Шановні колеги, прошу заходити до сесійної зали, будемо продовжувати нашу роботу. Увімкніть, будь ласка, систему „Рада”, прошу реєструватися. [[16:00:07]] В сесійній залі зареєстровано 391 народний депутат, вечірнє засідання Верховної Ради оголошую відкритим. Шановні колеги, нагадую, що відповідно до рішення, яке ми прийняли на ранковому засіданні, ми з вами будемо працювати мінімум до 22-ї години. Мінімум до 22-ї години. Зараз продовжуємо розгляд питання щодо Податкового кодексу України, реєстраційний номер 7101-1. Ми з вами пройшли 586 поправок більше ніж із 4,5 тисяч поправок, і завершили 20-ту статтю. Переходимо до 21-ї статті. Будь ласка, процедура та ж сама. Я буду називати прізвища депутатів, поправки яких відхилені, ви даєте добро на те, щоб їх обґрунтовувати чи не наполягаєте. І якщо до поправок, які враховані комітетом, у колег народних депутатів будуть зауваження, будь ласка, давайте знати, щоб ми зупинялися і на цих поправках. Так, Віталій, давайте будемо працювати. 587-ма, Шаманов. Не наполягає. Мартиненко, 588-ма. Ні. 589-та, Тищенко. Ні. Королевська, 590-та. Не наполягає. Тищенко, 591-ша. Ні. 593-тя, Задирко. Ні. 594-та, Каплієнко. Не наполягає. Аржевітін, 595-та. Будь ласка.
Шановні, моя поправка стосується, щоб привести у відповідність цю норму до раніше уже прийнятої норми пункту 17.1.9, де чітко визначено, що таке інформація з обмеженим доступом. Тобто я пропоную внести наступні зміни. Посадові особи контролюючих організацій зобов’язані не допускати розголошення комерційної інформації з обмеженим доступом і зробити розшифровку, про що йде мова. Тобто про платників податків, далі – про державну, комерційну чи банківську таємницю. І далі по тексту. Тому що якщо залишити просто „не розголошувати інформацію з обмеженим доступом” це дає теж можливість для багатьох тлумачень. Тому я пропоную підтримати, щоб ми розшифрували цю тезу, написавши чітко: про платника податків, державну таємницю, комерційну чи банківську таємницю. Прошу підтримати.
Будь ласка, яка думка комітету.
Дана норма гармонійно кореспондується із Законом України "Про інформацію”. Тому вважаю, що достатньо редакції, яка є в першій.
Ставиться на голосування 595-та поправка колеги Аржевітіна. Прошу визначатися. [[16:03:30]] За-18 Не підтримано. 596-та Кармазіна врахована. Бондаренко, 597-ма. Не наполягає. Тищенко, 598-ма. Не наполягає. Кінах, 599-та. Те сама. Аржевітін, 600-та. 208-ма сторінка. Не наполягає. Соколов, 601-ша, не наполягає. Шевчук, 602-га, не наполягає. Мельник, 603-тя, не наполягає. 604-та, Чорноволенко, врахована. 605-та, Аржевітін. 209 сторінка, будь ласка мікрофон.
Тобто моя пропозиція пов’язана була з тим, що якщо збитки, які наносяться контролюючими органами з умисних причин, щоб вони відшкодовувались. Я думаю, це слушно.
Ставлю на голосування 605-ту, прошу визначатись.
То ви про попередню поправку сказали. [[16:04:52]] За-13 Не підтримана. Ми пройшли всі поправки 21 статті. Я ставлю на голосування, на голосування в цілому першу статтю. Прошу підтримати. [[16:05:16]] За-232 Рішення прийнято. 22 стаття, поправок немає, я ставлю на голосування 22 статтю. Прошу голосувати. [[16:05:41]] За-245 Врахована стаття, прийнята. До 23 статті, зауважень немає. Я ставлю на голосування 23 статтю. Прошу голосувати. [[16:06:04]] За-246 Рішення прийнято. Шановні колеги! До 24-ої, 25-ої, 26-ої і 27 статей також немає зауважень. Я ставлю на голосування 24-ту, 25-ту, 26-ту, 27-му статті. Прошу голосувати. [[Шум у залі]] До неї ще не дійшли. [[16:06:36]] За-249 Прийнято. Юрій Анатолійович, поки ви були відсутні, ми вашу поправку врахували. 607 поправка. Будь ласка, Костенко, Джоджик. Немає. Покластись важко, а заручитися підтримкою можна. 608-ма врахована. 28 і 29 статті давайте проголосуємо, до них зауважень немає. Прошу проголосувати. [[16:07:27]] За-249 Рішення прийнято. Розглядаємо 30 статтю. 609-та врахована. 610-та. Луцький не наполягає. Таким чином 30 стаття в нас пройдена без зауважень. Прошу голосувати 30 статтю. Мається на увазі, що не було зауважень від депутатів зараз. [[16:08:05]] За-252 Прийнято. 31 стаття. До 31 статті ніяких зауважень не було. Я ставлю 31 статтю на голосування. Будь ласка, голосуємо. [[16:08:30]] За-252 Прийнято. Зауваження до 32 статті. Пропозиція у Луцького, не наполягає. Я ставлю 32 статтю на голосування. Прошу голосувати. [[16:08:54]] За-252 Прийнято. 33 стаття, 34 стаття не мають зауважень. Я ставлю на голосування 33 і 34 статтю. Прошу голосувати. [[16:09:21]] За-256 Прийнято. До 35 статті у нас є одна поправка яка врахована Святоша. Будь ласка, Кармазін 612 поправка.
Юрій Кармазін „Партія захисників Вітчизни”. Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Я звертаюся до вас з приводу того, що в першому читанні ми записали, що порядок сплати податку та збору встановлюються цим кодексом, податковим чи митним законодавством для кожного податку окремо. І це абсолютно правильне врахування. Віталій Юрійович, звертаю вашу увагу на те, що в прийнятою комітетом зараз поправкою 612 ви суттєво погіршуєте ситуацію. І крім всього іншого розмиваєте Податковий кодекс, який є нібито кодексом. Про що я кажу і стверджую? Це не кодекс, це один із податкових законів. Причому таких дуже скороспілих законів. І пишете, щоби слова „податковим чи митним законодавством” замінити словами „законами з питань оподаткування чи митної справи”. Ви розумієте, що таких законів може бути сотня і це не серйозно писати. Я прошу цю поправку відхилити. Прошу вас, щоб ви.
Дякую. Закон не скороспілий, бо ви над ним, в тому числі серйозно працюєте. Я ставлю на голосування.
Я можу прокоментувати. Дійсно, ви праві і в цьому плані слово „оподаткування чи.” ми маємо викреслити і залишити такий текст: „порядок сплати податку та збору встановлюється цим кодексом або законами з питань митної справи для кожного податку окремо”. От в такій редакції [[для стенограми]] прошу проголосувати.
Так 612 поправка ставиться в редакції за виключенням слова.
„Оподаткування чи.”
„Оподаткування чи.”, тобто цим кодексом і оподаткування митної справа. Саме в такій редакції прошу голосувати, а ви кажете „скороспіло”. Голосуємо. [[16:11:47]] За-258 Прийнято. З урахуванням поправки 612 в тій редакції, в якій ми проголосували. Я ставлю на голосування статтю 35. Прошу голосувати.
Хвилинку, хвилинку!
До 613 ми ще дійдемо, вона не має відношення до 35 статті, будь ласка, не керуйте мною! [[16:12:12]] За-208 Шановні колеги, ви слухайте головуючого, а не Кармазіна, поки що він ще не веде засідання, може такий час і наступить. Бо 613 поправка має відношення до 36 статті, а ми з вами голосуємо 35 статтю. Я ставлю на голосування про підтримку 35 статті в тій редакції, в якій ми зараз проголосували, враховуючи поправку 612-ту. Прошу голосувати і Кармазін голосує, бо його поправка пройшла. [[16:13:00]] За-257 Прийнято. Переходимо до 36 статті. В Кармазіна є до 613 поправки, будь ласка, Кармазіна мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановний Адаме Івановичу, шановний Віталію Юрійовичу, я просив би вас тут застосувати таку саму формулу, яка була застосована при поправці 612 при голосуванні по попередній статті, це до 35 статті. Я думаю, що це було б правильно саме таку поправку відтворити і тут. Дякую.
Шановні колеги, ну логічно.
Так давайте почуємо Хомутинніка!
Давайте 613 приймемо в такій же редакції, як попередню 612-ту.
Тобто після слова „кодексом” поставити крапку і викреслити речення: „Законами з питань оподаткування, чи митної справи”.
„Кодексом”, а митної справи законодавства?
Закон. кодексом та митної справи. Так, дійсно як в попередній редакції.
„Та митної справи”, я ще раз повторюю, ми залишаємо таку ж редакцію, як в 612-ій.
Як в попередній.
Прошу голосувати. [[16:14:19]] За-257 Прийнято. Шановні колеги, з урахуванням того, що ми врегулювали 613 поправку і забрали слова “оподаткування чи.” , тобто за „кодексами та законами з питань митної справи”, прошу в цілому голосувати 36 статтю. [[16:14:52]] За-258 Прийнята стаття. До 37-ої Шпенова зауваження не наполягає. Я ставлю в цілому 37 статтю. Прошу голосувати. [[16:15:17]] За-256 Прийнято рішення. До 38 статті було дві поправки Шпенова, вони враховані. Ставлю на голосування.
616-та.
Так, будь ласка, 616-та, Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановний Адам Івановичу, оскільки ви зараз головуєте, то я хочу вам сказати, що я зараз спілкувався з людьми внизу, там трансляція так і не включена. Я прошу вас, забезпечити трансляцію, можливо, Сухий бачить там трансляцію, я там її не почув. Забезпечити трансляцію на площу – це, по-перше.
Будь ласка, по темі, бо я вимкну мікрофон.
І, по-друге. Шановний Адам Івановичу, цією поправкою, 616 пропонується пункт 38 і 3 виключити взагалі. А цей пункт передбачає, що в разі смерті платника податку, його податковий обов’язок виконується спадкоємцями, які отримали свідоцтво про право на спадщину, пропорційно в межах доходів від спадщини. Це абсолютно справедливий був запис. Що вони отримали вже кошти і тому ця норма має бути залишена в редакції першого читання. Ми таким чином нікому не добавляємо. Ми забираємо, в даному випадку, від багатьох людей, від держави. Через це абсолютно правильно.
Так, яка думка комітету?
Ну позиція комітету була на те, щоб виключити цей пункт взагалі, щоб не було якихось двояких тлумачень.
Шановні колеги, давайте мертвих не будемо вже зачіпати. Я пропоную підтримати 616 поправку. Прошу голосувати. Підтримати.
Не оподатковувати. Ви знаєте там. На тому світі вже не цікаво, що правильно, що ні. [[16:17:23]] За-257
Ставиться на голосування в цілому 38 стаття. Прошу голосувати. [[16:17:42]] За-247 Дякую. Так, до 39 статті. 618-та. Воропаєв. Не наполягає. Так, Клюєв, Пінчук – врахована. Грицак, 623. Не наполягає. Грицак, 624, 624. Не наполягає. 626-та, Кінах. Не наполягає. Грицак, 627. Не наполягає. 629-та, Кінах. Не наполягає. 630-та його ж. Не наполягає. Грицак, 632. Так, відхилено. 634-та, Кінах. Не наполягає. 635-та те ж саме. 638-ма, Кінаха. Відхилено. Не наполягає. Задирко, 639. Не наполягає. 640-ва, Аржевітін. Будь ласка, мікрофон.
Шановні народні депутати, і особливо звертаюсь до Воропаєва, його редакція була найвдалішою у цьому законопроекті щодо визначення „звичайної ціни”. Шкода, шановні, що ви його не підтримали у комітеті, Воропаєв наймудріше описав цей процес. А моя пропозиція стосується того, щоб додати все ж таки до статті, тобто право для суб’єкта, який сплачує податки, і ще визначати звичайну ціну шляхом тієї ціни, яка буде вказана в договорі. І я думаю, що це теж має право на життя. І не обов’язково по великій формулі обчислювати, а дати право підприємцю стверджувати, якщо він аргументує, що звичайною ціною є і ціна, яка закладена в договорі. І далі дописати: „якщо не доведене зворотне, вважається, що така звичайна ціна відповідає рівню справедливих ринкових цін”. Прошу підтримати, шановні.
640-ва ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[16:20:02]] За-30 Не підтримана. 641-ша, Грицак. Не наполягає. 642-га, Каплієнко. Не наполягає. 645-та, Кінах. Не наполягає. Шаманов, 647-ма. Не наполягає. Мартиненко, 648-ма. Не наполягає. 649-та, Пінчук. Не наполягає. Таким чином, я ставлю на голосування 39 статтю. Прошу голосувати. [[16:20:42]] За-250 Прийнята 39 стаття. 40 стаття. Поправка Королевської. Ага, це вже у нас почався ІІ розділ, тому 2-га поправка. Там ми пройшли з вами, шановні колеги, 649 поправок. Тут новий розділ – нова нумерація поправок. 2 поправка Королевської відхилена. Не наполягає. Тоді я ставлю в цілому 40 статтю. Прошу голосувати. [[16:21:29]] За-248 Прийнято. 41 стаття. Сухий, 3 поправка? Не наполягає. Стоян, Хара, вибачте, 4-та? Не наполягає. Хара, 5-та? Не наполягає. Сухий, 6-та? Не наполягає. 7-ма, Кошин. Врахована по суті. Не наполягають. Я ставлю на голосування 41 статтю. [[16:22:07]] За-250 Прийнято. 42 стаття. Бондаренко, врахована. Кармазіна 10 поправка врахована. Так, 11-та, Шаманов, відхилена. Не наполягає. 13-та, Чорноволенко? Будь ласка, мікрофон.
Шановні друзі! Суть моєї поправки полягає в тому, що це має йти не по пошті вручено, а особисто в руки або платнику податку, або визначеного ним уповноваженого представника. Бо з урахуванням того, що по пошті можливі різні неприємності і пошта за це не буде нести жодної відповідальності, ми дійдемо до того, що це буде повне свавілля. Тому пропоную підтримати мою поправку. Дякую.
13 поправка Чорноволенка ставиться на голосування. Визначаємось. [[16:23:09]] За-25 Не підтримано. 14-та Кінаха. Не наполягає. 15-та Кармазіна. Будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні колеги! Шановний Адам Іванович! Я пропоную частину 42.2 викласти в такій редакції: „Документи вважаються належним чином врученими, якщо вони вручені платнику податків або його законному представникові особисто під розпис посадовою особою податкового органу або працівником відділення зв’язку безпосередньо по місцю знаходження в податковій адресі платника податків або його законного представника”. Кінець цитати. Не можна вражати врученим документ, який просто направлений на визначену у документах адресу, бо це буде сваволею, ми покажемо, що нібито він там отриманий, насправді його ніхто не побачив, а тут будуть іти вже штрафні санкції і все інше. Тому я просив би вас підтримати мою поправку, вона забезпечує гарантування прав людей, які і так цим кодексом повністю зводяться нанівець. Дякую.
Я ставлю 15 поправку на голосування. Визначаємось. [[16:24:35]] За-16 Не підтримано. Кармазіна 16 поправка врахована. 18 поправка, Довиденко. Не наполягає. Бондаренко, 19-та. Не наполягає. 20-та. Чорноволенко, прошу.
Шановні друзі, я взагалі вважаю, що цей пункт треба вилучити, бо це може бути і момент відправлення, коли з цього моменту вважається, що вже не може ніхто нічого повідомити – це неправильний момент. Треба або записати: кілька днів він має до свого зміни адреси повідомити, але у момент відправлення – це дуже абстрактне поняття, тому це буде знов-таки сваволя і тиск на платників податків. Я вважаю, що це треба в інтересах платників податків вилучити. Дякую.
20-та ставиться на голосування. Визначаємось. [[16:25:44]] За-16 Не підтримана. Святаш, 21-ша. Не наполягає. Гуреєв, 22-га. Не наполягає. Таким чином, шановні колеги. Ага, стаття 42 ставиться на голосування. Прошу голосувати. [[16:26:18]] За-245 Не підтримана. 43 стаття 23 поправка, Шпенов. Не наполягає. 24-та, Королевська. Не наполягає. 25-та, Богословська. Не наполягає. 29-та, Чорноволенко. Будь ласка, мікрофон.
Шановні друзі, знов-таки. Від того, що у нас пишемо, що це щось має зробить, було зроблено за 3 дні, щось має за 7 днів, то заміняти 3 роки на тисячу 95 днів, мені здається, це неправильно. Тому я пропоную для зручності користування записати 3 роки.
Так, будь ласка, ставиться поправка 29 Чорноволенка на голосування. Визначаємось. [[16:27:15]] За-11 Не підтримана. Кармазін, 30-та. Будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановний Адам Іванович! Я хочу звернутись до вас, шановні народні депутати, і до Віталія Юрійовича також з тим, що тут написано, що поправка врахована по суті, а вона абсолютно не врахована, тому що частину 43.5 я пропонував викласти в такій редакції: «За несвоєчасність передачі Державному казначейству України для виконання висновку про повернення відповідних сум коштів з бюджету законодавства та порушення інших вимог закону у сфері оподаткування органи Державної податкової служби несуть цивільно-правову, а її працівники матеріальну, дисциплінарну, адміністративну або кримінальну відповідальність у встановленому законом порядку». Коли ми встановлюємо відповідальність платника податку, то ми маємо встановити і відповідальність органів і посадових осіб держави, і гарантувати, що це буде невідворотне. Я пропоную, щоб ви всі підтримали цю поправку. Віталій Юрійович, хочу почути вашу.
30 поправка ставиться на голосування. Прошу визначатись. Комітет висловився в таблиці. [[16:28:45]] За-13 Не підтримана поправка. Так, решта все у нас зрозуміло. Ставиться 43-а стаття на голосування. Прошу голосувати. [[16:29:09]] За-252 Прийнято. 44-а стаття. Корж, 34-а, враховано. Грицак, 35-а. не наполягає. 36-а, Бондаренко. Те ж саме. 38-а, Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, ми зараз розглядаємо з вами статтю, яка називається «Вимоги до підтвердження даних, визначених у податковій звітності». Через це моя поправка стосується частини 44.1 і я її пропоную викласти в такій редакції: «наслідки, передбачені статтею 216 Цивільного кодексу України є підставою внесення відповідної зміни до податкової звітності винної сторони». Справа в тому, що ми маємо чітко говорити про відповідальність всіх і про підтвердження даних, які визначені у податковій звітності. Через це я захищаю цим самим тих людей, хто платить податки. Прошу підтримати поправку. Дякую.
38-а Кармазіна ставиться на голосування. [[16:30:31]] За-15 Не підтримано. 43-а. Кармазін. Врахована по суті. Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Поправка 44.2 пропонується викласти в такій редакції: «Платники податку зобов’язані забезпечити зберігання документів, визначених в пункті 6.1 цієї статті, а також документів, пов’язаних із виконанням вимог законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи не менше як 1095 днів з моменту подання податкової звітності, для складення якої використовуються зазначені документи, а в разі її неподання – з моменту, передбаченого цим кодексом, граничного строку подання такої звітності. Це зроблено для того, щоб у нас ніякі інші цифри не вибігали. Прошу підтримати її в такій редакції, хоча, в принципі, вона частково таки врахована, Віталій Юрійович. Я бачу, що вона таки врахована. Очевидно, у зв’язку з тим, що більша, мабуть, частина її врахована, то, Адам Іванович, прошу не ставити її на голосування.
Я вам дякую. Решта поправок до 44 статті: Шпенова, Луцького, Мартиненка – відхилені. Не наполягають. Я в цілому ставлю на голосування 44 статтю. Прошу підтримати. [[16:32:11]] За-248 Прийнято. 45 стаття. Тут 60 поправка, Воропаєва, врахована. Не наполягає. Ставлю 45-ту на голосування. Прошу підтримати. [[16:32:38]] За-252 Прийнята. 46 стаття. Шаманов - 63-тя, Мартиненко – 64-та, 65-та. Не наполягають. 72-га, Кармазін. Ну, вона врахована. Не наполягає.
Я вибачаюсь, можна поставити. Тут 66-та, моя поправка.
Так, будь ласка.
Вона врахована, але остаточна редакція була погоджена, в тому числі з Кабінетом Міністром, щоб комітет не погоджував декларації в податковій адміністрації. Тобто я готовий з цим погодитися – і зняти цю пропозицію.
Тобто ми залишаємо 66-ту, да? 46.4 залишаємо в редакції першого читання. Я ставлю на голосування пропозицію: залишити 46.4 – це поправка 66-та, яка врахована, але залишити її в редакції першого читання. Прошу голосувати. [[16:34:00]] За-250 Редакція першого читання 46.4. Так, 72-га була Кармазіна прошу.
67-ма пока.
67-ма? Давайте 67-ма Богословськой врахована. Прошу Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Справа в тому, що після того, як Віталій Юрійович Хомутиннік зняв свою поправку попередню – 66-ту, то 67-ма, якщо буде враховано, що вона врахована, записана, то вона зчинить дисбаланс.
Абсолютно.
Її треба не враховувати, її треба відхиляти поправку Богословської, через те, що тут те ж, ті ж самі граблі. Там з комітетом Верховної Ради узгоджується.
Абсолютно вірно.
Через це я просив би думку Хомутинніка, щоб він висловив. А я пропоную, цю поправку відхилити.
Шановні колеги, шановні колеги, ми з вами прийняли 46.4 в редакції першого читання, тобто всі поправки до 46.4 не голосуються, залишається перше читання. Тут не – ні, ні, ні, а – да, да, да.
Я ще раз наголошую, 250 голосів 46.4. прийнято у першому читанні. Тому 67-ма не має права вже на життя. [[Шум у залі]] Для чистоти я ще раз кажу, вона не враховується, тому що ми прийняли 46.4 в першому читанні в редакції. Те саме 68-ма стосується цього самого. Так, будь ласка.
Так, всі відхилити і залишити 46.4.
46.4. ми залишаємо в редакції, яка є в першому читанні. Так, 72-га Кармазіна – врахована. 74-та – врахована, 5-та – врахована. Ставиться в цілому 46 стаття, врахуванням того, що ми залишили пункт 44. 46, вибачте, крапка 4 в редакції першого читання. Прошу голосувати. Да, без врахування. [[16:36:14]] За-247 Прийнята 46-та стаття. Так, стаття 47-ма, зауважень немає, врахована 77-ма поправка Хомутинніка. 47-му я ставлю на голосування. [[16:36:43]] За-249 Так, 48-ма. 78-ма. Мартиненко, 81, друга, Шманов третя. так, четверта, шоста. Бондаренко, 86-та, не наполягає. Коновалюк, 87-ма, не наполягає. 88-ма, Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін, 88-ма поправка стосується змін до статті 48.3-1, звучить так: „Керівником платника податків або уповноваженою особою, а також особою, яка відповідає за ведення бухгалтерського обліку та подання податкової звітності. У разі ведення бухгалтерського обліку та подання податкової звітності безпосередньо керівником платника податку, така податкова звітність підписується ним як керівником, так і особою, яка відповідає за ведення бухгалтерського обліку та подання податкової звітності, або уповноваженою особою, на яку згідно з розподілом обов’язків покладено відповідальність за ведення бухгалтерського обліку та складання і подання податкової звітності”. Особою, відповідальною за ведення бухгалтерського обліку, як правило, є головний бухгалтер, а за відсутності у суб’єкта господарювання такої посади, особа, на яку покладено обов’язки ведення бухгалтерського обліку. При цьому на великих підприємствах згідно з розподілом обов’язків може бути покладено функції ведення бухгалтерського обліку, складання та податкової.
Так, 88-ма ставиться на голосування, Казмазіна, прошу визначатися. [[16:38:41]] За-19 Не підтримана. Ставиться в цілому 48 стаття на голосування. Прошу голосувати. [[16:39:01]] За-241 Прийнято. 49 стаття розглядається. 102 поправка Кармазіна.
Юрій Кармазін. 102 поправка стосується, я ж вам казав, шановні, що ви побачите, що бухгалтер буде сама страшна професія.
Яка?
Я кажу про професію бухгалтера, Адаме Івановичу. Ви не працювали бухгалтером, вам легше, ви розумієте. Поправка 102-га стосується того, що я пропоную пункт 49.5.2 викласти в такій редакції. Платник податків має право не пізніше, ніж за 10 днів до закінчення граничного строку подання податкової декларації, визначеної цією статтею, надіслати декларацію органу Державної податкової служби поштою з повідомленням про вручення або відправити в електронній формі. Я говорю про те, що вже в усьому світі можна відправляти в електронній формі. І у нас зараз поки що це ніде не записано. Через що ми такі ретрогради, я не знаю. Але ж кодекс приймається не на один день. Через це я прошу всіх, хто прогресивно мислить, добавити зараз ці речі, які я пропоную.
У нас вся звітність буде обов’язково в електронній формі. Там все це прописано.
Юрію Анатолійовичу, ви ж також, наскільки мені відомо, бухгалтером не працювали. 102 стаття. Да, він касиром. 102 поправка ставиться на голосування. [[16:40:47]] За-11 Не підтримано. 94-та, наполягає Джоджик. Будь ласка, 94 поправка.
Шановний Адаме Івановичу, шановний Віталію Юрійовичу! Ми зараз розглядаємо надзвичайно важливий розділ – розділ „Адміністрування податків”, яке є серцевиною всього Податкового кодексу. Від його якості великою мірою буде залежати, що скажуть про цей кодекс. Чи це буде кодекс для податківців, чи це буде кодекс для української економіки. Так от, практично жодне підприємство в Україні не стикалося з ситуацією, коли їх змішували переписувати податкову звітність. І жодні формулювання, в жодному законі, досвід показує, не можуть припинити це втручання податкової в процес коректури податкової звітності. Тому я абсолютно підтримую пропозицію Кармазіна, і моя пропозиція полягає в тому, щоб звести до нуля на етапі подачі звітності контакти підприємців з податковою. А це можна зробити лише в такий спосіб, щоб виключно електронною звітністю.
Ми саме так і прийняли, рішення але в інших статях і в іншій редакції.
Я ставлю 94 поправку Костенко, Джоджик, прошу визначатись. [[16:42:27]] За-12 Не підтримано. 103, Костенко, Джоджик, не наполягаєте? Будь ласка, Джоджик, мікрофон.
Шановний Адам Іванович! Шановний Віталій Юрійович! Я хочу звернути увагу на те, що вимога за десять днів до дати подачі податкової звітності відправляти поштою цю звітність, по великій мірі дискримінує саму подачу в такий спосіб цієї звітності. Тому є пропозиція, щоб не дискримінувати такий підхід до подачі звітності пропонується статтю 49 вилучити. Щоб була подача точно в такі самі звітні дати, як і подача інших варіантів звітності. Дякую.
Тут написано « має право», тому це не зобов’язує.
103 поправка, Костенка, Джоджика, прошу визначатись. [[16:43:42]] За-14 Не підтримано. 109 поправка Кармазіна врахована по суті в іншій редакції. Будь ласка, мікрофон.
