[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 31. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Földi László és Ikotity István jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindazokat, akik figyelemmel kísérik munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Kunhalmi Ágnes képviselő asszony, a Magyar Szocialista Párt részéről: „Pedagógusnapra” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Nagyon szépen köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt megjelent Képviselőtársaim! 1951-ben döntött Magyarország arról, hogy minden évben június első vasárnapján a pedagógusokat ünnepeljük. Ekkor felhívjuk a figyelmet a fontos szerepükre, áldásos tevékenységükre, amit nap mint nap végeznek a gyerekekért, az egész ország jövőjéért. A pedagógusoknak van talán a legfontosabb szerepük abban, hogy holnap milyen országban fogunk élni. Ezért kellene kiemelten támogatni őket. A pedagógusok tudják azt, hogy a tudás főleg ma, a XXI. században óriási érték, a tudás kenyeret jelent, munkát, a tudás megélhetést, boldogulást és boldogságot is jelent. A tudás átalakul a XXI. században, napjainkban még inkább, és gyorsabban, mint korábban bármikor. Ehhez mindenkinek alkalmazkodnia kell, tanárnak, nem tanárnak egyaránt. A tanári pálya nemcsak pusztán ismeret átadása, hanem lélek és szeretet is. Minden tanár egy egyéniség, tele kreativitással és szeretettel. Mindennap kemény szellemi és idegi munkát is végeznek egyben. Ezért minden tanár csak akkor tudja kiteljesíteni önmagát, akkor tudja elvégezni a munkáját, amit választott magának egy életre, ha szabad, szuverén és kap hozzá segítséget. Ma, 2017-ben Magyarországon egy pedagógus sem nem szabad, nem tud önálló lenni, és nem tud - mert nem kap semmilyen támogató környezetet - támogató környezetben dolgozni sem. 2017-ben Magyarországon egy tanár a hatalom hálójában próbál a gyerekekre koncentrálni, de a pártpolitikai ideológiával átitatott, napi fenyegetésektől sem mentes, buta, logikátlan, központosított rendszerben ezt alig tudja már megtenni. Ha belegondolunk abba, hogy az elmúlt hét évben milyen óriási terheket raktak a pedagógusokra, hogyan növelték sunyiban az óraszámukat, felesleges adminisztrációt kényszerítettek rájuk, pluszmunkáért szinte semmit nem kapnak; ha belegondolunk, hogy rájuk kényszerítették a megtanulhatatlan és megtaníthatatlan Nemzeti alaptantervet, amelyben merőben csorbították a tanítás szabadságát, hogy rájuk kényszerítették a buta, semmire sem használható egyentankönyveket… - ma, 2017-ben a pedagógusok 98 százaléka mondja azt, hogy nem tudja használni az állami tankönyveket. De ott a bér, amit megemeltek. De hát nem sok olyan szakma van ám az országban, ahol a beosztottaknak lényegében az adózott fizetésük jelentős részéből papírt, festéket, krétát és egyéb oktatási eszközöket kell venni. Ez a fényes béremelés már nem is néz ki olyan fényesnek. Az igazgatókat lefokozták, lenézik, butának tartják őket, nem tartják őket alkalmasnak intézmény vezetésére. Mind a gazdálkodási, mind a munkáltatói jogaikat elvették. És ha a felsőoktatásra tekintünk, lényegében politikai komisszárokat küldtek a kancellárok személyében, csorbítva ezzel az akadémiai és a tanítási szabadságot. A magyar iskolák elvesztették az elmúlt hét évben egyéniségüket és különlegességüket. Ebben a központosított rendszerben elvész a gyerek, és elvész sajnos a tanár is. Önök téglának látják az iskolát, kockafejűnek a gyerekeket és vályogverőnek a pedagógusokat. De, kedves fideszesek, az iskola nemcsak téglából áll, hanem érző, érzékeny közösség, aminek lelke van, és ezt a lelket ölik meg önök nap mint nap. 2018-ban, ha a választók többsége bizalmat szavaz az új Botka-kormánynak, akkor csökkenteni fogjuk a pedagógusokra jutó terhet, és anyagilag is el fogjuk ismerni a minőségi munkavégzést. Csökkentjük a gyerekek túlterheltségét. Megszüntetjük a KLIK-et. Megszüntetjük a buta állami egyentankönyveket. Visszaadjuk az iskolák autonómiáját, az iskolaigazgatók jogköreit szintén. Megszüntetjük a politikai komisszárokként működő kancelláriarendszert. Visszaadjuk a tanítás szabadságát és az akadémiai szabadságot. Helyreállítjuk a normális, demokratikus érdekegyeztetés rendszerét, és mindenekelőtt kreatív, korszerű iskolát fogunk Magyarországon csinálni. Köszönet a pedagógusnak. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, Kunhalmi Ágnes képviselő asszony. A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Azt hiszem, pedagógusnap közeledtével egyre sűrűsödni fognak azok a jókívánságok, amelyek a pedagógusok irányába indulnak. Innen a parlamentből is meg kell hogy köszönjük azt a munkát, amit egy életen át végeznek, hiszen aki pedagógusként kezdi a pályát, sokan életük végéig vagy legalábbis a nyugdíjas évekig biztosan pedagógusként tevékenykednek, és igyekeznek a gyermekek javát szolgálni. Hallottuk a Botka-kormány javaslatait, hogy mi fog itt történni akkor, ha a Szocialista Párt irányíthatja újra az oktatásügyet. Bár rendre eddig lemondtak az oktatásügyről, és a liberális koalíciós partnerüknek adták át, látszik is ez az elért eredményeiken. [[Kunhalmi Ágnes: A KDNP se szuperált olyan fényesen!]] De azért ne felejtsük el, hogy mit adtak a szocialisták és a liberálisok a magyar pedagógusoknak! 15 ezer pedagógust bocsátottak el akkor, amikor éppen megszorításokra volt szükség. 180 iskolaépületre, feladatellátási helyre tettek lakatot, és zárták be a kisiskolákat, onnan nyilván a gyermekeket is elküldték másik iskolába, másik településre [[Gőgös Zoltán: Hányat nyitottatok?]] 180 esetben történt ez meg, és nyilván a pedagógusokat is elbocsáttatták az összes ilyen iskolából. [[Gőgös Zoltán: Egyet se nyitottatok!]] Amikor az a célunk, hogy mindenki számára, akár kistelepülésen, akár nagytelepülésen, akár jó körülmények között van a település, akár rossz körülmények között van, a gyermekek számára ugyanazt az oktatást biztosítsuk, nos, tehát ebben az esetben, ha ez lenne a cél, akkor ezzel pont ellentétes az, amit a szocialisták műveltek, amikor több mint 180 helyen megvonták a diákoktól a helyben tanulás lehetőségét, és ezzel párhuzamosan 15 ezer tanárt elbocsátottak a pedagóguspályáról. [[Gőgös Zoltán: Mennyit hoztatok vissza ebből a nyolc év alatt?]] De akik ott maradtak, azoknak se volt köszönet a szocialista kormányzásban, hiszen ők egyhavi bért vettek el a pedagógusoktól. Mínusz egyhavi bér, ez volt az az életpálya, amit a szocialisták kínáltak a magyar pedagógusoknak. [[9.10]] Hallottuk, hogy újra a privatizáció útjára lépnének, újra a korábban nemzeti kézben lévő tankönyvkiadást ismételten teljes mértékben a piaci szereplők kezébe adnák, ami mást nem hozott Magyarországon elsősorban, mint árfelhajtást és a gyermekek szüleire rakódó még nagyobb terheket. Emlékeztetünk arra, hogy itt most lehet, hogy akadémiai szabadságról beszélnek a felsőoktatás esetében, de úgy eladósították az intézményeket, olyan PPP-konstrukcióba vitték bele az egyetemeket és a főiskolákat, amelyek a gazdálkodási szabadságukat igen nagy mértékben megnyirbálták.Ezzel szemben a 2018. évi költségvetés 81 milliárd forintnyi többletet biztosít az oktatás számára. Nyilván, aki felelősséget visel az oktatásért, megszavazza ezt a 81 milliárdot, aki nem visel felelősséget, az nem fogja megszavazni ezt a 81 milliárdot az oktatási rendszer számára. A mi célunk, hogy jó képességű tanárok életpályájukat képzeljék el a pedagóguspályán, hiszen ebben az esetben valósulhat meg a tulajdonképpeni legfontosabb célunk, hogy a gyermekek olyan tudást szerezzenek, amely egyrészről nevelést is jelent, tehát számukra egyfajta morális tartást is biztosít, és mindemellett olyan tudást, amely rugalmas, alkalmazkodóképes, használható, és a munkaerőpiacon való boldoguláshoz segítséget nyújt. Ezért indítottuk el a Klebelsberg-ösztöndíjat, amellyel igyekszünk minél több jó képességű fiatalt pedagóguspályára vonzani. Meg is van ennek az eredménye, hiszen a pedagóguspályára jelentkezők száma másfélszeresére nőtt. Ezt a szocialisták csak fordított előjellel tudták elérni, náluk csökkent a pedagóguspályára jelentkezők száma, most nő. Ebben nyilván fontos szerepe van annak, hogy az elmúlt években összességében, még az idei évben is 50 százalékkal nő a pedagógusok bére. Ez a többletbér nyilvánvalóan sokak számára megerősítést is jelent, hogy a pedagóguspályán maradjon, és méltó megbecsülést jelent a pedagógusok számára anyagi értelemben is, túl azon, hogy nyilván a megbecsülést ezeken a napokon, a pedagógusnap közeledtével is nem tudjuk elégszer hangsúlyozni. Létrejött a Nemzeti Pedagógus Kar, amely a pedagógusok érdekképviselete. Létrejött a köznevelési kerekasztal, amelynek révén el tudták mondani javaslataikat, és kialakult minden, ami akár az adminisztrációs tehercsökkentéssel kapcsolatosan fontos volt, vagy más módon segíti a diákoknak és a tanároknak munkáját. Ezek az elmúlt év eredményei, a legnagyobb pedagógusbér-emelési program, a legnagyobb életpálya, hiszen ilyen ösztönzők, ilyen mértékű béremelés direkt a pedagógusoknak a rendszerváltás óta nem volt Magyarországon, mint ami itt történt. A pedagógusok jó része igényli mindamellett a továbbképzés lehetőségét, a saját képzés lehetőségét. Bízunk benne, hogy ezt a továbbiakban is jó színvonalon tudjuk garantálni. Megszüntettük azt a szocialista-liberális rendszert, amely ezt piacosította, hogy a tankönyveket is üzletnek tekintette, hogy a pedagógus-továbbképzést is üzletnek tekintette, és mással nem foglalkoztak, csak hogy milyen kft.-ket tudnak a pedagógus-továbbképzés rendszerébe beiktatni. Ezzel szemben ma már az egyetemek végzik a pedagógus-továbbképzést, mert nem a profit fontos számunkra, hanem az a fontos, hogy a pedagógusok valóban ott, ahol a diplomájukat is szerezték, minél jobb továbbképzésben részesüljenek, és minél korszerűbb tudást tudjanak a diákoknak átadni. A diákoknak, akiknek most már 1-9. évfolyamig fog járni szeptember 1-jétől az ingyenes tankönyv [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] akik részére kibővítettük az ingyenes étkezés lehetőségét, és mindemellett a táborozásokban is sokkal inkább kedvezményesen vehetnek részt a nyári szünetben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Schmuck Erzsébet képviselő asszony, Lehet Más a Politika: „Paksi bővítés helyett megújuló energia és energiahatékonyság” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Paksi bővítés helyett zöldenergia és energiahatékonyság. Ennyi kell ahhoz, hogy a magyar gazdaság új pályára álljon. Bármennyire meglepő, ennek nagy része benne van a Fidesz 2010-es választási programjában és az akkori kormányprogramban, idézek: „Egy országos energiahatékonysági program fellendítené az építőipart, évente a lakásállomány 10 százalékának felújítása 80 ezer építőipari munkahelyet teremtene, és ez a befektetés az országnak kevesebb mint tíz év alatt megtérülne, továbbá környezetvédelmi vállalásainkat is megoldaná.” Vagyis önök pontosan tudják, hogy mit kellene tenni, de mégsem csinálják. A költségvetésből minden évben csak filléreket fordítanak energiahatékonysági felújításokra. Inkább az utcát fűtjük, méghozzá méregdrágán. Hiába tartoznak a magyar energiaárak az európai középmezőnybe, ha egyszer egy átlagos magyar háztartás másfélszer annyit költ energiára, mint egy osztrák, és nem az ausztriai, hanem a magyarországi fizetésekből. A magyar családok egyharmada ma is energiaszegénységben él, azaz kénytelen télen fagyoskodni, mert nincs elég pénze a fűtésre. Önök is tisztában vannak vele, hogy hiába építenek egy új atomerőművet, a két orosz reaktorblokk ezen a problémán nem fog segíteni. Nem segíthet, hiszen az Európai Bizottságnak benyújtott számítások szerint nem olcsón, hanem a mai áraknál drágábban fogja termelni az áramot. Nem segítene akkor sem, ha valamivel olcsóbban termelne, mert nincs drágább energia annál, amit először kifizetünk, aztán kiengedünk a falakon meg az ablakon. Tisztelt Képviselőtársaim! Ha egy országnak valóban olcsó energiára, munkahelyekre és energiafüggetlenségre van szüksége, akkor nem atomerőművet kell építeni, hanem fel kell oldani a nap- és szélerőművek korlátozását, és nem a veszteséges atomenergiát, hanem a lakások korszerűsítését kell támogatni. A szigetelt falakkal, a korszerű nyílászárókkal és a takarékos fűtőrendszerekkel a felére lehet csökkenteni az otthoni energiafelhasználást. Ez sokkal több, mint amennyit bármilyen politikai rezsimanipulációval el lehet érni. 80 ezer új piaci munkahely pedig több, mint amennyit a rendszerváltás óta az összes kormánynak együttvéve sikerült létrehozni. Ezek a munkahelyek olyan településeket érhetnének el, ahová 27 év alatt soha semmilyen gazdaságfejlesztési program nem ért el, és amelyeken természetesen egy esetleges atomerőmű építéséből sem érzékelnének semmit. Azt szokták önök mondani, hogy nincs rá pénz, de tudják, hogy ez nem igaz. Az igaz állítás úgy hangzik, hogy a zöldenergia-beruházásokért sorban állnak a befektetők, és örömmel költenék rá a saját tőkéjüket, ha az adminisztratív akadályok nem hátráltatnák őket. De önök még azt a 130 milliárd forintot sem akarják odaadni az embereknek, amit az Európai Unió kifejezetten az otthonok energiahatékonysági korszerűsítésének vissza nem térítendő támogatására nyújtana. [[9.20]] Mi viszont találtunk az önök választási és kormányprogramjában szereplő célra 4 ezer milliárd forintot. Minden család kaphat az államtól 1 millió forint vissza nem térítendő támogatást az otthona felújítására. Mindenki jól jár, megtakarítunk annyi energiát, hogy Paks II. felépítésére nem lesz szükség. Ezt sem mi találtuk ki, a Századvég egyik tanulmányában olvastuk. Ráadásul nem kell azonnal elkölteni a pénzt, hiszen évente csak a lakások 10 százalékát kell korszerűsíteni, csökken az energiafüggőség, új munkahelyek tízezrei jönnek létre, felértékelődik a lakásállomány, és mindenki szebb, korszerűbb, melegebb otthonban élhet, feleakkora fűtésszámlával, mint korábban. Ez egy nagyon egyszerű választás: 4 ezer milliárd forintért két orosz atomreaktor, átmenetileg néhány ezer állás, továbbá több évtizedes függőség Oroszországtól és a mostaninál drágább energia; vagy minden családnak 1 millió forintnyi segítség a lakás-korszerűsítéshez, 4 millió felújított otthon, 80 ezer munkahely szerte az országban, az energiaszámlák megfelezése, tisztább környezet, fejlődő magyar gazdaság, jobb élet és tiszta zöldenergia, állami ráfordítás nélkül. Önök szerint melyikkel járna jobban az ország? Ha nem tudják, vegyenek példát Svájcról - ott meg merték kérdezni az embereket. