Шановні колеги, прошу підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". Реєструємося. [[16:01:44]] У сесійній залі зареєстровано 378 карток народних депутатів. Принагідно нагадую про те, що потрібно реєструватись біля столів реєстрації, оскільки, ви знаєте, уже із середи на сайті Верховної Ради є інформація з приводу наших реєстрацій біля столів реєстрації. Продовжуємо розгляд питання за номером 7024 – проект Закону про забезпечення комерційного обліку природного газу. Миколо Прокоповичу, будь ласка, на трибуну. Ми зупинилися з вами і пройшли 31-шу поправку. Так, будь ласка, далі 32-га, Кармазін. 16: 2:28
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! У першому читанні, я наголошую, що мова йде про 4-ту статтю, куди вносяться зміни, в першому читанні, де йде перелік виконавців робіт і встановлення засобів обліку споживання природного газу, було записано, що вони мають, отримали, це 34-та позиція першого читання, отримали відповідні дозволи та ліцензії для виконання робіт і встановлення засобів обліку споживання природного газу. Пропонується в абзаці третьому частини першої статті 4-ї слова "та ліцензії" вилучити. Я не думаю, що це є доцільним, з огляду на ці ситуації, які зараз сталися в ряді міст України. І саме через це я хотів би, щоб мені пояснили, по-перше, в мене питання до представника комітету, чи дозволи нас повністю убезпечують.
Спеціальних дозволів на установку обліку лічильників не потрібно. А тільки спеціальний дозвіл потрібний на виконання будівельно-монтажних робіт в газовому господарстві. А це окремий вид діяльності, тому дозволу не потрібно.
Так, з приводу того, чому ми забираємо ліцензування, це ж важлива справа і небезпечна інколи, правильно? Чи ми вже в інших законах забрали, Ксеніє Михайлівно? Забрали, так? Ясно. Ми зараз усе спрощуємо. Я ставлю 32-гу поправку на підтвердження. Прошу визначатись. [[16:04:30]] За-180 Залишається перша редакція. Так, 33-тя також? Будь ласка.
33-тя. Юрій Кармазін. Я просив би пояснити, чим керувалися, коли міняли редакцію першого читання. Тут мова йде в статті 5 про відповідальність споживачів природного газу, саме споживачів. Мова йде у мене про те, що звідси тихенько, як і в 20-й поправці, у нас звільняються від відповідальності ті суб’єкти господарювання, що здійснюють постачання природного газу, і тільки залишаються ті, що здійснюють розподіл природного газу. Оскільки ми в 20-й і в наступних поправках це питання вже вирішили, то, на мій погляд, Адаме Івановичу, доцільно було б і тут залишити редакцію першого читання. Тобто поправку 33-тю не враховувати, врахувавши, що Кабмін запропонував кращу.
Будь ласка, яка думка комітету.
Комітет відхилив цю поправку, тому що. Комітет відхилив цю поправку.
Так, 33-тя поправка. Комітет її врахував. Є заперечення. Ставлю на предмет підтвердження, прошу визначатись. [[16:06:26]] За-196 Не підтверджено. Залишається першого. Так, 36-та. Богдан не наполягає. 37-ма. Ні. Джоджик, 38-ма.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Поправка стосується знову ж таки скорочення терміну для обов’язкового впровадження комерційних лічильників обліку газу. Ще раз наголошую на тому, що проблема в цьому випадку, в першу чергу не в технічних можливостях, а в політичній волі припинити щорічне розкрадання мільярдів доларів в газовій сфері. Очевидно, поки в усіх приватних споживачів не з’являються лічильники, будуть продовжувати списувати газ національного видобутку на населення, а насправді постачати його комерційним підприємствам, отримуючи багатомільярдну цінову різницю собі в кишені. Можна трошки зсунути термін на півроку, але уряд пропонує розтягнути цей термін до 2018 року, що є недопустимо для реального енергозбереження, а відтак – енергетичної незалежності української держави. Тому я прошу підтримати.
Шановні колеги, за оперативними даними такі споживачі оснащені лічильниками тільки на 25 відсотків. Відповідно до поправки менше за 2 роки неможливо ці роботи зробити. Тому це технічно неможливо зробити. Поправка відхилена.
Так, ставлю 38-му на голосування. [[16:08:26]] За-11 Не підтримана. Так. 42-га, Кармазін.
Ні, 40-ва ще.
До 40-ї?
Юрій Кармазін.
40-ва, Джоджик, враховано.
Частково враховано, да.
Будь ласка, 40-ва, Джоджик.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Можна лише частково погодитись з редакцією комітету, але в цьому випадку є дві проблеми. Перша – це строк, який вказаний в законопроекті, 1 квітня 2011 року. Я звертаю увагу, що сьогодні вже 7 квітня і тому вже вказувати на термін 1 квітня абсолютно недоречно. Друге – це сама логіка нашої поправки. Річ у тім, що потрібно надати право постачальникам газу, право на автоматичне припинення постачання газу тим споживачам, що відмовляються встановлювати газовий лічильник. Бо якщо газопостачальник змушений буде йти за формальною процедурою в суд, остаточне рішення якого можна буде чекати рік чи навіть більше, то весь цей час споживач буде мати право безконтрольно споживати газ. Тому наша пропозиція передбачала надання суб’єктам господарювання, що здійснюють постачання природного газу, права для розірвання договору в позасудовому порядку.
Ви маєте рацію в цьому випадку, але рада експертів комітету врахувала тільки частково вашу поправку. На жаль, це рішення, колегіальне рішення ради експертів комітету.
Так, 40-ва голосується. Прошу визначатися. [[16:10:23]] За-4 Не підтримано. 42-га, Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, цю статтю 5 я пропоную викласти в такій редакції. Обов’язки суб’єктів господарювання. Перше, суб’єкти господарювання зобов’язані за свій рахунок, наголошую на цьому, забезпечити встановлення лічильників газу для населення, що проживає у квартирах та приватних будинках, в яких газ використовується, перше, комплексно, зокрема для опалення, до 1 жовтня 2011 року, друге, для підігріву води та приготування їжі - до 1 січня 2016, третє, тільки для приготування їжі - до 1 січня 2018, четверте, для інших споживачів - до 1 жовтня 2011 року. У другій частині пропоную записати: «Суб’єкти господарювання, що зазначені в частині першій, зобов’язані припинити постачання або розподіл природного газу споживачам, які використовують природний газ без його комерційного обліку у разі відмови споживачів, що зазначено в пункті 1 цієї статті, допустити суб’єктів господарювання для встановлення за свій рахунок цим споживачам лічильників газу», і далі.
Шановні колеги, комітет вирішив залучити статті 5 і 6 в редакції суб’єкта законодавчої ініціативи, внісши окремо в статтю 5 поправки номер 33, 34, 35 і 39, та 41.
42-га ставиться на голосування. [[16:12:08]] За-15 Не підтримано. Ідемо далі. 47-ма, 8-ма, Богдан не наполягає. Так, яка? 43-тя? Вона врахована. 43-тя, будь ласка, Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Давайте якось будемо однаково підходити. Суб’єкт, внесення подання, Кабінет Міністрів запропонував записати в статті 6: «Обов’язки та відповідальність суб’єктів господарювання, що здійснюють постачання природного газу за регульованим тарифом або розподіл на відповідні продукції». Саме для цього і мета прийняття закону, я так розумію, була. Цією поправкою виключається, виключається постачання природного газу і виключається за регульованим тарифом. То що ж, тільки залишається розподіл. Через це я прошу поставити цю поправку на підтримку і прошу її не підтримати, залишивши редакцію першого читання. Дякую.
43-тя поправка комітетом врахована. Є автор законодавчої ініціативи. Будь ласка, якщо ви хочете прокоментувати.
Автор законодавчої ініціативи Романюк, це ваша поправка. Її в першому читанні не було. Я ставлю на голосування на підтвердження 43 поправки. Прошу визначатись. [[16:13:51]] За-1 Тому, шановні колеги, щоб ми з вами не тратили часу, ми вже п’ятий чи шостий раз голосуємо поправки, де вилучається слово "постачання". Скрізь, де вилучено слово "постачання", ми вважаємо, що воно повинно залишитись так, як є у першому читанні. Домовились? Щоб ми далі уже не тратили часу, бо там і далі є такі. От наприклад, 44-та ж така. Тобто ми вже їх, до них не повертаємось.
Де?
Ні, 44-та: "суб’єкти господарювання, що здійснюють розподіл природного газу на відповідній території, зобов’язані." А ми знову залишаємо: "що здійснюють постачання та регулювання." А, замість слова "тариф". 44-та ставиться на голосування на підтвердження, я вас зрозумів. Прошу визначатись. [[16:14:58]] За-199 Так, залишається перше читання. 47-ма, Богдан не наполягає. 48-ма, те саме. Так, Богдан, 53-тя. Джоджик, 55-та.
Ярослав Джоджик "Українська Народна Партія". Шановні колеги, я ще раз наголошую на тому, що розтягнення термінів введення в дію даного закону на 5 чи на 7 років, абсолютно чітко означає, що весь цей час ніхто реально нічого не буде робити, а буде чекати завершення терміну, цього терміну. А це значить, що ми даємо можливість реально максимально продовжити строки розкрадання державних коштів. Тому ще раз наголошую на тому, що строки повинні бути максимально скорочені, цього вимагає надзвичайна ситуація в газовій сфері, в енергетичній сфері, з енергетичною безпекою нашої держави. Я ще раз прошу і звертаюся до більшості підтримати цю пропозицію і припинити розкрадання коштів, які сьогодні крутяться в газовій сфері.
Шановні депутати, за оперативними даними необхідно встановити для цієї категорії населення біля 5 мільйонів лічильників. Ви розумієте, що за 2 роки це зробити технічно неможливо. Тому ваша поправка відхилена.
55-та голосується поправка. [[16:16:49]] За-5 Не підтримана. До 50-ї є зауваження. Будь ласка, Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановний Адаме Івановичу! Я прошу звернути увагу на редакцію першого читання. Тут пункт другий викладений в редакції: "Припинити постачання та [[або]] розподіл природного газу споживачам, які використовують природний газ без його комерційного обліку в разі відмови таких споживачів із встановлення лічильників". У цій поправці 50-й пропонується слова "постачання та [[або]] ", тобто те, до чого ми вже приходили, що цього не можна робити.
Юрію Анатолійовичу, вибачте. Ми вже домовились, що скрізь, де забрано слово "постачання". Ми вже проголосували однозначно, що скрізь, щоб не голосувати, ми прийняли з вами рішення, що скрізь, де забрано слово "постачання" воно повертається у текст, щоб не голосувати. Я про це вже наголошував, ще раз звертаю увагу при остаточній редакції. Тому не треба повертатись до голосувань, ми вже із цим визначились. Наступна Джоджика, 60-та.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Ще раз наголошую на тому надзвичайному стані, який ми маємо сьогодні в газовій сфері і з енергетичною безпекою нашої держави. І ця надзвичайна ситуація вимагає надзвичайних дій від уряду. І, бачачи позицію уряду, у тому числі від українського населення. Дійсно, надзвичайно складно за рік чи півтора здійснити установку такої величезної кількості лічильників. Але ми повинні усвідомлювати, що якщо за цей період не вдасться зробити. встановити цю кількість лічильників, ми можемо тоді прийняти рішення на певний термін продовжити термін впровадження цих лічильників, але ставити в термін введення в дію через 7 років, це значить не приймати закону по суті. Це значить, робити. створювати враження, що щось хочуть зробити, а реально нічого не робити. Дякую.
60-та ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[16:19:21]] За-12 Не підтримана. І у нас. Яка? [[Шум у залі]] 61-ша? Так, будь ласка, 61-ша поправка ставиться на голосування на предмет підтвердження. Прошу визначатися. [[16:19:56]] За-206 Залишається редакція першого читання. 63-тя поправка. Кармазін.
Юрій Кармазін. Я пропоную в 63-й поправці статті 6 і всю статтю викласти в такій редакції: "Відповідальність постачальників та споживачів природного газу". Це, щоб ніколи не говорив Микола Янович Азаров, що опозиція не пропонує вихід. Ми пропонуємо вихід. Тільки ж ви не дослухаєтесь, і з-за цього і вносимо зараз закони так от з коліс: сьогодні реєструємо, сьогодні і вносимо. "Національна комісія регулювання електроенергетики України. Перше. Застосовує до суб’єктів господарювання, що за свій рахунок встановили споживачам газу лічильники для комерційного обліку газу передбачені законодавством санкції, застереження, штрафи та відкликання ліцензій на здійснення діяльності. Друге. За наявності в діяльності суб’єктів господарювання порушень, передбачених цим законом, видає в межах своїх повноважень на підставі акта перевірки." і так далі по тексту ".постанови про накладення штрафу. Третє. Друге. Оскарження постанов про накладення штрафів проводиться в судовому порядку. Суми стягнутих штрафів зараховуються до Державного бюджету України." І ще.
63-тя ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[16:21:29]] За-17 Не підтримано. Так, до інших поправок зауважень немає. Таким чином, шановні колеги, з урахуванням того, ще раз наголошую для остаточної редакції, що ми скрізь, де було забрано слово "постачання газу" його повертаємо до всіх статей і з урахуванням тих поправок, які одержували підтримку чи не одержали підтримки, я ставлю пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому, як закону, законопроекту за номером 7024 про забезпечення комерційного обліку природного газу. [[16:22:21]] За-232 Дякую, закон прийнято.
Дякую за увагу.
По фракціям, будь ласка: Партія регіонів – 178, "Батьківщина" – не голосувала, "Наша Україна" – 10, комуністів – не голосували, "Реформи" – 17, Народна партія – 20, позафракційні – 7. Шановні колеги, в зв’язку із тим, що в нас сьогодні дуже чимало питань порядку денного і ви бачите, що порядку денному ми з вами о 16 годині маємо перейти до розгляду питань, які там перераховані, я пропоную нашу наступну роботу побудувати таким чином, виходячи з із того, що ми сьогодні з вами зобов’язані поставити крапку щодо законопроекту з питань протидії корупції. Тому я пропоную працювати сьогодні таким чином. Зараз ми переходимо до розгляду тих питань, які передбачені, що ми їх розглядаємо о 16-й годині, а саме законопроекти: 8294, 8295, 8121, 8354, 8308, 8324, 8224, 8274. Після того ми повернемося до другого читання, в якому розглянемо законопроекти 7176, 7516 і про засади запобігання протидії корупції в Україні – 7487. А там, як покаже життя. Хто за те, щоб працювати таким чином і не закінчити роботи, поки ми не закінчимо роботи над законопроектом щодо запобігання і протидії корупції в Україні, прошу голосувати. [[16:24:22]] За-244 Переходимо до реалізації. Розглядається питання проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення процедури започаткування підприємництва [[реєстраційний номер 8294]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[16:24:54]] За-214 Підтримано. Перший заступник голови Державного комітету з питань регуляторної політики та підприємництва Яцишина Галина Миколаївна. Будь ласка, у вас дві хвилини. Підготуватися Королевській.
Шановні народні депутати, шановні присутні! Зазначеним проектом пропонується забезпечити однакові стартові умови для започаткування ведення бізнесу в Україні суб’єктами господарювання. На даний час сьогодні такі умови різні для різних організаційно-правових форм і також потребується дуже багато документів подавати для створення юридичної особи, їх потрібно нотаріально засвідчити. Законопроектом пропонується запровадити можливість для засновників юридичних осіб, крім акціонерних товариств, створювати статутні фонди у розмірах та у складі, що їм необхідні для започаткування власної справи. Одночасно проект Закону мінімізує витрати власних коштів засновників на етапі створення юридичних осіб при відкритті тимчасових рахунків. Також проектом закону спрощуються вимоги, що діють на даний час щодо обов’язкового нотаріального оформлення окремих документів. Прошу підтримати.
Дякую. Я не розумію, що сталося? Ви закінчили? Сідайте, будь ласка. Королівська Наталія Юріївна, голова Комітету з питань промислової, регуляторної політики та підприємництва.
Уважаемые коллеги! Уважаемый Адам Иванович! Предлагаем вашему вниманию проект закона о внесении изменений в некоторые законодательные акты Украины относительно упрощения процедуры учреждения предприятия, 8294. Цель этого законопроекта, обозначенная авторами упростить и оптимизировать процедуры создания юридических лиц разных организационно-правовых форм и обеспечить одинаковые стартовые условия для начала ведения бизнеса всем субъектам предпринимательства. Вы знаете, что в действующем законодательстве правовые нормы, которые регулируют порядок создания предприятий, перегружены противоречивыми требования. В частности различными требованиями к размеру уставного фонда, времени внесения данного уставного фонда, особенно большие возникают проблемы у предприятий, когда создается ставка минимальной заработной платы и изменения данной ставки. Вам также известно, что основателям приходиться тратить не определенное количество времени на создание предприятия. Данный закон является достаточно техническим и его основная цель – это улучшить рейтинг "Дуинг бизнес" по мировым оценкам Всемирного банка. Но реально данный закон не повлияет на улучшения внутреннего климата, бизнес-климата, в Украине. Поэтому, чисто с технической точки зрения, комитет считаем его необходимо поддержать, несколько норм в нем есть таких достаточно значащих, и мы их доработаем ко второму чтению. Но в целом, конечно, название более громкое, чем само содержание данного законопроекта, в этом направлении нам нужно еще работать, и здесь нужно было бы прислушаться к Адаму Ивановичу, который говорит, подготовьте один раз системный документ, и мы его рассмотрим. К сожалению, это далеко не системный документ, но не вредный. Поэтому предлагает комитет принять его за основу, а дальше доработать ко второму чтению. Спасибо за внимание.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Дякую за підтримку і розуміння пропозиції, це, дійсно, було б добре. Обговорювати будемо? Немає. Крім Ксенії Ляпіної, будь ласка, дві хвилини, мікрофон прошу чи на трибуну, як хочете.
Дякую, шановні колеги. Ксенія Ляпіна, партія "За Україну!". Я хочу звернути увагу на те, що цей законопроект, дійсно, діє по принципу: сильно не навредить, але сильно не допоможе. Ми весь час покращуємо те, що і так непогано в Україні. Зареєструвати підприємство в Україні можна і сьогодні практично за день, в крайньому випадку, якщо поштою направити, то за три дні. Власне, сам акт реєстрації сьогодні не викликає великих зауважень у бізнесу. Викликають зауваження отримання свідоцтв, ліцензій, інші погоджувальні, інші процедури, які жодного відношення цей законопроект до них не має. Цей законопроект покращує, покращує і варто його прийняти. Однак покращує те, що і так працює непогано. Він ще зменшує статутний капітал. Хоча сьогодні мінімальний статутний капітал і так у нас дорівнює приблизно в еквівалентні 100 доларів. Тобто це абсолютно не є обтяжливо для створення підприємства. Корисна річ – це відмова від необхідності нотаріального засвідчення, тому що це сьогодні зайва процедура, але вона також не є дуже обтяжливою. І просто я, дійсно, хотіла б звернути увагу, підтримуючи цей законопроект, що насправді треба все ж таки приділити увагу речам, які значно суттєвіше впливають на бізнес-клімат, а саме адмініструванню податків, адмініструванню дозвільної системи і адмініструванню державного контролю. Дуже дякую.
Дякую. Обговорення питання завершено. Я вношу пропозицію про підтримку у першому читанні законопроекту [[реєстраційний номер 8294]] про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення процедури започаткування підприємництва. Прошу голосувати. [[16:31:17]] За-271 Законопроект прийнято. Розглядаємо питання проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення процедур припинення юридичних осіб та фізичних осіб – підприємців [[реєстраційний номер 8295]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[16:31:50]] За-221 Підтримано. Будь ласка, Яцишина Галина Миколаївна, перший заступник голови Держкомітету з питань регуляторної політики та підприємництва. Підготуватись Королевській.
Шановні народні депутати! Цей законопроект він є другим у пакеті спрощення процедур, де започаткування та припинення бізнесу. Цей законопроект розроблений Держкомпідприємництва на виконання доручення Кабінету Міністрів і спрямований на спрощення процедури саме припинення юридичних осіб. На сьогоднішній день згідно Єдиного реєстру в Україні 1 мільйон 275 тисяч юридичних осіб. Із них неактивними та такими, що не здійснюють своєї діяльності і не подають будь-якої звітності, є майже 45 відсотків. І всі вони мають потенційно пройти процедуру припинення. У той же час за перше півріччя 2010 року пройшли процедуру припинення менше одного відсотка таких підприємств саме із-за того, що дуже велика складна процедура. Тому наш законопроект пропонує зменшення кількості таких процедур, скорочення їх тривалості та зменшення грошових витрат на їх проходження. Законопроектом передбачено скоротити кількість документів, які необхідно подати для початку та для завершення процедури припинення: з 2 до 1 – для початку процедури, з 7 до 5 – для завершення процедури та з 4 до 3 – для завершення процедури фізичною особою підприємства відповідно. Граничний строк внесення державним реєстратором до відповідного реєстру запису про припинення з трьох днів сьогодні до одного дня. Час, який ініціатори припинення можуть встановити для заявлення кредиторами своїх вимог: до 6 місяців – для юридичних осіб, та до 3 місяців – для фізичних осіб – підприємців. На сьогодні такий час нічим не обмежено. Також строк розгляду прийняття рішення та направлення кожному кредитору повідомлення про прийняття рішення щодо його вимоги протягом 15-30 днів з дня її отримання. На сьогодні такий термін нічим не обмежено. А також час, протягом якого кредитори можуть заявити позив до суду з приводу не визначення суб’єктам господарювання, що припиняються, вимог такого кредитора 1 місяць. На сьогодні такий термін обмежено закінченням процедури припинення. Також пропонується зменшити грошові витрати за рахунок скасування плати за публікацію повідомлення, економія 17.
Завершуйте, будь ласка. Так, дякую. Королевська Наталія Юріївна, голова комітету.
Уважаемые коллеги, уважаемый Адам Иванович! Вашему вниманию предлагается проект закона о внесении изменений в некоторые законодательные акты Украины относительно упрощения процедуры прекращения юридических лиц и физических лиц предпринимателей. Номер законопроекта 8295. Нужно отдать должное и отметить, что в отличие от предыдущего закона, данный закон действительно имеет системный характер и достаточно полезный будет в случае его принятия, направленный на процедуру прекращения деятельности предприятий. Как вы знаете, сейчас очередь на закрытие предприятий, значительно больше, чем очереди на открытие предприятий. И сегодня закрытие предприятий, это новый вид деятельности коррупционной, который применяется, в первую очередь, налоговой администрацией. Блокируется выход на проверки, затягивается ликвидация предприятия и люди вынуждены месяцами ходить, носить бумажки и упрашивать, давать взятки только с той целью, чтобы их ликвидировали. Те, у кого нервы не выдерживают, бросают, предприятия висят в реестрах, не ведут никакой деятельности. И тем больше мы не имеем статистики, а имеем только факты абсолютно бесхозяйственного подхода к предпринимательской деятельности. Поэтому в данном законопроекте одна из главных новел – это ведение принципа молчаливого согласия при закрытии предприятия. Когда предприятие может уведомить о том, что оно закрывается, предоставить все документы. И в случае, если во время не пройдено проверка и нет обоснования налоговой, по какой причине данная проверка не прошла, либо что сегодня является препятствием для предприятия, через шесть месяцев предприятие автоматически ликвидируется. Это нужная норма, которая позволит сегодня хоть чуть-чуть заставить нашу налоговую относится к ликвидации предприятий ответственно. Также я считаю, необходимо к данному закону добавить.
Завершуйте, Наталія Юріївна.
Добавить отвественность чиновников, которые блокируют сегодня ликвидацию предприятий. И принцип единого окна, который здесь тоже внедряется – это полезная норма, которая позволит предприятиям в едином месте подавать все документы и получать результат. И принцип не отмена проведения аудита, и отмена обязательного свидетельства нотариуса, и заверение документов у нотариуса. Это гораздо удешевит по расчетам от 10 до 50 тысяч гривен ликвидацию предприятий. Это нужные нормы. И комитет, и я лично считаю, что этот законопроект нам необходимо обязательно поддержать. Спасибо за внимание.
Дякую, Наталіє Юріївно. Так, обговорення питання буде? Запишіться. Так, будь ласка, Смітюх. За ним – Кармазін.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Нарешті, до наших підприємців є конкретний урядовий законопроект, який спрощує, значно спрощує процедуру закриття підприємств. Тому що до сьогоднішнього дня або до прийняття цього закону, я думаю, впевнений, що його приймемо ми сьогодні за основу, а відповідно до доопрацюємо для того, щоб ще краще спростити процедуру закриття підприємств. І та кількість підприємств, яка сьогодні чекає на закриття, або та кількість підприємств, які знаходяться в такому очікуванні, коли відстануть від тих підприємців, тому що тяжче його кинути, чим його вести закриття, тому що це й дорого, хлопотно і так дальше. І в кінці-кінців закінчиться, знаєте, "хождение по мукам" тих підприємців, яких в нас на Україні, на жаль, на жаль, і так небагато. Тому я призиваю колег підтримати цей законопроект і залучитися під час другого читання до поправок для того, щоб максимально, враховуючи побажання підприємців, з якими ми постійно спілкуємося в результаті своєї депутатської діяльності, для того, щоб їм полегшити, зробити однозначно такі, такі заходи зробити, такі норми передбачити, що як легко відкрити, так повинно бути легко і закрити. Безперечно, треба передбачити і ті заходи, для того, щоб не було штучне закриття, або штучне банкротство, або відповідальність була в тих підприємств, які мають в силу своєї діяльності якісь заборгованості, тим чи іншим зобов’язанням. Тому я пропоную підтримати цей законопроект і залучитися до його доопрацювання. Дякую.
