Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради. Прошу, шановні колеги, заходити до сесійної зали і займати свої робочі місця. Прошу підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:05:59]] Зареєструвалося -384 В залі зареєстровано 384 народних депутати. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, 24 грудня 2002 року Центральна виборча комісія визнала обраним та зареєструвала Хмельницького Василя Івановича народним депутатом України в одномандатному виборчому окрузі номер 82 Запорізької області. Відповідно до статті 79 Конституції України перед вступом на посаду народні депутати України складають присягу перед Верховною Радою України. До складення присяги на трибуну запрошується народний депутат України Хмельницький Василь Іванович. Хочу поінформувати, що в роботі сесії бере участь Прем’єр-міністр України та уряд України.
Присягаю на вірність Україні, зобов’язуюся всіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах всіх співвітчизників.
Шановні народні депутати! Відповідно до статті 13 Закону України "Про статус народного депутата України" та статті 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України інформую про входження народних депутатів України Ременюка Олексія Івановича, Толочка Петра Петровича, Хмельницького Василя Івановича та Юхновського Олега Ігоровича до складу депутатської групи "Народовладдя". Шановні народні депутати! Відповідно до статті 2.5.2 Регламенту в середу ми маємо 30 хвилин для оголошення запитів, заяв і повідомлень і пропозицій народних депутатів. Але вчора ми з вами домовлялися, шановні колеги, про те, щоб сьогодні провести день розгляду і голосування законопроектів. Може, ви не заперечили, щоб ми не проводили запитів, зразу перейшли до роботи. Не буде заперечень? Немає. Дякую. З процедури народний депутат Соломатін, будь ласка.
Дякую. Юрій Соломатін, фракція комуністів. Цілком слушна та пропозиція, яку ви озвучили зараз, але разом з тим депутатські запити це важлива частина спілкування депутатів із керівництвом Ради, із своїм народом, своїми виборцями. Тому була б така пропозиція і прохання, якщо б ми погодилися зараз проголосити ці депутатські запити, скоротити обідню перерву на відповідний час - 15 чи 20 хвилин. Дякую.
Народний депутат Яворівський.
Володимир Яворівський, Яворівський і Жовківський район, Львівщина. Шановний Володимире Михайловичу! Шановний Володимире Михайловичу, я і до вас звертаюся. Дорогі колеги, я би дуже попросив питання про утворення тимчасової слідчої комісії щодо митниць перенести на другу половину дня. Володимире Михайловичу, просто не передбачено, у мене президія Спілки письменників, я не можу її відмінити, а я доповідаю з цього питання. Зробіть таку ласку.
Добре. Секретаріат, будь ласка, зробіть перенесення. Валерій Асадчев, будь ласка.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, це слушна, дійсно, пропозиція. Але тоді давайте перенесемо їх на п’ятницю, щоб ми в п’ятницю проголосили запити, бо вже буде новий рік і там у нас велика буде перерва. Дякую.
Хорошо. Народний депутат Мартинюк, потім Вінський.
Дякую, Володимире Михайловичу. Мартинюк, фракція комуністів. Ну, передусім, Володимире Михайловичу, і вчорашній день показав, я думаю, і сьогоднішній продемонструє, але, Іван Олександрович, Володимире Михайловичу, але я прошу все-таки для того, щоб ми сьогодні працювали в тому режимі, в якому ви пропонуєте, нам треба прийняти рішення at-hoc про те, щоб зробити сьогодні день розгляду питань і голосування. Це - перше. Друге. Я думаю, що з кожним днем ми все більше і більше переконуємось, що нам пора повертатися до нормальної практики роботи, тобто розглядати питання і одразу їх приймати. Ви бачите, до чого ми дійшли, що ми закінчуємо новий рік і не прийнято понад 200 розглянутих питань. А якщо ми повернемось до старого режиму роботи, тобто обговорили питання, проголосували, прийняли рішення і пішли далі. І зараз ми з вами вчора і сьогодні вступаємо практично в таку практику, робота була б набагато продуктивнішою. Я просив би сьогодні проголосувати за at-hoc і працювати в такому режимі, як ви пропонуєте.
Дякую, Адаме Івановичу. Йосип Вінський, фракція Соціалістичної партії України.
Вінський, фракція Соціалістичної партії України. Володимире Михайловичу, ми тільки вчора вийшли із колізії, в яку самі себе загнали через порушення процедури і Регламенту. Для того, щоб це не було в майбутньому, я хотів би, щоб першим пунктом нашої угоди, яку повинні готувати, повинно бути - ніяких відхилень від регламентних норм не повинно бути, в тому числі і по цьому питанню, про яке ви сьогодні говорите. Є в Регламенті записано і в наших положеннях, що сьогодні ранком виступлять народні депутати і запити, повинно це пройти. Якщо ми проголосуємо at-hoc так, як ви пропонуєте сьогодні розгляд бюджету в другому читанні, значить, треба його розглянути. Якщо треба голосувати, значить, треба голосувати. Треба продовжити роботу сесії, знову ж таки, треба обговорювати, ставити питання на голосування, приймати рішення, і тільки після того, як приймається рішення, ми йдемо за процедурою. Я вас дуже переконливо прошу. І ще одне питання. Ми сьогодні маємо нелегітимного голову Національного банку. Я просив би, це в інтересах держави, повернутися до цього питання. Ми повинні провести переголосування по голові Національного банку з тим, щоб дати можливість голові Національного банку виконувати свої функції і не оглядуватися, не чекати судових рішень, не чекати різних там протиріч з міжнародними фінансовими інституціями. Я на цьому наполягаю.
Дякую. Шановні народні депутати, шановні колеги, прошу уваги! Я, виходячи з пропозицій народних депутатів, прошу вас проголосувати за те, щоб сьогодні у нас був день прийняття рішень, щоб ми сьогодні розглядали і приймали рішення. Прошу проголосувати. Пропозицію прошу проголосувати. [[10:13:10]] За-279 Рішення прийнято. Будь ласка, по фракціях. Друга пропозиція. Шановні колеги, сьогодні у нас відповідного до нашого ж рішення мали відбутися парламентські слухання з питань дотримання вимог природоохоронного законодавства України. Є пропозиція, і ми її, в принципі, погодили із комітетом про те, щоб перенести ці парламентські слухання на 15 січня. Будь ласка, народний депутат Самойлик.
Шановний Володимир Михайлович, ми ж з вами домовлялися про те, що 15 січня будуть парламентські читання про наслідки реформування в агропромисловому комплексі України. І питання це дуже важливе, я просила б його не відкладати. Можливо, в інший день. Там же у нас дуже багато роботи в комітетах. А ми визначалися в постанові щодо 15 січня.
Я просто не все пам’ятаю. Шановні колеги, тому я пропоную, що ми проведемо 13 парламентські слухання. Не буде заперечень? Я прошу проголосувати за те, щоб постанову за номером 2505 про проведення парламентських слухань щодо підтримання природоохоронного законодавства 13 січня. Прошу підтримати. Прошу проголосувати. І там зміни відповідні є, запропоновані вони, вони роздані вам. [[10:14:56]] За-298 За-298. Зі змінами, там зі змінами, я ж сказав. Шановні колеги, 25 грудня, тобто сьогодні, оскільки прибули учасники парламентських слухань, відбудеться нарада у приміщенні Верховної Ради України за адресою: вулиця Банкова,6, в кінозалі на другому поверсі - відповідно до цієї програми. Іван Олександрович, о котрій годині ви проведете цю нараду? О 15-й годині. Ну, там підуть тільки ті, хто потрібний для цього. Шановні колеги, чи підтримуєте ви ту пропозицію, що ми запити всі проголосуємо у п’ятницю? Немає заперечень? Я вам щиро дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про Державний бюджет України на 2003 рік. Доповідач - перший віце-прем’єр, міністр фінансів Микола Янович Азаров. Будь ласка, Микола Янович Азаров. Скільки, 10 хвилин, да, Микола Янович?
Да.
Шановні колеги, немає заперечень: 10 хвилин для доповіді і 15 на запитання? Немає? Дякую.
Уважаемые народные депутаты, принятые вчера законы по налогообложению открыли путь к рассмотрению бюджета во втором чтении. Кабинет Министров доработал и подал для рассмотрения проект Закона о Государственном бюджете на 2003 год. Сразу же после заседания Верховной Рады представители Кабинета Министров и Комитета по вопросам бюджета уточнили и согласовали прогноз доходов проекта Государственного бюджета на 2003 год. Я не буду останавливаться на всех перепитиях достаточно тяжелого переговорного процесса, который проходил между правительством и бюджетным комитетом. Скажу только основные характерные черты. Так предлагается по сравнению с внесенным правительством проектом бюджета без учета межбюджетных отношений увеличить его на 2,6 миллиарда гривен, в том числе за счет вновь принятых законов на 2,1 миллиарда гривен и переоценки поступлений по налогу на добавленную стоимость и налогу на прибыль 300 миллионов. Было принято ряд решений относительно структуры специального фонда и согласовали оставить в действующих условиях порядок зачисления, использования сбора на геологоразведывательные работы. Вместе с тем, за инициативой бюджетного комитета мы поддержали включение в общий фонд Государственного бюджета исполнительного сбора средств от рекламодателя алкогольных напитков и табачных изделий и поступлений от сбора за подготовку государственной регистрации авторского права и договоров. Согласовано также исключение из текста проекта закона нормы о взымании подоходного налога на военнослужащих. Принято также принципиальное решение, что дополнительные ресурсы направляются прежде всего на увеличение расходов местных бюджетов. И впервые доля местных бюджетов приблизилась почти к 50 процентам от консолидированого бюджета. Исходя из этого, правительство совместно с бюджетным комитетом подготовило и подало проект постановления Верховного Совета Украины о принятии во втором чтении данного проекта закона. В этом проекте предлагается принять статьи 1, 2, 9, 10, 38 и 56-я проекта Закона о Государственном бюджете вместе с приложениями номер один - доходы, приложением номер два - финансирование и номер четыре - межбюджетные трансферты. Эти нормы являются обязательными для принятия во втором чтении в соответствии со статьей 43-ей Бюджетного кодекса Украины. Таким образом предлагается утвердить Государственный бюджет по доходам - 50 миллиардов 20 миллионов 900 тысяч, по расходам - 52 миллиарда 4 миллиона 300 тысяч с дефицитом 1 миллиард 983 миллиона и 4 миллиона 400 тысяч гривен. Учитывая необходимость принятия Закона о Государственном бюджете на следующий год до конца 2002 года, просим принять это постановление и поручить бюджетному комитету вместе с Кабинетом Министров подготовить проект этого закона для рассмотрения в третьем чтении 26 декабря 2002 года. И буквально несколько слов в завершении. Уважаемые народные депутаты, мы рассматриваем этот проект постановления как согласованный с бюджетным комитетом, но достаточно тяжелый и напряженный компромисс. И бюджетный комитет и правительство удержались в процессе рассмотрения в разумных рамках того, чтобы поставило под вопрос сегодняшнее голосование. То есть со стороны правительства, если бы эти предложения превысили норму разумного и допустимого, мы бы не пошли на это. Также, видимо, и со стороны бюджетного комитета. У меня все.
Шановні колеги, запитання до доповідача є? Прошу, запишіться, будь ласка. Прошу на табло висвітити прізвища народних депутатів. Будь ласка, народний депутат Качур, фракція "Наша Україна".
Павло Качур, фракція "Наша Україна", Народний Рух України. Шановний Миколо Яновичу, у мене традиційне питання до вас, ви його знаєте, це стосовно місцевих бюджетів. Ви знаєте, що із суми 1.6 мільярди, яку передбачалося збільшити місцеві бюджети, 1 мільярд 100 мільйонів - це підвищення заробітної плати. І ви прекрасно знаєте, який рівень заробітної плати тих категорій, а це освітяни, медки, працівники культури, яким передбачалося це збільшення. Яке зараз збільшення заробітної плати передбачається у проекті бюджету уряду? Дякую.
Мы вчера рассматривали принципиально цифры, влияющие на формирование баланса бюджета. Вопрос заработной платы вчера мы не успели рассмотреть, поскольку все внимание было сосредоточено на снятии спорных вопросов. Мы уточним и завтра на третьем чтении мы ответим на этот вопрос.
Народний депутат Матвієнков, група "Європейський вибір".
Матвиенков, 55 округ, город Мариуполь. Уважаемый Николай Янович, у меня к вам вопрос такой. Статья 46 Переходных положений предусматривает заборонити здійснення розрахунків в бюджет у негрошових формах, в том числе и векселями. Касается ли это действия возврата НДС по вексельной схеме той, о которой мы неоднократно говорили, и каким образом нам выйти из этой ситуации? У нас конкретное предложение, давайте мы здесь запишем: кроме возврата НДС по вексельной схеме для экспортеров, предприятий-экспортеров. Спасибо.
Уважаемый народный депутат, статью 46 мы будем голосовать завтра. Я ваше предложение запишу и будем рассматривать вместе.
Народний депутат Цушко, фракція Соціалістичної партії України.
Прошу слово передати Ніколаєнко.
Народний депутат Ніколаєнко.
Ніколаєнко, фракція Соціалістичної партії. Шановний Микола Янович, є від нашої фракції до вас кілька запитань. Перше. Скажіть, будь ласка, ті зміни, які ви вносите зараз до бюджету, чи дозволять вони протягом 2003 року якимось чином збільшити заробітну плату працівникам освіти, зокрема вчителям, і наскільки, якщо можна, спрогнозуйте? Друге. Наша фракція вносила пропозицію до бюджету про те, щоб ми профінансували, це мізерні кошти, дванадцятитомник Тараса Григоровича Шевченка. На жаль, чогось у цих пропозиціях це випало. Я думаю, що за роки незалежності ні разу ще не видавали Шевченка, а потрібно було б це зробити. І третє. Ми просимо вас повернутися до проблеми повернення боргів газеті "Сільські вісті", поскільки, ви знаєте, там незаконно було знято майже 2 з половиною мільйона. Дякую.
По вопросу заработной платы я уже отвечал, завтра мы вам эту информацию дадим. Хочу только сказать, что из миллиарда шестьсот более миллиарда сто направляется на повышение заработной платы, более миллиарда сто. Это - громадная сумма. Что касается издательства собрания сочинений Тараса Григорьевича Шевченко, то эта позиция находится в выдатковой частине бюджета, яку мы сегодня не обсуждаем. Но она, безумовно, должна быть пидтрымана, и мы ее внесем. Но будем решать, будем решать, я отвечаю.
Народний депутат Воюш, фракція СДПУ(о).
Прошу передати слово депутату Сухому.
Ярослав Сухий, будь ласка.
Дякую. Микола Янович, у мене два коротких запитання, які стосуються доброї волі уряду при формуванні цього бюджету, бо його проходження буде надзвичайно складним. Скажіть, будь ласка, озвучте нам тут для стенограми плани уряду щодо розміру капітальних вкладень на місця. Мене зокрема турбує субвенція для погашення кредиту запорізькому водоканалу, котра вже декілька років не розв’язується. І стосовно статті 44-ї. Подивіться, будь ласка, 40 гривень допомоги матерям по уходу за ребенком, по догляду за дітьми. Чому така сума? 40. В той рік 40, в цей рік 40. Чи немає можливості збільшити цю цифру. І я хочу підтримати пропозицію народного депутата Матвієнкова стосовно статті 46 про застосування вексельних розрахунків по НДС. Дякую.
Уважаемый народный депутат, ну, и статья 44-я и 46-я будут розглядаться завтра, поэтому мы разглянем в частности тот вопрос, о котором вы говорите, по размеру выплаты семьям на допомогу. Сегодня совестно с бюджетным комитетом мы вызначился. Что касается капитальных вкладень на места, то мы эту сумму збильшили, но это так же вопрос завтрашнего заседания. Это вопрос выдатков. Мы выдатки будем розглядать завтра. Но мисцевые бюджеты о вкладине, я вам предварительно, вот вы головой качаете, предварительно отвечаю, что збільшені видатки на капітальні вкладення, збільшені. Но в якому розмірі і конкретно на Запорожский водоканал или какой там, это будет завтра рассматриваться.
Сергій Бубка, фракція "Регіони України".
Почти в два раза збільшені капітальні вкладення на місцеві бюджети. В два рази.
Прошу передать слово Самойлик Екатерине Семеновне. Спасибо.
Самойлик Катерина, будь ласка.
Шановний Микола Янович, я з таких питань звертаюся. Я так розумію, що ми до завтра, комітети, будемо мати можливість вам висказати свої пропозиції, так? До окремих статей і так далі? Я так думаю. Якщо так, то я не буду в повній мірі висловлювати наші пропозиції, а хочу зупинитися тільки на одній пропозиції - на 56-ій статті, пункт 33, де йдеться мова щодо зупинення дії окремих статей Закону України "Про підтримку олімпійського та параолімпійського руху і спорту вищих досягнень". Ви знаєте, що рік цей передолімпійський, ви знаєте, що сьогодні Прем’єр-міністр України очолює Національний олімпійський комітет, і врешті-решт ви знаєте про те, що досить нам уже соромитися на міжнародній спортивній арені, і я дуже просила б вас 33-ій пункт 56-ї статті вилучити у зв’язку з тим, що це говорить про імідж, престиж України. Не дуже великі кошти потрібні для того, щоб забезпечити підготовку до Олімпіади. У нас є всі розкладки, всі висновки. Я завтра. І я просила б вас 33-тю частину цього закону вилучити.
Ну, я б запропонував вам інший механізм рішення цієї проблеми. Який механізм? Ми лучше збільшемо вот на эту сумму асигнування на Олімпійський комітет. Ну, 147 или нет, будем считать. Но предоставление этой льготы, я не думаю, что приведет к существенному улучшению ситуации.
Олег Білорус, фракція Блоку Юлії Тимошенко.
Дякую. Прошу слово передати народному депутату Матвієнко.
Анатолій Матвієнко.
Українська республіканська партія "Собор", блок Юлії Тимошенко. Микола Янович, ну, перше: ми вітаємо дії уряду, готовності йти на узгоджений проект і на те, щоб ми бюджет в цьому році прийняли. Але я хотів би до вас звернутися з трьома запитаннями. Перше. Все-таки скажіть, будь ласка, оскільки я представляю інтереси місцевих органів самоврядування, які міжбюджетні трансферти все-таки залишилися? Тих півтора мільярда, які були вже проголосовані, чи 500 мільйонів, які були в першому читанні? Друге питання. Я вчора до вас підходив із пропозицією, щоб ми 38-2 в статтю ввели, все-таки відновили щодо міжбюджетних трансфертів на рівні міста, селища і села. І третє питання. Микола Янович, тільки що до мене підійшли "Сільські вісті" і кажуть, що вони готові підтримати видання Шевченка, із 3 мільйонів мільйон повернути на видання Шевченка. То я думаю, що для протоколу було б бажано, щоб ви підтвердили готовність шукати в цьому напрямку позитивне рішення. Дякую.
Ну, что касается суммы, передаваемой на мисцевые бюджеты, я уже отвечал. Я обращаю ваше внимание, что мы на 1,6 миллиарда збильшуемо финансування мисцевых бюджетов. Что касается издания творов Шевченка, я также уже отвечал. Який механизм: либо через прямое финансування, либо, если "Сельские вести" согласятся, на трансферт соответствующий. Ну, мы это в рабочем порядке будем рассматривать. Я прошу вас: еще раз повторите. ________________.
Міжбюджетні трансферти.
Анатолий Сергеевич, 32-ю статью мы завтра будем голосовать, мы ее посмотрим. И завтра мы дадим ответ на этот вопрос.
Народний депутат Шершун, фракція Аграрної партії України.
Шановний Микола Янович, у мене два питання. Перше. Чи ж буде все-таки фінансування по статті 57-й Закону про освіту? Це стаття така відома, і вчителі питають при кожній зустрічі про вирішення цього питання. І друге питання. Борг по соціальних виплатах з Чорнобильського фонду за минулі роки сягнув по державі за 800 мільйонів гривень. Тільки по Рівненщині, по Рівненській області борг становить 70 мільйонів гривень. Чи передбачено погашення цього боргу у бюджеті 2003 року? Дякую.
