Ще раз добрий день, шановні колеги, шановні представники засобів масової інформації! Будь ласка, займіть свої місця і підготуйтесь до реєстрації. У зв’язку з вимогою Президента України та відповідно до частини восьмої статті 19 Регламенту Верховної Ради України ми сьогодні проводимо позачергове пленарне засідання Верховної Ради України. Перелік питань, які передбачені до розгляду на позачерговому засіданні, вам наданий. Готові реєструватись? Готові реєструватись? Прошу реєструватись. [[16:01:46]] В залі зареєстровано 172 народних депутата України. Позачергове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Переходимо до розгляду питань. Перше питання порядку денного – це проект Закону про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності (реєстраційний номер 3822). Хто буде наполягати на правках? Івченко, правка номер 1.
Вадим Івченко, "Батьківщина". Шановні колеги, знаєте, мені хотілося б, щоб ми чітко розуміли значення законопроектів, які пропонуються. Не можна брати створювати ТОВки і передавати частину оборонного, військово-оборонного комплексу в господарське відання. Що це означає? Це означає, що коли підуть правовідносини з боржниками чи з будь-яким іншим, через господарське відання це легко приватизовується або забирається за борги. Ми проти такої позиції. Саме в цьому і направлені правки "Батьківщини", щоб захистити військово-оборонний комплекс від прихованої приватизації через господарське відання, яке пропонується безпосередньо в цьому законопроекті. Дякую.
Ставлю на голосування правку номер 1. Комітет не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[16:03:37]] За-25 Рішення не прийнято. Правка номер 3, Івченко.
Шановні колеги, я ще раз хотів, щоб ви послухали те, що говорить на сьогоднішній день опозиція. Ми не є опозицією до держави, ми не є опозицією до громадян України. І точно ми не є опозицією до національних інтересів України. А національні інтереси говорять про збереження особливо під час війни військово-оборонного комплексу. І ні в якому разі жодного. вибачте, жодної частки ми не можемо передавати в товариство з обмеженою відповідальністю, де через господарське відання може відбуватися прихована приватизація. Колеги, це під час війни. Тому ми пропонуємо, щоб наші правки ви вислуховували, все ж таки підтримували. І давайте, щоб здоровий глузд перемагав тоді, коли ми точно будемо керуватися національними інтересами, а не, вибачте, лобістськими якимись речами, які.
Ставлю на голосування 3 правку. Комітетом не підтримана. Прошу визначатися та голосувати. [[16:05:04]] За-25 Рішення не прийнято. Тимошенко, 8 правка. Цимбалюк.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановні колеги, надзвичайно важливий законопроект. І дуже вірно, що його включили в порядок денний на позачергове засідання. Ми пам’ятаємо, як ще 3 грудня 2020 року керівник оборонпрому оголосив гучною заявою щодо ліквідації всього концерну у зв’язку з корупцією. А що з того часу зроблено? І взагалі чи цей законопроект ліквідовує корупцію оборонпрому? Є великий сумнів. Саме цим законопроектом усувається уряд від своїх повноважень. Цим законопроектом Міністерство оборони усувається від оборонного замовлення. І взагалі цей законопроект ліквідує повноту відповідальності держави за все, що відбувається в цьому концерні під час війни. Прошу правку поставити на голосування.
Ставлю на голосування 8 правку. Комітет не підтримав. Прошу визначатися та голосувати. [[16:06:37]] За-29 Рішення не прийнято. Правка не підтримана. Наступна правка 9-а, Івченко.
Вадим Івченко, "Батьківщина". Колеги, я ще раз хочу сказати, що ми пропонуємо, щоб ви послухали про ті неприйнятні норми, які безпосередньо в цьому законопроекті. Ну, наприклад, неприйнятними в законопроекті є механізм створення серед учасників товариства державних підприємств особливих законодавчих умов, зокрема певних привілеїв. Що це означає? Це означає, що всі працюють в одному законодавчому полі, в господарському, в цивільному і в іншому, що сьогодні існує в Україні, а певні підприємстві будуть мати привілеї в цьому Цивільному і Господарському кодексах. Колеги, як ми собі таке уявляємо, таку конкуренцію безпосередньо, і як ми собі уявляємо такі привілеї, для кого вони будуть надані? Давайте будемо чітко дотримуватися Конституції і рівності форм господарювання, яка прописана в нашій Конституції.
Ставлю на голосування 9 поправку народного депутата Івченка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[16:08:11]] За-27 Рішення не прийнято. 10 поправка. Пузійчук, будь ласка. Немає. Далі. Наступна поправка 18. Цимбалюк.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановні колеги, саме за цим законопроектом "Укроборонпром" перебирає на себе повноваження уряду, Ради національної безпеки і оборони, повністю усувається Верховна Рада від управління процесами оборонпрому. Підкреслюю, наскрізь корумповане утворення, в наглядовій раді є громадяни інших держав. І взагалі відповідальність наглядової ради, яка вже декілька років здійснює свої повноваження, і яким ефективним чином вона управляє, коли оборонпром показує збитковість своєї діяльності. Більше того, на державних підприємствах "Укроборонпрому" роками люди не отримують заробітну плату, при тому що триває війна, і саме на оборонну промисловість нині покладено основне завдання озброювати наші Збройні Сили України. Прошу поправку поставити на голосування.
Ставлю на голосування 18 поправку. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[16:09:47]] За-32 Рішення не прийнято. Наступна поправка 22. Скороход. Не наполягає. Наступна поправка 27. Наливайченко.
Валентин Наливайченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, шановні наші зброяри і оборонщики! Сьогодні розглядається законопроект, який напряму стосується вас. Сьогодні розглядається законопроект, який напряму стосується кожного з нас, громадян України, і нашої обороноздатності. Фракція "Батьківщина" чітко викладає державницьку позицію. Вона полягає в наступному. Ми створили Міністерство з питань стратегічної галузі в промисловості. Саме це міністерство і саме ці фахівці мають відповідати за реалізацію і за виконання оборонного замовлення, за те, щоб оборонні заводи працювали. Але фракція "Батьківщини" чітко каже, час жирувати посередникам на нашій оборонці має піти назавжди в минуле. Не треба нам спекулянтів і посередників. Дайте оборонцям заробляти гроші, і дайте Збройним Силам сучасне обладнання та зброю.
Ставлю на голосування 27 поправку. Народний депутат Наливайченко. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[16:11:26]] За-33 Рішення не прийнято. Наступна поправка 32. Наливайченко. Будь ласка.
Шановні громадяни України, Валентин Наливайченко, фракція "Батьківщина". От ми звертаємося на пряму до "Укроборонпрому". В 20-му році в минулому році скільки мільйонів гривень ви забрали у наших робітників, у наших оборонних заводів? Я вам скажу, шановні. 148 мільйонів гривень тільки у Державного підприємства "Антонов". Секундочку. А що, "Антонов" немає право на зарплати, немає право на оновлення виробничого комплексу? Для чого ви забрали 148 мільйонів у найкращого і найперспективнішого Державного підприємства України "Антонов"? Я вам скажу, що якщо чиновники і бюрократи далі будуть в українській оборонці, годі і чекати результатів. Ми виступаємо за те, щоб ефективна модель управління оборонно-промислового комплексу полягала в простій, зрозумілій і результативній формі. Замовлення, гроші, продукція. Дякую.
Ставлю на голосування 32 поправку. Народний депутат Наливайченко. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[16:12:55]] За-36 Рішення не прийнято. Наступна, 38-а. Наливайченко, будь ласка.
Валентин Наливайченко, фракція "Батьківщина". Продовжуємо аналізувати: в чому причина того, що стільки оборонних заводів знаходяться на межі виживання, в чому причина, що люди втрачають робочі місця на оборонних заводах. На наше переконання, причина полягає в тому, що немає прямих державних замовлень на оборонних заводах, немає гарантій від уряду, що продукція викуповується і постачається Збройним Силам України, а відтак не створена ефективна модель управління оборонно-промисловим комплексом. Ми виступаємо за те, щоб Мінстратегпром був ефективним розпорядником і політиком в оборонній сфері України, а українські державні оборонні підприємства працювали і могли реалізовувати свою продукцію, заробляти, щоб платити зарплати та зберігати робочі місця для вас, шановні громадяни України. Наполягаю на своїй поправці.
Ставлю на голосування 38 поправку. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[16:14:23]] За-42 Рішення не прийнято. Наступна поправка 40, Наливайченко.
Валентин Наливайченко, фракція "Батьківщина". Ми уважно проаналізували у фракції цей законопроект на відповідність Конституції, Закону "Про національну безпеку України" та іншому законодавству чинному нашої держави. Відтак робимо висновок, що, на жаль, він не відповідає цей законопроект ключовим законам, які діють в сфері нашої з вами безпеки та нашої з вами оборони. Відтак ми закликаємо авторів привести у відповідність до законодавства України цей законопроект. Ми наполягаємо, що колективи, робочі колективи оборонних заводів чекають від вас не чергових бюрократів і посередників в законодавстві, а чекають моделі, коли напряму контракт, який виконує державне підприємство, будь-яке в оборонці, визначає зарплати, робочі місця та життя цього підприємства. А продукція нам вкрай.
Ставлю на голосування 40 поправку. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[16:15:53]] За-38 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 42, Наливайченко, будь ласка.
Валентин Наливайченко, фракція "Батьківщина". На що важливо звернути увагу народним депутатам, які представляють округи, а особливо з мого рідного Запоріжжя, Харкова, Дніпра та інших міст, промислових міст України. В кожному з цих міст люди, які нас зараз слухають, ходять на роботу здебільшого на такі підприємства, на підприємства оборонно-промислового комплексу України. То відтак і висновок, треба зробити так, щоб ці підприємства працювали, щоб уряд і Мінстратегпром розміщали замовлення, контракти саме на наших українських підприємствах. А посередники у вигляді оборонпрому, "бюрократпрому" непотрібні людям праці і вони непотрібні українській оборонці. Потрібно, повторююсь, контракт, гроші та продукція і продукція якраз на Сході, яка захищає нашу країну.
Ставлю на голосування 42 поправку народного депутата Наливайченка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[16:17:22]] За-39 Рішення не прийнято. Наступна поправка 46-а, Цимбалюк Михайло. Євтушок Сергій Миколайович, будь ласка.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина", Рівненщина. Шановні колеги, може тривати дискусія з приводу корпоратизації або корпоративного управління державних підприємств. Проте, на думку нашої фракції "Батьківщина" такої дискусії в принципі не може бути в питанні, які стосуються обороноздатності в оборонпрому, цього прекрасного, великого концерну. Тому фракція підготувала ряд поправок, які чітко свідчать про те, що не можна виводити в корпоративне управління з-під впливу і здійснення управління центральних органів влади, як Кабінет Міністрів України по контролю, по забезпеченню і супроводженню діяльності "Укроборонпрому". Фракція наполягає, щоби більшість, яка присутня в парламенті дослухалась до наших пропозицій і прибрала це корпоративне управління саме в секторі оборони, бо це абсолютно суперечить здоровому глузду. Давайте згадаємо, що у нас на сході йде війна. Поправку прошу підтримати.
Ставлю на голосування 46 поправку. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[16:19:04]] За-35 Рішення не прийнято. Наступна поправка 48, Івченко, будь ласка.
Наступна.
Наступна, добре, йдемо далі. 50-а, Батенко. 53-я, Євтушок, будь ласка.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина", Рівненщина. Я продовжу, шановні колеги, хто в цьому залі хоча би мало-мальськи розуміє взаємодію органів влади між собою, той чітко розуміє, що виводити з під контролю центральні органи влади такі, як Міністерство оборони України в контексті супроводження і контролю по діяльності "Укроборонпрому" – це велика помилка. Тому, фракція "Батьківщина" підготувала ряд пропозицій, на які просимо дослухатись більшість. Поправкою 53 ми пропонували виключити абзац перший статті другої про те, що метою даного закону є запровадження саме моделі корпоративного управління. Не потрібно зараз виводити в корпоративне управління наше обороноздатні підприємства. І дати можливість уряду, українському уряду – тут ставлю велику крапку – контролювати і супроводжувати діяльність "Укроборонпрому". Прошу підтримати поправку.
Ставлю на голосування 53 поправку. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[16:20:50]] За-36 Рішення не прийнято. Наступна поправка 60-а, Крулько Іван Іванович.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Надзвичайно важливий законопроект, і шкода, що велика частина правильних і корисних поправок до цього законопроекту не були враховані головним комітетом. В той же час моя поправка стосується наступного. У частині першій статті 3 проекту закону передбачено, що утворення акціонерного товариства здійснюється на підставі рішення суб’єкта управління шляхом реорганізації "Укроборонпрому" в порядку перетворення державного унітарного комерційного підприємства в акціонерне товариство з урахуванням особливостей, визначених цим законом. Проте, згідно з пунктом 1 статуту концерну, він визначений як державне господарське об’єднання. Моя поправка спрямована якраз на те, щоби ці неузгодженості виправити і все-таки щоби не було плутанини в тому, що написано в законі і в тому, що написано у статуті "Укроборонпрому". Прошу підтримати поправку.
Ставлю на голосування 60-у поправку народного депутата Крулька. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[16:22:15]] За-38 Рішення не прийнято. Далі йдемо. 66-а, будь ласка, Євтушок. Цимбалюк.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановні колеги, цей законопроект не дає відповіді на ряд дуже серйозних питань. Яким чином буде формуватись оборонне замовлення, якщо від цього процесу усунено командування Міністерства оборони і Міністерство з питань., керівництво Міністерства з питань стратегічних галузей промисловості України? На яку державу тоді буде орієнтуватися оборонний комплекс нашої держави після реформування? Про яке розумне поєднання військової машини з державною політикою, ціллю якої є безпека і свобода, ідеться в запропонованому законопроекті? Хто з цих авторів закону взагалі здатен мислити такими категоріями? Корупція чи жадібність і бажання наживи, мені видається, от ті, хто вносять таку пропозицію. Ви тільки вдумайтесь, пропонують ліквідувати всі підприємства і зробити їх чуть не цехами, щоби кожен диктор заводу сьогодні підпорядковувалася одному керівнику. Як це можна робити під час війни, шановні колеги? Прошу поправку.