Дякую. Кармазін Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я звертаю увагу до пані Королевської. Ви знаєте, я вас надзвичайно люблю і поважаю, але доповідати цей закон, я переконаний, не ви маєте, а інший комітет. І я скажу вам, чому. Тому що в цьому законі ідуть внесення змін в Цивільний кодекс, вдумайтесь, будь ласка, і не просто так, а щодо припинення діяльності юридичної особи. А я хочу вам сказати, що, коли ми отут приймали цей Цивільний кодекс, то цей закон направляти, тобто Цивільний кодекс, і в Раду Європи, і всюди. А тут ми так махаємо шашкою, як це може робити Кабмін, і потім як воно пропуститься через непрофільні комітети. Тут же вносимо зміни в Господарський кодекс, але саме страшне те, що ми ще так і в Адміністративний кодекс полізли. Саме так. Тобто, Адаме Івановичу, у нас порушується предметна робота комітетів. Чому? Я реагую на внесення змін до 166 зі значком "6". У нас що, так добре підприємцям, які сьогодні тисячами закриваються? А що їм пропонує уряд? Погіршення ситуації, збільшення штрафів в 2 рази! У кодекс про адмінвідповідальність ви пишете, в 166-ту зі значком 6 тільки в першій частині. А в другій? А в третій? Вдумайтесь і подивіться. І будь ласка, дуже ретельно треба відноситись до таких речей. І збільшувати функції і повноваження державної податкової адміністрації, 234-та зі значком 2. Я навмисне назвав прізвища, щоб мали право на репліку. Я навмисно його називаю. І навмисно хотів би, щоб Комітет з правової політики про це висловився, Міщенко. І щоб мали ми зміни, розглянуті на тих комітетах, які зобов’язані це розглядати.
Дякую, Юрію Анатолійовичу. Я думаю, що враховуючи вашу любов і повагу до Королевської, ви їй допоможете справитися з юридичними питаннями. Я тут проблем не бачу. Ні в комітеті. Все буде нормально. Я ставлю на голосування, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу в першому читанні законопроекту за номером 8295, проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення процедур припинення юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців. Прошу голосувати. [[16:42:34]] За-317 Це після визнань Юрія Анатолійовича такий результат. Розглядаємо питання за номером 8121 – проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо надання субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на погашення заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[16:43:18]] За-215 Підтримано. Автор законопроекту і від комітету він же ж – Мельник Петро Володимирович. У вас 4 хвилини і не секунди більше.
Шановні народні депутати! Петро Мельник, Партія регіонів. Щодо надання субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на погашення заборгованості з різницею в тарифах на теплову енергію. Даний законопроект спрямований на вирішення питання, на погашення заборгованості, яка виникла з різниці в тарифах на теплову енергію. На сьогодні ситуація, за розрахунком підприємств теплоенергетики за спожитий природний газ, залишається практично критичною. За оперативними даними заборгованість, зазначеної категорії споживачів, за спожитий протягом 2010-2011 року природній газ станом на 11 березня, скажімо, поточного року, складає майже 10 мільярдів, а точніше 9 мільярдів 937 мільйонів гривень. В тому числі тільки за 2011 рік майже 5 мільярдів гривень. А рівень поточних розрахунків десь біля 41 відсотку. Така ситуація практично унеможливлює як проведення вчасних та в повному обсязі розрахунків Національної акціонерної компанії "Нафтогаз України" з постачальником імпортованого природного газу, згідно з умовами укладеного контракту; так і виконання компанією нарахованих податкових зобов’язань в повному обсязі. При цьому виникнення та накопичення зазначеної заборгованості підприємств теплоенергетики за спожитий природний газ значною мірою спричинене саме непогашеною заборгованістю, яка виникла перед підприємствами теплоенергетики з різниці в тарифах на теплову енергію та послуги гарячого водопостачання. За оперативними даними, отриманими від обласних державних адміністрацій, протягом січня-лютого поточного року підтверджений обсяг заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію продовжує зростати, що обумовлено зростанням ціни природного газу для потреб комунальної теплоенергетики та невідповідністю тарифів на теплову енергію економічно обгрунтованим витратам на її виробництво. Прийняття цього законопроекту передбачає в Законі України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" видатки з державного бюджету на фінансування субвенції місцевим бюджетам на погашення заборгованості в різницях у тарифах та теплову енергію, і що, звичайно, забезпечить підприємствам теплопостачання джерелами для погашення заборгованості за спожитий природний газ. Географія – практично всі регіони України. Я вважаю, що прийняття цього закону конче потрібно, і воно дасть можливість, звичайно, місцевим бюджетам відповідні зробити виплати теплогенеруючим компаніям, таким чином покращити їх платоспроможність. Дякую за увагу.
Дякую. сідайте, будь ласка. Обговорювати будемо? Записуємося. Є висновки уряд, уряд – "за". Зараз ми запитаємо першого заступника міністра. Смітюх, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Я взяв слово з приводу цього законопроекту, хочу висловити свою думку, що житлово-комунальне господарство, яке знаходиться в нашій країні, сьогодні дійшло до такої ручки, що нам кожного року все приходиться розглядати, все збільшити, збільшити субвенції для того, щоб підтримати платіжноспроможний баланс між генеруючими компаніями з постачальниками, і зі споживачами. І виникає у мене питання дивне. Або ми цю реформу повинні провести раз і назавжди. І щоб не говорити, що хтось платить, хтось не платить. Тому що у нас є категорія населення, яка спроможна платити і добросовісно виконує свої зобов’язання перед постачальником. Є категорія, яка спроможна платити, але не платить навмисно, чекає, поки виникне необхідність або скасування зі сторони держави цього боргу. І є безперечно категорія мало захищених населення, яка не спроможна платити. Але давайте подивимося на складову частину цих платежів, пов’язаних з теплогенеруючими компаніями. Ви ж знаєте, що у нас на Україні добувається 22 мільярди [[плюс-мінус]] кубів газу. І безперечно цей газ згідно нашого. нашої Конституції статті 13 повинен іти для населення. Собівартість цього газу дуже низька. Дуже низька. І чомусь так виникає, що ми ці кошти направляємо з Державного бюджету замість того, щоб ми таки лікарні, школи, дороги і так дальше, ми вимушені платити генеруючим компаніям. А в кого генеруючі компанії, яка різниця? І ви знаєте, що ці генеруючі компанії сьогодні не такі збиткові, тільки у нас вони збиткові, у всьому світі вони чомусь прибуткові. І виникає у мене питання. З однієї сторони, дешеві ресурси національного значення, з іншої сторони, майже світові ціни на комунальні неякісні послуги, і ця різниця виникає. А куди вона йде ця різниця? А ця різниця йде цим же генеруючим компаніям, які є приватні. І посилення вимог до України щодо підвищення платежоспособність вартості цих наданих послуг, на мій погляд, не зовсім справедлива.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Вибачте, я буду слідкувати за регламентом, бо у нас, ви бачите, і футбол ще сьогодні. Гудима, будь ласка.
Шановні колеги! Шановний головуючий! Гудима, фракція "„Блок Юлії Тимошенко – "Батьківщина". Якщо чесно, я не розумію змісту мого виступу, коли автором законопроекту є Кабінет Міністрів, а мій попередник виступив з критикою того законопроекту, і не розуміє змісту його прийняття. Природно, що як представник опозиції тим більше не розумію. Але давайте домовимося про терміни. Автори законопроекту не збираються нічого списувати, як було сказано, генеруючим компаніям. Це є різні речі. Мова йде про субвенції з бюджету місцевим самоврядним організаціям. Мова йде про "Теплокомуненерго". Але мій попередник, перший, який доповідав від імені Кабінету Міністрів, хоча автор законопроекту є народний депутат, сказав цікаву фразу: "Заборгованість досягла критичної межі і продовжує зростати". Якщо ми приймемо сьогоднішній закон, що зміниться? До кінця року, запевняю вас, аналогічна заборгованість наросте до десяти мільярдів і нічого не зміниться. Відповідь одна, без глибинної, радикальної реформи житлово-комунального господарства, затягування рук в бюджет для того, щоб щось комусь допомогти, є абсолютно недоцільною. Ми сьогодні повинні усвідомити, що коли ми говоримо статистику, неправда, що все населення і всі "Теплокомуненерго" одинакові заборгували бюджету і НАК "Нафтогазу". Шість областей, які сьогодні є домінуючими в Партії регіонів – Донецька, Луганська, Запорізька, Дніпропетровська і місто Київ, які є під контролем "Київенерго", яке належить вашій партії, заборгували 70 відсотків від загальної заборгованості. То кому ви хочете.
Дякую. Кармазін, Кармазін. Оглосив, оголосив вас.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я дякую шановного народного депутата Гудиму, який поставив в корінь подивився. Заборгованість 24 мільярди, а вона що, викликана необхідністю? Ні. Вона абсолютно штучна, власний газ спалюємо на тільки не на власних компаніях. Очевидно, стоїть питання інше. у цього уряду, у Генеральної прокуратури, у всього українського народу стоїть питання таке, і має стояти: ці компанії мають бути повернені народу України. Будуть повернені – не буде оцих махінацій, які весь час відбуваються. І не буде відбуватися те, що заднім числом вводять підвищення цін на газ, і потім міста нібито заборгували. Нікому ніхто нічого не боргував. Українці нікому не винні, все інше складається зовсім в інші кишені і в інших офшорах, які ви, пане Азаров, не хочете припинити. І не хоче припинити це сьогодні і ваш партон, бо ваш патрон сьогодні мав би взяти і звільнити вас і послати за шинеллю, куди і ви інших посилаєте. Через це я вважаю, що це дуже маленькі і слабкі ліки. Щодо процедури прийняття рішень, шановні народні депутати, у вас лежить висновок науково-експертного управління, який говорить, що потребується експертний висновок Кабінету Міністрів України, не просто Мінфіну лист, а висновок Кабінету Міністрів України щодо повноти і достовірності даних, викладених в експертно-бюджетному обґрунтуванні. Це вимагає, і стаття друга. стаття восьма Бюджетного кодексу України, і ми цього не даємо, у нас сьогодні цього на розгляді нема. Через це, приймаючи цей закон, давайте доб’ємося цих висновків, щоб вони у нас були для прийняття.
Дякую, обговорення завершено. Я думаю, тут слушні запитання, зауваження і пропозиції щодо висновків Кабінету Міністрів, тому я попрошу першого заступника міністра фінансів Анатолія Івановича Мярковського дати відповідь на ці запитання, а вас, шановні колеги, прошу бути уважними. Прошу,Анатолій Іванович.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Кабінетом Міністрів і Міністерством фінансів підтримується внесення змін до бюджету для того, щоб вирішити питання по різниці в тарифах на теплову енергію, яку використали теплокомуненерго для реалізації її населенню. Ця різниця утворилася у 2010 році, і вона пов’язана із тим, що не були з 1 січня 2010 року збільшені тарифи на тепло для населення. Тому урядом приймаються заходи для того, щоб врегулювати це питання і таким чином зняти борговий тягар із НАК "НафтогазУкраїни". Сьогодні на засіданні бюджетного комітету це питання повторно обговорювалося і з врахуванням рішення комітету, яке відбулося 7 квітня 2011 року, де було збільшено обсяг проведення взаєморозрахунків з 2,4 до 3,6 мільярда гривень. Міністерство фінансів пропоную прийняти цей законопроект в цілому і відповідно внести зміни, оскільки змінилися цифри, зміни до статті 1.2 додатків 1.2.3, а також до розділу щодо набрання чинності цього закону і відповідні зробити редакційні та техніко-юридичні уточнення. Це все є в рішенні комітету. Тому наша пропозиція проголосувати цей законопроект з врахуванням уточнень, які викладені в розданих матеріалах відповідно до рішення бюджетного комітету.
Шановні колеги! Є порядок, вибачте, немає питань. Шановні колеги! Я ще раз наголошую ви тільки що почули те, що справедливо запитували: де висновки уряду. Давайте скажемо відкрито, це в принципі урядовий законопроект, але для прискорення його розгляду запропонована процедура, щоб суб’єктом ініціативи був народний депутат, тоді вони швидше проходять, тому що Кабмін поки збирається, поки оформляються папери і так далі, а питання "горить", бо ви розумієте, що треба цю різницю, це ми даємо не "Теплоенерго", це ми даємо місцевим органам влади дотації на місця. Тому я з урахуванням виступу першого заступника міністра фінансів прошу проголосувати за закон 8121, Про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет на 2011 рік" [[щодо надання субвенцій з державного бюджету з місцевим бюджетам на погашення заборгованості в різниці в тарифах та теплову енергію]] з урахуванням того, що він вводиться в дію з наступного дня після оприлюднення і з урахуванням тих цифр, які говорили Мярковський, і висновки, які містяться у пропозиціях комітету. Прошу голосувати. [[16:58:26]] За-261 Дякую. Закон прийнято. Розглядається питання проект Закону про внесення зміни до підпункту 215.3.4 пункту 215.3 статті 215 Податкового кодексу України [[щодо нафтопродуктів]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. І що, якщо зміни до кодексу. Це ж не кодекс. Це всього-на-всього одна зміна. [[16:59:03]] За-215 Підтримано. Доповідає заступник міністра енергетики та вугільної промисловості Чех Сергій Михайлович, будь ласка. Підготуватися Хомутинніку.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Проект Закону України про внесення змін до Податкового кодексу України розроблено, зважаючи на різке підвищення цін на нафту на світових ринках, що спричинено політичною нестабільністю в країнах Північної Африки та відповідне здорожчення нафтопродуктів на вітчизняному ринку. Зазначеним законопроектом передбачено тимчасове корегування розміру акцизного податку на нафтопродукти з метою зниження цін на моторні палива у роздрібній мережі для споживачів зменшення впливу на соціально-економічний розвиток України, підвищення ціни на нафту на світових ринках і поліпшення стану внаслідок нафтопродукту забезпеченням потреб вітчизняних споживачів, в тому числі сільгоспвиробників в період проведення польових робіт. Прийняття зазначеного законопроекту дозволить зменшити ціни на моторні палива в оптовому та роздрібному сегментах, що позитивно впливатиме на соціальне становище всіх без винятку споживачів України, уповільнить інфляційні процеси, зменшить транспортну складову в собівартості практично всіх товарів вітчизняного виробництва. Зниження ставок акцизного податку на зазначену групу нафтопродуктів призведе до стримування росту цін у роздрібній мережі на автозаправних станціях на тлі здорожчання нафтопродуктів на світовому ринку і буде сприяти зменшенню собівартості товару на послуги вітчизняного виробництва, що збільшить внаслідок їх конкурентоспроможність на українському і світових ринках. Прийняття зазначеного законопроекту дозволить зменшити вплив на світові. зростання ціни на світових ринках. Законопроект не передбачає витрат з Державного бюджету. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Голова Комітету з питань фінансів і банківської діяльності, податкової та митної політики Хомутиннік Віталій Юрійович.
Шановний головуючий! Шановні колеги! Доповідачем доведені основні положення проекту. Мова йде про зниження ставок на акциз на паливно-мастильні матеріали від 182 євро за тисячу кілограм до 132 євро на бензини і на дизельне паливо відповідно з 90, 69, 62 та 42 євро, в залежності від вмісту сірки, до відповідно 60, 39, 32 і 22 євро. Тобто 30 євро на одну позицію 20 євро на тонні палива. За позицією авторів, тобто Кабінету Міністрів, це дозволить стабілізувати ціни на паливно-мастильному ринку. Однак, комітет розглянувши цей проект закону, фактично вимушений був його переробити і внести нову редакцію, нову версію цього проекту за авторством комітету. Що саме мається на увазі. У законопроекті чітко не відзначено, скільки ці знижені ставки будуть діяти. І ми запропонували, за погодженням знову ж таки з урядом, щоб ці знижені ставки діяли протягом 3 місяців тобто до 31 липня 2011 року. Також, з врахуванням того, що це будуть обмежені в терміні знижені ставки, ми запропонували перенести ці позиції з УІ розділу Податкового кодексу, який відповідає за питання акцизного податку до "Перехідних положень" тобто ХХ розділу. І відповідно виписали ті самі ставки.
Завершуйте, Віталію Юрійовичу.
Ті самі ставки, ті самі позиції, які були запропоновані урядом. Крім того, комітет запропонував, користуючись вже такою нагодою, що є терміновість в прийнятті змін до Податкового кодексу. Ми запропонували вирішити, одночасно з цим питанням, акцизним питанням, питання, яке стосується щомісячної подачі декларацій з податку на доходи фізичних осіб. Тобто це таке болюче питання, яке вже за кілька місяців назріло і комітет рекомендував іншому законопроекті, 8217, вирішити це питання, скасувавши щомісячну здачу декларації, перевести на щоквартальну здачу. А також нульові баланси, якщо є нульові баланси, також відмінити, навіть щоквартальну здачу. Тобто якщо людина не нараховує податки, то немає сенсу цій людині ходити в податкову та, відповідно, втрачати свій час та час податківців. Тобто це питання ми вирішили одночасно з цим вирішити і запропонували в цій редакції під реєстраційним номером 8355, доопрацьований в редакції комітету. Дякую за увагу.
Дякую, Віталію Юрійовичу. Сідайте, будь ласка. Бажаючих виступити, прошу записатись. Корж, фракція БЮТ.
Кому? Терьохін, будь ласка.
Шановні колеги, добрий вечір! Цей проект підтримується по суті. Я вам нагадую, що на цій трибуні, коли приймався Податковий кодекс, фракція БЮТ голосувала проти підняття акцизів на пально-мастильні матеріали, тому що всі знали, що на світовому ринку їх вартість буде збільшуватися. Зараз ви знаєте, що відбувається, тому, скажемо так, горючка буде збільшуватися в ціні і далі. Але виникає декілька питань, питання перше, якщо ми зменшимо на 50 копійок за літер 95, скільки він буде коштувати? Сьогодні на засіданні комітету пан Мєрковський сказав, що це буде 9,50, але всі ми вміємо рахувати. У структурі ціни бензину на пістолеті діючий акциз становить 16,48 процента. При такому оподаткуванні 95 коштує приблизно, от в середині України 9,85. Після зменшення, яке планується сьогодні доля акцизу впаде до 11,53 процентів, 1,53 проценти. І знаєте скільки він має коштувати? 8 гривень 10 копійок, якщо зменшити те, що декларується цим законом. Тобто при дотриманні ціни задекларованої урядом в 9,5 замість економічно виправданої ціни в 8,1 імпортери або дилери отримають додатковий дохід в розмірі 1,4 міліарди гривень за ті три місяці, на які цей експеримент пропонується. Питання друге, а що буде, коли власники заправок не погодяться зменшувати ціни.
Дякую, сідайте, будь ласка. Смітюх передає Пеклушенко.
Пеклушенко, фракция регионов. Уважаемые коллеги! Я считаю, что принятие этого законопроекта есть логичным, вытекающим из обращения Президента сегодняшнем, где было четко и ясно сказано, и желающий услышать мог услышать, что власть обязана молниеносно реагировать на все вызовы общества, на все, что затрагивает интересы народа. Поэтому в данному случае это абсолютно логично, это действительно позволит как максимум снизить цену, как минимум удержать эту цену в рамках действующих. Поэтому мы очень надеемся, что этот законопроект будет поддержан, и думаю, что в цепочке подобных законопроектов он не последний. Прошу поддержать.
Дякую. Кармазін Юрій.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я почну з кінця, зараз більшість визнала, що вона ще одну помилку бачить грубу, брутальну, допущено проти українського народу і не одну, при прийнятті Податкового кодексу. І спасибі Віталію Хомутинніку, а чи не пам’ятає він, в мене питання до нього, що я сюди підходив і казав, не робіть цього, підтвердіть, скажіть, то чому ж ви недослухалися до Кармазіна, ви недослухалися, ви навіть не зрозуміли про що мова йде, що людей вишукували в черги, що над людьми познущалися, самі створили проблему, а тепер герої, ви її нібито долаєте. А тепер я хотів би спитати у вас, добре, я за цю частину готовий проголосувати, але за іншу частину мені дуже боляче, я не знаю як мені проголосувати, через що. Мені поставляють неякісне паливо, абсолютно неякісне, ті олігархи, які купили наші вітчизняні заводи, які зобов’язали ще до 2001 року їх перелаштувати, з усіма урядами за цей час вони домовлялися, всі їм давали поблажки. І сьогодні ми пропонуємо створювати їм умови, щоб вони і далі нам поставляли неякісне паливо, і конкуренція на цьому ринку знижалася, а ми забезпечили їм долю прибутку, шановні, і для чого це робити. Через те це питання треба розв’язувати зовсім по-іншому, треба повертати те, що вони купили за три копійки у власність держави, це питання стратегічне і питання національної безпеки. За цей закон, хоча там є і позитивна річ, я голосувати не буду, ви натворили, ви беріть на себе відповідальність іншу. Дякую.
Да, Юрій Анатолійович, треба ж виправляти помилки.
Ваші ж помилки, ви визнаєте?
Треба виправляти. Гудима, 1 хвилина, будь ласка.
Гудима, блок "Батьківщина". Шановні депутати, вдумайтеся, що говорив перший доповідач. Цей закон допоможе зменшити ціни на бензин. Другий говорить, він дозволить стабілізувати. Третій каже, він допоможе зменшити темпи зростання. Цей закон забере мільярд з бюджету, але не в ньому справа. Може він дійсно зменшить темпи зростання, але ті, що слухають нас, хочуть запитати: а де є 3 мільярди, які вкрала фірма "Лівела", шановні панове. Ви використали ті можливості забрати 3 мільярди? Друге. А де 3 мільйони з половиною тонн української нафти, яка сьогодні не працює на ринку як стабілізатор. Звичайно, в аварійному порядку його можна прийняти, в принциповому воно нічого не відіграє. Тому що треба дивитися в корінь, коли масово скрадають сьогодні нафту українську, коли вводять без мита на мільярди доларів.
Дякую. Олександре Миколайовичу, все-таки ви погоджуєтеся, що хоча б на певний період він повинен бути. Так, будь ласка, Мярковський, позиція Міністерства фінансів. Анатолій Іванович, прошу.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати, це урядовий законопроект і ясна річ, що ми його підтримуємо. Прохання його підтримати в цілому з урахуванням рішення комітету, яке вам роздано і те що доповідав голова комітету Хомутиннік Віталій Юрійович. Тому в мене одне тільки прохання, його розглянути і прийняти оперативно як закон. Дякую.
Так, шановні колеги, Терьохін 1, хвилина.
Дякую, Адаме Івановичу, в принципі, застереження були сказані. Ну я от зараз переговорив з паном Мярковським, він каже, що це є політична воля сьогодні цей проект прийняти і не переносити його на завтра, на друге читання. Давайте так зробимо, немає проблем, єдина проблема. Пане Мярковський, пане Хомутиннік, я хотів би, щоб ви підтвердили, що ми всі "пустишки" декларації, які подаються по податку на доходи фізичних осіб, забрали не тільки з пункту "д", а із пункту "б". Тобто, якщо у вас немає доходів і немає про що звітувати, то тоді не треба подавати декларацію, це рішення було прийнято паном Азаровим, минулого тижня, давайте це напишемо в законі, рішення Азарова минулого тижня анти законно. але.
Думка зрозуміла. Анатолій Іванович, будь ласка, позицію.
Шановні народні депутати! Справа в тому, що ми на комітеті сьогодні обговорювали це питання і було рішення комітету, яке знайшло відображення в тексті. Зараз з голосу, я розумію, що принципово ми не маємо нічого проти цієї ідеї, але як виписати, норма не виписана? Тому якщо буде делегування комітету і апарату Верховної Ради, така пропозиція, ми її підтримаємо, але норми на сьогоднішній день виписаної в тексті не існує. Дякую.
Тоді, шановні колеги, за результатами. від фракції виступило чотири особи, ви вже будете п’ятою, це порушення всього, що можна допустити було, присядьте, будь ласка. Шановні колеги! Шановні колеги! з врахуванням обговорених питань я ставлю на голосування про прийняття закону 8355-д, з дорученням профільного комітету при підготовці його до підписання врахувати позицію висловлену колегою Терьохіним. Прошу голосувати. [[17:16:17]] За – 285 Дякую, закон прийнято. Ще раз наголошую, з урахуванням пропозиції Терьохіна, тільки щоб його редакційно, юридично і Головне юридичне управління, Міністерство фінансів, профільний комітет вписали цю норму. Ще раз нагадую, що ми крім того що знизили на 30-50 євро акцизи, ми дописали норму, яка суттєво полегшує життя підприємців. Ви ж всі криком кричали, що це треба зробити, от у нас сьогодні унікальна можливість це зробити. І дякую, що всі підтримали, не всі, на жаль, але більшість підтримала цей законопроект. Розглядаємо питання проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[реєстраційний номер 8354]]. Це пов’язано із законом, який ми тільки що прийняли. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[17:17:24]] За-220 Підтримано. Будь ласка, Мярковський Анатолій Іванович, підготуватися Мельнику.
Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати, на ваш розгляд пропонується законопроект 8354 про внесення змін до Закону "Про Державний бюджет на 2011рік". Економічна ситуація в світі вимагає оперативного реагування на виклики сьогодення, одним з них є зростання світової ціни на нафту, внаслідок якої зростають ціни на нафтопродукти. Для менш негативного впливу цього чинника на економіку держави і громадян, стабілізація цін на нафтопродукти, уряд запропонував два законопроекти, один з них ви сьогодні тільки що прийняли. Це стосується зменшення акцизу на бензин і моторні, і дизельне паливо. Внаслідок цього зменшаться надходи спеціального фонду, які використовуються для фінансування дорожнього господарства. Загальна сума такого зменшення складає біля 1 мільярда гривень, для компенсації втрат спеціального фонду від зменшення ставок акцизів, пропонується збільшити чи визначити джерело наповнення дорожнього фонду загальний фонд бюджету на аналогічну суму, тобто на 1 мільярд гривень для того, щоб не допустити зриву запланованих уже в 2011 році обсягів дорожніх робіт. Це стало можливим збільшення податку на додану вартість за рахунок активізації виробничої діяльності та зростання внутрішнього попиту на продукцію промислового виробництва. Також пропонується змінити в межах загального обсягу дорожнього фонду внаслідок очікуваної пролонгації строку дій кредитних договорів на 2,7 мільярдів гривень. І перерозподілити ці кошти на збільшення фінансування дорожнього господарства на 1,8 мільярдів гривень і на субвенцію з державного бюджету на будівництво та реконструкцію дорік на 0,9 мільярдів гривень. Зазначений розподіл здійснено в межах загального балансу бюджету тобто в нас загальна маса доходів державного бюджету не змінюється. Крім того, ми.