Уважаемые народные депутаты, эти оба вопроса относятся к выдатковой части бюджета, которую мы будем завтра рассматривать. Я записал эти вопросы, и я обязательно в своем выступление завтра на них отвечу.
Народний депутат Петренко, фракція комуністів.
Спасибо. Петренко, фракция коммунистов. Прошу слово передать Цибенко Петру Степановичу.
Петро Степанович Цибенко.
Спасибі Володимиру Сергійовичу. Микола Яновичу, у мене питання, яке турбує сьогодні сотні тисяч, а може мільйонів пенсіонерів, проблемами яких опікується комітет. І так, питання перше. У першому варіанті проекту бюджету, який у вересні місяці подавали, у статті 54-й другій половині було записано: надати право у 2003 році Кабінету Міністрів вже приймати рішення стосовно заміни соціальних пільг адресною грошовою допомогою. У процесі доопрацювання ця норма була знята. Я хотів би, щоб ви для стенограми і для мільйонів радіослухачів України підтвердили, що цієї норми у проекті немає. І друге питання. Воно стосується 29-ї статті бюджету. Як відомо, вага цієї статті взагалі по Закону про статус ветеранів війни і гарантій соціального захисту 841 мільйон. Фактично закладено 105 мільйонів, тобто сьома частина від потрібної суми. Я розумію, що 841 мільйон може і нереально сьогодні. Але хоч якось наблизитися до цієї суми ми можемо, адже мова іде про те, що основними фігурантами цієї статті є фронтовики, яким, сьогодні наймолодшому з яких сьогодні вже 75-76 років і інваліди війни. То чи можемо ми зробити їм крок на зустріч. І третє питання дуже коротке. В процесі доопрацювання бюджету ми домовлялися, що гарантований прожитковий мінімум для інвалідів ми піднімемо до 90 гривень. Чи збережемо ми зараз цю домовленість? Дякую.
Я могу вам сказать только то, что отвечал народным депутатам на их вопросы. Все ваши вопросы касаются выдатковой статьи бюджета. Это завтра мы будем с вами рассматривать и на эти вопросы я вам завтра дам ответ. Завтра это не будет поздно, потому что все эти вопросы. которые мы сейчас набрали по выдатковой статье, мы сегодня с бюджетным комитетом будм рассматривать и согласовывать, и искать позиции взаимоприемлемые. Ведь понимаете что. Принятие бюджета во втором чтении открывает дорогу к рассмотрении выдатковой части. Пока мы не проголосуем по доходам, нам не о чем разговаривать по расходам. Поэтому мы вчера на бюджетном комитете ограничились только основными принципами, то есть, что приоритетными будут финансирование местных бюджетов и еще ряд принципов установили. Но сегодня основная работа будет после того, как вы поддержите бюджет во втором чтении, именно по выдатковой части. И поэтому спасибо за вопросы, я их набрал, я надуюсь, что завтра по выдатковой части вопросов будет меньше.
Борис Беспалий, фракція "Наша Україна".
Прошу передати слово народному депутату Валерію Асадчеву.
Валерій Асадчев.
Дякую. Миколо Яновичу, я прошу просто для стенограми, оскільки вона не попала в додаток номер два, наша погоджена пропозиція, що ми збільшуємо на 50 мільйонів кошти від приватизації для спрямування їх на програму підтримки малого підприємництва. Щоб ми могли тоді внести корективи, я просто прошу підтвердити нашу домовленість.
Я подтверждаю нашу договоренность с бюджетным комитетом об увеличении на сумму 50 миллионов плана на приватизацию на следующий год с направлением 50 миллионов в фонд поддержки малого и среднего бизнеса.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України. Шановний Миколо Яновичу, у мене є таке запитання. Згідно Закону про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту, який, починаючи з 99-го року, передбачає разові грошові допомоги до Дня перемоги в таких розмірах: для інвалідів І групи - 10 мінімальних пенсій за віком, ІІ групи - 8 мінімальних пенсій за віком, ІІІ групи - 7 мінімальних пенсій за віком. Таким чином інвалідам І групи треба виплатити разову допомогу 473 гривні, ІІ групи - 378 і 331. Стаття 29 Закону про бюджет на 2003 рік цього не передбачає. Таким чином на виплати гарантованих законом для ветеранів війни не передбачається бюджетом. Що з цього приводу ви пропонуєте зробити для того, щоби покращати умови життя цієї категорії людей? Дякую.
Речь идет о разових допомогах, которые по своему характеру с точки зрения увеличения місцевих бюджетов могут юбыть учтены и проплачены за рахунок збільшення, суттєвого збільшення місцевих бюджетів. Но мы завтра, сегодня, вернее, розглянем це питання и завтра вам доповім.
Народний депутат Прошкуратора, фракція СДПУ(о).
Я прошу при прийнятті бюджету все-таки врахувати, чому знята така велика сума з такого питання освітянського як комп’ютеризація сільських шкіл і інформатизація навчальних закладів?
Ну мы вернемся к этому вопросу завтра. Мы обсуждали предварительно этот вопрос. У нас выработалась определенная позиция, но завтра при розгляде выдатковых статей бюджета мы остановимся именно на этой позиции.
Микола Янович, у вас там два письмових запитання були. Будь ласка.
Ну мне сказали, что на письмовые можна не видповидать, а учесть.
А учесть, да?
Да, учесть в процессе.
Добре. Тоді я вам дякую. Час вичерпано.
Спасибо.
Для співдоповіді я запрошую голову комітету бюджетного Порошенка Петра Олексійовича. Скільки часу потрібно, Петро Олексійович? А відповіді на запитання? Співдоповідач просить 10 хвилин на виступ і 10 хвилин на запитання. Нема заперечень? Дякую.
Шановний пане Голово, шановний Прем’єр-міністр, шановні колеги, як ви знаєте, робота над підготовкою проекту закону про Державний бюджет на 2003 в режимі повторного другого читання відбувалося в режимі гострого часового цейтноту. Фактично бюджетний комітет протягом однієї доби спромігся узгодити основні показники бюджету, показники видаткової, доходної частини, які викладені в додатку 1 і додатку 4. Головним чином різниця наша в баченні показників Державного бюджету на 2003 рік стосувалася коректності макроекономічних показників, додаткового ресурсу, який мав бути спрямований місцевим бюджетам, принципам фінансування дорожнього фонду, реальним можливостям віддати до бюджету кошти по тому чи іншому виду податків і зборів. Можу вас запевнити, що сьогодні бюджетний комітет і уряд досягли надзвичайно серйозного компромісу. На відміну від показників, які вам були роздані на повторне друге читання в зеленій книжці, де ми мали фактично повне несприйняття позицій Верховної Ради, яка була прийнята в другому читанні по місцевим бюджетам, по дорожньому фонду і по видаткам, в цих матеріалах, що вам зараз в залі роздаються, містяться абсолютно інші цифри. Як вам проінформував перший віце-прем’єр, міністр фінансів Микола Янович Азаров, повністю відновлено додаток четвертий, тобто фінансування місцевих бюджетів, який нами був проголосований в другому читанні. Ще раз, шановні депутати, в першу чергу мажоритарники, якщо ви, кожен з вас в цій таблиці знайде свій округ, він побачить, що в повному обсязі відновлено фінансування місцевих бюджетів. Що це означає? Що більше 1 мільярда 100 мільйонів спрямовується на підвищення заробітної плати працівників бюджетної сфери, серед яких 700 мільйонів спрямовуються на відновлення співвідношення, тобто це є можливість, щоб вчитель в школі отримував більше грошей, ніж прибиральниця. Це дає можливість на сьогоднішній день реалізувати ті тарифні сітки, які були і діяли до встановлення нової мінімальної заробітної плати. Крім того, повернуті кошти, які спрямовуються на фінансування закупівлі медикаментів, які спрямовуються на культуру. І я впевнений в тому, що це є серйозна наша з вами спільна перемога. Я тут не. І в цій перемозі немає тих, хто є переможений. Я можу зараз засвідчити, що позиція уряду, який, фактично, ну, приймав достатньо непросте рішення, бюджетний комітет до цієї позиції відноситься дуже схвально. Чим це пояснюється? Вчора ми проголосували закони про збільшення податкових надходжень. Фактично, всі ці кошти спрямовані на місцеві бюджети і на фінансування дорожнього фонду. Я нагадую, шановні колеги, зараз ми не обговорюємо видатки. Результатом нашого компромісу є узгодження балансу бюджету і переведення дискусії в Комітет з питань бюджету. Я впевнений в тому, що сьогодні існує необхідність прийняття цього рішення в другому читанні, тому що у нас, фактично, залишився один день для доопрацювання показників видатків для того, щоб країна увійшла в новий рік з прийнятим варіантом бюджету. Можу вам сказати, що бюджетний комітет не змінює і не змінював свої пріоритети відносно фінансування видатків, які ми збираємося розглядати сьогодні. Це буде і підвищення фінансування освітян, які фінансуються з Державного бюджету, в першу чергу працівників професійно-технічних училищ, це є і виділення певних коштів додаткових працівникам аграрної галузі, це є і додаткове збільшення фінансування культури, це і відновлення тих прорахунків, які в нас були в фінансуванні військовослужбовців, пожежників. Тобто ті статті видатків, які нами були задекларовані як пріоритети в нашому другому читанні. Але ще раз вам кажу, що ми на сьогоднішній день голосуємо лише доходи. Бюджетний комітет знову провів надзвичайно велику роботу. Сьогодні оцей додаток ми закінчили узгоджувати з Кабінетом Міністрів України о 5-ій годині ранку. Але цим пояснюється, що, власне кажучи, він не був готовий на 10-ту годину. Але я. чому ми на це пішли, тому що всі цифри, які містяться в нашому четвертому додатку, повністю, майже повністю співпадають з тим, що вам було роздано на повторне друге читання. Тут немає видатків по фінансуванню дорожнього господарства, тому що ми не затверджуємо видатки, але в текстовій статті і в першому додатку ми вже змінили співвідношення загального і спеціального фонду, який гарантує те, що в цьому році ми будемо мати значне підвищення фінансування дорожнього господарства і ми можемо вийти на достатньо серйозні компроміси в цьому напрямку. Поки що суму я назвати вам не можу, оскільки це не є. це має бути нормою завтрашнього нашого голосування, але те, що для цього є ресурс, я як голова бюджетного комітету вам це підтверджую. Досягнуто серйозних компромісів урядом в урахуванні позиції бюджетного комітету відносно вилучення частини прибутку державних підприємств. Ви пам’ятаєте, скільки навколо цього ламалося копій, скільки ми намагалися аргументувати, що не може сьогодні менеджер використовувати сотні мільйонів, а іноді й мільярди, державних коштів за власним бажанням, за власним визначенням. Сьогодні норма, яку закладено в бюджеті, норма, яка вчора була проголосована в Законі про оподаткування прибутку підприємств, дає уряду можливість вилучення частини прибутку. І ми визначили, що ця цифра має складати 400 мільйонів гривень. І вона піде на специфічні видатки, на збільшення державних активів, на державні капіталовкладення. Я думаю, що це також є достатньо серйозний компроміс, який ми досягли з урядом. Відносно ще однієї статті - приватизації. Вона перенесена в додаток другий: "Фінансування". І за рахунок приватизації збереглися тільки ті видатки, які забезпечені діючим законодавством. Мається на увазі фінансування Фонду державного майна - це перше, і друге - те питання, яке піднімав колега Асадчев, - це є Фонд фінансування малого та середнього бізнесу, який також буде фінансуватися за рахунок приватизації в межах 50 мільйонів. Механізм фінансування нами буде також узгоджений на етапі третього читання. Шановні колеги, я впевнений в тому, що ми будемо робити все можливе для того, щоб ми зберегли ті позитивні надбання, які вами були схвалені при прийнятті проекту Закону про бюджет в другому читанні. Я впевнений, що нарешті ми будемо мати можливість розблокувати бюджетний процес. Я впевнений в тому, що після нашого сьогоднішнього голосування нам вдасться розблокувати прийняття місцевими бюджетами своїх бюджетів, оскільки вже на 26 грудня більшість місцевих бюджетів призначила свої сесії. Тому будь-який негативний результат нашого сьогоднішнього голосування, я впевнений, що викличе надзвичайно серйозні проблеми в регіонах. Ми впевнені в тому і вважаємо, Бюджетний комітет, що запропонований нами вам проект Бюджетного комітету є компромісним і таким, що може бути підтриманий у другому читанні. І свідченням цього є мій підпис, яким я завізував перший, другий, четвертий додаток і той проект постанови, який запропонований урядом. Дякую вам за увагу.
Шановні колеги, запитання. Прошу записатися. Висвітліть, будь ласка, перелік прізвищ народних депутатів. Нестор Шуфрич, фракція СДПУ(о).
Шановний Володимире Михайловичу, Петро Олексійовичу. Фракцію об’єднаних соціал-демократів цікавлять слідуючі аспекти. У серпневому зверненні Президента України було звернено суттєву увагу на збільшення обсягів заробітної плати працівникам охорони здоров’я, освіти, соціальної сфери. Попередні розрахунки показують, що ті 1,1 мільярд гривень, які ви плануєте спільно з Міністерством фінансів направити на збільшення зарплати, ледве перекриває ріст інфляції. Це перше. У проекті, поданому урядом Кінаха, розмір дефіциту був 0,6 мільярда гривень. Сьогодні 1,9. І нас цікавить джерело погашення дефіциту. І нас дуже турбує виконання Закону України про комп’ютерізацію шкіл, а також виділення субвенцій регіонам, постраждалим від стихійного лиха. Йдеться в першу чергу про Івано-Франківську область і Закарпатську, які постраждали від ожеледиці і паводків у 1998-2001 років. Дякую.
Дякую шановний Нестор Іванович. Питання підвищення заробітної плати, яке ви ставите, є пріоритетним у бюджетному комітеті. Ми підходили саме з цих позицій, щоб сьогодні максимальний ресурс економіки спрямувати на підвищення заробітної плати. Не треба забувати, що у поточному році, у наступному році 2003 на країну перепадає найбільше пікове навантаження по виплаті зовнішньої заборгованості. І бюджетний комітет наполягав і відстояв позицію підвищення заробітної плати працівникам бюджетної сфери. В першу чергу вона піде на відновлення співвідношення, як я сказав. Щодо компенсації інфляційних втрат, то на відміну від уряду Кінаха, уряд діючий зменшив розрахунковий показник інфляції. І можу вас запевнити, що підвищення заробітної плати перекриває показник інфляції. Тим більше, що в цьому році фактично ми маємо нульову ставку інфляції. І все підвищення заробітної плати є не номінальним, а реальним. Тепер відносно дефіциту. Уряд Кінаха, дійсно, пропонував дефіцит 0,6 мільярда. Але це було, шановний Несторе Івановичу, без підвищення заробітної плати, яку ви згадали тільки що. В дефіциті бюджету, який вам запропонований, більше 1 мільярда гривень - це дефіцит спеціального фонду, який передбачений програмами державних запозичень. Тобто, якщо не надійдуть кошти від міжнародних фінансових організацій, дефіцит і виплат по цьому дефіциту не відбудеться. Джерело покриття цього дефіциту є програма державних запозичень, яка затверджується і ратифікується Верховною Радою України. І бюджетний комітет зробив дуже велику роботу для того, щоб максимально підвищити прозорість прийняття цих рішень і максимально забезпечити вплив Верховної Ради на ратифікацію і на затвердження програми державних запозичень. Стосовно комп’ютеризації шкіл та інших видатків. Шановний Несторе Івановичу, ми розглядати це питання будемо завтра, і це не відноситься до переліку статей, які винесені вам з пропозицією підтримки на друге читання. Дякую. Є пропозиція, щоб ми сказали розмір затвердження. Поки ми стоїмо, щоб ця комп’ютеризація шкіл була не менше 100 мільйонів гривень. Як буде знайдений компроміс, ми подивимося.
Василь Калінчук, фракція Аграрної партії України.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановний Петро Олексійовичу. Калінчук, Одещина, фракція Аграрної партії України. Це дуже добре, ми із задоволенням прийняли це рішення, що ми повернули міжбюджетні трансферти для вирівнювання бюджетів місцевих. Це дуже добре. Але у мене таких два запитання. Перше запитання. Ми все-таки затверджуємо з вами сьогодні і доходи і видатки. Так чи в цих видатках буде передбачено повернення аграрному сектору того, що було в другому читанні записано? Отих 280 мільйонів, в тому числі 100 мільйонів - під лізинг на техніку, 100 мільйонів - заставні ціни на зерно, а також здешевлення кредитів. Це перше питання. Друге питання. Мене дуже цікавить, а чому цікавить, я скажу вам відверто, тому що дуже багато листів отримую з районів чи буде передбачено повернення отих коштів тої заборгованості, що утворилася по статті 57 для освітян. Адже вони пишуть і пишуть з такою біллю, що ми не можемо їм видати те, що вони заробили. Дякую.
Дякую вам за запитання. Дійсно, ми з вами земляки, обидва з Одещини. І ті питання, які піднімаюсь - я почну з другого вашого запитання, по 57 статті - вони є надзвичайно болючі. Можу вас поінформувати, що фактично жодного разу в історії України проект державного бюджету не передбачав погашення кредиторської заборгованості, яка склалася станом на 1 січня. На жаль, ті самі недоліки містить і цей бюджет, але цього року ми зробили перший крок на зустріч. В наших пропозиціях і по головних розпорядниках бюджетних коштів, і по чорнобильцях, і по Міністерству науки і освіти, ми передбачали в нашому проекті частково врахувати утворену кредиторську заборгованість для того, щоби забезпечити неблокування рахунків місцевих бюджетів в зв’язку з цією заборгованістю, що виникла, і для того, щоби уникнути тих численних судових позовів, які ми маємо з реалізацією 57 статті. На жаль, я зараз не можу вам чітко відповісти яким буде рішення завтра бюджетного комітету, тому що це є проблеми видатків, зараз ми голосуємо лише за доходи. Але певний ресурс для того, щоб вирішувати проблеми, і тут я переходжу вже до вашого другого запитання і аграрного комплексу, і освіти і науки цей ресурс є. Чи є він співставним з ресурсом, який пропонувався на нашому другому читанні, сказати важко. Це буде залежати, наскільки ми дотримуємо недоторканими ті позиції по видатках, які нам запропонував уряд. Я думаю, що ми будемо шукати компроміс, і маю надію на те, що цей компроміс буде знайдено. Але в будь-якому разі я можу вас запевнити, що це буде значно краще, ніж не прийняти бюджет взагалі, тому що бюджет буде фінансуватися вперше в історії України за процедурою Бюджетного кодексу, де ця процедура чітко виписана, в межах однієї дванадцятої і це буде значно менший рівень фінансування, ніж передбачений в нашому варіанті бюджету і в урядовому. Дякую вам.
Євген Кирильчук, фракція Блоку Юлії Тимошенко. Євген Кирильчук, фракція Блоку Юлії Тимошенко.
Не працює мікрофон, Євгене Івановичу. Євгене Івановичу, ви сидите не навпроти своєї картки. Євген Іванович, пересядьте там, де мікрофон горить.
Дякую. Євген Кирильчук, партія "Батьківщина", фракція Блоку Юлії Тимошенко. Саме позитивне в роботі і співставленні того, що зроблено, це що зберегли трансферти для регіонів. Але ж крок назад бюджетного комітету більше, ніж крок уряду, в сторону збільшення бюджету. Ми без законів, які прийняли вчора, в другому читанні поголосували на 3 млрд. більше, ніж в доходну частину, ніж пропонує зараз уряд. Ви якось це питання обійшли. Так от, де цих 3 млрд. згублено і з яких доходів? Це - перше питання. І друге. Для протоколу я хочу сказати, що у видатковій частині якщо не буде скорочено на державні структури і збережено те, що передбачалося в другому читанні для соціальної сфери, то в остаточному варіанті фракція приймати участь в голосуванні не буде. Прошу дати відповідь.