Ставлю на голосування 66 поправку. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[16:23:54]] За-37 Рішення не прийнято. 71 поправка. Цимбалюк Михайло Михайлович.
Шановні колеги, в продовження озвученої теми, ще раз підкреслюю, потрібно реформувати оборонпром, але не забувати, що саме це державне підприємство покликане для того, щоби виконувати обронене замовлення нашої держави, і коли його перетворюють в акціонерне товариство, то, вибачте мені, є дуже великий ризик, що це державне підприємство перестане виконувати основну свою функцію щодо виробничих потужностей військово-оборонного комплексу нашої держави. Більше того, дуже важливо, щоб ті підприємства, які сьогодні ефективно працюють, ті структури не залишилися без оборонного замовлення. Є також проблема, що деякі з державних підприємств сьогодні мають заборгованість з зарплати. Яке ефективне управління теперішнім керівництвом оборонпрому здійснюється над цими підприємства? Прошу правку поставити на голосування.
Ставлю на голосування 71 поправку. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[16:25:26]] За-37 Рішення не прийнято. Наступна поправка 86, Євтушок Сергій Миколайович, будь ласка.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина", Рівненщина. Шановні колеги, дуже шкода, що немає логіки, так би мовити, висловлюючись терміном нашого парламенту, в тих правках, на думку більшості. І шкода. Шкода, тому що всі підприємства "Укроборонпрому" зараз перебувають в такому підвищеному стані, де керівники, ті, хто працюють на роботі в оборонних підприємствах, абсолютно не розуміють до чого призведе ця реформа. Про це зараз говорили мої колеги і Валентин Наливайченко говорив про тих людей, які працюють, щодня йдуть на роботу в оборонпром і в ці підприємства, і Михайло Михайлович Цимбалюк. Хто буде правонаступником при проведенні таких реформ? В якій спосіб це буде відбуватися? Тому дуже шкода, під час війни це категорично неможливо робити з однієї простої причини – що уряд, центральні органи влади повинні чітко контролювати діяльність цієї галузі. Дякую.
Ставлю на голосування 86 поправку. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. 86 поправка. [[16:27:07]] За-40 Рішення не прийнято. Наступна поправка 94, Сергій Миколайович Євтушок, будь ласка.
Дякую, пане головуючий. Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Поправкою 94 пропонувалося виключити абзац перший, другий частини п’ятої статті 3 про те, що рішення про випуск акцій акціонерного товариства приймається Кабінетом Міністрів України. Реєстрація випуску акцій акціонерного товариства здійснюється в порядку затвердженому для реєстрації випуску акцій акціонерного товариства, що створюється в процесі приватизації та корпоратизації. Шановні колеги, прошу підтримати цю дуже суттєву правку, вона дуже логічною виглядає, з точки зору управління дуже правильно. Дякую.
Ставлю на голосування 94 поправку. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[16:28:19]] За-40 Рішення не прийнято. Наступна поправка 99. Євтушок Сергій Миколайович, будь ласка.
Цимбалюк. Михайло Цимбалюк.
Цимбалюк Михайло Михайлович.
Дякую, шановний головуючий. Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". В цьому проекті закону передбачається дуже небезпечна норма щодо безоплатної передачі за рішенням, увага, самого концерну. Тобто незрозумілі люди, які сьогодні управляють – у тому числі в наглядовій раді є іноземні – передачею об’єктів права інтелектуальної власності, а також майна, матеріалів, документів, технічної документації від одного учасника до іншого, увага, без погодження з Фондом державного майна. Шановні колеги, більше того, передбачається вилучення в одних підприємств учасників концерну та передача до інших підприємств контрактів щодо виконання державного оборонного замовлення, яке вже сформоване. Шановні колеги, це є небезпека зірвання планів і термінів подачі і поставки у Збройні Сили озброєння.
Ставлю на голосування 99 поправку. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[16:29:54]] За-37 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 108. Михайло Михайлович Цимбалюк, будь ласка.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Дякую, пане головуючий. Я продовжу оголошувати ті ризики, які несе цей законопроект у разі його ухвалення, що саме безоплатна передача за рішенням саме, увага, концерну, а не Кабінету Міністрів, ні міністерства, об’єктів державної власності від одного підприємства концерну до іншого без погодження Фондом державного майна, Антимонопольного комітету, трудового колективу цих підприємств та без попередньої реєстрації на права такого майна. Це ще раз несе ризик тому, що державні підприємства сьогодні в процесі передачі, переоформлення, втратять темпи виробничих своїх потужностей, які в основному спрямовані для того, щоби наші оборонні Збройні Сили України і інші підрозділи, які сьогодні на передовій, вчасно отримали бойову техніку і.
Ставлю на голосування 108 поправку. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[16:31:33]] За-41 Рішення не прийнято. Наступна поправка 127, Сергій Миколайович Євтушок.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина", Рівненщина. Шановні колеги, абзац перший, другий, третій частини десятої статті 3 виключити, про те, що акціонерне товариство здійснює виплату дивідендів до державного бюджету України з чистого прибутку на підставі рішення загальних зборів акціонерного товариства у строк не пізніше 1 вересня року, що настає за звітним. Акціонерне товариство виплачує дивіденди виключно грошовими коштами. Розмір частки прибутку, що спрямовується на виплату дивідендів, за результатами фінансово-господарської діяльності акціонерного товариства становить 30 відсотків. Таку норму ми просили виключити. Дуже дивно, що комітет не дослухався до нашої пропозиції. Прошу поправку підтримати і проголосувати.
Ставлю на голосування 127 поправку. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[16:33:07]] За-39 Рішення не прийнято. Наступна поправка 132, Наливайченко.
Валентин Наливайченко, фракція "Батьківщина". В оборонному комплексі України ми наполягаємо, щоб існувала прозора, проста і некорумпована модель управління. На наше переконання, бюджет, тобто гроші громадян України, які виділяються для захисту країни, має бути використаний виключно і напряму державними підприємствами. Саме туди потрібно спрямовувати державні оборонні замовлення. Навіщо для цього посередник? Навіщо Мінстратегпром і оборонні підприємства? А між ними посередник створений, вдумайтесь, за часів ще Президента Януковича. Може, настав час йти вперед і запроваджувати більш ефективні моделі управління? Фракція "Батьківщина" вважає, що так, настав час йти вперед, так, настав час напряму фінансувати оборонні підприємства. І продукція, яка потрібна для оборони та безпеки громадян України, має вироблятися в Україні і.
Ставлю на голосування 132 поправку народного депутата Наливайченка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[16:34:40]] За-35 Рішення не прийнято. Наступна поправка 136, Євтушок.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, абзац перший, другий, третій, четвертий, п’ятий частини першої статті 4 виключити. Про те, що стаття 4 "Майно акціонерного товариства", статутний капітал акціонерного товариства формується за рахунок майна, закріпленого за державним концерном "Укроборонпром", пакетів акцій часток у статутному капіталі господарських товариств в оборонно-промисловому комплексі. крім пакетів акцій, часток у статутному капіталі господарських товариств в оборонно-промисловому комплексі, які були внесені до статутних капіталів господарських товариств в оборонно-промисловому комплексі відповідно до статті 21 цього закону. коштів державного бюджету. Просимо дану норму виключити. Дякую.
Ставлю на голосування 136 поправку народних депутатів Тимошенко, Цимбалюка, Євтушка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[16:36:05]] За-41 Рішення не прийнято. Наступна поправка 152, Цимбалюк Михайло Михайлович.
Дякую. Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний пане головуючий, ця правка стосується того, що дехто з авторів цієї ідеї реформування "Укроборонпрому", як мантру повторює стосовно держави, яка не є ефективним власником. Це хибна політики. Ви гляньте, що в першому півріччі цього року декілька державних підприємств справді показали мільярдні доходи. Це говорить про те, де є ефективний менеджмент, який діє від імені держави, там і є результат. Більше того, тут принцип дуже простий. Давайте, що стосується оборонпрому. Державне стратегічне планування, яким займається уряд і Міністерство оборони, державний оборонний комплекс забезпечує все необхідне для фронту, для Міністерства оборони. Є надлишки, тоді, будь ласка, торгуйте. А обіцянка щодо залучення іноземних інвестицій, вибачте мені, ми вже це десь раніше чули.
Ставлю на голосування 152 поправку. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[16:37:42]] За-36 Рішення не прийнято. Наступна поправка номер 157. Івченко Вадим Євгенович, будь ласка.
Шановні колеги! Вадим Івченко, "Батьківщина". 5, 6, 13, 19, 116 – це саме ті статті Конституції, які порушені відповідним законопроектом. Колеги, він не буде сприяти необхідному оборонному забезпеченню, економічній безпеці, захисту інтересів держави. він не буде надавати послуги в інтересах оборони для оснащення та матеріального забезпечення сил безпеки і сил оборони, а лише він узаконює свавілля "Укроборонпрому". Колеги, вслухайтеся, будь ласка, в ті речі, про які говорить "Батьківщина". Ну, не можна віддавати в товариства певні галузі оборонпрому. Ну, не можна на сьогоднішній день відділяти державу від управління оборонним комплексом. Це порушення Конституції, і всі нормальні норми.
Ставлю на голосування 157 поправку народного депутата Івченка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[16:39:20]] За-39 Рішення не прийнято. Наступна поправка 160-а. Цимбалюк Михайло Михайлович.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний пане головуючий, шановні колеги, тепер продовжу тему щодо інвестицій в цю галузь. Треба дивитися реально на речі, Україна, на жаль, не має можливості поповнити клуб тих високоінтелектуально розвинутих держав, які випускають зброю і будуть продавати її на міжнародній арені. Через те ще раз підкреслюю, ефективність управління державою Україна "Укроборонпромом" залежить від ефективного менеджменту. Давайте ще раз перегляньте, хто управляє, яка наглядова рада і яких результатів вони досягли. Слід проаналізувати, які підприємства є ефективними в цьому концерні, і насправді вони є, а тоді думати, яким чином всі інші підприємства модернізувати, підсилювати менеджмент, щоб вони працювали на обороноздатність держави, а не шукати інші.
Ставлю на голосування 160 поправку. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[16:40:52]] За-39 Рішення не прийнято. Наступна поправка. Наступна поправка у нас 173-я. Михайло Михайлович, будь ласка, Цимбалюк.
Дякую. Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний головуючий, шановні народні депутати! Дуже прикро, що сьогодні немає Прем’єр-міністра України і міністра оборони, тому що насправді це важливе питання, яке сьогодні розглядається, воно стосується національної безпеки і оборони нашої держави. І взагалі запитання до уряду, що потрібно все-таки розробити і подати на затвердження Верховної Ради стратегію або національну програму державної підтримки оборонпрому України. Це питання, яке має стояти на порядку денному нашої держави, а не тішити себе, що є деякі міжнародні угоди щодо закупівлі зброї і устаткування в інших державах, викидаючи, витрачаючи кошти державного бюджету України. Слід негайно розробити, зобов’язати уряд, таку програму підтримки оборонпрому і розглянути її Верховною Радою України. Прошу проголосувати.
Ставлю на голосування 173 поправку. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[16:42:33]] За-39 Рішення не прийнято. Наступна поправка 190. Івченко.
Вадим Івченко, "Батьківщина". Шановні колеги, ось дивіться, ми пропонуємо правки, де, наприклад, коли ми вносимо в "Укроборонпром" певне майно, чому воно має вноситись за балансовою вартістю? Що таке балансова вартість? Вона оцінена в 90-х роках, вона проамортизована, і вона коштує на сьогоднішній день дві гривні. Чому ми це не робимо за ринковою вартістю на сьогоднішній день яка є, або за оціночною вартістю? Це перше. Це означає, що після господарського відання. Це я пояснюю тим, хто не практикуючі люди. Після господарського відання відчужувати можна те, що фактично є на балансі. І фактично буде забиратися все майно оборонного комплексу, яке на балансі, за копійки. Чому такі речі ми пропускаємо і не підтримаємо в правках, які пропонує "Батьківщина"? Дякую.
Ставлю на голосування 190 поправку народного депутата Івченка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[16:44:02]] За-40 Рішення не прийнято. Наступна поправка 198. Сергій Миколайович Євтушок, будь ласка.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, ми мали ряд прикладів, на жаль, негативних по реформуванню різних галузей. Я одразу можу згадати, тут і медицина, тут і інші напрямки галузі, які при зміні філософії господарювання управління призвели до того, що ми маємо дуже сумні наслідки. Це не інакше можна назвати як експерименти над українцями, над українським народом. Власне кажучи, зміна філософії управління і в концерні "Укроборонпрому" при наявності у нас дуже великих викликів таких як війна на сході України так само призведе до того непоправного, до чого призвели ті недолугі реформи в інших галузях. Тому фракцією "Батьківщина" дуже чітко було підготовлено ряд пропозицій аби не змінювати філософію управління, а дати можливість все ж таки українському уряду контролювати, планувати і здійснювати оборонне замовлення і постачати для оборони нашої країни.
Ставлю на голосування 198 поправку. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[16:45:38]] За-34 Рішення не прийнято. Наступна поправка. 220-а. 220-а, Євтушок, будь ласка.