Шановний Адам Іванович, на превеликий жаль, я так розумію, що комітет розуміє, що її треба врахувати, це вони для себе завдання написали. На жаль, бачите Хомутиннік посміхається, спасибі йому, що він ще навчився брехати. Це насправді антикорупційна поправка і вона вимагає, щоб податкова звітність платників податків, що належить до великих і середніх підприємств, подавалася органу Державної податкової служби виключно в електронній формі за утриманням умови щодо реєстрації електронного цифрового підпису підзвітних осіб у порядку визначеному законодавством. Слід вилучити слова „та із підтвердженням такої звітності на паперових носіях”, саме термін „електронний цифровий підпис” передбачений відповідним законом, який ми з вами прийняли про електронний цифровий підпис. Це крок вперед, крок до інформаційного суспільства, шановні, це вилучення корупції з діяльності керівних органів, які називаються інспекцією з великих платників податків.
109-та ставиться на голосування. Там все правильно написано, нічого він не скаже. [[16:45:18]] За-15 Не підтримана. 112-та. Костенка, Джоджика. Будь ласка, мікрофон Джоджика. Вони врахували в інших статтях. 112-та не розглядається. 116-та. Кармазіна, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановний Адам Іванович, от ви весь час гасите демократію.
Вас не загасиш.
Мене не загасите. Захисників Вітчизни просто так не погасите, Адам Іванович, як би комуністи того не хотіли. Так от Хомутиннік має дати заключення по кожній пропозиції, він зобов’язаний це зробити як голова комітету, Адам Іванович, а ви це забираєте в нього право. Не маєте права так діяти по закону. А Хомутиннік сказав, що поправку Кармазіна треба враховувати. І ви це чули мабуть зараз. Тому хай вам буде соромно Адаме Івановичу. А ця поправка стосується в такій редакції: „автоматизована система – єдине вікно подання електронної звітності. Міністерство фінансів розробляє, впроваджує та утримує автоматизовану систему – єдине вікно подання електронної звітності. Для надання послуг з подання за допомогою мережі Інтернет в електронному вигляді звітності обов’язковість подання якої встановлено законодавством до міністерств та інших органів державної влади та фондів загально.
Із соромом ставлю 116 поправку на голосування. Прошу визначатися.
Дайте Хомутинніку сказати.
Він сказав.
Ми по суті врахували в іншій редакції цю пропозицію. [[16:47:08]] За-8 А якби мене не критикували було б трохи більше голосів. 120 ваша поправка, будь ласка, Кармазін.
Спасибі. Юрій Кармазін. Шановний Адаме Івановичу! Ви ж самі розумієте, що ви розправляєтесь за критику. Не треба цього робити. І ви підтверджуєте це. Я пропоную в частині 49.8, якщо без жартів Адаме Івановичу вилучити абзац два і перенести його до статті 14 виклавши його там у такій редакції: „для цілей цього кодексу під терміном „базовий, звітний або податковий період” слід розуміти перший звітний період року, визначений відповідним розділом цього кодексу. Згадайте ту лекцію яку вам зараз читав професор Терьохін, а він вам казав якраз про ці терміни звітності. І він нагадував вам про те, що передбачено Конституцією України. Через це я просив би, щоб ми серйозніше відносились до таких глобальних, серйозних речей. І просто так не відносились до відхиляння поправок, які мають бути враховані абсолютно до коми. Абсолютно я наголошую на тому, що коми треба такі.
120 поправка Кармазіна ставиться на голосування. Визначаємось. [[16:48:44]] За-20 Не підтримано. Ставлю на голосування про підтримку в цілому 49 статті. Прошу голосувати. [[16:49:07]] За-249 Прийнято. 50 стаття. 112-га. Бондаренко не наполягає. Богословська, 123-тя, 124-та, 125. Кармазін
Адаме Іванович, Юрій Кармазін! Дарю вам поправку, не голосуйте, дякую.
Я вам вдячний за розуміння. Так, решта поправок ніби то не наполягають. Ні, Кармазін, 133 ще відхилена. Також даруєте?
Ні, не дарую, Адаме Івановичу! Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни принципово стоїть на тому, щоб ми доповнили цю статтю, частину 51 новою частиною 50.4 такого змісту: „Адміністративні штрафи не накладаються на платників податків у випадку, якщо вони самостійно, ще до виявлення цих порушень посадовими особами податкових органів, самостійно виявили, дорахували та сплатили суми податкових зобов’язань” і потім змінити нумерацію, подальшу нумерацію. Я хочу вам сказати, що коли ми працювали над Кримінальним кодексом і вводили статтю 212 „Про кримінальну відповідальність за ухилення від сплати податків”, ми в основу ставили не те, щоб покарати людину, а те, щоб примусити людину поважати податкове законодавство і платити податок. Через це і тут ми в основу маємо виправити, якщо людина помилилася, доправити, доплатити і виконати соціально значиму функцію.
Ставиться 133 поправка на голосування. Прошу визначатись. [[16:51:02]] За-16 Не підтримано. Ставиться на голосування в цілому 50 стаття. Прошу голосувати. [[16:51:23]] За-246 Прийнято. До 52 немає зауважень. Ставлю на голосування.
По 52 можна?
Почекайте, будь ласка. До 52-ї, вибачте, до 51 статті немає зауважень. Я ставлю 51 статтю на голосування. Прошу. [[16:51:55]] За-246 Є. Переходимо до 52-ї.
Так, можна тут вставити одне слово “.за зверненням платників податків контролюючі органи безоплатно надають консультації” і далі по тексту. Тобто “безоплатно”.
Тобто до 52-1 вставити слово “.контролюючі органи безоплатно надають консультації”.
“Безоплатно”.
Це в законі буде “безоплатно”, на ділі як?
Ну, сподіваємося, що так і буде.
Так, я ставлю таку редакцію, проголосуємо, щоб добавити в 52-1 слово “безоплатно”. Прошу проголосувати. [[16:52:45]] За-238 Прийнято. Так. До якої Юрій Анатолійович? До 134-ї, будь ласка, Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановний Адам Івановичу, шановний Віталій Юрійович, тут врахована поправка 134 народного депутата Горіної. Вона красива жінка, все, але не можна викладати так цю главу в редакції. Глава називається так: “Роз’яснення податкового законодавства. Податкові консультації та податкові роз’яснення”. Юридичне управління головне написало вам, що це все нісенітниця, що цього не можна робити. Ви все одно не слухаєте. Добре. Не слухаєте ви живого класика Кармазіна, послухайте юридичне управління. Самі подумайте, що ви робите тоді. Тому я категорично заперечую проти врахування такої статті 134 в цій редакції і прошу її вилучити через те, що це шлях для того, щоби знівелювати роль Конституційного Суду, який він не є, але хоч називається Конституційний, ви розумієте. Хоч перед іншими державами чимось можете прикритися. А так будете що говорити?
Класик закінчив. Будь ласка, ставиться на голосування 134 поправка Горіної. Прошу її підтримати з урахуванням того, що ми вже проголосували вставити слово “безоплатно”. Прошу голосувати. [[16:54:39]] За-239 Прийнято. Таким чином ми можемо проголосувати в цілому 52 статтю. До 136 ми ще не дійшли. Ми 52 статтю голосуємо. Ні, ні. 52 голосується стаття. Прошу голосувати. [[16:55:19]] За-241 Прийнято 52. Тепер 53 стаття. 136, будь ласка, Джоджик.
Шановні колеги, у висновку комітету стосовно мої поправки написано “враховано частково”. Хоча стаття 52 «податкові консультації», а я пропоную взагалі вилучити пункт податкових консультацій з тексту Податкового кодексу, а передбачити лише податкові роз’яснення. Раніше в законодавстві існували як податкові консультації так і податкові роз’яснення. Головний недолік податкових консультацій в тому, що їх постійно використовують фактично для індивідуального підходу щодо тлумачення норм податкового законодавства. Тобто для окремого суб’єкту підприємницької діяльності ми нібито пишемо окремий закон, що очевидно, не сприяє прозорості цього податкового процесу, який ми маємо в нашій державі. Тому я пропоную вилучити „податкові консультації” як такі і таким способом мінімізувати спроби різного варіанту непрозорості цього процесу.
Будь ласка, 136-та Джоджика, Костенка ставиться на голосування. [[16:56:55]] За-23 Не підтримано. 139-та, 140-ва, 141-ша, Воропаєв, Мартиненко. Власенко, 145-та. Не наполягає. 149-та. Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановний Адаме Івановичу, шановний Віталій Юрійовичу, вдумайтесь, будь ласка, що у нас зараз є. У першому читанні ви прийняли, що податкова консультація має індивідуальний характер і може використовуватися виключно платником податку, якому надано таку консультацію. Іншими словами, для людей зрозумілими: прийшов, заплатив, для тебе є поправка і є роз’яснення. Не заплатив – для іншого немає. Для того, щоб цього не було, я записав таку поправку. „Письмові податкові консультації, у тому числі і ті, що мали індивідуальний характер, невідкладно розміщуються на офіційному веб-сайті відповідного податкового органу і можуть використовуватися всіма податковими платниками податків”. Кінець цитати. Це дасть можливість сприяти додатковому інформуванню платників податків щодо їхніх прав і обов’язків, оскільки основне завдання податкового органу: не карати, а допомагати платникові податку правильно сплачувати податки, зменшить кількість звернень до податкового органу, кількість скарг.
Шановні колеги, ставиться на голосування 149 поправка Кармазіна, визначаємось. Оце вже веселіше, Юрій Анатолійович. [[16:58:45]] За-37 155-та, Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Адам Іванович, а ви перескочили через поправки?
Які?
Ну, як які? Які нібито враховані по суті.
Так. А яка вас цікавить?
Мене цікавить поправка Власенка, врахована по суті 154-та.
Ну, так Власенко є, він не наполягає. Ви говоріть про 155-ту.
А вона написана, врахована, тому я маю право як Кармазін, ставити питання про її врахування.
Я ще раз повторюю, колега Власенко знаходиться. Він не наполягає. Вона врахована не повністю, а по суті. Тому давайте, Юрій Анатолійович, 155-та, будь ласка.
Добре, добре, Адам Іванович. 155 поправка Кармазіна говорить про те, щоб вилучити частину 52.3 такого змісту. „За вибором платника податків консультація надається в усній або письмовій формі”. Оскільки вона дублює поправку 25.2. Це по-перше. І по-друге. Я наголошую, що.
155-та ставиться на голосування. [[17:00:18]] За-19 Не підтримано. Так, будь ласка, у Юрія Анатолійовича залишилася, ні. В Костенко, Джоджик, 158-ма, будь ласка. Наполягаєте? Ні. Так, Катеринчук, 160-та. Воропаєв, 161-ша. Таким чином, я ставлю на голосування 53-ю, Воропаєва. 161-ша, будь ласка, Воропаєва.
Понимаете, в чем разница? По этому законопроекту, статья 53, предусмотрено, что есть налоговое разъяснение и налоговая консультация. Они имеют одинаковую силу для налогоплательщика. Они имеют одинаковые последствия для налогоплательщика. Но налоговое разъяснение, если оно сделано неправильно и в нарушение закона, можно обжаловать, в том числе через суд, а налоговые консультации запрещено обжаловать. Почему? Если одинаковая сила, одинаковые последствия. Моя поправка предлагает. В чем разница между налоговым разъяснением и налоговой консультацией? Налоговое разъяснение утверждается приказом ГНАУ и регистрируется в Минюсте, налоговая консультация нигде не утверждается, нигде не регистрируется. Моя поправка предлагает дать равное право обжаловать через суд, как налоговую консультацию, так и налоговое разъяснение, всего-навсего. Я предлагаю поддержать эту правку.
Шановні колеги, давайте ми підтримаємо, але взагалі я просив би.
По суті вона врахована, але якщо є бажання саме в цій редакції, можна проголосувати більш чіткіше.
Зараз. 161-ша ставиться на голосування – підтримати поправку Воропаєва. Прошу голосувати. [[17:02:12]] За-247 Підтримана правка у повному смислі. Стаття 53 ставиться на голосування. Прошу голосувати. [[17:02:36]] За-242 Підтримана. Але я, Віталій Юрійович, і вас просив би, Міністерство фінансів ще раз повернутися і подивитися уважно на цю 53 статтю, щоб там не було так, що консультація податківця підміняє закон. А тутінколи можна так читати. Будь ласка, ще раз уважно потім подивіться.
Такого не буде.
Шановні колеги, йдемо далі. Поправка 163. Шпенов наполягає? Ні. 164-ри. Ні. Богословська, 166. Ні. Шпенов, 168. Ні. Таким чином, шановні колеги, я ставлю на голосування 54 статтю. Прошу голосувати. [[17:03:46]] За-246 Рішення прийнято. Тепер ставлю на голосування статтю 55, вона без поправок. Прошу голосувати. Стаття 55. [[17:04:09]] За-247 Рішення прийнято. Так, тепер стаття 56 поправка 168, Шпенов. Наполягає? Ні. Далі Шпенов, 170-та. Ні. Юрій Кармазін, 173-тя поправка.
Юрій Кармазін. Шановний пане голово, зараз шановний Адам Іванович правильно сказав, що треба повернутись до статті 53, 52 комітету сказав, але я кажу, що ще й до 52-ої треба повернутись, бо там є бомба закладена. Там фактично податкова буде давати роз’яснення і тлумачення, які може давати тільки Конституційний Суд. Це не можна допускати. В державі є один орган конституційної юрисдикції, який цим займається. Що стосується поправки 173 Кармазіна, то вона пропонується нею скарга, що подається до контролюючого органу вищого рівня у письмовій формі та у разі потреби з документами, розрахунками та доказами, які платник податків вважає за потрібне надати з урахуванням вимог пункту 44.5 статті 44 цього кодексу протягом 20 календарних днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу, що оскаржується. Тобто я обмежую і конкретизую право на подання скарги до контролюючого органу вищого органу. Дякую.
Ставлю на голосування 173 поправку Юрія Кармазіна. [[17:05:52]] За-19 Поправка не підтримана. Поправка 174 Кармазіна. Мікрофон, будь ласка.
174-у, Володимире Михайловичу. Економлю час для наступної. Дякую.
Дякую. 175-а, Святаш. 176, Бондаренко. 177, Шпенов. 178, Чорноволенко. 179, Кармазін. Мікрофон.
179-а поправка. Юрій Кармазін. Пропонує викласти в такій редакції [[56-у зі значком 4]] : «у визначених цим кодексом випадках при зверненні платника податку, що нарахування чи рішення контролюючого органу є помилковим, контролюючий орган повинен довести обставини та факти, на які він посилається, як підставу своїх вимог. А платник податку повинен довести обставини та факти, що підтверджуються в його запереченні, оскільки кожна сторона повинна самостійно довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень». Це якраз рівність по Конституції, яка має бути передбачена в цивілізованій державі. Той факт, що у нас весь час існує презумпція винності платника податків не є нормальним для цивілізованої країни, і через це я хочу запровадити нормальну європейську практику, і я не розумію чому комітет її відхиляє. Тому прошу підтримати нормально демократично мислячих людей. Дякую.
Це діюча норма Закону 2181 про порядок погашення платників податку.
Ставлю на голосування поправку 179-у Юрія Кармазіна. Прошу визначатися. [[17:07:48]] За-32 Поправка не підтримана. Поправка 182 Юрія Кармазіна. Мікрофон, будь ласка.
Поправка 182. Юрій Кармазін. Пропонується вилучити частину 56.5 «платник податків одночасно з поданням скарги контролюючому органу вищого рівня зобов’язаний письмово повідомляти контролюючий орган, яким визначено суму грошового зобов’язання або прийнято інше рішення про оскарження його податкового повідомлення, рішення або будь-якого іншого рішення, оскільки Державна податкова адміністрація України повинна, використовуючи систему електронного документообігу, надавати можливість відповідним особам Державної податкової адміністрації, які задіяні при розгляді такої скарги, знати про скаргу відразу ж після її надходження. Ці витрати недоцільно покладати на платника податку. Платник податку і так страждає морально, матеріально, він не знає, не впевнений в завтрашньому дні. Ми взагалі не розуміємо, який психологічний клімат ми зараз створюємо для платників податків. Зараз вони вже ввірвалися в Хмельницькому в будинок держадміністрації.
Ставлю на голосування 182 поправку. [[17:09:23]] За-26 Поправка не підтримана. Поправка 184, Юрія Кармазіна. Мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, мені прикро, що ви не чуєте мене. Очевидно, ви почуєте тих людей, які зараз в усіх містах України думають, як реагувати на вас, на кожного з вас, думають, як реагувати на ваші політичні сили. Через це не чекайте, коли підніметься страйк на всю країну, не чекайте, коли щось почнуть палити. Зараз прислуховуйтесь до того, що пропонує опозиція. Не втрачайте час, бо час для вас уже пішов, таймер включений. Я пропоную 56.6 викласти в такій редакції: «У разі, якщо контролюючий орган приймає рішення про повне або часткове незадоволення скарги платника податків, платник податків має право звернутися протягом 20 календарних днів, наступних за днем отримання рішення, зі скаргою до контролюючого органу вищого рівня відповідно про Положення «Про порядок подання та розгляду скарг платників податків органам Державної податкової служби», затвердженого Наказом ДПУ від 11 грудня 1996 року.».
Ставлю на голосування поправку 184-ту, Юрія Кармазіна.
Платник податку і так має право, але не 20 днів, а за 10 днів. 10 днів достатньо для того, щоб подати скаргу у вищу інстанцію. [[17:10:55]] За-16 Поправка не підтримується. Далі, Чорноволенко 185-та – немає. Кармазін, 187-ма. Будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. Зараз Віталій Юрійович – молода надія наша податкова, говорить, що і так має право. Да, Віталій Юрійович, має право, тільки хто ж на те право зважає? Хто? Ніхто нікому не зва. ніхто нікому не ПДВ не виплачує, нічого іншого. Чому підприємства закриваються сьогодні майже 20 відсотків? Через те, що ніхто не слухає ваших слів. Тому я і пропоную, я вже кажу в м’якому для вас варіанті, в хорошому для вас, для влади, варіанті. Пропоную варіант: контролюючий орган, який розглядає скаргу, зобов’язаний прийняти вмотивоване рішення і протягом двадцяти календарних днів, що настають за днем отримання скарги платника, надати його платнику податків на його вимогу під розписку, або надіслати на його адресу і поштою з повідомленням про вручення. З чого часу у людини було б право оскаржити до вищого рівня чи до суду, як він захоче. Але, коли йому не відповідають і не приймають документів, це є вимагання коштів, це є знищення бізнесу, це є перешкоди для ведення бізнесу. Дякую, прошу підтримати поправку.
Ставлю на голосування 187 поправку. Прошу визначатися. [[17:12:31]] За-12 Поправка не підтримується. Так, поправка 190 Юрія Кармазіна. Ви наполягаєте на ній, Юрій Анатолійович?
Вона по суті врахована в пункті 56, да.
Так, Володимир Михайлович, Хомутиннік правий, вона по суті врахована, тому я е наполягаю. Дякую.
Я вам дякую. 191-ша, Богословська. 192-га,Чорноволенко. Так, Святаш, 194. Каплієнко 195. Каплієнко, сто. врахована. Так, Богословська, 197. Грицак, 199. Воропаєв, 201-ша. Мікрофон.
Я с аргументацией комитета, которая изложена в таблице, согласен. Только укажите, пожалуйста, где указан трехлетний срок для налогоплательщика по обжалованию решений налоговой администрации. Я в законе не нашел этого срока, по-моему, это техническая просто ошибка.
Будь ласка, Віталій Юрійович.
Є трьохрічний строк, подивіться в інших редакціях. Зараз.
Давайте таким чином, ми зараз доручимо, щоб рахували. І тут є присутні наш і міністр, і перший заступник, і хай вони цю проблему подивляться. Немає заперечень? Домовилися. Так, шановні колеги, Чорноволенко, 206-та. Кармазін, 207-ма, наполягаєте? Юрій Анатолійович, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я пропоную статтю 56.20 викласти в такій редакції: „Вимоги до оформлення скарги, порядок надання та розгляд скарг встановлюється Кабінетом Міністрів України” – це назва її, хоча у нас є Закон „Про звернення громадян”, який не виконується. Я привселюдно кажу всій державі Україні і вам, Володимир Михайлович. Я не знаю, я би провалився з міста, якби мені, Володимир Михайлович, щоб я сидів на вашому місці, щоб мені хтось із депутатів сказав, що депутата, народного депутата України не приймає голова Уряду. Хай він навіть такий геніальний, як наш Азаров: дірку в бюджеті 100 мільярдів допустив, геніальний, а послухати, як припиняти цей дебілізм, він не хоче, а послухати, як припинити розкрадання держави, він не хоче. Але коли топчуться по праву народного депутата, Володимир Михайлович, топчуться і по вам як по Голові Верховної Ради. Який Голова Верховної Ради, так поступають і з депутатами. Я це у 25-й раз вам говорю з цієї трибуни. Через це пропоную тут записати.
Шановні колеги, ставлю на голосування 207 поправку, вона перед вами є, Юрія Кармазіна, прошу визначатися. А якщо є такі випадки, що Прем’єр-міністр не приймає депутата, я прошу звертатися, ми разом будемо вирішувати. [[Шум у залі]] До мене. [[Шум у залі]] Не треба! Це вперше я сьогодні чую. [[17:15:43]] За-23 Поправка не підтримана. [[Шум у залі]] Прошу спокійно. 209-та, Богословська наполягає? Ні. Шановні колеги, прошу уваги. Зараз ставлю на голосування 56 статтю. Стаття 56. Прошу голосувати. [[17:16:20]] За-236 Рішення прийнято. Стаття 57-ма. Шпенов, 211 поправка. Лелюк, 212-та. Шаманов, 213-та. Маритненко, 214-та Шпенов, 215-та. Мартиненко, 216-та. Шановні колеги, тепер увага, ставлю на голосування 57 статтю. Прошу голосувати. Стаття 57. [[17:17:11]] За-252 Поправка. Перепрошую, стаття прийнята, 57-ма. Стаття 58-ма. 217 поправка, Анатолій Кінах. 218-та, Володимир Бондаренко. Юрій Кармазін, 219 стаття. Мікрофон, будь ласка. Поправка, я перепрошую, поправка 219.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, я вам цю поправку знімаю.
Дякую. 220-та. Вона врахована по суті в редакції першого читання. Немає заперечень? 221 поправка Юрія Кармазіна.
Моя щедрість не має меж. Я вам подарував 219-ту, 220-ту, а 221-шу не можу.
Дякую.
Вона стосується статті 58 зі значком 4. У разі, коли пошта не може вручити платнику податків податкове повідомлення, рішення або податкові вимоги, або рішення про результати розгляду скарги у зв’язку з відсутністю за місцем знаходження посадових осіб, відмовою посадових осіб платника податків, прийняти податкове повідомлення. Це рішення або податкову умову, або рішення про результати розгляду скарги, незнаходження фактично місця розташування платника податків, або з інших причин податкове повідомлення, рішення або податкова вимога або рішення про результати розгляду скарги направляються податковим органам на адресу електронної пошти, яка вказана платником податків в його реєстраційних документах. І у випадку неотримання відповіді протягом трьох діб після направлення такої інформації, розміщується податковим органом на дошці податковим оголошенням встановленим на вільному для огляду місця біля входу до приміщення податкового органу та на офіційному веб-сайті.
Дякую. Шановні колеги! Поправка тут у вас є, вона велика, частину її озвучив Юрій Анатолійович Кармазін. Я ставлю на голосування поправку 221-шу. [[17:19:25]] За-32 Поправка не підтримана. Тепер, шановні колеги, 222 поправка, Давиденко. Ні не наполягає. Богословська, 224, не наполягає. Шановні колеги! Ставлю на голосування. Мікрофон, Воропаєва, будь ласка.
Поправку 225-ую комитет учел, большое вам спасибо.
Одну хвилинку, ми зараз статтю проголосуємо, а потім підійдемо до 59-ої. Шановні колеги! Я ставлю на голосування статтю 58-му, прошу голосувати. [[17:20:14]] За-252 Стаття прийнята. Мікрофон, Воропаєва, будь ласка.
Я хотел поблагодарить комитет за то, что они учли поправку 225, но они пропустили одно слово, техническая ошибка, „узгоджену суму”. Это надо оставить, почему? Потому что в противном случае без процедуры обжалование будет невозможна.
Будь ласка, Віталій.
Тобто повністю треба перенести поправку Воропаєва в праву колонку, дійсно, це технічна помилка.
Шановні колеги! Давайте проголосуємо за це уточнення, я прошу вас, щоб нас. Ставлю на голосування поправку 225 у викладі народного депутата Воропаєва. Прошу голосувати. Додається слово „узгоджену суму”. [[17:21:11]] За-251 Поправка підтверджена. Далі. Палиця. 226. Шпенов. Немає. Шановні колеги, тепер у нас зараз є всі підстави поставити на голосування статтю 59. Голосується 59 стаття. Прошу голосувати. [[17:21:52]] За-251 Стаття прийнята. Йдемо по 60 статті. Шановні колеги, я ставлю на голосування статтю 60. Прошу голосувати. [[17:22:23]] За-256 Шановні колеги, тепер ставиться на голосування стаття 61. Тут поправки всі враховані. Прошу голосувати 61 статтю. [[17:22:55]] За-250 Статтю прийнято. Те саме, шановні колеги, стосується статті 62. Ставлю на голосування 62 статтю. [[17:23:20]] За-256 Тепер, шановні колеги теж саме стосується 63 статті. Прошу голосувати. [[17:23:44]] „За” – 253. Перепрошую, „за” – 256. 63 стаття підтримана. Що-що? 251 поправка, Воропаєв, наполягаєте на ній? Мікрофон.
Я объясняю суть этой поправки. У нас по закону мы наделили право нерезидентов, пожалуйста, наделили право не резидентов владеть землями на территории Украины, кроме сельхозземель. Но заплатить земельній налог они не могут, потому что для того, чтобы стать на налоговый учет и заплатить земельный налог им нужно представить справку ЕДРПОУ. Она не выдается не резидентам. Я предлагаю налоговой администрации, не требуйте с резидентов справку ЕДРПОУ. Определитесь сами как вам удобно порядок их регистрации, в каком месте, по месту нахождения этой земли, сами определяйте, какой именно налог можно с них брать. Только одно – не требуйте этой справки. У меня есть конкретные примеры, когда четыре года владелец земли платит земельный налог налоговой администрации. возвращают и так каждый год происходит. Это по-моему просто неразумно и не по государственному.
Так Віталій Юрійович позиція комітету.
Стаття 64.5. підставою для взяття на облік відокремленого підрозділу іноземної кампанії є належна акредитація, реєстрація, легалізація такого підрозділу на території України згідно із законом. То ми вважаємо, що цього, цієї редакції достатньо, щоб нерезидент міг працювати і не мати якихось проблем.
Я не можу. Будь ласка. Мікрофон Воропаєва.
Если нерезидент не хочет создавать у вас на территории відокремлені підрозділи, так что он теперь, налоги не должен заплатить здесь? Поймите, что у нас подписано Украиной межгосударственное соглашение. По этим соглашениям,если нерезидент создает здесь свое представительство, он уже. на него уже не действует договор, подписанный Украиной, об избежании двойного налогообложения, это неразумная политика, я считаю. Бюджет не теряет, он только получает деньги.