Дякую. Ви абсолютно праві. Варіант уряду був 49 млрд. Узгоджений варіант бюджетного комітету складає 51,9 млрд. гривень. Варіант, який проголосований в другому читанні Верховною Радою за пропозиціями бюджетного комітету, був 54,7. Шановний Євген Іванович, це пояснюється тим, що ми вилучили, в нашому варіанті приватизація була в доходах бюджету, це - 2 млрд. 100 млн. Зараз ми її вилучили в розділ фінансування разом з профіцитом. І тому якщо ви віднімете від 54,7 2 млрд. 100 млн. ви відповідно отримаєте 52,6 і побачите, що відмінність нашого варіанта від урядового є в межах 600-700 млн. гривень, що не є, відверто кажучи, трагедією, і є серйозним кроком компромісу назустріч. З вашого виступу я зрозумів, що фракція готова підтримати проект бюджету в другому читанні, коли ми визначаємо доходи з урахуванням мого пояснення. Я думаю, що це є також серйозний крок фракцій назустріч позиції бюджетного комітету. Я хотів би вас подякувати за активну роботу в комітеті. Ви, дійсно, один із найактивніших членів комітету. Щодо третього читання, щодо збереження соціальних видатків, саме сьогодні комітет буде розглядати це питання. І ми будемо робити максимум можливого, щоб зберегти ті напрацювання по соціальним видаткам, які нами були зроблені протягом двохмісячної роботи з бюджетом. Дякую вам.
Петро Олексійович, час вичерпаний. Дякую вам також. Ні, так ми ж домовлялися. Давайте ще, скільки треба ще хвилин запитання? Ми зараз будемо проводити обговорення. Скільки? Ще 10 хвилин? Будь ласка, ще 10 хвилин. Народний депутат Ткач, фракція "Наша Україна".
Прошу передати слово Богдану Костинюку.
Богдан Костинюк.
Народний Рух України, "Наша Україна", Богдан Костинюк. Шановний доповідачу, в мене два питання. Відомо що стихія щороку задає збитків господарству Івано-Франківської області. І за останні шість років збитки ці обчислюються більше, як 200 мільйонів гривень. Тільки в 2002 році була записана стрічка в бюджеті 7 мільйонів, але з цієї суми профінансованого всього-на-всього трошки більше, як 700 мільйонів гривень. 700 тисяч гривень. А цього року навіть стрічки немає. Чому така несправедливість: по Закарпаттю є погашення боргу, по Харкову є на надзвичайні ситуацію, по Франківську немає. Чи може комітет передбачити в третьому читанні хоча б стрічку для фінансування цього? І друге питання: чи враховано в субвенції 1,6 мільярди місцевим бюджетам заробітна плата для працівників музичних шкіл і шкіл мистецтв? Дякую.
Дякую вам за запитання, пане Богдане. Я можу вам сказати, що, на жаль, в урядовому варіанті, який нам поданий на повторне друге читання, проблеми подолання наслідків стихійного лиха, про які ви зачіпляєте, проблеми екологічної безпеки, ви бачите, що і сірка відома яворівська, і поліметал - вони всі були, фактично, або суттєво скорочені, або вилучені. Позиція бюджетного комітету полягала в тому, що ми, безумовно, повинні приділяти необхідну увагу ліквідації цих наслідків і зберігати, ну, певну прозору процедуру визначення тих регіонів, на які мають бути спрямовані бюджетні кошти. Я впевнений в тому, що ми будемо шукати компроміс, і цей компроміс будемо робити максимум до того, щоб він був знайдений. Але наскільки це буде успішно, ми побачимо завтра, після засідання бюджетного комітету при винесенні проекту бюджету. Відносно соціальної сфери. Я хотів би, щоб ми всі чітко розуміли: ми виділили ресурс місцевим бюджетам. Фінансування працівників музичної школи - це є повноваження місцевих рад. Гроші для цього в них є. В переліку професій, які вони мають фінансуватися, безумовно, працівники музичних шкіл є. Але це повинна бути відповідальність місцевих рад, це є їх повноваження. Ми дали їм ресурс, і вони повинні, безумовно, врахувати цю нашу позицію. Як і працівників інших професій соціальної сфери.
Валентин Григорович Матвєєв, фракція комуністів України. Будь ласка.
Дякую. Шановний Петре Олексійовичу, я вас дуже прошу все-таки внести ясність в дуже непросту проблему, яка хвилює, я думаю, що кожного із народних депутатів сьогодні. Які все-таки ресурси закладаються для того, щоб виконати в повному обсязі вимоги статей 29-ї, 53-ї, 56-ї і 38-ї? Чи зберігаються хоча б, Петре Олексійовичу, хоча б у такій мірі, як у цьому році, пільги щодо оплати житлово-комунальних послуг і таке інше найбільш незахищених наших громадян, тобто в інвалідів, ветеранів війни, чорнобильців, військовослужбовців? Як ця проблема вирішується Бюджетним комітетом разом з урядом? Дякую.
Шановний Валентин Григорович, ви зачепили, дійсно, надзвичайно болюче питання і надзвичайно актуальне питання. Як воно вирішується урядом, ви бачите з того проекту бюджету, який вам був розданий. Як воно буде вирішуватися Бюджетним комітетом, ми повинні для цього фізично провести засідання, ви як голова комітету це знаєте. Моя особиста позиція, безумовно, що ми повинні визначити як пріоритети ті речі, про які ви виголосили в своєму виступі, але не порушуючи реалістичність бюджетних показників, в межах того ресурсу, який в нас буде. Я запрошую сьогодні на засідання Бюджетного комітету, представника або вас особисто, якщо для нас це буде приємність вас бачити на засіданні комітету разом з Петром Степановичем Цибенко, нашим колегою головою комітету для того, щоб ми намагалися шукати компроміс і вирішувати ці питання спільно. Ми оголосимо прозорий ресурс і ніяких там рішень, які будуть непрозорі, бюджетний комітет не налаштований приймати.
У тому числі по фінансуванню Верховної Ради, Петро Олексійович.
Ну, я бачу, що голова регламентного комітету питання по фінансуванню Верховної Ради не задав, а це проблеми є надзвичайно серйозні. Ну, це я прошу не сприймати як жарт. Дякую.
Народний депутат Кармазін з процедури.
Дякую. Юрій Кармазін, "Наша Україна", "Солідарність", партія "Захисників Вітчизни". Шановний Володимире Михайловичу, ви щойно сказали, що буде обговорення цього проекту закону 2000-го. Я вам нагадую, що це процедура другого читання, обговорення не буде. Тому я просив би вас дати зараз можливість максимально задати питання голові бюджетного комітету Порошенко. І в цьому плані, ну, хоча б 10 хвилин дати можливість. І я б хотів би запитати тоді зразу у шановного Петра Олексійовича Порошенка. Ми знову вводимо статтю 56-ту про зупинення дії вже діючих законів, в тому числі соціальних законів, які впливають серйозно на те, що відбувається, про освіту, про дошкільні заклади, про культуру, про музеї та музейну справу, про підтримку олімпійського, пара-олімпійського руху. Ну, от такі речі хіба ми не можемо, вони там копійчані, хіба ми не можемо передбачити їх у бюджеті? І наступне питання. У нас є Держкомітет захисту споживачів, 300 чоловік на всю державу. У три рази зменшується їх фінансування, передбачене зараз по цьому урядовому законопроекті. Хіба вже такі от речі захищати людей ми маємо на цьому отак економити? Давайте пошукаємо інші статті. Дякую вам.
Дякую вам шановний Юрію Анатолійовичу. Я почну з відповіді на друге запитання. Ще раз, ми зараз не обговорюємо питання видатків, але питання захисту прав споживачів - це є питання актуальне. У нас у комітеті є відповідний лист народних депутатів з вимогою відповідно скорегувати рівень фінансування Комітету захисту прав споживачів, і це питання сьогодні буде винесено на засіданні комітету. Відносно 56-ї статті. Не можна розглядати речі стало. Треба розглядати речі в динаміці. Якщо ви будете розглядати речі в динаміці, будете порівнювати ситуацію наступного року з поточним або з попереднім роком, то ви побачите, що перелік статей, які там призупиняються або обмежуються, він скорочується. При чому, ми його суттєво скоротили навіть в порівнянні з тим, що уряд подав на своє перше читання, вишукавши необхідні ресурси і внісши відповідні зміни відносно дітей-сиріт, відносно їх харчування, відносно інвалідів, відносно інвалідів з дитинства, відносно їх субвенцій. Тобто там є серйозні кроки, які нами спрямовані на покращення фінансування. Щодо позиції, яка вже зараз з’явилася, я можу вам її засвітити, що це є позиція про зупинення дії норми Закону про книговидавництво, згідно з яким просто створюється з цього сектору економіки офшорну зону і спробу фактично відмивати прибутки і взагалі їх не сплачувати. І це саме відносно інноваційної діяльності. От інноваційної діяльності у нас немає, а структур, які цим займаються, на жаль, дуже багато. І вам, як відомому юристу, дуже відомо, що велика кількість грошей відмивається, в тому числі з використанням цих недосконалостей законодавства. Без цього ми просто фізично не зберемо доходну частину бюджету. Це є наша принципова позиція. Дякую.
Шановні колеги! У зв’язку із пропозицією і зауваженням, вірніше, слушним народного депутата Кармазіна давайте ми домовимося ще 15 хвилин на запитання відведемо. Немає заперечень? Будь ласка. Я всіх бачу. Зараз за списком народний депутат Гуров, будь ласка.
Уважаемый Петр Алексеевич! Вадим Гуров, Кривбасс. Вы сказали, что достаточно высокий компромисс, "всю ніч працювали и все гаразд". Я бы оптимизм этот особо не брал до сведения. Давайте посмотрим конкретно, что вы сделали. 400 миллионов изымается из прибыли предприятий государственной собственности. Было миллиард, потом 350, сейчас 400, то есть берется все это навскидку, нет никакого обоснования. Я хочу пример привести конкретно по Криворожскому металлурчгическому комбинату. 500 миллионов имеет прибыли, то есть 100 процентов, никто не прячет, прозрачные схемы. Уплатили 620 миллионов в государственный бюджет и Пенсионный фонд и государство как хороший менеджер должно Криворожстали за невозврат НДС 500 миллионов. Так я спрашиваю, если государство, хозяин, должен комбинату 500 миллионов, так что ж вы хотите взять еще из прибыли в государственный бюджет? Мне эта совершенно позиция непонятна.
Питання, будь ласка.
И второе. Что государственное предприятие, что акционерное, что приватизированное, ведь по нашим законам, это одно и тоже. Почему вы выделили государственные предприятия? Спасибо.
Дякую, пане Вадиме. Я хотів би вам нагадати, що робота бюджетного комітету вночі полягає не в тому як аналізувати доходи Кривбасу, Криворіжсталі, а як додати ресурсу місту, в тому числі і місту Кривий Ріг, звідки ви, народний депутат мажоритарник, були обрані. Саме за вашим наполяганням, і я можу це підтвердити, хай чують це наші радіослухачі, нами було знайдено компроміс і Кривбас додатково, Кривий Ріг, отримав кошти - збільшення трансфертів місцевих бюджетів. Це є той компроміс, над яким ми з вами, шановний колего, працюємо. Я думаю, ви це підтвердити і це і є той результат нашої роботи, коли люди на місцях, місцеві ради, отримують реально більше грошей. Вперше! Ніколи такого не було, такий відсоток доля місцевих бюджетів в державному бюджеті. Це перше. Друге. Відносно вилучення частини прибутку державних підприємств. Абсолютно прозора норма, коли у надзвичайно високому конкурентному середовищі на Заході, в Німеччині, у Франції, в Англії держава, коли вона володіє акціями, частками, паями або власністю в структур суб’єктах господарювання, вилучає звідти частину прибутку як будь-який ефективний власник. На жаль, у нас підприємства знаходяться в різній стадії. Підприємства приватне, власник з нього прибуток вилучає і менеджер підприємства власнику платить ці кошти, тому що отримання прибутку згідно Закону "Про акціонерні товариства" є головна мета створення суб’єкта господарювання. Коли ж мова йдеться про державні підприємства, у нас виникає якась дивна річ. Власник сьогодні від них прибутку не получає, сплата податків це є зобов’язання конституційне перед державою незалежно від форми власності. І, я прошу уваги, що ми не сказали, що ці прибутки треба вилучити саме з "Криворожсталі". Більше того, ми намагаємося, щоб уряд нарешті як ефективний власник повернувся обличчям до своєї власності і відповідно до норми, яка нами вчора була проголосована в Законі "Про оподаткування прибутку підприємств", вилучив частину прибутку з тих 12 мільярдів гривень прибутку державних підприємств, вилучив лише 400 мільйонів. 400 мільйонів це є компроміс, тому що ми намагалися, щоб ця цифра була не менше мільярда, щоб як мінімум 10 відсотків прибутку держава мала від своєї власності. Уряд сказав, що якщо це перший рік, треба напрацювати механізми, треба визначити з кого саме, треба визначити в кого є заборгованість, в кого цієї заборгованості немає, і лише після цього, затвердивши цей механізм, ефективно його запустити. Я думаю, що цей крок абсолютно правильний. Я переконаний в тому, що це є лише перший крок, і ми побачимо, що наступного року ці кошти збільшаться, і Верховна Рада буде це вітати. На сьогоднішній день получається, що в деяких державних підприємствах у нас є більш рівні люди, ніж інші громадяни, там більша заробітна плата, там більші пільги. І я впевнений в тому, що ми повинні робити ці речі і продовжувати. Дякую.
Шановні, я прошу дуже коротко. Я всіх бачу, шановні колеги. Дуже коротко, бо у нас багато бажаючих. Я бачу. Ну, у нас же. Я дивлюся тих, хто записаний, шановні ж колеги. Іван Сидорович Бокий.
Бокий, фракція Соціалістичної партії України. Я передусім хочу подякувати пану Азарову за готовність гарантувати видання повного зібрання творів Тараса Шевченка і цим порятувати честь Президента, який колись підписав про це указ. І за таку ж готовність використати один із трьох мільйонів віднятих за вказівкою того ж Леоніда Кучми у "Сільських вістей" на цю благородну справу. Хай неправедно вкрадене піде на добро народу і вікам. І прошу передати слово для запитання депутату Бульбі.
Мікрофон Бульби включіть, будь ласка.
Степан Бульба, фракція соціалістів. Шановний Петре Олексійовичу, я прошу прокоментувати статтю 53 бюджету. Про що тут йдеться? Розмір пільг в грошовому еквіваленті разом з грошовими доходами працівників-військовослужбовців не повинен перевищувати величини прожиткового мінімуму. Цим самим ми по суті ліквідуємо пільги для військовослужбовців, те, що поки що тримає людей в армії. Про які, власне, пільги йдеться? Про забезпечення форменним одягом, речовим майном, службовим обмундируванням і так далі. Не можна цього робити.
Я дякую вам за запитання. Але, шановний колего, я виступаю, як голова комітету, і презентую рішення комітету. Комітет цього рішення відносно 53 статті, про яку ви запитуєте, не приймав. Це є позиція уряду. І яке рішення буде прийняте комітетом на сьогоднішній день не відомо. Тому прохання завтра, коли ми будемо обговорювати текстові статті, будь ласка, давайте комітет прийме рішення, і я буду відповідним чином пояснювати мотивацію цього рішення. Дякую вам.
Ткаченко Олександр Миколайович, будь ласка. Мікрофон Ткаченка включіть, будь ласка.
Петро Олексійович, у мене таке запитання. Я дума, що всім депутатам зрозуміло, що в Україні в пріоритеті є три галузі - продовольча безпека, енергетика і наука, всі решта, в основному, споживачі. На енергетику сьогодні закладається лише на вугільну промисловість 3,2 мільярди. І, безперечно, це мало, але сума достатня на даному етапи при тому, що вугільники виробляються валової продукції всього на 1 мільярд гривень, а 3,2 десятих закладають на їх розвиток. Агропромисловий комплекс виробляє продукції сьогодні на 26 мільярдів, а закладають в бюджет 900 мільйонів, тобто мільярд. Я думаю, якщо ми хочемо, щоб держава була у продовольчій безпеці, то давайте, мабуть, повернемося лицем. Агропромисловий комплекс для того, щоб тільки провести весняно-польові роботи потребує мінімум 5,5 мільярдів - це посіяти хліб. Я не говорю виростить і зібрать. Як же можна формувати бюджет і в 10 разів закладати менше, чим закладалося в 1990 році? Спасибі.
Дякую вам за запитання. Шановний Олександр Миколайович, знову таки, ми зараз не обговорюємо видатки бюджету. Є сьогодні доходна база. Ви бачите, що бюджетний комітет, Верховна Рада дуже уважно намагалася проаналізувати всі можливості збільшення доходної частини. Якщо ви візьмете фактичне виконання бюджету цього року, в бюджет надійде 43 мільярди 600 мільйонів гривень. Верховна Рада і ми намагалися, і, я думаю, що певним чином досягли компромісу, переконали уряд, маємо зараз бюджет з 43,6 - 51 мільярд 900 мільйонів гривень. Це є суттєве збільшення доходної частини бюджету. Дійсно, це пов’язано з тим, що предстоять нам наступного року величезні виплати, ви знаєте, більше 8 мільярдів гривень зовнішнього боргу. І коли ми будемо аналізувати завтра видаткову частину, скільки залишиться вугільників, куди вони підуть, скільки буде на аграрному комплексі. Якщо питати мої особисті позиції, то я більш аграрій, ніж шахтар. І я впевнений в тому, що ми повинні шукати компроміс по видатковій частині. Але наскільки буде рішення комітету, ну, давайте завтра про це поговоримо.
Добре. Комар Микола Степанович, будь ласка.
Фракція "Регіони України", Комар. Прошу передати слово Турманову.
Уважаемые народные депутаты, уважаемый Александр Николаевич, вы же бывший спикер парламента и, помните, когда вы предоставляли слово председателю ЦК профсоюзов в этом зале, потому что положение в отрасли уже на протяжении 11 лет постоянно критическое. Ни один год отрасль нормально не финансировалась. И на сегодняшний день, когда мы говорим о бюджетном финансировании отрасли, то есть сегодня программа, утвержденная Кабинетом Министров. И отрасль должна финансироваться в размере 5,2 миллиарда гривен. Ну, мы понимаем сегодня нагрузку на бюджет. Сегодня основные мощности выведены полностью из оборота. Стационарное оборудование пришло в негодность. Государство требует, чтобы было 80 миллионов, не меньше, тонн угля. Поэтому отрасль, вы знаете, сложная и дотационная. Сегодня заработная плата, я хочу вам сказать, всем депутатам, задолженность составляет 1,3 миллиарда. Ни в одной отрасли сегодня промышленности Украины такой задолженности нет. Поэтому я считаю, что сегодня как минимальное финансирование отрасли, значит, вот предложено Кабинетом Министров, Бюджетный комитет поддерживает, я просил бы поддержать. Спасибо.
Ну, я тут не бачу запитання. Єдине уточнення. Що якщо галузь виробляє 80 мільйонів тонн вугілля, то це, як мінімум, більше 10 мільярдів обсягу продукції, а не 1 мільярд, як прозвучало у виступі. Дякую.
Будь ласка, Бандурка Олександр Маркович.
Шановний голово комітету, яка ваша особиста позиція з таких положень. Конституція України проголосила соціальні гарантії, Конституційний Суд їх підтвердив, як відомо, і забороняє обмежувати соціальні гарантії та пільги, які уже проголошені чинним законодавством. А для уряду нібито їх не існує. І стаття 53-тя і 56-та виключають ці гарантії. Яка ваша позиція як голови комітету?