Сергій Євтушок. Дякую, пане головуючий. Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, в поправці цій чітко ставляться акценти на те, що при зміні філософії управління і господарювання утворюються різні наглядові ради. Уже дуже ряд критики від українців, від українського народу, ми отримуємо щодо того, що наші державні підприємства, органи влади очолюють і створені певні наглядові ради, які здебільшого представляються не українцями, а іноземцями. Це величезні заробітні плати і премії. Що варто тільки згадати НАК "Нафтогаз", "Укрзалізницю" і все інше. Зараз пропонується так само створити таку ж саму модель управління серед якої, я впевнений, будуть також представлені не українці, а іноземці. Чи призведе це до ефективного управління? Практика показує, що ні. Тому в цій поправці від фракції "Батьківщина" чітко прописані.
Ставлю на голосування 220 поправку. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[16:47:22]] За-40 Рішення не прийнято. Наступна поправка. Клименко. Не наполягає. Рахманін. Не наполягає. Пузійчук. Не наполягає. Безугла. 231-а, Цимбалюк Михайло Михайлович.
Дякую. Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний головуючий, шановні народні депутати. Ну якщо говорити конкретно по законопроекту 3822, то ради справедливості, мабуть перед його ухваленням в другому читанні, треба було розглянути десятки тих звернень. Які поступають до Верховної Ради від авіабудівників, від Українського союзу промисловців і підприємців, які проект називають неприйнятним та вимагають відхилити його. Я би рекомендував, щоб все-таки ми сьогодні більш уважно прислухалися, повернули його на повторне друге читання. Шановні колеги, він є надзвичайно важливий для того, щоби його ухвалювати. Більше того, ми спробували своїми правками удосконалити цей законопроект, ще надіялися, що можливо, як не в комітеті, то в сесійній залі вдасться хоча би їх ухвалити, поки що ми бачимо, що цей як стіна.
Ставлю на голосування 231 поправку. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[16:48:59]] За-41 Рішення не прийнято. Наступна поправка 242-а, Івченко Вадим Євгенович.
Івченко, "Батьківщина". Шановні колеги, ось дивіться, ще раз, я прошу, щоби ви почули, які правки наприклад ви відхилили. Перше. Вилучили норму, де за рішенням Кабінету Міністрів тільки можна відчужувати пакет акцій "Укроборонпрому". Друге. Ви безпосередньо вилучаєте положення або залишаєте положення щодо незалежних членів в оборонпромі в наглядових радах і це під час війни. Ви пропонуєте, щоб товариство акціонерне мало право самостійно розпоряджатися майном, відчужувати без погодження з державними органами. Колеги, у що ви перетворюєте оборонний комплекс країни? Ви не так розумієте, що таке корпоратизація бізнесу, є бізнес, який має надавати прибутки і є функція оборонна військово-оборонного комплексу, і ви на сьогодні.
Ставлю на голосування 242 поправку, народного депутата Івченка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[16:50:29]] За-37 Рішення не прийнято. Наступна поправка 253, Цимбалюк.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний головуючий, шановні колеги, в продовження виступів колег по фракції. Якщо говорити взагалі про "Укроборонпром", то це штучно сформована структура, але гляньте на цифри витрат. 12 топ-менеджерів цієї абсолютно марної "причепи" отримують 2,7 мільйонів гривень на місяць. Додайте до цього 18,6 мільйонів витрат Гендиректору та членам наглядової ради. При цьому підприємства, що входять до складу "Укроборонпрому" є одними з лідерів по зарплатних боргах. Київський завод "Маяк" гроші люди не отримували зарплату 11 місяців. На заводі "Буревісник" більше трьох років і це при тому, що середні оклади по галузі ледь перевищують 6,5 тисяч гривень. Вибачте,.
Ставлю на голосування 253 поправку. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[16:52:03]] За-40 Рішення не прийнято. Наступна поправка Івана Івановича Крулько, ви написали 254-а, але вона врахована частково, може підемо далі по відхилених, чи ви хочете саме в цій редакції? Я не бачу Івана Івановича. 254-а, Крулько, будь ласка.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Моя поправка стосується питання оплати праці наглядових рад державних підприємств і господарських товариств. Так от, умови праці визначаються Постановою Кабінету Міністрів № 668. Так член наглядової ради має право на оплату своїх послуг у вигляді річної додаткової винагороди і на компенсацію витрат, пов’язаних із виконанням ним своїх функцій. Водночас постановою передбачені обмеження, зокрема річна винагорода не може перевищувати розміру винагороди членів наглядових рад підприємств, товариств, визначено у Додатку до Постанови 668. Тому я пропоную положення законопроекту викласти з урахуванням вимог вказаної постанови. І взагалі наша позиція "Батьківщини" полягає в тому, що незрозумілі наглядові ради не повинні отримувати непомірні заробітні плати за роботу, яка ніким не видна і не зрозуміло, яка їхня функція. Дякую.
254 поправка. Вона комітетом врахована частково. Водночас автор наполягає на повному врахуванні. Тому прошу визначатися та голосувати. [[16:53:42]] За-38 Рішення не прийнято, поправка залишається в редакції комітету. 255-а, Івченко Вадим Євгенович, будь ласка.
Шановні колеги, а скажіть, будь ласка. Івченко, "Батьківщина". а чому на сьогоднішній день не вноситься норма щодо статутного капіталу товариства, не вносяться права постійного користування? А знаєте, що права постійного користування не підлягають а) відчуженню, не підлягають взагалі Господарському кодексу, їх не можна забрати за банкрутство, їх не можна відчужити від держави, вони залишаються державними, ці землі постійного користування. Якщо ви їх не вносите безпосередньо в статутний капітал, це означає, що ви просто хочете користуватися майном, і при цьому це майно буде легко відчужуватися, а постійне користування, згідно Земельного кодексу, відчужити не можна. Колеги, я б хотів, щоб ви читали ті речі, про які ми говоримо. Я в перший раз бачу Верховну Раду, в якій нема дискусії. Невже ви не розумієте, що відбувається з оборонним комплексом відповідно до цього закону? Дякую.
Ставлю на голосування 255 поправку. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[16:55:14]] За-41 Рішення не прийнято. Наступна поправка 269. Євтушок, будь ласка.
Дякую, пане головуючий. Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина", Рівненщина. В 269 поправці мова іде, знову ж таки, про наглядові ради. Наглядові ради, які, на нашу думку, отримують непомірні заробітні плати і, в принципі, будуть за цим законом отримувати і в "Укроборонпромі". Також ми не розуміємо їхніх, особливо їхніх повноважень. Ну, і ключовий момент, про який говорив мій колега Івченко і інші колеги, щодо порушень Конституції України. Шановні колеги, мова іде про "Укроборонпром", а це і доступ до державної таємниці включно. Чи можуть іноземці бути представникам в цих органах? Звісно, що ні, тому що будь-яка державна таємниця має бути закрита до витоку. Ми маємо ряд тут уже скандалів в країні. Тому ці наглядові ради і цей механізм управління абсолютно недоречний до "Укроборонпрому". Дякую.
Ставлю на голосування 269 поправку. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[16:56:53]] За-36 Рішення не прийнято. Наступна поправка 295. Євтушок, будь ласка.
Дякую. Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Ну, я вже говорив про те, що я, в принципі, особисто думаю стосовно створення такого механізму управління – корпоратизації, створення наглядових рад, які абсолютно отримують незрозумілі заробітні плати і незрозуміло чим займаються. Тому в 295 поправці, яка відхилена, прошу пункти 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20 абзацу першого статті 7 виключити, виключити про те, що акціонерне товариство здійснює ряд цілих управлінських речей по цьому законопроекту. Дякую.
Ставлю на голосування 295 поправку, комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[16:58:22]] За-35 Рішення не прийнято. Наступна поправка. Зараз, багато Пузійчука, але його немає в залі. 344, Наливайченко.
Валентин Наливайченко, фракція "Батьківщина". Шановні громадяни України, щоб ви розуміли наскільки серйозна зараз іде розмова з нашої фракції і чому ми так наполягаємо на поправках, щоб не було посередників, а щоб працювали оборонні підприємства. Конкретний приклад. В Україні можуть і хочуть українські підприємства виробляти модулі безпеки, санітарні модулі і все, що так потрібно на передовій, все, що так потрібно для служби з надзвичайних ситуацій для захисту вас, для захисту наших синів і доньок на передовій. Як ви думаєте, скільки замовлень за цей рік, за попередній рік надійшло на українські підприємства для виготовлення бодай одного модулю безпеки? Я вам скажу, що жодного. І скільки б бюрократів сюди не приходило до нас, переконувати про те, що треба чергового посередника посадити вам на голови, шановні оборонці, вони нас не переконають, тому що ми наполягаємо на роботі і на результатах.
Ставлю на голосування 344 поправку, народний депутат Наливайченко. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[17:00:17]] За-35 Рішення не прийнято. Наступна поправка 363. Євтушок, будь ласка. Цимбалюк, будь ласка. 363-я.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний головуючий, шановні народні депутати, у продовження тієї теми про зарплати менеджменту оборонпрому. І давайте порахуємо, скільки б робочих місць отримали, якщо би геніальні менеджери концерну члени наглядової ради трошки зменшили свої апетити. Щомісяця, щомісяця більше 4 тисяч робочих місць. Вибачте, і так би помаленьку дотягнули до тієї цифри 500 тисяч робочих місць, обіцяних урядом минулого року. Якщо говорити про підприємства, які мають заборгованість в "Укроборонпромі", я вже їх згадував, я хотів би сказати, що є в цьому оборонпромі менеджери підприємці, які успішно працюють і ведуть господарку. Людина, не буду називати прізвище і підприємство, нещодавно прийшла на занедбане господарство, відновила виробництво і робочі місця. Люди отримують по 2-3 оклади.
Ставлю на голосування 363 поправку народних депутатів Тимошенко, Цимбалюка, Євтушка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[17:02:05]] За-34 Рішення не прийнято. Наступна поправка 380. Будь ласка, Євтушок. Цимбалюк, будь ласка.
Дякую. Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Хочу завершити думку. І це при тому, що справді люди отримують по 2-3 оклади щомісяця додатково, але керівник самостійно без допомоги так званого менеджменту оборонпрому сам укладає угоди, шукає замовників, а держава не надає ні замовлень, не демонструє державну стратегію. Більше того, і це не завдяки топ-менеджменту на які тратяться великі гроші. Через це ще раз підкреслюю, ці факти кажуть, що при успішному ефективному державному управлінні концерну "Укроборонпрому" можна досягати результати без пошуку чи створення умов до так званих інвесторів, в тому числі зовнішніх. Шановні колеги, які можуть бути зовнішні інвестори в державному підприємстві оборонпрому під час війни?
Ставлю на голосування 380 поправку народної депутатки Тимошенко, Цимбалюка та Євтушка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[17:03:42]] За-35 Рішення не прийнято. Наступна поправка 392, Крулько. Будь ласка, Іван Іванович.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Запропонована даним законопроект схема створення нових підприємств оборонно-промислового комплексу без погодження з Фондом державного майна може призвести до безконтрольного руху майна і як результат його втрати. Крім того, частиною п’ятою статті 75 та частиною четвертою статті 77 Господарського кодексу України встановлено, що відчуження нерухомого майна здійснюється за умови додаткового походження в установленому порядку з Фондом державного майна. Таким чином на сьогодні діють загальні норми для всіх державних, комерційних та казенних підприємств, незалежно від їх підпорядкування, спеціалізації, майнового чи фінансового стану щодо необхідності погодження з фондом. Моя поправка якраз і полягає в тому, щоби обов’язково будь-який рух майна Державного підприємства "Укроборонпром" здійснювався обов’язково за погодженням з Фондом держмайна. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування 392 поправку народного депутата Крулька. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[17:05:11]] За-39 Рішення не прийнято. Наступна поправка, так, зараз, секундочку, 414, Євтушок. Я би теж хотів, щоб більше не було. Євтушок, будь ласка. Сергій Миколайович.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Дякую, пане головуючий. Скажу наступне, що ми пропонуємо виключити абзац перший, другий частини сьомої статті 9 з огляду на те, що в процесі підготовки до перетворень підприємства мова йде про передачу майна, рухомого майна, навіть тих оборонних замовлень, які 100 відсотків належать державі Україна. Тому саме ми просимо виключити саме ці напрямки, такі як майно, такі як рухоме майно і такі як замовлення, які були здійснені до початку процесів реформування "Укроборонпрому". Прошу поправку підтримати. Дякую.
Ставлю на голосування 414 поправку. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[17:06:34]] За-36 Рішення не прийнято. Наступна поправка 421, Євтушок Сергій Миколайович.
Дякую. Сергій Євтушок, "Батьківщина". Шановні колеги, в процесі підготовки підприємства до перетворення уповноважений суб’єкт управління може приймати рішення про припинення підприємства в результаті реорганізації, злиття, приєднання і таке інше або про виділ, що здійснюється відповідно до законодавства з урахуванням особливостей, визначених цим законом. Таке рішення може бути прийнято уповноваженим суб’єктом управління в тому числі на підставі пропозицій суб’єкта управління. Рішення про реорганізацію або виділ підприємств державного сектору економіки, що мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави, приймається уповноваженим суб’єктом управління за погодженням з Кабінетом Міністрів України, прошу таку норму виключити з тексту закону, дякую.
Ставлю на голосування 421 поправку. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[17:07:54]] За-34 Рішення не прийнято. Наступна поправка 426, Наливайченко Валентин Олександрович.