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, Schmuck Erzsébet képviselő asszony. A kormány nevében Aradszki András államtitkár úr válaszol az elhangzottakra.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Nagyon köszönöm az értékes felvetéseit, mert lehetőségem van arra, hogy tisztázzak egy-két félreértést, egy-két oda nem figyelésből fakadó lehetetlen állítást. 2011-ben fogadta el a Magyar Országgyűlés a nemzeti energiastratégiát, amelynek fő célja, hogy a hazai energiaellátás biztonságos legyen, hosszú távon fenntarthatóan működjön, és mindezzel szolgálja a magyar gazdaság versenyképességét. Ennek egyik fontos eleme volt, hogy törekednünk kell az energiafüggőségünk csökkentésére, és meghatározta, hogy milyen energiamix mellett gondolkozunk az energiaellátás eme céljainak - tehát biztonság, fenntarthatóság, versenyképesség - teljesítésére. Ez az energiamix nem áll másból, mint a nukleáris energia kapacitásának fenntartásából, a megújuló források növeléséből, valamint a meglévő szén-, azaz lignitkészletünk indokolt és célszerű felhasználásából. Azóta a vita elsősorban a körül forog, hogy milyen módon lehet helyettesíteni a nukleáris energiát, és a zöldmozgalmak, köztük az LMP is erőteljesen azt mondják, hogy nem kell Paks II. beruházás, helyette megújuló forrásból biztosítsuk azt az energetikai rendszert, amely biztosítani tudja az ellátásbiztonságot, a fenntarthatóságot és a versenyképességet. Ehhez képest azért figyelemreméltó, hogy milyen költségeket jelentene a tisztán megújuló forrásból történő energiaellátás, vagy legalábbis az a része, amit Paks II. kiváltása jelentene. A naperőművek esetében ez a beruházás 16 200 milliárd forintot jelentene, a szélerőművek esetében pedig 3800-5000 milliárd forint között. Ez azt jelenti, hogy Paks II. kiváltását a napelemek esetében négyszeres összegből tudnánk biztosítani, míg a szélerőművek esetében legkevesebb kétszeres összegből, s ezzel még nem váltanánk ki és nem kezelnénk az időjárás változásából származó kockázatokat. Minden energiapolitika meghatározó abból a szempontból, hogy milyen az ország adottsága. Az európai uniós energiapolitika, az energiaunió is afelé megy és azt fogadja el, hogy az országok szabadon válasszák meg az energiamixüket, mert nem egyformák az országok adottságai, nem egyformák a szélerőművek hasznosítása szempontjából, nem egyformák a geotermikus energia hasznosítása szempontjából, és természetesen a naperőművek szempontjából sem. Hozzá kell tennem, hogy miután az energiaunió egy piaci alapon működő energetikai rendszert céloz meg, ebben az esetben azt kell mondanom, hogy azoknak a szélerőműveknek, amelyek Magyarországon 10-12 százalékos kihasználtsággal működnek, versenyre kell kelni az offshore, úgynevezett tengeri szélerőművekkel, amelyek 20-22 százalékos kihasználtsággal működnek. Tehát ez a verseny eldőlt ebből a szempontból. Magyarországnak, ha versenyképes áron kívánja az energiaellátását biztosítani, olyan megoldások felé kell fordulni, amelyek stabilan, hosszú távon, nagy kihasználtsággal és olcsón termelnek. Jelen pillanatban az egyik eleme ennek a rendszernek a nukleáris energiaforrásból származó energiatermelés. Természetesen nem kizárt, sőt támogatott a magyar kormány részéről a megújuló rendszerek alkalmazása. Ez azt is jelzi, hogy 2016 végéig 2,1 gigawatt megújuló napelemrendszer megépítésére vonatkozó pályázat érkezett be a hivatalhoz, és amellett természetesen az energiahatékonyságnak is fontos szerepe van az energiaellátás biztonságában. Erre a magyar kormány mintegy 768,4 milliárd forint vissza nem térítendő és visszatérítendő támogatási keretösszeget biztosít, az „Otthon melege” program keretében meghirdetett pályázatok pedig a lakosságot érik el az energiahatékonyság növelése szempontjából, és Magyarország természetesen vállalja azoknak a céloknak a teljesítését, amit az Európai Unió az energiahatékonyság szempontjából megkövetel, és ezt teljesíteni is fogjuk. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik-képviselőcsoportból Gyöngyösi Márton képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra: „Bérunió: bérrabszolgaság helyett kiszámíthatóságon, tudáson, szolidaritáson alapuló gazdaságot!” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik történelmi sikert ért el azáltal, hogy Brüsszel befogadta, bejegyezte azt a polgári kezdeményezést, amely a Jobbik által gründolt nemzetközi szövetséggel, nyolc közép-kelet-európai ország összefogásával jött létre a bérek felzárkóztatása érdekében. Ezzel egy történelmi küzdelem, egy új időszámítás, egy valódi szabadságharc indult el a magasabb bérekért, a versenyképesebb magyar vállalkozásokért, hogy mindenki a saját szülőföldjén tudjon boldogulni. A Jobbik ezzel már most többet ért el, mint az elmúlt 27 év kormányai együttvéve, hiszen elindulhat egy aláírásgyűjtés, egy összeurópai népszavazás ebben a kérdésben. A Fidesz- és az MSZP-kormányokat közös felelősség terheli azért az állapotért, ami előállt, hogy 27 évvel a rendszerváltást követően, 13 évvel az európai uniós csatlakozásunkat követően egy diplomás vagy egy szakmunkás magyar fiatal előtt alapvetően két lehetőség áll: vagy az elvándorlás Nyugatra egy jobb élet reményében, vagy pedig az itthon maradás, ami az elszegényedés és az eladósodás szinonimája. A rendszerváltás és az európai uniós csatlakozásunk úgy indult, hogy a politikai elitünk egy jobb életet, magasabb életszínvonalat vázolt föl, ígért a magyar társadalomnak, a Nyugathoz való fölzárkózás ígéretével fogtunk neki ennek a vállalkozásnak, ma azonban leszakadás jellemzi a magyar közállapotokat, s már nemcsak a Nyugathoz képest, hanem a közép-kelet-európai régióhoz képest is. Ezért pedig az elhibázott gazdaságpolitika a felelős, amely privatizációval indult, a nemzeti vagyonunk elherdálásával, és azzal, hogy a külföldi tőkének gátlástalanul kiszolgáltatta a politikai elit a hazai vállalkozásokat, és a hazai vállalkozások rovására valósította meg a gazdaságpolitikáját, ami alapvetően adókedvezményekkel csábította ide a külföldi tőkét. Ez zajlik most is, az egyszámjegyű társasági adó is erről tanúskodik. Állami támogatásokat adtak a multinacionális nagyvállalatoknak, ma is 12,6 millió forintot fizet a kormány egy fő foglalkoztatásáért egy multinak, és az alacsony munkabérekre épül a gazdaságpolitika, illetve nap mint nap tesznek arra kísérleteket, hogy a magyar munka törvénykönyvét kilúgozzák, és ezáltal egy ragszolga-társadalmat hozzanak létre ebben az országban. Az Orbán-kormánynak mind a mai napig ez a törekvése, és összeszerelő üzemmé silányította ezt az országot. A rossz gazdaságpolitika mellé társult még egy elhibázott kohéziós politika is, ami az Európai Uniónak és a magyar politikai elitnek a közös felelőssége, hiszen bár a cél a felzárkóztatás volt, ez nem valósult meg, kimerült látványberuházásokban, ami alapvetően politikai célokat szolgál, és a korrupcióban, ami meg a gazdaságiklientúra-építést szolgálta. [[9.30]] A Jobbik béruniós kezdeményezése egyszerre indít el egy társadalmi párbeszédet itthon, Közép-Kelet-Európában és egész Európában egy nemzeti sorskérdésünk ügyében, illetve ezzel a Jobbik Magyarországért Mozgalom és szövetségesei beneveztek az Európai Unió jövőjéről szóló vitára is. Miközben Orbán Viktor mindent megtesz azért, hogy Magyarországot kivezesse az Európai Unióból, a Jobbik fölvázolja az Európai Unió jövőjéről, reformjáról alkotott elképzeléseit. Jól látható, hogy a Jobbik se lenyelni, se kiköpni nem tudja ezt a kezdeményezést [[Közbeszólások a Fidesz soraiból. Dr. Répássy Róbert tapsol.]] , összevissza beszél, amióta ezt a sikert összehozta a Jobbik. Halász János már migránsokat vizionál a magasabb bérek vonatkozásában, Kövér László arról beszél, hogy a magasabb bérekkel Brüsszel el akarja venni az egyetlen magyar versenyelőnyt, ami a magyar alacsony bérekre épül, Orbán Viktor pedig továbbra is arról beszél, hogy Brüsszelnek az adó- és bérpolitikát át akarjuk nyújtani. A Fidesz a fizetett médiáján és a szakértőin keresztül megpróbálja elbagatellizálni ezt a kérdést, és mindenféle olyan dolgot próbál belelátni ebbe a kezdeményezésbe, ami nincs benne. Nem egyik napról a másikra valósulna meg a béremelés [[Dr. Rétvári Bence: Miért nem?]] ez természetesen egy hosszú távú célkitűzés, ami 27 év mulasztásait próbálja meg helyrebillenteni. A korrupció fölszámolásával, a bürokrácia fölszámolásával, a hivatali vegzatúra fölszámolásával, egy kiszámítható jogállamnak a létrehozásával a kis- és középvállalkozásokat kívánjuk támogatni [[Dr. Rétvári Bence: Simicska Lajos kivállalkozó lenne? Ez újdonság.]] , az állami támogatás átalakításával, az adó- és járulékpolitika átalakításával és az EU-források átalakításával kívánjuk először nemzeti eszközökkel és európai uniós politikai eszközökkel is a magyar gazdaságot szolgálni. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Gyöngyösi képviselő úr. A kormány nevében az elhangzottakra Cseresnyés Péter államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Azt hiszem, a felszólalása vége felé mondta el az igazságot. Ha jól idézem, és jól jegyzeteltem le, a Jobbik se lenyelni, se kiköpni nem tudja azokat a valóságtól elrugaszkodott - ezek már nem az ön szavai természetesen, elrugaszkodott - javaslatait, amiket hétről hétre előhoz. Ugyanis azt kell mondani, hogy itt lenne az ideje annak, hogy a Jobbik a béruniós kezdeményezése kapcsán a nagyotmondások helyett a valóságos viszonyokkal vetne számot. Ugyanis volt már Magyarországon olyan csoportosulás, olyan párt és olyan kormány, amelyik elköltött nem létező pénzeket, ennek következményeit szenvedte az ország 2010 környékén. De azért nagyon fontos azt is elmondani, hogy amikor a vitanap kapcsán megkérdeztük, amit önök is kezdeményeztek a bérek és a foglalkoztatás tekintetében, hogy hogyan képzelik el a béruniós követeléseik megvalósítását, érdemben erre a kérdéskörre nem tudtak válaszolni. Tehát valószínű, hogy illúziókat fogalmaznak meg, többek között azzal, hogy azt hiszik, ha létrejön egy európai népszavazás, az béreket fog emelni. Nem fog béreket emelni, ezt önök is nagyon jól tudják. Ugyanis a bérek alapvetően az adott nemzetgazdaságban megtermelt összjövedelemtől függnek, ezért a bérek emelése is csak úgy valósítható meg, ha azok fedezete is megteremtődik. Fedezet nélkül béreket emelni nem lehet, vagy nagyon-nagyon nagy kockázatokkal jár, erről már van nekünk tapasztalatunk. Jó lenne, ha képviselő úr és pártja is belátná, hogy a bérek emelése alapvetően a munkaadók és a vállalkozások szintjén dől el, a kormány természetesen támogatja a bérek emelkedését, és ezt bizonyította is az elmúlt időszakban az intézkedéseivel. De mindig megfontoltan, a lehetőségek keretein belül teszi ezt meg. Hogy példákat is mondjak erre, hogy a kormányzat támogatja a béremelkedést, szeretném kiemelni a 2016. novemberi bértárgyalások eredményét, ahol közvetett módon minden egyes béremelkedésbe be tudtunk avatkozni azzal, hogy a minimálbér és a garantált bérminimum megemelését meghatároztuk. És jelentős mértékben közvetlenül beavatkoztunk a bérek megemelésének folyamatába. Érthetetlen az, hogy ön bérrabszolgaságról beszél. Nézzük meg, hogy a 2010-es kormányra kerülésünk óta mi történt a reálbérek tekintetében! A reálbérek tavalyig bezárólag csaknem 24 százalékkal nőttek Magyarországon, dinamikájában sokkal nagyobb mértékben, mint például a közép-európai országokban, úgy, hogy a családbarát politikánknak köszönhetően a három és többgyermekes családokban a reálbér-növekedés meghaladta az 50 százalékot. Az idén, az év első negyedévében az előző év azonos időszakához képest 8,2 százalékkal növekedett a reálbér, ami körülbelül egyhavi többletbér kifizetését jelenti. Ez is azt mutatja, hogy a bérek emelkednek az itthoni politikai, foglalkoztatáspolitikai és bérpolitikai, valamint a gazdaságpolitikai intézkedések hatásának köszönhetően. Képviselő úr a kiszámíthatóság hiányáról is beszélt. Kérdezem akkor, hogy hallott-e erről a bizonyos megállapodásról, amelyik két évre előre nemcsak a béremelkedésről tett említést, nemcsak a béremelésben történt megállapodásról tett említést, hanem egy jelentős, a bérre rakódó adócsökkentést is magába foglal. Ez azt jelenti, hogy 2017-ben egy 5 százalékpontos bérre rakódó adócsökkentés következett be, és a következő évben, tehát 2018-ban újabb 7 százalékponttal fog csökkenni a bérekre rakódó adóteher. [[Gyöngyösi Márton közbeszól.]] És bizonyos feltételek megvalósulása esetén még további négy éven keresztül ez a bérre rakódó adócsökkentés meg fog valósulni. Közben azt mondta nekem itt, nem lehetett hallani mikrofonban, hogy nem az a kiszámíthatóság, hogy két évre előre bizonyos feltételekben megegyezünk. Azt is mondja most hangosan, hogy választások előtt történik ez. Nem figyelték azt, amit legutoljára mondtam: négy évre előre még pluszban meghatározta a kormányzat azt, hogy adócsökkentés következik be, és ez nem választási év, hanem a választási év után következő első, második, harmadik és negyedik évre vonatkozik. Már megint nem akarják figyelni azt, hogy milyen válaszokat adunk bizonyos problémák megléte esetén. Úgyhogy arra kérem önöket, hogy mindenféle illúziókeltés mellett a valóság talaján állva fogalmazzák meg gondolataikat. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Cseresnyés államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Vejkey Imre képviselő úr, Kereszténydemokrata Néppárt: „Emlékezés a magyar hősökre” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahhoz, hogy megértsük jelenünket, és jövőnkre vonatkozóan is megfelelő válaszokat tudjunk adni, emlékeznünk kell történelmünkre, emlékeznünk kell hőseinkre, hogy példaként lássuk küzdelmeiket és áldozataikat.Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Minden nemzedéknek megvan a maga keresztje és felelőssége. Azt, hogy kiből lesz hős és ki marad gyáva, az dönti el, hogy ki veszi vállára a keresztjét és ki nem. Őseink felvették a keresztet, és hősök lettek; olyanok, akik példaként állnak a rákövetkező nemzedékek előtt. Ezért dicsőség és tisztelet a magyar hősöknek. Drága Hőseink! Tőletek azt tanultuk, hogy a haza mindenekelőtt. Azt tanultuk, hogy az ember számára nincs reménytelen helyzet, csak bátor és hős emberek vannak, akik leküzdik a nehézségeket. Azt tanultuk, hogy nem másokon múlik hazánk jövője, hanem kizárólag rajtunk. Azt tanultuk, hogy a hazaszeretetből becsület, a becsületből önfeláldozás, az önfeláldozásból hit, a hitből pedig Magyarország feltámadása és újjászületése fakad. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Hőseink példái is azt mutatják, amit az írás mond: „ha a búzaszem nem hull a földbe, és nem hal el, akkor egymaga marad, de ha elhal, sok termést hoz” - János 12:24. Hőseink meghaltak, de kiontott vérük ezerszeres termést hozott, amelynek eredménye, hogy hazánk oly sok megpróbáltatás ellenére egy ezredév után is létezik. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! De nem kerülgethetjük a forró kását, ki kell mondanunk, hogy bár elődeink hősies áldozatukkal megvédték a hazát, de a nagyhatalmak mesterkedése és a kommunisták ármánykodása miatt csaknem száz éve ránk kényszerített békediktátum okán Szent István országának kétharmadát és honfitársaink egyharmadát mégis elveszítettük. [[9.40]] De tudjuk, hogy keresztre feszítés nélkül nincs feltámadás. Az, hogy mi itt vagyunk, azt jelenti, hogy Magyarország újra erős, és újra figyel múltjára, hogy értse jelenét, és birtokba vehesse jövőjét. Azt a jövőt, melyre hőseink predesztinálnak bennünket. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Tudniuk kell, hogy Európában az első ország hazánk volt, ahol az 1917. évi VIII. törvénycikkel törvénybe iktattuk a háborús hősökről való megemlékezést. A kommunista hatalom ezt eltörölte, mert azt hitte, hogy bolsevik rémuralma által mindent, ami szent, és mindent, ami nemzeti, azt végképp el lehet törölni. De mégsem tudtak győzni, mert legnagyobb fegyverünket, a hitünket minden igyekezetük ellenére sem tudták kiirtani a lelkünkből, még akkor sem, ha vérpaddal fizettünk érte. A mártírok vére az elhalt búzaszem, amely földbe hullt és kikelt, hogy ezerszeres termést hozzon. Olyan termést hozott, hogy évtizedek után újra visszafoglaltuk Magyarországot, visszaállítva nemzeti-keresztény kultúránkat és a hősök tiszteletét. És mivel visszaállítottuk a hősök tiszteletét, bár ők meghaltak, de lelkünkben mégis élnek. Ezért hőseink vitézsége és glóriája ma Magyarország égboltozatján újra fénylik, mert ők adnak példát számunkra, ők fejezik ki nemzeti-keresztény törekvéseinket.Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Rendkívüli történelmi pillanathoz érkeztünk, amikor az Országgyűlés határozati felhatalmazásával megépítettük és 2017. június 10-én felavatjuk a magyar haditengerészek emlékművét a mai Horvátország Póla városának Osztrák-Magyar Monarchia által alapított haditengerészeti temetőjében. A szív és a lélek azt követeli, hogy bár csaknem egy évszázados késedelemmel, de végre egy emlékműben is manifesztálódva kifejezzük tiszteletünket a tengeri csatákban a magyar nemzetért hősi halált halt honfitársaink, továbbá mindazon tengerészek előtt, akik a magyar szabadságért küzdöttek [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] megtették mindazt, amit akkor és ott kellett és lehetett. Ne feledjék, a magyar haditengerészek hősök voltak [[Az elnök többször csenget.]] , s olyan erővel bírtak, hogy velük a világ legnagyobb tengeri hatalmainak is számítani kellett.
Köszönjük szépen.
Legyünk büszkék hőseinkre, emlékezzünk meg róluk, méltatva önzetlen és hűséges szolgálatukat, amelyet a szárazföldön és a tengeren értünk, utódaikért vívtak! Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Kérem tisztelt képviselőtársaimat, ne hozzanak ilyen nehéz helyzetbe. [[Dr. Vejkey Imre: Bocsánatot kérek!]] Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében az elhangzottakra Vargha Tamás államtitkár úr fog 5 percen belül válaszolni.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Méltán tölthet el bennünket büszkeség hőseink és köztük tengerész hőseink kapcsán, hiszen a Monarchia soknemzetiségű haditengerészeténél soha nem volt elhanyagolható a magyarok száma. [[Kunhalmi Ágnes közbeszól.]] Mértékadó szerzők tanúsítják, hogy az első világháború kitörésekor a legénység több mint 20 százaléka és a Tengerészeti Akadémia egyes évfolyamain a kadétok negyede volt magyar anyanyelvű, és ez a flotta korának legnagyobb flottája volt. Amikor haditengerészetünk halottairól akarunk számot adni, Istennek hála, nem ezrekről és tízezrekről beszélünk, azonban minden egyes élet jelentős veszteség, és kötelességünk rájuk emlékezni. Az első világháború idején több mint 300 tengerész hősünk vesztette életét haditengerészeti szolgálatban, harcban vagy annak következtében, és a számokat a második világháborúban hadiszolgálat közben elesett 22 tengerész tovább növelte. Nem hősnek születtek; életet, jövőt terveztek, munkájuk, hivatásuk, családjuk volt, és gyermeket neveltek. Nem harcról - tisztes emberi, polgári létről álmodtak. De amikor a haza szólította őket, az elkötelezettség, a veszélyben élők bátorságának kényszerében felismerték az élet törékenységét, és helytálltak. Hősök lettek, mert a legtöbbet áldozták fel: az életüket. Ez a flotta jelen volt a világ messzi zugaiban, hajóik bejárták a kor több távoli hadszínterét, így tengerész hőseink temetési helyei Magyarországtól távol, szerte a világban találhatók. Pula és Cattaro Ausztria-Magyarország két nagy flottabázisa, amely ugyanakkor két legnagyobb temetkezési helye is egyben. Pula a nagy haditengerészeti bázis, ahol az osztrák-magyar temetőként is emlegetett tengerészeti temetőt 1862-ben létesítette a Haditengerészeti Minisztérium. A Szent István csatahajóra, halottaira és hőseire emlékezve a temetőben a helyi magyarok és a Honvédelmi Minisztérium hadisírgondozói emléktáblát avattak. Másik nagy bázisunk a Montenegróban lévő Cattarói-öböl. Itt a Külügyminisztérium és a Honvédelmi Minisztérium hadisírgondozói a Cattarói-öbölben állítottak emléktáblát az itt eltemetett 791 osztrák-magyar katona és haditengerész emlékére. Ebben a temetőben sajnos már semmi más nem emlékeztet az itt nyugvó haditengerészeinkre, akik között a híres otrantói ütközet magyar áldozatai is ott vannak. Ezeréves történelmünk hőseire emlékezünk május utolsó vasárnapján, ahogy tettük ezt a tegnapelőtti vasárnapon is. A honfoglalástól XXI. századi napjainkig hol győztes, hol vesztes harcok árán, diadalokat kivíva és vereségeket elszenvedve, „Megfogyva bár, de törve nem, Él nemzet e hazán”. A Kárpátok ölelésében fennmaradt a magyarság. Ám a történelem minden évszázadában harcokban, háborúkban, leigázott, megszállott, megtöretésben, szabadságharcokban és forradalmakban emberéletek estek áldozatul, akikre emlékezni és áldozatok előtt tisztelettel fejet hajtani múlhatatlan kötelességünk. Kegyelettel emlékezünk hőseinkre, katonáinkra, akik szolgálatteljesítés közben életüket adták a hazájukért, bajtársaikét, szülőföldjükért. Mai honvédeink az elődökhöz méltón a változó világ újfajta kihívásai között teljesítik kötelezettségeiket, mentenek katasztrófák idején, őrzik határainkat, szövetséges missziókban pedig béketeremtők. Mert a honvédelem legfőbb feladata, hogy kötelezettségvállalással, hűen nemzeti gyökereinkhez, hagyományainkhoz, erősítsük és őrizzük nemzeti értékeinket. Emlékezni a nemzeti megmaradás érdekben kell, és noha emlékezésünk hittel teli, a tragikus vég ellenére sem gyászfekete. A veszteség próbatétel, amit ki kell állni, de elvesztett hőseink erőt adnak nekünk, és példát mutatnak utódainknak. Tisztelt Képviselőtársaim! A haza nem magától értetődő, és a honvédelem nem csak a katonák ügye. A honvédelem mindannyiunk, a nemzet ügye. Katonáink a határon védik a hazát, mi pedig úgy tehetünk a hazáért, hogy mindig és minden időben véleményünkkel kiállunk Magyarországért. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Vargha Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Demeter Zoltán, a Fidesz képviselője: „Miért nem vizsgálja a szegedi önkormányzat Botka vagyongyarapodását?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Tulajdonképpen nem is tartozna a parlament érdeklődésének körébe ez a kérdés, hiszen egy önkormányzat belügye, hogy vezetőjét hogyan számoltatja el. [[Mirkóczki Ádám: Nem jól látod. Üljél le szerintem!]] Tekintettel azonban arra, hogy a minap Botka László polgármester az MSZP hivatalos kormányfőjelöltje lett, mégiscsak célszerű megvizsgálni szélesebb körben is a megbízhatóságát és szavahihetőségét, most, hogy így az ország vezető pozíciójára törekszik. Már a szegedi Fidesz is vizsgálta volna, hogy Botka László polgármesternek az eltitkolt tóparti telken, a felesége nevére íratott luxusterepjárón és a többmilliós Rolex órán kívül van-e még más olyan vagyontárgya, amelyekről elfelejtett beszámolni. Csakhogy a helyi baloldali többség összezárt, a szocialisták és a DK közösen megakadályozta, hogy az MSZP-s miniszterelnök-jelölt kellemetlen helyzetbe kerüljön. Eközben az MSZP miniszterelnök-jelöltje homályos utalásokba bocsátkozik a Gyurcsány Ferenc vezette Demokratikus Koalícióval való összefogással kapcsolatban. Szűkebb környezetében, Szegeden viszont ez a paktum már létrejött, hiszen a szocialisták a DK-val közösen akadályozták meg, hogy a polgármesternek színt kelljen vallania. [[9.50]] Pedig Botka László ismét lebukott, már nemcsak az autóját, a luxusnyaralásait, hanem a luxusóráit is kihagyta a vagyonnyilatkozatából. A legújabb hírek szerint az MSZP polgármestere az elmúlt évben két értékes budapesti lakást is kapott pedagógus szüleitől. Az egyik egy V. kerületi 100 négyzetméteres, a másik egy XIII. kerületi 48 négyzetméteres ingatlan, összértékük igen magas, akár 150 millió forint is lehet. Félre ne értsék, nem az a baj ebben, hogy a szüleitől kap valaki lakásokat, hanem az, hogy az ilyen értékű vagyont nem tartja említésre méltónak az egyébként erre őt is kötelező nyilatkozattételben. Ez alapján joggal mondhatjuk, hogy sokakat érdekelne, vajon mennyi lehet Botka László valós vagyona, ha néhány milliós órákat, több milliós luxusutazást, illetve egy 25 milliós luxusautót egyszerűen kifelejt a vagyonnyilatkozatából. Ha megnézzük Gyurcsány, Bajnai, Medgyessy, Puch László, Boldvai, Simon Gábor példáját, azt is láthatjuk, hogy Botka László egyszerűen beállt ebbe a sorba. Ha pedig a legújabb ígéretét nézzük, még ezt is felülmúlja azzal, hogy lebontaná a határzárat, ahogyan ő fogalmazott, a kerítést. Ezzel azonban Magyarország állampolgárainak a biztonságát tenné kockára. Gondoljunk csak arra, hogy éppen ezt a kerítést megkerülve és áttörve került Európa belsejébe megannyi szörnyű merénylet kitervelője és végrehajtója. Röszkénél hangosbemondón keresztül vezényelték a kerítés és a rendőri kordon áttörését. Ma, a manchesteri merénylet után még inkább látjuk, hogy ezt a kerítést nem lebontani, hanem megerősíteni kell. És bízunk abban, hogy a kerítésbontók soha nem lesznek Magyarországon miniszterelnökök, de még csak jelöltek sem. Mindezek ismeretében és a be nem vallott vagyongyarapodás tükrében kérdezem, hogyan lehet valaki a magyar emberek biztonságának veszélyeztetésével, az országunk déli határánál fekvő város polgármestereként vagyoneltitkoló. Megismétlem tehát: miért nem vizsgálja a szegedi önkormányzat Botka László vagyongyarapodását? Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Demeter Zoltán képviselő úr. [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] A kormány nevében Pogácsás Tibor államtitkár úr fog válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Természetes igénye a polgároknak az, hogy mindazoknak, akik a közpénzek fölött döntéseket hozhatnak, a vagyongyarapodása, a vagyoni helyzetük átlátható és tiszta legyen. Éppen ezért a politikusoknak, parlamenti képviselőknek, kormánytagoknak, önkormányzati képviselőknek, polgármestereknek, de bizonyos körben a köztisztviselőknek is kötelezettségük, hogy rendre vagyonnyilatkozatot tegyenek; természetesen a kettő nem azonos. A politikusok vagyonnyilatkozatának a kialakítása, ez a rendszer, amely Magyarországon működik, elismerten Európában az egyik legszigorúbb vagyonnyilatkozati rendszer. Jól átlátható, nyomon követhető, de nyilvánvalóan az izgalmas kérdés mindig az, hogy a vagyonnyilatkozatot kitöltő mennyiben ragaszkodik a valósághoz, és mennyiben ad tájékoztatást a saját vagyoni helyzetéről. A helyi önkormányzatokról szóló 2011. évi törvény kimondja, hogy a polgármesterre is alkalmazni kell az önkormányzati képviselőkre vonatkozó vagyonnyilatkozat-tételi, összeférhetetlenségi és méltatlansági szabályokat. Az önkormányzati képviselő és a polgármester is a megválasztását követően, majd minden év január 1-jén, illetve az 1-jétől számított 30 napon belül vagyonnyilatkozatot köteles tenni. Saját vagyonnyilatkozatához csatolnia kell a vele együtt élő házastárs, élettárs, valamint a vele együtt élő gyermekeinek a vagyonnyilatkozatát is. A vagyonnyilatkozat-tételének elmulasztása esetén annak benyújtásáig nem gyakorolhatja a képviselői vagy a polgármesteri tisztségéből adódó jogokat, és természetesen juttatást sem kaphat erre az időszakra. A vagyonnyilatkozatot az önkormányzatok esetében a szervezeti és működési szabályzatban az erre kijelölt vagyonnyilatkozat-vizsgáló bizottság tartja nyilván és ellenőrzi. Az önkormányzati képviselő, polgármester vagyonnyilatkozata az ellenőrzéshez szolgáltatott azonosító adatok kivételével közérdekből nyilvános, tehát mindenki beletekinthet. A családtagok vagyonnyilatkozatát pedig szükség esetén, illetve ha erre kérés érkezik, a vagyonnyilatkozat-vizsgáló bizottság tagjai tekinthetik meg a vizsgálat céljából. Lényeges kiemelni, hogy vagyonnyilatkozati vizsgálatot bárki kezdeményezhet. Az, hogy egy önkormányzat képviselői hogyan döntenek a vagyonnyilatkozat vizsgálatáról, az nyilván az ő politikai felelősségük. Jelen esetben én úgy gondolom, hogy a Botka Lászlót támogató önkormányzati többség Botka László ellen dolgozott, hiszen megakadályozták azt, hogy Botka László tisztázhassa azt a helyzetet, amely őt körülveszi. A kerítéssel, a határvédelemmel, a határzárral kapcsolatos felvetésével kapcsolatban, tisztelt képviselő úr, azt gondolom, hogy mindenki, aki Magyarországon él és látja az ország helyzetét, látja azt a helyzetet, amelyet a migrációs nyomás ebben a térségben okoz, az tisztában van azzal, hogy a Magyarországon élő emberek egyértelműen azt akarják, hogy az országot megvédjük, hogy az országon keresztül csak érvényes úti okmányokkal, csak jogszerűen lehessen átutazni, az országba csak jogszerűen lehessen beutazni. Illetve nyilvánvalóan mindannyian egyetértünk abban, hogy azokat, akiket üldöznek, akiknek olyan élethelyzetük van, amely miatt el kell hagynia a hazáját, a hazájához, a szülőföldjéhez eső legközelebbi biztonságos országban, helyen kell segíteni, hogy átvészelje azt az időszakot, amíg visszatérhet saját szülőföldjére, saját házába. Nem hiszem azt, hogy ma Magyarországon azzal érdemben lehet politizálni, érdemben előre lehet jutni, ha valaki Magyarország biztonságát veszélyeztető módon a határvédelmet, a kerítést, a jogi határzárat próbálja lebontani. Nyilvánvaló, hogy ezzel olyan érdekeket szolgál, ami nem Magyarország érdeke, hanem ezzel valamilyen külső megrendelő, valami külső érdek szolgálatába áll. Biztos vagyok abban, hogy a magyar választópolgárok pontosan tudják, hogy mi az érdekük. Nyilvánvalóan figyelemmel kísérik azt, hogy azok, akik a választáson megmérettetik magukat, mind a vagyonnyilatkozatuk tekintetében, mind a saját családjukban, mind a saját környezetükben megfelelő életvitelt élnek, és a politikájukkal az országot, a magyar nemzetet szolgálják. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Pogácsás Tibor államtitkár úr. [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Most határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Kérem, ellenőrizzék, hogy a kártyájukat elhelyezték-e a szavazógépben. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott zárószavazás előtti módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Arra figyelemmel, hogy az Országgyűlés a május 16-i ülésnapján a zárószavazás elhalasztásáról döntött, az előterjesztő T/15057/11. számon zárószavazást előkészítő módosító javaslatot nyújtott be. A Törvényalkotási bizottság zárószavazás előtti módosító javaslatát T/15057/12. számon, zárószavazás előtti jelentését pedig T/15057/13. számon terjesztette elő. [[10.00]] Most a határozathozatalok következnek. A házszabály 55.§ (1) bekezdése alapján a zárószavazás előtti módosító javaslatról az Országgyűlés egyetlen szavazással dönt.Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15057/12. számú, zárószavazás előtti módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdése alapján a zárószavazás előtti módosító javaslatról az Országgyűlés egyetlen szavazással dönt.Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15057/12. számú, zárószavazás előtti módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak!(Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a zárószavazás előtti módosító javaslatot 131 igen szavazattal, 34 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Miután az Országgyűlés elfogadta a zárószavazás előtti módosító javaslatot, a zárószavazás során a módosított egységes javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a módosított T/15057/9. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosított egységes javaslatot 113 igen szavazattal, 34 nem ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes törvényeknek Magyarország versenyképessége javítása érdekében történő módosításárólszóló T/15053. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15053/10. számon, összegző jelentését pedig T/15053/11. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 4. és 5. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 4. számú módosító javaslatot Sallai R. Benedek és Ikotity István indítványozta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 52 igen szavazattal, 114 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Az 5. számú módosító javaslatot Sallai R. Benedek és Ikotity István indítványozta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen szavazattal, 109 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15053/10. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 114 igen szavazattal, 26 nem ellenében, 27 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15053/13. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 113 igen szavazattal, 26 nem ellenében, 27 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a pénzügyi piacok működését és a pénzügyi eszközök kereskedését szabályozó törvények jogharmonizációs célú módosításárólszóló T/15347. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15347/4. számon, összegző jelentését pedig T/15347/5. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15347/4. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 119 igen szavazattal, 28 nem ellenében, 22 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15347/6. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 119 igen szavazattal, 27 nem ellenében, 22 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény módosításárólszóló T/15366. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15366/7. számon, összegző jelentését pedig T/15366/8. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 2. számú, az LMP képviselőcsoportja pedig a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Kepli Lajos indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 25 igen szavazattal, 114 nem ellenében, 28 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 3. számú módosító javaslat Sallai R. Benedek indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 27 igen szavazattal, 114 nem ellenében, 27 tartózkodás mellett nem tartotta fenn.Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15366/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 115 igen szavazattal, 30 nem ellenében, 24 tartózkodás mellett elfogadta. Most, tisztelt Országgyűlés, a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15366/11. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 114 igen szavazattal, 49 nem ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes földügyi tárgyú törvények módosításárólszóló T/15374. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. [[10.10]] A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15374/11. számon, összegző jelentését pedig T/15374/12. számon terjesztette elő.Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 4., 5. és 6. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 4. számú módosító javaslat Sallai R. Benedek indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 35 igen szavazattal, 113 nem ellenében, 20 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Az 5. számú módosító javaslat Sallai R. Benedek indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 56 igen szavazattal, 112 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 6. számú módosító javaslat szintén Sallai R. Benedek indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen szavazattal, 111 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15374/11. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 113 igen szavazattal, 36 nem ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15374/14. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 113 igen szavazattal, 36 nem ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az élelmiszerlánccal kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló T/15372. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15372/7. számon, összegző jelentését pedig T/15372/8. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15372/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 113 igen szavazattal, 36 nem ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15372/9. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 131 igen szavazattal, 36 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a szövetkezeti hitelintézetek integrációjával összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/15375. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15375/8. számon, összegző jelentését pedig T/15375/9. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Tóth Bertalan képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 35 igen szavazattal, 113 nem ellenében, 18 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15375/8. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 114 igen szavazattal, 35 nem ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15375/12. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 113 igen szavazattal, 36 nem ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes közlekedési tárgyú törvények módosításáról szóló T/15379. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15379/6. számon, összegző jelentését pedig T/15379/7. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15379/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 113 igen szavazattal, 32 nem ellenében, 23 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15379/8. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 131 igen szavazattal, 31 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú törvények módosításáról szóló T/15369. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15369. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 134 igen szavazattal, 30 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[10.20]] Soron következik az oktatás szabályozására vonatkozó és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/15376. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15376/21. számon, összegző jelentését pedig T/15376/22. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja a 10., 11. és 13. számú, az LMP képviselőcsoportja a 4. számú, a Jobbik képviselőcsoportja az 5., 7. és 8. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 10. számú módosító javaslat Kunhalmi Ágnes képviselő asszony indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen szavazattal, 110 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 11. számú módosító javaslat is Kunhalmi Ágnes képviselő asszony indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 55 igen szavazattal, 112 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 13. számú módosító javaslat is Kunhalmi Ágnes képviselő asszony indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen szavazattal, 109 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 4. számú módosító javaslat Ikotity István képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 55 igen szavazattal, 112 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Az 5. számú módosító javaslat Dúró Dóra képviselő asszony indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 26 igen szavazattal, 112 nem ellenében, 29 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 7. számú módosító javaslat is Dúró Dóra képviselő asszony indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 24 igen szavazattal, 114 nem ellenében, 30 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 8. számú módosító javaslat Szilágyi György képviselő úr és Dúró Dóra képviselő asszony indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 20 igen szavazattal, 116 nem ellenében, 30 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Tisztelt Országgyűlés! Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15376/21. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 113 igen szavazattal, 30 nem ellenében, 24 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15376/24. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/15377. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15377/9. számon, összegző jelentését pedig T/15377/10. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15377/9. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 117 igen szavazattal, 30 nem ellenében, 20 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15377/11. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 113 igen szavazattal, 36 nem ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény módosításáról szóló T/15367. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15367/7. számon, összegző jelentését pedig T/15367/8. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15367/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 113 igen szavazattal, 30 nem ellenében, 25 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15367/9. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 113 igen szavazattal, 55 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[10.30]] Soron következik az egyes törvényeknek az üzleti környezet jogi versenyképességének növelése érdekében szükséges módosításáról szóló T/15362. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15362/5. számon, összegző jelentését pedig T/15362/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15362/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 117 igen szavazattal, 28 nem ellenében, 22 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15362/7. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 117 igen szavazattal, 28 nem ellenében, 22 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a választottbíráskodásról szóló T/15361. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15361/7. számon, összegző jelentését pedig T/15361/8. számon terjesztette elő.Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Staudt Gábor és Gyüre Csaba képviselő urak indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 46 igen szavazattal, 112 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15361/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 136 igen szavazattal, 6 nem ellenében, 25 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárós zavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15361/10. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 136 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 29 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most előterjesztések tárgysorozatba vételéről döntünk. Emlékeztetem önöket, hogy tegnap ezek tárgyalását már lefolytatta az Országgyűlés. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Szél Bernadett képviselő asszony és Hadházy Ákos képviselő úr, LMP-s képviselők által „A nyugati demokráciák ellen irányuló orosz dezinformációs tevékenységről” címmel H/14821. számon előterjesztett határozati javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 33 igen szavazattal, 113 nem ellenében, 19 tartózkodás mellett elutasította, illetve nem vette tárgysorozatba. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e az Ikotity István és Hadházy Ákos LMP-s képviselők által „Egyes törvényeknek a közpénzből finanszírozott propagandát megtiltó, valamint az állami médiaköltések nyilvánosságát megteremtő módosításáról” címmel T/14733. számon előterjesztett törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 51 igen szavazattal, 115 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem vette tárgysorozatba. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Szávay István és Farkas Gergely jobbikos képviselő urak által „A 2020. év Trianon Emlékévvé nyilvánításáról” címmel H/14113. számon előterjesztett határozati javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Tisztelt Országgyűlés! Most fegyelmi ügyek döntéshozatalával folytatjuk munkánkat. Tájékoztatom önöket, hogy a házelnök úr az Országgyűlésről szóló törvény 51/A. § (1) bekezdése alapján, a 13. § (6) bekezdésében foglalt jogkörében eljárva dr. Józsa István, Szabó Sándor, dr. Szakács László, Teleki László, Tukacs István, Bangóné Borbély Ildikó, Gőgös Zoltán, Heringes Anita, Hiszékeny Dezső, Horváth Imre, Korózs Lajos, MSZP, valamint Szabó Timea független képviselők esedékes tiszteletdíjának csökkentését rendelte el. A képviselők kérték a Mentelmi bizottságtól a döntések hatályon kívül helyezését, de a bizottság ennek egyik esetben sem adott helyt. [[Közbeszólások az MSZP soraiból, köztük Heringes Anita: Előre meg volt írva.]] Ezt követően az Országgyűlésről szóló törvény 51/A. § (9) bekezdése alapján a képviselők kérték, hogy az Országgyűlés helyezze hatályon kívül a házelnök döntéseit. [[Közbeszólások az MSZP soraiból, köztük Heringes Anita: Kértük, hogy ne legyen diktatúra. Dr. Szakács László: Kolhoz­párt­titkár, ide mersz nézni?]] Erre figyelemmel a házszabály 148. § (2) bekezdése alapján házelnök úr határozati javaslatokat terjesztett elő H/15876., H/15877., H/15878., H/15875., H/15880., H/15883., H/15884., H/15882., H/15874., H/15879., H/15881. és H/15872. számokon a képviselők esedékes tiszteletdíjának csökkentését elrendelő, korábbi döntéseivel azonos tartalommal. [[10.40]] Felhívom a tisztelt Országgyűlés figyelmét, hogy a határozati javaslatokat, az azokhoz kapcsolódó házelnöki döntéseket, az erre vonatkozó képviselői kérelmeket és a Mentelmi bizottság döntéseit a honlapon megismerhették. Tisztelt Országgyűlés! A házszabály rendelkezései szerint a határozati javaslatokhoz sem módosító javaslatot, sem bizottsági jelentést nem lehet benyújtani. Felhívom figyelmüket, hogy amelyik képviselő esetében a házelnök döntését az Országgyűlés hatályon kívül helyezi, a képviselő esedékes tiszteletdíja nem csökken, az Országgyűlésről szóló törvény 51/A. § (1) bekezdése alapján vele szemben indított eljárás megszűnik. A tiszteletdíj csökkentéséről szóló házelnöki döntésekről az Országgyűlés vita nélkül, képviselőnként külön-külön határoz. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hatályában fenntartja-e a dr. Józsa István képviselő úr esedékes tiszteletdíjának csökkentésére irányuló házelnöki döntést a H/15876. számú határozati javaslatban foglaltak szerint. [[Dr. Szakács László: Nézz ide, párt­titkár!]] Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás. Dr. Szakács László: Kolhozpárttitkár, ide mersz nézni?]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a házelnök döntését 110 igen szavazattal, 54 nem ellenében, tartózkodás nélkül hatályában fenntartotta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hatályában fenntartja-e a Szabó Sándor képviselő úr esedékes tiszteletdíjának csökkentésére irányuló házelnöki döntést a H/15877. számú határozati javaslatban foglaltak szerint. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a házelnök döntését 109 igen szavazattal, 55 nem ellenében, tartózkodás nélkül hatályában fenntartotta. [[Köz­beszólások az MSZP soraiban: Szégyen! Szégyen!]] Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hatályában fenntartja-e a dr. Szakács László képviselő úr esedékes tiszteletdíjának csökkentésére irányuló házelnöki döntést a H/15878. számú határozati javaslatban foglaltak szerint. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a házelnök döntését 110 igen szavazattal, 54 nem ellenében, tartózkodás nélkül hatályában fenntartotta. [[Dr. Szakács László: Kolhozpárttitkár, nem néz ide?]] Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hatályában fenntartja-e a Teleki László képviselő úr esedékes tiszteletdíjának csökkentésére irányuló házelnöki döntést a H/15875. számú határozati javaslatban foglaltak szerint. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás. Közbeszólás az MSZP soraiban: Flóri, legalább a Laciét vállald már be!]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a házelnök döntését 111 szavazattal, 54 nem ellenében, tartózkodás nélkül hatályában fenntartotta. [[Lukács Zoltán: Elbuktátok a rezsicsökkentést!]] Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hatályában fenntartja-e a Tukacs István képviselő úr esedékes tiszteletdíjának csökkentésére irányuló házelnöki döntést a H/15880. számú határozati javaslatban foglaltak szerint. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás. Zaj az MSZP soraiban.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a házelnök döntését 111 igen szavazattal, 54 nem ellenében, tartózkodás nélkül hatályában fenntartotta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hatályában fenntartja-e a Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony esedékes tiszteletdíjának csökkentésére irányuló házelnöki döntést a H/15883. számú határozati javaslatban foglaltak szerint. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a házelnök döntését 112 igen szavazattal, 53 nem ellenében, tartózkodás nélkül hatályában fenntartotta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hatályában fenntartja-e a Gőgös Zoltán képviselő úr esedékes tiszteletdíjának csökkentésére irányuló házelnöki döntést a H/15884. számú határozati javaslatban foglaltak szerint. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a házelnök döntését 108 igen szavazattal, 54 nem ellenében, tartózkodás nélkül hatályában fenntartotta. [[Lukács Zoltán: Azonnal megtalálni a felelősöket! Az áruló köztük van!]] Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hatályában fenntartja-e a Heringes Anita képviselő asszony esedékes tiszteletdíjának csökkentésére irányuló házelnöki döntést a H/15882. számú határozati javaslatban foglaltak szerint. [[Heringes Anita: Várom az ítéletet!]] Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás. Folyamatos zaj az MSZP soraiban.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a házelnök döntését 111 igen szavazattal, 53 nem ellenében, tartózkodás nélkül hatályában fenntartotta. [[Közbeszólások az MSZP soraiban. Dr. Szakács László: Hamis jegyzőkönyv alapján!]] Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hatályában fenntartja-e a Hiszékeny Dezső képviselő úr esedékes tiszteletdíjának csökkentésére irányuló házelnöki döntést a H/15874. számú határozati javaslatban foglaltak szerint. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a házelnök döntését igen szavazat nélkül [[Felzúdulás és taps az MSZP és a független képviselők soraiban.]] 162 nem ellenében, tartózkodás nélkül hatályon kívül helyezte, ezzel a képviselővel szemben indított eljárás megszűnik. [[Bangóné Borbély Ildikó: Árulók vagytok! Hazaárulók! Heringes Anita: Ez nem ciki? Az elnök csenget.]] Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hatályában fenntartja-e a Horváth Imre képviselő úr esedékes tiszteletdíjának csökkentésére irányuló házelnöki döntést a H/15879. számú határozati javaslatban foglaltak szerint. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a házelnök döntését 110 igen szavazattal, 54 nem ellenében, tartózkodás nélkül hatályában fenntartotta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hatályában fenntartja-e a Korózs Lajos képviselő úr esedékes tiszteletdíjának csökkentésére irányuló házelnöki döntést a H/15881. számú határozati javaslatban foglaltak szerint. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a házelnök döntését 110 igen szavazattal, 54 nem ellenében, tartózkodás nélkül hatályában fenntartotta. [[Közbeszólások az MSZP soraiban. Szabó Timea: … ha teleszülöm a világot, elengeditek a büntetést?]] Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hatályában fenntartja-e a Szabó Timea független képviselő asszony esedékes tiszteletdíjának csökkentésére irányuló házelnöki döntést a H/15872. számú határozati javaslatban foglaltak szerint. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a házelnök döntését 110 igen szavazattal, 36 nem ellenében, tartózkodás nélkül hatályában fenntartotta. [[Közbeszólások az MSZP és a független képviselők soraiban. Az elnök csenget.]] [[10.50]] Tisztelt Országgyűlés! Most felkérem Földi László jegyző urat, hogy ismertesse a dr. Józsa István, Szabó Sándor, dr. Szakács László, Teleki László és Tukacs István képviselőkre vonatkozó elfogadott határozat szövegét. Jegyző úr!
Az Országgyűlés az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény - a továbbiakban Ogytv. - 51/A. § (13) bekezdésében foglalt jogkörében eljárva dr. Józsa István, Szabó Sándor, dr. Szakács László, Teleki László és Tukacs István országgyűlési képviselőknek az Ogytv. 51/A. § (9) bekezdése szerinti kérelem alapján az Országgyűlés elnökének dr. Józsa István országgyűlési képviselő esedékes tiszteletdíja csökkentéséről hozott OE-40/402-1/2017. számon iktatott döntését, Szabó Sándor országgyűlési képviselő esedékes tiszteletdíja csökkentéséről hozott OE-40/404-1/2017. számon iktatott döntését, dr. Szakács László országgyűlési képviselő esedékes tiszteletdíja csökkentéséről hozott OE-40/405-1/2017. számon iktatott döntését, Teleki László országgyűlési képviselő esedékes tiszteletdíja csökkentéséről hozott OE-40/407-1/2017. számon iktatott döntését és Tukacs István országgyűlési képviselő esedékes tiszteletdíja csökkentéséről hozott OE-40/409-1/2017. számon iktatott döntését hatályában fenntartja, és ezzel dr. Józsa István, Szabó Sándor, dr. Szakács László, Teleki László és Tukacs István országgyűlési képviselők esedékes tiszteletdíja 50 ezer forinttal csökken.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Most újra fölkérem Földi László jegyző urat, hogy ismertesse a Bangóné Borbély Ildikó, Gőgös Zoltán, Heringes Anita, Horváth Imre és Korózs Lajos képviselőkre vonatkozó elfogadott határozat szövegét.
Az Országgyűlés az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény - a továbbiakban Ogytv. - 51/A. § (13) bekezdésében foglalt jogkörében eljárva Bangóné Borbély Ildikó, Gőgös Zoltán, Heringes Anita, Horváth Imre és Korózs Lajos országgyűlési képviselőknek az Ogytv. 51/A. § (9) bekezdése szerinti kérelem alapján az Országgyűlés elnökének Bangóné Borbély Ildikó országgyűlési képviselő esedékes tiszteletdíja csökkentéséről hozott OE-40/397-1/2017. számon iktatott döntését, Gőgös Zoltán országgyűlési képviselő esedékes tiszteletdíja csökkentéséről hozott OE-40/398-1/2017. számon iktatott döntését, Heringes Anita országgyűlési képviselő esedékes tiszteletdíja csökkentéséről hozott OE-40/399-1/2017. számon iktatott döntését, Horváth Imre országgyűlési képviselő esedékes tiszteletdíja csökkentéséről hozott OE-40/401-1/2017. számon iktatott döntését és Korózs Lajos országgyűlési képviselő esedékes tiszteletdíja csökkentéséről hozott OE-40/403-1/2017. számon iktatott döntését hatályában fenntartja, és ezzel Bangóné Borbély Ildikó, Gőgös Zoltán, Heringes Anita, Horváth Imre és Korózs Lajos országgyűlési képviselők esedékes tiszteletdíja 100 ezer forinttal csökken.
Köszönöm. Most újra felkérem Földi László jegyző urat, hogy ismertesse a Szabó Timea képviselő asszonyra vonatkozó elfogadott határozat szövegét.
Az Országgyűlés az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény - a továbbiakban Ogytv. - 51/A. § (13) bekezdésében foglalt jogkörében eljárva Szabó Timea országgyűlési képviselőnek az Ogytv. 51/A. § (9) bekezdése szerinti kérelme alapján az Országgyűlés elnökének OE-40/492-1/2017. számon iktatott, Szabó Timea országgyűlési képviselő esedékes tiszteletdíja csökkentéséről hozott döntését hatályában fenntartja, és ezzel Szabó Timea országgyűlési képviselő esedékes tiszteletdíja 249 292 forinttal csökken.