Моя позиція як народного депутата те, що на сьогоднішній день ті пільги і соціальні гарантії, які гарантовані законодавством, повинні фінансуватися. Але моя позиція як голови комітету фахова наступна. Що у багатьох країнах світу існують так звані декларовані пільги. Тобто є пільги, на які в цей час у Державному бюджеті немає грошей. І от пільги працюють тоді, коли виділяються на них відповідні гроші, але вони не зупиняються. Нашим комітетом розроблений, і я думаю, що наступного року буде прийнята нова редакція або зміни до Бюджетного кодексу, де ці питання будуть відповідним чином врегульовані. Яким чином робити зараз, чи давати просто декларовані пільги без фінансування, чи призупиняти їх дію, серйозно кажучи, різниці ніякої не буде, тому що у будь-якому разі пільга працює тоді, коли є фінансування. Але ми чітко повинні знати, що в умовах, коли є обмежений ресурс держави, ці кошти мають бути сконцентровані для того, щоб бути спрямовані тим, кому найважче, тим, хто сьогодні находиться у найбільш злиденній ситуації. Я впевнений, що уряд повинен розробити прозорий механізм визначеності. Вони більш-менш розроблені - це є субвенція малозабезпеченим. Тих, хто сьогодні має найменший рівень доходу, має розраховувати першочергово на державну бюджету допомогу. Дякую.
Народний депутат Злочевський, фракція СДПУ(о).
Картка не спрацювала. Осташ, будь ласка.
Ігор Осташ, "Наша Україна". Шановний пане голово комітету, я хотів би наголосити, і щоб було це занесено до протоколу. Під час обговорення цьогорічного бюджету ми дуже велику увагу приділяли екологічним катастрофам, які є на Львівщині, зокрема, це Подорожнянський кар’єр Жидачівського району, розділ Яворів, Стебник. Я хотів би сказати, що, як ніколи, ми ці питання обговорили у Львові на спеціальній нараді, в якій брав участь член комітету вашого депутат Асадчев. І менш-більш ці гроші, які зараз заплановані, вони, в принципі, можуть частково вирішити всі ці проблеми. І я просив би вас десь на тому ж рівні залишити це фінансування, тому що якщо ми виділимо менше коштів, то це означатиме навіть не консервацію цього стану, а дуже серйозне погіршення, і це може призвести до непоправних наслідків, навіть до екологічної катастрофи в регіоні. І просив би вас це особливо взяти до уваги, і щоб це було занесено у протокол нашого обговорення.
Дякую вам, пане Ігорю. Я, вже відповідаючи на запитання пана Богдана, сказав, що і сірка, і розділ, дійсно, колега Асадчев нас дуже ретельно проінформував під час зустрічі і з губернаторами, і з регіонами. Нам вдалося досягти певних компромісів, які вилилися в ті цифри, про які ви кажете. Я впевнений в тому, що комітет з розумінням ставиться до вирішення екологічних проблем. Шановні колеги! Я ще раз хотів би для стенограми сказати, що в тому проекті постанови, який вам виноситься на друге читання, в другому додатку будуть внесені відповідні зміни відносно збільшення на 50 мільйонів надходжень від приватизації. Це покличе за собою відповідні зміни в 1-й статті. Я прошу редакційно для протоколу, щоб ви були проінформовані, за що ми будемо голосувати. Дякую.
Дякую. Анатолій Раханський, фракція "Трудової України".
Дякую. Шановний Петре Олексійовичу! Дякую вам за відповіді дуже гарні. Я хотів би сказати, що поданий вчора до повторного другого читання урядом проект бюджету зменшив показники бюджетних трансфертів між державними, місцевими бюджетами. І саме завдяки комітету і депутатам вчора внесені зміни і відновлені трансферти. МИ, мажоритарщики, вдячні вам за таке рішення і ви зняли дуже велику напругу, яка сьогодні була до цього часу в регіонах. Я хотів би задати запитання. У нас залишилося з вами невирішено питання відносно селища Лісне [[Славутич]] щодо змін до бюджету 2002 року. Я прохав би вас включити кошти на будівництво по Славутичу житла в Лісному на 2003 рік. Розумію, що вже не можна внести зміни. І слідуюче запитання. Держкомкордон потребує серйозного перегляду щодо виділення коштів на утримання цієї важливої структури. Дякую за відповідь.
Дякую вам за схвальне ставлення до комітету. Дуже коротко. Славутичу відповідні зміни до бюджету 2002 року комітетом погоджені, мають бути внесені на голосування в сесійну залу. Славутичу враховано було, уточнені показники доходної частини, крім формульного підходу - це фактично виключний випадок, коли додано додатково ще 800 мільйонів гривень. Мер Славутича був на засіданні комітету, ми це питання дуже ретельно обговорювали і я впевнений в тому, що. Ще раз, шановні колеги, хочу на завершення запитань, хотів би вам підтвердити, що сьогодні треба щоб бюджет перейшов в комітет і щоби ми ретельно попрацювали з видатками.
Дякую.
Тому що це на сьогоднішній день єдина можливість країні увійти в наступний рік з новим бюджетом. Дякую.
Народний депутат Качур. Останнє запитання.
Павло Качур, фракція "Наша Україна", Народний Рух України. Петре Олексійовичу, як обраний в мажоритарному окрузі, в першу чергу хотів би подякувати вам як голові комітету і цілому комітету за те, що вдалося досягнути компромісу з урядом і разом з тим відстояти інтереси місцевих бюджетів. А тепер у мене конкретне питання. Петре Олексійовичу, підтвердіть, будь ласка, або заперечте, чи залишається узгодженою позиція, що кошти на капітальні вкладення будуть розділені у співвідношенні 50 на 50. Друге. У варіанті бюджетного комітету передбачалося 800 мільйонів від надходжень від надходжень від приватизації. Очевидно, був певний ризик надходження тих коштів. В сьогоднішньому варіанті 400 мільйонів, які передбачаються на капвкладення, це кошти, які йдуть від вилучення частини прибутку підприємств. Чи не вважаєте ви, що це ще більш ризиковане джерело доходів державного бюджету? Дякую.
Дякую, шановний Павло Степанович. Я можу сказати, що рішення, яке ми прийняли по місцевим бюджетам, це, дійсно, жорстка позиція зали, бюджетного комітету і серйозний крок назустріч з боку уряду. Стосовно розподілу 50 на 50. Нас слухає шановний Микола Янович, Віктор Федорович. Вони можуть підтвердити, що розподіл регіональних і централізованих капіталовкладень вчора нами було домовлено, що ми зберігаємо пропорцію 50 на 50. Я це також кажу для стенограми. Завтра ми продемонструємо, що це буде саме так. Відносно ризикованості надходжень. Ми, дійсно, вважали, що перший рік ці надходження є ризиковані, але досягнута домовленість і уряд бере на себе зобов’язання, що ці кошти є реальними, що уряд розробить реальні механізми вилучення цих коштів і державні капіталовкладення будуть профінансовані в межах 400 мільйонів гривень. Це був компроміс і ми зменшили відповідно на 100 мільйонів кошти державних капіталовкладень. Дякую вам за увагу. Письмове? Ну, прошу. "Шановний Петро Олексійович, якщо сьогодні схвалимо доходну частину бюджету, де завтра візьмемо гроші на науку? Петро Толочко". Я кажу: там, де візьмемо гроші на всіх головних розпорядників бюджетних коштів. Якщо не схвалимо, то точно не буде де брати гроші. Наука була, он Ніколаєнко може підтвердити, одним з пріоритетів, який ми чітко намагалися внести, і відповідно підтримку науці. "Чорнобильській фонд. Борг на 2002 рік - 700 мільйонів. Повернення боргу у 2003 році лише 200 мільйонів. Як збільшити суму хоча б до 500 мільйонів?" Я вам можу сказати, що це вперше, коли бюджет передбачає повернення заборгованості станом на 01.01 соціальних видатків. Ми взагалі передбачаємо, що при процедурі прийняття закону про держборг нам дуже уважно треба розібратися з усіма соціальними заборгованостями - чорнобильськими, заборгованостями по субсидіям, по субвенціям, там, де ми сьогодні залишили місцеві бюджети сам на сам з нашими виборцями. Ми впевнені, що ми розробимо цього року цю процедуру і наступного року це питання врегулюємо. Зараз це є той компроміс, який ми досягаємо. Петро Олексійович, я подав пропозицію, пан Заєць подав пропозицію виділити 25 млн. на розвиток української мови. Чому не передбачені ці кошти в бюджеті? Шановний пане Іване, ми будемо розглядати це питання сьогодні і в межах можливості будемо намагатися врахувати вашу пропозицію.
Петро Олексійович, пропонуйте.
Шановні колеги!
Я прошу народних депутатів зайняти свої місця. Ми зараз повинні приймати рішення. Прошу, шановні колеги, зайдіть до сесійної зали. Прошу зайняти всі свої місця, будемо радитись. Прошу вас!
Поскільки регламент закінчено, я можу ще раз підтвердити, що уряд і бюджетний комітет дійшли до надзвичайно серйозного компромісу. Ви бачите, що по відношенню, якщо вийняти приватизацію, по відношенню наша цифра і цифра урядова відрізняються значно менше, ніж на мільярд. Ми бачимо, що там, де ми.
Я прошу народних депутатів зайняти свої місця!
там, де ми були принциповими, позиція по місцевим бюджетам, по дорожньому будівництву врахована. У мене є прохання розблокувати ситуацію, прийняти бюджет в другому читанні, передати його в комітет, щоб разом з урядом, за участю уряду доопрацювати його і дати можливість 1 січня країні зустріти з новим бюджетом. Дякую.
Шановні народні депутати, пропозиція зрозуміла? Я ставлю на голосування для прийняття за основу проекту постанови Верховної Ради України про прийняття у другому читанні проекту закону України "Про Державний бюджет України на 2003 рік". Номер 2000/п-10. Прошу голосувати. Прошу голосувати, шановні колеги. Прошу проголосувати. [[11:37:36]] За-343 Я ставлю на голосування про прийняття в цілому проекту постанови Верховної Ради України про прийняття в другому читанні проекту Закону України "Про Державний бюджети на 2003 рік". Прошу голосувати. [[11:38:04]] За-350 Рішення прийнято. По фракціях. Шановні колеги, переходимо далі працювати згідно з розкладом засідання. На ваш розгляд вноситься проект постанови про внесення змін до постанови Верховної Ради України від 28 листопада 2002 року про проведення закритого засідання Верховної Ради України. Валентин Григорович, ви з цього приводу скажете? З трибуни. Шановні колеги, я прошу вас, нам треба ж далі працювати, залишайтесь на місцях. Прошу вас? Молю вас, благаю, залишайтесь на місцях своїх робочих. Прошу уваги.
Шановні колеги, як ви пам’ятаєте, був внесений проект постанови Геннадієм Андрійовичем Васильєвим про проведення закритого засідання Верховної Ради щодо порушень, які допускаються службовцями правоохоронних органів по виконанню закону про статус народного депутата. Це пропонувалося провести його, таке засідання, на цьому. на минулому тижні, а потім хотіли визначитися з тим, щоб провести таке засідання на цьому пленарному тижні. Ми дійшли згоди із ініціаторами проведення такого закритого засідання про те, щоб провести його 19 лютого. Комітет з питань Регламенту розглянув календарний план проведення наступної сесії Верховної Ради, і це якраз буде пленарний тиждень, тобто робота народних депутатів у пленарному режимі. Тому ми пропонуємо провести таке закрите засідання 19 лютого, тобто на наступній сесії. Дякую.
Шановні колеги, пропозиція зрозуміла? Я прошу підтримати позицію Регламентного комітету і проголосувати за те, щоб 19 лютого ми провели закрите засідання Верховної Ради, визначились щодо того, як нам далі забезпечувати неухильне виконання Закону про статус народного депутата України. Прошу за це проголосувати. [[11:40:59]] За-342 За - 342, рішення прийнято. З мотивів народний депутат Кармазін.
Юрій Кармазін, "Наша Україна", "Солідарність", Партія захисників Вітчизни. Шановний Володимире Михайловичу, справа в тому, що ми відклали це питання до лютого. Але я хотів би сказати, щоб до лютого не сталося того, що зараз відбувається: і політичного тиску на депутатів, і в тому числі і таких речей, що в офісі партії "Вперед, Україно!", яка входить в блок Віктора Ющенка, знайдено підслуховуючі пристрої, комісія, Секретаріат Верховної Ради блокує комісію по Сівковичу свідомо, а це саме якраз і мало відношення до його партії, де він знаходиться, щоб зараз ми чітко поставили питання перед правоохоронцями: "Шановні, перестаньте гратися в політику". І я просив би вас, Володимире Михайловичу, зараз дати такі доручення, щоб до 12 лютого всі були живі-здорові і припинився оцей тиск на депутатів.
Дякую. Погоджено. Шановні колеги, у нас є, я прошу прослухати пропозицію. У нас є три заяви. Звернення народних депутатів про перехід або входження у комітети. Вони розглянуті ці заяви регламентним комітетом. Я їх назву і запропоную, як би ви не заперечили, щоб ми проголосували ці три пропозиції у пакеті. Це про обрання Хомутинника Віталія Юрійовича членом Комітету Верховної Ради України з питань фінансів і банківської діяльності, увільнивши від обов’язків члена Комітету Верховної Ради України з питань промислової політики. Про обрання, слухайте, будь ласка, Пісоцького Миколу Федоровича членом Комітету України з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради. Та про обрання Одайника Миколу Миколайовича членом Комітету Верховної Ради України з питань аграрної політики та земельних відносин. Не буде заперечень проти того, щоб проголосувати? Народний депутат Ключковский, будь ласка.
Юрій Ключковський, фракція "Наша Україна", Народний Рух України. Шановний Володимире Михайловичу, я радий, що у нас з’явився великий настрій до роботи у Верховній Раді України, і ми готові по багатьох питаннях голосувати. Але давайте не будемо знову ж таки вирішувати у пакет персональні питання. Все-таки включення депутата до складу комітету повинно голосуватися окремою постановою. А робити пакет - це знову робити те саме, що ми вже проходили. давайте чемно проголосуємо всі ці окремо пропозиції.
Шановні народні депутати, я погоджуюся із пропозицією народного депутата Ключковського, щоб була дотримана чистота експерименту, вірніше, щоб був забезпечений Регламент. Я поставлю на голосування всі проекти постанов. Я ставлю на голосування, прошу уваги, але просив би солідарну підтримку забезпечити. Шановні колеги, прошу уваги! Комітет розглянув, комітет підтримує ці пропозиції. Ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України "Про обрання народного депутата України Одайника Миколу Миколайовича членом Комітету Верховної Ради України з питань аграрної політики та земельних відносин". Є потреба комітету?
У комітету немає заперечень, комітет вніс відповідно рішення.
Я прошу підтримати. Прошу проголосувати. [[11:45:29]] За-312 Рішення прийнято. Шановні колеги! Другий проект постанови про обрання народного депутата Песоцького членом Комітету Верховної Ради України з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради. Будь ласка, Валентине Григоровичу.
Рішення комітету позитивне у зв’язку з тим, що квота фракції Соціал-демократичної партії [[об’єднаної]] не використана у комітеті. Таким чином комітет підтримує прохання депутата Песоцького про обрання його членом Комітету з питань Регламенту.
Прошу проголосувати, шановні колеги. Прошу підтримати. Ми домовилися, що це буде солідарне у нас голосування. [[11:46:21]] За-226 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Вношу на ваш розгляд проект Постанови Верховної Ради України про зміни у складі комітетів Верховної Ради України: про обрання Хомутинника Віталія Юрійовича членом Комітету Верховної Ради України з питань фінансів та банківської діяльності, увільнивши його від обов’язків члена Комітету Верховної Ради України з питань промислової політики і підприємництва. Прошу Валентине Григоровичу.
Питання про перехід народного депутата Хомутинника погоджено, як з одним, так і з другим головою комітету відповідного, в тому числі і з питань промислової політики і підприємництва, і комітет підтримує пропозицію і просить прийняти відповідне рішення. Дякую.
Ставлю на голосування і прошу голосувати цей проект постанови. [[11:47:31]] За-278 За - 278, рішення прийнято. Шановні колеги, відповідно до нашої домовленості опрацьовано проект постанови Верховної Ради України про створення тимчасової спеціальної комісії Верховної Ради України з підготовки до розгляду Верховною Радою України проектів законів України про внесення змін до Конституції України. Але, шановні колеги, таких проектів є два у нас. Тому, мабуть, у нас є необхідність дати по декілька слів авторам законопроектів. Проект постанови 0999-п, будь ласка, Валентина Петрівна Семенюк.
Семенюк, фракція Соціалістичної партії. Шановні колеги, ви знаєте, що після проголошення Президентом питання щодо внесення змін до Конституції і політичної реформи, а так як наша фракція була ініціатором подання до Конституційного Суду внесення змін до Конституції в частині того, щоби все-таки збалансувати ті гілки влади, які у нас сьогодні є, ми повинні створити комісію, яка повинна доопрацювати і винести узгоджений варіант. У нас є такі пропозиції, щоб таку узгоджувальну комісію очолював Олександр Олександрович Мороз і ми, так як уже маємо відповідний досвід, включили до складу комісію по кожному представнику від фракції, опрацювали цей відповідний матеріал і узгоджений варіант так, як от сьогодні ми продуктивно працювали і по бюджету, винесли і внесли зміни в Конституцію. Тому і виносимо цей проект постанови для того, щоби можна було таку спеціальну комісію утворити і відповідно провести роботу по внесенню змін до Конституції. Це що ми пропонуємо.
Дякую, Валентино Петрівна. Будь ласка. Ні, ну тут ми запитань не задаємо, ми ж не обговорюємо. Будь ласка, другий проект постанови. Автори проекту постанови - Олександр Задорожній і Станіслав Довгий. Ваша позиція, будь ласка. Хто з цього приводу буде інформувати? Немає бажання? Ну будь ласка, Станіслав Олексійович.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Ви пам’ятаєте, що зовсім недавно нам були представлені два проекти, реєстраційний номер 0999, 0998, що стосуються змін до Конституції України, щодо яких Конституційний Суд дав відповідні висновки. Крім зазначених законопроектів у парламенті зареєстровані інші законопроекти стосовно внесення змін до Конституції України, щодо яких також є висновки Конституційного Суду. Тому доволі актуальним є питання про організацію роботи у Верховній Раді над цими законопроектами і вироблення спільного рішення. На одному з останніх засідань Погоджувальної ради було прийнято рішення про те, щоб депутатські фракції і групи внесли свої пропозиції стосовно кандидатур до складу тимчасової спеціальної комісії, яка опрацювала б законопроекти про внесення змін до Конституції України, перш за все, в контексті проголошеної в Україні політичної реформи. Запропонований до розгляду проект постанови Верховної Ради України, він вам розданий, реєстраційний номер 0999-П1, підготовлений з урахуванням пропозицій практично всіх депутатських груп і фракцій. Прошу підтримати.
Зараз, одну хвилиночку, я вже ж. Олександр Мороз, потім - Ключковський. Сідайте, сідайте.
Шановні колеги! Шановний Володимире Михайловичу! Це була ваша власна ініціатива створити таку комісію, щоб узгодити всі моменти, пов’язані із внесенням змін до Конституції. І той проект ми підготували, сподіваючись на те, що фракції відгукнуться і дадуть своїх кандидатів. Але зараз зайшла і на комітеті і у фракціях дискусія з приводу того, що треба пропорційне забезпечити представництво, що чи, власне, це можна зрозуміти, бо мова йде про дуже серйозний документ. Якщо так схоже на те, що сьогодні ми не проголосуємо цю постанову, ні один, ні другий варіант, то ми могли б дати робоче доручення комітету правовому, бо це його функціональні обов’язки, щоб він довів цю справу до розгляду на Верховній Раді, і це було б виходом із ситуації.
Народний депутат Ключковський.