Валентин Наливайченко, фракція "Батьківщина". Шановні громадяни України! От попросили працівники "Антонова" виступити і сказати в їхню честь такі слова. "Антонов", щоб ви знали, який знаходиться в Україні, славень, був заснований в 46-му році, на 13 років раніше "Ембраєра". А "Ембраєр" після цього, який був заснований у Бразилії, теж був створений федеральним урядом, але зараз вийшов вже на рівень третього авіабудівельного концерну конгломерату. "Антонов". І тут сидять представники уряду, які його використовують, "Авіалінії Антонова" заробляють гроші і все добре. Але саме підприємство в минулому році пограбував фактично посередник оборонпром на 148 мільйонів гривень! Так ми не вийдемо не те що на третє місце в авіабудівній галузі, так ми не дамо навіть людям вижити і працювати! Тому так ми і наполягаємо, приберіть посередника. Дайте можливість концерну виходити на рівень той, який вони.
Ставлю на голосування 426 поправку народного депутата Наливайченка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[17:09:28]] За-38 Рішення не прийнято. Наступна поправка 434. Євтушок, будь ласка. Цимбалюк, будь ласка.
Включіть Цимбалюку мікрофон, будь ласка.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний головуючий, шановні народні депутати! Саме цією правкою ми пропонуємо заборонити оборонпрому передачу безоплатно без рішення Кабінету Міністрів, а також дозволу Антимонопольного комітету, Фонду державного майна та без попередньої реєстрації прав на таке майно, без рішення трудового колективу передавати одне підприємство до іншого. Ми вважаємо, що це є державне майно, яким потрібно розпоряджатися з дозволу не членів наглядової ради і менеджменту концерну, а саме державних органів, які відповідають за формування політики використання державного народного майна України. Дякую.
Ставиться на голосування правка номер 434 народного депутата Цимбалюка. Прошу голосувати, шановні колеги. [[17:11:05]] За-38 Рішення не прийнято. Наступна правка 436-а. Крулько, будь ласка.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Положення цього законопроекту, згідно з яким під час проведення реорганізації підприємства або виділу не застосовується положення законодавства і договорів щодо необхідності одержання згоди кредиторів стосовно зміни боржника у зобов’язанні, якщо інше не передбачено міжнародними договорами, ставить кредиторів концерну у нерівне становище, згідно з кредиторами інших суб’єктів господарювання, та може призвести до завдання кошти їх правам та законним інтересам. Крім того, така пропозиція не узгоджується з нормами статей 520, 521 і так далі Цивільного кодексу України. Тому прошу підтримати мою поправку і узгодити даний законопроект з вимогами Цивільного кодексу України. Дякую.
Ставиться на голосування 436 правка народного депутата Івана Крулька. Прошу голосувати, шановні колеги. [[17:12:30]] За-33 Рішення не прийнято. Наступна правка Цимбалюка 439. Будь ласка.
Дякую. Шановна пані головуюча, шановні народні депутати! Дуже важлива позиція комітету, я хотів би її почути від доповідача з трибуни. А яку позицію при розгляді правок до другого читання висловили представники Міністерства оборони стосовно цього законопроекту, представники Міністерства з питань стратегічної промисловості? Бо є у відкритих джерелах інформація, що вони не підтримують цей законопроект і вважають, що це думка окремих депутатів, а не позиція відповідальних за цей напрямок міністерств і відомств. Дуже важливо, щоб ми почули позицію в цілому Кабінету Міністрів, чи схвалюють вони цей законопроект і чи готові до його виконання всі органи державної влади, адже буде відбуватися непростий, болючий процес передачі підприємств.
Дякую. Позиція комітету, будь ласка.
Дякую. Якщо уважно читали законопроект, серед авторів є віце-прем’єр-міністр Уруський, він приймав участь у роботі робочої групи. Також цей законопроект схвалюється Кабінетом Міністрів, Міністерством економіки і в тому числі Міністерством оборони. Дякую.
Дякую. Наступна правка 453. Валентин Наливайченко, будь ласка. Валентин Наливайченко, 453-я. Валентин Наливайченко, 453 правка ваша.
Дякую, шановна пані головуюча. Фракція "Батьківщина", Валентин Наливайченко. Ми наполягаємо, щоб була все ж таки системна робота в державі. Я вже наводив приклад на прикладі державного підприємства "Антонов". А скільки ще не названих мною оборонних підприємств. І десятки тисяч робітників, людей праці, на цих підприємствах по всій Україні чекають чіткої, чіткої відповіді від уряду та законодавців: коли будуть замовлення на ці заводи від держави, заробітна плата та гарантований збут продукції? Тим більше, що і модулі безпеки, і броня, і бронежилети, і зброя, і набої вкрай потрібні для захисту держави. Наберіться сміливості, дайте запрацювати оборонним заводам напряму без посередників і всіляких маніпуляторів, і продукцію постачайте Збройним Силам України.
Дякую. Ставиться на голосування поправка на врахування Валентина Наливайченка номер 453. Прошу голосувати, шановні колеги. [[17:15:35]] За-36 Рішення не прийнято. 455-а. Михайло Цимбалюк. Будь ласка.
Євтушок.
Сергій Євтушок, будь ласка.
Дякую, пані головуюча. Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина", Рівненщина. Шановні колеги, ну можна, дійсно, багато дискутувати, де можна застосовувати експерименти в контексті реформ по формі управління і філософії господарювання, про те тільки не в оборонному комплексі. Я, чесно кажучи, здивований, що так легко без будь-яких напрацювань з експертами, з цими військовими, які практично в принципі можуть показати, що саме зараз потрібно і якої якості обладнання, озброєння і все інше, було проведено у стінах можливо Кабінету Міністрів України дискусію щодо "Укроборонпрому". Це дуже шкода. І тому маючи всі органи і контролюючі, і силові структури і ті, які займаються стратегічним плануванням, не розробити стратегічний план для роботи "Укроборонпрому" це дуже.
Ставиться на голосування 455 правка народного депутата Сергія Євтушка. Будь ласка, прошу голосувати. [[17:17:13]] За-31 Рішення не прийнято. Наступна правка 471 народного депутата Євтушка, будь ласка.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина", Рівненщина. Правка 471, на жаль, відхилена. В правці ми просили частину першу, другу, третю, четверту, п’яту статті 11 виключити. Стаття 11 "Заміна обтяженого майна". З метою виконання заходів з підготовки підприємства до перетворення та безоплатної передачі майна, - я наголошу, що це майно українського народу, - у порядку, передбаченому статтею 9 цього закону, майно підприємства або господарського товариства в оборонно-промисловому комплексі, 100 відсотків акції якого належать державі, на яке накладено арешт під час здійснення виконавчого провадження, адміністративний арешт майна або яке передано в порядку застави за рішенням уповноваженого суб’єкта управління змінюється іншим майном, вартість якого не є меншою. Таку частку прошу виключити.
Ставиться на голосування 471 правка народного депутат Сергія Євтушка. Прошу голосувати. [[17:18:57]] За-33 Рішення не прийнято. 476 правка народного депутата Валентина Наливайченка, будь ласка.
Валентин Наливайченко, фракція "Батьківщина". Дякую, пані головуюча. Для нас дуже важливо, для всіх нас в цій Верховній Раді зрозуміти позицію "Батьківщини". Ми вже надивилися на цих посередників. Ми вже надивилися на цих тимчасовиків, оборонпромів і інших бюрократопромів. Але ми знаємо ефективну модель для роботи оборонно-промислового комплексу України. Вона називається Мінстратегпром, військова політика в державі, замовлення, бюджет. І вона називається – оборонні підприємства і люди праці по всій державі. Зарплата, так, вам, шановні громадяни України, замовлення, так, вашим заводам. А відповідальність і управління за Міністерством стратегічної промисловості для того, щоб вся держава розуміла – це програма оборонна, вона виконується прозоро, ніякої корупції. І гарантовано найголовніше: підйом економіки, створення робочих місць та заробітних плат для кожного працюючого.
Дякую. Ставиться на голосування правка номер 476 народного депутата Наливайченка. Прошу голосувати. [[17:20:30]] За-34 Рішення не прийнято. 484-а, Вагнєр. Не наполягає? Не наполягає. 488-а, народний депутат Івченко.
Івченко, "Батьківщина". Шановні колеги, я ще раз хочу сказати, що в залі має бути дискусія, оскільки ми говоримо про військово-оборонний комплекс. Ми говоримо про те, що частина майна буде передана в господарські відання товариствам з обмеженою відповідальністю. Ми говоримо про те, що ви будете передавати безпосередньо в статутний капітал за балансовою вартістю, а не за ринковою вартістю. Ми говоримо про те, що ви обираєте погодження Кабінету Міністрів щодо продажу частки концерну і так далі. І багато інших питань, які важливі, колеги, важливі для оборони країни і важлива і для України під час війни. Ми говоримо про 6 статей конституції, які порушує відповідний законопроект, ну невже не цікаво? Ви заповнили сектор ОПЗЖ, яке не ходить, половина ваших депутатів там в телефоні і ніякої дискусії щодо такого важливого закону, який має бути вами з розумінням.
Ставиться на голосування 488 правка народного депутата Вадима Івченка. Прошу голосувати. [[17:22:08]] За-34 Рішення не прийнято. Наступна правка 491-а, Цимбалюк. Євтушок, будь ласка.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина", Рівненщина. Дякую, пані головуюча. Я ще раз хочу наголосити, що назвати по-іншому ніж експерименти над українцями цей процес, який зараз відбувається в сесійній залі неможливо. Ми мали ряд реформ, які призвели до того, що українці в і медичній галузі стали отримувати неякісні послуги або взагалі їх не отримувати. Ми також бачимо процеси в освіті, де, так би мовити, оптимізуючи заклади освіти, також закриваються школи, зараз добрались до оборонпрому. Насправді, будь-які зміни в управлінні, які позбавляють український уряд контролювати, супроводжувати, планувати здійснення випуску продукції оборонного характеру можуть призвести до непоправних висновків. Ще раз кажу, що потрібно було б з військовими, тими, які чітко боронять українські кордони напрацювати стратегію і управління.
Ставиться на голосування 491 правка, народного депутата Євтушка. Будь ласка, прошу голосувати. [[17:23:45]] За-30 Рішення не прийнято. 494-а, Батенко. Не наполягає? Не наполягає. 496-а, Цимбалюк, будь ласка, Михайло.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Дякую, шановна пані головуюча, шановні народні депутати, аналізуючи цей законопроект складається дуже сумне враження, що комусь із тих хто сьогодні ще при владі сподобалось і підходять деякі підприємства концерну "Укроборонпром", які можна просто так забрати. Бо саме цей законопроект дозволяє без погодження з Кабінетом Міністрів, Антимонопольним комітетом, з Фондом держмайна вилучати одне підприємство, можливо долучати до іншого. Якщо не вдається в цілому і це не є цікаво, то просто забрати землю, забрати приміщення або обладнання. Через те, шановні колеги, це не про модернізацію і не акціонування цього підприємства. Давайте скажіть чесно, що це ліквідація державного підприємства "Укроборонпром" з вилученням.
Ставиться на голосування 496 правка народного депутата Цимбалюка. Будь ласка, прошу голосувати. [[17:25:22]] За-36 Рішення не прийнято. 499-а, Батенко. Не наполягає? Поляков. Не наполягає. Скороход. Не наполягає. 508 правка, народний депутат Цимбалюк. Будь ласка. Євтушок, 508 правка.
Дякую, пані головуюча. Створення наглядових рад, які, в принципі, будуть отримувати непомірні заробітні плати, які неспівмірні з тими заробітними платами, які, до прикладу, отримують наші вчителі, які, до прикладу, отримують наші лікарі, призведе до того, що ні ефективного управління, особливо в сфері "Укроборонпрому", не буде. Це буде банально і дуже просто, звичайно, як сказав мій колега Михайло Цимбалюк, ліквідація цього сектору, цього прекрасного концерну, який міг би постачати на схід України, там, де ми зараз боронимо кордони нашої країни, дуже якісне обладнання, брати замовлення і навіть продавати зброю, десь експортуючи за межі України. Але, на жаль, влада вирішила іти по-іншому і змінити філософію управління і господарювання. На жаль, не дослухалися до пропозицій "Батьківщини", тому прошу.
Ставиться на голосування поправка номер 508 народного депутата Євтушка. Прошу голосувати. [[17:27:19]] За-35 Рішення не прийнято. 513 правка народного депутата Євтушка. Цимбалюка.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановна пані головуюча, шановні народні депутати. Насправді завдання внесення правок до другого читання для того, щоб удосконалити законопроект. Нас як авторів не запрошували на засідання комітету і ми ще мали до сьогодні надію, що шанс залишається удосконалити проект цього закону до другого читання шляхом виголошення правок тут в сесійній залі. Але не так сталося, як гадалося. Складається враження, що законопроект уже кимось підтриманий, залишилося де-юре його проголосувати в сесійній залі. Через те немає змісту навіть ставити правки на голосування, але давайте зробимо так, щоб український народ бачив хто з народних депутатів все-таки за збереження народного майна, за збереження обороноздатності нашої держави. Прошу.
Ставиться на голосування 513 правка народного депутата Цимбалюка. Прошу голосувати, шановні колеги. [[17:28:54]] За-33 Рішення не прийнято. 520 правка народного депутата Євтушка, будь ласка.
Дякую, пані головуюча. Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Я більше не буду наполягати на правках, тим більше їх залишається кілька всього. Але в той же час хочу привернути увагу з огляду на ваше голосування, Олена Костівна, як працюють у комітетах наші колеги. На жаль, не всі автори правок мають можливість обґрунтувати в засіданнях комітету. Більше того, рішення по ухваленню або не ухваленню, підтримці або не підтримці правок, про що говорив мій колега Михайло Цимбалюк, приймаючи на якихось робочих групах, але не в засіданні під стенограму. Це абсолютно ненормальна робота парламенту. Прошу президію, прошу вас, пані віце-спікерка, зверніть на це увагу. Не тільки, щоб ми автори правок мали можливість обґрунтувати, довести колегам в засіданні комітету. А й члени комітету, які перебувають у тому чи іншому комітеті по галузях, мали можливість у засіданні або проговорити цю поправку, або просто її проголосувати. Дякую.