Віталій Юрійович, позиція не змінилася ваша?
Позиція незмінна, можливо прокоментує представник. міністр фінансів можливо прокоментує це.
Будь ласка, міністр фінансів.
Дякую, Володимире Михайловичу! Наша позиція, вона співпадає з комітетом і прохання підтримати її.
Я ставлю на голосування 251 поправку. Прошу, визначайтесь. [[17:26:41]] За-9 Поправка не підтримується. Так, поправка 252-га. Ні. 253-тя. Ні. 255-та. Ні. Так, 262-га. Царьов наполягає? Ні. 263-тя. Колесніченко наполягає? Ні. Шановні колеги, прошу уваги! Ставлю на голосування статтю 64. Прошу голосувати. [[17:27:40]] За-248 Статтю 64 ми прийняли. Так, далі йдемо. 264-та. Каплієнко. Ні. 264-та. Колесніченко. Шановні колеги, ставлю на голосування статтю 65-ту. Прошу голосувати. [[17:28:21]] За-254 Статтю прийнято. Так, поправка 266, Вадим Колесніченко? Ні. Шпенов, 267? Ні. Так, шановні колеги, ставлю на голосування статтю 66. Прошу голосувати. [[17:28:59]] За-258 Стаття прийнята. Так. 269 поправка, мікрофон Воропаєва.
Суть поправки очень проста. Значит, мы наделяем Налоговую администрацию правом обжалование регистрации предприятий, ну, и для других вещей. Эта правильно. Если предприятие эффективное, оно не работает, значит налоговая должна иметь право обжаловать его регистрацию. Однако последний абзац этого пункта «скасування рішень засновників”, то есть решений собраний учредителей по внесению изменений в уставной фонд, оно очень опасное. Почему? Потому что рейдер попытается использовать руками налоговой администрации отменять решение собрания – это ни в коем случае нельзя допускать. Спасибо.
Так, позиція комітету.
Пропоную підтримати пропозицію народного депутата не частково, як є в рішенні комітету, а в цілому всю пропозицію підтримати.
Шановні колеги, я ставлю на голосування поправку 269 для її підтримки в повному обсязі на пропозицію автора, і погоджується доповідач. [[17:30:29]] За-226 Поправка приймається. Так. Шановні колеги, тепер поправка 272, Богусловська наполягає? Ні. Шановні колеги, прошу.
Я вибачаюся, по Богословській, вона просила і ми, дійсно, погодили з урядом і з комітетом. Четвертий абзац, де починається “скасування рішення засновників” ми погоджуємося з тим, що цей абзац треба виключити.
Яка це поправка, 272?
Так, 272.
А що треба вилучити? Зачитайте тоді.
Вилучити четвертий абзац, який починається “Скасування рішення засновників юридичної особи уповноваженого ними органу про внесення змін до установчих документів юридичної особи або про визнання повністю або частково недійсним змін до установчих документів юридичної особи”. Тобто цей блок виключити.
Та не з голосу. Воно є в тексті, є поправка ця.
В тексті є поправка Богословської про виключення.
В тексті, я прошу вас. Романе Михайловичу, Романе Михайловичу, Романе Михайловичу, спокійно. .Це скасування державної реєстрації змін до установчих документів. Так я розумію?
67.3. Так.
Шановні колеги, я прошу вас. Ну не кричіть. Я ж до комітету звертаюся. Комітет пропонує. Будь ласка, сформулюйте яка пропозиція від комітету.
67.3 залишити перший, другий, третій абзаці. Четвертий абзац скасувати. Тобто частково задовольнити позицію народного депутата Богословської. Так, строку 1126 по кодексу.
Шановні колеги, я ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. Все за процедурою. Ну чого ви, я прошу вас, Романе Михайловичу, я прошу вас. Прошу голосувати. Голосуємо. [[17:33:06]] За-251 Рішення прийнято. Тепер увага. Ставлю на голосування статтю 67. Прошу голосувати. [[17:33:28]] За-252 Рішення прийнято. 68 поправка. Шановні колеги, ставиться на голосування 68 поправка. Прошу голосувати. Стаття 68, я перепрошую. Ставлю на голосування статтю 68. Прошу голосувати. [[17:34:05]] За-254 Стаття 68 прийнята. Стаття 69. Поправка 275, Бондаренко. Не наполягає. Коновалюк? Ні. Юрій Кармазін. Є Кармазін? 277 поправка. Мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я хочу, щоб ви зрозуміли, що якщо ми тільки введемо цей кодекс з 1 січня, ми зробимо величезну шкоду для цієї держави, яка називається Україна, ми зробимо перший крок до знищення цієї держави. Через те я все буду робити для того, щоб показати вам, що недолугі є поправки. Я пропоную вилучити частину 69.1, яка називається: „банки та інші фінансові установи відкривають поточні та інші рахунки платникам податків, юридичним особам як резидентам, так і не резидентам незалежно від операційно-правової форми, відокремленим підрозділам та представництвам юридичних осіб, фізичним особам, підприємствам та фізичним особам, які проводять незалежну професійну діяльність лише за наявності документів, виданих органами Державної податкової служби, що підтверджують взяття їх на облік у таких органах. Оскільки реєстрація відкриття рахунків податкових вимагає часу і коштів, але не може залежати від податкової реєстрації фізичної чи юридичної особи і має регулювати.
Ставлю на голосування 277 поправку. [[17:35:51]] За-40 Поправка не підтримана. 278 поправка. Мікрофон Юрія Кармазіна.
Поправка 278 стосується того, щоби статтю 69.2 викласти в такій редакції: „Банки та інші фінансові установи зобов’язані надсилати до органу Державної податкової служби повідомлення у вигляді електронного документу про відкриття або закриття рахунку платника податків, юридичної особи, у тому числі відкритого через його відокремлені підрозділи, чи самозайнятої фізичної особи невідкладно після відкриття, закриття рахунку, включаючи день відкриття. У разі відкриття або закриття рахунку платника податків банка, у тому числі відкритого через його відокремлені підрозділи, повідомлення надсилаються в порядку, визначеному цим пунктом лише в разі відкриття або закриття кореспондентського рахунку”. Шановні народні депутати! Я прошу підтримати цю поправку, по-перше. По-друге, вважаю ту аргументацію, яка наведена комітетом, абсолютно безпідставною. І по-третє, ще раз наголошую. Цей Податковий кодекс – це перший крок до руйнування.
Ставлю на голосування поправку 278. Прошу визначатись. [[17:37:24]] За-42 Поправка не підтримується. Поправка 280 Юрія Кармазіна. Мікрофон.
Поправка 280, шановні народні депутати, до цього самого антидержавного документу, який збурив сьогодні мільйони громадян в Україні, який не дає їм спати, який не дає думати і бути впевненому в завтрашньому дні всю країну. Я переконаний, що мої слова дойдуть і до Президента Віктора Федоровича Януковича. Моя стурбованість дойте, долетить до кожного громадянина. Я звертаюсь до міністерства фінансів, до безсердечного Азарова. Я звертаюся до вас всіх і пропоную, давайте цей кодекс покращимо. По-перше, почуємо гарантію, що буде третє читання. Давайте, прогарантуйте, що буде третє читання. А поки що пропоную вилучити частину 69.3: «Орган Державної податкової служби протягом трьох робочих днів з дня отримання повідомлення від фінустанови про відкриття рахунку зобов’язує направити повідомлення про взяття рахунку на облік або відмову у взятті органом Державної податкової служби рахунку на облік.
Ставиться на голосування поправка номер 280 Юрія Кармазіна. [[17:38:57]] За-25 Поправка не підтримується. Володимир Бондаренко, 281-ша. Ні. 283-тя, Анатолій Кінах. Ні. Шановні колеги, ставлю на голосування статтю 69. Прошу голосувати. Стаття 689. [[17:39:38]] За-251 Статтю прийнято. 285 поправка, Шаманов. Ні. Мартиненко, 286-та. Ні. Мартиненко, 287-ма. Ні. Колесніченко, 289. Ні. Колесніченко, 291. Ні. Колесніченко, 292. Ні. Колесніченко. Врахована тут. Черноволенко, 296. Колеснічекно, 300 Мікрофон.
Уважаемые коллеги, вопрос идет о праве человека отказаться от идентификационного кода в связи с религиозными убеждениями. Есть прямое обращение Блаженнейшего Митрополита Владимира на имя Президента Украины Виктора Януковича о том, что он просит учесть, что этот вопрос решает не отдельный юрист, не отдельный священнослужитель. В отношении этого есть два решения двух синодов православной церкви, которые обращены к государственным органам управления, где в очередной раз обращают мнения или сведенью наших государственных деятелей о том, что есть такое понятие как свобода совести. И есть в идентификационном коде три шестерки, которые являются серьезной проблемой для счастья граждан нашего государства, это верующие. Поэтому в очередной раз я прошу вернуться к этому вопросу, о котором просил и Блаженнейший, и просили десятки тысяч наших избирателей, дать им возможность жить в государстве без идентификационного кода, а как это и было до настоящего момента, сохранить процедуру записи в паспорте. Это никоим образом не мешает учитывать граждан и платить им налоги. Благодарю.
Ставлю на голосування поправку номер 300.
Эта процедура сохранена, и в поправках Мирошниченка она четко выписана. [[17:41:55]] За-53 Поправка не приймається. Так, Колесніченко, 301-ша. Ми вже голосували її. Так, Колесніченко, 305-та. Ні? Богословська, 306-та і 307-ма. Ні? Колесніченко, 308. Ні. Колесніченко, 310. Ні. Так, Колесніченко, 314. Ні. Шпенов, 315. Ні. Колесніченко, 317. Ні. Богословська, 318. Каплієнко, 319 і Каплієнко, 320. Колесніченко, 324. Колесніченко, 325 і 326. Будь ласка, мікрофон Колесніченка.
Уважаемые коллеги, я в очередной раз обращаю ваше внимание о том, что в ныне действующем законодательстве с 2003 года сохранено право верующих исполнять обязанности перед государством оплачивать свои налоги, не получая идентификационного кода. Это проблема религиозных убеждений. Я не вижу в этом сложности, чтобы создавать конфликт между десятками тысяч законопослушных граждан, которые поддерживают государство, и теми идеями, которые мы вынашиваем. Сегодня мы имеем электронный реестр избирателей, где нет никаких цифр. Это стандартная процедура, стандартный документ, он устраивает всех. Почему такое же нельзя сохранить и для наших верующих, которые являются законопослушными гражданами нашего государства? Поэтому в очередной раз прошу сохранить ту процедуру, которая существует, - право отказа от идентификационного кода и регистрироваться по записи в паспорте: фамилия, имя, отчество, место рождения, дата рождения. Данных документов предостаточно, чтобы человек не уклонялся от налогов и сохранил свое отношение к государству в уважении и любви к нему. Спасибо.
Ще повторюю, що фактично ваші пропозиції враховані в пропозиціях Юрія Мірошниченка, де будь-яка людина віруюча може відмовитися від ідентифікаційного коду. Але тоді вступають дані паспорта і на підставі даних паспорту податкова буде вести окремий облік цих людей.
Ставлю на голосування поправку 326 Вадима Колесніченка. [[17:44:43]] За-46 Поправка не підтримана. Шановні колеги! Ставлю на голосування статтю 70-у. Прошу голосувати. Стаття 70-а. [[17:45:08]] За-245 Що, що? Да. Віталій Юрійович, скажіть, будь ласка, що це враховано.
Саме в цій статті в цьому розділі. Тут ідуть пропозиції Мірошниченка і одразу за ними пропозиції Колесніченка. Ось ці пропозиції, про які я згадував, вони враховані в пропозиціях, наданих Юрієм Мірошниченком.
Дякую. Шановні колеги, ставлю на голосування статтю 71-шу. Прошу голосувати. Стаття 71-ша голосується. Статтю голосуйте! [[17:46:04]] За-243 Поправка прийнята. А там що, треба особливі запрошення, щоб голосували? Тепер ставлю на голосування статтю 72-гу. Прошу голосувати. [[17:46:34]] За-248 Статтю прийнято. Йдемо, стаття 73-тя. Так, Шпенов – враховано. 332 поправка. Шпенов наполягає? Шаманов, 333-тя? Шпенов, 334-та? Мартиненко, 335-та? 336-та? Воропаєв не наполягає? Ні. Шпенов – ні. Костенко – ні. А де закінчується 73-тя? Так, 340-ва, Давиденко. Ні. Ставлю на голосування статтю 73-тю. Прошу голосувати. [[17:47:35]] За-248 Статтю прийнято. Ставиться на голосування стаття 74-та. Стаття 74-та, прошу голосувати. [[17:48:04]] За-247 Рішення прийнято. Так, поправка.
Так, поправка 345 Віталія Хомутинніка. Комітет врахував зауваження є у Юрія Кармазіна. Мікрофон Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Володимире Михайлович, я закликаю вас, як керівника Народної партії, приєднатися до моїх думок, я думаю, що і Віталій Юрійович відмовиться від своєї пропозиції. А справа в тому, що стаття: види перевірок, стаття 75 добавлена ним і погіршена ситуація по відношенню до того, що було в першому читанні, набагато гірше. Я не розумію, чому ця частина на скільки фіскально перенавантажена. Тут зараз органи Державної податкової служби мають право проводити камеральні, документальні, планові або позапланові, виїзні або невиїзні та фактичні перевірки. Тут далі пишеться, що це таке, як їх їдять додаткові, планові, позапланові, документальні виїзні, документальні невиїзні, фактичні і так далі. Шановні, ну, ви що? Ну, ви просто хочете все зупинити, весь бізнес? Ну, не можна цього робити. Давайте залишимося в редакції першого читання хоч.
Будь ласка, Юрій Віталійович.
Шановний Юрій Анатолійович, я вас переконую, що редакція першого читання, вона – гірша. Тому що всі ці перевірки, які є і документальні, і камеральні, виїзні, невиїзні, фактично, вони є сьогодні не тільки в редакції першого читання, вони є в діючому законодавстві. Пропозиція моя, вона структурує всі ці перевірки і більш чітко їх виписує. Але я хотів би дещо додати до моєї ж пропозиції і викреслити останнє речення для стенограми, де йдеться. останнє речення: „а також здійснення фізичною особою підприємницької діяльності без державної реєстрації”. Для стенограми, ось це виключити і додати ще по тексту, де мова йде про 75.1.3, де мова йде про фактичні перевірки. Після слів „касових операцій, наявність ліцензій, патентів, свідоцтв”, додати „у тому числі, свідоцтв про державну реєстрацію”. Тобто це така технічна правка, яка більш чітко виписує ці норми і не буде правових колізій.
Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію про підтвердження поправки 345, Віталія Хомутинніка з урахуванням тих уточнень, які він оприлюднив. Прошу голосувати. [[17:51:28]] За-256 Поправка прийнята. Так, 346, Королевська наполягає? Ні. Далі, Ксенія Ляпіна, 348, мікрофон.
Шановні колеги! Ксенія Ляпіна, група „За Україну!”. Шановні, я звертаю увагу на те, що це, фактично, тест, ми хочемо мати перевірки чи ми хочемо мати якийсь інший інструмент. Вдумайтесь, крім документальних перевірок, тобто роботи з документами, водяться чи існують і підтверджуються і далі розвиваються так звані фактичні перевірки. Раніше вони називалися контрольні. Предмет цієї перевірки. Податкова перевіряє документи, а тут мова йде не про документи, про якийсь інший предмет перевірки. Власне кажучи, це ж питання оперативно-розшукової діяльності, всі інші юридичні факти. Податкова як орган контролю працює виключно з документами. І всі ті сфери, які ми хочемо перевіряти, вони є в документальних перевірках, ми їх можемо перевіряти планово або позапланово, в залежності від підстав. Але саме документів. І тому категорично не можна припускати будь-який інший предмет перевірки, ніж документи для податкової.
Будь ласка, завершіть свій. Мікрофон.
Інакше ми виводимо податкової в ранг слідчої служби. Це не можна робити.
Так, комітет, будь ласка.
Фактично ця термінологія вона сьогодні існує. Ми дещо переробили цей пункт, який стосується контрольних перевірок. Перейменували фактичні перевірки, тому що вони відображають суть цих перевірок, тобто мова йде про перевірки підакцизних товарів, коли податківець може перевірити тільки після того, коли подивиться, чи відповідають критеріям акцизні марки в підприємця. Мова йде про перевірку розрахункових операцій. Тобто чіткий перелік підстав, коли може прийти податківець без попередження та перевірити наявність тих чи інших документів та матеріалів. Це знову ж таки підакцизні товари, розрахункові операції.
Шановні колеги, ставлю на голосування поправку 348, автор Ксенія Ляпіна. [[17:54:16]] За-16 Поправка не підтримана. Ірина Горіна, поправка 349. Ні. Ксенія Ляпіна, 352 поправка. Мікрофон, будь ласка.
Ця поправка. Ксенія Ляпіна, група „За Україну!”. Ця поправка стосується того самого ж предмета. Я хочу заперечити слова про те, що це перевірки сьогодні існують. Так, вони існують, а ми для того проводимо реформу, щоб у нас існував порядок, а не невідомо які перевірки. І я повертаюся до того, що фактично ви сказали, що чіткий є перелік об’єкту контролю фактичних перевірок. Немає чіткого переліку. Якщо подивитися, що ви маєте на увазі, то тут взагалі ця діяльність, яка віднесена до компетенції податкової. І зокрема, наприклад, діяльність, яка взагалі неприродна, це перевірка трудових відносин. Це надто широка сфера. Вона фактично мову веде не про документальну роботу, а фактично мова йде про оперативно-розшукову та ще й до людей. Тому що наймана особа, яку будуть перевіряти щодо трудових відносин, це громадянин, якого будуть перевіряти податкові органи майже як міліція, майже як слідство. Скільки можна органів слідства мати в державі.
352 поправка голосується, автор – Ксенія Ляпіна. [[17:55:57]] За-22 Поправка не підтримана. 353-тя, Горіна не наполягає. Богословська 354, не наполягає. Ставлю на голосування. Мікрофон, будь ласка, Анатолія Кінаха.
Дякую. Я звертаюсь, шановні колеги, в першу чергу до урядової ложі і до голови профільного комітету. Для нас всіх не є секретом, що по оцінкам і міжнародних експертів податкова система України є одна з найгірших у світі і головна проблема, крім загального фіскального тиску це недосконала система адміністрування. Середньостатичний український платник податків біля 700 годин на рік витрачає на з’ясування стосунків з податковою адміністрацією. І по рівню підприємницьких свобод ми знаходимося за 150 місцем в світі. Тому я пропоную, маючи на увазі, що це протирічить і програмі Президента України, з точки зору дерегуляції підприємницької діяльності, перенести статтю 75 в контексті перевірок на третє читання. В такій редакції не приймати, бо це буде погіршувати умови підприємницької діяльності. Дякую.
Шановні колеги! Я ставлю на голосування статтю 75-ту. Прошу голосувати. Ну як? 75 стаття голосується. Зніміть голосування, будь ласка, дайте ж від уряду, про що йде мова?
Мова йде про те, що у нас було дуже багато дискусій на цю тему і статтю, яку ми щойно розглядали вона якраз системно викладає позицію для того, щоб не було абсолютних зловживань фіскальними органами, які зараз можуть дійсно, робити такі зловживання. Тому позиція комітету і уряду за те, щоб зараз народні депутати підтримали і проголосували за статтю 75-ту.
Тому я ставлю на голосування, прошу уваги, статтю 75-ту і прошу голосувати. [[17:58:21]] За-248 Статтю прийнято. Ставлю на голосування статтю 76. Прошу голосувати. [[17:58:46]] За-240 Статтю прийнято. Стаття 77. Поправка 365. Королевська. Вона врахована тут. Ставлю на голосування статтю 77. Прошу голосувати. [[17:59:27]] За-245 Статтю прийнято. Стаття 78. Королевська. 368 поправка. Ні. Ставлю на голосування 78 статтю. Прошу голосувати. [[18:00:04]] За-240 Стаття прийнята. 79 стаття. Шаманов. Поправка 377. Ні. Мартиненко. 378. Мартиненко. 379. Ні. Шпенов. 382 поправка. Бондаренко. 385. Шпенов – 380. 380-та? Зараз йдемо до 380-ї. 380-та Хомутинніка врахована стаття. Мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу! Чим далі ми просуваємо далі по кодексу, тим зрозуміліше, що ми будуємо навіть не фашистську таку країну, а страшну країну. Саме до цього якраз відноситься і те, що тут передбачено: „Документально невиїзна перевірка здійснюється в разі прийняття керівником органу державної податкової служби рішення про її проведення та за наявності обставин для проведення документальної перевірки, визначених.” і так далі. Для чого ми це робимо? Зрозуміло, що всі ці додаткові перевірки ні до чого хорошого не приведуть, є підстави – можна порушити і кримінальну справу і все інше. Через це я пропоную цю поправку не враховувати. І взагалі цю статтю треба, 79-ту, переносити на третє читання щодо особливості проведення документальної. чи вона раніше називалась „виїзна позапланова перевірка” і просто треба відмовлятися від них.
Шановні колеги! 380 поправка, автор Хомутиннік, комітет її врахував.
Врахував. Це діюча редакція закону 2181.
Але оскільки наполягання є депутата. Я ставлю на голосування пропозицію про підтвердження поправки 380. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[18:02:37]] За-245 Поправку прийнято. Так шановні колеги, поправка 387 Юрія Кармазіна. Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Я наголошував неодноразово про те, щоб ті перевірки, які ви плануєте проводити, це є знищення бізнесу, це є продовженням того, що зараз витворяється в районах і областях, де тільки наявність політичної забарвленості щось вирішує в сфері бізнесу, але й те вже не допомагає, уже „гризуться” сині з синіми і іншими „червоними”, і іншими й іншими. Тому я пропонував викласти 79 з точкою 2 в такій редакції: „Документальна виїзна позапланова перевірка здійснюється на підставі рішення суду за наявності хоча б однієї з таких обставин” і далі перелік цих обставин. Абсолютно цивілізовано: є підстави, прийшли до суду, суд дав дозвіл, тоді все відбувається як положено. Але суд, принаймні контролюватиме, щоб не було свавілля, яке зараз відбувається і яке ви хочете узаконити на довгі роки.
Ставлю на голосування поправку 387-му. Прошу, визначайтесь. [[18:04:17]] За-50 Поправка не підтримана. 388, Давиденко. 389, Мельник. 389, Палиця. Каплієнко, 391-ша. Врахована. 392, Грицак. Шпенов, 395-та. Грицак, 396-та. Богословська, 397-ма. Шпенов, 398-ма. Давиденко, 399-та. Шпенов, 400. Катеринчук, 403-тя. Не наполягає. Грицак, 404-та. Давиденко, 405-та. Не наполягає. 409, Власенко, мікрофон.
Дякую, Володимире Михайловичу! Тут зазначено, що ця поправка врахована по суті в іншій редакції, але мені абсолютно незрозуміло, по-перше, де вона врахована? В якій іншій редакції? Тому що, коли тільки що голосували за поправку 380, то ми практично повністю змінили редакцію статей 79.1, 79.2 і 79.3. А моя поправка 409 була до статті 79.2.13. Тому, ще раз підкреслюю, мені абсолютно незрозуміло, де вона врахована, як вона врахована, і в якій іншій редакції. Редакції іншої бути не може, тому що в попередній редакції, в редакції першого читання стаття 79.2.13 надавала можливість Податковій службі проводити перевірку на підставі інформації якоїсь, тої, що невідомо звідки з’явилася і тої, що потім невідомо куди піде. А не на підставі заяв, як це передбачено діючим законом. Тому ще раз, мені не зовсім зрозуміло, по якій суті і в якій редакції врахована моя поправка №409.
Будь ласка, Віталій Юрійович.
Це діюча норма законодавства, що забезпечує можливість здійснення функцій, покладених на органи ДПА. А по тексту, де вона врахована, ну, подивіться всі свої пропозиції і знайдете.
Шановні колеги, ставлю на голосування 409 поправку Сергія Власенка. [[18:06:45]] За-46 Поправка не підтримана. Так. Поправка, яка? Я запитував вже. Так, будь ласка, повернемося до 403, нема проблем. Микола Катеринчук, будь ласка. Будь ласка.
Микола Катеринчук, Європейська партія України. 403 поправка. Суть цієї поправки полягає в тому, щоб в разі проводиться платників податків перевірка, то протягом чотирьох послідовних базових звітних періодів в податкової звітності відображається від’ємне значення об’єкту оподаткування. Це дуже важлива поправка, я просив би її врахувати, в зв’язку з тим, що в разі, якщо ця норма не буде врегульована, Податкова фактично не буде мати підстав адмініструвати цей податок. Тому на користь цієї пропозиції, просив би підтримати.
Я хотів би прокоментувати. Фактично мова йде про те, що якщо підприємство збиткове і показує три останні квартали збитки, то податкова має право перевірити це підприємство. Це одна із підстав. І, фактично, це норма чинного законодавства. Тому, я вважаю, що вона має залишитися.
Ставлю на голосування поправку 403. [[18:08:27]] За-27 Поправка не підтримана. Так, поправка 412, Сергій Власенко, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Знову ж така сама ситуація. Врахувавши поправку 380, ми по суті повністю змінили текст статей 79.1, 79,2 і 79.3. Тому мені знову таки. тут навіть немає посилання на те, що вона відповідає, відбиває якісь тенденції чинного законодавства. Тут просто написано “враховано в іншій редакції”. Мені абсолютно не зрозуміло де вона врахована. Оскільки вона регулює абсолютно інші правовідносини, які не попали в статтю 79.3.
Ставлю на голосування 412 поправку. [[18:09:35]] За-10 Поправка не підтримана. Поправка 414, Сергія Власенка. Наполягаєте на ній? Мікрофон.
В редакції першого читання стаття 79 зі значком 4 визначала специфіку проведення перевірок підрозділами податкової міліції Державної податкової служби. В остаточній редакції ця стаття абсолютно повністю зникла і відповідно немає на сьогоднішній день жодної специфіки проведення будь-яких перевірок підрозділами податкової міліції Державної податкової служби. Тому ще раз задаю питання доповідаючому. Де враховано в іншій редакції мою поправку 414? Тому що це питання взагалі не врегульовано на сьогоднішній день цим кодексом.
Сергію Володимировичу.
Ставлю на голосування 414 поправку. [[18:10:45]] За-38 Поправка не підтримана. Святаш, 415. Не наполягає. Бондаренко, 416. Логвиненко, 417. Шпенов, 418. Кінах Анатолій Кирилович, 419. Мікрофон, будь ласка.
Дякую. Шановні народні депутати, вчора відбулося засідання порядку 40 об’єднань-асоціацій промисловців, підприємців, роботодавців України. І я, виконуючи їх доручення, хочу вас поінформувати, що ця стаття, яка формулює умови документальних виїзних позапланових перевірок, суттєво погіршує відносини платника податків і держави, погіршує умови підприємницької діяльності, інвестиційного клімату. Просять звернути увагу на те, що біля 14 випадків, на основі яких керівник відповідної державної податкової служби може призначити позапланову документальну виїзну перевірку. Тому є пропозиція прислухатися до їх думки і такі перевірки планові виїзні, позапланові повинні бути тільки на основі рішення суду, щоб урівноважити права платника податку і держави. Дякую.