Юрій Ключковський, фракція "Наша Україна", Народний Рух України. Я, властиво, Володимир Михайлович, хотів задати запитання обом доповідачам, бо вони розказували, для чого комісія, але не сказали нічого про склад цієї комісії. Очевидно, принципові розходження в цих двох проектах саме стосуються складу комісії. То я би хотів теж зараз звернутися і до Голови Верховної Ради, і до колег народних депутатів з тим, щоб, оскільки існують два варіанти складу комісії, щоб ми зараз прийняли рішення лише одне - як формувати. прийняли рішення про створення комісій, про те, як її сформувати. І ми пропонуємо, щоб це все-таки було пропорційне представництво відповідно до норм Регламенту.
Будь ласка, Адам Мартинюк. Давайте ми, пропозиції слушні були, і ми приймемо рішення з тим, щоб ми могли проголосувати навіть сьогодні в кінці дня цю постанову.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Володимир Михайлович, я підтримую виступи моїх попередніх колег - і Олександра Олександровича Мороза, і Ключковського - про те, що є, дійсно, два варіанти. Один з варіантів ми розглядали на Комітеті з питань Регламенту, і Комітет з питань Регламенту прийняв рішення звернутися до комітету профільного, саме комітету з питань правової політики про те, що треба, дійсно, врегулювати відповідно до Регламенту. Я просто ще хочу нагадати, що ми не можемо підтримати пропозиції Ключковського про те, що створити комісії і запропонувати принципи. Не можна. Принципи запропоновані, і він же сам говорить, що всі комісії, які створюються, записано в Регламенті, на пропорційній основі. Тому давайте дамо доручення зараз цьому комітету з правової політики про те, щоб, дійсно, вони повністю врегулювати ці питання, і до кінця дня ми їх можемо проголосувати.
Шановні колеги, дуже багато з цього приводу є пропозицій. Може, я підсумую те, що було сказано, і ви зі мною погодитеся. Ну, одну хвилинку, якщо не погодитеся, тоді ми будемо голосувати. Тоді будемо далі йти. Тоді будемо далі йти. Пропозиції слушні. Давайте зараз доручимо Комітету з питань правової політики, щоб він опрацював проект, але включивши туди людей відповідно до Регламенту, але тих людей найперше, які будуть працювати в комітеті, а не будуть, вірніше, в цій комісії, а не будуть відбувати там повинність. Із тим, щоб ми завтра цей проект могли проголосувати. Народний депутат Гмиря, будь ласка.
Владимир Михайлович, спасибо за слово. У меня еще одно предложение. Нужно поручить комитету все-таки разобраться с правовой стороны - какой будет статус конечного результата работы этой комиссии. Проблема вот в чем. Очевидно, после того, как будет доработан проект, необходимо опять обращаться в Конституционный суд. Потом будут здесь внесены, в зале, поправки, опять Конституционный суд. Процесс станет бесконечным. Поэтому нужно выяснить все-таки: после обработки этого законопроекта комиссией, будет необходимость обращаться в Конституционный суд или нет? Для меня этот вопрос не бесспорный.
Я думаю, що я зараз відповім, що потреби не буде звертатись в Конституційний суд. Головне призначення цієї комісії - не напрацювання законопроектів, а узгодження політичних позицій для того, щоб всі зрозуміли народні депутати і дійшли до свідомого висновку про те, що нам треба цей документ прийняти. Правильно я формулюю? Ну, будь ласка, бо ми зараз втягнемося в дискусію. Чи давайте відкладемо це. Я прошу вас! Олександр Мороз, будь ласка.
Я хотів деякі уточнення зробити. Ця комісія повинна найти гармонію між тим проектом, який пройшов через Конституційний суд, із тим документом основним, Конституцією, який є сьогодні. Власне, ці вже проекти напрацьовані. А якщо ми створюємо комісію таку, а не напрямку доручаємо правовому комітету, то тоді треба сьогодні проголосувати один від двадцяти чоловік. Це буде зрозуміло для кожної фракції, що пропорційна система забезпечується. До речі, і конституційна комісія у 96-му році, 1995-му працювала теж за цим принципом: один депутат від 20-ти представників фракції.
Дякую. Юрій Кармазін.
Дякую. Юрій Кармазін, "Наша Україна", "Солідарність", Партія захисників Вітчизни. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Зараз кілька місяців відбувається блокування правової реформи, правової реформи, яке розблоковане рішенням Конституційного Суду України. Якщо ми навіть поставимо коми там, розставимо по-іншому, ніж той варіант, який схвалив Конституційний Суд, то це значить, що нам треба заново буде схвалювати законопроекти і заново все подавати. Тому я просив би розділити ці два питання: питання розгляду Комітетом з правової політики, а це його функції, його обов’язок, і недовіри він не може мати, цей комітет, бо він не розглядав і не доповідав вам ще це питання, це бажано було б, щоб він доповів про ті зміни, по яких є висновок Конституційного Суду; і інше питання - питання подальшого конституційного реформування, оце вже для того подальшого і створюються якісь спеціальні комісії. Але це відділити одне від іншого і доручити Комітету з питань правової політики. Дякую.
Юрій Анатолійович, ви все правильно говорите, але ми вже його обговорювали в сесійній залі, у нас спеціально була презентація. З цього приводу Карнаух і Матвієнко. І будемо голосувати, бо людей же не буде зараз. Що ви затягуєте?
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, справа в тому, що це питання внесено до порядку дня саме цієї сесії. І тому ми зобов’язані проект закону, який внесений Симоненком, Матвієнком, Морозом, розглянути і попередньо схвалити. Дійсно, ми не маємо права вносити будь-яких змін у той проект закону, щодо якого є висновок Конституційного Суду. І ми не на словах, а на ділі, будемо проводити державно-правову реформу. Тому я пропоную обов’язково на цій сесії попередньо схвалити саме цей законопроект, а на наступній остаточно прийняти. Дякую.
Дякую. Анатолій Матвієнко. І прошу, шановні колеги, мобілізуватись для голосування.
Українська республіканська партія "Собор", блок Юлій Тимошенко. Володимире Михайловичу, я підтримую вашу пропозицію, щоб діяти саме так. Але в мене одне до вас прохання, якщо можна його врахувати. Ми визнаємо, що правовий комітет є профільним з питань Конституції. Але поскільки то торкається питань державного будівництва і місцевого самоврядування, то я хотів би, щоб подібні питання як другий комітет ви адресували і Комітету з питань державного будівництва. Дякую.
Добре. Шановні колеги, давайте домовимося таким чином, що ми доручаємо сьогодні Комітету з правової політики і Комітету з питань державного будівництва, місцевого самоуправління доопрацювати до завтра постанову і вранці її проголосувати. Норма представництва 1 до 20, але бажано, щоб це були люди, які будуть працювати. Будь ласка, народний депутат Шевчук. Включіть мікрофон, фракція НДП,
Спасибі. Я думаю, пропозиція 1 до 20 вона зрозуміло чому виникла, тому що дуже багато фракцій просто не мають у своєму складі 20 депутатів, а це виникне додаткова плутанина. Не менше одного від фракції - це буде саме правильно.
Шановні колеги, я думаю, що ми там визначилися. І така приблизно є регламентна норма. Але фракції визначаться тих, хто буде працювати, хто більшою мірою зацікавлений у цьому питанні. Немає потреби ж нам голосувати. У четвер ми проголосуємо проект відповідної постанови. Я ставлю на голосування проект Постанови "Про створення тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України для контролю за дотриманням законності і перевезення на митну територію продуктів харчування та інших товарів. Ставлю на голосування цю пропозицію і прошу проголосувати. [[12:01:58]] За-332 За-332. Рішення прийнято. Ставлю на голосування проект Постанови "Про проведення парламентських слухань "Наслідки і перспективи. Що, що? А це ми за основу прийняли. Вибачте. Ставлю на голосування про прийняття постанови в цілому як постанови. Прошу голосувати. [[12:02:35]] За-334 Рішення прийнято. Шановні колеги! Тут є ще три документи. Я прошу перед перервою, щоб ми зараз проголосували, щоб потім друге читання розглядали. Проект Постанови про проведення парламентських слухань - наслідки, перспективи приватизації в Україні. Тільки треба визначитися щодо дати, бо 13-те січня у нас парламентські слухання є. Будь ласка. Шановні колеги, я прошу не розходитися, у нас є два документи дуже важливих проголосувати перед перервою.
Шановні колеги! Спеціальна контрольна комісія провела засідання за участю голів Комісії обласних рад з питань контролю за приватизацією. На їхнє прохання і на прохання депутатів членів комісії, які представляють різні політичні партії, представники які є пропорційно представлені в комісії, виносить проект Постанови про проведення парламентських слухань. Але у зв’язку з тим, що у нас збився графік проведення, ми 19-го грудня подали на заміну про те, щоб поставити проведення парламентських слухань 26-го лютого. Тобто ми тоді встигнемо підготовитися і з Комітетом з економічної політики, і всі комітети, які до цього відповідно причетні.
Дякую. Шановні колеги! Я ставлю на голосування проект постанови про проведення парламентських слухань - наслідки, перспективи приватизації в Україні 26 лютого 2003 року. Ставлю прийняття цього проекту за основу. Прошу голосувати. [[12:04:16]] За-322 Рішення прийнято. Ставлю на голосування прийняття цієї постанови в цілому. [[12:04:42]] За-329 Рішення прийнято. Ставлю на голосування проект Постанови про проведення парламентських слухань - підтоплення земель в Україні: проблема та шляхи подолання" 19 лютого. Ставлю на голосування. А 26 ми вже проводимо. Будь ласка, Валентин Григорович. Шановні колеги, я прошу не розходитися, там дуже важливий законопроект є, нам треба проголосувати.
Шановні колеги, я хочу тільки звернути увагу вашу на те, що ми з вами проголосували про проведення закритого засідання Верховної Ради щодо проблем, пов’язаних з порушенням Закону про статус народного депутата якраз на 19 лютого. Тобто. На 19 лютого. Тобто нам треба визначатися, мабуть, все-таки треба було б розвести.
Шановні колеги, може ми таким чином запропонуємо, що ми проведемо, Валентина Семенівна, ми проведемо, скажімо, із 12-ї години до 15.30 закрите засідання, а після того зробимо парламентські слухання. Немає заперечень? Нам часу вистачить для цього. Адам Мартинюк, будь ласка.
Я дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, Володимире Михайловичу, ми дуже правильно робимо, що кожного місяця проводимо парламентські слухання. Але я прошу звернути увагу на той факт, що ми, на превеликий жаль, назначаємо дати проведення парламентських слухань на час роботи в комітетах, а це абсолютно не допустимо. Тому я пропоную профільним комітетам, коли вони визначаються із датами парламентських слухань, не призначати парламентських слухань на той момент, коли працюють комітети. А ми взяли за практику, як тільки робота в комітетах - парламентські слухання. І члени комітетів розриваються, бо і парламентські слухання важливі, і на засіданні комітету треба бути. Я прошу, щоб ви дали таку вказівку профільним комітетам. Дякую.
Домовились. Доручення таке даємо. Народний депутат Шевчук, будь ласка. Я ще раз прошу, нам зараз треба один законопроект проголосувати за наполяганням депутатів.
Спасибі. Шановні колеги, я хочу звернутися до вас, щоб ви підтримали пропозицію Голови Верховної Ради з даного питання. А то получається так, що ми питання, яке хвилює регіони, яке хвилює вчених і жителів тих регіонів, що мають проблему підтоплення ми відсилаємо на задній план, а на перше місце ставимо свою власну проблему - проблему статусу народного депутата. Давайте проголосуємо, щоб не було перенесення, щоб ми в той самий день розглянули і питання про статус народного депутата, і провели парламентські слухання з цього важливого питання. Спасибі.
Ми вже визначилися і підтримується ця пропозиція. Ставлю на голосування прийняття за основу проекту постанови про проведення парламентських слухань "Підтоплення земель в Україні: проблема та шляхи подолання" 19 лютого 2003 року. Ставлю на голосування за основу, повторюю. Прошу підтримати. [[12:08:03]] За-358 Рішення прийнято. Ставлю на голосування про прийняття цього проекту постанови в цілому. Прошу голосувати. [[12:08:24]] За-362 Рішення прийнято. Шановні колеги, я хочу з вами порадитися. Тут комітети наполягають, щоб ми сьогодні включили і розглянули, і прийняли рішення проект закону про внесення змін до деяких законів України щодо операцій з металобрухтом. Ви пам’ятаєте, що ми приймали там відповідне рішення, але зараз виник ряд питань. Яка ваша позиція підтримати? Я ставлю на голосування про включення цього питання в розклад для розгляду сьогодні. Прошу проголосувати. Прошу голосувати. Систему ввімкніть, будь ласка. [[12:09:22]] За-365 Народний депутат Матвієнков, будь ласка.
Спасибо. Уважаемые коллеги, я хочу просто пояснить, в чем суть вопроса. Вы знаете, что мы предприняли шаг, и причем серьезный шаг, по наведению порядка в этом направлении - мы ввели квоту на вывоз черного лома. Второй законопроект, который мы хотим вот сегодня и настаиваем для того, чтобы внести, навести порядок с цветным ломом. Мы ужесточаем нормы для вывоза слитков и зливков. Поэтому я попрошу законопроект 2106-2 проголосовать.
Що за крик, шановні колеги? Народний депутат Ключковський наполягає, я ж не можу. Ну, шановні колеги, зараз ми проголосуємо. Ну, одну хвилину. Депутат має право будь-який. Ну, шановні колеги!
Юрій Ключковський, "Наша Україна", Народний рух України. Володимире Михайловичу, я ще раз кажу, ми трошки в ейфорії і хочемо приймати рішення. Але давайте при цьому так, щоб голова не крутилася від тієї ейфорії. Цілком можливо, що законопроект хороший. Ми його включили в порядок денний. Давайте ми його сьогодні приймемо в першому читанні і даймо хоч вдома на нього подивитися. І тоді завтра чи післязавтра проголосуємо в цілому.
Уважаемые коллеги, есть доля смысла того, что говорит коллега Ключковский. Но я просто хочу заострить внимание на одной вещи: мы смотрим на эту проблему уже на протяжении трех лет, а за три года уже буквально растащили все государство. И каждый год мы оттягиваем это. Есть предложение ставить на голосование.
Шановні народні депутати, я розумію, що ми тут дещо дійсно в ейфорії, але є наполягання. Я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні проекту закону про внесення змін до деяких законів України щодо операцій з металобрухтом. 2106-2, да. Прошу голосувати. [[12:11:36]] За-358 Шановні колеги, зважаючи на ваші наполегливі вимоги, я ставлю на голосування про прийняття в цілому цього проекту як закон. [[12:12:05]] За-315 Будь ласка, Анатолій Матвієнко. Іще один проект постанови є про продовження терміну використання теплових чеків.
Українська республіканська партія "Собор", блок Юлії Тимошенко. Володимир Михайлович, шановні колеги, я голосував особисто і готовий голосувати за цей проект в цілому. Але ми не маємо права попирати Регламент і права народного депутата. І якщо бодай хоч один народний депутат має заперечення щодо прийняття його в цілому, ми не маємо права не дати йому можливості внести свої поправки. Пан Ключковський має або зняти свою пропозицію, але якщо й наполягає, ми не маємо права прийняти цей документ в цілому. Володимир Михайлович, я прошу вас це враховувати.
Я зрозумів. Я прошу вас, зніміть, будь ласка, застереження, щоб ми цей раз вийшли чи суто експерименту. Ключковський, будь ласка. Народний депутат Ключковський.
Юрій Ключковський, фракція "Наша Україна", Народний Рух України. Володимир Михайлович, мова не йде про бажання депутата Ключковського. Мова йде про те, що Конституція України визначає нашу державу як правову, а це означає, що праву підпорядкований і парламент теж. І тому колега Матвієнко абсолютно правий. Можливо, не тільки у мене, може, ще у когось при читанні законопроекту, який тільки сьогодні включений до порядку денного сесії, з яким у зв’язку з цим ніхто попередньо не знайомився, можуть будуть підводні камені. І ми, можливо, всі разом, так само, як в нас було вже не один раз, почнемо потім вносити поправки вносити до нього, так само на швидку руку. Я не знаю, що вам робити з прийнятим рішенням, але я вважаю, що створений поганий прецедент, і краще, щоб його не створювати.
Валерій Асадчев. Зараз переголосуємо, давайте тоді його.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати і шановний пан Матвієнков! Я думаю, що нічого не сталося б, якщо б ми його проголосували завтра. Абсолютно. Я розумію, що є певні цейтнотні моменти, але ми, дійсно, повинні хоча б подивитися одним оком такий законопроект, хоча б з бюджетної точки зору, з правової точки зору. Ну, ніхто не бачив, як ми можемо такі речі робити. А потім, дійсно, виникають політичні затори у Верховній Раді. Ми б завтра його проголосували, але, принаймні, хоча б подивились. що там в тому законопроекті записано. Давайте ми не будемо робити таких прецедентів. Повірте мені, що ми всі працюємо на єдину користь. Але давайте дотримуватися хоч якоїсь процедури. Дякую.
Народний депутат Кравченко. Шановні колеги, ну, зараз ми доручимо, якщо не буде згоди, Регламентному комітету - і все.
Шановні колеги. То ли, может быть, коллеги несколько потеряли нить прохождения этого законопроекта. Но я вам должен сказать, что его уже в прошлом склыканни рассматривали, в этом уже его раздавали. Комитет дважды, Комитет промышленной политики, где я являюсь заместителем, мы дважды рассматривали его в комитете. Это не новый вопрос. Речь идет сегодня о том, что мы до конца года должны принять этот законопроект. Он отработан и юридически, и экономически. Поэтому я прошу считать этот вопрос урегулированным.
Спасибо. Роман Зварич, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, я думаю, що те, що запропонував Валерій Асадчев, - це якраз є нормальний вихід із цієї ситуації. Я би тільки хотів одне додати. Тобто основна причина, чому звичайно є наполягання депутатів не голосувати в цілому цей законопроект, полягає в дуже банальній причині: тому що вони його не бачили. Тому я би просив, щоб ви, Володимире Михайловичу, дали доручення, щоб цей проект був розповсюджений в сесійному залі після перерви і щоб завтра ми його проголосували в цілому.
Я прошу. Зараз ми перейдемо до обговорення. Я прошу вас: ну, не треба нам. Зараз, якщо там хтось не знайомився, ще раз дати, щоб ознайомився. От була інформація Комітету з промислової політики. Розглядали, знайомились. Ну, з мотивів, будь ласка, Кармазін.
Юрій Кармазін, "Наша Україна", "Солідарність", Партія захисників Вітчизни.
Шановні колеги, проект роздано.
Шановні народні депутати, шановний Володимире Михайловичу, фактично ми зараз зробили скорочене обговорення законопроекту: 2 - за, 2 - проти - говорить Регламент. Цей законопроект обговорювався і є заключення, є висновки Науково-експертного відділу, є висновки комітету, про що нам повідомив колега Кравченко, і ми це дивилися. Тому я пропоную для виходу із ситуації, яка сталася вважати те, що зараз відбувалося, як обговорення, коротке обговорення, передбачене Регламентом, це по-перше. І надалі так і робити, щоб не створювати прецеденту, про що говорив колега Ключковський. І після цього короткого обговорення, яке зараз відбулося, поставити зараз на голосування в цілому. Оце буде абсолютно легітимно, законно і правильно. Дякую. Але надалі спочатку зробити два - "за", два - "проти", а потім голосувати так чи інакше.
Я ставлю. Щоб ми витримали тут все, ставлю ще раз на голосування про прийняття проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо операцій з металобрухтом. Ну, з процедури, будь ласка. Народний депутат Асадчев.
Шановний Володимире Михайловичу, я б дуже попросив з процедури, щоб зараз на трибуну вийшов Матвієнков і розповідав не про те, що брухт вивозять, це я знаю, а розказав сутність закону, що міняється. Чи вводиться вивізне мито, чи ставка? Будь ласка, якщо ми у такому режимі.
Два слова.