Дякую, шановний народний депутат, за слушні зауваження, особливо в роботі комітетів Верховної Ради України. Отже, ставиться на голосування поправка номер 520 народного депутата Євтушка. Прошу голосувати. [[17:30:33]] За-33 Рішення не прийнято. 524-а Цимбалюка, будь ласка.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановні народні депутати, шановна головуюча! Насправді ми переживаємо за президію, бо такими темпами Олену Костівну залишили одну, через те я думаю, що це буде крайня правка. Я висловлю позицію, що дуже прикро і сумно, що сесійна зала не планувала удосконалювати цей законопроект до другого читання. Команда "Батьківщини" підійшла зважено, по-державницьки, готуючи ці всі правки, але тільки 1 відсоток з них був врахований. І перша правка, це стосовно назви. Ми вважаємо, що законопроект у такій редакції голосувати не можна, бо це призведе до знищення державного підприємства "Укроборонпром" України. Ми вважаємо, що цим законопроектом порушується Конституція держави. І ми не будемо голосувати за такий законопроект. Дякую.
Дякую, шановний Михайле Михайловичу, за підтримку президії, зокрема, віце-спікерки. Ставиться на голосування поправка номер 524 народного депутата Цимбалюка. Прошу голосувати. [[17:32:12]] За-39
Дякую, Олена Костівна. Шановні колеги, більше ніхто не наполягає на правках? Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Переходимо до голосування. На підтвердження? Шараськін. Номер правки який?
Ця правка внесена комітетом поза строками подання, і вона без номера, вона вже в тілі. Я можу її зачитати повністю. Номер стрічки 604. Вона є в порівняльній таблиці. За рішенням Кабінету Міністрів України норми Закону України "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності" можуть бути застосовані до процедур перетворення державних підприємства авіаційно-космічної галузі, а також державних підприємств, що перебувають в управлінні Міністерства оборони. Я прошу це поставити на підтвердження.
Номер правки, який? Включіть мікрофон Шараськіну. Номер правки?
В рядку 604.
Не буває рядків є правки. Ще раз вам повторюю, номер правки.
Вона внесена була комітетом поза строками розглянута.
Номер правки? Ви не чуєте запитання?
В порівняльній таблиці його не існує, номера. Вона є в 604 рядку, але в порівняльній таблиці немає. Комітетська редакція. Тут немає. Ми щойно тільки що от з Рахманіним дивились, не знайшли цього номера.
Підійдіть поки що до голови свого комітету.
Юлія Володимирівна Тимошенко, замість своїх правок дві хвилини виступу, будь ласка.
Юлія Тимошенко, будь ласка.
Шановні колеги, я хочу просто звернути вашу увагу, можливо, хтось забув у цій залі, але в нас воююча країна. У воюючій країні оборонно-промислові підприємства – це є основа основ надії і здатності до перемоги України в цій війні. Оборонно-промисловий комплекс – це єдине, що сьогодні забезпечує Україну зброєю, здатністю тримати свої кордони і здатністю взагалі бути суб’єктом у глобальному просторі. Наші оборонні підприємства, вони є різні: є ті, які потрібно дійсно перевірити і, можливо, їх робота не є ефективною, але більша частина – це якраз ті підприємства, які забезпечують існування самої України. І що тепер пропонується? Тепер пропонується, щоби наші оборонно-промислові підприємства під час війни просто були передані в статутні капітали якихось невідомих корпорацій. Скажіть, будь ласка, що ви робите, можна запитати? Навіщо ви це робите? Яка приватизація оборонно-промислових комплексів в час війни? Що ви збираєтесь голосувати? Я розумію, що в нас ще є безліч різних креативних ідей ваших сьогодні: легалізація наркотиків, корпоративні права, де віддаються державні підприємства в управління, у вас безліч всього. Але я прошу всіх, хто є патріотами України, не голосувати сьогодні за цей закон, проголосувати проти знищення оборонної галузі України і тримати позицію, не здавайтеся, не йдіть на підкупи і все інше, голосуйте проти. Слава Україні!
Шановні колеги, займіть свої місця, будь ласка. Голова комітету, на трибуну зайдіть. Я так розумію, що при підготовці таблиці були допущені технічні помилки. Я правильно розумію? Да. Не кричіть. Дякую, шановні колеги, що своєчасно це помітили. Мова йде про правку 1074. Правильно я розумію? Тому що вона відноситься до і 603-го, і 604-го, правильно? Якщо вона буде відхилена Верховною Радою, ми знімаємо проблему, я правильно ж розумію, голова комітету?
Так.
Будь ласка, позиція комітету.
Колеги, я прошу відхилити цю правку.
Правка 1074.
Шараськін просив. Вона комітетом була врахована. Але з технічних причин, якщо я правильно почув голову комітету і шановних народних депутатів. Є логіка, правильно, в тому, щоб я її поставив на підтвердження, правильно? І поставив: "Прошу визначатися та проголосувати", правильно?
Прошу визначатися та голосувати. [[17:41:27]] За-8 Рішення не прийнято. Правка номер 1074 відхилена. Зараз переходимо до голосування за закон в цілому. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проекту Закону про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності (реєстраційний номер 3822). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[17:42:20]] За-256 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. По фракціях покажіть. Надійшла заява про перерву із заміною на виступ. Федина Софія Романівна.
Сьогодні ми вшановуємо річницю загибелі Ярослава Журавля. Того військовослужбовця, який загинув під особистим контролем Президента Зеленського, коли той не дав наказ на евакуацію його з передової, в результаті чого той стікав кров’ю кілька днів. Але в результаті побратимів, які пішли рятувати Журавля, намагалися зробити винними у його смерті. Цей випадок свідчить про загальний маразм ситуації, який пов’язаний з нашою армією, а точніше, з тим, як Зеленський і його оточення систематично судять, переслідують, звинувачують усіх тих, хто з 2014 року посмів стати на захист і оборону своєї української держави. Я не знаю, що це таке, чи совість, чи страх, чи якісь там інсинуації внутрішні, чи так вилазить боком плазування перед "Путлером", але саме ті, хто найбільше доклався до обороноздатності держави, раптово стають найгіршими, переслідуваними режимом Зеленського. Найгірше, що намагаються зараз розправлятися з бойовими генералами. І це непоодинокі випадки. Я згадаю генерала Шевчука, генерала Назарова, генерала Марченка, генерала Мельника. Сьогодні судять генерала Павловського і кидають його під арешт у камеру тільки за те, що він посмів зміцнювати обороноздатність української держави. А заставу йому виголошують більшу, ніж у Медведчука. Так совість у вас є!? Чи її вже давно немає, чи давно її зрадили і продали Путіну! Сьогодні ветерани з усієї України і небайдужі люди о 18 годині виходять під Офіс Президента. Я нагадаю, того самого Президента, який скорочує армію, який заглядає в очі Путіну, який судиться зі мною і з Марусею Звіробій тільки за те, що ми йому сказали, що на фронті стріляють. Чотирьохразовий уклоніст не має права лізти до армії! Чотирьохразовий уклоніст, який ні крапельки не розуміється в обороноздатності держави, має слухати тих людей, які роблять все для того, щоб Україна була цільна і суверенна! Тому, пане Зеленський, у мене порада. Не бійтеся того, що на передовій стріляють і нарешті почуйте захисників України! До зустрічі під Офісом!
Переходимо до розгляду питань порядку денного. Наступне питання – це проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України та Кримінального процесуального кодексу України щодо криміналізації контрабанди товарів та підакцизних товарів, а також недостовірного декларування товарів (реєстраційний номер 5420). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[17:46:36]] За-232 Рішення прийнято. До слова запрошується Представник Президента України у Верховній Раді України Стефанчук Руслан Олексійович.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! 15 листопада 2021 року буде вже 10 років, як в Україні декриміналізовано контрабанду товарів та встановлено адміністративну відповідальність за порушення митних правил. Протягом 2019-2020 років працівниками Державної митної служби України складено 2339 протоколів про порушення митних правил посадовими особами підприємств на суму 3,56 мільярда гривень. Зазначене свідчить про те, що адміністративно-правовий спосіб захисту суспільних відносин у сфері державного регулювання переміщення продукції та товарів через державний кордон України не є достатнім. Відсутність кримінальної відповідальності за вказані дії не має дієвої ефективності у сфері боротьби з контрабандою та сприяє збільшенню рівня тіньової економіки. За розрахунками різних експертів через контрабанду державний бюджет України недоотримає біля 300 мільярдів гривень щорічно. Саме тому Президентом України внесений та визначений як невідкладний проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України та Кримінального процесуального кодексу України щодо криміналізації контрабанди товарів та підакцизних товарів, а також недостовірного декларування товарів (реєстраційний номер 5420), яким пропонується, зокрема, відновити кримінальну відповідальність за контрабанду товарів, встановивши таку відповідальність у разі вчинення контрабандою в значних розмірах. Встановити кримінальну відповідальність за контрабанду підакцизних товарів у значних розмірах та недостовірне декларування товарів. Віднести зазначені злочини до підслідності і слідчих органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства до початку функціонування Бюро економічної безпеки та передбачити, що у разі, якщо під час розслідування зазначених правопорушень встановлено, що вони вчинені службовою особою, такі правопорушення розслідуватиме детективами НАБУ. Шановні колеги, ухвалення даного проекту сприятиме усуненню прогалин в законодавчому регулюванні питання кримінальної відповідальності контрабанди. З огляду на зазначене прошу підтримати законодавчу ініціативу Президента України та прийняти законопроект (реєстраційний номер 5420). Дякую за увагу.
До слова запрошується Бакумов Олександр Сергійович – голова підкомітету Комітету з питань правоохоронної діяльності.
Шановний пане Голово, шановні колеги, Комітет з питань правоохоронної діяльності на своєму засіданні 12 травня 21-го року розглянув проект Закону 5420, внесений Президентом України. Метою законопроекту є внесення змін до Кримінального кодексу України та Кримінального процесуального кодексу України з метою встановлення кримінальної відповідальності за контрабанду товарів та підакцизних товарів, а також за недостовірне декларування товарів. Для реалізації зазначеної мети законопроектом пропонується доповнити Кримінальний кодекс новими статтями, зокрема, статтею 201 з позначкою 2 "Контрабанда товарів". 201 з позначкою 3 "Контрабанда підакцизних товарів" окремо. Та 201 з позначкою 4 "Недостовірне декларування товарів". Внести зміни до диспозиції частини першої статті 201, частини першої статті 201 з позначкою 1 частини один статті 305 Кримінального кодексу України та передбачити, що під контрабандою відповідних предметів, речовин тощо слід розуміти дії спрямовані на переміщення через митний кордон України поза митним контролем або з приховуванням від митного контролю. Встановити, що досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених статтями 201-2, 201-3, 201-4 КК України, мають здійснювати слідчі органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства, до початку функціонування Бюро економічної безпеки. Обговоривши законопроект, комітет ухвалив висновок рекомендувати Верховній Раді України відповідно до пункту 1 частини першої статті 114 Регламенту Верховної Ради України ухвалити вказаний законопроект в першому читанні за основу. Прошу вас підтримати. Дякую за увагу.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, на виступи від депутатських фракцій та груп. Василевська-Смаглюк, будь ласка, Ольга Михайлівна.
Холодову слово. Дякую.
Ще раз.
Холодову.
Доброго дня! Холодов Андрій, "Слуга народу". Колеги, я підтримую законопроект про криміналізацію контрабанди. Практика свідчить, що адміністративна відповідальність за контрабанду в України не є ефективною. Бюджет недоотримує від 80 до 100 мільярдів гривень щороку. Це величезні гроші, які зараз потрапляють до кишень митників, правоохоронців, чиновників, що залучені до цього схематозу. Тому криміналізація контрабанди – це добре. Але хороший законопроект – це ще не все. На всіх митницях повинні бути встановлені сканери, які повинні працювати, а не просто припадати пилом, як зараз. На митниці повинна бути проведена кадрова реформа. Розслідуванням справ по контрабанді буде займатись Бюро економічної безпеки. Зараз Бюро економічної безпеки перебуває на етапі створення, і всі ми покладаємо на нього певні надії як на символ змін у системі правоохоронних органів. Я закликаю всіх підтримати цей законопроект. Але повторюю, криміналізація контрабанди – це ще не все, це лише початок реальної боротьби із тіньовими схемами, які існували 30 років. Дякую за увагу.
Батенко Тарас Іванович. Поляков Антон Едуардович.
Антон Поляков, Чернігівщина. Шановні колеги, у мене запитання, а звідки взялися у нас контрабандисти? Я гадав, що після рішення РНБО у нас вони зникли, їх лишили громадянства і вони всі побігли з нашої держави, але виявляється вони ще є. Але ж давайте я нагадаю простими словами, як раніше було. Раніше, якщо щось не подобалось митникам, заводили кримінальне провадження, товар не конфісковували, але він зависав на рік, на два і наші підприємці домовлялися з прокурорськими, з поліцією, з СБУ, з судочинством, домовлялися про повернення товару та про інше, про закриття справи. Потім вирішили прибрати цю кормушку і зараз, якщо ти провозиш товар контрабандою, вони його забирають і виставляють вам такий же самий штраф. Все добре, ніякої кримінальної кормушки і поступають гроші до бюджету. Ви хочете знову влаштувати кормушку для наших правоохоронців та загрузити їх цими непотрібними справами? Навіщо ви повертаєте старі схеми? До речі, всі асоціації наших партнерів про яких ви постійно кажете і Американська торгівельна палата і Європейська бізнес-асоціація, Спілка українських підприємців, Асоціація платників податків, Федерація роботодавців, Асоціація професійних митних посередників, взагалі всі ці асоціації закликають народних депутатів не підтримувати цей законопроект. Навіщо ви це робите? Знову сісти на черговий поток? Дякую за увагу. Не підтримуйте цей законопроект.