Завершуйте, будь ласка
крім того, пропонується спрямувати 100 мільйонів гривень, які є у державному бюджеті, на надання дотації обласним бюджетам для більш повного забезпечення громадянам швидкої медичної допомоги тобто ми на 100 мільйонів збільшуємо видатки для швидких медичних допомог. Це дасть можливість збільшити можливість надання відповідних послуг громадянам. А також ми хочемо відкорегувати обсяг доходів спеціального фонду у зв’язку із виконанням Україною Конвенції про заборону застосування, накопичення, виробництва і передачі протипіхотних мін за рахунок гранту Уряду Королівства Норвегії, який визначений обсягом 1 мільйон доларів. і І таким чином ми збільшимо видатки на утилізацію звичайних видів боєприпасів. Тому ми пропонуємо підтримати прийняття цього законопроекту в цілому, з урахуванням необхідності корекції загальних обсягів бюджету, оскільки ми прийняли перед цим законопроект 8121. А також технічної корекції по законопроекту 8354, що стосується економічної класифікації видатків в розмірі 100 мільйонів гривень. Тобто нам необхідно з графи "Комунальні послуги" перенести їх в графу "Трансферти". Дякую за увагу.
Дякую, сідайте, будь ласка. Мельник Петро Володимирович від профільного комітету.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, Комітет з питань бюджету сьогодні розглянув законопроект про внесення змін до Закону про Державний бюджет на 2011 рік, поданий Кабінетом Міністрів, за номером 8354. Цей законопроект розроблено з метою належного фінансового забезпечення виконання робіт з розвитку мережі і утримання автомобільних доріг загального користування та доріг комунальної власності. Він є збалансованим щодо показників державного бюджету на 2011 рік. І перед цим законопроектом уже розглянуто і підтримано пропозиції уряду щодо тимчасового зменшення ставок акцизного податку на бензин, моторне та дизельне паливо. Зазначене призведе до зменшення надходжень до спеціального фонду державного бюджету від цього податку загалом на 1 мільярд гривень. Для компенсації втрат таких надходжень, які є джерелами наповнювання Дорожнього фонду, законопроект пропонує збільшити надходження від ПДВ на 1 мільярд гривень. Крім того, внаслідок пролонгації строку дії кредитних договорів та відповідної економії коштів щодо погашення зобов’язань за кредитами*** під гарантії уряду на розвиток мережі автомобільних доріг. У законопроект передбачено перерозподіл призначень "Укравтодору" шляхом зменшення видатків на ці цілі на 2007 мільярдів гривень. Та збільшення видатків на розвиток мережі утримання автомобільних доріг загального користування на 0,8 мільярдів гривень. Та на субвенцію місцевим бюджетам на будівництво, реконструкцію, ремонт та утримання вулиць і доріг комунальної власності в населених пунктах на 0,9 мільярдів гривень. Також в законопроекті запропоновано замість бюджетної програми "Оплата комунальних послуг бюджетними установами", передбачити додаткову дотацію місцевим бюджетам на забезпечення пальним станцій екстреної, швидкої та невідкладної медичної допомоги в сумі 100 мільярдів гривень. Однак, при заміні бюджетної програми та відповідно визначення нового цільового призначення, помилково не виключено видатки за. комунальні послуги та енергоносії на суму 100 мільйонів гривень за такою програмою та у підсумкових рядках. Слід також зауважити, що Верховна Рада сьогодні вже розглянула і прийняла проект Закону про внесення змін до Закону про Державний бюджет на 2011 рік щодо надання субвенцій місцевим бюджетам на.
Завершуйте.
підсумками розвитку Комітет з питань бюджету ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді законопроект про внесення змін до Закону "Про Державний бюджет на 2011 рік" за номером 8354, прийняти за основу та в цілому, є закон з урахуванням наступного. У додатку номер 2 законопроекту "Комунальні послуги та енергоносії" за кодами 3511260, 3510000, 3511000 виключити цифри 100 мільйонів та зменшити на цю суму відповідні показники у рядку всього. У зв’язку з прийняттям попереднього законопроекту щодо субвенції місцевим бюджетам за номером 8121, доручити Комітету з питань бюджету, разом з Головним юридичним управлінням і Міністерством фінансів, при підготовці закону на підпис Голові Верховної Ради, внести до тексту закону і додатків необхідні редакційні та техніко юридичні уточнення у статті 1 та додатках, насамперед, щодо підсумкових показників доходів і видатків державного бюджету для забезпечення збалансованості показників бюджету в остаточній редакції цього закону. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Шановні колеги, я думаю, що все зрозуміло, да. Цей закон на пряму, безпосередньо пов’язаний з попереднім, там у зв’язку з тим, що зменшуються акцизи, втрачаються прибутки, які розраховані в бюджеті на шляхове будівництво, тут знаходиться інша стаття і плюс ще 100 мільйонів додається на медицину. Я думаю, ми можемо із врахуванням висновків комітету підтримати їх. Тоді від фракції "Нашої України" хто буде виступати? Хто у вас старший зараз? Князевич, визначіть, будь ласка, хто. Карпук, прошу, одну хвилину. Будь ласка, Карпук одна хвилина.
Володимир Карпук, "Наша Україна". Звичайно, коли вже ми прийняли законопроект 8354, то треба компенсувати Дорожньому фонду 1 мільярд, з цим погоджуємось, тому що є великі програми і треба будувати. Але в мене виникає питання, звичайно я схвалюю і підтримую цю пропозицію щодо передбачити додаткову дотацію з державного бюджету місцевим бюджетам на забезпечення пальним станцій відділень екстреної медичної невідкладної допомоги, це дуже схвально, тому що ми бачили, які уже випадки були з початку року, коли фельдшерські пункти фінансування і лікарських амбулаторій преревели на районний бюджет, що привело в кілька разів зменшення витрат на пальне. Скажімо, якщо на місяць на автомобіль припадало порядку, навіть менше 100 гривень, це було досить катастрофічно. Але тільки одне питання, щоб не було так як по закону 8121, щоб було розподілено по регіонах.
Дякую. Тобто, коли будуть виділені ці 100 мільйонів, щоб по регіонах було виділено. Немає відношення до вашого комітету цей законопроект. Королевська від фракції, одна хвилина.
Это гендерное неравенство, Адам Иванович, я попрошу оставить за межами парламента. Уважаемые коллеги! Все-таки нам хочется знать кто отвечает в стране за принятый Налоговый кодекс? Мы сегодня тратим время, на что? На то, что спасаем местные бюджеты в результате принятия Налогового кодекса, которые разорили. Мы сегодня тратим время на то, что спасаем цены на бензин и нефтепродукты, в результате принятия Налогового кодекса люди уже не ездят по дорогам, а ходить пешком не могут, потому что дорог нет в стране. И мы сегодня исправляем те ошибки, которые сделала полгода назад власть. Это не работа, это не реформы, это эксперименты, которые поставили над страной, а теперь всех заставляют по этим экспериментам жить. Что получилось? Оперируют вживую, без наркоза, почему нет закона об упрощенной системе, нет этого закона? Поручение Президента, 1 апреля должен быть принят, никто не выполняет. Где закон, что юридические лица могут работать.
Наталія Юріївна, ніхто вам не заважає, я буду тільки вітати гендерну рівність, якщо ви внесете такі законопроекти. Хорошо будемо розглядати. З врахуванням обговорення питання, шановні колег, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття закону 8354 про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік". Прошу голосувати. Голосуємо закон. [[17:29:03]] За-263 Закон прийнято. Розглядаємо питання [[реєстраційний номер 8308]] проект Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України щодо участі народних засідателів. Є пропозиція за скороченою процедурою, прошу голосувати. [[17:29:33]] За-211 Підтримано. Будь ласка, Володимир Пилипович Пилипенко, дві хвилини, підготуватися Швецю.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги, на ваш розгляд пропонується проект Закону України про внесення змін до Кримінально-процесуального закону [[реєстраційний номер 8308]] щодо участі народних засідателів. Необхідність прийняття цього законопроекту зумовлюється тим, що чинний Кримінально-процесуальний кодекс був прийнятий ще 50 років тому, велика кількість положень безнадійно застарілі, є неефективними і такими, що не відповідають сучасним стандартам кримінального судочинства. Одним із інститутів, який втратив свою актуальність, є інститут участі в розгляді окремих категорій кримінальних справ народних засідателів, існування якого на практиці фактично викликає значні труднощі у правозастосуванні. Сьогодні участь у кримінальному процесі народних засідателів є обов’язковою при розгляді в суді першої інстанції справ про злочини, за які законом передбачена можливість призначення покарання у вигляді довічного позбавлення волі. Однак, у зв’язку з відсутністю достатньої кількості осіб, а фактично у зв’язку з відсутністю осіб взагалі, що бажають виконувати функції народних засідателів, їх залучення та подальший виклик до суду, забезпечення участі їх протягом всього часу розгляду кримінальної справи стало фактично проблемою самих суддів. Такий стан речей призводить до зниження оперативності правосуддя, оскільки судді змушені відкладати судові розгляди, які не можуть розпочатися без участі народних засідателів. З огляду на це, у внесеному на ваш розгляд законопроекті, пропонується, щоб розгляд кримінальних справ, у яких зараз беруть народні засідателі, здійснювався колегією у складі трьох професійних суддів. Вважаю, що усунення необхідності залучення народних засідателів до розгляду справ про злочини, за які законом передбачена можливість призначення покарання у вигляді довічного позбавлення волі не призведе до погіршення якості їх розгляду. Скоріше навпаки, сприятиме ефективному вирішенню, оскільки розгляд таких справ буде здійснюватися виключно професійними суддями. Шановні колеги, прошу вас підтримати цей законопроект, фактично допомогти судам першої інстанції. Цієї допомоги від нас чекають сьогодні більше ніж 600 судів по всій Україні. Дякую. Адаме Івановичу, я також прошу, якщо він буде прийнятий в першому читанні, скорочені строки для цього законопроекту. Дякую.
Дякую, добре. Голова Комітету з питань законодавчого забезпечення і правоохоронної діяльності Швець Віктор Дмитрович. Віктор Дмитрович, на трибуну вас запрошують.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги. Комітет з питань законодавчого забезпечення і правоохоронної діяльності зазначений закон не розглядав. Оскільки на момент його надходження до комітету і на даний час висновку Головного науково-експертного управління немає, в зв’язку з цим комітет не мав можливості висловити свої позиції з приводу цього законопроекту. Але мені здається, що колегіальний розгляд справ, він більш об’єктивний і справедливий, ніж одноособовий розгляд суддею. Тому, я думаю, що якщо ми підтримаємо цей законопроект, то буде правильно.
Так, хто бажає взяти участь в обговоренні, запишіться. Власенко Сергій, будь ласка, за ним Карпук.
Дякую, Адаме Івановичу. Сергій Власенко, "Блок Юлії Тимошенко". Шановні колеги, я би хотів нагадати всім присутнім зміст частини четвертої статті 124 Конституції України, яка говорить про те, що в здійсненні правосуддя у нас має право приймати народ і він, безпосередньо, бере участь у здійсненні правосуддя через народних засідателів і присяжних. Це конституційна норма, яка чітко визначає, що у нас діють в судах присяжні і народні засідателі. По яких питаннях і по яких категоріях справ повинні бути присутні в суді народні засідателі? Звичайно, ми з одного боку могли б віддати їм питання там про пенсії, я не знаю, про дорожньо-транспортні пригоди, про якісь іще інші "складні", в лапках, питання. Але мені здається, що народні засідателі як представники народу повинні мати можливість. Ми народ, до речі, відсторонили від участі в формуванні виконавчої гілки влади, робляться проби відсторонити народ в формуванні законодавчої гілки влади. Давайте відсторонимо людей і від прийняття участі у судочинстві. Мені здається, що це питання є принциповим і його треба було б системно вирішити в тому Законі про судоустрій і статус суддів, який приймався цією радою влітку 2010 року. А виривати це питання із контексту, робити, ну так би мовити вигляд, що це ну таке не зовсім принципове питання. Це питання принципове і воно концептуальне. Якщо ми відмовляємося від участі людей в відправлянні правосуддя, то напевно треба міняти 124 статтю Конституції. Якщо ми не відмовляємося від цього, то прибирати участь народу в здійсненні кримінального судочинства по найбільш складних злочинах, напевно неможливо на сьогоднішній день. Ще раз підкреслюю, це не просте і це не технічне питання. Це концептуальне питання, яке необхідно розглядати по нормальній процедурі. Дякую.
Будь ласка, Володимир Карпук.
Володимир Карпук, "Наша Україна", Партія захисників Вітчизни, від сьогоднішнього дня захищаю і народних засідателів. Слово Юрію Кармазіну.
Будь ласка, Кармазін.
Юрій Кармазін. Ми висловимо з Карпуком спільну точку зору, що те, що зараз пропонується, це погіршення прав людей, те що передбачено статтею 22 Конституції. Точніше там написано, що при прийнятті нових законів, або внесенні змін до чинних, не допускається звуження змісту та обсягу існуючих прав і свобод. Я хотів би привернути увагу тих хто не читав цю книжку, яка називається "Щорічне послання Президента". Будь ласка, відкрийте 12 сторінку, там є утвердження засад республіканізму та розширення громадської участі. Так от, республіканізму, саме так написано та розширення громадської участі, я тепер весь час буду цитувати більшості цю книжку. Так от тут якраз говориться, що є громадянське суспільство, як до нього треба відноситись. Участь сьогодні народних засідателів, яку пропонують вилучити – це є прибирання участі народу, який бере безпосередню участь у здійсненні правосуддя на підставі частини четвертої статті 124 Конституції, і це норма прямої дії. На її виконання в статті 17 КПК передбачено, що кримінальні справи про злочини за які законом передбачено можливість призначення покарання у вигляді довічного позбавлення волі, судді першої інстанції розглядається судом у складі двох суддів і трьох народних засідателів, які при здійсненні правосуддя користуються всіма правами судді. Для чого сьогодні потрібні такі зміни? Я вважаю, що для одного, щоб потім розмовляти з опозицією, коли вирішується питання все, однією людиною, вже навіть не трійкою. Однією людиною все буде вирішуватися, то що ми такого республіканізму добивалися? Сьогодні тут Президент говорив про інше, тому я вас закликаю, не робіть цього, ми на засіданні комітету розглядали цей проект, я категорично був проти, ряд депутатів були проти, тому що.
Завершуйте. Тому що.
Я хотів би сказати, що у нас, ми не тільки втручаємося в цю статтю, ми передбачаємо, що зараз любий громадянин може сказати: "Я хочу, щоб мене заслухав суд присяжних і народних засідателей, бо в мене таке право було на момент прийняття і Конституції". Все. Це тупік. Це Конституційний Суд. Тому я переконую вас, що це неконституційний законопроект. Дякую вам.
Дякую, Юріюй Анатолійовичу. Представники вашої фракції критикують послання Президента, ви взяли на озброєння. Правильно робите. Цитуйте. Так, будь ласка, Матвєєв від фракції, одна хвилина.
Дякую. Шановні колеги, шановні виборці! Що ж ми зараз робимо, розглядаючи такий законопроект? В дійсності ми хочемо поставити останню крапку, відсторонюючи наших же громадян від відправлення правосуддя. А навіщо це робиться? На наш погляд це робиться для того, щоб вони не ставали на заваді прийняття протиправних рішень, коли уже без них ці питання вирішені. І це ми робимо все при тому, що за результатами соціологічних досліджень, я думаю всі ви прекрасно знаєте, більшість, подавляюча більшість наших громадян сьогодні каже: "Ми повинні обирати суддів самі". Тобто судді повинні обиратися виборцями і бути їм підзвітними. Тому ми не можемо підтримати такий законопроект. Дякую.
Дякую. Обговорення завершено. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття в першому читанні проекту Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо участі народних засідателів]] [[реєстраційний номер 8308]]. Прошу голосувати. [[17:40:33]] За-228 Прийнято. І, шановні колеги, була пропозиція. [[Шум у залі]] Була пропозиція автора про те, щоб ми прийняли рішення про скорочення терміну подачі пропозицій. Я ставлю її на голосування. [[Шум у залі]] Шановні колеги, має право! А ваше право – визначатися! Я ставлю на голосування, а у ваших руках його рішення. [[17:41:06]] За-212 212, тобто буде 14 днів. А ви кричали. Розглядається питання. Ні, Шкіль мене підтримував. Розглядається питання [[реєстраційний номер 8324]] проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення державної підтримки розвитку сільського господарства. Є пропозиція – за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[17:41:43]] За-213 Підтримано. Григорій Миколайович Калетнік. Він і автор, і від комітету. У вас є 4 хвилини.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! До вашої уваги пропонується проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення державної підтримки розвитку сільського господарства. Цей законопроект дозволить врегулювати на законодавчому рівні питання щодо продажу квот на експорт окремих видів продукції, в даному випадку йдеться за зернові культури на аукціонах, підвищить прозорість та відкритість процесу розподілу квот і, відповідно, видачі ліцензій, а також забезпечити наповнення Державного бюджету за рахунок зборів з купівлі квот суб’єктами господарювання. Водночас проектом закону пропонується спрямувати кошти, отримані від аукціонів на потребу агропромислового комплексу. В умовах хронічного дефіциту бюджетної підтримки надходження цих коштів забезпечить виконання важливих програм по розвитку галузі рослинництва. Отже буде вирішено проблему забезпечення продовольчої безпеки нашої держави, ефективного функціонування вітчизняного зернового ринку та спокою громадян, зняття соціальної напруги. Я хотів би, використовуючи можливість у часі, повернути всіх вас, ми щойно розглядали законопроект стосовно паливно-мастильних матеріалів, вартості бензину і дизпалива. Я хотів би зараз вам сказати, що сільськогосподарський комплекс, який в середньому щорічно використовує мільйон 700 тисяч тонн дизельного палива і більше 350 тисяч тонн бензину, тільки за останніх шість років збільшив ці видатки на одну і ту саму кількість палива у сім разів. Якщо у 2004 році куплялося по гривні 95 бензин і гривня 30 дизпаливо, то в цьому році ви ціну знаєте і в цілому агропромисловий комплекс має збільшити свої видатки тільки на паливно-мастильні матеріали до 24 мільярдів гривень за рік. Тому сьогодні ми маємо можливість зробити таку підтримку, водночас вирішивши дві проблеми: прозорість розподілу квот на експорт зернових і допомогу агропромисловому комплексу. Заінтересованими міністерствами проект закону підтриманий без зауважень та запропоновано його підтримати в цілому, як закон. За результатами засідання комітету прийнято теж рішення: підтримати законопроект та рекомендувати Верховній Раді України прийняти його за основу і з огляду на необхідність допомоги агропромисловому комплексу. Я просив би колег, підтримати його прийняття сьогодні в цілому. Прошу вас, шановні колеги, підтримати цей законопроект, оскільки сільське господарство завжди відігравало дуже важливу роль у секторі розвитку села для забезпечення засобів існування, соціально-економічного розвитку сільських громаді його подальший розвиток має першочергове значення для економічного добробуту України. Дякую за увагу, готовий відповісти на питання.
Дякую. Але їх не буде, бо скорочена процедура. Так, хто бажає взяти участь в обговоренні, прошу записатися. Смітюх, за ним – Сас.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Ми розглядали цей законопроект на нашому комітеті і прийняли його рекомендувати Верховній Раді прийняти його в першому читанні. Я аргументую, чому треба приймати цей законопроект. Ви знаєте, що так склалося за останні роки, що в нас монопольно володіють зернотрейдери, монопольно володіють зовнішніми ринками. Що це означає? Що із 14-ти крупних зернотрейдерів тільки два – напівукраїнські, а остальні – іноземці. Тобто скуповуючи зерно на нашому ринку шляхом надання тих чи інших фінансових можливостей під час збору врожаю, а він, якщо по минулому року, в середньому становив під час збору, закупівлі зерна, стояло 800 плюс-мінус гривень, так? Експортувавши за кордон, вони отримують в цьому році більше 200 процентів прибутку. І ціна на сьогоднішній день, як ви знаєте, дуже суттєво виросла на зовнішньому ринку, і тенденція така, що по даним ООН ця тенденція буде зберігатися, тому що дефіцит продовольчої групи товарів зменшується, а потреби його збільшуються. Тому для того, щоб держава могла регулювати і якимось чином правомірно було ввести квотування, тому що квоту потрібно, щоб вони викуповували, а ця квота, відповідно, йшла, буде різниця між закупівельною ціною і між експортною ціною, і вона піде, дійсно, на конкретні потреби. Але якщо було головою комітету сказано, що ці кошти повинні бути направлені на підтримку рослинництва, я вважаю, що це недоцільно, тому що в нас рослинництво, Слава Богу, більш-менш нормально, а в нас є дуже багато продуктів харчування, які потрібно підтягнути, у тому числі, м’ясна, молочна промисловість, недостатньо коштів на дотування віддається, і це більш затратні кошти при. якщо ми дивимося на зерно, це один рік оборот, а якщо ми дивимося на молоко, то тільки два роки треба годувати корову для того, щоб отримати молоко. Тому я пропонував би прийняти цей законопроект у першому читанні, а до другого читання підготувати саме зміни і направити, вивчивши питання, на.
Дякую. Сергій Сас, також аграрник, а передає ще не менш важливому аграрнику. Іван Григорович, будь ласка, Кириленко.
Дякую. Я хочу звернутися до шановного автора, якого дуже поважаю як, дійсно, видатного аграрія. Вважаю, що, можливо, трошечки фабула і ідеологія говориться одна, а суть то написана інша. Шановні друзі! Квотування продовольчих ресурсів, торгівлі тут продовольчими ресурсами, експорту продовольчих ресурсів це однозначно стримування і гальмівні процеси на ринку. Кожного дня миттю втрачають аграрії 500-700 гривень на тонні, це втрати. Наступне. Шановні колеги! Зберігання такого великого обсягу ресурсів, десятки мільйони тонн на приватних елеваторах це знову здорожчання собівартості, це знову втрати аграріям. Наступне. Продаж квот, що являється суттю цього закону, продаж квот на експорт – це здорожчання знову ж таки штучне і знову падіння прибутків аграріїв. Експерти порахували, тут не мають ніякого відношення трейдери, експерти порахували уже селяни України від стримування експорту зерна, штучного заниження внутрішніх цін у зв’язку з цим втратили 12-15 мільярдів гривень. Ніякий продаж квот, ніяка підтримка з бюджету це не покриє. Є більш цивілізований сучасний шлях. Три мільйони треба Україні для того, щоб унеможливити будь-які збурення на продовольчому, хлібному ринку. Три мільйони тонн закупити, все інше – вільний ринок. У нас хіба не приватні мукомельні підприємства? У нас хіба не приватні хлібопекарні? Чи у нас, хіба, не приватні крупні птахівничі комплекси, які використовують зерно для фуражних цілей на виробництво комбікорму? Чому селяни повинні їх дотувати, оце в цьому стоїть питання? Колеги! Давайте повернемося до закону про підтримку сільського господарства, там саме такі сучасні норми прописані. Звичайно, закон не проголосуєте, але перспективи у нього, на жаль, немає.
Олег Зарубінський.
Дякую. Прошу передати слово народному депутату Сергію Терещуку.
І це буде правильно. Прошу, Сергій Терещук, бо він ближче до землі.
Спасибі. Шановні колеги, з одного боку, потрібно вітати намагання автора законопроекту все-таки зробити більш прозорим ринок зерна. Всі , хто торгує зерном, повинні мати рівний доступ. Тому що квотування, яке в цьому році, з одного боку, десь відіграло може позитивну роль, стримуючи ціни на внутрішньому ринку, ціни для споживачів зернової продукції, але зіграло негативну роль для тих, хто виробляє продукцію. Уже весна, сіяти треба, а на складах у виробників зерна значна частина збіжжя, яке не продали, не виручили гроші для того, щоб купити паливно-мастильні матеріали, все необхідно. Тому дуже виважено потрібно підходити, регулюючи зерновий ринок. Не так легко нам даються нашій державі нові країни, куди можна продати продукцію. Ми повинні врахувати і іншу деталь. Не повинно бути зорганізованості. Якщо і вводити квоти, які можна купити вільно, це потрібно зробити так, щоб можна було швидко, тому що інколи є можливість продати продукцію, але швидко цю можливість можна втратити. І, нарешті, останнє. Давайте ми все-таки будемо чесними і скажемо, що якщо буде квотування і потрібно буде платити за квоту, то це ляже тягарем на виробників зернової продукції. Чуда в природі не буває. Існують світові ціни, які визначаються чи. біржі і іншими. Значить ціна буде менша на вартість квоти. А потім ми все це акумулюємо десь і комусь перерозподілимо, але не тому, хто виробляє зерно. Тому якщо і прийняти, то прийняти в першому читанні, і до другого читання потрібно більш ретельно доопрацювати цей законопроект. Дякую.
Павло Іванович Жебрівський.