Я буквально два слова поясню, в чем суть вопроса. Когда мы с вами принимали предыдущий законопроект, мы с вами устанавливали норму.9002. Для того, чтобы можно было закрыть вывоз слитков и зливків, которые собираются, лом перерабатывается, льется в гаражах, и чтобы мы закрыли вывоз этих слитков и зливків. К сожалению, эта норма в первый период времени она как-то работала, но потом нашли лазейку, это.9002, через определенное время, за определенные документы покупалось, и она начала работать как обычная ниша, через которую просто вывозился металлолом, в гараж лились слитки и зливкі. Сегодня мы вносим изменения, которые бы ужесточили эту норму. Мы ввели стандарт, который бы обеспечивал химическую переработку этих слитков и зливкив. То есть дает возможность только промышленным предприятиям, имеющим промышленную основу, экспортировать вот такие подобные вещи уже не как сырье, а как именно свою продукцию слитки и зливки. Вот о чем идет речь.
Ставлю на голосування ще раз за прийняття в цілому проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо операцій з металобрухтом, як закон. Прошу голосувати. [[12:19:59]] За-345 Рішення прийнято. Шановні колеги! Тут просять, щоб ми проголосували зараз проект Постанови про внесення змін до постанови Верховної Ради України від 24 грудня 2000 року про продовження терміну використання житлових чеків для приватизації державного житлового фонду. Будь ласка. Він у порядку денному є.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Ми вносимо проект постанови. Треба спочатку, Володимире Михайловичу, включити його у порядок денний. Його немає у порядку денному. Ми мусимо його включити і проголосувати.
Ставлю на голосування про включення у порядок денний розгляду проекту Постанови Верховної Ради України про продовження терміну використання житлових чеків для приватизації державного житлового фонду. Прошу голосувати.
Прошу підтримати, шановні колеги, я зараз розкажу в чому суть. Будь ласка, давайте проголосуємо. [[12:21:10]] За-336
Шановні колеги" Сутність проекту. Йдеться, щоб замінити слова "31 грудня 2003 року" словами " 31 грудня 2006 року". Ставлю на голосування прийняття за основу проекту цієї постанови. [[12:21:38]] За-349 Рішення прийнято. Ставлю на голосування про прийняття в цілому цього проекту, як постанови. [[12:21:59]] За-356 Рішення прийнято. Давайте будемо радитися. Перерву будемо робити? Я тоді пропоную до 13-ї години, немає заперечень? Оголошується перерва до 13 години. Я дуже прошу вас, щоб ми організовано потім завершили цей день, у нас багато документів треба голосувати. Перерва до 13-ї години.
Шановні народні депутати. Прошу всіх зайти до сесійної зали. Поки заходять депутати, я хочу звернутися до Комітету з засобів масової інформації з проханням підготувати, Томенко Микола, підготувати проект постанови про порядок висвітлення роботи третьої сесії Верховної Ради України з тим, щоб ми могли його проголосувати. Є? Ну, тоді передайте мені, щоб я міг його поставити на голосування. Ну у мене поки що не було його. Дякую. Шановні колеги, ви ознайомились з цим проектом постанови? Нам треба його включити сьогодні у розклад засідань. Я прошу проголосувати за те, щоб включити сьогодні для розгляду проект постанови Верховної Ради України про порядок висвітлення роботи третьої сесії Верховної Ради України четвертого скликання, оскільки там потрібен буде час, щоб можна було підготувати все. Прошу проголосувати. Ставлю на голосування про включення сьогодні в порядок денний. [[13:08:28]] За-298 Тепер ставлю на голосування, якщо немає заперечень, про прийняття цього проекту за основу. Прошу проголосувати. [[13:08:53]] За-318 Які будуть пропозиції? В цілому ставлю про прийняття його, цієї постанови, в цілому як постанову. Прошу голосувати. [[13:09:19]] За-321 Рішення прийнято. Будь ласка, Юрій Кармазін, що у вас? Будь ласка.
Юрій Кармазін, "Наша Україна", "Солідарність", партія захисників вітчизни. Шановний Володимире Михайловичу, я зараз хотів поставити питання, тримав руку, ви просто не побачили, коли в цілому ставили після прийняття за основу. Я хотів наполягти на збереженні тієї практики, яка існувала в минулих парламентах, коли щотижня по підсумкам тижня фракції мали вільний прямий ефір. Щотижня, підкреслюю, незважаючи на те, що робиться тут, в Верховній Раді України. Тому що вчора ми поховали члена партії "Захисників вітчизни", патріота України, який достойний носити звання Героя України, Валерія Михайловича Кравченка, якого бандитські вбили трьома пострілами в центрі Одеси, яка вже стала Палермо. Я хотів би сказати про те, що робиться в державі по цим питанням в прямому ефірі. Тому що без прямого ефіру це буде чергова жертва. Тому комітет цього не передбачив. Ви знаєте, те, що вже передбачено, раніше було, не дотримується.
Ну, будемо дотримуватись.
У нас навіть цензура допускається щодо того, що йде сьогодні в. парламентському.
Дякую, Юрій Анатолійович. Дякую. Микола Томенко, будь ласка. І будемо продовжувати роботу.
Шановні колеги, я підтримую пана Кармазіна в тому, що нам недостатньо прямоефірних програм для того, щоб висловити свою точку зору. Але в частині висвітлення діяльності Верховної Ради є чітка норма, за яку ми проголосували, і яку треба тільки контролювати і виконувати. Більше того, ми пряму ефірну програму за участю всіх депутатських груп і фракцій в цій постанові, що проголосували, перенесли на понеділок, щоб це було більш зручніше депутатам. І тому все, що стосується можливості в прямому ефірі представляти фракції, в цій постанові передбачено, і вважаю, що нам треба тільки контролювати її виконання.
Дякую. Шановні колеги, я вношу на розгляд проект закону про внесення змін до Кодексу законів про працю та Закону України "Про оплату праці щодо мінімальної погодинної оплати - це друге читання. Від Комітету соціальної політики та праці хто буде виступати? Народний депутат Стоян є? Олександр Миколайович. З місця? Ну, давайте на трибуну. Шановні колеги, є пропозиція, нам треба порадитися: відповідно до встановленого порядку нам же треба працювати до 14 години. А ми домовлялися, шановні колеги, я прошу вас, ми домовлялися з вами, що ми проголосуємо ті питання, які є. Давайте попрацюємо, я прошу вас. Проголосуємо його. Ну, комітети там у вас пізніше, о 16-ій годині. Давайте попрацюємо, я дуже прошу вас. Будь ласка, будемо голосувати поправки давайте.
Шановні колеги, цим законом передбачено встановлення мінімальної погодинної заробітної плати як гарантію оплаті праці тих працівників, які працюють в погодинній системі оплати, тобто є один рівень оплати праці, є погодинний. Комітет розглянув цей законопроект, поступило 30 зауважень, 30 пропозицій, 17 - враховані, 13 - відхилені. Основні пропозиції враховані, тому комітет просить прийняти цей закон в другому читанні.
Шановні колеги, йдемо по поправкам. Перша поправка народного депутата Зубанова відхилена. Наполягає наш колега на голосування цієї поправки? Ні? Будемо тоді ті, які відхилені, так?
Да, будь ласка.
Ні, поправки ми враховуємо тих депутатів, які письмово, а не тих, хто піднімає руку. Друга поправка - народного депутата Стояна. Ви наполягаєте на ній?
Ні, не наполягаю.
Так, йдемо далі. Поправка 8 ваша, наполягаєте на ній?
Ні.
Поправка 9 народного депутата Зубанова. Ні. Поправка 10 народного депутата Асадчева. Немає, значить, не наполягає. Йдемо далі. Поправка 15, знову ж таки Асадчева. Немає. Поправка 16 Миколи Рудьковського. Не наполягає народний депутат? Наполягаєте? [[Ш у м у з а л і]] Народний депутат Рудьковський. Народний депутат Рудьковський, будь ласка.
Рудьковський, Соціалістична партія України. Я прошу мою поправку поставити на голосування і доповідача зачитати її із проекту.
Я зачитаю.
Вона роздана, не треба її зачитувати. Шановні колеги, це поправка номер 16 народного депутата Рудьковського. Ви всі її знайшли, бачите. Ставлю на голосування поправку народного депутата Рудьковського. Він наполягає, тоді ставимо на голосування. [[13:15:17]] За-46 Вона є у кожного народного депутата, ну що ви, шановні колеги! Поправка номер 17 народного депутата Асадчева. Комітет відхиляв, депутата немає. Поправка 18. Ви не наполягаєте, да?
Нет, нет.
Поправка народного депутата Стояна, 20-та.
Я не наполягаю.
21-ша - також ні. 22-га - також ні. 23-тя, ви не наполягаєте?
Ні, ні, ні, все враховано. Ми врегулювали під час роботи.
25-та, народного депутата Зубанова. Нема його - значить не наполягає. Далі, ваші 26-та і 27-ма, не наполягаєте?
Нет, нет, нет.
Ні. І Асадчева також поправка є. Ставлю на голосування про прийняття в другому читанні проекту Закону про внесення змін до Кодексу законів про працю України та Закону України про оплату праці щодо мінімальної погодинної зарплати. Прошу голосувати. [[13:16:35]] За-194 По фракціях, будь ласка. Це не більшість, тут же. Шановні народні депутати, давайте, я ще раз вас прошу, ну, нормальний же закон соціальний шановні колеги. Я прошу вас, давайте ще раз поставимо на голосування. Тут кажуть, що не спрацювали картки. І прошу проголосувати. З мотивів, будь ласка. Володимир Кирилович, будь ласка, Черняк.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Це дуже важливий соціальний закон. І взагалі у всіх цивілізованих країнах існує визначена погодинна оплата праці. Це ознака цивілізованості країни. Якщо ми хочемо проводити успішну, ефективну і послідовну соціальну політику, то цей закон дуже потрібен. Я вважаю, що є всі необхідні і достатні умови його підтримати. Дякую.
Народний депутат Вернигора.
Вернигора, соціалістична фракція України. Шановний Володимире Кириловичу, я вас як економіста дуже поважаю. Але ви у преамбулі не сказали, як би наша держава була така, як всі держави у Європі і не мала і копійки заборгованості по заробітній платі. Ми б ввели не тільки погодинну, а і похвилинну оплату праці. Сьогодні ми не платимо за восьмигодинний робочий час. Уявіть собі, що завтра з’являється такий закон, і всі оці борги полетять і будуть приймати всіх на одну годину і казати, у нас ніяких боргів немає. Ми сьогодні погодинну можемо визначати, поділивши на фонд робочого часу заробіток. І не треба нам приймати закон, що це у нас є гарантована оплата погодинна. Прошу не підтримувати цього закону.
Народний депутат Беспалий. Я бачу, я бачу всіх, я бачу.
Борис Беспалий, "Наша Україна". Шановні колеги, давайте зараз подивимося, що у нас, який стан безробіття. Дуже багато людей працює неповний робочий день, студенти і так далі, люди, які неповну мають завантаженість. Для цих випадків просто необхідна погодинна оплата. І є другий аргумент. Справа у тому, що це якраз найбільш надійний соціальний захист. Тобто, якраз найбільш надійний захист працівників від надмірної експлуатації. Тобто багато людей, які наймаються, буквально, на разові роботи. І, крім того, навіть в тих випадках, де людина працює, саме погодинна оплата визначає вартість праці, визначає стандарт. Справа в тому, що місяць складається з днів, дні складаються з години. І обраховувати і тарифікацію треба вести з найменшої одиниці робочого часу, а не з найбільшої. І тому це якраз дуже корисна річ саме для зайнятого працездатного населення. І прошу підтримати.
Юрій Кармазін. Я всіх бачу. І давайте будемо зараз.
Юрій Кармазін, "Наша Україна", "Солідарність", Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Я звертаюся до тих, хто не зовсім зрозумів. Давайте відділимо плевна від зерен в цьому законопроекті. Стаття 22-га Конституції не допускає звуження чи погіршення прав. Тут не допускається погіршення прав. Це по-перше. Це не має відношення до заборгованості. Більше того, застосування погодинної системи оплати праці не буде допускатися для працівників, які уклали трудовий договір на роботу з нормальної тривалістю робочого часу, про що зараз висловлювали сподівання. Але через якесь фінансово-економічне становище нестійке цього підприємства працюють неповний робочий час. І я звертаюся до членів фракції "Наша Україна". Не зважаючи на те, що народний депутат Стоян тимчасово мусив вийти з нашої фракції, я прошу все-таки підтримати його намагання в цьому законопроекті і проголосувати за. А я думаю, що Стоян схаменеться і увійде.
Народний депутат Кафарський, будь ласка.
Шановні депутати! Ми повинні врахувати, що є ще така соціальна верства, як студенти, які сьогодні годину-дві попрацювати і заробити гроші дуже хочуть. В областях створюються спеціальні бюро, які допомагають студентам влаштуватися. Я вважаю, що цей закон потрібно приймати.
Дякую. Олександр Стоян.
Я спеціально хочу пояснити своєму колезі Вернигорі. Леоніде Михайловичу, не плутайте. Мова йде, дійсно дуже правильно підмітив колега Кармазін: сьогодні люди, які працюють погодинно і не визначено скільки їм треба платити, які норми, за що платити? Це не стосується тих, хто отримує і відпрацьовує місяць. Тому ми і кажемо: цей закон стосується гарантії в оплаті праці працівників, які працюють з погодинною системою оплати праці. Ми захищаємо тих людей, які працюють дві-три години, а не є в стосунках трудових безстроково. Тому, безумовно, цей закон треба підтримати, щоб захистити мільйони людей, які працюють декілька годин. Прошу підтримати його.
Народний депутат Хара, і будемо голосувати
Уважаемые коллеги, я хочу напомнить Леониду Михайловичу, что когда мы рассматривали на заседании комитета, единогласное приняли решение и он должен знать идеологию этого законаю Речь идет о тех десятках миллионов людей, которые работают в среднем и малом бизнесе и которых нанимают на час, на два, на три. И здесь устанавливается минимальная оплата в час, ниже которой работодатель не должен будет платить. Поэтому здесь не идет речь о тех кто на постоянном договоре на промышленных предприятиях, а те, которых нанимают на почасовую работу на временную работу. Поэтому мы должны их социально защитить и дать минимальную зарплату, ниже которой работодатель не имеет права платить. И я прошу поддержать этот закон.
Шановні колеги, ми домовилися, що ми закінчуємо. Це не обговорення, я прошу вас. Репліка народного депутата Вернигори і голосуємо. Це не обговорення, шановні колеги.
Шановний Василь Григорович, я голова комітету. Ви сказали, що у нас мільйони працюють за дві-три години. Так їм же виплачують. Значить погодинна у нас існує шляхом поділення фонду робочого часу. Інша річ, що у нас завтра не стане жодного безробітного, усі будуть зайняті завтра. Усі сто відсотково будуть в Україні працюючими, коли ми введемо оцю форму оплати. Все, дякую.
Народний депутат Кравченко. Шановні колеги, це ж голосування. Я просто молю вас, благаю!
Владимир Михайлович, тут замечание. Мы действительно перешли к обсуждению вопроса, хотя оно значится как второе чтение. Это первое. Друге. Я повністю поділяю думки народного депутата Вернигори. Это будет скрыта полностью безработица. Сегодня существуют моменты, как урегулировать неполный рабочий день как его оплачивать. Ну и последнее. В жизни еще никогда народный депутат Стоян, как бы он не занимал, какие должности, никогда в жизни не думал о десятках миллионов рабочих. Поэтому я вас прошу не поддерживать этот закон.
Я думаю, шановні колеги, сьогодні мова йде не про Стояна, а йде про закон, про рішення комітету. Народний депутат Майстришин, будь ласка. Терещук, народний депутат. Народний депутат. Ну це ж не обговорення, ну я вас благаю!
Сергій Терещук, Черкащина. Шановні колеги-депутати, врахуйте таку деталь, що не завжди в роботодавця є необхідність людину брати на повний робочий день. Це перше. Я звертаюся до тих, хто працює в аграрному секторі. Ця форма набула широкого розповсюдження і в більшості випадків в селі, в сільському господарстві людей беруть саме на роботу на таких умовах. Тому для сільського господарства цей закон необхідний.
Ставлю на голосування про прийняття проекту Закону України про внесення змін до Кодексу законів України про працю та Закону України "Про оплату праці" [[щодо запровадження мінімальної погодинної зарплати]] для прийняття у другому читанні. Прошу голосувати. [[13:26:08]] За-216 Будь ласка, від уряду. По фракціях висвітіть, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, крім того, що вже.
Прошу мобілізуйтеся, шановні колеги!
Шановні народні депутати, крім того, що було сказано, я хотів би добавити лише одне. За методологією для визначення погодинної оплати праці необхідно взяти мінімальну заробітну плату, наприклад, в нинішніх умовах - це 165 гривень і розділити на кількість годин у місяці, де ця кількість годин є найменшою, у нас це буде лютий місяць. І таким чином буде завищено погодинну оплату за одну годину. Якщо потім перекрутимо ці години на інший місяць там, де більша кількість робочих днів, то ми таким чином отримаємо не 165 гривень, а більше - 170 гривень і так далі. Таким чином, цей закон ще, крім того, що він вирішує ті проблеми, коли у людини є необхідність працювати неповний робочий день, особливо для жінок, у сільському господарстві і так далі, він вирішує ще проблему захисту людей. Це є більша оплата, чим виходячи із 165 гривень. Я прошу, підтримайте цей законопроект.
Дякую. Рудьковський, будь ласка.
Рудьковський, Соціалістична партія України. Я хочу пояснити народним депутатам, чому наша фракція не голосує за цей закон, бо не врахована моя поправка, яка давала можливість гарантувати більшу погодинну оплату, аніж виходячи із мінімальної заробітної плати, яка є. І тому я, Володимире Михайловичу, просив вас, щоб доповідач зачитав поправку. І якщо ви поставите на голосування поправку, пройде вона, то тоді ми будемо голосувати за цей закон. Інакше це, дійсно, люди не отримають робоче місце, люди не будуть прийняті на роботу, не буде іти стаж пенсійний і так далі. Тобто не можна цей голосувати закон без цієї поправки, яку я подавав. Спасибі.
Шановні народні депутати, я ставлю поправку на голосування. У кожного є з вас, для цього роздають документи, ви всі бачили цю поправку. Якщо немає бажання приймати, давайте ми зараз відкладемо розгляд цього законопроекту. Оголошую на голосування проект закону про внесення зміни до статті 9 Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності" щодо впровадження ліцензування оптової торгівлі цукром. Ми це питання обговорювали. Володимир Кирилович, зараз треба нам подивитися поправки, які враховані.
Шановні колеги! Ідеться про внесення зміни до статті 9 Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності". Дуже короткий закон, написано: статтю 9 доповнити пунктом 65-им такого змісту: "Оптова торгівля цукром". Отже, закон складається всього із трьох слів. Йдеться про те, щоб включити до переліку тих видів діяльності, які ліцензуються, оптову торгівлю цукром. Це зумовлено ситуацією, яка склалася на ринку. Є переконливі факти, які свідчать про доцільність прийняття такої поправки.
Ну так як її ставить? Може, у другому читанні і в цілому як закон?
В другому читанні. Більше не було ніяких правок, не було ніяких змін, всього цих три слова.
Ставлю на голосування про прийняття у другому читанні проекту закону про внесення зміни до статті 9 Закону України "Про ліцензування повних видів господарської діяльності" щодо впровадження ліцензування оптової торгівлі цукром" для прийняття у другому читанні. Прошу голосувати. [[13:30:25]] За-158 Шановні колеги, якщо у нас немає потреби, давайте тоді припинимо нашу роботу. По фракціях, будь ласка, висвітліть. Будь ласка, Ващук Катерина Тимофіївна. Шановні колеги, ми проголосували поправки. Вони враховані всі, які були. Що зараз ще обговорювати? Якщо нема бажання голосувати, давайте не будемо голосувати.