Будь ласка, Віталій Юрійович.
Анатолій Кирилович, ну я вас переконую у тому, що у розділі перевірок щодо виїзних, щодо невиїзних ми не погіршили ситуацію. Я не знаю, про що ви зараз кажете, можливо, ви більш чіткіше обозначите ці позиції. Щодо того за рішенням суду чи ні проводити позапланову виїзну перевірку, то, на мою думку і на думку комітету, що має бути чіткий перелік підстав, на основі яких податкова має робити висновок робити перевірку позапланову чи ні. Це така позиція комітету. Але ви можете поставити, звичайно, на голосування.
Ставлю на голосування поправку 419, автор – Анатолій Кінах. [[18:13:10]] За-51 Поправка не підтримана. 420 поправка, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні панове міністри, інші капіталісти і регіонали! Звертаюсь до вас з приводу того, чого ви так не любите свого Президента Віктора Федоровича Януковича, портрети якого ви в себе повивішували в кабінетах? Саме через те звертаюсь до вас, що я також пропонував вам тільки через рішення суду ці позапланові перевірки робити. Нагадаю вам, що Законом України 2275 від 20 травня 2010 внесено зміни до Закону „Про Державну податкову службу” аналогічні тим, що внесено пропонує кодекс. Але Президент не погодився з тим, що позапланові перевірки будуть проводитись на підставі рішення керівника податкового органу. Тому при підписанні цього закону він записав, що скасовується право керівника призначати позапланові, тобто Президент підтримує норму, що позапланові податкові перевірки можуть проводитись виключно на підставі рішення суду. Це правило повністю відповідає як передвиборній програмі Президента.
Ставлю на голосування поправку 420 Юрія Кармазіна. [[18:14:43]] За-51 Поправка не підтримана. Так, Каплієнко, 421 поправка, мікрофон будь ласка, мікрофон. Задирко, так, так.
Там, Володимир Михайлович, там кілька народних депутатів, в тому числі Задирко. Будемо говорити Задирко.
Так, так. Будь ласка.
Насправді формулювання, яке дає комітет, відхиляючи цю поправку, вона досить унікальна. Я хочу процитувати її: „Крім того, призведе до перевантаження судових органів та залежності виконавчої влади від судової”. Позапланові перевірки здійснюються лише при встановленні відповідних фактів. То єсть, мені здається, що це для «95 кварталу» досить така нормальна шутка. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 421. [[18:16:08]] За-18 Поправка не підтримана. Далі, шановні колеги. Богословська, 422 поправка. Не наполягає? Тепер увага. Ставлю на голосування статтю 79, стаття 79. Прошу голосувати. [[18:16:38]] За-240 Стаття прийнята. Стаття 80, йдемо. Шаманов, 425-та. Мартиненко, 426-та. Ксенія Ляпіна, 428-ма. Мікрофон.
Дякую. Ксенія Ляпіна Партія «За Україну!». Шановні колеги, звертаю увагу, це ті самі фактичні перевірки, які раніше називались «контрольні перевірки». І тут починається якраз викриватись все те, про що я говорила попередній раз. Безумовно, треба подякувати комітету, вони докорінно переробили її порівняно з першим читанням і дещо внесли, певно, якісь додаткові обмеження, які треба вітати. Однак, головні обмеження не настали щодо предмету перевірки трудових відносин, на жаль, поле залишилось занадто широким і нез’ясованим. Таким чином саме через ці фактичні перевірки і будуть відбуватися всі ті події, яких хочемо уникнути, а саме: переслідування бізнесу, у будь-який момент без попередження будь-яку кількість разів я звертаю увагу, на фактичні перевірки не поширюються жодні обмеження. Можуть перевіряти бізнес, який чомусь не сподобався керівнику того чи іншого податкового органу. І таким чином, фактично можуть.
Будь ласка, завершіть виступ.
Дозвольте мені закінчити. Ще я хочу звернути увагу. Оскільки ця стаття докорінно перероблена, порушується моє право надати пропозиції до тієї статті, тому що вона повністю не відповідає тому, що було в першому читанні, 80 пункт.
Дякую. Будь ласка.
Справа в тому, що ваша пропозиція була взагалі про те, щоб вилучити весь блок, який стосувався контрольних перевірок. Комітет переробив статтю 80 і прописав порядок проведення фактичних перевірок з чіткими критеріями, з чіткими вимогами. Тому що раніше стаття, яка стосувалася цього ж виду перевірок, контрольних перевірок, вона була дуже така стисла і закінчувалася наступною фразою: «Порядок проведення контрольних перевірок, а також оформлення їх результатів, встановлюється Кабінетом Міністрів». Тобто, навіщо нам встановлювати, надавати Кабінету Міністрів додаткове, щоб вони робили, прописували всі ці речі, які ми прописали в законі.
Ставлю на голосування поправку 428. Автор – Ксенія Ляпіна. [[18:19:43]] За-39 Поправка не підтримується. Поправка 429, Мартиненко. 430, Горіна. 431, Катеринчук. 432, Королевська. Логвиненко, 435. Кінах Анатолій Кирилович, 437. Не наполягає? Шановні колеги, є всі підстави поставити на голосування статтю 80. Що, що? Шановні колеги, заспокойтесь. Голосується. Шановні колеги, стаття 80. Прошу голосувати. [[18:20:45]] За-250 250 – «за», стаття прийнята. 81-а стаття. Шаманов. Зараз. Йдемо до 443. 443-а поправка Хомутинніка врахована комітетом. Мікрофон Юрія Кармазіна.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу! 443-а поправка повністю змінює підстави умов і проведення допуску посадових осіб органів Державної податкової служби до проведення документальних виїзних і фактичних перевірок. Я не кажу вже, що ігнорується право Президента і його пропозиція про те, щоб це за рішенням суду. Ну так співпадає, що Кармазін давно висловлювався, що це має бути тільки за рішенням суду. Ну співпали такі речі. Ви не хочете цього робити. Ви далі пишете, що це вправі приступити податкова служба до проведення документальної перевірки виїзної або іншої перевірки за наявності підстав для проведення визначених цим кодексом і так далі на підставі керівника, посадову особу органу Державної податкової служби. Через це я прошу вас не враховувати 443-у поправку. І, крім всього іншого, Ксенія Ляпіна права, в цих статтях.
Шановні колеги, комітет врахував цю поправку. В зв’язку з наполяганням депутата я буду ставити на голосування пропозицію про підтримання поправки 443, автор Юрій. Віталій Хомутиннік. Прошу голосувати. [[18:22:51]] За-247 Поправка підтверджена, тобто прийнята. 446 поправка, Власенка. Мікрофон, будь ласка.
Дякую, Володимир Михайлович. Шановні колеги, цим кодексом ми надали можливість податковій службі, органам податкової служби проводити, по суті, будь-які перевірки за рішенням керівника. Ми зобов’язали платника податків підписувати всі документи, які прийме податкова служба під час перевірки: акти за результатами перевірки. Я ж кажу ще раз, слава Богу, що хоч не розстрілюємо людей за те, що вони не підписують ці акти. Це з одного боку. З другого боку, ми не надаємо платнику податків під час проведення перевірки єдиний документ, який він може оскаржити, - це рішення про проведення перевірки. Ми надаємо йому якесь направлення, яке має невідомий статус, яке не є рішенням податкового органу і, відповідно, яке неможливо оскаржити в суді. Тобто ми позбавляємо платника податків будь-якої можливості оскаржувати незаконність проведення перевірки. Я пропоную до статті 81 зі значком 1 додати такий абзац, що «рішення про проведення перевірки пред’являється платнику податків.»
Завершуйте, будь ласка.
пред’являється йому негайно після вчинення дій, передбачених підпунктом 75.1.3», - і далі за текстом. Ще раз підкреслюю: рішення про проведення перевірки – це єдиний документ, який можна оскаржити.
Дякую. Ставлю на голосування поправку 446-ту. Прошу визначатися. [[18:24:47]] За-33 Поправка не підтримана. Власенко, 448 поправка. Мікрофон, будь ласка.
Ця поправка, знову-таки, стосується того ж самого питання, а саме: можливості визнання недійсними результатів перевірки у випадку, якщо платнику податків до проведення перевірки не буде надане відповідне рішення керівника органу Державної податкової служби про проведення такої перевірки. Це є нормально і логічно. Якщо платник податків не отримав рішення про проведення перевірки, то така перевірка є незаконною і відповідно її наслідки нікчемні. Саме тому пропоную цю поправку підтримати. Дякую.
Ставлю на голосування 448 поправку. [[18:25:49]] За-14 Поправку не підтримано. Так, Каплієнко, 454-та і Задирко, мікрофон, будь ласка.
Депутат Задирко. Справа в тому, що знову таки, написано: враховано в іншій редакції. Я не знайшов, в якій іншій статті це враховано. Тобто тут досить детально виписана процедура, як треба діяти в той чи інший спосіб, але не зрозуміло, де це передбачено.
Будь ласка.
Треба дивитися по тексту. Тут слово „повинні” замінюється на слово „мають право”, то якщо ви уважно подивитеся по тексту, ви знайдете.
Так, що ставити на голосування, чи?
Ну. якщо є бажання, поставити на голосування, то так, але позиція комітету – відхилити цю поправку.
Не треба, автор знімає поправку. 455, Давиденко. Мікрофон, будь ласка.
Я прошу врахувати це доповнення до 81 статті і яке говорить про те, що за відсутності згоди власника житлового приміщення, допуск посадових осіб проводиться за. на підставі рішення суду відповідного. Прошу підтримати. Дякую.
Шановні колеги, ставлю на голосування 455 поправку. [[18:27:34]] За-11 Поправка не підтримана. Так, шановні народні депутати, ставлю на голосування 81 статтю. Прошу голосувати. [[18:27:57]] За-242 Статтю прийнято. Так, Шаманов, 457-ма поправка. Мартиненко, 458. Так, 463 поправка Юрія Кармазіна. Ви наполягаєте на ній, Юрій Анатолійович? Мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановний Володимир Михайлович, шановний Віталій Юрійович! Я пропоную частину 82.1 викласти в такій редакції: „Тривалість виїзної перевірки не повинна перевищувати для планової виїзної перевірки 20 робочих днів, а щодо суб’єктів малого підприємництва 10 робочих днів. Позапланої виїзної перевірки 10 робочих днів, а щодо суб’єктів малого підприємництва 5 робочих днів”. Цього часу абсолютно достатньо, щоб ознайомитися, тим більше, що не просто треба ходити туди і вимагати щось і щось ще бачити там, коли є і так матеріали всі. Цього часу в кілька разів більше є, ніж потрібно для реалізації цих вимог щодо дійсно перевірки. Перевіряти треба ті підприємства-монстри, які відраховують все на Кіпр і в інші зони офшорні, про що я став.
Ми врахували вашу поправку, але в редакції 456-ї поправки за моїм ім’ям. Саме такий термін там і прописаний, тобто 10 робочих днів і 20 робочих днів, і п’ять робочих днів для малого підприємництва.
Юрій Анатолійович, наполягаєте на голосування вашої поправки? Знімає Юрій Анатолійович. 465 поправка, ну, воно також враховано там. Мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін. Тут я пропоную позапланову виїзну перевірку на термін не більше як 5 робочих днів може продовжити керівник, а стосовно суб’єктів малого підприємництва – 2 робочі дні. І 5 робочих днів – це планової виїзної на термін не більше десяти, а стосовно малого підприємництва - 5 робочих днів. Я хотів би, щоб Віталій Юрійович сказав, де вони врахували і чи врахують у майбутньому, бо я поки що не знайшов. Де ви це врахували? От саме так, як я записав.
Дякую. Подивіться 456-ту мою поправку. Тут сказано: щодо суб’єктів малого підприємництва, то продовження може бути не більше, як на 2 робочих дня, інших платників податків – 5 робочих днів. Тобто саме так, як ви і запропонували.
Наполягаєте, Юрію Анатолійовичу, на цій.? Ні, наполягаєте. Дякую. 466-та, Шевчук. Не наполягає. Шпенов, 467-ма. Анатолій Кінах не наполягає. Горіна не наполягає. Шевчук не наполягають на своїх поправках. Шановні колеги, ставлю на голосування статтю 82-гу, 82 статтю. Прошу голосувати. [[18:31:18]] За-246 Прийнято рішення. Далі йдемо. Ставлю на голосування, якщо немає заперечень, статтю 83-тю. Прошу голосувати. [[18:31:48]] За-243 Статтю прийнято. Поправка 474, Сергій Власенко. Наполягаєте на ній? Мікрофон.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, стаття 84 із значком 3 регламентує порядок проведення експертизи рішенням керівника органу Державної податкової служби. При цьому абсолютно не враховується ситуація, яка може виникнути під час проведення перевірки, коли платник податків не заперечує проти проведення такої експертизи або навпаки сам на ній наполягає. Саме на врегулювання цих питань і скерована моя поправка. Однак, як зазначили мені тут у висновку і обґрунтуванні, що ця поправка перевантажує зміст кодексу, а питання вирішено по суті спеціальним законодавством про експертизу. Тобто коли ініціатором експертизи виступає орган Державної податкової служби, то це питання спеціальним Законом про експертизу не вирішено, а коли платник податків, то воно виявляється вирішено спеціальним законом про експертизу. Тому я прошу цю поправку розглянути і врахувати воно носить абсолютно технічний характер і говорить про те, що якщо платник податків погоджується або є ініціатором експертизи, то він має право обрати експерта, не більше того.
Вибачте, позиція комітету відхилити цю пропозицію. І, на жаль, нам не вистачало ваших юридичних знань при доопрацювання в робочих групах.
Ставлю на голосування поправку 474-ту. [[18:33:33]] За-8 Поправку не підтримано. Юрій Кармазін, 477 поправка. Мікрофон.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Моя пропозиція, шановний Віталіє Юрійовичу, стосується того, що за навмисне надання висновків, що містять неправдиві відомості, або відомості, що суперечать закону, а також за розголошення відомостей, що становлять комерційну таємницю отриманих при проведенні експертизи, експерт несе відповідальність встановлену законом. Окремо хочу для вас пояснити і для Кабміну, що експертиза – це кримінально-процесуальне поняття, не треба плутати з висновками експерту, це зараз тільки висновки експерта. І, шановні, перед тим, як ви поставите на голосування, шановний Володимир Михайлович, звертаюсь до вас, у відповідності до статті 19-ї Закону „Про Регламент Верховної Ради” [[пункт 5]] Верховна Рада може прийняти рішення щодо одноразової зміни тривалості пленарного засідання, це рішення після продовження після 18-ої години більш як на 15 хвилин, приймається Верховної Радою на додатковому пленарному засіданні того ж дня. Вважаю подальші дії знущаннями над депутатами, прошу.
Мікрофон ввімкніть. Шановні колеги!
Прошу, шановний Володимир Михайлович! Ставити на голосування мої поправки, я в засіданні Верховної Ради, яке проводиться з порушенням Закону України про Регламент приймати участі не буду. Приступлю до ранішнього засідання. [[Оплески]] Спасибі за аплодисменти, я думаю, що ви аплодуєте зараз ні мені, ви аплодуєте тому, що в державі має бути верховенство закону. Я подав в суд.
Дякую. Прошу заспокоїтись, шановні колеги. Я ставлю на голосування поправку 477, Юрія Кармазіна. [[18:35:51]] За-35 Поправка не підтримана. Шановні колеги, ставлю на голосування статтю 84. Прошу голосувати. [[18:36:15]] За-251 Статтю прийнято. Тепер далі, шановні колеги. Тищенко 482 поправка. Наполягає? Ні. Давиденко 485-та. Наполягає? Ні. Далі. Шановні колеги, спокійно. Чорноволенко 496-ша. Наполягаєте? Мікрофон Чорноволенка.
Так, наполягаю, Володимире Михайловичу. Прошу поставити на голосування.
Ставлю на голосування 496 поправку. [[18:37:14]] За-3 Поправка не підтримана. Шановні колеги, ставиться на голосування стаття 85. Прошу голосувати. [[18:37:45]] За-244 Статтю прийнято. Так, наступна стаття 86-та. Яка сторінка у нас? Шановні колеги! Ставлю на голосування статтю 86. Зніміть з голосування, будь ласка. Ксеня Ляпіна яка поправка? Мікрофон. Яка?
Ляпіна, партія „За Україну!” 524 поправка вказана, що вона редакційно врахована. Хоча я звертаю увагу народних депутатів, стаття докорінно переписана вона в іншій редакції викладена. Це дуже важлива стаття „Оформлення результатів перевірок”. Я звертаю увагу, що в мене є зауваження вже до нової редакції, ви позбавляєте мене права дати такі зауваження. Я дала до редакції першого читання. Це не відповідає 116 статті Регламенту України, я ще раз наполягаю на цьому, ви позбавляєте нас права змістовно працювати над текстом, бо є суттєві зауваження саме вже до нової редакції. Вона краща ніж редакція першого читання, але там є суттєві недоліки, які можуть призвести до хибних наслідків.
Ставиться на голосування поправка 524 автор Ксеня Ляпіна. [[18:39:44]] За-12 Поправка не підтримана. Таким чином шановні колеги, ставлю на голосування статтю 86. Прошу голосувати. [[18:40:09]] За-245 Статтю прийнято. Так наступна стаття 87. Ярослав Джоджик, будь ласка, 530 поправка.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановні колеги, в реальній українській економіці в останні роки склалася ситуація, коли одні і ті ж великі платники податків мають серйозне відшкодування платежів з бюджету, наприклад по ПДВ донедавна сума була біля 30 мільярдів гривень. І ті ж платники податків не можуть заплатити податок на прибуток через те, що вони не мають достатньої кількості обігових коштів. Очевидно така ситуація є дуже несправедливою, тому що держава з однієї сторони продовжує бути винною і з другої сторони нараховує податкові відповідні штрафні санкції. Пропонується, щоб надати платникам податків безумовне право вимагати оплату його грошових зобов’язань або погашення податкового боргу шляхом заліку непогашених зустрічних грошових зобов’язань відповідного бюджету. В заключенні комітету.
Будь ласка, завершуйте.
От така форма заборонена.
Я прошу, вкладайтесь в межах 1 хвилини, будь ласка.
в заключенні комітету зафіксовано те, що воно заперечує відповідному бюджетному законодавству. Є пропозиція зафіксувати цю проблему, тому що жодна інша проблема не є настільки дискримінаційною по відношенню до реального підприємницького сектору.
Дякую. Я ставлю на голосування поправку 530-ту. [[18:42:18]] За-18 Поправка не підтримана. Так, ставиться на голосування стаття 87-ма. Прошу голосувати. [[18:43:01]] За-246 Стаття прийнята. Шановні колеги, ставиться на голосування 88 стаття. Прошу голосувати. Чого ми не голосуємо? Зніміть з голосування. Голосується стаття 88. Шановні народні депутати, не поправка, а голосується 88 стаття. Ставлю на голосування 88 статтю. Прошу голосувати. [[18:43:59]] За-255 Статтю прийнято. Так. 89 стаття.
547 поправка. Прохання залишити в редакції першого читання, тобто не підтримати.
Ви маєте на увазі поправка Шпенова?
Так. Переголосувати, якщо можна.
Я, шановні колеги, таким чином поставлю: я поставлю на голосування про підтримку поправки, якщо вона не буде підтримана, залишається позиція комітету у першому читанні варіант. Нема заперечень?
Ні, ну, так і треба.
Я ставлю на голосування про підтримку поправки 547, прошу визначайтесь. [[18:44:49]] За-2 Залишається редакція в першому читанні. 548, Сергій Власенко. Мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги, зазначена поправка скерована на те, щоб регламентувати абсолютну процедуру взаємин платника податків із податковим керуючим, відповідно вона детально розписана. Мені абсолютно не зрозуміло, де вона там врахована по суті. Оскільки в цій, саме в цій статті вона абсолютно не врахована. Тому з метою уникнення зловживань у цій сфері прошу підтримати цю поправку.
Ставиться на голосування поправка 548. Прошу визначатись. [[18:45:42]] За-9 Поправка не підтримана. Ставлю на голосування статтю 89. Прошу голосувати, стаття 89. [[18:46:06]] За-255 Статтю прийнято. Тепер, шановні колеги, ставлю на голосування статтю 90. Прошу голосувати, стаття 90. [[18:46:30]] За-244 Статтю прийнято. Так, поправка 555. Сергій Власенко, мікрофон.
Дякую, Володимире Михайловичу. Ця поправка теж була скерована на уникнення будь-яких конфліктних ситуацій, пов’язаних із взаєминами, взаєминами по відновленню видаткових операцій на рахунках платників податків. А аргументація така сама, як і була в попередній поправці. Прошу підтримати.
Ставиться на голосування поправка 555. [[18:47:22]] За-16 Поправку не підтримано. Увага. Шановні колеги, ставлю на голосування статтю 91. Прошу голосувати. [[18:47:44]] За-255 Статтю прийнято. 92 стаття. Власенко, мікрофон, будь ласка. Поправка 556.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Тут поправка частково врахована, я вдячний комітету. Єдина дискусія, яка є, вона торкається строку, протягом якого вважається, що згода отримана, якщо немає відповіді або є відповідь органу державної податкової служби. У даному випадку я наполягав на трьох днях, а комітет встановив десять днів. Я би все-таки просив підтримати більш скорочений термін для того, щоб все-таки забезпечити права платників податків. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 556 Сергія Власенка. [[18:48:40]] За-25 Поправка не підтримана. Шановні колеги, ставлю на голосування статтю 92. Прошу голосувати. [[18:49:05]] За-254 Статтю прийнято. Далі, шановні колеги, йдемо. Стаття 93. Ставиться на голосування 93 стаття. Іде голосування. [[18:49:52]] За-243 Стаття прийнята. Наступні поправки. 566-та. Сергій Власенко, мікрофон. І 567-ма. Ваші дві поправки.
Дякую, Володимире Михайловичу. Якщо ця поправка не буде прийнята, у нас виникає певна колізія, оскільки дійсно чинне законодавство України щодо перетинання кордону, вірніше, чинне законодавство України щодо застосування операцій по податковому боргу передбачає лише у випадку, коли особа виїжджає за кордон на строк більше одного місяця. Якщо ми залишимо в такій редакції, як є, у нас буде колізія. Тому що так, як тут написано, то в перший день, коли особа перетинає кордон, відповідно може бути застосовано адміністративний арешт майна. І у нас кожен раз будуть колізії виникати. Саме тому, для уникнення цих колізій я і запропонував внести цю, задовольнити цю поправку. Дякую.
Ставлю на голосування 566 поправку. [[18:51:09]] За-24 Поправка не підтримана. Поправка 567. Сергій Власенко, мікрофон.
Не наполягаю.
Не наполягаєте. 569-та? Не наполягаєте, так? 570-та? Чорноволенко? Є Чорноволенко. 570-та.
Шановні друзі! В розділі цьому переплутано різні поняття і об’єднано те, що взагалі то не повинно бути об’єднано. Тому я пропоную першу частину, значить, пункт 94.2/6 залишити. А все, що після слова „або” викинути, бо це одне з іншим ніяк не пов’язано. Дякую.
Ставлю на голосування 570 поправку. [[18:52:14]] За-16 Поправка не підтримана. Так, Сергій Власенко, 571-ша? Ні. Ксенія Ляпіна, поправка 586, наполягаєте на ній?
Наполягаю. Ксенія Ляпіна, Партія «За Україну!». Шановні колеги, це якраз стосується адміністративного арешту майна, про який віце-прем’єр Колесніков публічно стверджував, що його нема у Податковому кодексі. Як бачите є, і звертаю увагу, без рішення суду. Якщо арешт на рахунках проводиться за рішенням суду, то арешт майна може проводитись без рішення суду. Звертаю увагу, що до такого майна відноситься не тільки нерухомість, а відносяться і товари, власне, і вносяться вони, навіть якщо знаходяться у виробництві і так далі. Моя поправка стосується того, щоб виключити те, що є оперативним майном підприємства для того, щоб податкова через цей механізм арешту без рішення суду не могла розорити підприємство, щоб ця норма не застосовувалась, як спосіб боротьби з платником податку замість того, щоб боротися за чесну сплату податків.
Шановні колеги, ставлю на голосування 586 поправку, автор – Ксенія Ляпіна. [[18:54:01]] За-19 Поправка не підтримана. Поправка 589, Чорноволенко. Мікрофон.
Шановні друзі, я вважаю, що цю поправку треба обов’язково підтримати. І тому прошу це зробити. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 589. [[18:54:36]] За-16 Поправка не підтримана. Ксенія Михайлівна, яка поправка? Мікрофон.
586.
Так ми 586-ту і голосували.
Ми проголосували 582-гу.
Ми голосували якраз.
Значить ви пропустили 582-гу.
Давайте тоді повернемся до 582-ої, тому що ми голосували 586-ту. Я її пропустив.
Добре. Ці поправки корелюються між собою, тому я просто продовжу аргументацію. Я звертаю увагу, що на 96 годин арештувати, наприклад, нерухоме майно, як я пропоную, не може нанести шкоду платнику, але якщо на 96 годин арештувати товари в виробництві, це може і нанесе шкоду платнику податку. І він не зможе потім розрахуватися за своїми зобов’язаннями. Навіщо ми це робимо? Навіщо ми залишаємо цей інструмент? Поясніть мені, будь ласка, яка логіка того, що ми залишаємо такі речі, щоб вони підпадали арешту без рішення суду.
Я ставлю на голосування поправку Ксенії Ляпіної. Прошу голосувати. [[18:56:04]] За-32 Поправка не підтримана. Тепер, шановні колеги, ставлю на голосування статтю 94. Прошу голосувати. Стаття 94, прошу голосувати. [[18:56:28]] За-250 Статтю прийнято. Так, наступна стаття. Так, так, 95-та. Так, шановні колеги, ставлю на голосування 95 статтю. Прошу голосувати. [[18:57:17]] За-244 Статтю прийнято. Тепер стаття 96. Так, шановні колеги, ставлю на голосування 96 статтю. Прошу голосувати. [[18:57:50]] За-245 Статтю прийнято. Так, 97-а стаття. Дивимося. Ставиться на голосування 97-а стаття. Прошу голосувати. [[18:58:16]] За-245 Прийнято. Ставиться на голосування 98-а стаття. [[18:58:39]] За-246 Шановні колеги, тепер ставиться на голосування 99-а стаття. 99-а стаття ставиться на голосування. [[18:59:02]] За-248 Прийнята. Шановні колеги, прошу уваги! Ставиться на голосування стаття 100. 100. Прошу голосувати. [[18:59:29]] За-244 Рішення прийнято. Ставиться на голосування 101-а стаття. [[18:59:52]] За-253 Ставиться на голосування стаття 102-а. [[19:00:15]] За-256 Рішення прийнято. Ставиться на голосування 103 стаття. [[19:00:35]] За-254 Статтю прийнято. Ставиться на голосування 104 стаття. [[19:00:58]] За-255 Рішення прийнято. Ставиться на голосування 105 стаття. [[19:01:19]] За-252 Рішення прийнято. Шановні колеги, там 106, 107, 108 – вони там повністю відпрацьовані, невеликі. Я їх ставлю разом на голосування: 106, 107, 108. Прошу голосувати. 106, 107, 108. [[19:01:53]] За-260 Рішення прийнято. Ставлю на голосування статтю 109. Прошу голосувати. [[19:02:14]] За-260 Прийнята стаття. Ставиться на голосування стаття 110-та. Прошу голосувати. [[19:02:35]] За-255 Рішення прийнято. Так, шановні колеги, прошу уваги. Вношу на голосування статтю 111. Прошу голосувати. [[19:02:59]] За-256 Так, тепер ставиться на голосування стаття 112. А може і 113-ту зараз? І сто. ставиться на голосування стаття 112, 113-та і 114-та. [[Шум у залі]] [[19:03:33]] За-258 Рішення прийнято.