Павло Жебрівський, "Українська платформа". Шануючи колегу, який подав цей закон, дуже сподіваюсь, що це не його закон, бо аграрник такий закон подати просто не може. Це треба умудритися зробити так чи навпаки. Ось подивіться, що пропонують. Пропонують що якась компанія, типу "Інвестбуд". Сьогодні ліцензування є? Є. 70 відсотків у нас якась така цікава компанія "Інвестбуд" отримала ліцензію на експорт зерна. 70 відсотків. Чуть-чуть державного і деякі приватні компанії, так звані українські. Що робиться. З усіх селян понизять ціну на зерно, бо є світова ціна. Від світової ціни компанія, яка купує квоту, вона закладе в собівартість, зменшить на цю ціну зерна, закладе свій прибуток, зменшить ціну на зерно, і той, хто виробляє, фактично з нього з деруть ці гроші, а потім йому дещо попаде. То це треба умудритися такий закон подати. Більш ганебного закону, чим цей Закон про не підтримку, а фактично знищення аграрного виробництва, годі й придумати. Ніде, в жодній країні світу з ринковою економікою ніхто квотуванням і ліцензуванням не займається. Це "монополька" під визначені структури, під визначені компанії, які, безумовно, збагатяться. Не буде жодної конкуренції, буде "Інвестбуд" – компанія, яка монополізує весь ринок. І аграрники від цього нічого не получать. Я перепрошую тих колег, які виступали в першому читанні, не можна там нічого підтримувати. Цей закон не потрібно підтримувати. Тому що він йде на знищення аграрного бізнесу, на знищення ринку зерна і тільки для того, щоб деякі фігури в Україні заробили надприбутки на всьому селу. Дякую.
Так, перед голосуванням одна хвилина, вона була зекономлена, будь ласка, Калетніку.
Дякую. Це хвилина, яку я зекономив, коли доповідав. Я хочу подякувати всім, хто виступав. Тому що це, дійсно, люди, які знають сільське господарство і вболівають за нього. Тільки, єдине, хочу сказати вам, що те, про що ви говорили, не стосується цього законопроекту. У цьому законопроекті не йдеться за квоти. У цьому законопроекті йдеться про те, що постанова Кабінету Міністрів уже прийнята, і квотування відбулося. І сьогодні 2 мільйони тонн кукурудзи, які потрібно під постанову Кабміну або розподілити пером чиновника, що є корупційною дією, а можна ці 2 мільйони тонн віддати в лоти на аукціон, продати, і кошти вернути в аграрний комплекс. Тому цей закон тільки під цю ситуацію, хочу вам сказати. Бо Президент, виступаючи, сказав, що в подальшому ми будемо приміняти інший механізм і це не стосується урожаю вже 2011 року. Тому.
Дякую. Шановні аграрії, не збуджуйтесь, хоча і весна. Я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні законопроекту за номером 8324, проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення державної підтримки розвитку сільського господарства. Голосуємо. [[17:56:21]] За-242 Підтримано. Була пропозиція прийняти в цілому як закон. Ні? Розглядаємо питання, реєстраційний номер 8224, проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо арешту активів, що пов’язані з фінансуванням тероризму та стосуються фінансових операцій, зупинених відповідно до рішення, прийнятого на підставі резолюцій Ради безпеки ООН, та визначення порядку доступу до таких активів. Є пропозиція за скороченою процедурою, прошу проголосувати. [[17:57:10]] За-214 Підтримано. Сергій Григорович Гуржій, голова Державної служби фінансового моніторингу. Підготуватися Омельченку.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати, вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо арешту активів, що пов’язані з фінансуванням тероризму та стосуються фінансових операцій, зупинених відповідно до рішення, прийнятого на підставі резолюції Ради безпеки ООН, визначення порядку доступу до таких активів. Шановні народні депутати, Україна, відповідно до Статуту ООН як член Організації Об’єднаних Націй, повинна забезпечити виконання резолюції Ради безпеки ООН щодо замороження активів терористів "Аль-Каіди", "Талібану" та інших терористичних організацій. При цьому таке замороження має здійснюватися негайно на невизначений строк, тобто поки особа не буде виключена із списку ООН та на підставі тільки резолюції Ради безпеки. Законопроект забезпечує механізм такого замороження. Так, Служба безпеки України отримує право звернутися до суду для замороження активів терористів – це передбачено змінами до Закону про Службу безпеки України та Закону України "Про боротьбу з тероризмом". У Кодексі адміністративного судочинства України встановлюється порядок розгляду таких звернень судами. Кодекс доповнюється новою статтею, яка визначає особливості впровадження у справах щодо накладання або зняття арешту на терористичні активи, а саме: постанова суду приймається не пізніше наступного дня з дня надходження подання про накладання чи зняття арешту з активів терористів. Постанова суду виконується негайно. Шановні народні депутати, стосовно зауважень Головного науково-експертного управління слід зазначити, що в переважній більшості вони носять дискусійний характер. Головний висновок науково-експертного управління в тому, що на сьогоднішній день процедура арешту активів терористів.
Завершуйте.
Відповідно до рішення прийнято на підставі резолюції ООН законодавчо в Україні не врегульована. Саме цю прогалину внормовує проект закону. Прошу підтримати його в першому читанні.
Від комітету – Омельченко Григорій Омелянович. Будь ласка, 2 хвилини.
Омельченко Григорій. Шановні колеги, шановний головуючий, я не буду повторювати коротко зміст законопроекту. Цілий пакет внесення змін і доповнень до законодавчих актів нашої держави, який розроблений і внесений Кабінетом Міністрів України. Я лише хочу зазначити, звернути вашу увагу на наступне. Цей законопроект ми повинні з вами були прийняти ще десь рік тому назад. У нас виникає ситуація, що ми ратифікуємо конвенції Ради Європи, резолюції, які повинні виконувати Рада безпеки чи Організації Об’єднаних Націй, пов’язані з боротьбою з міжнародним тероризмом, відмиванням брудних грошей і так дальше. Конвенції ратифікуємо, так, а законопроект вноситься через рік, півтора, а то і два. І тоді ми з вами попадаємо чи то в чорний, чи то в так званий сірий список міжнародних організацій, які не імплементують національних законодавств до прийнятих Україною зобов’язань, от, і, як кажуть, на різних міжнародних форумах, приходиться вислухувати зауваження, і критичні. Тому у мене прохання. Ми розглядали це питання на комітеті. Комітет одноголосно прийняв рішення прийняти цей законопроект у першому читанні, не дивлячись на ті зауваження нашого юридичного управління і експертного управління. Вони будуть враховані до другого читання. Але в мене прохання до Кабінету Міністрів України. При підготовці подібних законопроектів, коли ви вносите на ратифікацію відповідні конвенції ради Європи чи інших міжнародних організацій, чи коли вже прийнята резолюція Організації Об’єднаних Націй, ми як член ООН, будь ласка, разом з цими конвенціями вносьте вже розроблений проект закону. Тоді ми можемо приймати практично гармонічно і дуже в скорочені строки. І ще одне, шановні колеги. 12-13 травня цього року буде. Міжнародна організація ФАФТ, де буде слухатись питання про Україну. І там мова буде йти не про більшість чи меншість, не про уряд буде йти річ, про державу України. А ми находимося за їхнім моніторингом у так званому сірому списку, де не імплементоване законодавство, не ведеться ефективна боротьба з відмиванням брудних грошей.
Завершуйте.
відповідні пропозиції, зауваження, особливо і Комітету з питань банківської і фінансової діяльності. Дякую за увагу.
Дякую. Так. Питання ясне? Голосуємо в першому читанні? Крім Кармазіна ніхто не наполягає? Тоді Юрій Анатолійович Кармазін і Зарубінський, по одній хвилині, будь ласка.
Юрій Кармазін. Демократичний ви наш, Адаме Івановичу! Відкрийте демократичний наш закон про Регламент, там написано, що при скороченому обговоренні маю 2 хвилини. Спасибі вам. І оці 10 також добавте. І також добавте.
Дайте Кармазіну 2 хвилини.
Спасибі, Адаме Івановичу. Я просто прошу жити по закону. Шановні народні депутати! Потрібен цей закон чи не потрібен. Очевидно, що потрібен. Очевидно, що потрібен і ми маємо добре виглядати і для іноземців. Але ми добре маємо виглядати в першу чергу для своїх людей, для громадян України. І коли у нас сьогодні витікають щодня гроші на кіпрські рахунки, на інші офшори, і уряд нічого не хоче робити для цього, і підвищує ріст цін. І ви бачили сьогодні, яка лихоманка. Сьогодні включені зміни. Не зменшуємо акцизи. Тут же голосуємо, і в першому, і в другому читанні. Через те треба припинити тероризм проти власного народу. Це головне. Бо інакше ніякий ФАТФ не відмиє, бо у ФАТФі також будуть знати, що у нас є смотрящіє, смотрящіє за областями, за галузями, за регіонами, за цілими районами. І через це з цим треба боротися. Приймати закон зразу в двох читаннях не можна. До нього надзвичайно багато проблем, надзвичайно багато. У тому числі те зауваження, ті зауваження, які висловив науково-експертне управління на цілих 8 сторінках, де він робить висновок повернути цей законопроект суб’єкту права на, для опрацювання. Я, уважно ознайомившись із текстом закону, із пропозиціями, бачу, що з ним можна працювати. Абсолютно можливо виправити цей закон ще і в першому читанні за нього можна проголосувати з тим, щоб доопрацювати і Кодекс з адмінсудочинства, і зупинення фінансових.
Дякую. 2 хвилини 21 секунда. Так, будь ласка, Зарубінський Олег.
Дякую, Адаме Івановичу. Я впораюся за одну хвилину. Дійсно, грунтовні зауваження науково-експертного управління. Але я не буду говорити про ті, які стосуються невідповідності термінології між деякими законами, в тому числі і на сьогоднішній день існуючими, а тільки один пункт, мені здається, він є принциповим і концептуальним. Я його просто зачитаю. "Із змісту проекту залишаються незрозумілими як підстави для накладення арешту на відповідні активи, так і підстави для зняття такого арешту. Доволі сумнівно виглядає і положення частини п’ятої, пропонованої проектом статтею 183 і 184 про те, що власник активів, на які накладається арешт, не повідомляється про розгляд справи, оскільки в такому разі, навіть у випадку помилки, власник активів буде позбавлений можливості довести перед судом помилковість заявленої вимоги". Це серйозна норма і це треба враховувати. Тому я теж вважаю, що в цілому його приймати ще зарано. За основу можна приймати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, давайте підтримаємо пропозицію комітету, яку висловлював Григорій Омельченко, і приймемо законопроект [[8224]] про внесення зміни до деяких законодавчих актів щодо арешту активів, що пов’язані із фінансуванням тероризму, у першому читанні. Прошу голосувати. [[18:06:45]] За-271 Прийнято. Розглядається питання [[за номером 8274, реєстраційний номер проекту]] проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запобігання легалізації [[відмиванню]] доходів, одержаних злочинним шляхом. Є також пропозиція за скороченою процедурою, прошу проголосувати. [[18:07:18]] За-206 Підтримано. Будь ласка, Сергій Григорович Гуржій, голова служби. Прошу, Сергію Григоровичу.
Щодо запобігання легалізації доходів, одержаних злочинним шляхом, розроблено на виконання Закону України "Про ратифікацію Конвенції Ради Європи про відмивання, пошук, арешт та конфіскацію доходів, одержаних злочинним шляхом, та фінансування тероризму". Верховна Рада України ратифікувала конвенцію законом 17 листопада 2010 року із заявою із застереженням до статті 17. Зокрема, Україна заявила, що буде застосовувати конвенцію лише до злочинів, визначених у переліку, що міститься у додатку до конвенції. У додатку до конвенції чітко передбачено перелік предикатних злочинів, серед яких злочином є маніпулювання на фондовому ринку. Відповідно до положень конвенції незаконні дії з маніпулюванням на ринку цінних паперів повинні визначатися злочинами за кримінальним законодавством держав, а також бути предикатними до відмивання коштів. Проектом закону надано визначення маніпулювання на фондовому ринку шляхом встановлення його ознак. Їх вісім. Відповідними нормами доповнено Закон України "Про державне регулювання ринку цінних паперів України". Законопроект встановлює адміністративну та кримінальну відповідальність за маніпулювання на фондовому ринку. Кримінальна відповідальність настає виключно у разі, якщо маніпулювання заподіяло значну шкоду правам, свободам і інтересам громадян або державним чи громадським інтересам. Встановлювати наявність ознак маніпулювання надано право Держаній комісії з цінних паперів та фондового ринку за результатами проведених нею перевірок. Шановні народні депутати, прошу підтримати проект у першому читанні. Дякую.
Дякую. Григорій Омельченко від комітету.
Григорій Омельченко. Шановні колеги, шановний головуючий! Два законопроекти, які пов’язані із попереднім, який ми прийняли у першому читанні. І знову хочу привернути вашу увагу на таке. Скільки пройшло часу, коли ратифікували конвенцію із застереженнями, дуже гарно, і коли лише вноситься цей законопроект? Півроку. Я вам нагадаю, що ще 2005 року ми ратифікували конвенцію Ради Європи з цих питань і не були внесені відповідні зміни до нашого чинного законодавства – це також накладає на нас певну відповідальність. Тому знову велике прохання до Кабінету Міністрів і представників більшості в парламенті, щоби і Президент України, виходячи з своїх виступів, сьогодні. ну скажемо, гарантував своєчасність підготовки цих законопроектів, який вносить Кабінет Міністрів як суб’єкт законодавчої ініціативи. Ми вчора розглядали цей законопроект на засіданні нашого комітету з урахуванням і висновків експертного управління, хоч говорив, щоб повернути на доопрацювання, будемо гаяти час. І тому комітет одноголосно, представники всіх депутатських фракцій і груп, запропонував Верховній Раді України прийняти в першому читанні, доопрацювати цей законопроект з урахуванням тими критичними і суттєвими зауваженнями Експертного управління і звертаємося до наших колег із Комітету з питань банківської і фінансової діяльності підключитись до нього. І от колега Олег Зарубінський перед цим законопроект вказували на ті речі. Шановний Олеже, принеси свої ці зауваження, тому що я от коли буду для другого читання, щоби ми до кінця сесії, коли підемо на перерву, ці два законопроекти були прийняти як закон і підписані Президентом України. Це вкрай важливо і необхідно. І на завершення. У цих питаннях, пов’язаних з боротьбою з міжнародним тероризмом, організованою міжнародною злочинністю, транснаціональною, відмивання "брудних" грошей повинні бути спільні зусилля, тому що, колеги, немає злочинності за національною ознакою, партійною приналежністю і так дальше. Злочинність.
Дякую. Ох і борців багато! Так, давайте тоді таким чином. [[Шум у залі]] Почекайте! Аржевітін, Юрій і Зарубінський. Да? більш ніхто? Добре. Тоді таким чином. Прошу.
Шановні народні депутати! Я хотів би нагадати. Що фондовий ринок є самий слабкий сегмент у нас на ринку капіталів і по причині відсутності саме фондового ринку в нашій державі немає структурних змін, у нас немає оновлення капіталу, і тому ми повинні бути з вами дуже обережні в наших законодавчих ініціативах, що стосується саме фондового ринку. Цей законопроект, власне кажучи, я б сказав, що це є механічне та ще і, як сказало Науково-експертного управління, викривлення тлумачень різних міжнародних рекомендацій по цій конвенції. Я думаю, шлях для того, щоб вдало і вчасно прозвітувати перед міжнародними нашими наглядачами, це не є наша принципова депутатська позиція. А тепер по суті. Між іншим, цей законопроект повинен був більше розглядатися саме в нашому комітеті банківському, ніж у тому попередньому. Але, по суті, от, наприклад, що таке маніпулювання на фондовому ринку? Я вам зараз зачитаю і ви, досвідчені депутати, чи зможете зрозуміти, що це таке: "Маніпулювання на фондовому ринку є намагання здійснити операцію на купівлю або продаж фінансових інструментів, які можуть надавати уявлення щодо поставки придбання цінних паперів, що не відповідають дійсності". Скажіть, будь ласка, це є норми законопроекту, який можна чітко розуміти його механізм? Я думаю, що ні. Друге, інший принцип, коли запропоновані зміни до кодексу адміністративного, до Кримінального кодексу, такі зазначені загальні причини, і потім все це відфутболюється до спеціальних законів. Я думаю, що це теж неправильний законодавчий шлях. Адміністративні штрафи, які тут запропоновані, є більшими, ніж ті покарання, які є за карні злочини. Думаю, це теж неправильна постановка питання. Тому я вас теж закликаю так, як і науково-експертне управління, враховуючи, що його потрібно концептуально змінити, а не просто, щоб прозвітувати, його потрібно відправити.
Кармазін, будь ласка. Вибачте, це в мене не це. Прокопчук. Прокопчук, будь ласка. Обидва Юрії, тому знають, що.
Дякую за порівняння. Юрій Прокопчук, „БЮТ – „Батьківщина”, Рівненщина. Шановні колеги, я хочу сказати, дуже гарні наміри по боротьбі з корупцією, відмиванням коштів, які там легалізацію пройшли, чи не пройшли легалізацію. Але скажіть, будь ласка, чи буде цей закон працювати? Та, очевидно, що ні. Який би він гарний не був, досконалий, чи не досконалий, до тих пір, поки в нас не буде підписана угода про ратифікацію по подвійному оподаткування, яка сьогодні, ну, просто ніяк не пролазить, тому що Партія регіонів за неї ж не голосує. А всім відомо, що Кіпр це є світовою офшорною зоною. І всім відомо, що на фоні галопуючої інфляції, зростання цін, кризи, народу живеться все гірше і гірше, а ми ростимо: з чотирьох мільярдерів доларових аж 21. То тоді питання: чи буде взагалі цей закон працювати. Насамперед потрібно все-таки завершити питання ратифікації Угоди з Кіпром і вивести всі кошти з офшорів. Тоді тільки можна приймати цей закон. Дякую.
Олег Зарубінський, будь ласка.
Дякую Адаме Івановичу! Шановні колеги! Я хотів би деталізувати проблему, яку підняв колега Аржевітін абсолютно правильно. Тут вживається термінологія і термін "маніпулювання". І відверто кажучи, воно дуже складно визначається. Бо за великим рахунком маніпулювання як уявлення про злочин, намагання здійснити операції і так далі, це не є термінологія юридична. Більше того, правильний висновок зробило науково-експертне управління, що якщо так, не деталізуючи терміни "маніпулювання", "уявлення", "намагання здійснити операції" залишити, то тоді визначення "маніпуляцій" буде мати суб’єктивний характер, і тоді можна буде в свою чергу використовувати це для незаконного впливу на професійну діяльність учасників фондового ринку. І ще не можу не сказати таке. Я просто думаю, що при підготовці до другого читання треба буде це деталізувати. У першому читанні можна приймати цей законопроект. Знаєте, якщо б цей закон був прийнятий, якщо він мав якісь міжнародні, правові гарантії, то очевидно в світі було б менше міжнародних валютних шахраїв, які стали міліардерами, які сьогодні великі меценати і благодійники, і будуть мережі своєї підтримки, хоча мають статус персони нон-грата, наприклад в такій країні як Велика Британія. От якраз маніпулятори і фондового ринку, і ринку цінних паперів дуже вдало грають на відсутності такого законодавства в інших країнах теж. Тому я думаю, що в українській законодавчій практиці такий закон має існувати. Дякую.
Обговорення питання завершено. Всі сходяться на тому, що в першому читанні можемо прийняти законопроект за номером, крім банкірів. що в першому читанні можна прийняти за основу законопроект за номером 8274 – про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запобігання легалізації, відмиванню доходів, одержаних злочинним шляхом. Прошу підтримати. [[18:18:22]] За-270 Дякую. Прийнято. Шановні колеги, розглядається питання [[реєстраційний номер 7176]] проект Закону про внесення змін до Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності" [[щодо переоформлення, видачі дублікатів, анулювання документів дозвільного характеру]] [[друге читання]]. Будь ласка, Наталія Юріївна Королевська, чоловіки хочуть вас бачити. Це друге читання, тут небагато поправок. Я думаю, ми досить швидко.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги! Данный законопроект подготовлен ко второму чтению. Цель законопроекта –установить принцип организационного единства при выдаче документов разрешительного характера субъектами хозяйствования. То есть он призван упростить разрешительную систему и разрушить преграды на пути регистрации. Вам известно, что сегодня предприниматели вынуждены преодолевать массу препятствий для получения разрешительных документов, даже при том, что мы с вами приняли закон о принципе молчаливого согласия и о декларативном принципе. Но, к сожалению, данные законы не в должной мере помогли сегодня предпринимателям спокойно, без коррупционной нагрузки, получить все разрешения и все необходимые документы. Много лет в стране говорят об Едином окне, о разрешительных центрах. И даже по статистике их создано больше 400. Но к сожалению, работают только единицы, все остальные числятся на бумаге, и никакого абсолютно результата не показывают. И к сожалению, мы должны признать, что та реформа дерегуляции, которая сегодня была обозначена как одна из главных в нашей стране, пока что реализуется исключительно на бумаге. Серьезной дерегуляции никто не почувствовал. Потому что идет бюрократическая волокита, потому что не сокращено количество контролирующих органов, и абсолютно мы не проводим серьезной системы регуляторной гильотины, когда бы ликвидировали все не нужные бумажки, а оставили только принципиально нужные решения. И также, вы знаете, что мы и дальше занимаем последние места в международных рейтингах, хотя и пытаемся всеми фибрами и всеми махинациями с законами подняться там на несколько ступенек. Но международные рейтинги здесь уже не помогут. Если нет в стране нормального делового климата, если чиновник стоит во главе любой деятельности, если от власти контролера сегодня зависят тысячи рабочих мест и выплата заработных плат, то, соответственно, не будет никакой экономики, не будет никаких социальных стандартов. Поэтому мы предлагаем, чтобы данный законопроект был принят во втором чтении, так как наша разрешительная система требует того, чем меньше чиновников и чем будет меньше контакта между чиновником и предпринимателем, тем будет лучше результат. Чем мы сможем разорвать этот коррупционный поток, тем меньше нагрузки сегодня будет на экономику. И поэтому мы считаем, чтобы ускорить экономические процессы, необходимо начинать переходить от только деклараций о проведении реформ к конкретным действиям. Данный закон будет одним с помогающих элементов данных действий. Спасибо за внимание.
Так. Усі поправки крім однієї колеги Ляпіної, яка не наполягає, враховані. Давайте під аплодисменти приймемо в цілому закон 7176 про внесення змін до Закону України "Про дозвільну систему в сфері господарської діяльності". Прошу голосувати. [[18:22:59]] За-259 Закон прийнято. Розглядається питання [[реєстраційний номер 7516]] – проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо скасування свідоцтва про державну реєстрацію юридичної особи та фізичної особи – підприємця. Друге читання. Королевська Наталія Юріївна, прошу.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги, предлагаю вашему вниманию проект Закона о внесении изменений в некоторые законодательные акты Украины относительно отмены свидетельства о государственной регистрации юридического лица и физического лица-предпринимателя, номер 7516. Цель законопроекта – разрешить введение предпринимательской деятельности без свидетельства о государственной регистрации, то есть мы отменяем свидетельство. Вам известно, что свидетельство о государственной регистрации не выполняет никакой другой функции кроме констатации самого факта государственной регистрации, ну и конечно выполняет ряд других функций. Это нужна дополнительная "бумажка", за "бумажкой" сидит обязательно дополнительный чиновник, "бумажка" обязательно с голограммой, на нее нужно потратить государственные деньги и все это хорошенький такой коррупционный поток. Хотя сейчас у нас уже есть государственный реестр, где в режиме он-лайна любой, кому необходимо, может получить доступ и посмотреть, есть такое предприятие, кто учредитель, кто директор и где данное предприятие находится. То есть свидетельство о государственной регистрации, это анохронизм ХХ века и мы считаем, что сегодня эта "бумажка" не помогает, а только создает дополнительные элементы давления. И единственная функция, которая в ней, – это подтверждение существования предприятия, и сегодня это дублируется другими действующими документами. Выписка из государственного реестра юридических лиц и физических лиц – предпринимателей. Причем сведения, которые там содержатся, я уже сказала, гораздо более адекватны. Вы также знаете, что свидетельство о государственной регистрации не защищает ни юридические, ни физические лица предприятия от прекращения деятельности. Наконец, данное свидетельство может быть подделано и поэтому, в этом случае наличие бумажного свидетельства о государственной регистрации никакого статусу предприятию не предоставляет. Вы согласитесь со мной, что сегодня это абсолютно пустая бумага, которую больше используют в рейдерских схемах, нежели при конкретной работе предприятия. Поэтому мы предлагаем данным законом отменить свидетельство. Второе. Выписку из единого реестра сделать бесплатной. Это самое, наверное, детонирующая норма данного закона. Потому что, конечно, на реестрах в нашей стране зарабатывают, и зарабатывают большие деньги. А сделать свободный, открытый и бесплатный доступ – это будет реальная помощь сегодня людям. И также отобрать несколько потоков, которые целесообразней направить на развитее экономики, а не на контроль разного рода реестров. Просим поддержать данный законопроект. Спасибо за внимание.
Дякую. Шановні колеги, в законопроекті 59 поправок. Ііз них 57 поправок колеги Ляпіної. 56 – враховано, 1 – не врахована, вона не наполягає. І поправка Єгоренко, Хари, Стояна, Сухого – вона також врахована. Тому в нас є юридичне управління також завізувало без зауважень. У нас є всі підстави прийняти в цілому як закон Закон про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо скасування свідоцтва про державну реєстрацію юридичної особи та фізичної особи-підприємця [[реєстраційний номер 5516]]. Прошу голосувати.
Спасибо большое, уважаемые коллеги. [[18:27:20]] За-240 Закон прийнятий. Ми дуже спростили життя тим, хто хоче займатися бізнесом. І останнє питання [[реєстраційний номер 7487]] – проект Закону про засади запобігання і протидії корупції в Україні [[повторне друге читання]]. Іван Васильович Вернидубов, прошу на трибуну. Так, будь ласка, Князевич, одна хвилина.
