі поправки.
Ставлю на голосування поправку 235. [[14:01:18]] За-33 Поправка не підтримана. Поправка 240, Королевська, мікрофон. Ні. Далі. 245-та, Ксенія Ляпіна.
Дякую. Я не наполягаю на цій поправці через те, що вона кореспондується з тим, що ми говорили з Віталієм Хомутинніком з приводу того, що треба переглянути запропоновану модель спрощеної системи оподаткування. Та, що запроваджується зараз, не відповідає принципу справедливості і має серйозні вади. Тому я зараз не наполягаю на тій своїй поправці. Але наполягаю на тому, що треба повернутись до переголосування і перерозгляду моделі оподаткування. Дякую.
Дякую. Йдемо далі. 254 стаття. Королевська. Поправка, поправка!
Уважаемые коллеги! 254 поправка, здесь я полностью поддерживаю Ксению Ляпину. И также обращаюсь к Хомутыннику Виталию с просьбой, чтобы все-таки вернуться к упрощенной системе и к рассмотрению модели работы упрощенной системы. Потому что сейчас мы частично ее начинаем изменять. И тем самым вообще не понятно к какой результативной цели прийдем, потому что часть поправок уже не соответствует вообще идее самой упрощенной системы, она становится не упрощенная, а, наоборот, самая сложная система. Поэтому большая просьба отдельно вернуться к рассмотрению всей этой статьи. Спасибо.
Ставлю на голосування. Не ставим на голосування? Не треба тоді. 259-та врахована. Ксенія Ляпіна, 264-та. У нас ще до перерви два голосування.
264 поправка стосується того питання, про яке я весь час говорила, про юридичних осіб. Шановні колеги, запропоновані мною ставки збільшують надходження навіть відносно того, що є сьогодні. Бо ви знаєте, що біля 50 відсотків у сьогоднішніх ставках юридичних осіб оподаткування, а саме: 6 і 10 відсотків, 50 відсотків іде на соціальні внески. Соціальні внески у кодексі виключаються. Я пропоную залишити 4 і 6 відсотків – це навіть більше, ніж 50 відсотків від попередньої ставки, і це те, що дозволить регулярно і постійно, і твердо наповнювати бюджет. І мені не зрозуміло, чому Міністерство фінансів, маючи бюджетну дірку зростаючу, відмовляється від наповнення бюджету.
Ставлю на голосування поправку 264. Прошу, визначайтесь. [[14:04:15]] За-21 Поправка не підтримана. Поправка 269, Королевська Наталія.
Уважаемые коллеги, я настаиваю на этой поправке, потому что ликвидировать сегодня юридических лиц-упрощенцев – это равносильно тому, что ликвидировать целый класс общества, тех людей, которые в 1997 году смогли организовать свои рабочие места и смогли развивать бизнес в стране, смогли развивать экономику. Мы слышали много о налоговых каникулах. О каких налоговых каникулах в данном Налоговом кодексе идет речь? О каком равноправии ведения бизнеса, экономическом равноправии в этом Налоговом речь? Нет, идет серьезнейшая дискриминация. Я предлагаю вернуть ставку 6 процентов и 10 процентов, которые могли платить физические лица упрощенцы. Никто больше в нашей стране налогов, чем эти люди, никто не платит. Ни одно большое предприятие такую налоговую нагрузку сегодня не несет. Зачем вы это делаете? Зачем вы этих людей лишаете сегодня рабочих мест, лишаете бизнеса? Это механизм государственного рейдерства.
Ставлю на голосування поправку 269. [[14:05:46]] За-58 Поправка не прийнята. 270 поправка, Антоніна Болюра. Мікрофон.
Антоніна Болюра, «Блок Юлії Тимошенко». Моя пропозиція заключається в тому, щоб надати, Віталій, щоб надати 5-річні податкові канікули для тих, хто здійснює побутові послуги та діяльність з виробництва. І саме така пропозиція була в варіанті Податкового кодексу, який подавався до першого читання. Саме такі взагалі гасла йшли і такі обіцянки в передвиборчий період. Саме такі пропозиції були підтримані Управлінням Верховної Ради і Головним науково-експертним, да. І тому я прошу повернутися, і моя редакція така, надати пільги саме цій категорії бізнесу виробництва. Дякую.
Саме так і виписано в тексті Податкового кодексу, але в іншому розділі, в ІІІ розділі. Я ще раз наголошую на тому, що податкові канікули будуть як для побутових послуг, для виробництва, для решти видів бізнесу, там окрім там буквально декілька підакцизних товарів та інше. І обіг має бути до 3 мільйонів гривень. І податок на прибуток взагалі сплачуватись не буде. Єдина умова, він має реінвестуватися, тобто в обігові кошти, в активи і так далі.
Ставлю на голосування поправку 270. Прошу визначатись. [[14:07:34]] За-46 Поправка не підтримана. Прошу уваги, шановні колеги! Ставиться на голосування стаття 294. Ставиться на голосування стаття 294. Прошу голосувати. [[14:08:05]] За-254 Стаття прийнята. Шановні колеги, і ще одне прохання. Нам треба включити в порядок денний – прошу уваги! – проект Закону про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України [[реєстраційний номер 7380]] про включення до порядку денного. Прошу голосувати. [[14:08:43]] За-256 Ми включили це питання до порядку денного. Я прошу розглянути його комітету для того, щоб ми могли на вечірньому засіданні о 16-ій годині визначитися. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Перерва до 16-ої години.