115, 116.
Немає? Шановні колеги, ставиться на голосування стаття 115, 116 і 117. [[19:04:06]] За-249 Ставиться на голосування стаття. Чорноволенко є. [[Шум у залі]] Нє, нє, от тут же єсть. Чорноволенко, наполягаєте на ній?
Звісно, а як же? 118-та да, поправка до 118 статті. А як ми це взагалі так гамузом, по десять статей одразу беремо і приймаємо? Це неправильно, дивіться, поправка стосується пункту 118.3, от і пропонується його цілком вилучити з однієї простої причини, бо все, що треба було зробити, тобто банкам повідомити про платників податків, фізичних осіб, от. Вони це вже. це вже все прописано в статті 118.1. Навіщо це ще чіпати платників податків, якщо вони не повідомили про свою професійну діяльність, або про те, що вони є суб’єктами професійної діяльності? Це додаткове. фінансові установи, тобто банки, та інші фінансові установи. Це додаткове знущання над приватними підприємцями. Тому я пропоную для спрощення цієї системи обліку викинути це і не морочити людям голову. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування поправку 665-ту, автор – Олександр Чорноволенко. [[19:05:37]] За-33 Поправка не підтримана. Шановні колеги, ставиться на голосування стаття 118, прошу голосувати. [[19:06:01]] За-255 Стаття прийнята. Так, мікрофон Олександра Чорноволенка, поправка 668. Наполягаєте на ній?
Да, Володимир Михайлович, цілком наполягаю. Знову таки та сама ситуація, яка і тут була. Значить, треба вилучити, бо мова йде про те, що, знову таки, це занадто багато інформації вимагається від знову таки платників податків. Це занадто багато і це, знову таки, не є спрощена система. Тому, як і у тому випадку, прошу підтримати. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 668 Олександра Чорноволенка. [[19:06:59]] За-30 Поправка не прийнята. Тепер, шановні колеги, ставлю на голосування статтю 119. Прошу голосувати. [[19:07:21]] За-257 Прийнято рішення. Шановні колеги, ставиться на голосування 120, 121 і 122. [[19:07:49]] За-254 Прийнято рішення. Ставиться на голосування стаття 123. [[19:08:13]] За-250 Стаття прийнята. Ставиться на голосування стаття 124 і 125. Прошу голосувати. [[19:08:37]] За-255 Рішення прийнято. Ставляться на голосування статті 126, 127 і 128. Прошу голосувати. 126, 127 і 128. [[19:09:06]] За-259 Рішення прийнято. Ставиться на голосування стаття 129 і 130 стаття. Дві статті – 129 і 130. [[19:09:29]] За-257 Ми прийняли ці статті. Тепер. Хіба ми 130-ту голосували? Тепер, шановні колеги, ми зараз будемо голосувати статтю 130, 131, 132. і 132. 130, 131, 132. Прошу голосувати. За – 261. Рішення прийнято. Тепер перший том відкладайте, шановні, беріть другий том переходимо до третього розділу.
Шановні колеги! Продовжуємо працювати. Розділ ПІ, „Податок на прибуток підприємств”. Знову починаємо, мається на увазі нумерація поправок буде йти від одиниці. У кого є до 133-ої, ніхто не наполягає? Будь ласка, Аржевітіна, мікрофон. Четверта поправка. Прошу.
Моя четверта правка. Я все ж таки звертаюсь до вас, щоб ми цим законопроектом прийняли мою пропозицію, що стосується редакційно, що таке відокремлений підрозділ. Тому що в попередній книзі, коли ми розглядали, ми там послались якоби на Цивільний кодекс, де не було описано, що відокремлений підрозділ має свій баланс, очевидно повинен мати бухгалтерію. Тому у мене така пропозиція, давайте чітко визначимось, що таке відокремлений підрозділ. Моя редакція: „відокремлений підрозділ – це підрозділи, що здійснюють господарську діяльність від імені юридичної особи та ведуть окремий бухгалтерський облік результатів своєї діяльності за винятком представництв”. Я пропоную, що це логічно, якщо ми говоримо про відокремлені підрозділи, які будуть працювати в статусі з балансом і бухгалтерією повинні мати ось таке визначення. Прошу підтримати.
Голосується четверта поправка, колеги Аржевітіна, прошу визначатись. [[19:12:15]] За-30 Не підтримано. Сьома поправка, Аржевітіна, врахована. Ми можемо ставити 133 статтю на голосування. Прошу голосувати. [[19:12:41]] За-251 По 134 я зауважень не бачу. Ставлю 134. [[19:13:02]] За-243 Прийнято. По 145. Воропаєв, будь ласка.
135 поправка. Прошу ваше внимание обратить на нее. Суть ее заключается в следующем, если налогоплательщик в наступных налоговых периодах возвращает приобретенные материальные ценности со своего хранения, то он должен иметь право на уменьшение дохода и естественно, на эту сумму ценности уходят от него. Я просто не понимаю почему в данном случае есть возражения по этим нормам. Она раньше действовала эта норма. В чем причина, почему отклоняют?
135 стаття це 30 поправка чи 31?
30.
Це 30 поправка. Будь ласка, комітет, Віталій Юрійович. 11-та в кінці.
Відповідно до положень підпункту 153.4.1 не включаються до складу доходів і не підлягають оподаткуванню кошти або майно, залучене платником податку у зв’язку із залученням майна на підставі договору концесії. І комітет висловив свою аргументацію, прийняв рішення щодо відхилення цієї пропозиції.
Я ставлю 30 поправку Воропаєва на голосування. Прошу визначатися. Поправка 30, а стаття 135. [[19:14:54]] За-12 Хто ще до 35-ї? Немає більше, шановні колеги? Тоді я ставлю 135 статтю на голосування, будь ласка, голосуємо. [[19:15:20]] За-259 Прийнята. По 136-тій. Воропаєва 53 поправка. Не наполягаєте, так. Гуреєв, Самойленко, Гуреєв, Шпенов. Шпенова відхилена. Так 136-та тоді ставиться на голосування. Будь ласка, голосуємо. [[19:15:59]] За-255 Прийнято. 137-ма. Аржевітіна врахована, Хомутиннік враховно. Так, хто по 137-мій колеги? Хоча тут абсолютна більшість врахована. Не наполягають. Я ставлю 137 на голосування статтю. Голосуємо. [[19:16:34]] За-253 Прийнято. 138 стаття. Аржевітін не наполягаєте?
Про яку в мене тут вісім правок. Про яку ви хотіли запитати?
Давайте почнемо з 85-тої. Бо 83-та і 84-та враховані.
Я дякую, що мої шість поправок, фактично, враховані. І хотів би особисто подякувати Хомутинніку, який вніс пропозиції про те, що по страхових резервах теж ми вносимо якби відноситься на валові витрати суми. І в принципі в мене було теж дублювання, ну в зв’язку з тим, що Хомутиннік вніс окремо цю пропозицію, я погоджуюсь, що редакційно, щоб правильно врахували мою поправку.
Я думаю, що більшість абсолютно всі решта поправки ваші враховані по 38-й, так? Тобто на цій. Ще є? Тоді мікрофон, будь ласка, яку ще.
Я хотів би вже як би по 8 із цієї серії, тут написано, що моя пропозиція врахована частково, за погодженням з Національним банком України. Ну це приємно, що „частково”, ну хотілось би, ну десь почути в якій редакції частково. Тому що 86-та моя правка і 87-ма іде в редакції, що враховано частково, за погодженням з Національним банком.
Так, Віталій Юрійович, ви можете задовольнити відповіддю?
Подивіться праву колонку і ви побачите, ми майже всі ваші пропозиції врахували.
Давайте погодимося, що стільки пропозицій як у 138, ваші ніде не враховано, тому ви більше не наполягайте, я ставлю 138 статтю на голосування. Прошу підтримати. [[19:18:40]] За-261 Прийнято. По 139, шановні колеги, в кого є? Чорноволенка яка? 191, будь ласка.
Стаття 139, пункт 139.1. „Не включаються до складу податку”. І далі 139.1.1 пропонується в такій редакції: „Витрати, не пов’язані з провадженням господарської діяльності, а саме витрати на придбання лотерейних білетів, інших документів, що засвідчують пряму участь в лотереї, фінансування особистих потреб фізичних осіб за винятком виплат, передбачених статтями 142 і 143 цього розділу та інших виплат, передбачених нормамиVII розділу, не включаються до складу витрат”. Я прошу в цій редакції дати, бо інакше ми будемо мати.
191 поправка Чорноволенка ставиться на голосування. Визначаємось. [[19:19:45]] За-7 Не підтримана. 205 - Чорноволенка. Врахована частково. Будь ласка, мікрофон.
Ну, я погоджуюсь з тим як вона врахована.
Дякую! Костенко, Джоджик - 206-та. Не наполягають. Так, Коновалюк не наполягає. Кравченко Микола, 214. Не наполягає. Так. 139-та, більше ніхто не наполягає, шановні колеги? Да, будь ласка, Аржевітін, а потім – Ляпіна. Тільки назвіть, яка поправка.
Шановні народні депутати, ну, ви бачите, що 139-1.12 просто закладена бомба для підприємців? І зверніть увагу, майже 20 депутатів з різних партій просять Верховну Раду вилучити цю норму. Я вам зачитую цю норму: “.витрати понесені, в зв’язку із придбанням товарів, послуг фізичними особами-підприємцями не буде відноситися якби на собівартість”. Ну, ви собі уявляєте, яку групу підприємців ми зараз похоронимо?! Я ще раз наголошую, зверніть увагу, скільки депутатів просить з різних партій відхилити цю норму. Я думаю, якщо б люди дізналися, що ми сьогодні цю норму ось так прийняли, вони би нас у залі тут сиділи. Тому я вас дуже прошу, шановні, до цієї статті поверніться – 139-1.12. про те, що ми не даємо права фізичним особам-підприємцям відносити на собівартість те, що вони закупили для своєї діяльності. Я вас дуже прошу, це серйозніша стаття. Дякую.
224 поправка. Почекайте, будь ласка. Добре. Давайте так поступимо: один уже висловився, проголосуємо 224 поправку – це його, ваша також буде ставитися на голосування. 224 Аржевітіна ставиться. Будь ласка. Або давайте ми по-іншому поступимо. Шановні колеги, не допомагайте. Справа в тому, що всі ці поправки, про які ви говорите, стосуються того, що сказав Аржевітін. Тому, будь ласка, Ляпіна, потім – Чорноволенко висловиться по своїх, і я всі поставлю на одне голосування, бо це одна і та сама поправка. Будь ласка, Ксенія Ляпіна. Потім – Чорноволенко.
Дякую. Ксенія Ляпіна, Партія “За Україну!” Шановні колеги, я хочу звернути увагу, що вилучаючи підприємців- фізичних осіб як контрагентів, ви фактично заганяєте їх в гетто, щоб вони тільки на базарах торгували, і ні в якому разі не розвивалися. А вони хочуть розвиватися, вони хочуть робити інноваційне підприємництво. Вони інжинірингом хочуть займатися. Чим інженери так завадили цьому уряду, що вони їх викидають, фактично, з можливості контрагентської діяльності? Бо з чистого прибутку ніхто не буде замовляти підприємцям фізичним особам ні послуги, ні роботи, ні товари. Фактично, ми викреслюємо половину транзакцій. Я розумію, що є зловживання іноді цими речами. Але якщо у нас є 10 відсотків зловживань, а 90 відсотків належно працює, то чи можемо ми заради цих 10 відсотків скасувати всіх 90? Ну в тому нема логіки. Треба запобіжники ставити, але не скасовувати можливість працювати підприємцям, фізичним особам.
Дякую. Це була 219. Такого ж типу 222. Чорноволенко, будь ласка, якщо є необхідність.
Ну, власне, те саме. Ми просто обмежуємо спілкування між тими хто працює на єдиному податку співпраці і всіма іншими підприємствами. Це ну, фактично, ми руйнуємо самі економіку, тому я не бачу сенсу в цій поправці. Це було в старому законодавстві, але це не треба нести в нове.
Так, шановні колеги, тоді 214, 215, 216, 217, 218, 219, 220, 221, 222, 223, 224, 225, 226, 227, 228, 229, 230 і 231 – це всі поправки, які колеги наші аргументували. Я всі їх ставлю на голосування. Прошу визначатися. Не по одній. Вони одної тої самої теми стосуються. [[19:24:23]] За-30 Поправка не підтримана. Їх багато, але вони стосуються одного і того самого – вилучити пункт, підпункт 139.1. 2. Так не підтримана. В цілому можемо ставити 139 статтю на голосування. Будь ласка, Аржевітіна мікрофон. Яка ще ваша.
Віталію Юрійовичу, я це більша буде моє запитання до вас, тому що статтю 139.1.13, я її просив влучити. Тому що, якби ми обмежили діяльність різних оцих інформаційних агентств, а я так зрозумів, що ваша правка як би дозволяє це здійснювати за виключенням ті, які будуть працювати там в офшорі або будуть не самі замовляти через там третього, десятого, четвертого посередника. Якщо це так, чи за виключенням ось цих, а всім іншим нерезидентам дозволяється, то я тоді погоджуюсь, що ця норма правильна.
Дійсно, це так, так, як ви сказали.
Це 240 поправка, так, Станіслав? Ну тут враховано частково у пункті 139.1.14 та 139.1.15. Тобто ви не наполягаєте. Ставлю на голосування в цілому 139 статтю. Голосуємо. [[19:25:50]] За-254 Прийнято. Шановні колеги, знову ж у статті 140, починаючи від 268 поправки Аржевітіна, там є дуже багато таких же ж поправок приблизно, як ми голосували. Ви наполягаєте? Тобто автори різні, але поправка одна і та сама. 268-ма. Врахована частково вона в абзаці іншому, це підпункт 141.2. Я так зрозумів, не наполягаєте. Хто ще по 140-й побачив себе і хоче. По 140-й? Шевченко, будь ласка. Яка поправка?
278-ма.
Яка?
278-ма.
78-ма, будь ласка.
278-ма.
Да, да. Прошу.
Поправка самодостатня, вона стосується суб’єктів інформаційної діяльності відповідно до діючого Закону про телебачення і радіомовлення. Як ви бачите, це спільна позиція членів профільного комітету, з ініціативи журналістських організацій та засобів масової інформації електронних.
278 поправка ставиться на голосування. Захищається ЗМІ. Ви не просили. [[19:27:29]] За-15 Не підтримано. Яворівський, яка поправка? Будь ласка, мікрофон. Яка?
173-тя. Вона врахована частково.
О, вибачте. 173-тю ми вже давно пройшли.
Ну, що ж ви пройшли, як ви мені слова не дали? Я ж сиджу в залі.
Ви не просили слова. Тому що я не винен, що ви.
Адам Іванович, одну хвилиночку. Адам Іванович, дозвольте мені!
Давайте не будемо сперечатися.
Моя одна поправка, моя поправка номер 1, яку ви на голосування не поставили. Це пропозиція відхилити взагалі цей законопроект. Тому що він робить нашу країну вибухонебезпечною. Тобто ми абсолютно винищуємо середній клас, залишаються тільки антагоністи – дуже багаті і дуже бідні. Через те я вносив таку пропозицію і треба було її поставити на голосування. І друге. 173 моя поправка, вона врахована частково. Але я прекрасно розумію, що навряд чи хто, там враховано першу частину. А друга частина суперечить першій. Але я не думаю, що зараз хтось за неї проголосує. Дякую.
Дякую. Так, шановні колеги! По 140 статті в кого є ще зауваження? 319-та Ляпіної. Будь ласка, мікрофон.
Дякую, шановні колеги! Ляпіна, Партія „За Україну!” Хочу звернути увагу, що у мене доповнення до розділу 143. Там, де мова йде про витрати, які не включаються, куди може не включатися сума фактичних втрат товарів. Ми знаємо, що в магазинах товари втрачаються не тільки по природному убутку, а вибачте, ще й наноситься шкода невстановленими особами. Іншими словами бувають крадіжки. І власне кажучи, ми пропонуємо в даній статті встановити норму, що виключно по акту зафіксованому, але не більше 1 відсотка можна було б віднести і списати на власне в отакі збитки, які нанесені невстановленими особами. Якщо особа встановлена, то вона відшкодовує збитки. Це зрозуміло. Але, якщо відбувається крадіжка і особа невстановлена, то власне ми на підприємців накладаємо додаткові ще збитки через те, що не включаємо це в розходну частину.
Дякую. Правду кажете. 319-та голосується. Прошу визначатись. [[19:30:08]] За-11 Не підтримана. Більше зауважень до 140-ї немає. Я ставлю в цілому 140 статтю на голосування. Прошу голосувати. [[19:30:29]] За-246 По 141-ій і 141-ій я не бачу. Тут, правда, Коновалюк, відхилена. Немає заперечень? Тоді 141-ша, 142-га ставиться на голосування. Будь ласка, голосуєм. [[19:30:58]] За-243 Підтримана. 143-тя, будь ласка. Враховано абсолютно всі поправки. Прошу голосувати. 143 стаття голосується. [[19:31:24]] За-234 Дякую, 234. По 144-ій, Воропаєв, не наполягаєте, Ні, не наполягає. Інших, ніби, я не бачу. Ставлю 144-ту на голосування. Голосуєм. [[19:31:52]] За-251 145-та. Подивіться, будь ласка, тут вона велика. 145-та. Ніхто з вас не наполягає? Тоді ставлю 145 статтю на голосування. Будь ласка, голосуєм. [[19:32:29]] За-251 Прийнято. 146-та. Будь ласка. Тут також поки що те, що я бачу, враховано. Врахована 146-та. Так, Пінчук, 442-га. Не наполягає. Так, 146-та, Корж, 447-ма. Не наполягає. Так. Тут навіть формули є. Так, ніхто не наполягає. 146-та, будь ласка, голосуємо 146-ту. [[19:33:27]] За-245 Підтримано. 147-ма. Будь ласка, голосуємо. Тут Пінчук не наполягає. 147 стаття. Прошу голосувати. [[19:33:51]] Так, за-251 148-ма, 470-та Журавко. Не наполягає. Палиця, 471-ша. Не наполягають. Ставлю 148-му на голосування. Голосуємо. [[19:34:15]] За-251 Ставиться на голосування 149 стаття. Прошу голосувати. [[19:34:34]] Так, дякую. За-250 По 150 статті 479, 480 поправка Аржевітіна. Будь ласка, наполягаєте? 152 сторінка.
Шановні, до 150-ї статті, там, де йде мова про те, що ми повинні виходити на перевірки після того, якщо три там чи скільки-то періодів. ну, маємо результат збитковий. Я думаю, що я норма є такою дискримінаційною по відношенню до всіх платників. Мені здається, що ця. всі повинні бути рівні перед законом, є збитки чи нема збитків, всі повинні працювати в одному режимі. Тому я пропоную цю частину із 153 вилучити. Це перше. І друга аналогічна моя поправка до цієї статті про те, що ми повинні збитки, які підприємство отримало на кінець року, повинні всі в наступному першому кварталі і звітному бути включені. Тут нам дається пропозиція, що вони повинні бути розтягнуті по якомусь графіку. Я думаю, ми повинні правильно зробити облік і не викривляти облік і.
Дякую. Спочатку ставиться 479-а поправка на голосування. Прошу визначатися. [[19:36:09]] За-16 Не підтримано. Ставиться на голосування 480-а поправка Аржевітіна. Будь ласка, визначаємось. [[19:36:29]] За-15 Не підтримано. Ставлю в цілому статтю 150-у. Прошу голосувати. Голосуєм. [[19:36:48]] За-239 Підтримано. 151-а стаття ставиться на голосування. Голосуєм. Тут все враховано. [[19:37:08]] За-253 Підтримано. 152-а. Будь ласка, подивіться. Там ті, кого відхилена, не наполягають, я бачу. Пінчук, 521-ша. Шевчук, 522-га. Шевчук, Кінах.
Я просив би 521 поправку, яка була відхилена комітетом, я просив би проголосувати за цю поправку і врахувати її.
Шановні колеги, 521 поправка, подивіться, будь ласка.
Мова йде про те, що цим кодексом наданий режим податкових, скажімо так, канікул для всіх підприємств, обіг яких буде до 3 мільйонів гривень. Тобто, якщо з таким обігом підприємства, вони не будуть сплачувати податок на прибуток. Але треба прийняти цю поправку з урахуванням вимог Міжнародного валютного фонду, для того щоб підприємство, якщо протягом року не використало ці кошти на поліпшення матеріальних резервів, на поповнення обігових коштів, то наприкінці року ці кошти мають бути зараховані до бюджету, тобто сплачений податок.
Шановні колеги, таким чином, ставиться 521-1, колеги Пінчука, поправка на голосування. Прошу голосувати. [[19:38:53]] За-251 Підтримана. Ми маємо можливість проголосувати всю 152 статтю. Ставлю на голосування. 152 стаття. [[19:39:14]] За-255 Підтримана. До 153 статті, будь ласка, у кого є зауваження? Тут, я бачу, також. Так, Мартиненко, 541-шановний – відхилено. Не наполягає. 153-тя. Лелюк, 543-тя. Не наполягає. Терьохін. А, Терьохін уже дав оцінку. Так, не бачу я 153-тя, Терьохін. Так, Сушкевич, п’ятсот. так. Да, да, 581-ша, так, Аржевітін, будь ласка.
Я щодо 589-ї, Адам Іванович, статті.
Да, будь ласка.
Моя пропозиція як би була до пункту 153.8 додати, що „норма не поширюється, крім збитків понесених власниками корпоративних.” і так далі по тексту. Я думаю, що тут було б логічно бути, як продовження, що поширюється, що – не поширюється.
Так, зрозуміло. ставиться 590 поправка Аржевітіна на голосування, прошу визначатися. 589-та, вибачте, 589-та. Результат буде один же ж. [[19:41:07]] За-12 Тепер, будь ласка, 580. 590-та. Прошу.
Я, як би до Віталія Юрійовича, тому що тут написано: враховано частково. Моя як би пропозиція, ну, зачіпає від п’ятого до одинадцятого пункту. І як вона врахована частково, от тут як би, справа, ніде почитати. От мене тому і запитання: як врахована?
Врахована частково. В третій колонці подивіться, як.
Так, ставиться 590 поправка Аржевітіна. Прошу визначатися. [[19:41:57]] За-13 Так, не підтримано. Я ставлю 153 статтю на голосування. Прошу голосувати. [[19:42:18]] За-252 Підтримано. Так, 154-та стаття. 603-тя, Чорноволенко. Наполягаєте?
Так, я наполягаю. І, дивіться, якщо мова йде про пункт 154.6, якщо там пункт „а”, я ще з ним згоден, то далі ми пишемо зовсім інше, інші пропозиції. А саме пункт „б”: „. діючі у яких протягом трьох послідовних попередніх років або протягом усіх попередніх періодів, що з моменту їх утворення пройшло не менше трьох років, щорічний обсяг доходів задекларовано у сумі, що не перевищує 5 мільйонів гривень та середньооблікова кількість працівників протягом цих періодів не перевищує 40 осіб [[тобто у мене збільшена]]; „в”: які були зареєстровані платниками єдиного податку і кількість працівників. значить, реалізація три мільйони гривень, кількість працівників – до ста осіб. При цьому платники податку зазначені пунктом „а”, „б” і „в” щодо цього пункту оподаткування прибутком встановлено, якщо у звітному періоді платником податку декларовано.наростаючим підсумком з початку року перевищує 5 мільйонів гривень або середньооблікова кількість.„.
Будь ласка, завершуйте.
Я, власне, не буду далі затримувати, це вже майже кінець. Тобто мова йде про те, щоб розширити коло цих осіб, і це, дійсно, буде на користь Україні і її громадянам. Дякую.
Дякую. 603-тя ставиться на голосування, прошу визначатися. [[19:44:07]] За-8 Не підтримано. Ну, приблизно те ж саме мовиться у 609-й поправці. Будь ласка, Чорноволенко.
виключити пункт перший абзацу третього пункту 154-6 статті. Тобто це трошки інше, але прошу підтримати.
609-та ставиться на голосування Чорноволенка. [[19:44:40]] За-12 Не підтримана. Решта поправок не наполягають. Я ставлю 154-ту статтю. Яка поправка? Шевченка мікрофон.
Колеги, йдеться про 613 поправку. У нас сьогодні День працівників телебачення і радіомовлення. Я хотів би не тільки привітати колег журналістів, а зробити так, щоб Верховна Рада зараз зробила великий подарунок галузі і пригадала, що журналістика, телебачення і радіо це не тільки бізнес, а це соціально дуже важлива функція. У нас якимось чином суб’єкти господарювання, які працюють за Законом про телебачення і радіомовлення, опинилися у списку поруч із виробниками горілки, тими, хто влаштовує тоталізатори, а також торгує газом. Я нагадаю, що йдеться про податкові канікули або податкове вікно, йдеться про вилучення. Так от телебачення і радіо попало в список вилучень разом з тим бізнесом, який має по-справжньому велику маржу. Нагадаю, йдеться про 3 мільйони гривень, до 3 мільйонів гривень, до 50 осіб. Яким чином, чим провинилася маленька радіостанція у місті Фастів або телекомпанія у Івано-Франківську, що вона попала у цей сумнівний список? Я пропоную, щоб представники різних фракцій об’єдналися і підтримали поправку, зареєстровану представниками різних фракцій, і проголосували за поправку 613.
613-та ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[19:46:14]] За-89 Не підтримана. Решта врахована або не наполягають. Ставиться.
Я вибачаюся. Можна тут один пункт. Тут пропозиції Кінаха йдуть по.
Яка поправка?
619 поправка. Це до можливості торгівлі вжитими товарами по цієї ж системі. Ми домовлялися з мітингувальниками, що ми виключимо цю норму. Ми виключили із спрощеної системи цю норму, надали таким чином можливість, і варто було б і тут врахувати пропозицію Кінаха 619-ту.
Тобто ви пропонуєте.
Надати можливість торгувати на спрощеній системі вжитими товарами.
619 поправка, яка відхилена, але ставиться пропозиція на підтримку. Прошу проголосувати. 619-та. [[19:47:28]] За-255
Підтримано. І.
І 626 поправка, Кінаха, яка врахована. Тут є зауваження від Адміністрації Президента по цій поправці попередній. Тому прохання переголосувати.
Тобто, шановні колеги, 626 поправка, комітетом врахована я ставлю її на предмет підтримки. Прошу визначатись. [[19:48:10]] За-7 Не підтримано. Редакція першого читання. 628-ма, Павловський, будь ласка.