Шановний Адаме Івановичу, так трапилося, що під час того відведеного періоду на подання поправок до повторного другого читання я подав її на день пізніше, і це сталося з об’єктивних причин. У тому числі в зв’язку з тим, що треба було з Головним юридичним управлінням доопрацювати низку речей і узгодити їх з іншими органами, в тому числі з ГРЕКО. І зважаючи на ці обставини, комітет не взяв до уваги жодну з моїх пропозицій. Я просто буду мати поправки на поправки і дуже б вас просив надавати мені можливість, тому що мені здається, що окремі з них дуже важливі. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, я нагадую, що ми з вами прийняли цей законопроект в цілому в другому читанні за виключенням трьох статей і "Прикінцевих положень", які направили на повторне друге читання. Тобто ми будемо з вами йти саме по тих питаннях і проблемах, які пов’язані із цими статтями. Це одне. Друге. Шановні колеги, ті, хто вніс поправки, мають абсолютне право і я кажу, що добре, що вони так зробили. Але я хотів би, аби ми рахували результати попереднього розгляду цього питання. На жаль, абсолютна більшість поправок, які одержали 10, 15, 20, 30 голосів, ну, найбільше 50 голосів, при другому читанні, зараз вони автоматом знову внесли для того, щоб ще раз ми голосували. Тому давайте я буду слідкувати, якщо поправки, які мають відношення до того, що вони повторюються, але різні, одну проголосуємо, решту не будемо голосувати, бо вони повторюються. Нам тут потрібно визначити, вибачте, Іван Васильович, що я трошки вас тримаю на трибуні, нам потрібно з вами визначити те, що ми не визначили, те, на чому ми не зійшлися. Одна проблема – це хто відноситься до тих, за кого має відповідати той, хто працює на державній службі або, точніше, той, до кого має відношення цей закон протидії корупції, хто є членами його сім’ї. Ми з вами повинні зараз визначитись і прописати. Ми з вами, ніхто інший. Бо ми пишемо, що тільки закон визначає форму і порядок заповнення декларації про тих категорій людей, кого стосується цей законопроект, і внести певні уточнення того, що стосується людей, які відносяться до категорії осіб приватного права. Те, що публічного приватного права. Тобто вчителі, лікарі, культпрацівники, особливо, які працюють на селі. Щоб не було так, що директор школи, якщо є він директором, то ні дружина, ні син, ні дочка не може працювати в школі. Бо це вже корупція. Якщо він головний лікар, то ніхто з членів його сім’ї в лікарні не може працювати. Якщо він завідуючий сільським клубом, то ніхто в сільському клубі не може працювати. Щоб це ми врегулювали. Бо, якщо ми не врегулюємо, то завтра треба буде пересадити практично всіх працівників розумової сфери, які сьогодні працюють на селі. І останнє. Для того, щоб врегулювати те, що стосується прикінцевих положень. Ось теж, на чому ми маємо зосередитись з тим, щоб видати сьогодні на гора хороший і зрозумілий законопроект. Вибачте, що я зробив такий вступ. Я просто нагадую, про що ми з вами вели мову, коли розглядали в другому читанні. І зараз розглядаємо в повторному другому ті статті, щодо яких ми мали заперечення. Будь ласка, Іван Васильович.
Шановний Адаме Івановичу! Колеги! Вашій увазі пропонується доопрацьований, згідно дорученню Верховної Ради від 15 березня до повторного другого читання, статті 1, 11, 12 і розділ 8 проекту Закону про засади запобігання і протидії корупції в Україні. Реєстраційний номер 7487. Після попереднього другого читання суб’єктами права законодавчої ініціативи подано 78 поправок і пропозицій, якими, відповідно до вимог статті 124 Регламенту Верховної Ради доповнено порівняльну таблицю до зазначених структурних частин законопроекту. Прошу звернути увагу на те, що у правій частині порівняльної таблиці відповідних частин законопроекту текст надано у запропонованій Президентом України редакції, а не у проголосованій у цій залі при розгляді у другому читанні. Вашій увазі пропоную цей проект зразка бланка декларації про майно, доходи, витрати і зобов’язання фінансового характеру особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Цей зразок бланка є невід’ємною частиною законопроекту і включає в себе позиції щодо майна і доходів близьких осіб, а також закордонну власність і активи суб’єкта відповідальності за корупційні правопорушення. Другою інновацією цього законопроекту є те, що пропонується визначити конкретну дату набрання законом чинності – 1 липня 2011 року. Виключення становлять положення законопроекту щодо фінансового контролю, це стаття 12. Пропонується визначити дату набрання нею чинності 1 січня 2012 року. У зв’язку з цим передбачено, що декларування витрат за 2011 рік здійснюватиметься з дати набрання законом чинності, тобто за друге півріччя поточного року. Комітет на своєму засіданні 5 квітня прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти у другому читанні 1, 11 і 12 статті та розділ VIII, "Прикінцеві і Перехідні Положення" проекту Закону про засади запобігання і протидії корупції в Україні. Комітет запропонував відповідний проект постанови Верховній Раді, який передбачував при підготовці законопроекту до третього читання виокремити його положення щодо внесення змін до законодавчих актів в окремий законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо відповідальності за корупційні правопорушення. Про що ми говорили при розгляді раніше. Корупція системне явище, безпосередня загроза правам і свободам громадян – сказав сьогодні Президент у виступі, щорічному посланні. Тож, до активної роботи! Адаме Івановичу, я готовий конкретно далі.
Так, добре, шановні колеги, ідемо за поправками. 1-ша поправка, Кармазін, не наполягає. 2-га поправка Бевза врахована. Швець не наполягає, 3-тя. Власенко, 4-та. Ні. 5-та, ні. 6-та, Яценюк. Ні. 7-ма, Міщенко. Будь ласка.
Дякую. Шановний Іване Васильовичу, дайте мені відповідь на питання. От у нас поняття "близькі особи" ми залишили так, як було у першому читанні. Так якщо його тлумачити, мається подвійне тлумачення. Чи подружжя, діти, батьки, рідні брати, сестри, дід, баба, онук, усиновлювачі, усиновлені повинні поживати разом з суб’єктами корупційних діянь, чи вони будуть здавати декларації, прийматись на роботу незалежно від того, проживають вони чи ні? Тому що всі зазначають, що таке поняття, яке у першому читанні, можна тлумачити подвійно. Я пропоную свою редакцію таким чином, щоб відокремити близькі родичі, яких я зачитав, а також інші особи, які є близькими, якщо вони проживають і ведуть спільне господарство. Тоді не буде.
Я повинен доповісти Верховній Раді, що якраз у 1 статті термін "близькі особи" ми проголосували за нього у тому варіанті, як і у першому читанні, але слова "а також" виключили. І тому я пропоную, Адаме Івановичу, ще раз тоді проголосувати, щоб затвердити ту редакцію, яку ми проголосували. І тоді буде однозначно видно, що, звичайно, тільки ті, які проживають разом з декларантом, головною фігурою. І тоді всякі двоякі тлумачення відпадуть.
Шановні колеги, послухайте, Сергію також, послухайте мене, будь ласка, уважно. Дійсно, коли ми голосували з вами, ми слова "а також" забрали і тим самим встановили, що тільки ті, хто спільно проживають. Я ж пропоную зараз повернутися до попередньої редакції і залишити слова "а також" у визначенні близьких осіб, але дати визначення членів сім’ї, тому що тут у визначенні близьких осіб близькі особи будуть мати відношення до того, що вони не мають права бути в підпорядкуванні один одного. Тобто, якщо син, дочка, батько, дід, тітка і так далі не проживає разом, то вони ніби не повинні відноситися до того, що, мовляв, можуть бути підпорядкування. Батько – начальник, а дочка – заступниця начальника. Такого бути, звичайно, ви розумієте, не може. Тому я пропоную, що залишити "близькі особи, а також", бо близькі особи по цьому закону мають відношення тільки до підпорядкованості, щоб не було кумівства при владі. А у визначенні "члени сім’ї" визначаються члени сім’ї. зараз я вам скажу на якій сторінці це. На 9-й сторінці "члени сім’ї" визначаються тільки особи, які проживають спільно. Ось члени сім’ї мають відношення до декларації. Тобто близькі родичі мають відношення до служби і тут, я думаю, буде правильно, а члени сім’ї будуть мати відношення тільки до декларації. Тобто, коли ми будемо з вами затверджувати декларацію, то ми будемо говорити, що треба буде декларувати тільки статки тих, хто проживає спільно з декларантом. Тому я пропоную піти таким шляхом. Щоб дійсно ми там, де визначаємо категорію близьких родичів слова "а також" залишити і дати додатково визначення членів сім’ї. ось прошу проголосувати за таку ідею, яка повинна пройти по всьому закону. Ще раз наголошую, близькі родичі мають підпорядкування щодо знаходження на службі і тут немає значення живе він спільно чи не живе, але батько не може бути заступником у дочки чи навпаки і так далі. А члени сім’ї - це люди, які проживають спільно і до членів сім’ї застосовується положення лише щодо декларування. Ось із таким підходом прошу погодитися. Будь ласка, Сергій Григорович Міщенко.
Дякую. Адаме Івановичу, тоді для чистоти експерименту спочатку поставте мою поправку, зрозуміло, що вона – да, а потім ви поставите свою пропозицію. Тоді це буде вірно і правильно. Хоча от те, що стосується членів сім’ї, вірно, якщо так ви зазначили, але у 12 статті немає жодної правки. Тоді повинні були внести туди про членів сім’ї. [[Шум у залі]] У 21 статтю. І до декларації те ж саме. Але в декларації зовсім інше.
Власенко, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, моя поправка покликана розширити коло оцих близьких осіб, бо вона. За нашою логікою получається так, що ми говоримо лише про родичів чиновника, а про родичів його дружини ми не говоримо. Тобто з тещею він може бути в режимі підпорядкування, і це нормально нібито. Тому я пропоную добавити частину "а також діти, батьки, рідні брати і сестри, дід, баба, онуки, усиновлювачі чи усиновлені дружини або чоловіка чиновника". Бо якщо це сестра дружини, то вона його близька родичка, і вони не можуть перебувати у режимі підпорядкування. А так, як сформульовано у нас зараз у нас визначення, тому вийде лише про родичів чиновника прямих. Навіть якщо у дружини його є син від першого шлюбу або дочка, то вони не підпадають під наше визначення. Тому що вона не є усиновленою, та дитина, але вона є, по суті, близьким родичем. Тому є пропозиція розширити цей перелік і погодитися з вашою концепцією, що вони не.
Шановні колеги, почекайте, не збивайте мене з. Князевич.
Отут питання про те, чи можемо ми чи не можемо розширювати це коло. Ми його можемо розширювати, і відповідно, конвенція дозволяє це робити і група країн ГРЕКО. З’явилося визначення близьких осіб з чинної редакції Цивільного кодексу, там цим обмежується. Звичайно, можна іти за цією логікою у зв’язку із запропонованим Власенком, і воно тут не погіршить закон, бо тут є проблема. Але цей перелік, і Сергій, напевно, погодиться, знову ж таки, не є вичерпним, бо є люди, які можуть бути, і не підпадають під це: куми, свати, тещі і так далі. Але ви їх тут не врахували. Тобто є все рівно речі, які ми законом не врегулюємо. Хоча це, що вже є в законі, – величезний плюс. Тому те, що він пропонує, можна написати, але все рівно ж це не буде вичерпним переліком. Дякую.
Шановні колеги! Таким чином, будьте уважні, я буду ставлю зараз на голосування наступні пропозиції. Першою буде ставитись пропозиція Міщенка. Другою буде ставитись пропозиція Власенка. А після того я скажу, що будемо робити далі. Я ставлю 7-му поправку Міщенка на голосування. Прошу визначатись. [[18:43:08]] За-28 Не підтримана. Я ставлю на голосування пропозицію колеги Власенка про тещу. Прошу визначатись. [[18:43:30]] За-24 А тепер я ставлю пропозицію, яка тут є і яку я озвучив: щоб на сторінці другій, де йде визначення близьких осіб, слово "а також" залишити. Це перше. Друге. Щоб погодитись із визначенням, яке дається "членів сім’ї" на дев’ятій сторінці. І по всьому тексту, там, де стосується близьких осіб. Це має відношення до перебування на службі. А те, що стосується членів сім’ї, має відношення до декларування. Хто за таку пропозицію, прошу голосувати. [[18:44:24]] За-239 Отже, ми затвердили концепцію, яка повинна пронизувати весь закон. Близькі родичі у визначенні із словом "а також" застосовуються до підпорядкованості цих осіб, а члени сім’ї – до декларування. Вибачте, близькі особи – до підпорядкованості, а члени сім’ї – до декларування. 8-ма поправка, Власенко. Наполягаєте? Вибачте, це ваша була 7-ма, 8-ма. Швець, 11-та. Не наполягаєте? 10-та, Власенко. Прошу.
Вона не врахована, Адаме Івановичу. І це питання в принципі такої юридичної техніки, оскільки пропонується замінити слова "приватний інтерес" словом "особистий інтерес". Тому що термін "приватний", як правило, має відношення до цивільних відносин, а інтерес може бути у чиновника дещо більш широким, припустимо, благодійним. І він виходить за межі цивільних відносин, і він більш чітко відображає ті обставини, про які ми говоримо. І я хотів би скористатися, в мене тут ще є 30 секунд, і відповісти одному з колег про те, що ми не можемо користуватися в антикорупційному законодавстві цивільно-правової термінології, оскільки це абсолютно різні предмети регулювання і абсолютно різний термінологічний апарат. Це так само, як ми не користуємося цивільно-правовою термінологією, припустимо, в податкових відносинах, тому що це просто різні відносини. Тому говорити, що оскільки в Цивільному кодексі перелік близьких осіб такий, то ми повинні його просто автоматично використовувати і в цьому законі це просто неправильно з точки зору теорії права. Дякую.
Але погодьтеся, що логічніше, щоб у всіх законах однаково було написано. Але краще, щоб скрізь було однаково, тоді було б нам жити легше. 10-та поправка ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[18:46:33]] За-33 Не підтримано. Швець не наполягає. Шемчук. Ні. Власенко. 16-та. Ні. Прокопчук. 17-та. Ні. Шкіль. 18-та. Я бачу, що ви тут, але ви або розмовляйте по телефону, або будьте тут. Будь ласка, Прокопчук.
Дякую. Я насамперед знову повторно звертаю увагу. В нас дуже багато в цьому законі відсилочних норм. Одні відсилають до Закону про нотаріат, інші – до Цивільного кодексу, до Податкового кодексу. Моя пропозиція зводиться до того, щоб ми поставили визначення, що таке "нематеріальні активи", і чітко дається регламентація цього. Тому що, коли не будуть враховані такі поправки, то та людина, яка безпосередньо буде працювати з цим законом, має обкласти себе як мінімум, всіма видами кодексів і всіма видами документів. І разом з цим, якщо це потрібно, з собою взяти, то і тягнути всю цю масу. Тому я вважаю, ця поправка абсолютно логічна і умісна тут.
Дякую. Я також з вами погоджуюсь, що чим менше посилань на інші закони, тим краще. Ставлю поправку 17-ту на голосування. Прошу визначатись. [[18:48:15]] За-25 Не підтримано. Шкіль, 18-та. Наполягаєте? Прошу.
Дякую, Адаме Івановичу. Я, до речі, також підтримую колегу, що тут і відсилочні норми. Я не можу зрозуміти, чому ми відхиляємо через те, що запропоноване визначення є викладене у довільній формі в статті 81 Цивільного кодексу України. Ну, це, по-перше, це суперечливо, що саме ця поправка, що саме в цій формі воно викладено. А, по-друге, я тут не можу збагнути, чому ця поправка тут не на місці. Тому що посадова особа, юридична особа, публічні. особи, які займають посади керівника та заступника керівника юридичної особи, створені. Президента органом державної влади Автономної Республіки Крим. За рахунок бюджету місцевого вони працюють, і відповідно вони мають підпадати під ті ж самі статті і нормативи цього ж закону, ніж ми будемо відсилати до Цивільного кодексу. От я не можу зрозуміти, і взагалі, щоб мені хтось пояснив, чому ми творимо закон черговий раз, щоб відсилати до Цивільного кодексу. Давайте ми все зосередимо в законі, що торкається корупції, в Законі про боротьбу з корупцією. Дякую.
Ставиться на голосування 18-та поправка. [[18:49:43]] За-23 Так, у мене завис комп’ютер. 23 – не підтримано. 19-та, Міщенко. Будь ласка.
Шановні колеги, шановний Адаме Івановичу, ми під стенограму записали в другому читанні вашу пропозицію відносно того, що нам необхідно визначити поняття "посадові особи і юридичних осіб публічного права". Про те, що ви говорили зараз, що якщо ми його не визначимо, то під це поняття "суб’єкта корупційних діянь" підпадають лікарі, культпрацівники, лікарі, вчителі і таке інше. Тому ми зараз, дійсно, якщо ми не визначимо поняття, хто ж такі посадові особи і юридичних осіб публічного права, то зрозуміло, що пів країни сяде просто. І тому я подивився, може, в іншій якійсь статі комітет відпрацював це поняття, але і в інших статтях цього немає, "суб’єкта корупційних діянь" немає. В цій статті немає. Чому відхили? Чому під стенограму це не було визначено? І тим більше, некоректно 81-шу застосовувати, там про юридичні особи говориться, Іване Васильовичу, а не про посадові особи.
Не звинувачуйте Івана Васильовича, він всього-на-всього керівник робочої групи і доповідач, працювали спільно. Шановні колеги, давайте на цьому ми трошки зосередимо увагу, що дійсно, нам потрібно знайти це визначення. Бо я вам нагадую, коли ми повертали цю статтю на повторне друге читання, то повертали саме із-за моєї пропозиції, де я пропонував знайти це визначення. Тому давайте ми спільно знайдемо це визначення, і це буде дуже позитивна робота. Зараз, зараз ми знайдемо його. Будь ласка, Князевич.
Шановні колеги, Сергій Міщенко абсолютно правий. За логікою можна було б іти абсолютно нормальним спрощеним шляхом. В 4 статті серед переліків суб’єктів треба було в дужках зробити виняток, крім працівників сфери освіти, культури і науки, і охорони здоров’я. Однак, ми цю статтю 4 не відправили на повторне друге читання і зараз ми її не можемо розглядати. Ми, звичайно, можемо закрити очі і формально, за формальними ознаками суперечності 81-ої Цивільного кодексу взагалі нічого не розглядати. Але розглядати треба, тому що, якщо ми його не розглянемо, то нам треба за логікою на повторне, ще раз на повторне друге йти або на повторне третє йти. Або тоді вже цим законом на повторне друге і 4 статтю відправляти. Маразм. Тому я пропоную, є визначення, воно справді базується на Цивільному кодексі. Але давайте в нього напишемо в дужках "крім юридичних осіб, що належать до сфери освіти, науки, культури і охорони здоров’я" і це вирішує всі питання. Я можу повністю текст тоді озвучити, який влаштує, я думаю, всіх в залі, і ця проблема буде знята вже в першій статті. Дякую.
Так. Давайте, дайте мені цей текст спочатку. Давайте обговоримо це питання. Хто бажає, запишіться. Запишіться, будь ласка. Вибачте, що ми на ньому зупинимося, бо це.
Визначення є у нас.
Бо це, бо це важливе питання. Іван Васильович, ми повернемося до вашої думки. Так, будь ласка, записалися? Да, Міщенко Сергій, прошу.
Дякую. Шановні колеги, Адаме Івановичу! Може і слушна пропозиція Руслана Князевича, але там обмежується коло тих сфер, в яких працюють майбутні, може, суб’єкти корупційних діянь. Визначати всі сфери це невірно буде. Це дуже величезний перелік цих сфер. Я пропоную своєю 19 правкою конкретно вказати, зсилаючись на Цивільний кодекс, де є поняття юридичної особи публічного права. Але ми говоримо, якщо ми зараз визначимо, що таке посадова особа юридичних осіб публічного права, де немає ні в одному законі. От зараз її можемо ми визначити. Це керівники та заступники керівників, керівники апаратів державних та комунальних підприємств, товариств та установ, що створюють розпорядчим актом Президента України, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування та входить до сфери їх управління. І все. І ні лікарі, ні вчителі, ні соцкультбут ну, не будуть причетні до поняття.
Так, Кравченко. Бевз, будь ласка.
Шановні колеги! У пункті 3 статті 4 записано: особи, які постійно або тимчасово обіймають посади, пов’язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських обов’язків. І коли ми називаємо про те, що представників освіти, культури, медицини і так далі, то мова йде тільки про тих, які виконують організаційно-розпорядчі функції. Керівник відділення в медичному закладі, він є суб’єктом, який підпадає під дію нашого закону. Просто лікарі. Директор школи є суб’єктом. А просто вчитель – ні. Нічого в цьому дивного немає. В законі ще раз пишемо, організаційно-розпорядчі функції. Все.
Єфремов, будь ласка.
Уважаемые коллеги! Порой у нас в сельскую местность выезжают и работают семьями. Если мы введем эту нормы, то мы тогда ограничим возможность работы этих людей совместно, которые специально учились для этой работы. Поэтому я поддерживаю предложение, которое высказал народный депутат Князевич, оно наиболее корректно в этой ситуации. И прошу передать слово Пеклушенко Александру Николаевичу.
Шкіль, будь ласка.
Дякую, Адаме Івановичу. Насправді, якщо ми будемо втискати у цей перелік, от пан Бевз виступив і сказав, я розумію, що є європейські норми, які говорять про те, хто у нас є керівником відділення у сільській лікарні. Ви розумієте? Хто здійснює розпорядчо-організаційні функції. Давайте ми візьмемо простого вчителя, а якщо це простий вчитель є заступник завучем є. І в сільській школі часом буває директор, завуч і три вчителя. Ми вже у сільській школі маємо двох суб’єктів потенційний [[я сподіваюсь, що так не буде]], двох суб’єктів потенційних корупційної діяльності. А виносити за дужки професії, якщо ми візьмемо лікарів, ми візьмемо інші культпросвітні, ми можемо когось не врахувати. Тому я вважаю, до речі, і моя та ж сама 18 поправка краще виясняє цю позицію. Тут не вплине ні на що, крім тільки тих суб’єктів діяльності, які можуть бути визначені, як корупціонери і все, ті, хто несуть відповідальність, а не ті, хто здійснюють її.
Зарубінський.
Шановні колеги! А чому виняток, як колега Князевич пропонує, має стосуватися лише трьох сфер. Я так зрозумів: освіта, культура і медицина. Скажіть, будь ласка, а немає подібних проблем в інших сферах. "Фізкультура і спорт" називається. Я просто зараз не можу щось ще інше подумати, бо є інші сфери, які не підпадають під ці три. Неправильна методологія, яка пропонується. Мені здається, от треба подумати над тим, що колега Міщенко говорить, можливо в дещо вдосконаленому варіанті, але не робити за винятком, бо ми зараз винятків багато маємо зробити.
Пеклушенко.
Я думаю, что очень правильно коллеги съакцентировали внимание на этом, и я благодарен коллеге Князевичу, абсолютно правильно. И добавка что касается спорта тоже правильная, поэтому я думаю, все это должно быть включено. Во-первых, потому что практически особенно в науке сколько у нас трудовых династий, где работает отец, сын и так далее. Во-вторых, на что. если мы говорим, что каждый закон на антикоррупционность должен быть, у нас с вами обязательно проверен. тк вот, если мы этого не сделаем, поработав над этой поправкой, может вспомнив еще какую-то отрасль, то вспомните мои слова. Наши правоохранители, которые работают на палки и галки первым делом выполнять этот указ пойдут в органы здравоохранения, просвещения, культуры, спорта и науки. Поэтому мы обязаны вот в существующей предложенной редакции внести изменения.
Так, Карпук.
Володимир Карпук, „Наша Україна”. Я хочу сказати, тому що. суперечка навколо медицини, освіти, тому що це ті сфери якраз сільської на селі, де практично їдуть подружжя працюючи потім створюють ці сім’ї. і найбільше це створюється якраз в цих сферах. Тому розширяти відповідно науки і так далі не потрібно. Це чітко треба так і сформулювати. Я підтримую пропозицію Руслана Князевича.
А у Князевича наука є. Так, шановні колеги, ще раз Князевичу, і будемо голосувати.
Шановні колеги, я поясню колезі Зарубінському, на чому я ґрунтував свої поправки. На тому, що такою була директива Верховної Ради, коли ми приймали рішення направити цю статтю. Я не виходив, відповідно Регламенту, за межі тієї директиви. Ну, чисто формально. Але якщо вважатиме сесійна зала дещо розширити, наприклад, працівниками фізичної культури і спорту, можна погодитися. Але не виписати ці винятки, було б, мені, злочинною просто зараз помилкою. По-перше, навіть не про село йдеться. Що в нас, в містах такого немає, що у школі працює чоловік і жінка, сім’я, і більше в них немає зарплати? І завтра жінка не буде працювати вже у школі. І де ця буде сім’я копійку ту заробляти таким важким трудом? Адже, мені здається, що ми зараз не повинні тільки на сільській місцевості, в нас це є тотальна проблема у державі, і стосується вона трьох основних сфер: лікарі, охорона здоров’я, культура і освіта. Якщо вважатиме сесійна зала, що треба добавити і іншими, то ми можемо на це піти, але зменшувати, мені здається, було б абсолютно нелогічно. Дякую.
Шановні колеги, підбиваю підсумки. [[Шум у залі]] Підбиваю підсумки, будьте уважні. Будьте уважні. Все, що ви говорили, має рацію і право на життя. Тому я пропоную записати: Посадова особа юридичної особи публічного права, особа, яка займає посаду керівника або заступника керівника юридичної особи чи її апарату, створений розпорядчим актом Президента України, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, в дужках, [[крім юридичних осіб, що належать до сфери освіти, науки, культури, охорони здоров’я та фізичної культури і спорту]] і одержує, закриті дужки, й одержує заробітну плату за рахунок державного чи місцевого бюджету, а також інші працівники цих юридичних осіб, на яких законами, або іншими нормативними актами покладено здійснення організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій. Ось в такій редакції я прошу проголосувати. Голосуємо. Зніміть голосування, будь ласка. Думка комітету. Ви не виконали вказівки Верховної Ради, а зараз пред’являєте до нас претензії. Верховна Рада направляючи першу статтю на повторне перше читання дала, повторне друге, дала вам єдине завдання, єдине, визначити посадові особи приватного права. Чому ви цього не зробили, будь ласка поясніть?