Осадчук Андрій Петрович.
Будь ласка, слово Устіновій Олександрі.
Устінова Олександра Юріївна.
Шановні колеги! Запропонований вам зараз законопроект – це чергове "кошмарення" українського бізнесу і не лише бізнесу, але і українських громадян. Поясню чому. Якщо зараз фактично зупиняють, скажімо, машину з контрабандою, то весь товар конфісковують, що буде відбуватися тепер. Тепер, якщо ви завезли, послухайте суму, на 50 тисяч гривень підакцизних або 112 тисяч гривень не підакцизних товарів, то ви вже отримуєте судимість, судимість до 6 років. Тобто, якщо ви завезли чотири "айфони" або дорогий ноутбук дружині чи комусь іншому в подарунок привезли, то ви вже контрабандист і матимете 6 років судимості. А, якщо на 600 тисяч гривень, то від 5 до 10 років тюрми. Я перепрошую, у нас зараз всіх контрабандистів вже вся країна знає поіменно, їх список висить на сайті РНБО, але чомусь ніхто із них не сидить, а зараз замість того, щоб їх садити, звичайних громадян хочуть притягати до кримінальної відповідальності за те, що вони будуть завозити "айфони" чи привозити із-за кордону, тому що у нас дорожчі ноутбуки. Тут є ще інша проблема. Тому що зараз, коли буде відкриватись кримінальне провадження не треба буде конфісковувати речі на митниці, а можна це буде конфісковувати це на складах. Знаєте, чим це закінчиться? Що СБУ, а поки не буде створена БЕБ цим буде займатися СБУ, буде фактично арештовувати склади великих компаній на яких знаходиться побутова техніка і таким чином кілька років буде заблокована їх робота. Це нічим іншим, окрім "кошмаренням" бізнесу і черговими "маски-шоу" назвати не можна. Проти цього законопроекту виступають всі бізнес асоціації, виступають всі притомні люди, тому що ми розуміємо, що ми замість того, щоб зараз саджати контрабандистів, будемо саджати людей, які привезли кілька телефонів або блокувати роботу бізнесу, який возить із-за кордону техніку. Тому я дуже прошу не підтримувати цей законопроект. Його потрібно доопрацювати, тому що навіть є рішення податкового комітету, що лише підакцизні товари.
Сюмар Вікторія Петрівна. Ніна Петрівна Южаніна.
Шановні колеги, шановні українці, шановні представники бізнесу! Ніхто не заперечує необхідність суттєвого посилення боротьби з контрабандою. Саме від контрабанди страждає "білий" бізнес у зв’язку з неконкурентоспроможністю з такими так званими "імпортерами". Проте із запропонованою редакцією не погодилися ні бізнес-асоціації, ні громадські організації бізнесу, ні науковці, ні експерти. Автори законопроекту пропонують криміналізувати так звану "товарну контрабанду" без детального вивчення підстав її декриміналізації у 2011 році, без аналізу причин вкрай низької ефективності існуючого механізму адміністративної відповідальності, а це штраф до 300 відсотків від суми несплачених платежів з безальтернативною конфіскацією товарів та транспортних засобів. Автори законопроекту не враховують вже існуючі на даний час випадки кримінальної відповідальності за незаконне переміщення через митний кордон окремих видів товарів, в тому числі підакцизних, згідно статті 204 Кримінального кодексу України, що створить правову колізію застосування норм законодавства щонайменше з десятьма статтями Митного кодексу. Ніхто не заперечує і просить вас не вигадувати нових-старих методів, а шляхом використання вже існуючих правових інструментів, в тому числі щодо підакцизних товарів, на яких так наполягає Європейський Союз, підвищення інституційної спроможності та ефективності діяльності митниці у напрямку протидії контрабанді товарів, потрібно боротися. А ще боріться з правоохоронними органами, які покривають і допомагають контрабандистам. Приберіть їх із зони митного контролю або ж притягуйте до такої ж відповідальності, як ви запропонували щодо службової особи митного органу. Ні в якому разі не можна підтримувати цей проект Закону у першому читанні, його потрібно відправити на повторне перше. Це просить весь бізнес України, дослухайтесь до них. Ми не можемо голосувати за такі проекти законів.
З мотивів Арешонков, Власенко. Після цього переходимо до голосування. Арешонков Володимир Юрійович.
Володимир Арешонков, депутатська група "Довіра". Хочу процитувати дослівно слова тих, хто критикує цей законопроект: хоча контрабанда і є соціально негативним явищем, все ж її вчинення не передбачає посягання на такі першочергові об’єкти захисту кримінального права, як життя та здоров’я особи. А скажіть, будь ласка, а сотні мільйонів гривень, мільярди гривень, які не попадають в бюджет і які мають піти на підтримання життя і здоров’я особи громадянина країни, хворих, багатодітних сімей, тих, кого потрібно лікувати сьогодні і таке інше, це не посягання на їх здоров’я і їх захист? То давайте сьогодні подивимося про те, що посилення відповідальності – да, це один із кроків, необхідних, да, потрібно контролювати правоохоронні органи. Депутатська група "Довіра" буде голосувати за даний законопроект.
Власенко Сергій Володимирович. Після цього голосуємо.
Системна контрабанда неможлива без сприяння митних і правоохоронних органів. Тому треба боротися з причиною, а не з наслідками. Причина перебуває в корупції на митниці, в корупції в правоохоронних органах. Замість того, щоб проводити реальну, системну боротьбу з корупцією, нам пропонують чергові прості рішення. Як же ж насправді треба було боротися з контрабандою? Теж достатньо просто - треба було об’єднати інформаційні системи української митниці з митницями країн сусідів для того, щоб контролювати документацію. І було би достатньо просто, і повернулися би до бюджету мільярди, про які говорив попередній колега, так як це було в 2008-2009 році, коли завдяки кампанії "Контрабанда - СТОП", програмі "Контрабанда - СТОП" бюджет митниці було збільшено в 2 рази. Натомість нам пропонують абсолютно інші "прості рішення", які будуть лише сприяти зростанню корупції в митних органах. Це підтримувати не можна. Дякую.
Всі бажаючі виступили. Підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України та Кримінального процесуального кодексу України щодо криміналізації контрабанди товарів і підакцизних товарів, а також недостовірного декларування товарів (реєстраційний номер 5420). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[18:02:30]] За-255 Рішення прийнято. По фракціях покажіть. Наступне питання порядку денного, це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо регулювання обігу конопель в медичних цілях, науковій та науково-технічній діяльності (реєстраційний номер 5596, 5596-1). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. [[18:03:11]] За-242 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Стефанишина Ольга Анатоліївна.
Шановні колеги, я хочу вам показати баночку, в якій колись був медичний канабіс. Він виглядає отак, а не як сигарети або самокрутки. Це олія, яка заливається в баночку і дається в тому числі маленьким діткам для того, щоб вони могли нормально жити. Її мені дала мама Софійки, якій 4 роки і яка нещодавно лікувала її цими ліками. Зараз ця баночка пуста. Але коли вона була повна, Софійка з епілепсією могла нормально їсти і спати. До цієї баночки її спазми могли тривати годинами, але ця олійка допомогла їй до двох хвилин скоротити ці муки. Мама Софійки Вікторія контрабандистка сьогодні в цій державі, бо вона не може легально купити свої ліки дитині. Вона їх завозить з-за кордону, купує на чорному ринку. Таких хворих, як Софійка, сьогодні понад 2 мільйони. Це онкохворі, хворі на епілепсію, Альцгеймера, це наші ветерани, які мають ПТСР, – усі вони потребують ліків на основі медичного канабісу. Законопроект 5596 – це законопроект, який допоможе багатьом пацієнтам нормально жити в Україні. Понад 60 країн світу легалізували сьогодні медичний канабіс: це Ізраїль, це Франція, Німеччина, Австрія і дуже багато країн світу. Сьогодні під Верховною Радою була акція пацієнтів, яка називалась: "Зупиніть наш біль". Шановні колеги, ви сьогодні не просто будете голосувати. Кнопка, яку ви натиснете, вона впливає в буквальному сенсі на людські життя. Я дуже прошу кожного з вас, будь ласка, я знаю, що є багато сумнівів, але повірте, ця баночка – вона дуже варта вашого голосу. І Софійка дуже чекає позитивного рішення Верховної Ради сьогодні. Я дуже дякую вам і дуже дякую комітету, який вже підтримав цей законопроект.
Слово надається автору альтернативного законопроекту народному депутату України Холодову Андрію Івановичу.
Шановні колеги, я подав законопроект 5596-1 після того, як прочитав основний. На жаль, законопроект, підтриманий комітетом, містить кілька дуже важливих неточностей, які роблять застосування медичного канабісу дуже складним, а подекуди неможливим. Таким чином всі надії пацієнтів, що чекають на нові ліки, не будуть виправдані. Я підкреслюю, стратегічно обидва законопроекти спрямовані в один бік та в ключових положеннях один другому не суперечать. Перше. Мій законопроект пропонує таку ж систему класифікації конопель, яка діє у США та Канаді і до якої переходитиме Європейський Союз. Законопроект комітету містить іншу класифікацію. Ми повинні бути зацікавлені у інтеграції законодавства України до ЄС та розвитку української фарміндустрії. Друге. Законопроект комітету передбачає утворення нового органу влади із до кінця не визначеними повноваженнями, а потім розподіляє ці повноваження між існуючими. Мій законопроект передбачає контроль з боку МОЗ та Держлікслужби, ліцензування на умовах, що визначає Кабмін. Третє. Законопроект комітету передбачає можливість культивації рослин на відкритому та закритому ґрунті. Мій законопроект виключно на закритому ґрунті. Це дуже небезпечно. Чому? Посіви, місця зберігання та переробки повинні перебудувати під належною охороною аби не допустити потрапляння на "чорний" ринок. І останнє. Законопроект комітету передбачає використання у медичній праці вироблених з лікарських конопель лікарських засобів. Мій же законопроект чітко вказує на те, що ліки повинні проходити всі етапи реєстрації у якості медичного препарату. Безпечність та якість мають бути.
Дякую. Слово надається голові Комітету з питань здоров’я нації, медичної допомоги та медичного страхування Михайлу Борисовичу Радуцькому. Будь ласка, Михайло Борисович.
Шановний головуючий! Шановні колеги! Комітет з питань здоров’я нації, медичної допомоги та медичного страхування 30 червня розглянув проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо регулювання обігу конопель в медичних цілях, науковій та науково-технічній діяльності (реєстраційний номер 5596). Та альтернативний до нього законопроект 5596-1. Обидва законопроекти спрямовані на розширення доступу українських пацієнтів до лікування лікарськими засобами, виготовленими з рослин коноплі, і передбачають можливість культивування, підвищення гранично допустимого вмісту тетрагідроканабінолу, ТГК для промислових конопель, запровадження ліцензування діяльності з культивування конопель для медичних цілей, а також встановлення вимог щодо державного контролю за обігом конопель та лікарських засобів. Водночас законопроекти відрізняються визначенням мінімального вмісту ТГК в рослині коноплі для промислових та медичних цілей як в основному законопроекті є більш жорстким і відповідає європейській практиці, а саме 0,2 відсотка ТГК. Крім того, основний законопроект містить більш жорсткі вимоги до культивування лікарських конопель та передбачає запровадження з 25-го року квотування імпорту конопель. За результатами розгляду законопроектів комітет ухвалив рішення підтримати основний законопроект реєстраційний номер 5596 та запропонував при доопрацюванні законопроекту до другого читання врахувати зауваження, відображені у висновку комітету. Також 5596 підтримується Міністерством охорони здоров’я. З огляду на зазначене, рекомендуємо прийняти за основу проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо регулювання обігу конопель в медичних цілях, науковій та науково-технічній діяльності (реєстраційний номер 5596) та доопрацювати його до другого читання з урахуванням зазначених у висновку комітету пропозицій. А також відповідно відхилити альтернативний до нього законопроект реєстраційний номер 5596-1. Просимо.
Дякую, Михайло Борисович. Шановні колеги, є необхідність обговорювати цей законопроект? Тоді прошу записатись: два – за. два – проти. Слово надається народній депутатці України Іоновій Марії Миколаївні, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Миколі Княжицькому.
Княжицький Микола Леонідович.
Шановні друзі, в кожного з нас є родичі чи знайомі, які страждали від онкології. Мій батько помер від раку і в останні місяці йому кололи морфін. В кожного з нас є знайомі в багатьох, в кого діти хворі на епілепсію. І саме через це деякі члени нашої фракції є серед співавторів цього законопроекту. Ми справді не маємо нічого проти законного обігу конопель у визначеному законом цілях для використання у медичній практиці і науково-технічній діяльності. Але подзвоніть до будь-якого головного лікаря. Він вам скаже, а чому ми не можемо їх купити? Чому у нас купа ліків з наркотичними засобами, а ми не ліцензуємо зі змістом конопель чи канабісу? Тому що хтось хоче вирощувати їх в Україні. І тут є головна проблема. Можна їх вирощувати в Україні. Але в цьому законопроекті ліцензувати це вирощення може будь-яка лабораторія, яка стоїть на будь-якому заводі. Подивіться, скільки у нас є тютюнових фабрик і алкогольних, які випускають ліву продукцію. Має бути окреме ліцензування і сертифікація, і контроль за цими лабораторіями. А де в цьому законопроекті контроль за тим, хто і скільки вирощує коноплі, і з якою метою? Щоб наживатися, експортувати і тут продавати ці засоби чи для медичних цілей? Цього немає. Саме в цьому буде суть поправок "Європейської солідарності". Так, людей потрібно лікувати. І потрібно допустити ці засоби до лікарень. Але ми проти того, щоб був неконтрольований обіг і вирощування канабісу і конопель в Україні. Саме про це ми будемо подавати наші поправки. Тому автори будуть голосувати "за", інша фракція не буде за це голосувати. Але ми підтримаємо цей законопроект, якщо наші правки в другому читанні будуть враховані. Дякую.