Шановні колеги, цей законопроект треба підтримати. Ми прийняли з вами закон про виробництво цукру в Україні. І те, що нема сьогодні виписано умов формування ринку цукру в Україні, що ми не маємо тут ніякого регулювання по формуванню ринку, створює такі умови, що ми маємо дуже багато цукру, який переробляється, завезений через вільні економічні зони, попадає на наш ринок і торгують ним не тільки, скажімо, селянин, той, хто виробляє цукрові буряки, ніколи не займається оптовою торгівлею, і тим більше, не працює із закордоном. Тому оцей закон покликаний впорядкувати ринок цукру в Україні і захищає селянина, товаровиробника цукру. Він апробований, підтриманий всіма спеціалістами, міністерствами, Союзом сільськогосподарських товаровиробників. Тому я звертаюсь до народних депутатів і прошу: давайте підтримаємо цей закон, він поможе селу.
Рудьковський. Шановні колеги, ну, я ще хочу, щоб ще раз, зрозумійте: це не обговорення, це друге читання. Ну, ви ж прекрасно розумієте.
Рудьковський, Соціалістична партія України. Шановні народні депутати! Ми не підтримали цей закон. І, Володимир Михайлович, я пропоную піти далі розглядати закони. Цей закон уряд разом з Аграрною партією на чолі з Катериною Ващук протягують уже кілька років через парламент лише з однією метою, щоб почати брати з голів колгоспів гроші за ліцензії і так далі. Нема вже тих п’яти мільйонів виробництва в Україні, Україна імпортує цукор. І тому не стоїть питання про збиття цін. Ми говоримо одне: ми не повинні дали можливість чиновнику знову брати гроші за оптову торгівлю цукром. І потрібно якомога більше можливості дали оптової торгівлі, щоб ціна на цукор була нижча, і кожен споживач, який купує цукор, не переплачував. А українські виробники будуть захищені тим, що ми будемо регулювати імпорт цукру-сирця. Дякую вам.
Катерина Ващук, будь ласка, фракція Аграрної партії України.
Шановний колего народний депутат, не треба із хворої голови на здорову. Лобіювання йде інтересів селянина, і ми якраз хочемо, щоб не стояли в чергу до Кабміну за дозволами, а ви все переінакшуєте. На сьогодні все поставлено так, що ми, селяни, маючи сьогодні вироблені цукрові буряки, не маємо абсолютно коштів за них. Ні завод сьогодні не платить, ні селянин не має можливості його реалізувати на внутрішньому ринку того, що його запруджують завезеним контрабандним цукром, цукром через вільні економічні зони. Якщо ми цього закону не приймемо, ми насправді будемо і далі ставити селянина на коліна, а не керівника і не те, що.
Дякую. Народний депутат Катеринчук. І все, і завершуємо. Ну, я прошу, це не обговорення, я ще раз вам кажу.
Микола Катеринчук, "Наша Україна", місто Козятин, Хмельник, Калинівка. Прийняття цього законопроекту буде означати, що гуртова торгівля цукром у межах квоти - це вироблене понад квоти "а" і "б" за призначенням для реалізації власниками виключними за межами країнами. Це буде ліцензіюватися, але, що правда в сучасних умовах виробники не можуть навіть заповнити квоту "а", яка складає 1,8 мільйона гривень цукру в рік. Про що ми кажемо? Тут є ще одна спроба, як зрегулювати цей процес і зробити ще одну монополізацію через видачу дозволів і ліцензій. Ні в якому разі неможна приймати цей законопроект.
Шановні народні депутати, я ще раз хочу закцентувати на одному моменті. Був прийнятий Закон про цукор. І в цьому законі передбачається ця поправка. Якщо ми, ну, не треба. Я прошу вас, не треба свою позицію нав’язувати. Я просто розказую так, як воно є. Якщо ми не приймаємо таке рішення, давайте тоді будемо відміняти у тому законі відповідну поправку. Ще раз поставити на голосування чи ні? Ще раз ставлю на голосування про прийняття у другому читанні проекту Закону про внесення змін до статті 9 Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності щодо впровадження ліцензування оптової торгівлі цукром. Прошу голосувати. [[13:36:57]] За-143 За - 143, рішення не прийнято. Відкладаємо розгляд цього питання. Вноситься на розгляд проект. Спокійно, заспокойтесь. Вноситься на ваш розгляд проект Закону про Державну програму розвитку національної кіноіндустрії на період до 2005 року. Лесь Степанович Танюк, будь ласка.
Шановний Голово, шановні народні депутати. До вашої уваги пропонується порівняльна таблиця по проекту Закону про Державну програму розвитку кіноіндустрії. Оцей проект опрацьований, і враховані зауваження народних депутатів Кармазіна, Томенка, Павленка, які були висловлені нам під час минулого засідання. Зокрема, з метою підсилення положень програми щодо покращання умов для кіновиробництва передбачається розробка положення про продюсерську систему організації фінансування виробництва. Також передбачається державна підтримка діяльності Національного центру Олександра Довженка, що здійснює зберігання, обробку, тиражування, відновлення української кіноспадщини, переведення на цифрові носії і повернення в Україну фільмофонду, який знаходиться в Росії. З метою створення належних умов для підготовки фахівців кіномистецтва, проведення наукових досліджень програмою передбачається створення навчального, науково-дослідного, виробничого, технічного комплексу на базі Української кіностудії хронікально-документальних фільмів та кінофакультету з відповідним фінансуванням. Це було теж проблемою минулого обговорення. Пропонується розробка законопроектів про внесення змін до податкового законодавства, які нададуть можливість збільшити суми позабюджетних коштів на виробництво національних фільмів і зменшення суми бюджетного фінансування. Вирішальним джерелом підтримки національного фільму стануть відрахування за використання національного екранного часу для демонстрування іноземних фільмів у кіномережі.
Лесь Степанович, давайте підемо по поправках, не по закону, а по поправках. Які там поправки не враховані? І за наполяганням ми повинні будемо голосувати. Які поправки не враховані?
Там все практично враховано. У нас немає.
Хто наполягає на своїх поправках, які він не знайшов тут? Немає. Ставлю на голосування про прийняття у другому читанні проекту Закону про Державну програму. [[Ш у м у з а л і]] Будь ласка, Кармазін.
Юрій Кармазін, "Наша Україна", "Солідарність", Партія захисників Вітчизни. Я прошу звернути увагу на другу поправку. Мова йшла про те, щоб ми записали, що встановити механізм контролю за розподілом коштів, які виділяються з бюджету. Це перше. І друге. Треба записати, щоби кошти на фінансування фільмів, які у нас виробляються, виділялися пропорційно.
Яка це поправка?
Друга. Це з другої поправка. Там просто виділено не так. Лесь Степанович сказав у виступі, що враховано. Я прошу це врахувати. Мова й де про те, щоб був механізм контролю і пропорційність витрат на фільми. Щоб не сталося так, як зараз - віддали все на одного "Мазепу", на інших нікого нічого не дали. Бо хто ближче добіг. Хай пропорційно буде і підтримуватися, нормальні будуть кінострічки і нормальні творчі люди. Дякую.
Народний депутат Гаврилюк, яка ваша поправка. Народний депутат Гаврилюк, фракція "Наша Україна" будь ласка.
Іван Гаврилюк, "Наша Україна". Я хотів ось що запитати Леся Степановича.
Питати не можна. Поправка яка ваша, скажіть.
Поправка моя така.
За яким номером ця поправка.
Поправки немає у мене. Я з мотивів кажу.
Будь ласка, з мотивів.
Я хотів сказати ось що. Саме головне - це художня якість будь-якого фільму. Це повинно бути всім відомо. І чи має бути, на вашу думку, створений контроль, я хочу додати Кармазіна.
Шановний колего! Це не обговорення, виключіть мікрофон. Давайте йти за процедурою другого читання.
Я поясню. Поправка та, про яку говорить Кармазін, не є реальна в тому сенсі, що не можна пропорційно ділити гроші просто "всем сестрам по серьгам". Є більші фільми, є менші фільми, і є Міністерство культури, яке мусить нести за це фінансову, моральну і художню відповідальність. Те саме і з вашою поправкою. Так, такий орган потрібен при міністерстві культури, і я думаю, що та рада, яку там створюють, якраз і буде надаватися до того, щоб визначати художню якість цих витрат.
В.М. Дякую. Ставлю на голосування. Про прийняття у другому читанні проекту закону про державну програму розвитку національної кіноіндустрії на період до 2005 року. Прошу голосувати. [[13:42:19]] За-252 Яка пропозиція комітету? Ставлю на голосування про прийняття в цілому проекту Закону "Про державну програму розвитку національної кіноіндустрії на період до 2005 року". Одну хвилинку, зніміть з голосування, будь ласка. Людмила Кириченко, будь ласка.
Даний законопроект передбачає додаткові витрати з бюджету. А мы все знаем, что если у нас есть дополнительные витрати з бюджету, то він повинен бути прийнятий до 15 січня. Усышали все? Что принитие закона, дія вступу закону цього, з першого січня 2004 року.
Шановні колеги, я хотів запитати Леся Степановича, а з бюджетним комітетом тут видатки узгоджені?
Всі видатки узгоджені, бо вони все-таки в межах того, що ми сьогодні маємо. Ми говоримо про те, що в Податковому кодексі ми потім будемо забивати проблему відрахування від кінотеатрів. Але це зовсім до цього закону не має відношення і тому я просив би підтримати цей закон в цілому.
Ставлю на голосування про прийняття в цілому, як проекту Закону "Про державну програму розвитку національної кіноіндустрії на період до 2005 року". Прошу голосувати [[13:44:03]] За-275 275 закон прийнято. Ставлю на розгляд проект Закону про охорону археологічної спадщини [[друге читання]]. Комітет пропонує прийняти постанову про скасування рішення Верховної Ради і про прийняття даного закону в першому читанні за основу. Будь ласка, Михайло Косів. Якщо можна, коротко.
Я маю доручення Комітету з питань культури і духовності повідомити вам, що 9 грудня 2002 року наш комітет розглядав це питання і врахував пропозицію Кабінету Міністрів, зокрема Міністерства культури і мистецтв України, які пропонують відхилити цей закон, Міністерства юстиції, яке також пропонує відхилити цей закон. Дана пропозиція зводиться до того, що запропонований проект дублює закони, прийняті уже про охорону культурної спадщини, про наукову і науково-технічну діяльність, про авторське право і суміжні права. Крім того, Міністерство юстиції наголошує на тому, що відбувається, пропонується перерозподіл управлінських повноважень у сфері охорони археологічної спадщини на користь Інституту археології України. Специфічні ж проблеми охорони археологічної спадщини у проекті майже не розглядаються. Отже, за пропозицією Кабінету Міністрів і комітету нашого потрібно, насамперед прийняти оцю європейську Конвенцію про охорону археологічної спадщини і ми звертаємося до Кабінету Міністрів з тим, щоб вони зробили таке подання якнайшвидше. Це перше. А друге, уже в Законі про охорону культурної спадщини ми передбачили внесення відповідних правових норм у Кримінальний кодекс України, згідно з якими введена було відповідальність за порушення законодавства у сфері охорони культурної спадщини, а так само утворення державного органу, який би стежив за дотриманням законодавства про охорону культурної спадщини. Такий орган із 1 січня наступного року буде працювати. Проекти змін до Кримінального кодексу готуються уже. А коли це все буде прийнято, тоді, можливо, ми ще раз повернемося до запропонованого народним депутатом Петром Петровичем Толочком законопроекту, але це вже буде в зовсім іншому варіанті. Дякую.
Дякую. Одну хвилиночку. Дякую. Будь ласка,. Будь ласка, автор законопроекту Петро Петрович Толочко.
Шановний Володимире Михайловичу. Шановні колеги. Ну, мені прикро, що Комітет з питань духовності і освіти намагається відкинути цей закон. Посилання на конвенцію абсолютно несерйозні. Є Конвенція охорони археологічної спадщини європейська, є міжнародна хартія, але вони передбачають розробку національних законодавств, а не підміняють національне законодавство. Сьогодні ситуація з охороною археологічної спадщини просто трагічна, сьогодні процвітає чорна археологія, іде торгівля антикваріатом, торгівля нашою національною спадщиною. І мені також дивно, що Міністерство культури впродовж всього часу бореться з цим законом замість того, щоб підтримати. Правда, пам’ятаєте, на слуханнях, які відбулися нещодавно, міністр культури сказав, що, ні, він за закон, але треба його покращувати. Отже, у мене є така пропозиція, шановні колеги, не підтримувати рішення комітету. Закон такий нам абсолютно потрібний, а оскільки Комітет з питань духовності і культури саботує доопрацювання цього закону в другому читанні, бо маса зауважень надійшло, треба було робити третю колонку, вони не спромоглися цього зробити, то для другого читання передати, для підготовки до другого читання передати цей закон в Комітет науки і освіти. І останнє я вам скажу. Шановні колеги, в усіх країнах, в усій Європі опрацьовуються і приймаються закони про охорону археологічної спадщини. У нашого сусіда, такі закони, в Росії, я маю на увазі, такі закони прийняті практично кожним суб’єктом Федерації. У мене в руках закон "Об археологическом наследии", який прийняла Інгушетія. Шановні члени Комітету з питань духовності і Міністерства культури, не вже ми навіть на Інгушетію не витягуєм сьогодні? Я прошу не підтримувати це.
Шановні колеги, раз сталася така колізія, давайте не будемо вводитися зараз в дискусію. У мене є пропозиція, бо треба було підготувати закон, щоб ми бачили, які поправки, бо я подивився зараз. Там є тільки проект постанови про відхилення, але депутати повинні подивитися, які були поправки, наскільки вони відповідають вимогам, наскільки ні. Тому нам треба таким чином. Я пропоную, Лесь Степанович, цей закон зараз треба нам відкласти, доручити, якщо це можливо двом комітетам - комітету, який очолює наш колега Ніколаєнко, і ваш комітет для того, щоб розглянули його і нам потім внесли якесь узгоджене рішення, щоб ми могли визначитись в сесійній залі, а зараз не проводити дебати. Одну хвилину, будь ласка. Немає заперечень проти такої пропозиції?
Я вважаю, що все-таки треба було б сьогодні цей закон відхилити по тій причині, що на цьому наполягає і Кабінет Міністрів, і наш комітет. В цьому законі є спроба довірити ліцензування археологічних розкопок не державному органові, а цьому інститутові, яким керує Петро Петрович Толочко. Ми не можемо приймати закон про охорону культурної спадщини Толочка чи інститут ядерної фізики тоді мусить контролювати якісь ядерні, так би мовити, дослідження, які робить держава. На цій підставі Кабінет міністрів і комітет відхилив цей закон. Крім того, в цьому закону передбачається ліцензування всіх археологічних розкопок за дозволом в даному разі цього інституту. Ми так само не маємо права цього робити.
Дякую.
Тому я просив би відхилити і не відкладати в довгу скриньку це. Дуже багато над цим сидимо.
Дякую. Репліка Петра Петровича.
Шановні колеги, я маю право на одну хвилину репліки. Я вам цитую положення закону Інгушетії. Перший пункт: "Открытый.документа, удостоверяющий лицензию на раскопки выдается Институтом археологии Российской академии наук. Второе, регламентацию производства археологических разведок и раскопок, контроль за качеством и проведением, оформлением работ осуществляет Институт археологии". Шановні колеги, інших організацій немає. В Міністерстві культури працює три лаборанти, які пішли з мого інституту, і вони хочуть, щоб вони здійснювали контроль. Чекайте.
Прошу не влаштовувати дискусію в сесійній залі.
В Інституті археології 25 докторів і 70 кандидатів. Ну, яка ще організація може цим займатися? Що стосується ліцензування кваліфікації, що стосується видачі дозволів - це прерогатива Міністерства культури, і ніхто в них не забирає цього.
Комітет з питань науки і освіти погоджується з такою пропозицією? Будь ласка, Станіслав Ніколаєнко - і все.
Оскільки зараз. Ніколаєнко, фракція Соціалістичної партії, голова комітету. Оскільки я так відчуваю, що ні одна зараз пропозиція не пройде, на жаль, ні одна, ні інша, то ми давайте все-таки зберемо спільне засідання двох комітетів чи двох робочих груп, і з Лесем Танюком домовимося і зробимо нормальний законопроект, щоб це влаштовувало обидві сторони. Володимир Михайлович, у мене є таке до вас питання як до професіонала. Ви відчуваєте вже сьогодні, що обговорення в листопаді, а голосування в грудні, ну, люди ж все починають обговорювати.
Я все розумію. Ми, я думаю, на третій сесії визначимося, відпрацюємо разом з Регламентним комітетом. Я відчуваю, згоден з вами. Шановні колеги, я пропоную таким чином: доручити двом комітетам повернутися до цього питання і прийняти узгоджене рішення. Шановні колеги, я хочу перевірити, просив би, нашу здатність далі працювати. Є тут така пропозиція, послухайте, вона термінова: внесений проект постанови, він поки що лише у мене є, це пов’язано з тією трагедією, яка відбулася, і пропозиція: прийняти постанову про перерахування одноденного заробітку народних депутатів України сім’ям загиблих у результаті катастрофи літака "АН-140" в Ірані. Я прошу, шановні колеги, проголосувати за те, щоб включити в порядок денний цю постанову. Прошу голосувати. [[13:54:36]] За-359 За - 359. Ставлю на голосування про прийняття за основу. В цілому, да? Ставлю на голосування про прийняття в цілому проекту постанови як постанову про перерахування одноденного заробітку народних депутатів України сім’ям загиблих у результаті катастрофи літака "АН-140" в Ірані. Прошу голосувати. [[13:55:08]] За-365 За - 365. Рішення більш ніж конституційне. Шановні колеги, в мене є таке прохання. У нас тут є ще в другому читання ряд законопроект. Давайте мобілізуємося і розглянемо їх зараз. Я прошу вас, і потім завершимо роботу. Проект Закону про внесення змін до статті 9 Закону України про зовнішньоекономічну діяльність. Це друге читання. Народний депутат Скоморовський від комітету, будь ласка.
Шановні колеги, я коротко. Закон 1066 включає в себе одне речення. Є єдина поправка Бориса Івановича Тарасюка. Він на ній не наполягає, вона відхилена. Комітет пропонує прийняти даний закон в другому читанні та в цілому. Дякую.
Шановні народні депутати. Я ставлю на голосування про прийняття в другому читанні проекту Закону. Що? Про прийняття в другому читанні проекту Закону про внесення змін до статті 9 Закону України про зовнішньоекономічну діяльність. Прошу голосувати. [[13:56:32]] За-336 За - 336. В цілому пропонується прийняти. Ставлю на голосування в цілому як закон. Прошу голосувати. [[13:56:53]] За-351 За-351. Рішення прийнято. Ставлю на голосування проект Закону "Про право власності на окремі види майна" [[друге читання]]. Володимир Йосипович Матвєєв. А, з процедури, будь ласка. Віктор Пинзеник.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Я вносив проект постанови про неприйнятність даного закону. І я просив би колег задуматися над такою проблемою, яка в цьому законі. Як би закон регламентував відносини, які стосуються тільки з приводу придбання продукції, можна було б з ним погодитися. Але якщо закон передбачає, що виключно в державній власності мають находитися окремі види продукції, наприклад, зброя. Але зброя не тільки купується, вона виробляється. Згідно законодавства України продукція знаходиться у власності підприємства, навіть якщо воно державне. Власність означає, що підприємство володіє і користується, розпоряджається. Що може статися, якщо ми приймемо цей закон? Ми можемо паралізувати роботу десятків українських підприємств, які випускають відповідну продукцію. Бо закон не дає відповіді на питання, а хто буде реалізовувати продукцію, наприклад, ту ж зброю. Тому що завод не стане власником цієї продукції. Тому, на мій погляд, закон голосувати у даній версії неможливо. Краще його взагалі відхилити, а врегульовувати питання придбання у власність окремих видів продукції спеціальними окремими законами, як це зроблено по відношенню до наркотиків.
Ви маєте на увазі закон 1143, так? Шановні колеги. А, від комітету, будь ласка, народний депутат Матвєєв. Народний депутат Бандурка, будь ласка, з мотивів.