Поясняю. Але кричати не треба, Адаме Івановичу, то ви приїдете додому на дружину будете кричать. Поясняю я, що ми, дійсно, гармонізуємо все українське законодавство і для всіх пояснюємо. Ми розглядаємо першу статтю, яка називається "Визначення термінів". Ми тут не визначаємо кого притягувати до відповідальності за дії корупційні, чи лікарів, чи. Ми тут нічого, ми визначення термінів. І ми ж не можемо в термінах записати, що посадові особи у всіх є, а ось у школах получиться тоді, що зовсім немає посадових осіб? Та я тебе не питаю, ти сядь будь ласка, я тебе слухав, послухай мене! Так ось, законодавство, відповідає на всі ці питання, зачитую стаття друга, Закону України "Про державну службу" вона каже, що таке посада, що таке посадові особи, взагалі дає визначення. Далі. Стаття 2 Закону України про службу в органах місцевого самоврядування. Теж каже, що таке посадові особи місцевого самоврядування.
Шановні колеги, заспокойтесь. Я ставлю на голосування пропозицію, яку я озвучив на основі узагальнення всіх ваших пропозицій. Погодьтесь, що все те, що ви тут говорили, у цій пропозиції, яку я зачитав, враховано, вона концентрувала те, про що ми вели з вами мову. Тут і Міщенка ідеї є, і Шкіля, і Князевича, і Зарубінського, і Єфремова, всіх хто виступав, Пеклушенко і так далі, Бевз, всі хто виступав, тут є. Тому я ставлю на голосування пропозицію дати визначення посадової особи, юридичної особи публічного права так як я зачитав. Прошу голосувати. [[19:04:53]] За-276 Дякую. Іване Васильовичу, вибачте, ви також праві. Але знову ж ми повертаємось до думки, що, дійсно, не треба буде обкладатися десятками законів, щоб шукати, що ж це таке посадова особа публічного права. Ми тут у цьому законі дали визначення, бо в законі дуже багато є про цих осіб. І щоб не шукати, що це таке, ось будь ласка, в першій статті, де даються визначення, ми з вами дали. Повірте, ми його не погіршили, ми його тільки поліпшили. Таким чином поправка 21-ша Бевза, яка врахована, ми вже її підтвердили щодо членів сім’ї. І я ставлю на голосування з урахуванням того, про що ми з вами говорили, про прийняття в такій редакції статті 1, де дається визначення термінів. Прошу голосувати. [[19:05:57]] За-282 Дякую, 282, стаття прийнята. Так, тепер ми переходимо до 11 статті "Спеціальна перевірка щодо осіб, які претендують на зайняття посад, пов’язаних з виконанням функцій держави, або місцевого самоврядування". Джоджика немає. Кармазін 27-ма. Вибачте, вас прикрив член молодіжного руху нашого. Прошу.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановний Адаме Івановичу! Ну я, насамперед, хочу звернути увагу всього залу, що сьогодні ми є свідками того, що члени парламентської більшості, дуже часто висловлюючись стосовно якості тієї статті, яку ми тільки що розглядали, по суті говорять словами, які декілька тижнів назад говорила опозиція. Про те, що законопроект у цьому виконанні не є інструментом боротьби з корупцією, а є інструментом встановлення тоталітарного режиму в державі, в першу чергу через контроль вчителів, лікарів і працівників культури. Тому я хочу, я позитивно сприймаю оцю зміну позиції представників більшості і в такий спосіб хочу звернути увагу їхню на недопустимість прийняття цього законопроекту в такій редакції і закликаю їх схаменутися. Дякую.
Дякую, Ярославе Івановичу, але заради справедливості, саме завдяки наполяганню більшості 1 стаття була направлена на повторне друге читання, щоб дати ті визначення, які ми сьогодні дали. Так що це була і воля, і в першу чергу воля більшості, бо ви знаєте, хто голосує і забезпечує голосування. Не наполягає, я так зрозумів, на голосуванні. Кармазін, 27-ма, будь ласка. Я про Джоджика.
Юрій Кармазін. Шановний Адаме Івановичу, от я дивлюся, слухаю і думаю. Мало того, що тільки статті винесли, бо в інших статтях дурниць не менше ніж в цих, а ви бачите, скільки треба для обговорення. Ви і час вибрали – 19.08, щоб взяти на ізмор всіх. Всіх не можна взяти на ізмор. Але ще й голосування проводиться в порушення статті 84 Конституції, тобто за інших осіб. Я не думаю, що так сьогодні вчив більшість чи когось іншого Президент. Він казав про дотримання Конституції. А моя поправка стосується того, що оскільки виборці повинні знати, що до кандидатів інформація, яка б не давала їм права обиратись на посаду, слова "крім кандидатів на пост Президента України, кандидатів у народні депутати України, кандидатів у депутати Верховної Ради АРК, місцевих рад та на посади сільських, селищних, сільських голів" виключити. Мають все знати наші виборці, тому ця перевірка має проводитись.
Да, це в Законі "Про вибори" ми запишемо. Ставлю 27-му на голосування, прошу визначатись. [[19:09:26]] За-12 28-ма, Власенко, будь ласка.
Дякую, Адаме Івановичу. Просто коли ми так приймаємо закон у такому поспіху, завжди вклинюються якісь неточності або навіть суперечності. Якщо ми уважно прочитаємо частину пергу статті 11, вона звучить таким чином: "Стосовно осіб, які претендують на зайняття посад зазначених у пункті 1 частини першої статті 4 цього закону, крім кандидатів на пост президента, народних депутатів і так далі, проводиться спеціальна перевірка". Тобто її можна витлумачити таким чином, що нібито щодо кандидатів перевірка не проводиться. Однак, якщо ми з вами подивимось цей же закон, але пункт6 частини третьої цієї статті, то у нас там є мова про те, що у нас спеціальна перевірка проводиться все одно. Її треба проводити, тому що, я погоджуюсь з аргументацією колеги Кармазіна, можливо, воно буде визначено спеціальним законом, питань нема з цим. Але якщо ми говоримо про те, що ми виключаємо тут із дужок цих людей, то тоді буде означати, що взагалі щодо них не може бути проведено жодної перевірки.
Шановні колеги! Я нагадую нашу розмову, коли ми приймали у другому читанні. Якраз ми і говорили про те, що ми забрали право Центральної виборчої комісії займатися спецперевірками. А якщо ми будемо записувати, що кандидати в депутати перевіряються, це буде хто перевіряти? Центральна виборча комісія. І Центральна виборча комісія буде мати право перевірити і сказати: "О ні, Іванов, ти не годишся в депутати". Тому ми забрали, щоб не було проблем. А те, що пов’язано для виборців, виборці добре знатимуть. Але ми 27-му голосували і 28-му, вона така сама, нема необхідності голосувати. 29-та, Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановний Адаме Івановичу, я все-таки від вас як від головуючого, сьогодні Благовіщеня, я ні чим не хочу вас розстроїти, але вимагаю від вас заблокувати картки відсутніх депутатів. Картки тих депутатів, хто не розписався на вечірньому засіданні сьогодні, біля столів реєстрації зараз голосують, як мені повідомили. Це не є нормально. Це, Адам Іванович. якщо хочете знати, уже сьогодні на вас треба буде складати протокол про корупцію. Бо ви не вживаєте заходів для, і покриваєте тих, хто зараз залазить в тому числі в бюджет, бо їм буде нарахована заробітна плата. Тому, Адаме Івановичу, я застерігаю вас, що це ви ставите під сумнів взагалі прийняття всього закону. Я розумію, що треба, сказала партія, - треба сьогодні зробити, але треба совість мати. 29 поправка передбачає, щоб внесли ми зміни до слів "крім випадків, встановлених законом" замінили словами "в порядку, передбаченого законом". Бо получається, що організація.
Дякую, Юрію Анатолійовичу. Я повідомляю благую весть, що відповідно до Регламенту в головуючого немає права заблокувати картки, бо такого технічного способу, як блокування карток, крім того, що ми, ви інколи робите, що гнізда блокуєте, у головуючого немає. І ті гнізда блокувати я не маю права. 29-та ставиться на голосування. [[19:13:13]] За-13 Не підтримано. 30-та поправка Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановний Адаме Івановичу, от навіть зараз цікавляться представники засобів масової інформації, скільки ще ми будемо отут знущатися над людьми і таким чином приймати закони, коли порожній зал. Ви повідомте суспільству, щоб було відомо скільки і повідомте, порахуйте тоді, можливо, в ваші обов’язки входить порахувати людей. А я пропоную абзац, в 30 поправці, абзац вважати частиною третьою і викласти в такій редакції "організація проведення спеціальної перевірки покладається, крім випадків, установлених законом, на керівника, заступника керівника органу державної влади, органу місцевого самоврядування, на зайняття посади в якому претендує особа. І, шановний Адам Іванович, коли ми говоримо про Регламент, то я хотів би, щоб ви, давайте забезпечимо пряму норму Конституції. Вона прямої дії, 84-та, нагадую вам, частина третя. Там написано "голосування на засіданнях здійснюється народним депутатом України особисто".
Ви абсолютно праві. Є така норма в Конституції, але в жодному законі, включаючи Регламент, не написано як головуючий має це забезпечити. 30-та голосується поправка. Прошу визначитись. [[19:14:51]] За-12 Джоджик, 31-ша.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановні колеги, всі ми були свідками того, як сьогодні зранку Президент привітав і зал, і весь український народ з великим християнським святом. Безумовно, в християнських традиціях, в тому числі під час такого свята, зустрітися в колі сім’ї, поговорити про добрі справи. Сьогодні ми є свідками того, як в святковий день по завершенню робочого часу ми працюємо над документом, який може мати виняткове значення для майбутньої української і держави, і демократії, і України як такої. Тому я те, що як поспіхом пробується, проштовхнути цей закон, який, ще раз наголошую на тому, не є законом про боротьбу з корупцією, а законом для встановлення тоталітарного режиму. І розгляд його в такий спосіб у велике християнське свято є способом як утаїти від суспільства а що ж реально приймаємо ми в цьому законопроекті.
Так, 31-ша голосується. [[19:16:21]] За-4 Шановні колеги! Право народних депутатів, які внесли поправки, наполягати і ми їх будемо розглядати і голосувати. Але ще раз повторюю, ці поправки вже при розгляді законопроекту в другому читанні розглядались. 11 статтю ми направили на повторне друге читання лише із-за одного, - щоб сказати, що декларацію визначає закон. І ми саме сьогодні з вами маємо визначити цю декларацію. Все інше ми розглядали і відхилили. Тому я звертаюсь до вас, шановні колеги, хто вніс, якщо ви наполягаєте, ви будете виступати і будемо голосувати. Але дослухайтесь до того, чому ми її направили на повторне. Щоб визначити законом, що законом, а не Мінфіном визначається декларування. Будь ласка, Власенко, 32-га.
Дякую, Адаме Івановичу. Я до вас дослухався и хочу зазначити наступне, що ця стаття говорить про те, що перевірки підлягають всі кандидати на всі посади чиновників. При цьому знов-таки ця ж стаття говорить про те, що організацію проведення такої спеціальної перевірки покладається на керівника або заступника керівника органу державної влади, органи місцевого самоврядування, на зайняття посади в якому претендує особа, крім випадків, встановлених законом. При цьому ця стаття абсолютно не вирішує питання, хто організовує проведення перевірки щодо самого кандидата на посаду керівника цього органу. І саме цю прогалину. де таке записано, що вищестоящий керівник? Не записано це. Нема. Це прогалина. Тому я й пропоную її ліквідувати, сказавши про те, що спеціальна перевірка осіб, що претендують на посади керівників, заступників керівників органів державної влади або місцевого самоврядування інших органів самоорганізації підприємств тощо проводяться спеціальними уповноваженими суб’єктами у сфері протидії корупції, тобто для того, щоб цю прогалину просто закрити, бо вона існує.
Мабуть, ви праві. Але якщо я не помиляюся, є якісь нормативні акти, які визначають, що всі посадовці, які йдуть на посади там керівників державних адміністрацій, міністерств, відомств і так далі проходять такі перевірки. Ставиться 32-га на голосування. [[19:18:53]] За-17 От мені Міщенко допоміг, що в Законі про державну службу той який дій, який ми приймає ці положення є. Так, Джоджик, 35-та. Будете? 33-тя? 33-тя. Пилипенка немає, вона відхилена. "Організація спеціальної перевірки щодо кандидатів на посаду судді здійснюється Вищою кваліфікаційною комісією суддів України". Так: "Участь Вищої кваліфікаційної комісії суддів України у проведенні спеціальної перевірки щодо кандидатів на посаду судді, передбачено пунктом три частини першої статті 66 Закону України "Про судоустрій і статус суддів". Тобто тут я абсолютно не бачу необхідності засмічувати, вибачте, закон. Це все передбачено, тому не треба повторювати, Михайло Васильовичу. Погодьтеся, що комітет поступив правильно. Це передбачено в іншому законі, навіщо сюди тягнути? Тим більше, що чим менше в законі написано, тим краще, бо є спеціальний Закон "Про судоустрій". Так, будь ласка. [[Шум у залі]] Да? З цього приводу? Будь ласка, Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, шановний Адаме Івановичу! От там, де ми про суддів говоримо, я хотів би, щоб ви мали на увазі, що потрібна перевірка, і це мають робити не керівники їхні. Один малесенький приклад: голова Апеляційного суду Харківської області, замисліться, будь ласка, Бородін Михайло Михайлович, виявився громадянином Російської Федерації! І з лютого місяця я вимагаю притягнути до відповідальності його у Генерального прокурора. З лютого місяця! А ми говоримо! І там і майно є, там нерухомість, а всі сидять, мовчать, ніхто не. Мухи не літають! А ми хочемо тут складати протокол. По кому нам Служба безпеки складала протоколи? Іноземці керують судами в найбільших регіонах країни! Уже б по цьому приводу уже б стояло питання про відставку тут я не знаю кого, і Прем’єр, всі пішли б у відставку, якби в нормальній країні, а у нас це є. Тому давайте так не будемо відкидати, що в іншому законі. Давайте вже якщо комплексний закон, то передбачати все, Адаме Івановичу.
Князевич.
Адаме Івановичу! Цю проблему можна вирішити в тому випадку, якщо ми останнє слово, тобто крім випадків встановлених законів, виправимо на окрім випадків встановлених законами. І тоді це поглинатиме не тільки цей закон, а і той закон про який ви кажете, про статус суддів. Бо якщо цього не зробити, то цей закон буде тоді суперечити тому закону, а оскільки ми говоримо про винятки, то якраз винятки врегульовуються іншими законами.
Руслане, але погодьтеся, тут не сказано цим законом, сказано образно законом і це правильно, юридично Власенко мене підтримує, "законом", а не "цим законом", тобто будь-яким законом. Вибачте. З 33-ю розібрались. 35-та, Джоджик. Не наполягає. Ні? 36-та, 37-ма, 38-ма враховані. Власенко, 39-та. Ні? Вернидубов, враховано. Коновалюк. Джоджик, 42-га, будь ласка.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановний Адаме Івановичу! Ми сьогодні є свідками того як при розгляді, особливо, першої статті ми дуже часто були свідками того як представники більшості в тому числі, говорили словами опозиції і під час того стану справ, який був в попередньому обговоренні цього законопроекту. Таким чином, за цей період прийшло усвідомлення всіх тих ризиків для української держави, якщо буде прийнятий закон в цій редакції. Тому я, оскільки цей пункт є принциповим, це стаття 42. поправка передбачає встановлення достовірності інформації про майно та її вартість, доходи та витрати не тільки у відповідного посадовця, а і у близьких їй осіб. Це принципова поправка, оскільки є можливість ще раз поставити її на голосування. І у зв’язку з тим, що ми бачили як в першій статті була зміна позицій більшості.
Дякую, Ярославе Івановичу. Ви маєте право на поправку і вона логічна, але ви бачите, що є рішення Конституційного Суду. Я ставлю 42-гу поправку на голосування, прошу визначатися. [[19:23:59]] За-3 Власенко, 44-та.
Шановний Адаме Івановичу, моя поправка практично ідентична поправці колеги Джоджика, але на ваш захід щодо рішення Конституційного Суду мушу відреагувати і зазначити наступне. По-перше, немає такого рішення Конституційного Суду. Це перше. Рішення, на яке іде посилання, Конституційний Суд визнав неконституційною норму закону, який скасовано. Відповідно, немає предмету регулювання Конституційним Судом, це перше. У нас непоодинокі є випадки, коли Конституційний Суд змінює свої правові позиції і нічого йому за це не буває. Тому не треба посилатися тут на рішення Конституційного Суду, яке давало визначення відповідності чи не відповідності Конституції, норми, я кажу ще раз, яка належала до закону, який вже скасований. Тому я прошу це питання проголосувати. Дякую, Адам Іванович.
Шановні колеги, давайте ми дослухаємось до того, що ми голосували при першій статті. І тому іншого я вже не буду ставити на голосування. У першій статті ми проголосували про близьких родичів і сказали, чого це стосується. І проголосували членів сім’ї, що це стосується декларування тобто скрізь, де йдеться про декларування, буде записано "члени сім’ї" і ніякі ні родичі, ні далекі, ні близькі, а будуть "члени сім’ї" по всьому закону. Скрізь, де стосується підпорядкування по роботі, буде термін "близькі родичі". Тому, будь ласка, іншого ми не будемо голосувати вже і не ображайтесь, я ваших пропозицій не ставитиму на голосування, тому що ми вже їх проголосували. Так що все те, що стосується, ось тут я бачу Власенка і наступні 39-та – те ж саме. Так, зараз, почекайте. 42-га, ми говорили. 44-та. 46-та, те ж саме. 47-ма, те саме, про що я говорю. Будь ласка, Власенко, 47-ма.
Дякую, Адаме Івановичу! У нас в цьому законі, чергова логічна якась прогалина, бо ми говоримо про те, що спеціальній перевірці не повинні підлягати, там не знаю, родичі, близькі особи, чи хтось іще, тому що ніби то це порушує їх конституційні права. При цьому, ми дані по цих людях в декларацію включаємо. Який тоді сенс в цьому, якщо ці дані навіть неможливо перевірити під час спец. перевірки? Де логіка? Або треба проводити і спец. перевірку по тих людях, щоб підтвердити будь які дані, які внесені в декларацію, або не включати ці дані в декларацію. Бо немає сенсу в тих цифрах і в тих рядках, які навіть є в запропонованій декларації зараз.
Є дуже проста логіка. Якщо ми даємо право перевіряти достовірність заповненої декларації, то кожна цифра в декларації підлягає перевірці, а там є декларування і членів сім’ї. ось і дається право, дається право перевірити достовірність. 47-ма ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[19:27:45]] За-15 Не підтримано. Так, 51-ша, А? 49-та? Так. Слова "стану здоров’я" виключити. 49-та і така ж 50-та. Князевич, прошу.
Адаме Івановичу, пригадуєте, про що йшла мова? Я наполягав, але оскільки це є вимога ГРЕКО, ми залишили. Але я звертаю вашу увагу, що тут іде мова про спеціальні хвороби, тобто про інфекційні хвороби, про хронічні хвороби, а не будь-які. Я як приклад називав, що якщо в людини геморой, то це не означає, що він не може на робочому місці сидіти, щоб це стало підставою для звільнення його з роботи. І в зв’язку з цим треба вже доручити відповідно Кабінету Міністрів розробити спеціальну довідку Міністерства охорони здоров’я, яка буде визначати такий перелік. Якщо ми це не можемо зробити і це буде сфера для зловживання, то я би пропонував зараз вилучити "стан здоров’я". Бо як на мене, "стан здоров’я" – це оціночна річ. І комусь може не подобатися те, що вважається нормальним. І на цій підставі людина буде позбавлена права на робоче місце. Дякую.
Справа в тому, що, якщо не хочуть взяти, то не візьмуть і без перевірок. Це перше. Це перше. А друге, ну, давайте погодимося, що стан здоров’я, особливо те, що біля чуба, особливо треба перевіряти, щоб не було. Я думаю, що тут ми нічого, тим більше, що це. [[Шум у залі]] Я ставлю на голосування. Прошу визначатися, 49-та і 50-та. [[19:29:44]] За-221 Залишається. Повірте, нічого тут, і, дійсно, я підтримую колегу Князевича, що треба, щоб розробили так методику, що не так, що хто хоче, пише довідку. І я думаю, що коли ми приймемо законопроект, то дійсно Кабмін для Міністерства охорони здоров’я розробить таку довідку. Але те, що треба перевіряти, ну, погодьтеся. Да, зараз, зараз, зараз. Коли будемо в цілому статтю голосувати. Вашої поправки ж немає ще. Так, Кармазін, перевірка відомостей щодо, ну, ми вже це визначили, визначили по здоров’ю. ми визначили про те, що підпункт про охорону здоров’я виключити. Ми проголосували. 51-ша, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, дуже погано, що ми зараз, визначаючи такі речі, а тут мова йде, мої пропозиції, про те, щоб вилучили цей пункт. А там і стан здоров’я, освіта, бо ви ж всі берете документи, все у вас є, наявність наукового ступеня, вченого звання, підвищення кваліфікації. Яка може бути спеціальна перевірка щодо цього? Я вас запитую, яка? Ніяка. Тобто весь пункт, він не носить ніякого навантаження. І потім зайве оціночне судження, яке хтось буде давати. Ну, наприклад, наприклад, здатність забути якусь столицю якоїсь держави. Це що? Анемія, скажуть. Та ні, просто забула людина. А ми вже будемо говорити, зразу давайте відстороняти від посади в порядку імпічменту, тому що за станом здоров’я хтось не може виконувати обов’язки. Очевидно, це буде неправильно. Через те отам, що було 221 голос, давайте добавимо і цей пункт взагалі виключимо. Я прошу підтримати.
Дуже добре. Але скільки дипломів не відповідає тому, що не має людина освіти? Про вищу освіту. Скільки дипломів, вчених ступенів і так далі, і тому подібне? Ну, давайте ж будемо серйозними людьми, Юрій Анатолійович. Чи ви хочете покривати? У вас же ж, я знаю, немає навчального закладу, який на цьому щось має. То чому ви покриваєте це? Пригадуєте справу, якою ми тут з вами займалися? Репліка буде. Ми це вже проголосували, да. Ми це вже проголосували. Не повертаємося. Так. Далі. Далі. 101-ша? Зараз, зараз. Власенко, 56-та.
Дякую, Адаме Івановичу! Мова знову йде про те, що ми говоримо про те, що у нас встановлено відповідальність за подання неправдивих даних під час проведення спеціальної перевірки. Якщо навіть будуть перевірятися дані декларації, то в цій редакції, як зараз написано, то чиновник не буде відповідати за те, що щось неправильно записано в декларації в частині його родичів. Тоді знов який сенс це писати, який сенс заповнювати декларацію в частині близьких осіб, якщо за це нема ніякої відповідальності за неправильне заповнення цього розділу. Тому я і пропоную додати, після слів "про себе", додати "та близьких осіб". І тоді буде зрозуміло, що якщо в декларації, припустимо, є неправильні дані, то чиновник не буде призначений на посаду в принципі. А по інакшому це буде просто профанація заповнення тої частини, яка пов’язана з доходами і витратами родичів, бо нема жодної відповідальності за те, що там неправильно, навіть якщо свідомо неправильно, заповнити, нічого не буде кандидатам на посаду чиновника.
Дякую. Ви праві, але немає визначення "близьких осіб", ми дали визначення "близькі родичі". Ставлю 56-ту на голосування, прошу визначатися. [[19:34:03]] За-18 Не підтримана. 59-та, Міщенко. Не наполягає?
Ні, наполягаю, наполягаю. Дякую. Адаме Івановичу, от зверніть увагу, на підтвердження моєї 59-ї правки про те, що порядок організації і проведення спеціальної перевірки може встановлюватися тільки законом. Не може Президент затверджувати такий порядок. От дивіться, знову зауваження юридичного управління. Першим пунктом що стоїть? Що це антиконституційна норма, яка не враховує приписи статті 106 та п’ять рішень Конституційного Суду. Ми знову наражаємося на те, що після прийняття цього закону буде подання в Конституційний Суд і це положення буде визначено неконституційним. Я що пропоную? Я впевнений в тому, що такий порядок в Адміністрації Президента вже розроблений. Ну чому зараз швидко не подати по ініціативі Президента цей закон, це порядок замість пунктів, назвати статтями, незалежно від того, що це президентський, ми його проголосуємо "за", за цей порядок. Навіщо ми ламаємо на такому рішенні списи? Тим більше по всім трьом зауваженням це червоною ниткою проходить.
Ставиться 59-Та на голосування. [[19:35:37]] За-18 Не підтримана. До 57-ї пропонують повернутися, комітет відхилив, що встановлення за результатами спеціальної перевірки факту подання претендентом на посаду неправдивих відомостей про себе має наслідком відмову у призначенні обранні на посаду. Про встановлення такого факту також протягом трьох робочих днів повідомляються правоохоронні органи для реагування. ІванЕ ВасильовичУ, чому комітет не врахував?
Тому що все це є.
Є далі, да? Будь ласка, Бевз.
Читаю дослівно пункт 3 статті 11: "В разі встановлення за результатами спеціальної перевірки факту подання претендентом на посаду неправдивих відомостей [[далі по тексту]] йому відмовляють у посаді". Чиста редакційна ситуація. Чого ми обговорюємо, давайте читати закон.
Михайло Васильович, ви зрозуміли, вона в іншому місті є, тобто комітет поступив правильно. Міщенко, 60-Та. Ми вже проголосували "встановлено законом". Міщенко, будь ласка.