Слово надається народному депутату України Чайківському Івану Адамовичу, депутатська група "За майбутнє". Лабазюк Сергій, будь ласка.
Шановні колеги, сьогодні ми в цій залі вже провали багато дискусій, я думаю, по цій темі. І ще буде багато маніпуляцій, які ми почуємо. Так, саме маніпуляцій. Я хочу сконцентрувати увагу як член аграрного комітету на частині цього законопроекту, а саме в умовах вирощування технічної коноплі. В свій час у 70-х роках Україна вирощувала більше 100 тисяч гектарів технічних конопель, з яких можуть вироблятися сьогодні і одяг, і продукти харчування, і будівельні матеріали, і багато чого іншого, що дасть змогу створити робочі місця. Станом на сьогодні в Україні вирощується близько 2 тисяч гектарів конопель. В чому проблема? Проблема в тому, що зарегульовано правоохоронними органами, де до тебе прийде і МВС, і СБУ, і інші структури і не дадуть змоги займатися вирощуванням технічної коноплі. В технічній коноплі не існує наркотичних свойств взагалі. В даному законопроекті ми спрощуємо можливість вирощувати технічні коноплі, що в свою чергу, як я вже сказав, дасть можливість створювати робочі місця. І так, ми даємо змогу вирощувати в законному руслі і медичні коноплі з вмістом ТГК не більше 0,2. Що це дає змогу? Якщо в Європі сьогодні, в більшості країн світу, де вже дозволено 0,3, ми даємо 0,2, і якраз є чітко виписаний механізм контролю, яким чином ми дамо змогу отримати близько 3 мільйонів людям, які потребують сьогодні цих ліків, можливість їх отримати. Ми дійсно можемо допрацювати цей законопроект між першим і другим читанням в тих запобіжниках, які сьогодні висловлюються. Але прошу, давайте не гратися в Радянський Союз, а рухатися з ногою в часі і дати можливість сьогодні як і аграріям розвиватися, так і людям, які мають потребу отримати таку можливість. Тому прошу підтримати. І група "За майбутнє" в більшій своїй частині буде підтримувати даний законопроект.
Бужанський Максим Аркадійович.
Шановні колеги, на жаль, цей законопроект не про страждання маленької Софійки, це про гроші, і цинічні люди спекулюють стражданнями дитини. Я нагадаю вам, що жодного разу автори цього законопроекту не пропонували розширити перелік лікарських засобів, які призначені для полегшення страждань людей онкохворих. Жодного разу! Бо їх це не цікавить. Їх цікавлять тільки гроші. Запам’ятайте, коли поряд стоять страждання та гроші, мова завжди про гроші. І тут головне дозволити вирощувати коноплю в нашій країні. Я нагадаю вам, ось стоять голова фінансового комітету, що ми не можемо впоратися з нелегальним паливом, з нелегальним табаком, з нелегальним спиртным. [[Шум у залі]] Шановний Михайле, я вибачаюся, але якщо ви це підтримуєте, то це прозорий сигнал для всіх не підтримувати і голосувати червоною, при всій повазі. Які ще вам нужны сигналы!? Які ще вам нужны сигналы! Це про гроші! Колеги, кожен з вас, хто натисне "за", буде тим, хто впустить наркотики в нашу країну. І назад це вже не повернути! Закликаю вас, голосуйте червоною кнопкою. Це необратимий процес. Тільки червоною. Ні – наркотикам! Хворим ми допоможемо.
Немиря Григорій Михайлович. Юлія Володимирівна Тимошенко.
Шановні колеги, я думаю, що в принципі нічого дивного немає вже в тому, що більшість в цьому залі голосує за легалізацію достатньо важких наркотиків. Колись це називали, мені здається, план, марихуана, конопля, я не знаю, як це називається. Но насправді це по суті наркотик, який зараз хоче більшість легалізувати в Україні. Знаєте, це логічний ряд. Гральний бізнес, продаж стратегічної власності України, продаж землі, а зараз ще і легалізація наркотиків. Я можу вам сказати, що просто цинізм крайній прикривати це медициною, тому що в Україні з першого дня незалежності легалізовані для важкохворих всі наркотики для застосування. Немає проблем. Я хочу також сказати вам, що великі країни, які мають хоч трошки розуму, вони на державному рівні це роблять. Немає ніяких проблем. Ви знаєте, що цей закон не про медицину. Цей закон про те, щоб в Україні на наших золотих землях на чорноземах вирощувати не хліб, а вирощувати наркоту, продавати її, переробляти, наших дітей цим годувати, продавати біля шкіл. Ви що не знаєте, які у нас суди, які силові структури? Ви зможете своїх дітей від цього захистити? І тому, те, що зараз робиться, це те, що робилося в Китаї під час опіумних війн, що відкинуло Китай в розвитку на 30 років. Зараз те саме роблять з українцями. Я закликаю весь зал голосувати "проти". Тому що якщо ви проголосуєте "за", ви по суті легалізовуєте наркоторгівлю в Україні.
Устінова Олександра Юріївна.
Прошу передати слово Марії Мезенцевій.
Кому? Мезенцева Марія Сергіївна.
Шановні колеги, давайте говорити нормами міжнародного права і нормами ЄС. Я зачитаю дещо. Відсутність доступу та доступності контрольованих речовин для медичних та наукових цілях є причиною непотрібних людських страждань, і це не відповідає міжнародним угодам та дотриманню прав людини. В основі ліків, які створені з медичного канабісу, в більше як 60 країнах світу є канабідіол. Це не є наркотиком. Ліками з медичного канабісу неможливо передозуватися, неможливо померти. У світі не зафіксовано жодного випадку смерті через ці ліки. Це більше 2 мільйонів пацієнтів: онкохворі, епілептики, посттравма, хвороба Паркінсона, розсіяний склероз. Продивіться цим людям в очі і скажіть, що ви не змогли проголосувати за медичні ліки сьогодні. Колеги, це ганьба! Голосуємо, 5596 "за"!
Білозір Лариса Миколаївна.
Колеги, я думаю, що тут кожний з нас за те, щоб полегшити страждання онкохворим і важкохворим дітям і людям. Але більшість ми маємо розуміти, що ми за легалізацію в медичних цілях, але проти вирощування в Україні. Це законопроект про вирощування канабісу в Україні для того, щоб могли в промислових масштабах, на території України вирощувати канабіс і експортувати в європейські країни, де дозволений медичний канабіс, але заборонене вирощування. І нетреба прикриватися онкохворими дітьми, тому що це непорядно, тому що це не про них, це можна підзаконкою дозволити і уряд може це зробити отак от, одним указом. Це про те, про великі гроші, про те, щоб могли заробляти кошти. Тому я хочу сказати, що ми тут єдині, ми проти страждань, але не проти того, щоби прикривали людьми, які хворі. Питання вирощування, питання вирощування, яке буде важко контролювати в нашій країні і з нашою судовою і правоохоронною системою.
Дякую. Всі бажаючі виступили? Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу. Шановні колеги, урахування комітету? Шановні колеги, а зараз я звертаюсь до комітету. З урахуванням комітету, таких рішень при першому читанні немає. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо врегулювання обігу конопель в медичних цілях, науковій та науково-технічній діяльності (реєстраційний номер 5595). Готові голосувати? Прошу голосувати. [[18:24:08]] За-184 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію, не кричіть, будь ласка, по фракціям покажіть. Ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на повторне перше читання проект Закону (реєстраційний номер 5596). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[18:24:54]] За-219 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання проект Закону 5596. Прошу підтримати та проголосувати. [[18:25:25]] За-240 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування підприємницької діяльності електронних резидентів реєстраційний номер. Сергій Владиславович, колеги! Сергій Владиславович! [[Шум у залі]] 5270, пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. [[18:26:22]] За-247 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України перший заступник голови Комітету з питань фінансової, податкової та митної політики Железняк Ярослав Іванович. Я так розумію, 4 хвилини від авторів і від комітету, будь ласка, дайте.
Шановні колеги, я розумію, що вирують емоції після попереднього голосування. Я прошу перейти до іншого питання. Про що цей законопроект? Колеги просять його доповідати в турборежимі. Це – експеримент, добрий експеримент, який ми робимо до 31 грудня 2022 року для представників ІТ, наприклад, з Білорусії, в якій дуже часто відбуваються обшуки, тиск на бізнес і які хочуть працювати в Україні. Ми даємо можливість запровадити електронне резидентство. Це дуже простий механізм, коли ви проходите всі сфери перевірки. Я знаю, що моя колега з комітету Ніна Петрівна буде подавати правки, щоб ще посилити цей контроль і я їх підтримую для того, щоб ви могли як представник ІТ працювати в Україні, платити податки в Україні і представляти Україну в тому ж числі і в міжнародних контрактах. Ми дуже часто говоримо різні речі на наше податкове законодавство, але порівняно з іншими країнами, особливо Азії Східної, інших частин світу, у нас достатньо конкурентоздатне законодавство. І цим законопроектом ми даємо можливість тим представникам ІТ, які хочуть працювати через Україну і платити нам податки, отримати таку можливість. Є країни, які це вже впровадили, найвідоміший приклад – це Естонія. У них за роботу електронного резидентства зареєстрували 70 тисяч підприємців і це кожного року приносить десятки мільйонів грошей в державний бюджет. Цей законопроект ми розробляли разом з Мінфіном, разом з Міністерством цифрової трансформації, разом з податковою і разом з моїми шановними колегами по комітету, які представляють різні політичні фракції та групи. Саме тому я прошу підтримати тільки в першому читанні з урахуванням тих пропозицій, які сьогодні буду озвучувати з трибуни, цей законопроект для того, щоб ми вже у вересні могли запровадити електронне резидентство і показати, що Україна – це популярна країна, в тому числі вона буде популярна за рахунок своєї ІТ-галузі. Прошу підтримати і рішення Комітету податкової та митної, фінансової політики теж підтримати за основу. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати цей законопроект? Є необхідність обговорювати, тоді запишіться: два – за, два – проти. Будь ласка.
Слово надається народній депутатці Кірік. Рудик Кірі Олександрівні, перепрошую. Фракція Політичної партії "Голос". Колеги, колеги, цей законопроект – один з кроків на шляху діджіталізації, які наша країна зараз невпинно робить. Ми перші, кому вдалось запровадити цифрові паспорти, ми зараз знищуємо бюрократичні процедури та корупційні схеми і переводимо процеси в онлайн. Це те, де ми невпинно крокуємо і невпинно отримуємо результати. І цей законопроект один з таких кроків. Сьогодні я прошу його підтримати, тому що він перш за все залучатиме міжнародні інвестиції в Україну. Це законопроект про електронне резидентство. Електронне резидентство, це не нове поняття в міжнародному просторі. Першою країною, яка ввела це поняття та найуспішнішим його прикладом є Естонія. Подібні умови для іноземних громадян і компаній працюють в Об’єднаних Арабських Еміратах, а також в Азербайджані. Але лише українське резиденство дає можливість вести бізнес онлайн з будь-якого куточку світу. Усі документи іноземці підписуватимуть електронним підписом, власну справу можна буде відкрити за 10 хвилин. Так само, як і українські ФОПи, іноземці сплачуватимуть єдиний податок 5 відсотків, а його відрахування буде автоматичним. Також онлайн можна буде відкрити банківський рахунок і ще багато-багато-багато чого. Тому я прошу всіх підтримати цей законопроект як один із кроків на шляху діджиталізації, по якій ми йдемо. Дякую.
Веніславський Федір Володимирович.
Прошу передати слово народному депутату Штепі Сергію Сергійовичу.
Штепа Сергій Сергійович.
Доброго дня, шановні колеги. Зараз в Україні ми робимо дуже багато для того, щоб прискорити розвиток ІТ-галузі. Адже про нашу країну мають знати і за кордоном. Україна має дуже великий потенціал для того, щоб стати ІТ-брендом на світовому просторі. І для цього ми запускаємо проект електронного резидентства, яке зробить Україну ближчою для іноземних бізнесменів. Вони матимуть комфортні умови для того, щоб відкрити своє підприємство і вести бізнес без фізичної присутності в Україні. Зараз на українському ринку спостерігається дефіцит ІТ спеціалістів, а е-резидентство, воно дозволить збільшити саме кількість е-спеціалістів у нашій державі. І перші, хто зможе отримати цей статус, будуть саме іноземні ІТ-спеціалісти. Передбачається, що до кінця 2022 року ми зможемо залучити і створити у нас майже 3 тисячі електронних резидентів, що будуть іноземними ІТ-спеціалістами і будуть розвивати цю галузь. Тому я дуже прошу підтримати цей прогресивний законопроект у першому читанні. І невеличкі недоліки, які в ньому є, можна дуже легко виправити до другого читання. Тому прошу підтримати та проголосувати. Дякую.
Геращенко Ірина Володимирівна. Ніна Петрівна Южаніна.