Шановні колеги! Я пропоную підтримати моє доповнення до статті 154-ої, яке направлене на підтримку інноваційної і науково-технічної діяльності в нашій країні. Зокрема пропонується звільнити від оподаткування прибуток підприємств одержаних в результаті реалізації інноваційних проектів. Суми коштів, що звільняються, спрямовується цільовим методом виключно на науково-технічну діяльність. І порядок цільового використання коштів буде встановлюватись виключно Кабінетом Міністрів. Прошу підтримати наукову діяльність в нашій країні і науково-технічну.
628-ма ставиться на голосування, Павловського поправка. Визначаємось. [[19:49:19]] За-52 Не підтримано. Ніхто більше не наполягає всі поправки до 154-ї? Тоді я ставлю на голосування 154 статтю з врахуванням того, що ми проголосували. Прошу голосувати, 154 стаття. [[19:49:45]] За-235 Стаття прийнята.
Шановні колеги, ставиться на голосування стаття 155. Прошу голосувати. [[19:50:09]] За-255 Стаття прийнята. Ставлю на голосування статтю 156. [[19:50:37]] За-244 Рішення прийнято. Тепер, шановні колеги, ставиться на голосування стаття 157. Прошу голосувати. [[19:51:08]] За-247 Статтю прийнято. Шановні колеги, стаття 158, ставлю на голосування. Нема заперечень. [[19:52:02]] За-248 Прийнята стаття.
У 159-тій є одне редакційне уточнення.
Будь ласка, давайте його.
Ми врахували поправку 735-ту Національного банку України. Я отримав вчора листа від Національного банку за підписом Арбузова з технічною правкою щодо пункту 159.3.12 виключити слово „банки та.” – це суто технічна правка, яка кореспондується з 735 правкою. Строка 2732.
Так , 253 сторінка 735-та, уточнення сюди ми?
Так.
Його не потрібно голосувати?
Можливо я для стенограми зафіксую, щоб виключити от слово „банки та.” в статті 159.3.12.
Шановні колеги! Давайте проголосуємо для чистоти за цю поправку з уточненням, яке щойно виголосив голова комітету. Прошу голосувати. Це поправка 735. [[19:53:44]] За-237 Рішення прийнято. Шановні колеги! Прохання повернутись назад до 704 поправки, колега Аржевітін наполягає. 704 поправка.
Шановні, я це дуже серйозний розділ, тому давайте не перескакувати, по черзі якто йти. 704 поправка, яка стосується підприємців, де якби ми обмежуємо їхні права, коли одночасно зменшенням продавцем суми доходів звітного періоду на вартість товарів затриманих покупцем без погодженням з продавцем разом із зменшенням витрат на собівартість таких товарів. І якщо ми приймемо таку норму, то фактично зникне доцільність запровадження порядку урегулювання цієї безнадійної заборгованості. Ось. І ми позбавляємо цих платників податку відповідно до 159.1.1 пункту скористатися цим кодексом. Тому я пропоную, давайте підемо назустріч підприємцям і я пропоную вилучити цю статтю.
Шановні колеги, голосується поправка 704-та. [[19:55:12]] За-12 Поправка не підтримана. Аржевітін, мікрофон.
Шановні, 711 стаття, яка, якщо ми приймемо цю нову редакцію, то фактично в банківській системі зникнуть деякі інструменти такі як безвідкличні кредитні лінії, акредитиви, поруки, авалі, тому що сьогодні цим кодексом буде заборона формувати страхові резерви під ці інструменти. І я думаю, якщо ми вилучимо це, ми зробимо тільки на гірше нашим клієнтам. Між іншим, сьогодні діюча методика Національного банку дозволяє формувати резерви на ось ці активні операції. Ми ж пропонуємо записати редакцію „за винятком позабалансових рахунків”, ну слово „крім гарантії”. Це вже до вас запитання, Віталій Юрійович, на гарантії все-таки залишаються нарахування резервів у вашій редакції?
„На гарантії”, це ми приймали ще влітку цей закон, це залишається. Щодо цієї поправки, то ми врахували попередню поправку 710 в редакції Національного банку.
Ставлю на голосування поправку 711-ту. [[19:56:40]] За-12 Поправка не врахована. 721-ша. Аржевітін, мікрофон.
Шановні, я хотів би особливо до вас звернутись в оцій поправці, що стосується формування розміру страхових резервів, тому що сьогодні у нас є криза, клієнти не здатні сьогодні повноцінно повертати кредити. Банківська система сьогодні вже сформувала під такі погані кредити клієнтів 40 відсотків резервів, ми пропонуємо новим кодексом межу 40 відсотків понизити на 30 відсотків. Сьогодні була дуже велика банківська конференція, в якій приймав участь голова Національного банку Петро Порошенко і особисто просив теж до вас через мене звернутися, щоб ми залишили на наступний рік перехідний період. 40 відсотків на формування резервів, через рік – 30 відсотків і далі повернемося на 20 відсотків. Якщо ми цього не зробимо, ми фактично обмежимо банківську систему кредитувати, тому що вона буде не спроможна формувати резерви під погані активи. Я вас дуже прошу, давайте на наступний рік залишимо норму 40 відсотків, яка діє в цьому році. Я вас дуже переконливо прошу.
Ставиться на голосування поправка 721. [[19:58:12]] За-18 Поправка не підтримана. 727 поправка. Аржевітін, мікрофон, будь ласка.
Шановні, 727 поправка свідчить про те, що у банківській системі дуже багато дрібних кредитів, які видані фізичним особам - копієчні кредити. Мова йде про ті, на яких немає застави. І моя пропозиція, щоб дозволити банкам за цих людей, які більше 365 днів не можуть уже погасити цю прострочену заборгованість, дозволити банками за рахунок своїх резервів за цих українців погасити ці борги. Мова йде про ті кредити, які видавалися без забезпечення, тобто це копієчні кредити, які в балансі висять роками. Давайте дамо право, щоб банківська система списала за українців ці дріб’язкові кредити, які не гасяться більше року.
Ставиться на голосування 727 поправка. [[19:59:33]] За-13 Поправка не підтримується. Тепер, шановні колеги, прошу уваги. Ставлю на голосування статтю 159. Прошу голосувати. [[20:00:00]] За-242 Рішення прийнято. Тепер ставиться на голосування статті 160, 161. [[20:00:27]] За-247 Рішення прийнято. Так, ні це ж податок на прибуток підприємств переходить. Так.
Наступний розділ податок на доходи фізичних осіб.IV розділ.
Ні, на прибуток підприємств.
Це ми закінчили прибуток підприємств.
А, я перепрошую. Зараз, одну хвилиночку. Так, так, IV розділ. Податок на доходи фізичних осіб. Шановні колеги, ставлю на голосування статтю 162. Прошу голосувати. [[20:01:21]] За-242 Рішення прийнято. Ставлю на голосування статтю 163. Одну хвилинку. Зніміть з голосування. Тут поправок немає. До цієї статті поправок немає. Ставлю на голосування 163, 163 статтю. Тут поправок немає до неї. Зніміть з голосування. Будь ласка, Ксенія Ляпіна. Яка поправка?
Поправка 62.
Ні, ні, то інше.
Не до 163?
Ми не дійшли. Шановні колеги, ставлю на голосування статтю 163. [[20:02:14]] За-249 Рішення прийнято. Тепер, шановні колеги, стаття 164. Шановні колеги, ми дивимося по поправках. Зараз поправка 62 Ксенії Ляпіної. Будь ласка.
Дякую. Ксенія Ляпіна, партія „За Україну!”. Хочу звернути увагу на те, що тут починають випливати ті проблеми, які ми заклали у першому розділі. Тут при визначенні „вартості безоплатно отриманих товарів”, я підкреслюю, для фізичної особи, тобто пересічного громадянина використовується правило, визначене за правилами звичайної ціни. Друзі мої, ми тай дійдемо до ручки, якщо ми фізичній особі почнемо по звичайній ціні оподатковувати вартість безоплатно отриманих товарів. У цих товарів є реальна вартість. Якщо їх передає благодійна організація, то відомо, по якій вартості. Є і відомо, яким чином можна це враховувати. Навіщо тут застосовувати правило звичайних цін? Таким чином ми просто громадян ставимо в умови, коли вони мають вести ну як бухгалтерський облік і дискутувати з податковою на рівні професійного бухгалтера.
Шановні колеги, ставиться на голосування поправка 62 [[автор – Ксенія Ляпіна]]. [[20:04:00]] За-36 Поправка не прийнята. Шановні колеги, ставиться на голосування. Зніміть. Яка поправка ще ваша? Ксенії Ляпіній мікрофон. Яка?
65 поправка. Вона стосується тієї ж теми, але тільки вже не товарів, а вартості нарахування доходів у не грошовій формі. Я хочу звернути увагу, що тут та сама проблема. Тут нарахування доходів у не грошовій формі знову розраховується знову фактично податківцями, що абсолютно знову неприйнятно. Я пропоную просто іншу редакцію цієї статті, яку я вважаю значно більш коректною для пересічних громадян. Я підкреслюю. Все це стосується не юридичних осіб зі службою податковою юридичною, а стосується пересічного громадянина.
Ставиться на голосування поправка 65. [[20:05:11]] За-46 Поправка не приймається. Шановні колеги! Ставиться на голосування стаття 164. Прошу голосувати. Зніміть голосування. Будь ласка, зніміть голосування. Яка поправка? Ну, нема тут вашої поправки. Шановні колеги! Давно ми пройшли 120-ту, так що вже. Шановні колеги! Ставиться на голосування стаття 164, прошу голосувати. Ні, чекати вас не може Верховна Рада, коли ви надумаєтесь. Ми зараз розглядаємо вже зовсім іншу статтю. [[20:05:59]] За-235 Рішення прийнято. Шановні колеги! 165 стаття, подивіться будь ласка на неї. У кого є зауваження? Я читав всі поправки, хто їх виголошує, ставлю на голосування.
Я нічого не роблю. Я просто запитав: „Немає?” І поставив на голосування.
Ну, вже проголосували. Я не можу зробити.
Одну хвилинку. Одну хвилинку, яка поправка? Мікрофон Ващук. Прошу уваги.
Поправка 105.
Одну хвилинку, які?
Шановні колеги! До статті 165 поправка 105. Шановні колеги, прошу звернути увагу. Просто, очевидно, до кінця не зрозуміли, відхилили цю поправку. На сьогоднішній день яка є ситуація у дуже багатьох регіонах? Селяни ведуть підсобне господарство, якщо є частка, навіть земельна частка, пай на Поліссі, – це невелика земельна частка, гектар-два. І сьогодні ми їх заставляємо на всю вирощену ними продукцію подавати довідки, і вони мають платити податок з цих доходів. Для того, щоб не рахували, що можна туби приєднати великі присадибні ділянки, прошу дочитати.
Мікрофон, будь ласка, увімкніть.
Прошу прочитати останній пункт того, що я пропоную, що центральний орган Державної податкової служби за погодженням з центральним органом виконавчої влади з питань земельних ресурсів затверджують ті довідки. Тут спокійно можна регулювати кількість землі і зрозуміти, є там надприбутки чи це можливість вижити селян, які працюють у депресивних районах. Дякую.
будь ласка, комітет з цього приводу.
Пропозиція щодо відхилення цієї поправки була обгрунтована тим, що страти бюджету за розрахунками Міністерства фінансів у такий спосіб складали 237 мільйонів гривень, Можливо, надати слово міністру фінансів для додаткового обгрунтування чи.
Будь ласка, Федір Олексійович. Мікрофон, будь ласка.
Дякую за слово. Я хочу додати, що тут абсолютно зовсім іде про іншу тему річ. Мова йде про відчуження. Коли йде продаж цієї земельної ділянки, і тоді доход. А не те, що якщо селянин використовує цю землю для власних потреб, він веде, то там не потрібно оподаткування. А мова йде про відчуження земельної ділянки або пая. От про що йде мова. Тому позиція Мінфіна – підтримати позицію комітету.
Ну справа в тім, що тут мова йде про відчуження безпосередньо власником сільськогосподарської продукції, а не земельної ділянки. Так що, будь ласка, ви подивіться. Да, 105 стаття, 40 сторінка. Будь ласка, Іван Кириленко.
Шановні друзі, шановні колеги, шановний Володимире Михайловичу! Я просив би уважно прислухатись до того, що сказала Катерина Тимофіївна. Можемо такого хаосу наробити, можемо наробити таке збудження в селянському суспільстві, що, вибачте, потім дуже-дуже довго будемо із цим розбиратися. Підтримайте те, що вона абсолютно сказала доцільні речі. Не треба цього робити, не за відчуження землі йде мова. Продукція, вирощена на підсобному господарстві, друзі. Підтримайте те, що сказано.
Про відчуження продукції йде. Федір Олексійович, ви подивилися, позиція незмінна? Мікрофон, будь ласка.
Позиція незмінна.
Шановні колеги, я поставлю 105 поправку на голосування Катерини Ващук. Прошу голосувати. [[20:11:23]] За-130 Поправка не підтримана. Шановні колеги, я тоді прошу уважно потім подивитися ще на цю поправку в процесі нашої дальшої роботи, щоб ми її подивилися. Так, по фракціях. Ну, шановні колеги, будь ласка, дайте по фракціях. Партія регіонів – 4, БЮТ – 66, «Наша Україна – Народна самооборона» - 26, комуністів – 4, «Блок Литвина» - 20, позафракційні – 10. Яка поправка? Мікрофон Аржевітіна.
Моя поправка стосується 127 до пункту, до підпункту 165. Шановні, я хотів би звернутись з пропозицією, щоб ви мене підтримали, адже зараз мова йде про те, що сьогодні можна перераховувати, наприклад, заробітну плату, стипендію, пенсію, інші соціальні витрати на різні рахунки в банківських системах. банківській системі, наприклад, на поточний рахунок чи картковий рахунок. І я запропонував, щоб ще включити і депозитний рахунок, адже громадянин може будь-куди зарахувати кошти. Наприклад, в банківській системі існує пенсійний депозитний рахунок. Чому пенсію людина не може перераховувати прямо на депозитний рахунок, минуючи картковий там чи минуючи поточний рахунок? Тому моя пропозиція – включити після слова «картковий рахунок» включити «і депозит». Я думаю, що це право українця – визначити куди він хоче направити свої кошти. Дякую.
Згідно із банківським законодавством поточні рахунки не є депозитами.
Ставлю на голосування поправку 127-у. [[20:13:28]] За-41 Поправка не підтримана. Йдемо далі. Шановні колеги, до цієї статті хто на своїх поправках наполягає? 165-а. Зараз. Так, шановні колеги, прошу уваги! Ставлю на голосування статтю 165. Прошу голосувати. [[20:14:17]] За-246 Статтю прийнято. Шановні колеги, йдемо по статті 166. Так, шановні колеги, хто наполягає на поправках до статті 166-ї? Так, шановні колеги, оскільки немає тих, хто наполягає, ставлю на голосування статтю 166-ту. Прошу голосувати. Стаття 166-та, прошу голосувати. [[20:15:24]] За-235 Рішення прийнято. Поправка 230-та. Чорноволенка, будь ласка, мікрофон.
Дякую, Володимир Михайлович. Я наполягаю на своїй поправці, тобто це 15 відсотків знову повернути до ставки 13 відсотків, як було. Але я хотів би звернути увагу по 164 статті: що ми, крім того, що оподаткували пенсії, страхові внески і іншу дурницю, ми ще внесли, ввели податок, точніше, не ввели, а подовжили податок на хабарі, на вкрадене і іншу дурню. Єдина країна в світі, яка має таке і знову подовжила у себе, коли ми проголосували 164 статтю. І ви думаєте, що з того багато отримали ми за минулі роки? Я робив довідку, питав у податкової адміністрації і Міністерства фінансів: аж 5 тисяч, - що теж досить дивно, це дуже велика сума до того всього. Тим не менше, ми єдина країна в світі, яка таку дурню залишаємо у нас в законодавстві. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування поправку 230-ту. Прошу визначатися. [[20:16:44]] За-11 Поправка не підтримана. Валентин Матвєєв, мікрофон, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, відомо, що надмірна нерівність населення за доходами є надзвичайно потужним чинником корупції та криміналізації суспільства, перешкодою розвитку економіки та демократизації в цілому. І тому фракція комуністів запропонувала відновлення прогресивної шкали оподаткування доходів населення, але, на превеликий жаль, це не сприйнято. Також не прийнято до уваги наша пропозиція щодо зменшення ставки податку до 13 відсотків для осіб, що отримують дохід менший, ніж два прожиткових мінімуми для працездатних осіб, тобто заробляють менше тисячі 820 гривень на місяць. Я прошу поставити правку, поправку, яку вніс колега Симоненко на голосування. 230.
Голосується поправка 231. [[20:18:23]] За-46 Поправка не підтримана. Поправка 237, Ксенія Ляпіна. Не наполягаєте. Йдемо далі. 241-ша Чорноволенко, наполягаєте на ній.
Так, наполягаю, прошу поставити на голосування.
Ставлю на голосування поправку 241. [[20:19:01]] За-12 Поправка не підтримана. 252-га, Павловський, мікрофон.
252-га? Шановні колеги, рахую, що принципово є невірним і недопустимим оподатковувати депозитні вклади населення. Тому пропоную вилучити абзац другий пункту 167.2 статті 167-ї і не оподатковувати депозитні вклади населення, у тому числі, на банківських рахунках і карткові. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 252-гу. [[20:20:07]] За-35 Поправка не підтримується. 257-ма, Аржевітін, мікрофон.
Шановні народні депутати! Ну, от зараз іде мова про те, що ми вперше в історії запроваджуємо оподаткування процентів по депозитам наших громадян в банківських установах, кредитних спілках, по ощадним сертифікатам. І ми всі, я вибачаюсь, дрімаємо у такому питанні. Я прошу вибачення. Тому я пропоную, щоб ми з вами прийняли зараз принципове рішення, що в умовах фінансової кризи, до завершення, ми повинні відмовитися від ідеології обкладання доходів по депозитах у банках, у кредитних інституціях і в інших, ми не повинні цього робити. Ми маємо тотальну недовіру населення до України. Сьогодні поза банками обертається майже 170 мільярдів коштів населення, ми повинні зробити все, щоб привернути їх до реального сектору економіки, а ми навпаки сьогодні обкладаємо. Зараз нам скажуть, що з якогось року буде запроваджена ця норма. Бюджетом наступного року буде це запроваджено. Шановні, схаменімося! Ми обкладаємо процент.
Ставиться.
Я хотів би прокоментувати і пояснити. По-перше, це не новація – оподаткування депозитів. Ця норма діє вже п’ять чи шість років, але вона постійно переноситься на певний період. Так і в цьому кодексі ми перенесли оподаткування депозитів на 2015 рік.
Ставлю на голосування поправку 257-му. [[20:22:02]] За-30 Поправка не підтримана. Поправка 258. Катерина Тимофіївна Ващук, наполягаєте на ній? Ні. Йдемо далі. Ми вже поправку. ми вже голосували її. Ми ж голосували. Поправка ця вже ж голосувалася. 264, будь ласка, Павловського мікрофон.
Шановні народні депутати! Андрій Павловський. Ще раз хочу вашу привернути увагу, що під час кризи недопустимо оподатковувати депозитні вклади та ощадні сертифікати населення. Дійсно, і так довіри банківська системи не має, ще більше підриваємо. Ми хочемо, щоб у банках скляних населення ховало чи під ліжком свої вклади. Тому я пропоную вилучити цю норму і підтримати мою поправку 264. Дякую.
Ставиться на голосування поправка 264-та. [[20:23:19]] За-35 Поправка не підтримується. Мікрофон Павловського, поправка 270-та.
Те ж саме, колеги, пропоную, щоб процент на вклад депозит члена кредитної спілки так само під час фінансової кризи не оподатковуватися. Пропоную вилучити цю норму і підтримати наше населення і людей, які копіїчки збирають на ці депозитні вклади в банках і в кредитних спілках. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 270-ту. [[20:24:13]] За-41 Поправка не підтримана. Поправка 280-та, Павловський, мікрофон.
Те ж саме, колеги, проти оподаткування банківських вкладів, доходів на дивіденди. І так само прошу вилучити цю норму, щоб оподаткування вкладів населення. Дякую.
Ставиться на голосування поправка 280-та. [[20:24:59]] За-38 Поправка не підтримана. Чоноволенко, мікрофон, поправка 288-ма.
Я прошу підтримати цю поправку, посилаючись на те, що ми там і так робимо високі ставки, тому прошу підтримати.
Ставиться на голосування поправка 288-ма. [[20:25:35]] За-20 Поправка не підтримана. Шановні колеги! Зараз ставиться на голосування стаття 168. Стаття 168, прошу голосувати. 168 стаття, прошу голосувати! [[20:25:59]] За-191 Відмініть го. Шановні, 191. Зараз ми ставимо на голосування статтю 168-му. Я не чую.
167 спочатку.
Ми зараз голосуємо статтю 168.
Як не проголосували?
Не проголосували 167-му?
Шановні колеги! Я перепрошую, давайте зараз, я припустився похибки, нам треба проголосувати статтю 167-му. Я перепрошую. Шановні колеги! Ставиться на голосування стаття 167-ма, прошу голосувати. Прошу голосувати! [[20:27:07]] За-223 Рішення не прийнято. Будь ласка.
Прошу ще раз поставити на голосування.
Я ставлю на голосування пропозицію про повернення до статті 167. Прошу, шановні колеги, голосувати про повернення до статті 167. Прошу голосувати. [[20:27:40]] За-226 Повернулися. Прошу уваги. Я ставлю на голосування статтю 167. Прошу голосувати. [[20:28:06]] За-226 Прийнята стаття. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 174, „Батьківщина” – 0, "Наша Україна - Народна самооборона" – 9, комуністів – 0, "Блок Литвина" – 20, позафракційні – 23. Шановні колеги, я прошу давайте працювати. Менше мітингів і маніфестацій, працюйте давайте. А тепер, шановні колеги, ставиться на голосування стаття 168. Прошу голосувати. [[20:28:50]] За-223 Я ставлю на голосування пропозицію про повернення до статті 168. Заспокойтеся. Так,спокійніше там на два тони. Йде голосування про повернення до статті 168. Прошу голосувати. [[20:29:44]] За-228 Повернулися. Тепер ставлю на голосування про прийняття статті 168. Прошу голосувати. [[20:30:07]] За-258 Стаття 168 прийнята. Тепер 169 стаття. Йдемо по поправках. Шановні колеги! 160. Шановні колеги! Поправка, стаття 169. Хто наполягає на поправках до цієї статті, своїх поправка. Ксеня Ляпіна, яка поправка, будь ласка?
Поправка номер 343 - це перша поправка. Це стосується 169.2.3 пункту „Податкова соціальна пільга” і мова йде про те, що підприємці фізичні особи, які оподатковуються за загальною системою оподаткування, і мають єдине джерело доходу – так само як і зарплата мусять мати податкову соціальну пільгу. І незрозуміло чому в неконституційний спосіб їх позбавляютьвласне такої можливості, бо мова йде лише тоді, коли за загальною системою оподаткування і виключно, якщо це єдине джерело отримання прибутку. Вони мають бути в однакових умовах з тими, хто отримає заробітну плату.
Ставиться на голосування 343 поправка Ксенії Ляпіної. [[20:32:32]] За-26 Поправка не підтримана. Яка наступна ваша поправка, Ксенія Михайлівна?
345 поправка, вона також стосується доходів самозайнятої особи підприємницької або іншої незалежної діяльності. Так само вона не може бути позбавлена пільги. Одночасно хочу сказати, що з’явилась інформація, що Печерський суд дав дозвіл на арешт організації акцій, які тут проходять. Вибачте, це вже поліцейська держава і таке не може бути взагалі в нашій державі! Ми хоч, ну, як народні депутати, мусимо стати на заваді подібному, люди мирно висловлюють свій протест і мають на це повне право.
Ставлю на голосування поправку 345 Ксенії Ляпіної. [[20:33:28]] За-19 Поправка не підтримана. Ксенія Михайлівна, є ще поправка у вас до цієї? Зараз, одну хвилиночку! Сушкевич, мікрофон.
Дякую, Володимире Михайловичу! Поправка 338, Володимире Михайловичу, ви сьогодні зустрічались з афганцями, ця поправка торкається податкової пільги на податок доходів фізичних осіб ветеранів Афганістану, учасників бойових дій. Справа в тому, що комітетом вона відхилена, але в порядку компромісу я пропоную, щоб все-таки прийняти її, але для хоча б інвалідів-афганців, учасників бойових дій, хоча б для них прийняти цю норму, норму, яка аналогічна учасникам бойових дій Великої Вітчизняної війни. Я прошу підтримати. Я про це говорив представникам Мінфіну і, ну, давайте так, я розмовляв сьогодні з афганцями-інвалідами, вони просили підтримати. Це єдина поправка, яка сьогодні є у нас в сьогоднішньому порядку денному для інвалідів-афганців, які приходили сьогодні уВерховну Раду.
Володимир Михайлович, пропозиція Міністерства фінансів. Ми вже опрацьовували і розглядали. Прохання, що ми його завтра опрацюємо і внесемо на розгляд Верховної Ради. Тому що зараз, якщо тільки записати інвалідів, ми також, ну, обмежуємо, і не обрахували і не прописали. Прохання, ми їх підтримаємо обов’язково вот, але у нас є час для того, щоб прописати цю статтю більш досконало.
Зараз буде обговорення поправок. Ми сьогодні дійсно, була зустріч міністрів, а також керівників громадських організацій афганців. Вони дали свої пропозиції. То давайте ми домовимося таким чином: у нас завтра ж буде можливість комітету подивитися, що ми наголосували, які там уточнення і доповнення потрібно буде внести, тоді ми їх внесемо для того, щоб у нас було узгоджене рішення і для того, щоб ми його мали позитивний результат голосування от і все.
Володимир Михайлович, по цій поправці.
Зараз, Адам Мартинюк. Ну, не всі зразу.
Шановні колеги, подивіться те, що каже Сушкевич - воно відхилено, да? Але подивіться, будь ласка, 3034 позицію – це 117 сторінка права колонка, воно ж все це записано. Тут видно технічно, а там, де пропозиція Сушкевича воно ніби відхилено, ще раз, позиція 3034 на 117 сторінці “.учасником бойових дій під час Другої Світової Війни або особа, яка на той час працювала в тилу, на яких поширюється дія закону”. І те, що говориться в 338 поправці Сушкевича – те саме “.учасником бойових дій або особою, яка під час Другої Світової Війни працювала в тилу, на яких поширюється дія Закону Про статус ветеранів війни”. Він говорить про цю поправку, ви почитайте.