Дякую. Я зрозумів, аргументації не було на те. що я сказав, тому що воно безспірне, ніякого питання немає у тому, що це антиконституційна буде норма. Але, Адаме Івановичу, у мене є пропозиція на те, що відносно стану здоров’я. ви вірно сказали, що повинно розробити Міністерство охорони здоров’я таку довідку. Давайте ми запишемо про це в Прикінцевих положеннях: зобов’язати Міністерство охорони здоров’я розробити таку-то довідку. і все, ми вирішимо питання по. стан здоров’я.
Підійдемо до Прикінцевих, будемо говорити. 61-ша, те саме. 62-га. Юрію Анатолійовичу, подивіться, будь ласка, Регламент. Якщо проголосована поправка, яка не одержала підтримки, то наступні поправки такого змісту не обговорюються і не голосуються. Тому вибачте. [[Шум у залі]] Ще раз повторюю, ми тільки що голосували поправку 59-у Міщенка: порядок організації проведення спеціальної перевірки встановлюються спеціальним законом. Кармазін: порядок організації проведення спеціальної перевірки затверджується законом. Це одне і те саме. Встановлюється. [[Шум у залі]] Хто за те. щоб надати слово Кармазіну? [[Шум у залі]] У мене є Регламент! Його була перша проголосована. [[19:38:16]] За-7 Юрій Анатолійович, я дію за Регламентом. 62-га Власенка. Те саме. Так, Кармазін, 67-ма. от, будь ласка, по 67-й ви можете аргументувати.
Юрій Кармазін. Я нагадую, що зараз на годиннику 19 годин 38 хвилин. В протиконституційний спосіб відбувається знову гвалтування, Адаме Івановичу. Я нагадую вам, що 92-га стаття Конституції передбачає, що виключно законами визначаються права і свободи людини, ніякими указами Президента. Там цього немає! Що ви підміняєте? Для чого пересмикуєте Конституцію? І зараз тут говорите "доцільність"! Дасте ви мені чи не дасте, Адам Іванович! Мені український народ дав слово, а не ви. Через це я прошу дотримуватися прав народних депутатів, передбачених Конституцією, принаймні, тих, хто тут присутній. Бо поки тут інші права використовуються пока. Порядок організації проведення спеціальної перевірки, особливості проведення, я редакцію даю, щодо кандидатів на пост Президента, кандидатів у народні депутати і так далі, на посади сільських [[селищних]], міських голів встановлюється законом. Я.
Дякую, Юрію Анатолійовичу. Вам надано право народом, але перший чоловік Адам, керуючись Регламентом, у вас це право забирає. 67-ма голосується, прошу. [[Шум у залі]] Оце вже – питання! [[19:40:10]] За-14 Так, 14, не підтримано. Князевич не наполягає. 60-та. "Згоду близьких осіб на проведення." Так. Бевз, враховано. Шкіль і Міщенко. До 71-ї? Будь ласка. Вона врахована. А! Да, будь ласка.
Мова йде про те, що тут врахована ідея, згідно з якою зараз форму декларації буде встановлювати закон, а не Мінфін разом з Мінюстом. Але йде мова не про форму, а про зразок. Зразок – це коли форма вже заповнена і написано слово "зразок". А форма – це коли пустографки. І тут йде мова якраз про форму, і з цим погоджується Міністерство юстиції. Тому я би дуже просив і всюди по тексту слово "зразок", що додається до цього закону зміни на слово "форму" так як ми давали директиви під час другого читання.
Дякую. Давайте погодимося і проголосуємо, що там, де "зразок", замінити словом "формою", що додається до цього закону. І там, де ми будемо затверджувати, то не зразок, а форму. Прошу проголосувати. Голосуємо. Опозиція підтримує. [[19:41:35]] За-269 Тобто ми уточнили поправку Бевза. Він виконав те, заради чого, ще раз наголошую, ми направляли цю статтю на повторне друге. Що не Мінфін встановлює, а встановлює закон, але не зразок, а формою. Князевич, 76-та, не наполягає. Яка? 77-ма. Шоста, будь ласка. Князевич.
76-та. Це якраз про те, що говорив Міщенко, про те, що форму, відповідно медичної довідки має затверджувати Міністерство охорони здоров’я. То може, Адаме Івановичу.
Будь ласка, продовжуйте.
Тому, зважаючи на це, я все ж таки наполягаю на тому, що повинна мова йти про перевірки на психічні захворювання, там неврологічні, інфекційні, а не будь-які звичайні захворювання і це дуже важливо. І нехай Міністерство охорони здоров’я це врахує.
Добре. 77-ма, шановні колеги, не можемо ми голосувати 77-му, бо ми вже її голосували. Це про перевірку стану здоров’я. Пилипенко не наполягає. Вернидубов, врахована. Коновалюк. Власенко. 83-тя. Будь ласка.
Адаме Івановичу, я не буду наполягати на цій поправці. Але я просив би, якщо у нас виникає ситуація, коли декілька поправок з одного і того самого питання, якщо декілька поправок з одного того самого питання, надавайте, будь ласка, слово всім, якщо можливо. Дякую.
Дякую. Давайте будемо, дійсно, якщо з одного питання, оскільки ми більше не переголосуємо, щоб не ображалися, бо може в кожного бути аргументація. Слушна пропозиція, слушна. 79-та, вона редакційна. Михайло Васильович, не наполягайте, вона не несе принципове навантаження, абсолютно не несе, от почитайте. Таким чином, шановні колеги, ми пройшли 11 статтю і, я ще раз наголошую, що комітет врахував у поправці Бевза із уточненням колеги Князевича, ми врахували доручення, яке направляли, цю статтю, заради чого ця стаття направлялася на повторне друге читання. Тому з урахуванням того, що ми проголосували, я ставлю на голосування 11 статтю. Прошу голосувати. [[19:44:30]] За-268 11 стаття, головна суть якого зводиться, що ні міністерства, а закон встановлює форму декларації і заповнення її встановлюється законом, ми врахували. 12 стаття. "Фінансовий контроль". Тут, нагадую, 12 статтю ми направили на повторне друге читання для того, щоб затвердити форму декларації. Так, Кожем’якін, 95-та, не наполягає. Шановні колеги, якщо ви не заперечуєте, можливо ми одразу перейдемо до затвердження форми декларації? Ні? Є певні уточнення? Так, будь ласка, Іване Васильовичу, зараз-зараз. До якої поправка?
Шановні друзі, це не поправка, а до форми декларації.
Ні, ми ще до декларації не дійшли, я поки що дивлюсь по поправках. Міщенко, будь ласка.
Дякую. Адаме Івановичу, от в мене 99-та поправка.
Яка?
99-та.
Добре.
Але якщо ми вже проголосували по членам сім’ї, то було б логічно, зрозуміло, що в першому пункті статті 12, що особи зазначені подають декларацію та члени сім’ї.
Ні, члени сім’ї не подають декларації. Подає особа, а в цій декларації є і "члени сім’ї" тобто не вони подають, ви зрозуміли. Так хто ще із колег до текстового, крім форми, має зауваження? Будь ласка, Бевз.
Адаме Івановичу, я вибачаюсь, я просив би колег повернутися до моєї поправки 88. Оскільки ми врахували пропозицію Князевича в частині того, що не "за зразком", а "за формою", просто я просив би врахувати.
Валерію Ананійовичу, дякую. Але, коли ми проголосували, я наголосив, що по всьому закону замість "зразка" буде "форма". Тобто ми це враховуємо. Так, ще які до. 119-та? 119-та. Дивимося, що в 119-й? Пилипенко. Слова "голова судів", так. Знову ж таки, Михайло Васильовичу, погодьтеся, що тут є в іншому законі про судоустрій. Тобто не треба нагромаджувати. Вона не несе принципове навантаження. Воно враховане в іншому законі. Так, ще які поправки? 116-та, будь ласка. 116-та поправка, Джоджик. Так, будь ласка, мікрофон.
Ярослав Джоджик, Українська народна Партія. Шановні колеги, ну, ми все-таки відчули певну зміну позиції більшості стосовно окремих положень даного законопроекту. І тому ми повинні використовувати кожну можливість для того, щоби хоч трошки покращити якість цього законопроекту. Тому, очевидно, що якщо ми зараз розглядаємо статтю, яка регулює порядок оприлюднення відомостей про майно, доходи і витрати найбільш високопосадовців нашої держави, надзвичайно важливо, щоби ця інформація дійсно реально була публічною і відкритою. Тому суть моєї пропозиції полягала в тому, щоби не тільки в офіційному друкованому засобі масової інформації, а також на офіційному веб-сайті Головного управління державної служби і на офіційних веб-сайтах органів місцевої влади і державного управління. Тому попрошу підтримати цю поправку і в такий спосіб хоч підсилити цей законопроект. Дякую.
116-та ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[19:49:02]] За-148 Не враховано. Так, яка наступна поправка? Яка? Ні, до триста ще далеко. 126-та. Так. Вона врахована. Будь ласка, Князевич.
Шановні колеги, тут йде мова про те, що частково врахована ця поправка. Про що йде мова? Тут редакційне уточнення. Йде мова про порядок зберігання і використання відомостей, передбачених частинами першою, третьою цієї статті і написано, що затверджується Кабінетом Міністрів України, а врахована також поправка про те, що з урахуванням вимог, встановлених законом. Оскільки в нас немає ніде в нормотворчій практиці поняття "з урахуванням вимог", а є всюди поняття "відповідно до вимог, встановлених законом", то я думаю, що нам треба і тут, я думаю, що Міністерство юстиції підтримає, дотримуватись загальної канви, щоб ми не утворили нововведень в українському нормотворенні.
Є пропозиція погодитись без голосування, що по всьому тексту саме враховувати таку термінологію. Це термінологічне поняття, я тут не бачу необхідності голосувати. Термінологічно. Це при остаточному юридичному редагуванні. Ще які до цієї.
134-та. 132-га, Джоджик, будь ласка.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановні колеги! Я все-таки прошу, Адаме Івановичу, 116-та поправка. Я, скажімо так, можливо, ну, так, оскільки дуже така спішна ситуація, її не в повній мірі аргументував. Тому, коли Михайло Васильович впевнено підняв руку, а це значить, що помінялася думка більшості з цього питання, не всі депутати з більшості зуміли проголосувати. Тому я переконливо прошу вас повернуся до цієї 116-ї поправки. Вона дійсно суттєво може покращити якість цього законопроекту. І я прошу Михайла Васильовича бути послідовним. Дякую. Вона не врахована.
Ярославе Івановичу, Ярославе Івановичу, я поясню ситуацію. Він махнув рукою, тому що думав, що треба підтвердити, що вона врахована. А зараз, якщо ми почнемо голосувати, то й тих голосі не буде, які ви набрали. Хто за те, щоб повернутися до 116-ї, прошу визначатись. [[19:51:58]] За-16 Так, 113-та? Зараз, Юрію Анатолійовичу, 113-та, дивимося. Да, Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Я пропоную частину другу викласти в такій редакції. «Відомості про майно, доходи, витрати, зобов’язання фінансового характеру за минулий рік Президента України, Голови Верховної Ради, народних депутатів, Прем’єр-міністра, членів Кабінету Міністрів, Голови та суддів Конституційного Суду, Голови та суддів Верховного Суду, голів та суддів вищих спеціалізованих судів України, Генерального прокурора України та його заступників, голови Національного банку, голови Рахункової палати, голови та членів Вищої ради юстиції, членів ЦВК, Уповноваженого Верховної Ради з прав людини, голови та членів Вищої кваліфкомісії суддів, керівників інших державної влади та їх заступників, членів колегіальних органів державної влади, керівників органів місцевого самоврядування та їх заступників. Без указування конкретних адрес проживання цих осіб, а також місця розташування майна, що їм належить, підлягають щорічному оприлюдненню на офіційних веб-сайтах органів державної влади України, де працюють ці особи, або які забезпечують їхню діяльність. Ви знаєте, що нам як.
Дякую. Взагалі тут я не бачу нічого такого, щоб не підтримати, ставлю на голосування. Юрію Анатолійович, ви бачите? ([[Шум у залі]]) [[19:53:42]] За-13 134. Зараз, вибачте, Сергію. Юрію Анатолійовичу, ви абсолютно праві, що про відкритість, коли ми дійдемо до 9 травня, то нас будуть це питати, так ми відсилали би, що читайте на сайті, ну, але ж бачите. 104-та, будь ласка.
Дякую. 134-та поправка. Адаме Івановичу, дивіться, коли ми першу статтю, пункт 1 статті 12 доповнили, що особа, яка вже працює, подає декларацію за формою, яка встановлюється законом, а у п’ятому цього немає. Він подає декларацію. А яку декларацію особа, яка претендує на заняття? Логічно було б доповнити, що за формою, що встановлена цим законом. А просто яку декларацію він подає?
134-та голосується. [[19:55:01]] За-16 Не підтримана. 137-ма Кармазіна, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! У поправці 137-й я пропоную доповнити статтю новою частиною такого змісту: "Невиконання особами, що зазначені у частині першій цієї статті, вимог щодо дати і обсягу оприлюднення інформації, передбаченої декларацією, є порушення закону і присяги. А це значить, що є підстави для звільнення судді за порушення присяги, а це значить, що є підстави для звільнення і народного депутата, і всіх абсолютно посадових осіб. Я звертаюся до більшості. Ну яка більшість? Якщо 70 чоловік – це більшість, Адаме Івановичу. 70 чоловік! І 26 опозиції. Це так, щоб ви знали скільки зараз людей в залі. розумієте? Якщо це й більшість, то я звертаюся до тих людей, кого я назвав. То шановні друзі, якщо немає на сайті. ми не ставимо на сайт навіть інформацію, то про яку доступність органів влади ми говоримо? То давайте ж повернемося до цього.
137-ма голосується. Юрію Анатолійовичу, дивіться! [[19:56:36]] За-18 Так, таким чином ми всі поправки статті 13 пройшли, крім декларації. Давайте ми зараз займемся декларацією. [[Шум у залі]] Ні, ні, ми. про статтю, я маю на увазі. Відкривайте, наприкінці є, шановні колеги, декларації. Які зауваження по декларації? Будь ласка, Іване Васильовичу.
Шановні колеги, розділ перший, пункт перший, там, де йде прізвище, ім’я та по-батькові декларанта, вказано, що треба вказувати ідентифікаційний номер. Але за новим Податковим кодексом України цей номер має назву "реєстраційний номер облікової картки". І я прошу для протоколу, щоб ми так і вписали в декларацію згідно з новим Податковим кодексом.
Так, я думаю, немає заперечень. Не голосуємо, а уточнення сприймаються. Ще які уточнення?
Ну, і тепер, як ми уже вели мову про. не про близьких осіб, а про членів сім’ї, то тут пункт четвертий треба вже голосувати.
Тобто ми тут у декларації вже будемо записувати "члени сім’ї".
Голосувати треба тоді вже.
Не треба голосувати. Ми це проголосували. Просто ми вносимо сюди, що члени сім’ї. Ще раз наголошую, по всьому тексту закону у нас близькі родичі і члени сім’ї проходять. А ми домовились як. Так, ще які уточнення? Зараз, зараз, зараз. Немає у Івана Васильовича. Будь ласка, Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, в четвертому розділі, в четвертому пункті "близькі особи", а далі написано "ступінь зв’язку". Ну, давайте напишемо хоча б "відношення" чи ще. Ну, написано "ступінь зв’язку". Це так у розданому варіанті, нічого не змінили. Розумієте?
Юрію Анатолійовичу!
Те, що передбачено законом воно передбачено законом, що стосується близьких осіб, то давайте напишемо в яких відносинах знаходиться з людиною, нехай людина сама визначить хто вони там йому, хрещеники, тещі, чи там хто вони там, а ступінь зв’язку якось воно так звучить і цю люди будуть дивитися і що вони будуть відповідати на все це?
Юрію Анатолійовичу, ви, мабуть, прослухали. Ми ж домовились, що тут будуть члени сім’ї, а хто члени сім’ї ми даємо визначення у першій частині. Ні, це попередня була, а ми зараз уточнюємо, тобто приймається, що там будуть члени сім’ї. Будь ласка, Князевич.
Адаме Івановичу! У мене ціла низка зауважень, я просто в одну хвилину не вкладуся, якщо можна, це дуже суттєві. По-перше, ідентифікаційні.
Будьте уважні.
По-перше, ідентифікаційний номер стосується не тільки декларанта, а членів сім’ї, там теж треба поправити в четвертому, це перше.
Поправимо.
Друге, слово "зразок" зверху міняємо на слово "форма", поправляємо.
Ми це ж домовились.
А тепер у мене є низка зауважень до примітки. Примітка це в самому.
Давайте, почекайте, будь ласка, до самої форми у кого ще є зауваження, Бевз, будь ласка. Потім Руслан до. Прошу, Валерію Федоровичу.
Адаме Івановичу, я просив би звернути увагу на розділ IV "Відомості про транспортні засоби". Шановні колеги, є така пропозиція ввести ще одну графу рік випуску транспортного засобу. Одні їздять на "Мерседесі" 2011 року, а є дідусь, який їздить на "Мерседесі" 1961 року випуску. Тому я просив би врахувати цю обставину.
Шановні колеги, давайте там, де характеристика в дужках ще напишемо рік випуску. Характеристика і в дужках внизу рік випуску. Не заперечуємо? Ще які до декларації, не до пояснень? Будь ласка, Забзалюк. Забзалюка мікрофон.
Адаме Івановичу, розділ ІІІ пункт 24 "Земельні ділянки". Однак, тут не відображаються наступні дії. У нас є чимало випадків, де ще земельні ділянки є в оренді. Наприклад, 200 тисяч гектар землі на 49 і не тільки. Тому передбачити це і внести, у тому числі в довгостроковій оренді. Немає, немає. Пункт "а", подивіться, розділ ІІІ, 24-та. І ще є одне питання, Адам Іванович.
Давайте ми із земельними ділянками розберемося. 20 пункт першого розділу дивимося. Дохід від передачі в оренду, строкове володіння. Але це дохід, це трохи інше. Давайте, якщо так, будьте уважно, якщо там де земельні ділянки, перелік об’єктів, знову допишемо: "в тому числі ті, що знаходяться в оренді". Власенко, будь ласка.
Дякую, Адам Іванович. Просто треба третій розділ пункт "а" третього розділу треба назвати "Майно, що перебуває у власності, оренді декларанта", і все, і все це те, про що казав депутат Забзалюк.
Сергій, не зовсім все, тому що буде зміщено, у нього, наприклад, у власності перебуває 20 соток, де дачний будинок стоїть, а два гектари паю перебуває десь в оренді чи 20 гектарів. Можливо давайте розділимо у власності і в оренді. Можемо, Іван Васильович? Можемо. Тобто ми домовляємось, шановні колеги, що там де йдуть земельні ділянки, буде "а" чи "б", чи один і два у власності, і в оренді. Бевз.
Адам Іванович, пропозиція дійсно слушна і хочу сказати про те, що ми і на комітеті розглядали це питання, але так би мовити вже на завершені, хоча дійсно зауваження серйозні. Тому питання оренди має бути застосовуватися не тільки до землі, але і до нерухомого майна, і автотранспорту, як на мене.
Добре. Погоджуємось із пропозицією Власенка, що майно, яке перебуває у власності та оренді, і скрізь до цих "земельні ділянки" і так далі, добавляємо "у власності", "в оренді". З цим погодилися, нема заперечень. Джоджик, будь ласка.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановний Адам Іванович, я насамперед хочу звернути увагу, що ми постійно посилалися на рішення Конституційного Суду, коли говорили про те, що в частині перевірки відомостей про майно, доходи близьких осіб претендента на зайняття посади визначено таким, що не відповідає навіть Конституції України стосовно близьких осіб. І в той же час, ця форма декларації, яку ми, скажімо, яку запропоновано, вона в той же час передбачає збір інформації про близьких осіб. Але якось так передбачає, що майно, витрати на придбання цього майна для декларанта передбачається за рахунок яких витрат він це здійснив, а за рахунок близьких осіб, за рахунок цих витрат зробив ці придбання, не передбачено. Тобто є якась незрозуміла ситуація.
Все зрозуміло, Ярослав Іванович. Близьких осіб немає вже, є члени сім’ї. Будь ласка.
Адаме Івановичу, за тою логікою, за якою ми погодились з моєю пропозицію в пункті А. розділу Ш, таку ж саму пропозицію треба зробити в пункті Б. розділу Ш. Ну вони однакові, але вони. І така сама ситуація, до речі, у нас і в розділі ІУ, наскільки я розумію і в пункті А. і в пункті Б.
Ну, ми ж в принципі домовилися, що скрізь, там де є і "власність", і "оренда", комітет доопрацює всюди, по всіх розділах. Так, ще які зауваження? Так, тепер ні, тепер є пропозиції ще до самого тексту. Будь ласка, Князевич.
В мене є по всіх чотирьох пунктах примітки. Перше. В 1 пункті є перелік відомостей, які є інформацією з обмеженим доступом. Оскільки відповідно о Закону про інформацію і Закону про доступ до публічної інформації ці відомості не можуть бути предметом публікування, після слова "доступом" я пропоную доповнити такими словами "що не підлягають оприлюдненню".
Що?
"Що не підлягають оприлюдненню". Мова йде про ідентифікаційний код, про місце проживання і так далі, це перелік речей, які є відомостями з обмеженим доступом і не можуть оприлюднюватись.
Зупиніться. Погоджуємося з цією? Погоджуємося. Ще які зауваження?
В 2 пункті написано: "Позиції такі-то заповнюються в разі, якщо разові витрати перевищують зазначені позицією 1", бачите? "Розмір середньомісячної заробітної плати". Бачите? Але "розмір середньомісячної заробітної плати" не в 1 пункті, а в 5-му. Там помилка, треба 1 поміняти на 5-й, бо в 1 пункті "прізвище, ім’я, по-батькові". А "середньомісячна заробітна плата", це пункт 5-й.
Так, але там була пропозиція зовсім інша, наскільки мені відомо. Не "розмір заробітної плати", а "майно, яке". Будь ласка, Руслан Петрович, мікрофон.
Але тут ситуація така. Наскільки зараз ми йдемо про розмір і зважаючи на те, що є просто вимога відповідної конвенції, що розмір витрат повинен збігатися з тими розмірами, які встановленню Міжнародною організацію по відмиванню доходів. А отже це ті доходи, які можуть контролюватися відповідно "Держфінмоніторингом" і нам треба зважати на ту суму, яку може проконтролювати держфінмоніторинг, щоб не трапилось так, що сума задекларована, але вона мертва, оскільки реально її на практиці проконтролювати буде неможливо.
Зараз почекайте, Валерій Ананійович, будь ласка, ваша пропозиція.
Перше. Те, що по другій позиції тут треба погодитися, там дійсно технічна помилка і треба посилатися на пункт п’ятий, що стосується середньомісячної заробітної плати. Всі придбання за межами середньомісячної заробітної плати мають відповідним чином фіксуватися чи це рахунок, чи це чек, чи це якісь інші речі.
Зараз, почекайте, Міщенко.
Дякую, Адам Іванович! Я до цієї другої позиції, відносно розміру середньомісячної заробітної плати, а за який період? Якщо ми візьмемо п’ятий пункт розділу ІІ, то це середньомісячна заробітна плата за звітній період. Це зрозуміло, скільки ти отримав за звітний період декларації, а тут стосується, якщо разові витрати перевищують, а як я буду знати, що у мене за рік буде, яка у мене буде середньомісячна зарплата за цей рік? Я впевнений, що треба вказати, якщо витрати, то за минулий рік, середньомісячна зарплата. За минулий. А в першому, за звітний період, за який? А звідки я буду знати, звідки я буду знати, яка у мене буде середньомісячна зарплата за цей звітній період?
Бевз.
Шановні колеги! В законі чітко написано про те, що декларант і його близькі родичі складають відповідні декларації за доходами і видатками за минулий рік до першого квітня поточного року. Тому я не бачу тут абсолютно ніяких проблем і лишніх запитань. Дякую.
Давайте спільно розбиратися, бо я щось не розумію, або. Почекайте, будь ласка. От подивіться, позиція 2429. Позиції 2429 це земельні ділянки, житлові будинки, квартири, садовий і дитячий будинок, дачний будинок, гаражі, інше нерухоме майно. Ось ці позиції заповнюються у разі, якщо разові витрати перевищують зазначений у позиції один розмір середньомісячного заробітного. Як в’яжеться земельна ділянка із моєю зарплатою, скажіть, будь ласка? Як в’яжеться квартира із моєю зарплатою, якщо квартира приватна, то причому тут заробітна плата? Якщо є гараж, то причому заробітна плата? Я не розумію цього. Тобто, якщо є гараж, який коштує більше ніж заробітна плата – 10 тисяч, то ти пишеш, що є гараж. А якщо є гараж, за який ти нічого не платив, а тобі хтось подарував, то ти його не пишеш. Немає тут логіки. Давайте розбиратися. Допоможіть мені, хто це. Князевич. Потім – Бевз.
Адаме Івановичу, тут логіка тих, хто пропонував, бо це пропонував комітет, наскільки я розумію, бо я був на цьому комітеті, була така: якщо ви заробляєте 10 тисяч гривень, то всі придбання рухомого і нерухомого майна понад суми 10 тисяч гривень для вас – треба декларувати. Якщо чиновник заробляє тисячу гривень, то він повинен декларувати всі свої, що понад тисячу. І тут є дискримінація. Бо ви собі можете на той 8 тисяч. щось докупити, а хтось отримує менше і не може. Це ж теж правда. І тому нам треба для всіх однаково установлювати. Або середньомісячну якусь по державі, або для всіх однакову суму. Бо не може так трапитись, якщо я мало заробляю, а ви більше, то ви собі більше можете дозволити і за той. менше декларувати, а я мушу декларувати все, що понад тисячі.