Köszönöm, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalok végére értünk. Most kétperces technikai szünetet rendelek el. [[Rövid szünet.]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A Balla György és Kucsák László fideszes képviselők által benyújtott előterjesztés T/15557. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Balla György képviselő úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A jelen javaslat kapcsán azt javaslom, hogy három szempontból vizsgáljuk meg a benyújtott törvényjavaslatot. Az első: nézzük meg, hogy a hírközlési piacon milyen helyzet van jelenleg, mi az, amin változtatni szeretnének, egyáltalán mi az oka a módosításnak. A második, amit érdemes megvizsgálni, az, hogy a benyújtott javaslat összhangban van-e azokkal az okokkal, illetve azokkal a célokkal, amiket megpróbálunk megfogalmazni, segít-e a fogyasztóknak, segít-e az embereknek. A harmadik, amit érdemes megnézni, az pedig nem más, hogyha a törvény elfogadásra kerül, akkor mi várható, mivel lesz jobb ez a szolgáltatás, mivel lesz jobb az embereknek, illetve talán érdemes válaszolni a szolgáltatók által megfogalmazott kritikákra is. Nézzük az első kérdést! Azt az érdekes helyzetet tapasztalhatjuk, tisztelt képviselőtársaim, hogy miközben a hírközlési piacon működő szolgáltatók technikai értelemben vagy minőségben nem teljesítenek rosszul, eközben nem lehet találni vagy csak nyomokban lehet fölfedezni olyan ügyfelet, aki elégedett lenne a szolgáltatójával. Mindez pedig nyilvánvalóan azért van, mert a szolgáltatók magas lóról beszélnek az emberekkel, diktátumokat fogalmaznak meg, nem az adott műsor vagy szolgáltatás minőségével akarják magukhoz láncolni az ügyfeleiket, az embereket, hanem mindenféle szerződéssel. Ezen a piacon, ami kétségkívül dinamikusan fejlődik, a versenynek nagy szerepe lenne. De hogyan lehet úgy versenyezni, hogyan várjuk el a versenytől azt, hogy segítsen, hogy például leszorítsa az árakat, például jobb minőségű szolgáltatásra késztesse a szolgáltatókat, ha valójában a szolgáltatók mindent elkövetnek annak érdekében, hogy a versenyt a létező legminimálisabbra szorítsák? Márpedig az úgynevezett hűségszerződésekkel ezt teszik. Indokolatlan módon kétéves hűségszerződéseket kényszerítenek ügyfeleikre.Azt mondják, hogy ha hűségszerződést kötsz, akkor kedvezményt kapsz - csak ez hazugság. Mert az a helyzet, hogy amennyi egy hűségszerződés díja, az egyébként bőven hasznot termel a szolgáltatóknak. Az igazság az, hogy a nem hűségszerződéses szerződések díja tisztességtelenül magas. Tehát szó nincs arról, hogy bármelyik szolgáltató bármelyik fogyasztónak kedvezményt adna, ha két évre kényszerből leköti magát. Pusztán arról van szó, hogy olyan helyzetet teremtenek, amiben a fogyasztó nem tud mást választani, mint azt, hogy hűségszerződést ír alá, hiszen kifizethetetlenül drága lenne számára, ha nem ilyen határozott idejű szerződést kötne. [[11.00]] [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Márpedig, ha a jelenlegi gyakorlat marad fönn tovább, hogy egy ügyfélnek le kell kötni magát két évre az internetszolgáltatójához, kábeltévé-szolgáltatójához s a többi, és ha lejárt a hűségszerződése, akkor is csak úgy kapja meg a normális árat, az elfogadható árat, vagy pontosabban elfogadható áron a szolgáltatást, ha újabb meg újabb két évre leköti magát, akkor nyilvánvalóan nem beszélhetünk arról, hogy bármiféle verseny lenne ezen a piacon, vagy valós verseny lenne ezen a piacon. Márpedig, ha a valós verseny nem képes működni, akkor attól nem is várhatjuk el azt, hogy leszorítsa az árakat, vagy a szolgáltatás minőségén javítson. Ez a helyzet, ami ma van, ez az ok, ami miatt a módosító javaslatot képviselőtársammal benyújtottuk. Most, ha megengedik, azt javaslom, tételesen nézzük meg, hogy a benyújtott módosító javaslat segít-e ezen a helyzeten, azt az okot, ami szerintem ma kifejezetten hátrányosan érinti az embereket, képes-e megszüntetni, vagy legalább abba az irányba mutat, hogy ez a helyzet minél gyorsabban változzon meg. A javaslat a határozott időtartamú előfizetői szerződés, vagyis az úgynevezett hűségidő jelenleg 24 hónapos maximált hosszát javasolja 12 hónapra rövidíteni. Joggal tehetik föl képviselőtársaim azt a kérdést, hogy egyáltalán miért lesz lehetőség a későbbiekben is, ha lényegesen rövidebb időre is, ilyen határozott időtartamú hűségidős szerződésre. Ennek egyetlenegy oka van. Azt kétségkívül el kell fogadnunk, hogy a hírközlési szolgáltatások területén, ha egy fogyasztó egyébként új szolgáltatót választ, ahhoz, hogy élvezni tudja a szolgáltatást, bizony különböző szerelési eljárásokra, beruházásokra van szükség, aminek megtérülését viszont joggal várják el a szolgáltatók. De bőséggel elegendő az egy év erre, teljesen fölösleges a 24 hónapi hűségidő. Ez a kétéves hűségidő nem másra való, nem másért van, csak azért, hogy a szolgáltató pontosan tudja, hogy 24 hónapon keresztül bármit megtehet a fogyasztóval. Bármit megtehet, mert a fogyasztónak gyakorlatilag, ha szolgáltatást kap, semmi esélye nincs arra, hogy méltányos módon ki tudjon kerülni ennek a szolgáltatónak a karmai közül. Abban az esetben, hogyha valaki letöltötte ezt a két év hűségidőt, és nem vált szolgáltatót, mert azt gondolja, hogy egyébként az a szolgáltatás, amit kapott, azon az áron, amennyiért kapta, számára az megfelelő, akkor azt kell tapasztalja, hogy egy idő után drágább lesz. Lényegesen drágább lesz ugyanaz a szolgáltatás számára, mint korábban volt. A szolgáltatók nemhogy nem hajlandóak megbecsülni a hűséges ügyfeleket, azokat az ügyfeleket, akik hűségesebbek annál, mint amit számukra előírtak, hanem még büntetik is. Csak abban az esetben kapják meg a normális árat, ha újabb két évre lekötik magukat.Hát milyen világ ez, tisztelt képviselőtársaim?! Van egy fogyasztó, aki becsületesen teljesít, kifizeti a szolgáltatás árát. Semmi oka nincs arra a szolgáltatónak, hogy büntesse. Meg kéne becsülnie, hogy hűségesen ragaszkodik hozzá, azt tartja megfelelő szolgáltatónak. De nem ezt teszi, tisztelt képviselőtársaim, a szolgáltató, hanem egészen egyszerűen megbünteti ezt a fogyasztót, és csak abban az esetben hajlandó újra normális áron szolgáltatni neki, ha újra leköti magát két évre, hiába tette meg már ezt előtte legalább két éven keresztül.Azt gondolom, hogy ez végképp rögzítené azt a helyzetet, ami semmiképpen sem elfogadható. Nyilvánvalóan szükség van egy olyan módosításra, amelynek értelmében a határozott időtartamú előfizetői szerződés lejáratát követően a fogyasztó nem kerülhet hátrányosabb helyzetbe annál, mint ha új előfizetőként érkezne. A törvényjavaslat elfogadását követően tehát, ha egy fogyasztó becsülettel letöltötte a hűségidejét, akkor újabb elköteleződés, újabb határidős szerződés megkötése nélkül is meg kell kapnia a szolgáltatójától az akkor fellelhető legkedvezményesebb szolgáltatási csomagot.Szintén a hűségidős szerződésekhez kapcsolódik és meglehetősen érdekes helyzet az, ha például egy kábeltelevíziós szolgáltatás kapcsán kikerül egy csomó műsor a csomagból, amit egyébként választottam, amire a hűségidőt kötöttem, akkor sincs semmilyen lehetőségem arra, hogy a hűségidő alatt szolgáltatót váltsak, megkeressem azt a szolgáltatót, aki a számomra fontos programcsomagokat vagy programokat adni tudja. Egészen másra kötök szerződést, mint amit a későbbiekben kapok, és még sincs lehetőségem arra, hogy ilyenkor fölmondjam a szerződést, és szolgáltatót váltsak. Azt gondolom, ez nyilvánvalóan nincs így jól. Éppen ezért a módosítás harmadik eleme az, hogy ha a hűségidő alatt a szolgáltató bármilyen módon megváltoztatja a szolgáltatásának tartalmát, sőt a tartalmát vagy az árát a szolgáltatásának, akkor a fogyasztó fölmondhassa minden káros jogkövetkezmény nélkül a hűségidős szerződését. Ez nyilvánvalóan nem jelent kötelezettséget. Ezt jó, ha rögzítjük, hogy nem kell fölmondani a szerződést, módosítani lehet a szerződést. De, ha valaki szeretne nézni bármilyen mesecsatornát, sportcsatornát vagy mondhatnék bármilyen tematikus csatornát, ami kikerül a csomagból, akkor ugyan adjuk már meg az embereknek azt az esélyt, hogy nézhessék azt, amit szeretnek, és ez ne legyen számukra hátrányos. Ne kelljen mérhetetlen mennyiségű pénzt kifizetni azért, hogy ugyanazt a műsort nézzék, amit szeretnek, és amire szerződést kötöttek. A negyedik eleme a módosító javaslatnak az, hogy megszünteti a 8 napos felmondási időt, és az azonnali felmondást teszi lehetővé. A 8 napos felmondási idő semmi másról nem szól, mint hogy a szolgáltatók még egy kis bőrt le tudjanak húzni arról a rókáról, amit már így is eléggé megkopasztottak. Ugyanis gondoljanak bele, tisztelt képviselőtársaim, az ember, mondjuk, szolgáltatót szeretne váltani, akár televízió, akár internet, körbenéz a piacon, fölhívja az új szolgáltatóját, megbeszél mindent, és nagyjából, ha bekötötték az új eszközöket, mindazt, ami ahhoz kell, hogy a tévét nézni tudja vagy az internetet használni tudja, utána mondja föl a szolgáltatását a régi szolgáltatójánál. Hiszen senki nem szeretne hetekig, hónapokig internet vagy televízió nélkül maradni. [[11.10]] Magyarul, a 8 napos felmondási idő alatt egyébként úgy ad a régi szolgáltató szolgáltatást, hogy azt senki nem veszi igénybe. Akkor miért kell érte fizetni? Ma már bőven lehetőség van arra, hogy a szolgáltató a szolgáltatásból egy kattintással gyakorlatilag kizárja az ügyfelet, semmi akadálya nincsen annak egyébként, hogy a felmondás azonnali hatályú legyen. Úgyhogy, tisztelt képviselőtársaim, én azt látom, hogy ez a javaslat nyilvánvalóan összhangban van a kitűzött céllal, érdemes tehát támogatni, de vizsgáljuk meg azt is, hogy a javaslat elfogadását követően mi várható. Nagy meglepetés nem érhet bennünket, a javaslat benyújtásakor a szolgáltatók elkezdtek abban a pillanatban visítani. Ez egyébként semmi mást nem bizonyít, mint azt, hogy jó úton járunk. Ilyenkor minden egyes esetben áremeléssel fenyegetnek. Bármilyen javaslatot nyújt be az ember, ami egyébként a szolgáltatók versenykorlátozó elképzeléseit csökkenteni szeretné, akkor a szolgáltató abban a pillanatban áremeléssel fenyegetőzik. De akkor tegyük fel a kérdést: ezen javaslat kapcsán milyen jogcíme van bármelyik szolgáltatónak áremeléssel fenyegetőzni? Az égadta világon semmi. Ez a javaslat nem tartalmaz semmilyen különböző terhet, nem növel adót, nem növeli a bürokráciát, nem növeli meg a szolgáltatás költségeit. Ha igaz az, amit a szolgáltatók magukról mondanak, hogy márpedig ők kiválóak, ők remek szolgáltatást nyújtanak, akkor mindenfajta szerződés nélkül is ott maradnak náluk az ügyfelek - nem? Miért váltana bárki szolgáltatót, ha egyébként elégedett a szolgáltatásának a minőségével meg az árával? Nota bene azt is mondhatom, ha igaz az, amit a szolgáltatók magukról mindenféle reklámban és bárhol mondanak, hogy ők milyen kiválóak, akkor ezt a törvényjavaslatot elfogadjuk, és az égadta világon semmi nem történik. Ha ez nem teljesen igaz, tehát ha egy csomó ember azt érzi, hogy bele van kényszerítve egy olyan szerződésbe, amit már nem akar fönntartani és szeretne egy másik szolgáltatóhoz menni, akkor kicsit más a helyzet, de a helyzet, hogy csak akkor választ másik szolgáltatót bárki, ha az olcsóbb, és nem akkor, ha drágább. Éppen ezért azt gondolom, hogy mindenfajta áremeléssel való fenyegetőzés alaptalan, sőt kifejezetten tisztességtelen. Ha viszont - mert azért láttunk már karón varjút - a szolgáltatók mégis beváltják a fenyegetőzésüket, akkor azt gondolom, hogy a magyar államnak meg kell tudni mutatnia azt, hogy magyar államként dolgozik, a Hírközlési Hatóságnak abban a pillanatban el kell járnia, ha a szolgáltatók összebeszélnek, ha pedig kartell módjára próbálnak árat módosítani, abban az esetben pedig, azt gondolom, hogy a Gazdasági Versenyhivatalnak is be kell lépnie. Egy fenyegetőzés nem akadályozhat meg bennünket abban, hogy az emberek érdekéért kiálljunk, nem akadályozhat meg bennünket abban, hogy az emberek érdekét képviseljük, és olyan piaci helyzetet teremtsünk, amivel az emberek jobban járnak, olcsóbban kaphatnak minőségibb szolgáltatást, mint jelenleg. Végül, tisztelt képviselőtársaim, néhány módosításról szeretnék még beszélni, ami a javaslat benyújtását követően merült föl. Azt el kell ismerjem, hogy volt egy szolgáltatói észrevétel, amit valósnak és alaposnak