Шановні колеги, давайте таким чином, спокійно! Давайте таким чином. Я поставлю на голосування цю поправку 338. Якщо вона не буде підтримана, тим не менше ми домовилися, що будуть доопрацьовувати, зараз ми переходимо в процес обговорення поправок. А тоді, ну одну хвилинку, у вас буде поправка, ви її скажете. [[Шум у залі]] Валентин Григорович, ну не всі зразу. Ви ж не автор поправки. Що ви хочете? Шановні колеги, давайте так. Автор поправок може доповідати. Нема автора поправок – доповідати не будемо. Давайте. Закон один для всіх. Все. Шановні колеги, то така пропозиція. Зараз я поставлю на голосування поправку 338. Водночас ми домовилися, що комітет і Кабінет Міністрів ще раз подивляться в до четверга тоді внесуть узгодженні пропозиції. І ми тоді зможемо внести уточнення, повернувшись навіть до закону, коли ми його приймемо. Нам же дозволяє стаття 131 Регламенту зробити. Ну зараз дебати нічого не дадуть. Я ставлю на голосування поправку 338 Валерія Сушкевича. [[20:38:21]] За-111 Рішення не прийнято. Будь ласка, Валентин Матвєєв. А потім.
Я дякую, Володимире Михайловичу. Я хотів привернути увагу до 331поправки, так. Автор її Симоненко, але це іде поправка від фракції. Тому я прошу, щоб і ця проблема була також до неї привернули зараз ми увагу і була б вона якимось чином вирішена, тому що мова то іде. Ну просто стидоба говорити про те, що це буде зменшення надходжень до бюджету орієнтовно на скільки там, на 63 мільйона гривень. Тому я прошу уважно проаналізувати це і розглянути нашу пропозицію. Дякую.
Шановні колеги, давайте домовимося таким чином. Оскільки вже було оприлюднено поправку, я її поставлю на голосування. Надалі поправки від фракцій не будуть прийматися. Поправка. Шановні колеги, поправка від депутата. Фракція не є суб’єктом. Давайте будемо, всі ж в однакових умовах повинні бути. А то фракція, Валентин Григорович, фракція залишить одного чоловіка і цей чоловік буде тренувати тоді всю Верховну Раду. Ви згодні зі мною? Такого не було. Єдине, що депутат може наполягати на підтвердженні поправки, яка дістала позитивну оцінку. Так що це мають право. Тому.
Шановні колеги, давайте поступимо мудріше. Видно, тут багато технічних помилок, бо я дивлюся поправки, які не враховані, і читаю праву колонку, і абсолютна більшість поправок в іншому місті врахована. Тому ми ломимось у відкриті двері. Я пропоную зараз цю статтю залишити комітету на розгляд, нехай вони ще раз подивляться. Бо я ще раз повторюю, те, що Матвєєв говорить, абсолютна більшість врахована у другій колонці, тільки в інших місцях. Те, що говорив колега Сушкевич, воно враховано, тільки в іншому місці. Тому давайте. Ще раз повторюю, тому давайте залишимо цю статтю комітету, нехай він уважно подивиться і приведе у відповідність, а потім ми будемо голосувати свідомо.
Я прошу, це вже обговорення. Давайте таким чином поступимо. Одну хвилиночку. Я прошу, ви що повечеряли чи що? Я на півтону нижче, заспокойтеся. Я ще раз хочу вам сказати, я веду сесію. Шановні колеги, я зараз поставлю на голосування поправку 331. Давайте домовимося таким чином. Ми все-таки, шановні колеги, розглянемо цю статтю і у нас буде можливість. Я прошу послухати всіх, у нас буде можливість після того, коли проаналізує комітет разом з Кабміном, що ми наговорили, внести уточнення, навіть коли ми приймемо закон перед направленням до підпису Президента України, ми маємо право внести відповідні уточнення по 131 статті. Тому не треба кричати, а краще працювати. Я ставлю на голосування поправку 331. [[20:41:53]] За-98 Поправка не прийнята. Ярослав Сухий, яка поправка у вас? 337, будь ласка.
Шановні колеги! Я займу не багато часу. 337 поправка якраз розв’язує цю проблему. Володимир Михайлович, я не наполягаю на її голосуванні. Тут, в цій поправці мова йде про інвалідів I і II групи з числа учасників бойових дій, які брали участь у воєнних конфліктах на території інших держав. Це те, про що сказав Валерій Михайлович Сушкевич. Тому я пропоную не голосувати, а дати протокольне доручення комітету звести воєдино поправку 331, 337 і 338. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Міністр фінансів. Ярошенко, будь ласка.
Я рахую, що я підтримую позицію Голови Верховної Ради, де дійсно ми вже узгодили цю позицію. Прохання - зараз не розглядати. Що ми це все будемо враховувати, про те, що ви кажете.
Так що, ми за статтю не голосуєм?
За статтю голосуємо. В редакції комітету. В тому вигляді, як в редакції комітету.
Шановні колеги! Давайте таким чином. Ми працювали з вами конструктивно. У нас же буде остаточне голосування за сам документ. Якщо ми не знайдемо узгодженої позиції, тоді буде інша у нас точка зору. Тому давайте зараз ми проголосуєм за статтю. І водночас комітет з Кабінетом Міністрів відпрацюють уточнення до цієї статті, з урахуванням зокрема вимог афганців, з якими ми сьогодні проводили зустріч і нараду, в тому числі за участю міністра фінансів. Ну, ми тоді вже вийдемо на яку одну, його зробимо. Тому я ставлю на голосування статтю 169. Прошу голосувати. І з відповідним дорученням комітету і Міністерству фінансів. Прошу голосувати, прошу голосувати, шановні колеги. [[20:44:16]] За-222 Одну хвилинку. Я поставлю на голосування про повернення до статті 169. Прошу голосувати. [[20:44:46]] За-230 Повернулися. Я ставлю на голосування статтю 169. Прошу голосувати. [[20:45:06]] За-231 Рішення прийнято. Стаття 170. Ксенія Ляпіна, 359 поправка. Будь ласка.
Дякую, шановні колеги. Я звертаю увагу на те, що не можна для цілей однієї статті давати визначення терміну – це, в принципі, протирічить всім принципам складання кодексу як такого. Якщо б це був окремий закон, ще можна було б такого припускатись. Але для кодексу, власне, для того ми і писали кодекс, і визначали у першому розділи терміни для того, щоб не робити для кожної окремої статті. Як може інвестиційний актив визначатися лише в одній статті, яка стосується оподаткування доходів фізичних осіб? Поясніть мені. Це ж абсолютний абсурд, це, безумовно, треба підтримати мою поправку і перенести цей інвестиційний актив у визнання термінів.
Термін «інвестиційний актив» застосовується тільки у статті 170.2. Тому немає сенсу розповсюджувати це на весь кодекс.
Ставлю на голосування 359 поправку. [[20:46:44]] За-20 Поправка не підтримана. Так, яка? Сторінка? Мікрофон.
Сторінка 135.
Станіслав Аржевітін. Будь ласка, мікрофон.
У мене 366 поправка, і я б звернувся до Віталія Юрійовича, поки я буду говорити, щоб як-то правильніше мені відповідав, бо тут і правих колонок немає, і моя пропозиція вилучити, а написано: «враховано по суті». Ну як-то правильніше треба відповідати. А я тепер скажу по суті. Фактично 172.9 визначає, що торгівець цінними паперами повинен бути податковим агентом, може бути податковим агентом. Ну, мені здається, що це не зовсім є правильно, тому що, ну, суперечить здоровому глузду. Тому, напевно, треба було цю норму вилучити. Є у нас чіткі правила, хто є податковим агентом. Тому я пропоную її все ж таки вилучити.
Відповідаю вам більш чіткіше на вашу вимогу. Значить, враховано по суті означатиме, що друге речення в пункті 172.9 вилучено. Тобто ви просили вилучити весь пункт, ми вилучили останнє речення: «Порядок застосування цього пункту визначається центральним органом Державної податкової служби». Це речення виключено з моєї попередньої пропозиції.
Ставлю на голосування поправку 365, я перепрошую, 366-ту. Прошу визначатись. 366 поправка. [[20:48:34]] За-18 Поправка 366 Станіслава Аржевітіна не підтримується. Поправка 417, Олександр Чорноволенко.
Шановні друзі, я прошу підтримати цю поправку, зважаючи на те, що ми, дійсно, робимо речі, які просто не вкладаються нікуди. Це, дійсно, те, що от ми зараз по наприймали. Володимир Михайлович, взагалі-то варто було би в такій ситуації зробити третє читання. Оце така моя пропозиція офіційна, щоб одразу, от. Або повторне друге читання, або частина, що не визначилась, третє читання. Дякую.
Дякую. Поправка 417-та ставиться на голосування. [[20:49:34]] За-12 Поправка не підтримана. Поправка 419-а. Валерій Сушкевич, наполягаєте на ній? Ні. 422-а. Також «ні»? Ні?
Ні, ні.
430-а. Сушкевич не наполягаєте?
ні.
Далі йдемо. Шановні колеги, зараз нам треба проголосувати.
Прошу. Я вибачаюсь, я прошу, 454-а поправка Васадзе.
Ні. Одну хвилиночку, ми зараз проголосуєм за статтю 170-у, а потім підемо далі. Шановні колеги! Ставиться на голосування стаття 170. Прошу голосувати. [[20:50:53]] За-260 Стаття прийнята. Тепер ставиться на голосування стаття 171-а. Прошу голосувати. [[20:51:13]] За-258 Стаття прийнята. Так, йдем по статті 172-й. Ксенія Ляпіна, 443-а поправка, мікрофон.
Дякую, шановні колеги. Ксенія Ляпіна, партія «За Україну!». Це принципова поправка. Питання в тому як ми рахуємо доход від продажу об’єкта нерухомості. Сьогодні визначено, що нараховується податок на всю суму продажу. Але я звертаю увагу, що цей об’єкт не у всіх взявся шляхом безоплатної приватизації. Є в житті, що вклали гроші в купівлю об’єкта нерухомості, і потім продають його. Я пропоную інший принцип визначення. Я пропоную оподатковувати різницю між ціною продажу і ціною придбання. Інакше, власне кажучи, ми двічі оподатковуємо один і той же об’єкт, що абсолютно протирічить усім принципам оподаткування. Я прошу підтримати мою поправку.
Я поясню цю пропозицію, яка позиція комітету щодо продажу нерухомого майна. Поставлена пільгова ставка – 0 відсотків – на продаж будинку чи квартири, які продаються раз на три роки. Усе решта буде оподатковуватись так, як це діє сьогодні, тобто за ставкою 5 відсотків від вартості майна.
Ставлю на голосування поправку 443-тю. [[20:52:56]] За-23 Поправка не підтримана. 446-та, Катерина Ващук. Наполягаєте на ній? Ні. Шановні колеги, ми можемо голосувати 172 статтю. Ставиться на голосування стаття 172-га. Прошу голосувати. Йде голосування. [[20:53:33]] За-259 Стаття прийнята. Далі, стаття 173-тя, поправка 451. Ксенія Ляпіна.
Дякую, шановні колеги. Ксенія Ляпіна, партія «За Україну!». Звертаю увагу, що це стосується тої самої проблеми. Практично зараз ми знову, незважаючи на те, що ми називаємо цю ставку пільговою, насправді вона ніяка не пільгова, бо вона однаково оподатковує абсолютно всі об’єкти нерухомості. І вона була б пільгова, якщо б вона відрізнялася по різних об’єктах, а, ви кажете, порівняно з оподаткуванням доходу, в інший спосіб отриманого. Але тут пільги немає, це все оподатковується двічі фактично. І, крім того, ще й за цінами, не нижче оціночних. Я пропоную зовсім іншу редакцію, яка базована на фактичних цінах, указаних в договорі купівлі-продажу і знову-таки брати за об’єкт оподаткування все ж таки різницю. Дякую.
Ставиться на голосування поправка 451. [[20:54:46]] За-25 Поправка не підтримана. Поправка 454.
Так, тут мова іде про те. що в першій редакції доход від продажу рухомого майна визначався наступним чином: ноль – якщо продається рухоме майно раз на рік, все решта – за ставкою п’ять відсотків. Була врахована пропозиція Васадзе: один відсоток, але від всіх продажів. Я пропоную переголосувати цю позицію, залишити все ж таки першу редакцію.
Я поставлю цю поправку на підтримку, якщо Верховна Рада не підтримає, значить, буде редакція першого читання. Ставлю на голосування поправку 454, автор поправки Васадзе. Прошу визначайтесь.
остается первая редакция.
[[20:55:49]] За-17 Поправка не підтримана. 455 поправка, Василь Шпак. Наполягаєте на ній? Ні. [[Шум у залі]] Далі, Катерина Ващук, 458. Мікрофон Василя Шпака, будь ласка.
Шановні колеги, я наполягаю на цій поправці, я думаю, що ми найшли домовленість по цій поправці і я прошу її прийняти. Тому що лізинг, фінансовий лізинг не є товарний механізм. суб’єкт лізингу не передається в товар. Тому ця поправка має бути прийнята, інакше не можна буде проводити ті фінансові операції у відповідності до Закону про фінансовий лізинг і Закону „Про оподаткування” в цій частині. З Мінфіном погоджено.
Комітет, будь ласка.
Якщо мені народний депутат сказав, що погодили цю позицію і якщо підтверджує міністр фінансів, то я вважаю, що треба підтримати.
Будь ласка, Федір Олексійович Ярошенко.
Да, ми цю позицію опрацювали. Практично, можна так сказати, що ми її погодили. Але моя пропозиція, я підтримую все-таки позицію комітету, і ми б у спокійному режимі теж прописали і в четвер проголосували.
Я ставлю на голосування поправку 455. Прошу голосувати. [[20:57:38]] За-16 Поправка не підтримана, домовленість буде реалізована, очевидно. Так?
Так, ми доопрацюємо.
Поправка 458, Катерина Ващук, наполягаєте на ній?
Ні, не наполягаю.
Шановні колеги, ставиться на голосування стаття 173. Прошу голосувати. 173-тя стаття голосується, прошу голосувати. [[20:58:25]] За-248 Стаття прийнята. 460-та поправка, Сушкевич не наполягає. Далі, Воропаєв, 463, ні. Воропаєв, 465, ні. Шановні колеги, ставиться на голосування стаття 174, прошу голосувати. [[20:59:06]] За-252 Рішення прийнято. Ставиться на голосування стаття 175-та. Прошу голосувати. [[20:59:29]] За-256 Стаття прийнята. 467 поправка. Ксенія Ляпіна, мікрофон.
Дякую. Ксенія Ляпіна, партія „За Україну!”. Хочу зверну увагу, шановні колеги, на дуже принциповий момент. Подивіться, уряд пропонує пересічним громадянам, які будуть декларувати свої податки, вести облік за встановленою формою. У нас не всі підприємці це можуть зробити. А ви хочете, щоб це зробив хто – вчитель, лікар? Хто ще мусить вести облік за встановленою формою. Це неприпустимо, шановні колеги. У них немає ні досвіду, ні належних знань, ні належної школи, щоб вести цей облік. Це абсолютно не припустимо в наших конкретних умовах. Моя поправка якраз спрямована на те, щоб не нав’язувати їм облік в обов’язковій встановленій формі, а надати можливість обліковувати те, що має для них важливу функцію і може спричинити до пільги певної в тій формі, в якій вони вважають за потрібне. Це дуже важливо, шановні колеги. Пам’ятайте, завтра прийдуть до кожного громадянина з перевіркою. Бо якщо.
Будь ласка, завершуйте свою думкую.
Якщо є встановлена форма податковою адміністрацією, то обов’язково є перевірка її виконання, друзі. До кожного громадянина це не припустимо.
Тут написано, що у разі, коли такий платник податку зобов’язаний цим розділом подавати декларацію або має право на таке подання з метою повернення надміру сплачених податків.
Ставиться на голосування поправка 467-ма. [[21:01:25]] За-14 Поправка не підтримана. Станіслав Аржевітін, поправка 472.
Шановні, я хотів би привернути вас до попередньої поправки 471, яку висловлює Національний банк України. На жаль, ніхто не представляє його тут зараз інтереси. Але, шановні, ви прийняли рішення про те, щоб оподатковувати вклади населення. Тепер треба робити далі вам: тепер треба зруйнувати банківську таємницю, тепер треба всіх українців поставити в хаос з деклараціями і податкових агентів направляти безчисленні повідомлення податковим органам. Зробили „а”, тепер треба робити „б”. Так ось, Національний банк пропонує, щоб зробити менший хаос і навантаження на українців, вони пропонують, коли будуть направлятись такі довідки, податковий агент, наприклад, банк не повинен направляти інформацію, яка містить прізвище, ім’я, по-батькові та ідентифікаційний податковий номер щодо платника фізичної особи в разі оподаткування доходів, процентів таке інше. Національний банк просить вилучити цю норму, я вас прошу прислухайтесь до здорового глузду.
Я ставлю на голосування поправку 472-гу Станіслава Аржевітіна. Якщо Національний банк уповноважить вас представляти його інтереси, будемо тоді з радістю вислуховувати вас. [[21:02:54]] За-32 Ми вже проголосували 472 поправку.
Наступну поправку 473-тю, я просив би переголосувати, це моя поправка, але.
Одну хвилинку. За – 32, поправка 472-га не врахована. Тепер, яка поправка?
473-тя.
Я ставлю на голосування поправку 473-тю на підтримку, прошу визначатись.
Ні, я навпаки запропонував на підтвердження. [[21:03:31]] За-0 Поправка 473-тя, не враховується.
Залишається в редакції.
Ставлю на голосування статтю 176-ту, прошу голосувати. [[21:03:59]] За-256 Рішення прийнято. Йдемо далі. Катерина Ващук, 480 поправка, наполягаєте? Мікрофон.
Шановні колеги, я вважаю, що тут зроблена помилка. Все-таки до переліку витрат, безпосередньо пов’язаних з отриманням доходів, належать документально підтверджені витрати, які включаються до витрат виробництва, обігу згідно з розділом ІІІ цього кодексу. І я доповнюю: не належать до витрат із осіб підприємця, вартість придбаного рухомого і нерухомого майна, яке підлягає державній реєстрацій в разі, якщо таке майно придбано до державної реєстрації фізичної особи суб’єктом підприємницької діяльності, або не використовується в такій діяльності. Тобто, якщо раніше щось людина придбала, а зареєструвала свій бізнес, в якому не використовує дане майно або навпаки, це особливо стосується фермерських господарств, це стосується.
Будь ласка, комітет.
Комітет запропонував відхилити цю пропозицію, але можливо надати ще слово представникам уряду.
Будь ласка, Федір Олексійович, з приводу поправки 480, яка позиція тут.
Позиція така, що проголосувати позицію комітету, підтримати як сьогодні вам запропоновано, завтра ми його доопрацюємо і внесемо в четвер для прийняття остаточного рішення.
Я ставлю на голосування поправку 480. [[21:06:13]] За-1 Поправка не прийнята. Йдемо далі. Ксенія Ляпіна, поправка 484.
Дякую, шановні колеги. Ксенія Ляпіна. Партія „За Україну!”. Я хочу звернути увагу, шановні колеги, тут всі ви ставити на приклад європейські країни, Америку, що ми спрощуємо для підприємців певні умови, але вони сплачують на загальній системі оподаткування. То я і пропоную, щоб загальна система оподаткування для підприємців і фізичних осіб була хоч трошки привабливою, давайте їм робити так, як це робиться в Європі. Вони мають невеличкі доходи і можуть сплачувати один раз на рік, один раз на рік декларувати і один раз на рік сплачувати, тобто фактично я пропоную відмовитись від авансових платежів, прошу це підтримати.
Ставиться на голосування поправка 484. [[21:07:20]] За-16 Поправка не підтримана. Поправка 485-та. Мікрофон Ксенії Ляпіної.
Дякую, Ксенія Ляпіна, Партія „За Україну”. Звертаю увагу, що це продовження, власне вона розшифровує попередню поправку і пропонує, вже прямо вказує, що не треба розраховувати авансові платежі щоквартальні, а треба їх сконцентрувати виключно один раз на рік. І я повторюю аргументацію, шановні колеги, не будуть підприємці переходити на загальну систему оподаткування ніколи, якщо ми не зробимо хоч крок назустріч. А, власне кажучи, ви всіма своїми діями виштовхуєте їх тоді в тінь: спрощено – скорочуєте, а загальну систему робите такою, що їм просто не підйомна і неможлива, і занадто обтяжлива з точки зору оподаткування і з точки зору обліку. То, власне, що ми хочемо? Ми хочемо, щоб вони взагалі зникли, чи як? Яка мета держави, якщо не враховувати такі поправки.
Ставлю на голосування поправку 485-ту. [[21:08:40]] За-11 Поправка не приймається. 492 поправка. Мікрофон Ксенії Ляпіної.
Дякую, шановні колеги, це стосується того самого питання, оскільки воно розшифровується в трьох місцях в цьому законі. Я розумію беззмістовність моїх логічних доказів, але зважайте, що вони спрямовані не на вас, шановні колеги, які не можуть прийняти самостійного рішення. Вважайте, що вони спрямовані, в першу чергу, суспільству. Я підкреслюю, фактично такими діями, коли ми заганяємо підприємців в глухий кут, ми приводимо до соціального вибуху. І це є абсолютно недальновидна політика, і це є велика свиня від Президента Януковича, з чим я і поздоровляю більшість.
Ставиться на голосування Ксенії Ляпіної. Прошу визначатися. [[21:09:43]] За-42 Поправка не підтримана. 499 поправка, Станіслав Аржевітін, будь ласка.
Шановні, пунктом 177.8 ми якби зобов’язуємо, якщо нараховуються доходи фізичним особам-підприємцям, то банки чи інші підприємства, які тепер повинні виступати податковим агентом, повинні перевіряти види діяльності цього підприємства на предмет відповідності свідоцтва про реєстрацію, вимагати підтвердження знаходження платника податків загальної системи оподаткування і таке інше. Навіщо нам ці конфлікти, які ми народжуємо? Тому моя пропозиція, щоб цього не робити, якщо це відбувається в межах довірених відносин і не отримується податок з доходів у джерела виплат, тобто цими організаціями, які я говорив, якщо суб’єкт є зареєстрований як суб’єкт підприємницької діяльності, і тоді не потрібно нікого заставляти бути ще одним податковим агентом по відношенню до підприємця-фізичної особи і вимагати кіпу таких документів. Прошу підтримати.
Ставиться на голосування поправка 499. [[21:11:11]] За-26 Поправка не підтримана. Поправка 500. Мікрофон Ксенії Ляпіної.
Шановні колеги, подивіться, це виглядає, вибачте, просто смішно, коли в такому документі як Податковий кодекс замість того, щоб писати норми прямої дії, ми пишемо норму, яка посилається на інший закон. Мало того, що ми Закон про реєстратора розрахункових операцій не врахували в Податковому кодексі, поставили його по окремо. Так ми ще й Податковий кодекс прив’язуємо до цього закону. Не навпаки закон до кодексу, а кодекс до закону. Про яку кодифікацію мова? Причому я звертаю увагу, якщо підтримати мою поправку і викинути цю норму посилання, від того закон не перестане діяти. Все одно він буде вимагати те, що вимагає у відповідності до цього закону вони будуть застосовувати або мати пільгу і не застосовувати реєстратори. Навіщо це посилання в кодексі? Навіщо зайвий текст і навіщо ці смішні норми, які підкреслюють, що це по суті не є кодекс.
Ставиться на голосування поправка 500. [[21:12:35]] За-36 Поправка не підтримана. Поправка 507. Мікрофон Ксенії Ляпіної. Що? Зараз одну хвилиночку, шановні колеги.
Це до наступної статті 178 вже поправка.
Так. Шановні колеги, одну хвилиночку. Ставиться на голосування стаття 177. Прошу голосувати. [[21:13:16]] За-261 Рішення прийнято. Тепер, шановні колеги, наступна стаття 178. Поправка Ксенії Ляпіної 507. Мікрофон Ксенії Ляпіної.
Шановні колеги, це я продовжую тему прив’язки до обов’язкового встановленого податковою адміністрацією порядку обліку. В даному випадку мова іде про фізичних осіб, які провадять незалежну професійну діяльність. Їх знову прив’язують до обліку, який, ну фактично, буде майже на рівні бухгалтерського обліку. Уявіть собі хто стоматолог? Одною рукою зуб свердлить, а іншою рукою облік вести. Колеги, ну треба ж мати якусь, якийсь предел. Я розумію, що податковій хочеться поширше об’єкт перевірок мати. Але у тому немає ніякої логіки. Я пропоную написати, що вони у довільній формі це ведуть, у формі, яка буде достатня для того, щоб показати просто свій обсяг доходів. Навіщо їх підв’язувати під обов’язковий встановленої форми облік, а отже перевірки і контролю. Про перевірки ми вже говорили, які перевірки ви залишили у кодексі. Дякую.
Ставиться на голосування поправка 507. [[21:14:52]] За-40 Поправка не підтримана. Ставлю на голосування 178 статтю. Прошу голосувати. [[21:15:12]] За-254 Стаття прийнята. Тепер ставлю на голосування статтю 179. Прошу голосувати. [[21:15:34]] За-254 Рішення прийнято. Шановні колеги, тепер другий том відкладайте, беріть третій.
Чого до 12? До ранку якраз ми вийдемо нормально. Шановні колеги, V розділ розглядаємо. Стаття 180. Ставиться на голосування стаття 180. Прошу голосувати. [[21:16:29]] За-249 Рішення прийнято. Стаття 181. Так, 17 поправка. Мікрофон Чорноволенка.
Шановні друзі! Ну, записано 300 тисяч гривень, це надзвичайно мало, якщо говорити про оборот, про який йдеться мова. Тому все ж таки давайте ми не будемо знищувати мале підприємництво і запишемо мільйон. А те, що тут у нас є зауваження про те, що це втрата одного мільярду, але ж це кошти на розвиток для наших підприємців, причому дрібних підприємців, навіть не середніх. Прошу підтримати цю поправку.
Ставлю на голосування 17 поправку. [[21:17:34]] За-21 Поправка не підтримана. Ставлю на голосування статтю 181. Прошу голосувати. [[21:17:57]] За-238 Стаття прийнята. Шановні колеги! Тут же ви не голосуєте. Я розумію, що проблем у вас багато. Але голосуйте. Шановні народні депутати! Тепер стаття 182. Ставлю на голосування статтю 182. Прошу голосувати. [[21:18:33]] За-253 Стаття прийнята. Тепер, шановні колеги, стаття 183. Шановні колеги! Ставиться на голосування стаття 184, перепрошую, 183. Прошу голосувати. [[21:19:30]] За-254 Рішення прийнято. І ставиться на голосування стаття 184. [[21:19:53]] За-249 Рішення прийнято. Ставиться на голосування стаття 1ё85. Прошу голосувати. [[21:20:12]] За-253 Стаття прийнята. 76 поправка, Станіслав Аржевітін. Мікрофон, будь ласка.
Моя якби пропозиція була щодо того, щоб як-то по-людськи чи що, сформулювати оце речення, де мова йде про те, от слухайте: «Місцем постачання послуг є місце фактичного постачання послуг, пов’язаних з рухомим майном». Якась така еквілібристика. А я пропоную написати чітко: «Місцем постачання послуг є місце, де фактично надаються послуги, пов’язані з рухомим майном». Я думаю, що це логічно і правильно. І між іншим десь така редакція є і в Законі «Про податок на додану вартість», зверніть на пункт 5.6.5 цього закону. Тому я пропоную ось таку розумну редакцію записати як норму.
Шановні колеги, ставлю на голосування розумну пропозицію під номером 76. Прошу визначатись. [[21:21:25]] За-28 Поправка не підтримана. Поправка 87, Станіслав Аржевітін. Мікрофон.