Шановні колеги, ще раз прошу, 24 і 29 пункти стосуються: земельна ділянка, житловий будинок, квартира, садовий, дачний будинок, гараж, інше нерухоме майно. Якщо квартира приватизована, а не куплена, то що, її тут не декларуеш? Вона в тебе є чи її нема? Вона ж в тебе є. а якщо слідувати поясненню, то вона не декларується, то вона не декларується, бо вона безкоштовна, тільки те декларується, що коштує більше ніж твоя заробітна плата. А земельна ділянка, яка є в тебе, земельний пай, він же ж безкоштовний у тебе? Так що, про нього не йде мова тут?
Ні, так у пункті 24 відомості про нерухоме майно, майно, що перебуває у власності або в оренді.
А не було придбано, пай не придбаний, квартира приватизована, не придбана.
Не пишете нічого? Ну, добре. Так, давайте все-таки по другому пункті, що ми маємо поміняти? Руслан Петрович, що ви пропонували, по другому у вас же ж було зауваження? По другому у вас же були зауваження.
Я пропонував розумну суму поставити для того, однакову для всієї країни, яку здатний промоніторити спеціально уповноважений орган Держфінмоніторинг. Оскільки він моніторить всі операції, які є в безготівковому порядку і які можна промоніторити. А якщо ми будемо просто будь-яку суму ставити і ми розуміємо, що на практиці ніхто це не перевірить, то це мертва норма. Тому треба, порадившись з Держфінмоніторингом, на скільки я знаю, там якась певна сума, може, Мін’юст підкаже конкретну суму, яку вони здатні промоніторити. І сказати, що для всієї держави, якщо покупки, умовно кажучи, понад там 20 тисяч гривень чи 10 тисяч гривень, чи 50, я не знаю, придбаються, вони повинні декларуватися. Бо все, що інше, вони все рівно не перевірять. Так що ви можете що завгодно писати.
Бевз.
Адаме Івановичу, я хочу сказати перше. Існує поняття нульового варіанту. З чогось треба розпочинати. Те, що є, уже є. А от у всі послідуючі роки всі придбання, то, про що говорив Руслан Петрович, воно дійсно поняття придбання має існувати. Це перше. Що стосується несправедливості по середньомісячній заробітній платі, то, вибачте, ми виходимо із реалій сьогоднішнього дня. Завтра може щось змінитися, це однозначно. Тому в даному законопроекті і вказано, і в принципі і комітет пропонував, що те, що стосується інструкції по заповненню, мав би все-таки робити Кабінет Міністрів України. І ми виходили з того, що завтра буде змінено вже і мінімальний прожитковий мінімум, може мінятися і середньомісячна заробітна плата, мінімальна заробітна плата, мінімальна пенсія і таке інше. І суми тут, в даному випадку, можуть плавати. Тому встановлювати жорстко якусь конкретну суму на сьогодні не можливо, краще все-таки виходити.
Так, добре. Давайте, зараз ми до суми повернемось, але ще я хочу уточнити, щоб і люди, які нас чули, також зрозуміли. Тобто, якщо автомобіль, повітряне судно, тобто літак, куплений в попередньому році, то він тут не декларується. ([[Шум у залі]]) Почекайте, почекайте, я задаю логічне питання. Є літак, але він придбаний в 2007 році, декларацію пише за 2011 рік, значить він не буде писати про літак? Та тут немає витрат, тут є відомості про транспортні засоби.
Немає тут такого, тут є відомості про витрати. Міщенко, Міщенко, будь ласка.
Дякую. Адаме Івановичу, у вас правильна логіка. Ви все вірно підмітили. Знаєте, от те, що пропонувало ГРЕКО, і те, що декларується на Заході, це обов’язково те, що ви говорите, повітряні судна, нерухомість, автомобілі, водні засоби, повітряні судна. Не треба тут взагалі середньомісячна., вона завжди повинна декларуватися. Не повинно прив’язуватись до середньомісячної зарплати тому що, якщо ми це зробимо, завтра всі будуть дарувати один одному. І воно не буде у декларацію входити. Все, це буде така лазейка для того, щоб скривати це майно дуже серйозна. І тому це стосується іншого майна – телевізор плазменний, це стосується якогось антикваріанту, брильянтів і такого іншого. Але цього в декларації немає. Розумієте? Витрати на брильянти чи на плазменний телевізор немає. От на це треба середньомісячна зарплата чи якісь.
Шановні колеги, до мене дійшло. Я зараз поясню, як я зрозумів, може і ви зі мною погодитесь. Можливо, треба записати, що позиції щодо суми витрат, позиції такі-то саме щодо суми витрат. Щоб ми уточнили, що не вся позиція, а те, що в цій позиції стосується щодо суми витрат, треба обов’язково уточнити щодо суми витрат. одне записати в другому підпункті. І друге. давайте ми підтримаєм позицію Князевича. Якщо я не помиляюся, що у вимогах ФАП ми поставили 50 тисяч гривень. Щоб було уніфіковано, запишемо і тут 50 тисяч гривень. Погоджуємося з такою позицією? Зарубінський. Тобто те. що перевищує 50 тисяч гривень.
Адаме Івановичу, вимоги ФАТФ стосувалися валютного еквівалента, а не те, що в гривнях. А коли оце приймалося і коли були ці вимоги, вони виходили зовсім з іншого співвідношення долара, наприклад, і гривні.
Так, тоді яка сума? Але воно в законі є записано. Там же той закон не змінили 50 тисяч, давайте і тут залишимо. Щоб не. що перевищує 50 тисяч гривень. Да, будь ласка.
Давайте тоді, щоб прийняли рішення, так як у тому законі. Як передбачено в законі про боротьбу з відмиванням брудних коштів.
Тобто давайте ми поступимо таким чином, що ми запишемо ту суму, яка є в тому законі фатфівському. Здається, там 50 тисяч. Значить, ще раз, ми доповнюємо у другому пункті слова "щодо суми витрат", і суму вказуємо, яка є у законі, ну, приблизно, яка перевищує 50 тисяч гривень. А уточнимо, яка сума в законі. Немає заперечень щодо другого? Погодилися. Зараз. По другому погодилися. По другому ми ведемо мову. Погодилися по другому? Погодилися. Третій, будь ласка. Князевич.
Адаме Івановичу, я прошу вашої уваги. Адаме Івановичу, я прошу вашої уваги. Пункт третій треба вилучити. Чому? Тому що він передбачав, що декларація не поширюється на тих, хто проходить спецперевірку на основі рішення Конституційного Суду по близьких особах. Оскільки ви близьких осіб забрали, а поширили на членів сім’ї, цей пункт треба вилучити, бо і на нього, і на членів сім’ї, що стосується спецперевірки, поширюється це.
Дякую. Шановні колеги, більше уточнень не треба щодо декларації заповнення? Тоді я вважаю, третій і четвертий пункти забираються. Бо четвертий пункт, що порядок заповнення декларації встановлюється Мінфіном, ми вже з вами визначилися, що не Мінфіном. Тобто тоді з двох пунктів будуть примітки. Іване Васильовичу, зрозуміли, нема більше. Значить декларацію ми з вами погодили. Таким чином, шановні колеги, ми можемо прийняти з вами 13 статтю. Ставлю на голосування. Із формою декларації. 12-та, вибачте. Вибачте, зніміть голосування. Із тим, про що ми погодили декларацію. Декларація, заповнення і те, що перший і другий пункт, який ми говорили, те, що там оренда і так далі, із тим, що ми говорили. Ставиться 12-та на голосування. [[20:21:22]] За-265 Тобто із законом ми одним покінчили. Тепер прикінцеві та перехідні положення. Я звертаюсь, шановні колеги, до тих авторів, хто надавав поправки і наполягає, давайте ми таким чином підемо. Тут вже менш принципово. Будь ласка, Князевич, потім Міщенко. Будь ласка.
Адаме Івановичу, про що йде мова. Якщо ви подивитесь перший і другий пункт, який опинився о останній колонці, то з першого пункту випливає, що закон набирає чинності з 1 липня цього року. Фінансовий контроль, який ми щойно проголосували, тобто витрати треба декларувати починаючи з 12 року. А пункт другий каже, що вже з 1 липня треба буде декларувати видатки 11 рокую. Якщо ми написали в першому, що ця стаття набирає чинності з 1 січня 12 року, це означає, що декларувати видатки треба буде аж в квітні 13 року. Тому треба або залишити перший пункт, де написати, що 12 рік, або викинути другий. Чому я пропоную викинути другий. Тому що наступного року у нас вибори. І згідно виборів, треба буде подавати, як це передбачає цей закон, декларацію за минулий рік, тобто за 11-тий. Давайте хоча б за 11-тий половину подавати.
Шановні колеги! Давайте погодимось з такою логікою. Я ще не пригадую жодного закону і жодної позиції, де заповнювали за півроку чи квартал декларацію. Декларація завжди заповнюється за попередній фінансовий рік. Тому, я думаю, буде дуже логічно другий пункт, другий пункт забрати. Ставлю цю пропозицію на голосування. Зніміть голосування. Ще раз повторюю.
А ми будемо на вибори в 2012 році подавати декларацію за 2011 рік. Давайте поступимо таким чином, що цей закон набирає чинності з 1 липня 2011 року і все буде зрозуміло. Тому що декларацію ви вже за 2010 рік заповнили і не заповните, поки цей закон буде прийнятий. А в законах щодо заповнення декларацій і так далі, сказано, що за попередній рік. Будь ласка, Зарубінський.
Адам Іванович, це неправильно. За півроку витрати не оформляються. Що значить, в нас річний звіт, ми маємо вже знати, що з 1 січня, я 1 січня буду щось купувати і я буду брати чеки в корзинку і так дальше. Тобто витрати мають бути за цілий рік. Якщо в першому пункті зазначено з 1 січня 2012 року, то це має екстраполюватися і на другу норму. То другої норми не потрібно.
Олег Олексійович, шановні колеги, вибачте, я розумію, що ви стомилися. Але 5 секунд тому я точно це розповідав. Точно. Ну, так навіщо підтримувати? Я кажу про це. Шановні колеги, закон набирає чинності з 1 липня 2011 року. Все інше зрозуміло, що декларації ми будемо заповнювати тоді, як вимагає закон. Я ставлю цю пропозицію на голосування. Прошу голосувати. Зніміть голосування. Закон набирає чинності з 1 липня 2011 року і крапка. Декларацію ви будете заповнювати тоді, коли вимагає закон. Буде вимагати закон про вибори в 2012 році, щоб ви її заповнили, ви її заповните за 2011 рік. У 2012 роки до 1 квітня чи до 1 травня – ви заповните декларацію за 2011 рік. Що тут не зрозуміло? Будь ласка, податківцю, Власенко.
Адаме Івановичу, якщо буде записано лише, що закон вступає в силу з 1 липня 2011 року – це буде означати, що до 1 квітня 2012 року всі державні службовці повинні будуть здати декларацію. Ця декларація буде включати і доходи, і витрати. Правильно сказав один із колег, що ми не документували витрати з 1 січня. Тобто ми не зможемо їх включити в декларацію. Тому нам треба чітко уточнити: що або ми будемо укладати декларацію до 1 квітня 2012 року за півроку, це перший варіант. Або друге: декларація вступає в силу з 1 січня 2012 року, і ми будемо її заповнювати лише з 2013 року. От і все. Чечетов.
Уважаемый Адам Иванович, но действительно Власенко, господин Власенко сказал абсолютную истину, мы не должны дробить год там на два месяца, на три. С 1 января 2012 года вступает в силу закон, и тогда мы с 1 января начнем считать расходы, доходы, и уже в 2013 году мы за 2012 год полностью дадим декларацию в соответствии с законом, да. ([[Шум у зал]] і)
Бевз.
Шановні колеги, дійсно, що дуже багато пристрастей, але все-таки те, що запропонував комітет, я вважаю, воно найбільш логічне. Ми пропонуємо, що закон ми маємо вводити в дію з 1 липня поточного року за всіма статтями, крім 12 статті – фінансовий контроль. А що стосується 12 статті, вона починає працювати з 1 січня 2012 року. Є запитання одне: чи можемо ми складати декларацію за півроку? Давайте не будемо, а будемо працювати так, як пропонує той самий Власенко, на повну ціну. Але закон має працювати вже з 1 липня поточного року.
Князевич.
У чому була ідея 1 липня, колеги, бо у нас же зараз квітень? 1 липня було для того, щоб мали кілька місяців підготувалися і починати декларувати свої видатки. Бо якщо йде мова про 13-й, то давайте сьогодні вводити в дію закон. В чому логіка 1 липня, чого не 1 червня? От логіка була у тому, щоби зараз почати витрати робити з 1 липня, поширювати фінансовий контроль по витратній частині тоже з 1 липня. Тому треба не другого вилучати, а у першій треба вилучити питання, крім статті 12, яка набирає чинності 2012 року. Тоді все буде нормально. Набирає з 2011, а що стосується видатків – з 1 липня.
Шкіль.
Адаме Івановичу, ви ж досвідчений парламентар. І тут лише частина в цій залі зараз залишилась досвідчений парламентарів. Назвіть мені, будь ласка. один закон Верховної Ради, який ми прийняли з 1 вересня, з 2 січня і так далі. Ми приймаємо з наступного року. У цьому році, з наступного нового бюджетного року. Ну не може бути тут. І ще скажу, коли пече, коли дзвонять десь там з Міжнародного валютного фонду – це одне. Ну не має страждати закон. І я впевнений, що комітет з даній ситуації він вирішив піти просто на уступку. Треба діяти за постійною логікою. Ну повірте, тут нема противників. Треба діяти так. як діяла Верховна Рада завжди, тобто з дня опублікування, якщо це бюджетного закону торкається, це бюджетний закон, це торкається людей, то з початку наступного року. В цьому році що би не прийняли, воно має діяти з 1 січня 2012 року. Все.
Єфремов. І будемо голосувати.
Уважаемые коллеги! Мы говорим в целом о законе, а рассуждаем применительно только к декларации. Когда мы говорим о июле-месяце, то мы говорим о том, что должно было дано время декларанту, чтобы он привел все в соответствие с данным законом. И поэтому мы говорим о месяце июле. И мы должны немножко абстрагироваться. Одно дело – закон, а другое дело декларация. Поэтому я считаю, что то, что прописано там в законе, оно прописано правильно и продумано.
Шановні колеги, підбиваючи підсумки обговорення як досвідчений парламентар пропоную підтримати те, що записано в першій та другій статті, прошу голосувати. Там записано правильно.
Голосуємо.
Голосуємо. [[20:30:54]] За-250 Дякую. 250. Пояснюю, за що ми проголосували: "Закон набирає чинності з 1 липня, крім статті 12, яка набирає чинності з 1 січня 2012 року". Друге, у декларації про майно, доходи, витрати і зобов’язання фінансового характеру за 2011 рік відомості про витрати, лише про витрати, подаються з дня набрання чинності цим законом. Все правильно, поїхали далі. Ще які зауваження? [[Шум у залі]] Проголосували – не повертаємося. Ні, ні, почекайте, будь ласка. Хто з авторів, які вносили поправки, і вони не враховані, наполягає на голосуванні? Міщенко просив слова. Будь ласка, Міщенко. [[Шум у залі]] Міщенко, у вас були якісь зауваження, прошу, по ваших поправках.
Да, зараз, хвилинку. Поправка 199-та. Будь ласка, 199-та.
199-та поправка.
Іване Васильовичу, я хотів вас запитати. От IV розділ: особа, яка склала протокол про вчинення адміністративно-корупційного правопорушення, одночасно з надісланням його до суду, надсилає прокурору, органу державної влади, органу місцевого самоврядування, керівникові установи чи організації, де працює особа, яка притягується до відповідальності. Мене цікавить, що стосується прокурора, йому всі протоколи відсилаються, які оформлені на цій території, де під наглядом знаходиться прокуратури чи це там, де працює особа в прокуратурі, на яку складається протокол.
Будь ласка, Іване Васильовичу.
Я маю на увазі, що всі протоколи.
Там пропонується, що після слова "прокурора" доповнити "а.". Я ставлю цю поправку на голосування. Прошу підтримати. Ми нічого не переплигнули, не переживайте. [[20:33:26]] За-263 Шановні колеги, ми не переплигуємо, я просто. Кожен автор прийде по своїх поправках, а потім - Прокопчук, ви по своїх. Міщенко, будь ласка, які ще у вас?
Дякую. І тепер за логікою. 204-та правка. Значить, стосується того ж самого. Якщо прокурору надсилаються всі протоколи, то, мабуть, йому повинні надсилатися постанови про розгляд цих протоколів суду. А от у мене відхилили, тому що, я читаю: "направлення копій постанов суду органам прокуратури лише збільшить загальний документообіг", а протоколів, які туди направляють – це не збільшить документообіг? За логікою, якщо у прокурора за статистикою повинні бути протоколи, то в нього повинні по статистиці і рішення прийнято по постановах повинно бути.
Сергію Григоровичу, ви праві. Є пропозиція підтримати 204 поправку. Прошу голосувати.
Ми так не вважаємо.
Не вважаєте?
Ні.
Ну, ставиться 204-та. Прошу визначатися. Комітет не підтримав. [[20:34:42]] За-14 Ой, буде чим формувати. Так, Сергію Григоровичу, ще які ваші поправки? Немає. Так. Тоді, будь ласка, Прокопчука поправки. Яка.
Адаме Івановичу, я прошу колег, тому у мене 31 поправка ще. І я наполягаю на розгляді кожної.
Вибачте, я вас не почув.
У мене ще попереду 31 поправка до даного закону.
Ви називайте кожну поправку і ми будемо голосувати.
Хорошо. Добре.
Починаємо з якої?
І я хотів би просто звернутися до всіх. От ми, мною було внесено поправка до статті 172 – 158-ма, 159-та. І там конкретно йдеться про що? От ми сьогодні розглядали пана суддю, якому щось там сказали за 100 гривень. У нас же починається відповідальність від 5 неоподаткованих мінімумів, який сьогодні складає 470 гривень, тобто від суми 2 тисячі 352 гривні. Тому запропоновано в поправці 158 слова "що не перевищує 5 неоподаткованих мінімумів доходів громадян" замінити словами "що не перевищує одного неоподаткованого мінімуму громадян". Щоб не було оцих різних стандартів подвійних і підходів.
158-ма голосується. Прошу визначатись. [[20:36:14]] За-12 159-та приблизно ж такого змісту. Так, будь ласка, мікрофон Прокопчука. Прошу. Наступні які ваші?
Я взагалі звертаюсь до тих, хто має поняття про право. Проектом закону передбачається встановлення адміністративної відповідальності за одержання неправомірної вигоди, [[стаття 172 з приміткою 2 Кодексу України про адміністративні правопорушення]] та за пропозицію і надання неправомірної вигоди, [[це стаття 172 з приміткою 3]] у розмірі, що не перевищує 100 неоподаткованих мінімумів доходів громадян. За одержання неправомірної вигоди, незаконне збагачення в розмірі 100 і більше неоподаткованих мінімумів доходів громадян передбачається встановити кримінальну відповідальність. Стаття 368 з пунктом 2 Кримінального кодексу. Логічним є встановлення кримінальної відповідальності за пропозицію чи надання неправомірної вигоди у зазначеному розмірі. Але ж доповнення Кримінального кодексу такою статтею проектом цього закону не передбачено. Виникає абсурдна абсолютно ситуація. За надання неправомірної вигоди чи її.
Продовжуйте, продовжуйте будь ласка. Прокопчуку мікрофон. Мікрофон Прокопчука.
У чому полягає ця ситуація. Будь ласка, прислухайтесь. Якщо пропозиція не буде врахована, виникне парадоксальна, ще раз кажу, абсурдна ситуація. За надання неправомірної вигоди, чиї пропозиції у розмірі до 100 неоподаткованих мінімумів доходів громадян особа буде нести адміністративну відповідальність, а за надання чи пропозицію такої вигоди у розмірі 100 і більше відповідальності взагалі вона нести не буде. Подивіться, там же є, дійсно, таке. І усунення наявної зазначеної можливо також шляхом заміни у тексті частини два статті 172 з приміткою 2 Кодексу України про адміністративні правопорушення слів: "що не перевищує 100 неоподаткованих мінімумів доходів громадян" словами: "у розмірі 5 і більше неоподаткованих" цих самих мінімумів. Придивіться ще раз, прислухайтесь, усвідомте. Це дійсно так.
Юрію Володимировичу, так яку ми поправку голосуємо?
Я вже продивився по всіх, вони ідуть системно там і повторюються. Не хочу 31 поправку зараз ставити, яка не буде.
Зрозуміло. Шановні колеги, ви почули аргументацію Прокопчука Юрія Володимировича. От всі поправки Прокопчука, які стосуються до статей 172 прим. 2, 172 прим. 3 Прокопчука ставляться на голосування. Прошу визначатись. [[20:39:27]] За-14 Так, хто ще з авторів, які вносили поправки? Немає. Так? тоді, шановні колеги, я ставлю. Чечетов.
Адаме Ивановичу, просьба переголосовать 337-му поправку.
337-ма поправка. Знайшов я її. Михайло Васильовичу, погодьтесь, що це те, що ми з вами говорили, що це про судоустрій іде. Вона не несе юридичного навантаження, можна погодитися із комітетом. Таким чином. І 116-й. Таким чином, шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття у другому читанні і в цілому Прикінцевих та Перехідних положень. Прошу голосувати. [[20:40:54]] За-265 Прийнято. Тепер, шановні колеги, з урахуванням того, що ми з вами визначилися, що близькі родичі мають відношення до підпорядкованості по службі, з урахуванням того, що ми визначили, що члени сім’ї, і дали визначення членам сім’ї, мають відношення до декларування, з урахуванням того, що ми з вами дали юридичне. дали у першій статті визначення терміну щодо посадової особи. щодо посадової особи. юридичної особи публічного права, з урахуванням того, що ми з вами затвердили форму декларації і заповнення її, з урахуванням того, що ми з вами тільки що прийняли Прикінцеві та Перехідні положення, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття у другому читанні і в цілому як закону Закону за реєстраційним номером 7487 "Про засади запобігання і протидії корупції в Україні". Прошу голосувати. [[20:42:19]] За-277 Дякую, закон прийнято. Шановні колеги! Я звертаюсь і даємо протокольне доручення профільному комітету і юридичному управлінню, здійснити юридичне редагування з врахуванням того, що ми прийняли, щоб скрізь було замість "зразок" "форма" і так далі і тому подібне. Це перше. І друге. При підготовці до підписання розділити на два закони, один буде закон про засади запобігання протидії корупції і інший буде закон про внесення змін до Законів України. Прошу проголосувати за таку пропозицію. Голосуємо. Вибачте, вибачте, зніміть голосування. Прошу не забирати катки, я ще засідання не закрив і у нас буде ще одне голосування, вставте картки, будь ласка. Готові? Я дивлюся 300 карток є, готові. Ще ні? 309, 310. Я ставлю на голосування пропозицію про здійснення юридичного редагування, я вже говорив, і про розділення законів на два. Прошу голосувати. "За". [[20:44:06]] За-262 Дякую. Прийнято. Калетнік, будь ласка. Дякую, Іване Васильовичу, вам за мужність, що ви стояли і подякуємо Івану Васильовичу, і комітету за те, що вони, дійсно, виконали сумлінно наше доручення, коли ми розглядали попереднє. Будь ласка, Григорію Миколайовичу.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Схожість термінів, що вживаються в даному законопроекті, який я доповідав, з іншими законами призвели до певного різночитання і тому проведені дискусії з авторами пропозиції знайшли своє вирішення. А тому хотів би ще раз для стенограми повторити узгоджену норму статті 3 законопроекту, останній абзац в такій редакції. Кошти, які надходять від продажу на аукціонах квот на зерно та продукти його переробки, акумулюються на окремому спецрахунку державного бюджету та використовуються для надання державної підтримки розвитку сільського господарства, а саме на компенсацію товаровиробникам посівів гречки 30 відсотків та інших зернових 70 відсотків. А також Прикінцеві положення, пункт перший, цей закон набирає чинності з дня його опублікування і діє до 1 липня 2011 року. Це узгоджена позиція, можуть підтвердити ті, хто виступав по цьому закону.
Дякую. Шановні колеги, від корупції ми перейшли до села. Про що йде мова? Ми з вами розглядали законопреокт за номером 8324 – законопроект про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення державної підтримки розвитку сільського господарства. Ми його прийняли в першому читанні, хотіли прийняти в доугому, в колег були зауваження. Зараз ці зауваження зняті, і Іван Григорович підтверджує, що не має цих зауважень. Тому ми маємо підстави проголосувати в цілому як закон, Закон за номером 8324 про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення державної підтримки розвитку сільського господарства. Прошу голосувати. [[20:46:22]] За-264 Дякую, закон прийняти. Так, шановні колеги, я розумію, що більше вже працювати не будемо сьогодні. Я дякую за розуміння, підтримку, мудрість, терпимість, вибачте, я більше так не буду. На цьому засідання Верховної Ради. Ні, репліка Кармазіну. Будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я ще понад 20 поправок не озвучував і до того, що не було потреби, бо все одно ви не дослухаєтесь. Я думаю, що прийде час, і ми з вами побачимо, що так як ми сьогодні вносили зміни до Податкового кодексу, коли побачили, які помилки зроблені, так буде і зараз. Уже зараз дзвонять люди і говорять: "Як же так ви будете закон вводити в дію з 1 , а по декларуванню робите це практично теж з 1 липня. Через це я хочу сказати про те, що, Адам Іванович, ви сказали, що ми хотіли, чи Кармазін хотів когось захистити, коли вимагав, щоб скасували безглузді норми. Ні. Я вимагаю і зараз, щоб ми оприлюднили, ви це можете як перший заступник Голови зробити. Заставити, щоб обнародували на сайті верховної Ради всі абсолютно декларації: і керівництва Верховної Ради, і народних депутатів. Я вас до цього закликаю. Це буде якась.
Дякую, Юрію Анатолійовичу. Я думаю, ми до вас дослухаємося і без закону. На цьому вечірнє засідання Верховної Ради оголошую закритим. Давайте повболіваємо за київське "Динамо".