gondolok, ez pedig az, hogy a szolgáltatás megrendelésével egy időben sok esetben vagy több esetben nagy értékű eszköz vásárlására is sor kerül, és ha a hűségidő egyébként két évről egy évre csökken, akkor ennek a nagy értékű eszköznek, amit döntően részletre vásárolnak az emberek, a részletfizetése megnőhet, hiszen nem két év alatt, hanem egy év alatt kell kifizetni ugyanazt az árat. Éppen ezért a Gazdasági bizottság elnökével egyeztetve meg kívánjuk teremteni azt a lehetőséget, hogy nagy értékű eszköz vásárlása kapcsán az ügyfél kérésére továbbra is lehessen kétéves szerződést kötni, de csak és kizárólag olyan feltétellel, hogy magának a szolgáltatásnak az ára nem lehet drágább az egyéves hűségidő alatt, mint a kétéves hűségidő alatt. Természetesen az eszköz részletfizetési ára más lehet, nyilvánvalóan másnak is kell lennie, de ugyanazért a tévécsatornáért, ugyanazért az internethasználatért egy év alatt sem lehet több pénzt kérni, mint két év alatt. Így, azt gondolom, hogy ezzel a módosítással kivédhető az, amit a szolgáltatók egyébként joggal említettek és az emberek továbbra is a nagy értékű eszközeiket - okos tévé, mit tudom én, milyen mobiltelefon - két év alatt kell hogy kifizessék, nem kell azonnal megvásárolniuk. Még egy módosítási szándék merült föl, ezt már a javaslat benyújtását követően, be kell valljam, hogy a Facebookon egy állampolgár javasolta, én magam nem is tudtam erről. A hűségidő lejártát követően egy mobileszköz kapcsán lehetősége van az ügyfeleknek arra, hogy függetlenítsék az eszközüket, tehát azzal a mobileszközzel ne csak ahhoz a szolgáltatóhoz csatlakozzanak. Ehhez törvény adta joguk van, de mint minden ilyen esetben, a szolgáltató semmi mást nem néz, csak és kizárólag a saját hasznát, ezért a függetlenítésért egyébként vaskos pénzeket kérnek el, 15-20-25 ezer forintot kérnek azért, amit ingyen kellene megcsinálniuk, ugyanis az, hogy egy mobiltelefont függetlenítsenek, az gyakorlatilag semmibe nem kerül, de mindent elkövetnek, nem a normális szolgáltatáson törik a fejüket, hanem azon, hogy hogyan tudják az ügyfeleket mindenképpen magukhoz láncolni. Tisztelt Képviselőtársaim! Bekerül majd egy olyan módosító javaslat is, amely alapján a törvényben előírt kötelezettségüknek a szolgáltatóknak ingyenesen kell megfelelniük a későbbiekben. Tisztelettel kérem önöket, hogy támogassák ezt a törvényjavaslatot, tisztelettel kérem önöket, hogy álljunk ki az emberek érdeke mellett, csak ránk számíthatnak a szolgáltatókkal szemben. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a kormány nevében Kara Ákos államtitkár úr kíván-e most felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen, megadom a szót, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt előterjesztő Képviselő Urak! Nem először hallhatják tőlem itt a parlamentben, hogy a jelen és a jövő a digitalizációról szól, a digitalizáció egyre meghatározóbb eleme mindennapjainknak. A fejlődés rohamos, megállíthatatlan. Mobiltelefonja szinte mindenkinek van, ezek egyre inkább, szinte kivétel nélkül okoskészülékek. A legtöbb magyar család rendelkezik valamilyen kábeltelevíziós előfizetéssel az otthonokban, aki szeretné, akár több száz csatorna műsorát is tudja nézni. A technológia fejlődésének köszönhetően ráadásul egyre jobb minőségben teheti ezt; ugyanez igaz az internetre is. A kormány elkötelezett abban, hogy 2018 végéig minden olyan háztartás, amely igényli, vezetékes vagy vezeték nélküli szupergyors internethez tud majd csatlakozni. Ez a digitális fejlődés tehát megállíthatatlan, és a magyar emberek is egyre több és egyre jobb minőségű szolgáltatásokat vehetnek és vesznek igénybe. Ez fontos, örvendetes tény és a fejlődés irányába mutat. Nem szabad ugyanakkor megfeledkeznünk a fogyasztói jogokról ezen a területen sem. Jelzem önöknek, hogy természetesen nemcsak a digitalizáció tekintetében, tehát a digitális fogyasztóvédelem, hanem más tekintetben is a kormány a fogyasztóvédelmi feladatokat kiemelt jelentőségűnek tekinti. Azért tekinti annak, mert valóban sok esetben kiszolgáltatott helyzetben vannak a magyar családok, a fogyasztók, és ezért, csak utalni szeretnék rá, hogy a kormány eredményes fellépésének köszönhetően például a hagyományos fogyasztóvédelem tekintetében is, a termékbemutatók, árubemutatók tekintetében is jelentősen sikerült előrelépni, és önök tudhatják, hiszen a kormány világosan megfogalmazta az év elején, hogy a fogyasztóvédelem tekintetében az elektronikus kereskedelem, tehát a robbanásszerűen növő internetes kereskedelem áll a fogyasztóvédelem ez évi középpontjában. Tisztelt Képviselőtársaim! Tehát nem szabad megfeledkeznünk a digitális területen sem a fogyasztói jogokról. [[11.20]] A szolgáltatóknak tiszteletben kell tartani az előfizetők jogát, tilos az előfizető megtévesztése, megkárosítása, kiszolgáltatott helyzetük kihasználása.A kormány számára a hírközlési fogyasztók védelme tehát kiemelt fontosságú, és úgy gondoljuk, hogy az ágazat sikere és a digitalizáció kiteljesedése érdekében meg kell erősíteni a fogyasztói jogokat. A Balla György és Kucsák képviselőtársunk által benyújtott törvényjavaslat is ebben a szellemiségben íródott. Képviselőtársaim, ahogy ez elhangzott, az elektronikus hírközlésről szóló törvény módosításával több ponton erősíteni javasolják a hírközlési fogyasztók jogosultságait, csökkentve ezáltal a kiszolgáltatottságukat a szolgáltatók felé. Ilyen fontos javaslat például a legfeljebb egyéves hűségidő bevezetése, az előfizető számára előnytelen vagy előnytelenné váló szerződés könnyebb megszüntetésének a lehetősége. Tisztelt Képviselőtársaim! E javaslatok irányával a kormány egyetért. Ahogy korábban jeleztem önöknek, a hírközlési fogyasztók védelme kiemelt kormányzati cél, és ezt minden lehetséges eszközzel biztosítanunk kell. Nem engedhetjük meg, hogy az ezen a területen működő gigacégek, nagy szolgáltatók kedvezőnek tűnő feltételekkel úgy láncolják magukhoz évekre a fogyasztót, hogy közben kényükre-kedvükre változtathassanak az előfizetési feltételeken. A hírközlési piacon valódi versenyre van szükség, ahol a magyar fogyasztó, a magyar családok az elsők, és szabadon választhatják ki a számukra legelőnyösebb piaci ajánlatot. Köszönöm tehát, köszönjük az előterjesztőknek az erőfeszítésüket, valamint a benyújtott törvényjavaslatot. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány tehát egyetért az előttünk lévő törvényjavaslat irányával és szellemiségével. Fontos, hogy bizonyos pontosításokat, jelzett módosításokat meg tudjunk tenni, hogy a törvények módosításával erősödjön a fogyasztók helyzete, és a feltételek előnyösebbek legyenek a számukra. Semmilyen körülmények között nem engedhető meg az árak emelkedése, ezért élni kell minden, a független hatóságok kezében lévő eszközzel annak érdekében, hogy ezek az új szabályok ne eredményezzenek indokolatlan és összehangolt áremelést. Továbbmegyek: amennyiben az árak elleni harcban a törvényes hatósági eszközök esetleg elégtelenné válnak, úgy a kormány kész további szabályozási felülvizsgálatra, újbóli parlamenti tárgyalásra is. Azzal is tisztában van a kormány, tisztelt képviselőtársaim, hogy a mostani javaslathoz hasonló, a gigacégeket, illetve a jelentős piaci szolgáltatókat, ezeket a vállalkozásokat érzékenyen érintő, de a fogyasztókat támogató jogi szabályozásnak ki kell állnia a brüsszeli próbákat is adott esetben. Így kell lenni abban az esetben is, ha Brüsszelben egy rosszindulatúan megtett feljelentést követően, adott esetben kötelezettségszegési eljárás esetén is ki kell állni majd a próbát.Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom, mindezeket azonban fel kell vállalnunk, érdemes felvállalnunk, mert a digitalizáció nyerteseinek a magyar embereknek, a magyar vállalkozásoknak kell lenniük. És a magyar emberek, a magyar családok, a magyar vállalkozások csak úgy lehetnek a digitalizáció nyertesei, ha kiemelt védelmet kapnak a náluknál erősebb piaci szereplőkkel szemben. Köszönöm szépen a figyelmüket, köszönöm szépen az előterjesztőknek a benyújtott törvényjavaslatot. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. Megadom a szót Kucsák László képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Elnök úr, köszönöm szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy az az előttem szólók részéről is elhangzott, egy, fogalmazzunk úgy, felhasználóbarát vagy fogyasztóbarát, a felhasználói jogokat erősítő, számukra szerintem újabb lehetőségeket megnyitó javaslat áll előttünk. Jóllehet, nem túl hosszú ez a módosító javaslat, szerintem annak elfogadása esetén a hatása lényegesen nagyobb lesz, mint a terjedelme, már csak azért is, mert az imént hallhattuk Kara Ákos államtitkár úrtól, hogy a digitalizáció milyen sebes tempóban, hihetetlen ütemben halad előre. Ha már ezt a tételt vesszük alapul és elfogadjuk, én magam mindenképpen elfogadom, hogy ebben hihetetlen fejlődés tanúi vagyunk, akkor különösen indokolt szerintem a törvényjavaslat kiindulópontja. Jelesül az, hogy egy ilyen felgyorsult világban - már-már elkoptatott félmondat -, ilyen hihetetlen fejlődési tempó mellett a technológia fejlődési tempóját nem tudja igazán követni az, ha egy 24 hónapos maximális idővel rendelkező konstrukcióban kell adott esetben egy szolgáltatóval kötött megállapodás alapján a felhasználónak benne maradnia, benne ragadnia akkor is, ha már akár a technológia fejlődésének köszönhetően, akár egyéb változásoknak köszönhetően ebből adott esetben szeretne kilépni. Sokkal életszerűbb szerintem, már csak akkor is, ha lépésről lépésre haladunk, ha ezen rövidíteni próbálunk, és azt mondjuk, hogy ez a 24 hónapos úgynevezett hűségidő, ez a szerződés 12 hónapban, tehát egy esztendőben legyen maximalizálható. Ez sokkal inkább szolgálja megítélésünk szerint azoknak a felhasználóknak az érdekeit, akik ezeket a szerződéseket megkötik. A jogaikat erősíti, lehetőséget nyit meg a számukra, a szolgáltatóknak meg az érdekei szerintem ebben az esetben semmiképpen nem sérülnek, nem sérülnek egyébként a többi esetben sem. Fontos eleme ennek a javaslatnak az is, hogy abban az esetben, ha az úgynevezett hűségidős szerződés lejár, ez jelenleg maximum 24 hónap lehet, reményeink és szándékaink szerint 12 hónapra rövidülne. Amikor ez a bizonyos hűségidős szerződés lejár, és ezt Balla György már az előterjesztői expozéjában érintette, akkor ebben az esetben a hűségidős szerződésből „kikerülő” felhasználó vagy fogyasztó ne kerüljön semmiképpen rosszabb helyzetbe, mint a hűségidős szerződés keretei között volt azt megelőzően. Fontos ez szerintem az ország minden szegletében. Nálunk is a választókerületben sok állampolgárral beszéltem ezzel kapcsolatosan. Fontos arra való tekintet nélkül is megítélésem szerint, hogy az egyes helyszíneken több szolgáltató van jelen, vagy vannak olyan települések, településrészek, ahol egy-egy szolgáltató biztosít ilyen jellegű szolgáltatást például a televíziós szolgáltatások területén.Ha már ezt említettem, a következő pont a módosító javaslatban pontosan arról szól, hogy vannak olyan szolgáltatást igénybe vevő felhasználók, fogyasztók nem is kevesen, akik egy-egy csomagot a maguk számára, a maguk vagy családjuk számára konkrét érdeklődéstől vezéreltetve vásárolnak meg, benne sportcsatornákkal vagy éppen a gyermekek miatt mesecsatornákkal, esetleg az életmóddal foglalkozó csatornákkal, és így tovább. Abban az esetben, ha ezt a szolgáltató az úgynevezett hűségidős időintervallumon belül módosítani kívánja, egyoldalúan módosítani kívánja, akkor ebből a szerződéses konstrukcióból a felhasználó léphessen ki, ne legyen „beleragasztva” ebbe a szerződéses konstrukcióba.A következő pont pedig általában véve azt fogalmazza meg, hogy minden egyes olyan esetben, amikor a szolgáltató szintén egyoldalúan és az adott felhasználó számára hátrányos módon kíván változtatni a szerződéses konstrukción, akkor szintén legyen lehetőség ezen szerződés azonnali felmondására, csakúgy, mint a soron következő és egyben utolsó pontban a határozatlan idejű szerződéseknél is megnyíljon ez a lehetőség, hogy ha magát a szerződést megkötik, azonnal hatályosul, és nyilván a díjfizetési kötelezettség is fellép, akkor - ahogy ezt szintén említette már képviselőtársam az előterjesztői expozéban - a szolgáltatást addig igénybe vevő számára ne kelljen ezt a 8 napos úgynevezett felmondási