Ну, у мене якби знову до головуючого запитання. Він, звичайно, втомився, але якби я прошу вилучити речі, а пишуть: «Враховано по суті». Ну, знову шукаю-шукаю і не можу знайти. Будь ласка, Віталій Юрійович.
Віталій Юрійович, будь ласка.
Яка пропозиція? Яка поправка?
Поправка 87 на сторінці 33.
Мова йде про виключення слів «банківських та фінансових установ». Якщо ми врахували, враховано по суті, значить воно відповідає тексту. Ну, повірте, ми перевіряли цей текст.
Я ставлю на голосування поправку 87. [[21:22:34]] За-21 Поправка не підтримана. Ставлю на голосування статтю 186. Прошу голосувати. [[21:22:55]] За-247 Стаття прийнята. Поправка 92. Мікрофон Ксенії Ляпіної.
Дякую. Ксенія Ляпіна, партія «За Україну!». Шановні колеги, я звертаю увагу на те, що тут встановлюється дата відвантаження товарів, з чим можна погодитись, однак дата надання послуг визначена дуже абстрактно і написана будь-яким документом, потім ці документи починають встановлювати податкова, і ми отримаєм повне непорозуміння як враховувати дату надання послуг. Я пропоную зробити це чітко і зрозуміло. Отримання будь-якої послуги, так як її надання, оформлюється актом – актом прийняття цієї послуги. Хай цей акт і його дати і будуть єдиним документом, який, власне, підтверджує дату, яку визначають потім для обліку. Це дуже просто поправка, і я не розумію чому вона відкинута.
Ставиться на голосування поправка 92-а Ксенії Ляпіної. [[21:24:09]] За-43 Поправка не підтримана. Ставиться на голосування стаття 187-а. Прошу голосувати. [[21:24:29]] За-250 Рішення прийнято. І ставиться на голосування стаття 188. Прошу голосувати. [[21:24:51]] За-254 Прийнято статтю. Далі. Стаття 189-а. Поправка 136, Катерина Ващук. Наполягаєте на ній? Да. Мікрофон.
Шановні колеги, ця поправка стосується слідуючих моментів: коли платник податку здійснює операції з поставки сільськогосподарської продукції і продукції переробки, раніше придбаних у фізичних осіб, тобто заготовленої у селян, то тоді, які не є платниками податку цього, то тоді нарахування йде тільки на торгівельну націнку. Чому я на цьому настоюю? Заготівельні організації, які раніше заготовляли у селян продукцію, успішно забезпечуючи Україну картоплею, всім іншим, сьогодні не працюють через те, що на них нараховується ПДВ. Яка додана вартість у заготівельника? Він узяв у селянина. То тільки на те, що є націнкою, на нього можна.
Завершіть, будь ласка.
на нього можна нараховувати, бо це його додана вартість. Він же цю продукцію не вирощував, нічого. Тому, якщо ми це знищимо, то і ті заготівельні кооперативи, заготівельна мережа взагалі відімре.
Будь ласка, комітет.
Ця пропозиція порушує загальний принцип оподаткування ПДІВ та може призвести до мінімізації податкових зобов’язань за рахунок участі зазначених підприємств у формуванні податкового кредиту інших підприємств - платників податків.
Шановні колеги! Калетнік і Кириленко, прошу дуже коротко.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, шановний Віталій Юрійович, наступна поправка 137 членів Комітету Верховної Ради з питань аграрної політики, земельних відносин Терещука, Перестенко перекликається з цією ж, що щойно говорила Катерина Ващук і тому я, наприклад, просив би, щоб до. на четвер ми могли, дійсно, завтра опрацювати. Тому що тут є питання і в четвер проголосувати цю поправку, вона заслуговує на її підтримку. Дякую.
Давайте ми проведемо ще, можливо, консультації.
Будь ласка, Іван Кириленко. І потім попрошу міністра з цього приводу висловитися.
Шановні колеги, я просив би всіх прислухатися до аргументації, яка була щойно висловлена моєю колегою Катериною Ващук. Годину тому проголосували і із пристарілого села. мільйонів будемо вилучати за те, що селяни вирощують сільськогосподарську продукцію, 80 відсотків якої вирощується в підсобному господарстві. Зараз ми ще збираємося оподаткувати те, що одиниці там заготувачів залишилися, щоб і ще більше добити село. Шановні друзі, тут треба схаменутися.
Так, дякую.
Понад 80 відсотків вирощується в підсобному господарстві, ми і його зараз доб’ємо.
Дякую. Федір Олексійович, будь ласка, з цього приводу.
Підтримую пропозицію, щоб завтра опрацювати і остаточно проголосувати уже в новой редакції в четверг, а сьогодні прийняти в редакції комітету.
Я ставлю на голосування поправку 136. Прошу визначатися. [[21:28:53]] За-24 Поправка не підтримана. Поправка. Ні, уже ми її розглядали. Так ми ж. ніхто ж не ставив. ми не можемо поставити. Ну, те ж саме буде, вона просто перегукується. Давайте домовимося, що коли ми вже повернемося до остаточно прийняття рішення, щоб допрацювали ці пропозиції, і ми їх тоді проведемо по 131-й статті Регламенту. Шановні колеги, ставлю на голосування статтю 189-ту, прошу голосувати. [[21:29:42]] За-252 Рішення прийнято. Ставлю на голосування статтю 190 і 191. Прошу голосувати. [[21:30:03]] За-247 Рішення прийнято. Ставиться на голосування стаття 192-га. [[21:30:25]] За-247 Рішення прийнято. Одну хвилиночку, яка поправка? 151-ша? Зараз, одну хвилинку. 151-ша, Ярослав Джоджик, будь ласка.
Шановні колеги, Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Ця стаття регулює ставку податку на додану вартість. Я розумію, що зниження ставки до 17-ти відсотків був одним із основних аргументів уряду при просуванні цього податкового кодексу. Але моя пропозиція полягає в тому, щоб зберегти сьогоднішню ставку ПДВ. Якщо ми проаналізуємо основний податок на ПДВ цього року, в 2010 році, то в 105 мільярдів гривень ПДВ 78 мільярдів гривень заплановано від імпорту. У разі зменшення ставки надходження до Держбюджету від оподаткування імпорту скоротяться. При цьому ряд буде змушений збільшувати податковий тиск на національних товаровиробників, що призводитиме до зростання їхніх витрат та відповідного зменшення конкурентоспроможності української економіки. Тому я прошу зберегти ставку в розмірі 20 процентів.
Ставлю на голосування поправку 151-шу Юрія Костенка, Ярослава Джоджика. [[21:32:11]] За-14 Поправка не підтримана. Шановні колеги, ставиться на голосування стаття 193. Прошу голосувати. [[21:32:34]] За-249 Рішення прийнято. Ставлю на голосування статтю 194. [[21:32:56]] За-246 Стаття прийнята. Григорій Калетнік, будь ласка. Яка поправка? Мікрофон.
Дякую. 195 стаття, дискусії щодо повернення чи не повернення ПДВ.
Яка поправка?
У 195 статтю, вона просто увійшла в протиріччя із поправками, які у наступних розділах, тому, якщо ми зараз проскочимо, тут немає поправки, але вона йде в протиріччя. Тому я хочу сказати, по суті. Ми завершили дискусію щодо того, щоб не повертати ПДВ при експорті зерна, якщо так, то в 195 статті потрібно після слів „.застосовується нульова ставка, крім операцій з вивезення в митному режимі експорту зернових”, потрібно вилучити, бо інакше ми не зможемо, ми змушені будемо повертати ПДВ.
Яка поправка?
Стаття 195-та два.
Немає такої у нас.
195.2.
Поправку, нам треба поправку.
172, Хомутинніка.
Давайте ми з вами в робочому порядку завтра подискутуємо, якщо треба.
Шановні колеги! 172 поправка Хомутинніка вона врахована. Так, що її треба ставити на підтримку, будь ласка, Віталій Юрійович, будь ласка.
Я думаю, що давайте ми з колегою окремо проведемо завтра роботу в цьому напрямку і з’ясуємо. Якщо треба.
Це правильно, проведіть роботу.
Тому що мені.
Шановні колеги! Давайте таким чином, поки завтра будуть проводити роботу, а ми зараз проголосуємо статтю 195-ту. Прошу голосувати. [[21:35:07]] За-242 Рішення прийнято. 180-та. Джоджик, наполягаєте на цій поправці? Ні. Тоді стаття 196. Де в нас закінчується 196 стаття? Шановні колеги, ставлю на голосування статтю 198. Прошу голосувати. 196, я перепрошую. Зніміть голосування. Ставиться на голосування стаття 196. [[21:36:24]] За-248 Прийнято рішення. Тепер 197-ма. 231 поправка. Ярослав Джоджик, наполягаєте на ній? Ні. 215-та. Курило, будь ласка. Вона відхилена комітетом. Будь ласка.
В італій Юрійович, зверніть увагу, будь ласка, 215 поправка. Тут вперше це з’являється у нас, обкладання ПДВ, проживання в гуртожитках учнів і аспірантів, і причому комітет пише, що відхилити, тому що це розширення пільгових операцій та додаткові втрати бюджету. Але до сьогоднішнього дня це ПДВ не обкладалося, які можуть бути втрати бюджету, якщо їх не було сьогодні доходів цих. Але введення цієї статті призведе до того, що на 20 відсотків підвищиться фактично плата для проживання учнів в ПТУ, в гуртожитках студентів і аспірантів. І я думаю держава небагато втратить, якщо все-таки це положення зніме тобто на сьогодні ПДВ не обкладається.
Так, Віталій Юрійович, то що з цього приводу будемо робити? Це поправка 215 на 108 сторінці.
В принципі це нова норма, тому я не розумію, чому ви переконуєте, що збільшується вартість?
Тому що 20 відсотків ПДВ треба буде платити, а раніше не платили, то так і збільшиться. Будь ласка, міністр фінансів Ярошенко
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, це діюча норма, зараз всі платять, ніякого немає тут ажіотажу. Тому прохання підтримати як підтриману комітетом.
Шановні колеги, я прошу, зараз поставлю цю поправку на голосування і водночас прошу комітет і міністерство фінансів уточнити цю позицію.
Добре, ми завтра відпрацюємо це.
Да, щоб ми тут не наламали дров. Ставиться на голосування поправка 215, прошу визначайтесь. [[21:39:17]] За-68 Рішення не прийнято. Шановні колеги, ставиться на голосування стаття 197. Зніміть голосування. Що там?
Я вибачаюся, по 197. Поправка 302, вона була комітетом врахована. Тут мова йде про те, що звільнюються від оподаткування операції з ввезення на митну територію культурних цінностей. В першій редакції була норма “свыше 50 років”, тобто антикварні речі. Комітет врахував викреслити норму “виготовлений свыше 50 років”. Але ми отримали зауваження від Кабінету Міністрів та Адміністрації Президента, тому прошу переголосувати цю норму.
Я ставлю на голосування пропозицію про підтримку поправки 302, так?
Так.
Визначатися.
Не голосуємо, щоб залишити в першій редакції.
Одну хвилиночку. 302 ставлю на голосування на підтримку поправку, прошу визначайтесь, все. Уже ми проголосували. Нема мотивів. [[21:40:39]] За-0 Поправка не врахована. Одну хвилинку. Не всі зразу. 221-ша, так ми вже проголосували. 221, будь ласка, Аржевітін. Це по поправці ідемо.
Шановні, 221 поправка. Я хотів би з’ясувати у Віталія Юрійовича, чи, дійсно, я розумію, що у першій редакції звільнювались від оподаткування освітні заклади тільки третього і четвертого рівня. Це перша редакція. Моя була пропозиція, щоб інші рівні теж мали таку пільгу, тобто, перший і другий рівень, а не тільки третій і четвертий. Тобто всі учбові заклади повинні бути в рівних умовах щодо оподаткування. Тут у мене записано в редакції комітету “враховано по суті”. Тому є запитання. Чи звільнюється тепер від оподаткування всі учбові заклади від першого до четвертого рівня?
Зачитую вам ту редакцію, яка є остаточна в правій колонці. У всіх видів освітньої діяльності, які постачаються вищими навчальними закладами першого – четвертого рівня акредитації. Тому відповідаю на запитання: ваша пропозиція врахована.
Голосується 221 поправка. [[21:42:19]] За-16 Поправка не підтримана. 290 поправка Катеринчука. Будь ласка.
Микола Катеринчук, Європейська партія України. Ця поправка стосується реалізації проектів технологічних парків, де пропонується зараховувати на спеціальні рахунки відкритті в територіальних органах Державного казначейства України в строки, встановлені цим кодексом і іншими законодавчими актами певну суму ПДВ. На спеціальні рахунки учасників технологічних парків та спільних підприємств, що виконують проекти технологічних парків, зараховуються 50 відсотків суми податку на прибуток та сума на додану вартість підприємств операціях в Україні, решта 50 відсотків зараховується на спеціальний рахунок керівного органу відповідного технологічного парку. Інше по тексту, це питання, пов’язане з розвитком інноваційної економіки в Україні. Тому прохання підтримати. Це реальний стимул для технологічного розвитку технологічних парків.
Ставлю на голосування поправку 290. [[21:43:40]] За-26 Поправка не підтримана. Шановні колеги, по 197 статті які поправки? Павловський, потім. Яка поправка ваша? Зачекайте, ми вже пройшли, потім знову назад. Про що мова іде вже?
Так ви ж по 197 кажете. [[Шум у залі]] Ви сказали по 197.
234. Будь ласка, Павловський. Будь ласка.
Поправка 234 до статті 197. Пропонується підпункт 197.1.6 викласти у такій редакції: „Поставки путівок на санаторно-курортне лікування, відпочинок та оздоровлення у санаторно-курортних закладах, розташованих на території України, застрахованих осіб та членів їх сімей за рахунок коштів фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності, а також фізичних осіб віком до 18 років інвалідів, дітей-інвалідів. Дякую. В такій редакції пропонується.
Ставлю на голосування поправку 234. [[21:45:13]] За-57 Поправка не підтримана. Хто ще наполягає на поправці до статті, поправка статті 197? Будь ласка, Олег Ляшко. Яка поправка? Кажіть мені.
Олег Ляшко, позафракційний. 215 поправка колеги Курила. Шановні колеги! Я хотів би все-таки запропонувати повернутися і проголосувати цю поправку. Адже берем, запроваджуємо ПДВ на надання житла в гуртожитках студентам і водночас звільняємо від сплати ПДВ ввезення антикваріату. Ну, де логіка? І ми говоримо про те, що цей кодекс спрямований на вирішення проблем країни? Тобто для антикваріату, для готелів 7-зіркових ми знімаємо ПДВ. Для студентів на проживання ми вводимо ПДВ. Для малого бізнесу піднімаємо податки. Як кажуть, чиї ж інтереси тоді захищає цей кодекс? Я пропоную 215 поправку переголосувати і підтримати її. Дякую.
Дякую. Відносно 215-тої ми домовилися, щоб попрацювали разом і Віталій Курило, і голова комітету, і Міністерство фінансів з’ясували всі обставини. Шановні народні депутати! Я ставлю на голосування статтю 19., перепрошую, не будемо голосувати. Катеринчук, 316 поправка будь ласка.
Микола Катеринчук, Європейська партія України. Багато під час виборів говоримо про все ж таки інноваційний розвиток економіки України. Ця поправка стосується все ж таки розвитку технологічний парків. Пропонується певне звільнення від сплати ПДВ по імпорту устаткування, обладнання та комплектуючих інших матеріалів, які не виробляються в Україні та будуть використовуватись при реалізації проектів технологічних парків. Я просив би підтримати, якщо під час виборів ви не брехали виборцям, що ви пропонуєте іншу модель розвитку України.
Ставиться на голосування поправка 316. [[21:47:40]] За-18 Поправка не прийнята. Ставиться на голосування стаття 197. Прошу голосувати. [[21:48:01]] За-249 Рішення прийнято. По статті 198 йдемо. Шпак наполягає? Наполягаєте чи ні? Ні. Ставиться на голосування стаття 198. Зніміть голосування. Воропаєв, будь ласка, ваша поправка. 326-та, да? Яка поправка?
Нет, поправка 332.
332.
Да. Я бы хотел ваше внимание обратить на суть этой поправки. По этой поправке я предложил установить конкретную ответственность налогоплательщика, не ту, которая написана в законе сейчас, а конкретную в размере недоимки, которая будет обнаружена или установлена кодексом хотя бы, да? Нам же предлагают, что она будет установлена законодательством. Хочу вам всем сказать, что законодательством является и приказ налоговой администрации, это тоже законодательство, и распоряжение письменное или устное налоговой администрации, это тоже законодательство. То есть мы попадем, в случае если поправку не примете и останется этот текст в первом чтении, под то, что нам штрафные санкции, нам ответственность будут устанавливать единоличным приказом главы налоговой администрации. Спасибо.
Будь ласка, Віталій Юрійович.
Ну, фактично вона не суттєво змінює суть того тексту, який був в першому читанні. Я думаю, що якщо Міністерство фінансів не буде заперечувати, то можна би було.
Ставлю на голосування поправку 332. [[21:50:00]] За-21 Поправка не підтримана. Хто наполягає на своїх поправках до цієї статті? До статті 198. Немає більше бажаючих? Ставлю на голосування статтю 198. Прошу голосувати. [[21:50:29]] За-249 Стаття прийнята. Стаття 199-а. Воропаєв, поправка 344. Наполягаєте на ній? Ні. Тоді ставлю на голосування статтю 199. [[21:51:00]] За-245 Стаття прийнята. Стаття 200. 355-а поправка. Джоджик, будь ласка, мікрофон.
Я 377 поправку хочу.
Одну хвилиночку. А яка у вас, Ксенія Михайлівна? 356-та? А зараз ми дійдемо. 368 поправка. Катеринчук, будь ласка, мікрофон.
Микола Катеринчук, Європейська партія України. Пропонується наступне: стимуляція відшкодування ПДВ. «Сума бюджетного відшкодування, яка не підтверджена висновками органу Державної податкової служби на адресу органу Державного казначейства на протязі 5 робочих днів після закінчення строку, установленого цією статтею для проведення перевірки, процедури адміністративного або судового оскарження, або відшкодованого органом Державного казначейства України протягом 5 операційних днів після отримання висновку органу Державної податкової служби, вважається бюджетною заборгованістю, на суму якої нараховується пеня у розмірі, встановленому пунктом 100.4 статті 100 розділу другого цього кодексу». Пропозиція – підтримати, якщо ви хочете повернення ПДВ.
Ставлю на голосування 368 поправку. [[21:52:51]] За-26 Поправка не підтримана. Поправка 376, Ксенія Ляпіна, мікрофон.
Дякую. Ксенія Ляпіна, партія „За Україну!” Це стосується права на, так зване, автоматичне відшкодування ПДВ. Ми попереджали, що, насправді, воно виписано в кодексі зовсім не як автоматичне. От зокрема, моя поправка стосується виключення пункту, який говорить про те, що ніяке автоматичне відшкодування не наступає, якщо загальна сума розбіжностей між податковим кредитом, який сформований самим платником податків, розходиться з податковими зобов’язаннями, які сформовані, фактично, податковою адміністрацією на підставі єдиного реєстру, не більше, ніж на 10 відсотків. То я вам хочу сказати, що я просто прогнозую, що буквально у всіх воно буде розходитись більше, ніж на 10 відсотків, крім двох, трьох підприємств. Ну, так де ж тут тоді автоматичне відшкодування. Ну, це просто неприпустимо такі норми вводити. Я прошу підтримати мою поправку.
Ставлю на голосування поправку 376 Ксенії Лапіної. [[21:54:17]] За-34 Поправка не підтримана. 377 поправка, мікрофон Ярослава Джоджика.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Суть пропозиції полягає у більш чіткому визначенні, що однією з умов автоматичного відшкодування ПДВ має бути зобов’язання платника податку не просто виплачувати в середньому всім працівникам зарплату, яка не менш, ніж у два рази перевищує мінімальний встановлений законодавством рівень, а щоб таку заробітну плату отримували не менше 50 відсотків середньої за податковий період чисельності працівників. В іншому випадку невеличка група керівників такого платника ПДВ зможе утримувати надвисоку зарплату, а більшість співробітників мізерну. І в середньому по лікарні вона перевищуватиме встановлений в кодексі мінімум. Тому прошу підтримати мою редакцію цієї статті, цього пункту.
Ставлю на голосування 357-му поправку. [[21:55:44]] За-22 Поправка не підтримується. Поправка 388, Ксенія Ляпіна.
Дякую, шановні колеги. Ксенія Ляпіна, партія „За Україну!”. 388 поправка стосується того, що я пропоную перелік тих платників податків, яким надано право на автоматичне відшкодування, оприлюднювати. І я не розумію, чому власне ця поправка відкидається. Оприлюднювати і оновлювати регулярно це оприлюднення. Тому що тоді всі будуть знати, а хто ж у нас автоматично отримує відшкодування ПДВ. Інакше це буде постійно питання конфлікту. Я думаю, що це буде дискреція. Своїм все автоматично відшкодування, всім іншим – жорсткі норми закону і ніякого автоматичного відшкодування. Отакий прогноз, якщо не буде оприлюднювати список тих, кому дали автоматичне відшкодування. І, Володимире Михайловичу, ми там пропустили одну мою поправку.
Яку?
383-тю, яка відхилена.
Давайте зараз проголосуємо 388-му. Повернемося до 383-ї. Я ставлю на голосування поправку 388 Ксенії Ляпіної. [[21:57:11]] За-63 Поправка не підтримується. 383 поправка, Ксенії Ляпіної.
Шановні колеги! Тут поправка, насправді, на мій погляд дуже технічна, я не розумію чому вона не врахована. Я пропоную, щоб порядок надання права на автоматичне відшкодування затверджувався центральним податковим органом. А тут наведено, що він затверджений центральним контролюючим органом і абсолютно незрозуміло навіщо таким чином враховано, визначено орган, який затверджую. Дуже дякую.
Ставлю на голосування поправку 383-тю. [[21:58:04]] За-28 Поправка не підтримана. Шановні колеги! Ставлю на голосування статтю 200, прошу голосувати. [[21:58:26]] За-249 Стаття прийнята. Шановні колеги! Тут мої колеги кажуть, що треба ще продовжити на 15 хвилин. На 15 хвилин можна продовжити. Я ж не можу пропозицію своїх колег не поставити до вашого відома. На 15 хвилин продовжуємо наше вечірнє засідання. Стаття 201. 396 поправка. Катерина Ващук, наполягаєте, мікрофон. Ні. Аржевітін 399-та. Прошу уваги. Так нормально працюємо, завтра ж не зберемо зранку.
Моя поправка в наступному, щоб дати певний період часу підприємцям, щоб вони могли розібратися у своїх справах. Сьогодні Державна податкова служба коли побачить певні розбіжності в документах, вона зобов’язує в десятиденний термін платників податків негайно подати інформацію. А що буде через десять днів, очевидно штрафні санкції. Тому пропозиція була трошки викласти в іншій редакції. Вилучити ці десять днів і дати можливість подавати таку інформацію без застосування штрафних санкцій до початку планової перевірки господарської діяльності такого платнику податку. Прошу підтримати підприємців.
Ставлю на голосування 399 поправку. [[22:00:17]] За-24 Поправка не підтримана. 442 поправка, Ярослав Джоджик, наполягаєте на ній? Ні. Шановні колеги, ставиться на голосування в цілому 201 стаття. Прошу голосувати. [[22:00:50]] За-240 Рішення прийнято. Тепер ставлю на голосування про прийняття статей 202 і 203. Прошу голосувати. [[22:01:13]] За-251 Рішення прийнято. Ставлю на голосування статті 204 і 205-ть. [[22:01:37]] За-233 Рішення прийнято. Стаття 206, Шпак Василь Федорович наполягає?
Ні.
Ні. Тоді ставлю на голосування статтю. зніміть голосування. А хто? Так ми 206 ставимо, ви наполягаєте на ній? Ставлю на голосування статтю 206. Прошу голосувати. [[22:02:21]] За-244 Стаття прийнята. Ставлю на голосування статтю 207. Прошу голосувати. [[22:02:43]] За-246 Прийнято. Ставлю на голосування статтю 208. 208-му, прошу голосувати. [[22:03:04]] За-244 Прийнято статтю. Так, 209-та тепер у нас. Що, що? Ващук, будь ласка, яка поправка. Мікрофон.
Поправка 491. І вона не лише моя, ця поправка. Це стосується усіх аграрних підприємств, які мають право на спеціальний режим оподаткування, коли не перевищується 25 відсотків поставки іншої продукції. 75 сільськогосподарська. Але я прошу останній пункт врахувати. Є обставини непереборної сили, стихія, підтверджена радами місцевими, Кабінетом Міністрів, коли вибив град усе, чи заморозок, і не поставляє 75 відсотків своєї продукції це підприємство і воно випадає з такого реєстру. Тому це обов’язково треба врахувати. Тут є пропозиції депутатів від усіх фракцій, абсолютно від усіх. Я прошу.
Мікрофон. Завершіть, будь ласка, думку свою.
Я прошу Мінфін це врахувати, бо це лише після постанови Кабінету Міністрів. Так що самі ви будете вирішувати. Дякую.
Будь ласка, Федір Олексійович, позиція Кабміну.
Ми розглянемо цю позицію і знайдемо компромісне рішення.
Я ставлю на голосування поправку 491. Прошу, голосуйте. [[22:05:14]] За-28 Калетнік, яка поправка? Що?
Поправка 499 до цієї ж статті. У цій статті я абсолютно підтримую і комітет підтримував на засіданні те, про що сказала щойно Ващук. І у цю статтю необхідно також врахувати і поправку 499, де ми надання послуг іншим сільгосптоваровиробникам юридичним і вже ж потрібно дозволити, ми ж признаємо і особисті селянські і фермерські господарства. Тому не можемо ми виділяти тільки сільгосппідприємства, а фізичні особи забувати. Тому є прохання врахувати Віталія Юрійовича і цю поправку до четверга.
Ставлю на голосування 499 поправку. [[22:06:26]] За-8 Поправка не підтримана. Так що, ми голосуємо зараз? Ставлю на голосування статтю 209, прошу голосувати. Голосуємо „за”, да, правильно. Прошу голосувати. [[22:06:50]] За-249 Прийнято рішення. Стаття 210. Ставлю її на голосування. Прошу голосувати. [[22:07:13]] За-246 Прийнято. 211 стаття. Ставлю на голосування. [[22:07:34]] За-251 Прийнята стаття. Шановні колеги, тепер розділ у нас наступний «Акцизний податок». Давайте. [[Шум у залі]] Що,що? [[Шум у залі]] Шановні колеги, залишається лише одне, попросити, щоб ви тут залишились, бо вранці буде важко вас зібрати. А, завтра ж день опозиції. Шановні народні депутати, ми на цьому, очевидно, завершимо нашу роботу. Пропозиція до комітету і до Кабінету Міністрів України проаналізувати ті рішення, які вже проголосовані. Якщо там потрібно буде технічні правки, уточнення і врахування тих пропозицій, щодо яких ми домовилися, підготувати відповідні матеріали до четверга. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Дякую за роботу.