Шановні колеги, хотіла б, щоб зараз ми ще раз згадали або зрозуміли, що цим проектом закону планується створити ще одну додаткову систему оподаткування, і буде вона стосуватися ІТ-спеціалістів. Тобто в Україні, згідно Податкового кодексу на сьогодні діє загальна система оподаткування: 18 відсотків податку на прибуток плюс оподаткування фонду оплати праці – 41,5 відсотка. Існує спрощена система оподаткування, третя група: 5 відсотків плюс ЄСВ з МЗП. І на підході я бачу, що буде прийнятий Закон Дія Сіті: для юридичних осіб вводиться частково податок на виведений капітал з 9 відсотками, ПДФО – 5 відсотків і ЄСВ з однієї мінімальної заробітної плати. Цим проектом закону пропонується іноземцям та особам без громадянства по спрощеній системі реєстрації відкриття рахунків сплачувати 5 відсотків з обороту. На мій погляд, справді, у вигляді експерименту такий проект закону можна прийняти зі строком дії лише рік. Але треба розуміти, що таку дискримінацію ми не можемо допускати відносно таких же ІТ-спеціалістів, які працюють в Україні. Тому, мені здається, що можна приймати лише в першому читанні. І до другого читання треба уникнути дискримінації для людей – громадян України зареєстрованих і ФОП, і юридичними особами. Тут треба подумати і знайти певний компроміс. Це, по-перше. По-друге, нам треба уникнути від конфлікту з міжнародними угодами про уникнення подвійного оподаткування. Бо тут, цим законопроектом, цим іноземцям дозволяється працювати не тільки надавати ІТ-послуги в Україні, а і за межами України. І гроші будуть перераховуватися нібито на рахунки в наших банках України. Тому ми будемо підтримувати лише в першому читанні. Будемо подавати поправки до другого читання. І лише, якщо не буде допущена дискримінація, підтримаємо в цілому. Дякую.
Дякую. Всі бажаючі виступили. Переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування підприємницької діяльності та електронних резидентів. Діяльність електронних резидентів. Вибачте. Реєстраційний номер 5270. Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[18:36:24]] За-286 Рішення прийнято. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення діяльності Антимонопольного комітету України (реєстраційний номер 5431) Нам необхідно прийняти рішення про включення цього питання до порядку денного сесії. Необхідно 226 голосів. Прошу підтримати та проголосувати. [[18:37:08]] За-255 Рішення прийнято. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[18:37:30]] За-254 Рішення прийнято. До слова запрошується заступник голови комітету з питань економічного розвитку Підласа Роксолана Андріївна. Дайте 4 хвилини і від авторів, і від комітету.
Шановні колеги, доброго дня! Я думаю, що ви всі пам’ятаєте, що в березні 2021 року Антимонопольний комітет наклав сенсаційний штраф у чотири і сім мільярди гривень на компанії однієї мережі АЗС. Чи знаєте ви, скільки наразі отримав бюджет України з цього штрафу? Відповідь дуже проста – 0 гривень і 0 копійок. Всього за 3 роки Антимонопольний комітет наклав штрафів на суму близько 12 мільярдів гривень. З них до державного бюджету було сплачено три з половиною мільярди або 29 відсотків. Чи є в цьому вина безпосередньо Антимонопольного комітету? Однозначно – ні. Це питання законодавчого регулювання їхньої діяльності та можливостей, які законодавство залишає порушникам для уникнення відповідальності. Крім того, сьогодні Антимонопольний комітет не має достатньої інституційної спроможності та фінансової автономії. Бізнес, у свою чергу, не має достатньо стимулів визнавати і припиняти порушення конкуренційного законодавства, оскільки не працює система часткового звільнення від відповідальності. Законопроект 5431 передбачає вирішення цих питань та містить ряд переваг для бізнесу. Отже, по-перше, це проведення перевірок буде здійснюватися лише в рамках відкритих справ та за наявності ознак порушення. Перевірки посадових осіб – лише за рішенням суду. І це чітко прописано в тексті законопроекту. Законопроект 5431 створює стимули для розкриття антиконкурентних змов або картелів, зокрема через можливість часткового звільнення від відповідальності учасників, які повідомляють про діяльність картелів. Законопроект також створює можливість укладення мирової угоди між порушником та Антимонопольним комітетом за умови сплати штрафу. Це дозволить значно зекономити державний ресурс на судові спори та підвищити надходження до державного бюджету. Ми в ході підготовки до першого читання вже відпрацювали зауваження НАЗК, Держфінмоніторингу, Мін’юсту та вже напрацьовуємо більш досконалі формулювання, щоб уникнути неоднозначних трактувань після ухвалення законопроекту в цілому. За результатами обговорення народні депутати, члени Комітету економічного розвитку, прийняли рішення внести законопроект 5431 та 5431-1 на розгляд Верховної Ради України та за результатами розгляду в першому читанні законопроект 5431 прийняти за основу, а законопроект 5431-1 відхилити. Комітет також ухвалив рішення звернутися до Голови Верховної Ради з пропозицією оголосити відповідно до частини першої статті 116 Закону України "Про Регламент Верховної Ради України" під час розгляду даних законопроектів на пленарному засідання про необхідність внесення пропозицій і поправок щодо виправлень, уточнень, усунення помилок та/або суперечностей у тексті законопроекту № 5431, інших структурних частин зазначеного законопроекту та/або інших законодавчих актів, що не були предметом розгляду в першому читанні та відповідають предмету правового регулювання законопроекту. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую. Слово надається автору альтернативного законопроекту, народній депутатці України Буймістер Людмилі Анатоліївні.
Шановні колеги! Шановні українці! З першого дня роботи у Верховній Раді я займаюся як голова профільного підкомітету реформою антитрасту. Рік тому ми зареєстрували розроблену спільно з міжнародними партнерами та Міністерством економіки реформу конкуренційного законодавства. Позитивну оцінку цій реформі надали профільні асоціації, експерти, міжнародні партнери України, а також конкуренційні відомства Сполучених Штатів та країн Європейського Союзу. Це була мрія. Мрія про чесні правила гри, мрія про економіку без олігархів та про захист кожного українського споживача та підприємця. Це була мрія про реальну деолігархізацію. Що ж ми бачимо сьогодні? Після річної кулуарної боротьби комітет дуже невпевненою більшістю запропонував вам підтримати зовсім інший текст законопроекту. Одразу це рішення піддали нищівній критиці усі експерти з конкуренційного права в Україні. І це недивно. Адже цим законопроектом послаблюється, а не посилюється роль Антимонопольного комітету у боротьбі з монопольними зловживаннями. Більше того, законопроект отримав негативні висновки від НАЗК та від антикорупційного комітету. Зауважень до нього більше ніж статей в самому законопроекті. Всі ці зауваження враховані в моєму альтернативному законопроекті та виправлені. Колеги, на минулому сесійному тижні багато хто з вас проголосував за реформу деолігархізації. І я впевнена, що більшість з вас щиро хочуть, щоб Україна подолала і позбавилася від тягаря олігархічного впливу. Додаткові повноваження і механізми передбачені моїм законопроектом дають таку можливість і дають можливість боротися з олігархічними капіталами. Тож сьогодні під час голосування у вас є шанс підтримати реальну деолігархізацію, колеги. Тому ми зараз побачимо, хто дійсно хоче боротися з олігархами, а хто лише вдає цю боротьбу. Дуже дякую вам і прошу підтримати альтернативний законопроект.
Шановні колеги, є необхідність обговорювати ці законопроекти? Тому прошу записатися: два – за, два – проти. Южаніна Ніна Петрівна, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Іванні Климпуш-Цинцадзе.
Іванна Орестівна Климпуш-Цинцадзе, будь ласка.
Шановні колеги, до цього законопроекту основного про так зване вдосконалення роботи АМКУ, є багато запитань. І передусім до нього є питання щодо корупційної складової, коли АМКУ самостійно буде вирішувати, які порушення розслідувати, а які в них не є в пріоритеті. На які заяви щодо порушень щодо монополістів реагувати, а на які ні. Це законопроект про закладання механізмів уникнення контролю АМКУ за окремими концентраціями, що може призвести до прямої монополізації ринків, а це відтак суперечить власне кажучи самій концепції деолігархізації про яку так багато говорять. Це реалізація концепції олігархізації, тобто з точністю до навпаки, бо саме АМКУ саме буде вирішувати підстави звільнення від відповідальності тих чи інших організаторів картелів. Вдумайтеся, за цим законопроектом АМКУ надається право мати повноваження по суті правоохоронного органу, який зможе прийти до будь-кого з українців в оселю, проводити обшуки і жодна людина в рамках цивільного провадження не зможе захистити свої права і свободи. Але сьогодні я хочу сказати про інше, всі ті хто сьогодні натиснуть кнопку "за" збираються просто взяти участь у продовженні того конституційного перевороту, про який заявив Президент Зеленський у своєму недавньому інтерв’ю, а саме про творення президентсько-парламентської республіки. Цей антиконституційний переворот – це тоді, коли ти маєш всі повноваження, всі підконтрольні органи, але ще хочеш, щоб створити нові, які без ухвалення законів, без імітації діяльності, навіть, будуть притягати до відповідальності незгодних. Є два головних принципи у цієї влади. Друзям – все, а ворогам – сумнівний закон. І другий принцип: обіцянка-цяцянка, а обіцяного три роки чекають. Це йдеться про те, що, власне кажучи, держава, яка.
Слово надається народному депутату Немирі Григорію Михайловичу, фракція. Соболєву Сергію Владиславовичу, будь ласка.
Шановні колеги, про що цей законопроект? Відкрийте і подивіться. Якщо ви думаєте, що це законопроект про те, щоб обмежити монопольне становище на різних ринках, це неправда. Якщо ви думаєте, що це законопроект про примусовий розподіл монопольних компаній, як це відбувається в передових країнах світу для реальної конкуренції, це неправда. Якщо ви думаєте, що законопроект, який пішов в сесійну залу, це про те, яким чином обмежити і контролювати монопольне становище на ринках, це неправда. Якщо ви думаєте, що це законопроект, який регулює тарифи монополістів, це неправда. Про що ж цей законопроект? Це законопроект про одне – як створити додатковий орган, який буде мати право слідства, прокуратури, судів і самочинно визначати кого карати, а кого милувати. Наша фракція не буде голосувати за цей законопроект. Ключове, що ми чекали, це приведення Закону про Антимонопольний комітет до української Конституції. Покажіть мені де право Президента подавати або призначати голову Антимонопольного комітету. Вичерпний перелік повноважень записаний в Конституції, цього немає, ця норма закону не змінюється. Тому наша фракція, уважно вивчивши альтернативний законопроект, знайшло багато непоганих речей, які треба доопрацьовувати. Тому наша фракція не буде голосувати за законопроект, який внесений від комітету. Дякую.
Слово надається народній депутатці Буймістер Людмилі Анатоліївні, фракція політичної партії "Слуга народу".
Колеги, я продовжу. Протягом 30-ти років олігархічний режим в нашій державі знищує величний потенціал, який є в України і фактично забирає майбутнє у наших з вами дітей. У мене в руках висновки негативні щодо основного законопроекту від усіх профільних асоціацій і зауваження тут дуже і дуже суттєві, панове. Я зараз звертаюся до депутатів в першу чергу моєї фракції "Слуга народу". Колеги, почитайте те, за що ви будете голосувати і зрозумійте нарешті, що цей закон не про деолігархізацію, так само, як і той закон, який голосувався на минулому сесійному тижні. А в недобросовісних руках він дає повноваження такі, що у нас бізнесу і підприємництва в цій країні не залишиться. А монополісти як були, так і будуть. І як вони обкрадали українців через тарифи, через зловживання монопольним становищем чи картелі, так само вони і будуть обкрадати українців. Адже немає в основному законопроекті ані механізмів leniency, ані механізмів settlement, ані механізмів цивільної відповідальності монополістів за зловживання монопольним становищем. Їх просто немає в цьому законопроекті! Тому, будь ласка, не вірте тому, що вам розповідають. Почитайте документи, почитайте звернення наших міжнародних партнерів, і ви зрозумієте, що підтримавши тільки альтернативний законопроект ми зрушимо з мертвої точки цю реформу і не будемо ганьбитися провалом з самого початку на першому голосуванні. Тому прошу вас підтримати альтернативний законопроект.
Слово надається народному депутату Осадчуку Андрію Петровичу. Будь ласка, Ярослав Романович. Включіть, будь ласка. Юрчишин Ярослав Романович.
Шановні колеги, перш за все, як перший заступник голови Комітету Верховної Ради з питань антикорупційної політики, мушу зазначити, що комітет одноголосно визнав законопроект, який зараз ставиться за основу, таким, що не відповідає антикорупційному законодавству і містить суттєві корупційні ризики. Це і наділення АМКУ неналежними йому функцій правоохоронного органу притому в господарському провадженні, яке не врегульоване, це і можливість на вибір собі обирати, де розглядати монопольні змови, а де ні. А тепер коротко про те, чому цей законопроект є олігархічним, а не антиолігархічним. По-перше, де ви бачили, щоб Антимонопольний комітет боровся за зниження штрафів? Зараз пропонується, власне, те, щоб вдвічі знизити штрафи, які накладаються на монополії. Дозволяють АМКУ виїзні перевірки притому навіть в помешканнях людей, які не пов’язані з фірмами напряму, і навіть у нічний період часу. Яка це боротьба з олігархами? Це "кошмарення" українського бізнесу. Дозволяє фактично подвійне оскарження. Про те, що говорили. Довший час суди не виносять рішення. Залишається можливість оскаржувати в трьох судах, притому по двох процедурах. Цей законопроект треба провалювати, відправляти на доопрацювання. І мати нормальні механізми боротьби з монополіями, а не захисту олігархів.
Шановні колеги, чи є ще бажаючі виступити? Немає, так? Шановні колеги, тоді переходимо до голосування.
Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу з пропозицією комітету щодо врахування запропонованих уточнень при підготовці до другого читання згідно з першою частиною статті 116 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення діяльності Антимонопольного комітету України (реєстраційний номер 5431). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[18:53:57]] За-245 Рішення прийнято. Шановні колеги, позачергове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. По фракціях покажіть.