Шановний Голово, шановні народні депутати. Депутат Бандурка. Щоб ми не розводили дискусій, дійсно, закон має цілий ряд внутрішніх протиріч, які треба узгоджувати не тільки між відомствами, а й з другими нормативними актами. Я пропоную прийняти рішення про повернення його на повторне друге читання. Ми тоді зведемо разом МВС і Службу безпеки і зацікавлені комітеті, і знімемо ті зауваження, які мав на увазі народний депутат Пинзеник.
Володимире Йосиповичу, ви не заперечуєте.
Возражений нет. Только здесь вот в чем все дело. Принятие этого закона необходимо. И возражение Пинзеника имеет право, оно может иметь место, но мы должны голосовать о неприйнятности. В тоже время мы говорим и депутат Бандурка, и наш комитет говорит о том, что принятие такого законо необходимо, и нет ни одного комитета, который бы возражал против принятия такого закона. Но в нем, действительно, есть противоречия между службами безопасности Украины и Министерством внутренних дел по поводу того, кто имеет право собственности на некоторые виды специального имущества, в том числе и средств негласного съема информации и других средств оперативно-розыскной деятельности. Поэтому я считаю, что должен быть поставлен на голосование проект постановления Пинзеника, мы его провалим, естественно, и затем перейти ко второму чтению, проголосовать те замечания, которые есть, а одно всего лишь отклонено, и вернуть на повторное второе чтение для того, чтобы согласовать противоречия, возникшие между Министерством внутренних дел и Службой безопасности Украины.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Народний депутат Іванов. Шановні колеги! У мене немає проекту тут постанови про неприйнятність. Я не бачу. Де вона? Народний депутат Іванов, група "Народовладдя", будь ласка. Карточки там немає, нічого не може бути.
Я целиком и полностью поддерживаю, как депутата Пинзеника, так и депутата Бандурка в том, что нельзя ни в коем случае сегодня принимать эти законы и привожу вам следующий пример. Оперативно-технические средства: бинокли, касеты и так далее. И все за этим разрешением нужно идти в одну службу - в службу безопасности. Поэтому ни в коем случае! Надо внимательно разобраться с этим законом прежде чем принимать.
Шановні колеги, Віктор Михайлович! Тут є і зауваження Головного юридичного управління, які пропонують подати на розгляд у повторному другому читанні. Давайте приймемо таке рішення: відправити на повторне друге читання. Немає заперечень? Я ставлю на голосування про направлення на повторне друге читання проекту Закону "Про право власності на окремі види майна". Прошу підтримати. [[14:02:37]] За-310 Рішення прийнято. Народний депутат Зварич, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Голосуючий день наближається до кінця, а я хочу привернути вашу увагу до проекту Закону "Про ратифікацію Угоди між Україною та Європейським Співтовариством "Про наукове і технологічне співробітництво" за реєстраційним номером 0058. Справа в тому, що якщо ми не ратифікуємо цю Угоду до кінця цього року, ця Угода не може набрати чинності, тобто вона уже не підлягатиме ратифікації. Тому я наполегливо прошу вас поставити цю Угоду на голосування, щоб ми могли це прийняти. І у випадку, якщо це буде зроблено, то я маю завдання від комітету для стенограми сказати слідуюче. Що гаранти, які передбачені цією Угодою, за нашим розумінням. Тобто я пропоную, щоб це було наше розуміння цієї Угоди. Щоб такі гранди не підлягали оподаткуванню.
Шановні колеги, цей проект цього документу знаходиться на 9 сторінці розкладу засідань, у вас який є. Шановні колеги, він втратить силу, ми завтра не проголосуємо. Ну давайте спробуємо - ні, то завтра будемо по-новому голосувати. 0058. Як ваша буде добра воля? Я прошу вас. Ну давайте один проголосуємо, я прошу вас! Прошу підтримати. Ставлю на голосування про ратифікацію. На ратифікацію Угоди між Україною та Європейським Союзом про наукове і технологічне співробітництво. Прошу проголосувати. [[14:05:20]] За-293 За - 293, рішення прийнято. Я вам дякую. Ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про обіг векселів в Україні" в другому читанні. Віктор Володимирович Капустін, будь ласка. У нас небагато ще залишилося, ще 4 хвилини.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, на ваш розгляд вноситься проект закону про внесення змін до Закону України "Про обіг векселів в Україні". Ці зміни зводяться до трьох змін. Перше - це обов’язковість нотаріального посвідчення договору про проведення розрахунків з застосуванням векселів у разі видачі векселя фізичною особою. Друге - це встановлення обов’язковості укладання договорів, які передбачають проведення розрахунків і застосування векселів у письмовій формі. І третє - це обов’язковість зазначення на векселі вичерпної інформації про фізичну особу при підписанні векселя. Комітет розглядав це питання. Комітет підтримав другу і третю зміни до в цьому законі, другий і третій пункт змін і не підтримав перший пункт про нотаріальне засвідчення. Такі поправки були внесені на комітеті і вони були підтримані. Тому пропонується проголосувати у другому читанні і підтримати другий і третій пункти, тобто про обов’язковість укладання договорів у письмовій формі і про вичерпність інформації про фізичну особу при укладанні таких договорів, це підтримати і не підтримати пункт про обов’язкове нотаріальне посвідчення цих договорів.
Пропозиція зрозуміла? Я ставлю на голосування про прийняття у другому читанні проекту закону про внесення змін до Закону України "Про обіг векселів в Україні". Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[14:07:16]] За-256 Рішення прийнято. Може, в цілому як закон? Да?
Є пропозиція проголосувати цей закон в цілому.
Ставлю на голосування про прийняття в цілому як закон проект закону про внесення змін до Закону України "Про обіг векселів в Україні". Прошу голосувати. [[14:07:45]] За-264 Закон прийнято. Вноситься на ваш розгляд проекти законів про внесення змін до деяких законів України щодо фінансування закупівлі інсулінів, а також зниження митного тарифу на інсуліни короткої дії та про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2002 рік" та Закону України "Про митний тариф України". Василь Петрович Цушко, будь ласка.
Уважаемые коллеги! Мы должны проголосовать законопроект, который в итоге согласован полностью с авторами - с Комитетом по здравоохранению. Суть закона такая, что у нас запускается инсулин во флаконах, договорились, что, нашли общий язык на том, что на него устанавливаем 20 процентов пошлину. А на тот инсулин, который у нас не выпускается, а людям он необходим, нулевая пошлина. Вот суть закона. А что касается изменений к бюджету, это снято по настоянию таможни и Министерства здравоохранения.
Будь ласка, Микола Єфремович, яка ваша поправка.
Номер проекта 0970 и 0970-1 объединен в один, потому что он из двух частей.
Будь ласка, Поліщук Микола Єфремович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, я хотів би сказати. В четвертій статті виключено слово "вітчизняних". Чому це слово на комітеті розглядалося і було прийнято рішення, що "вітчизняних" повинно бути. Чому? На 90 відсотків завод "Індар" забезпечує інсулінами хворих на діабет. Значить, виключення цього слова на сьогоднішній день завод не доплачений на 32 млн. гривень. Виключення цього слова дозволяє іноземному виробнику піти більше на ринок і стовідсотково на сьогоднішній день проплачені імпортні інсуліни. Ми втратимо цим словом, якщо ми його виключимо, ми втратимо надходження до бюджету мінімум в 30-40 млн. гривень. Через це треба слова "вітчизняні" залишити. Разом з тим, комітет наполягав на тому, що повинна бути диферінційована закупівля імпортних інсулінів по показах. Це слово треба залишити "вітчизняних інсулінів". На комітеті Кабмін погодився з цим. Всі погодилися. Разом з тим, маємо таке виключення цього слова.
Уважаемый коллега Полищук, вы не дослушали меня. Я докладываю только змины до митного тарифа. Законопроект, который касался изменений в бюджет 2002 года, снят по настоянию митницы и Минздрава. И сказали, что с вашим комитетом согласовано. Я докладываю только поправки к митному тарифу. И с вашего комитета сказали, что согласно 20 на отечественные, то, что отечественное производство делается в флаконах, - 20 ставим пошлину, а то, что у нас не производится для шприцов, вот этих ручек шприцов - ноль. Вот и все, что я докладываю. А то, что вы говорите, снято, я его не докладываю. Мы его сегодня не голосуем. Поэтому я прошу вас согласится и проголосовать его.
Шановні колеги, нема заперечень? Ставлю на голосування про прийняття в другому читанні проекту закону, проектів законів про внесення змін до деяких законів України щодо фінансування закупівлі інсулінів, а також зниження митного тарифу та на інсуліни короткої дії та про внесення змін до закону України про Державний бюджет України на 2002 рік та Закону України "Про митний тариф України". Прошу голосувати. [[14:11:46]] За-340 Може, проголосуємо в цілому як закон? Ставлю на голосування прийняття цього проекту в цілому як закон. Прошу голосувати. [[14:12:07]] За-344 Закон прийнято. Оголошую до розгляду проект закону про державний фінансовий контроль за декларуванням доходів осіб, уповноважених на виконання функцій держави та їх витрати. Володимир Миколайович Стретович, будь ласка.
Дякую, Володимир Михайлович. Володимир Стретович, Партія Християнський народний союз, "Наша Україна". Шановні колеги, закон, який пропонують вам до другого читання, є спадковим, він отриманий нам з попереднього складу парламенту, і лише сьогодні він готується на друге читання. 6 грудня Комітет з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією, розглянувши його, направив відповідний лист до Верховної Ради з проханням розглянути його в другому читанні. Однак 9 грудня на адресу комітету надійшов лист головного юридичного управління, де виноситься аргументація того, що цей закон треба доопрацювати. Після ретельного вивчення цього листа комітет погодився з тим, щоб прийняти пропозицію направити його на повторне друге читання, оскільки дуже багато термінів, зокрема, щодо визначення осіб, уповноважених в функції держави, цим законом до другого читання не визначені. Тому комітет звертається до Верховної Ради, щоб ви відправили на повторне друге читання і в лютому місяці послухали його, об’єднавши спільно з аналогічним проектом закону, який вніс депутат Яворівський, реєстраційний 2465, і відповідно винести узгоджений законопроект на друге читання. Дякую.
Немає заперечень? Ставлю на голосування про направлення на повторне друге читання проекту закону про державний фінансовий контроль за декларуванням доходів осіб, уповноважених на виконання функцій держави та їх витратами. Прошу голосувати. [[14:13:55]] За-318 За - 318. Рішення прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про контррозвідувальну діяльність. Георгій Корнійович Крючков, будь ласка. Голова Комітету з питань національної безпеки та оборони.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Цей законопроект дуже детально обговорювався в першому читанні. Було висловлено ряд зауважень. Дуже суттєві зауваження були висловлені Головним юридичним управлінням. Загалом на 12 статей закону було 15 конкретних зауважень. Всі вони враховані. Комітет просить прийняти цей закон як закон.
Шановні колеги, ставлю на голосування прийняття проекту Закону про контррозвідувальну діяльність [[у другому читанні ми чи як закон ставимо?]] як закон. Прошу голосувати. Оскільки всі там правки, як ви бачите, зауваження враховані, прошу голосувати. Прошу підтримати. [[14:15:10]] За-224 Так. З мотивів, будь ласка, Роман Зварич. Прошу мобілізуватись. Ще раз. Зараз, тут, кажуть, не спрацювали картки. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Як ви запримітили, фракція "Наша Україна" не підтримала цей закон, оскільки, на нашу думку, там є суттєві недоліки, в цьому законопроекті. Як для прикладу: надається право Службі Безпеці України займатися профілактикою злочинності. Як ви самі розумієте, це доволі небезпечне явище, якщо воно дуже точно не буде відрегламентоване. Я можу ще інші недоліки назвати стосовно цього законопроекту. Тому моє прохання є. Виходячи з того, що такий законопроект, дійсно, потрібен, прийняти сьогодні рішення відправити цей законопроект на повторне друге читання.
Шановні колеги, я передивився всі поправки, які тут внесені. Вони всі враховані. Тому у нас немає підстави про щось говорити. Тому я ставлю на голосування про прийняття проекту закону як закон. Прошу голосувати. [[14:16:37]] За-212 Комітет, будь ласка. Яка пропозиція комітету? Будь ласка, Крючков Георгій Корнійович. Включіть мікрофон.
Зауважень, які тут висловлював колега Зварич, до комітету не надходило. Всі зауваження, які були, враховані. У тому числі сформульовано чітко і питання про профілактичну роботу. Профілактична робота у таких речах не може не проводитися. Там немає жодних моментів, які б створювали загрозу для порушення конституційних прав наших громадян.
Народний депутат Карнаух, будь ласка. Давайте ж успішно завершимо.
Шановні колеги, служба безпеки є правоохоронним органом спеціального призначення. Тому поряд з тим, що вона повинна попереджувати, вона, безумовно, повинна виявляти і робити профілактику цих фактів. Я звертаюся до шановних депутатів підтримати цей закон і проголосувати "за". Дякую.
Народний депутат Бандурка і Кармазін.
Шановні народні депутати, Комітет законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності ретельно розглядав цей законопроект, він відповідає всім вимогам і кореспондується з іншими законами, Законом про оперативно-розшукову діяльність, Законом про розвідувальну діяльність, Законом про службу безпеки України і ряд інших законів, які визначають оперативно-розшукову діяльність у державі. Я пропоную цей закон прийняти сьогодні остаточно.
Народний депутат Кармазін, потім.від Служби безпеки. Шановні колеги, я прошу ще мобілізуватися, у нас декілька хвилин роботи ще. Будь ласка.
Юрій Кармазін, "Наша Україна", "Солідарність", партія "Захисників Вітчизни". Шановні народні депутати, я звертаюся зараз до свого колеги Зварича і до тих, хто не голосував. Ретельне вивчення цього законопроекту показує, що під профілактику, яка малась на увазі, малось на увазі те, що органи контррозвідки можуть не доводити до порушення кримінальних справ, а працювати з тими особами, які підпадають під ознаки того, що вони роблять тут не все те, що потрібно. Це по-перше. По-друге. І тому тут не треба цього боятися. Я ще раз звертаюся, я звертаюся до розуму народного депутата Зварича, а не до його особисто. Я не хочу називати прізвища.
Спасибі, Юрію Анатолійовичу. Репліка Романа Зварича.
Шановні колеги! Якщо би ви чітко прочитали цей законопроект, я, зокрема, звертаю увагу на частину одинадцяту статті 8-ї цього законопроекту, де надається право займатися профілактикою злочинності і Службі безпеці України. Натомість, у нас є чинний Закон про Службу безпеки України, яким не надано, я підкреслюю, не надано право займатися профілактикою злочинності Служби безпеці України. Тому те, що пропонується у цьому законі, не стикується із компетенціями, які надані Службі безпеці України по чинному законодавству України.
Народний депутат Черняк, будь ласка. І будемо закінчувати. Я прошу вас, будемо закінчувати, шановні колеги. Треба було ж правки внести нам.
Шановні колеги! Питання надзвичайно пікантне. Основна небезпека для держави випливає з органів державної безпеки. І потрібно унеможливити, щоб вона випливала. Я розумію, що цей закон потрібен і треба буде його приймати, але, дійсно, є небезпека пов’язана з тим, що дозволяється органам державної безпеки вести профілактичну роботу. Профілактичну роботу можна вести тільки в медицині. А тут можна легко переступити грань і порушити права людини. І саме це викликає у депутатів певну тривогу і певні сумніви. Я думаю, що закон ми приймемо, але давайте ми це питання врегулюємо, нормально, коректно сформулюємо цю норму і приймемо його потім.
Від СБУ, будь ласка. Заступник голови СБУ Пристайко. ПРИСТАЙКО. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати. Високоповажний Романе Михайловичу, я звертаю увагу на зауваження Головного юридичного управління. Воно зводилося до основного, що зараз немає в Україні закону про профілактичну діяльність. Такий закон уже п’ять років знаходиться у Верховній Раді. Це, вибачте, всіх нас проблема, а не проблема МВС і Служби безпеки України. Що стосується дозволу на проведення профілактичної діяльності? То і в Законі "Про Службу безпеки України", пункт вісім статті 24. І статті 7 Закону "Про оперативно-розшукову діяльність". Профілактична діяльність дозволена всім правоохоронним органам. Профілактична діяльність це не тільки в сенсі медичного терміну, це недопущення і вся робота, яка має на меті не допустити скоєння злочину. Через це нічого нового в Законі "Про оперативно-розшукову діяльність" стосовно профілактичної діяльності немає. Більше того, основне зводилося до зауваження Головного юридичного управління, що в цьому законі визначено, що у зв’язку із проведенням профілактичної роботи ведеться окремий облік осіб. Ми погодилися і зняли. Ніякого окремого обліку здійснювати не буде. Через це прошу підтримати цей закон.
Так, народний депутат Оніщук, і все. Тільки я прошу коротко, не агітуючи.
Шановний Голово, шановні народні депутати. Я вношу пропозицію з мотивів голосування таким чином. Оскільки ми зараз голосуємо у другому читанні законопроект, то тим народним депутатам, які мають застереження до конкретної статті щодо змісту і форми профілактичної роботи, то її залишити на третє читання і доопрацювати, а закон проголосувати в другому читанні.
Шановні колеги, ми коли в другому читанні працюємо, ми враховуємо письмові всі поправки і ви це прекрасно знаєте. Я ставлю на голосування про прийняття проекту Закону "Про контррозвідувальну діяльність", як закон. Роз’яснили ж усе. І СБУ знімає те застереження, про яке говорив народний депутат Зварич. [[14:23:44]] За-176
Будь ласка, Служба безпеки - Пристайко. Ну я прошу на місцях залишитися, 5 хвилин залишилося. ПРИСТАЙКО. Шановний Володимире Михайловичу, я прошу взагалі, оскільки це стало каменем спотикання, про профілактику, зняти взагалі цю термінологію із закону. І прошу вас проголосувати. Більше нічого нового в цьому законі немає, щоб дійсно не можливо його прийняти цей закон.
Шановні колеги, ну давайте ми зараз його вилучимо і поставимо на голосування, запишемо в стенограму, вилучивши відповідну позицію, яка стосується. ______________. Профілактики.
З профілактики. Будь ласка, Стретович.
Шановні колеги, шановний мною Володимир Ілліч казав, що Закон про Службу Безпеки не дозволяє таку функцію. Закону про профілактику злочинності немає. Закономірно виникає питання: навіщо взагалі ми зараз про це говоримо? Давайте відправимо на повторне друге читання і одним махом проголосуємо, ні в кого не виникне питань. Чому ми тратимо час на це питання? Є ж форма, за якої ми можемо діяти. Є пропозиція поставити на повторне друге і буде 250 голосів. Дякую.
Пропозиція комітету, будь ласка, Георгій Корнійович. Ну, будь ласка, я прошу. Крючкову Георгію Корнійовичу увімкніть мікрофон.
Комітет не заперечує виключити це положення і просить прийняти закон.
Ну давайте виключимо це положення і отримаємо закон. Зараз його виключаємо. Немає заперечень? Я ставлю на голосування про прийняття проекту закону про контррозвідувальну діяльність як закон, виключивши відповідні положення. Прошу голосувати. Прошу проголосувати. За - Я ставлю на голосування про направлення на повторне друге читання. Прошу голосувати. Будь ласка, проголосуйте хоч за це, щоб не спалити закон. За - 316, рішення прийнято. Шановні колеги, давайте порадимося: будемо ми чи завершимо вже роботу? Шановні колеги, я хотів би сказати і сьогодні мені нагадали, що сьогодні за григоріанським календарем Різдво Христове. Так давайте привітаємо один одного, побажаємо здоров’я, добра, благополуччя. І дозвольте зараз ранкове засідання Верховної Ради України оголосити закритим. Вечірнє засідання - робота в комітетах і фракціях. Завтра день прийняття рішень. Роботу розпочнемо о 10 годині. Я прошу завтра всіх народних депутатів бути в сесійній залі.