időt még letudni. Nem látjuk ezt indokoltnak sem technológiai szempontból, sem adminisztrációs szempontból, hogy ettől ne lehetne elállni, tehát itt is lépjen be az azonnali felmondás lehetősége. [[11.30]] Esett szó arról is, hogy a javaslat megfogalmazása óta eltelt időben milyen módosítási szándékok fogalmazódtak meg. Egyikként jelent meg az, hogy amennyiben nagyobb értékűnek tekinthető készülék- vagy eszközvásárlásról lenne szó, ebben az esetben akár maradhasson ez a maximált időintervallum, arra való tekintettel, hogy a készülékeket ilyen hosszabb időre elnyújtva meg lehessen vásárolni. De ez nem terjedne ki szándékaink szerint magára a szolgáltatásra, tehát ott mindenképpen a 12 hónapot tartanánk maximumként. Esett arról is szó, hogy a hűségidő letelte után, amennyiben tovább használná a korábbi hűségidős szerződésben lévő felhasználó, térítésmentesen lehessen úgynevezett függetlenítést végrehajtani ezeken a mobil eszközökön, készülékeken. Nyilván az általános vita során és a későbbiekben is egyéb felvetések, javaslatok meg fognak fogalmazódni ezzel a javaslattal összefüggésben, amit magam is érdeklődéssel várok, és természetesen minden előremutatónak tekinthető javaslatot érdemben mérlegelni fogunk. Már csak azért is - és ezzel zárnám a mondanivalómat -, mert én a saját választókerületemben, Budapest XVIII. kerületében és egyéb irányú jelzések alapján is úgy gondolom, hogy túlnyomó többségben támogató megnyilatkozások voltak tapasztalhatóak. Úgy érzem, hogy a szándék egyértelmű és kézzelfogható mindenki számára, még egyszer tehát az, hogy a szolgáltatást igénybe vevők, a felhasználók, a fogyasztók jogait erősítsük, és számukra újabb lehetőségeket nyissunk meg. Nem az tehát a kérdés, hogy itt egyéb szándékok húzódnának meg, jelesül, hogy a szolgáltatók ellenében fogalmazódik meg ez a javaslat, hanem ez egy kifejezett felhasználóbarát és fogyasztóvédelmi szempontból értékelhető javaslat, és meggyőződésünk, hogy ez nem járhat együtt egyébként díj- és tarifaemelésekkel. Nyilván az a cél, hogy ez így tudjon megvalósulni, annak érdekében, hogy a felhasználók érdekeit a korábbiakhoz képest még szélesebb körűen tudjuk képviselni. Ebbéli reményemben köszönöm meg a figyelmüket, és várjuk a különféle javaslatokat a módosító javaslatainkkal összefüggésben. Köszönöm szépen a szót és a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Velez Árpád képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A javaslat egyik célja, hogy a törvény hatálya alá tartozó előfizetések esetén kiköthető maximális hűségidőt a jelenlegi 24 hónapról 12 hónapra korlátozza. Ezt követően a szerződés határozatlan időtartamúvá alakulna át, és bármikor felmondható lesz azonnali felmondással. Nem lesz felmondási idő. A határozatlan idejű szerződés feltételei nem lehetnek kedvezőtlenebbek, mint a határozott időtartamú hűségidős szerződések. Amennyiben egy kábelszolgáltató meg kívánja változtatni a kínálatában szereplő csatornái listáját, vagy az előfizetés a fogyasztóra nézve egyoldalúan kedvezőtlenebbé válik, mint díjemelkedés, ebben az esetben az előfizető 90 napon belül akkor is élhet az azonnali felmondás jogával, ha határozott idejű szerződése van. Eddig maximálisan egyetértek Balla képviselő úrral, és támogatható a javaslata. Amivel azonban fenntartásaink vannak, az a következő. A javaslatnak vannak ugyan az ügyfél jogait erősítő tartalmi elemei, mint említettem, ez rendben van, de ezt egy tüneti kezelésnek tartjuk, és a magproblémát nem érinti. A kormánynak a távközlési adók bevezetésével ugyanis vezető szerepe volt abban, hogy a tarifák az összes uniós tagországénál magasabbak legyenek. Miközben Európa többi országában csökkent a szolgáltatások ára, nálunk a kormány döntése miatt extraterheket pakoltak rá. Ennek az áfatartalma eleve 27 százalék, és erre jön rá a 2012-ben kivetett távközlési adó is, az sms-ek és például percek után. Az államnak fizetett adók, illetékek és díjak mindent egybevéve a szolgáltatások összes bevételének 29 százalékát viszik el, így amíg a magyar családok - és ez a legfontosabb - a szolgáltatás árának 29 százalékát az államnak utalják áttételesen, addig hiába várjuk, hogy a mobil- és internet-előfizetések díjcsomagjai kedvezőbbek legyenek. Sőt, a javaslat nem zárja ki, hogy a módosítások eredményeképpen a szolgáltatók terheiket áthárítsák a fogyasztókra. Dicséretes, hogy a hűségidő lejárta után ugyanolyan feltételekkel fizethessünk, mint az új ügyfelek, de ha az ár nekik is emelkedik, akkor nem segítettünk ezen a helyzeten. Arról sem szabad megfeledkezni, hogy a Fidesz olyan törvényjavaslatot fogadott el néhány hete, amely lehetővé teszi, hogy az NMHH elnöke kénye-kedve szerint engedélyezze egyes szolgáltatóknak, hogy magasabb roamingdíjakat alkalmazhassanak a magyar előfizetők esetén, mint az uniós előírások. Így röviden, tömören ennyi lett volna a Szocialista Párt véleménye. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Lukács László György képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoport vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Közismert, hogy a Jobbik egyrészről fogyasztópárti, másrészről a technológiai fejlődés egyik legnagyobb promotálója és legnagyobb támogatója. Éppen ezért nagyon fontosnak tartjuk, hogy bármilyen esetben, amikor az elektronikus hírközlésről beszélünk, mindkettő aspektust figyelembe vegyük, egyrészt a fogyasztók védelmét, másrészt a technológia fejlődési lehetőségeit, pontosan azért, hogy mindkét oldalon a maximális eredményt elérhessük. Így a fogyasztók maximális védelme megvalósulhat, és a technológiában rendelkezésre álló határokat teljes egészében kihasználhatják a szolgáltatók a fogyasztók érdekében, az ő böngészési, tévénézési vagy bármilyen más tartalomközlési, fogyasztási szokásaiknak a kiteljesedése érdekében. Jelen törvényjavaslat teljesen helyesen, és ha bent lett volna Balla képviselőtársam, akkor azt is tudnám mondani, hogy tőle szokatlan módon elfogadható dolgokat javasol, hiszen tőle általában vagy negatív kritikát, vagy elég nehezen emészthető dolgokat kapunk ajándékként a tisztelt Házban. De most egy olyan törvényjavaslattal állunk szemben, amelyről mindenképpen azt kell mondanunk, hogy nemcsak a fogyasztóvédelemnek, de talán a hírközlési piacnak is tartogathat pozitív fejleményeket, pontosan azért, mert ezt a két célt, úgy gondolom, szolgálni fogja. Alkalmas lesz arra, hogy a fogyasztók régóta hangoztatott és jogos elvárásait valamilyen módon biztosítsa, tehát védelmet, egyfajta szabadságot ad számukra, hiszen a hűségidő alóli felszabadulás vagy a hűségidő lecsökkenése mindenképpen választási szabadságot jelent. Adni fog reményeink szerint, annak ellenére, hogy talán méltán, de a szolgáltatók éreznek magukon valamilyen nyomást. Úgy gondolom, hogy ez a nyomás inkább abba az irányba fog elmenni, hogy technológiai fejlődést fog segíteni, a termékek sokszínűségét és egy belső késztetetést fog adni a piacra. Tehát igazi versenyhelyzetet tud talán kialakítani, amelyben a szolgáltatók abban lesznek érdekeltek, hogy a tisztességes szolgáltatási feltételek mellett egymással versenyezzenek, és ne egy látszatverseny, a fogyasztók kárára megvalósuló versenyhelyzet alakuljon ki a piacon. Ha nem ragadtatom el magam e törvényjavaslat vitájában, akkor talán ez a törvényjavaslat erre alkalmas lesz. Helyesen mérte fel egyébként a két előterjesztő azt, hogy komoly probléma van a hűségidő kétéves időtartamával. Ehhez nem kell sem szakértőnek, sem politikusnak lenni, szerintem mindannyian rendelkezünk otthon hasonló fogyasztói szerződésekkel, mindannyian észleltük ezt a hibát, ha nem mi, akkor a hozzátartozóink, idősebb rokonaink vagy akár a fiatalabb generáció is. Így ez orvoslásra szorult. Talán ez az egy év méltányos, ahogy Balla képviselőtársam is említette, ez az a méltányos időkeret, amely alatt az infrastruktúrába beruházó szolgáltató még meg tudja találni a saját számításait, de a fogyasztó számára sem túlzott megkötés vagy lekötöttség. Szintén jó szerintem a határozatlan idejű szerződéseknél a felmondhatóságra vonatkozó azonnali hatály létrehozása. Szerintem a 90 napos felmondást követő határidő is a korábbi 15 naphoz képest is egy előrelépés, a fogyasztóknak kedvező, fogyasztóvédelmi szempontból megfelelő szabályozást jelent. Talán azért is jó, mert sokan, akik eddig beleragadtak egy-egy rosszabb szerződésbe, talán ezáltal ki tudnak lépni belőle. Azt is látnunk kell, hogy a túloldalon viszont áll az a jelenség, hogy a technológiai fejlődés ellenére egy csomagba beleragadó embernek sokszor sokkal lassabb internet, sokkal szűkösebb kínálat, egy mobiltelefon-előfizetésnél egy sokkal kisebb forgalmazható adatmennyiség áll rendelkezésre, és két éven keresztül a csomag tartalma és az eredeti megkötés miatt egyszerűen képtelen változtatni rajta, pedig a technológia gyakorlatilag elrobog mellette. Új előfizetésekkel, új ajánlatokkal lényegesen kedvezőbb és lényegesen hasznosabb szolgáltatásokat tudna igénybe venni. [[11.40]] Biztosan lesznek olyanok a szolgáltatói oldalról, akik rossz néven veszik ezt, de úgy gondolom, hogy valamilyen módon az ő versenyhelyzetüket, illetve az ő technológiai ösztönzésüket is tartalmazza vagy követi valamilyen szinten ez a jogszabály-módosítás, pontosan azért, mert ha versenyezni kell az ügyfelekért, az egyrészről az általuk adott szolgáltatásoknak vélhetően a minőségi javulását jelenti, másrészről pedig valamilyen módon a technológiai fejlesztésekben is ösztönzőleg fog hatni. Ha minőségi problémákról beszélünk, akkor hadd engedjem meg, képviselőtársaim is jelezték, talán a többi képviselőtársam is észrevette már ezt, hogy külföldi utazásoknál nagyon gyakran tapasztaljuk azt - és ez jellemzően a mobiltelefon-szolgáltatásokra vonatkozik -, hogy míg a magyarországi szolgáltató vétele nagyon kevés ideig elérhető a határon túl, de amikor hazajövünk, akkor természetesen a külföldi szolgáltatók lefedettsége vagy vétele még nagyon sokáig hordozható tovább. Sokszor előfordul az az eset, hogy pár kilométerrel a magyar határon túl már a magyar szolgáltatóval nem tudjuk használni, visszafelé jövet pedig még mindig vagy az osztrák, vagy a szlovák, vagy egyébként az ukrán szolgáltató van sok tizen-, de akár 50-60 kilométeres körzetig is, tehát ez is mutatja, hogy valamilyen szinten egy technológiai fejlődés ráfér a magyar piacra. Ha például az internetet nézzük, és hogy a technológiafejlesztés mennyire fontos lehet - és reményeink szerint akár a törvényjavaslat ösztönözheti a szolgáltatókat ebbe az irányba -, idézzük fel azért, hogy a KSH szerint például a szélessávúinternet-lefedettségben a magyar háztartások 75 százalékának van csak hozzáférhetősége, amelyben még mindig hátrébb vagyunk az ehhez képest szükségeshez és az európai átlaghoz képest. Tehát egy szélessávúinternet-lefedettségben még mindig van hova javítani, és például az elmúlt időszak piaci trendjei azt mutatják, hogy a legnagyobb igény pontosan ezekre a szélessávúinternet-hozzáférésekre van, hiszen a tartalommennyiség, a tartalomvolumen megnövekedett az interneten. Sokak tévézésre, videózásra, komoly adatforgalomra használják. Ezt gyakorlatilag képtelenség más hálózaton lefolytatni, mint szélessávúinternet-hozzáférésen keresztül, így hát remélhetőleg erre is ösztönzőleg fog hatni. És akkor nem fogunk ott állni vagy nem fogunk ott tartani, ahol az elmúlt években tartunk, ami két problémát takar. Itt például az internetről nyugodtan beszélhetünk, hogy Magyarországon a fogyasztói csomagok, mindaz, amiért fizetünk, körülbelül ugyanúgy 20 euróba kerülnek, mint a hasonló helyzetben nem lévő Dániában, és ha ezt összehasonlítjuk az ottani átlagkeresetekkel, Dániában ez 4000 euró, Magyarországon 500 euró. Tehát látjuk, hogy a magyarországi fogyasztók egy hasonló drága csomagért lényegében sokkal többet fizetnek, és sokszor még a minőségével is akadnak problémák. Ezen a téren nagyon sok előrelépésre van lehetőség. Azt nem mondom, hogy a kifejezetten fogyasztóvédelmi oldalán erős törvényjavaslat teljes egészében abba az irányba fog elmozdulni, hogy a fogyasztók egy óriási, egymással folytatott versenybe fognak belekeveredni, pláne nem úgy, hogy egyébként technológiai fejlesztési oldalon próbálják majd ezt a versenyt megvívni egymással. De talán hozzájárulhat ahhoz, hogy ne legyünk olyan helyzetben, amit L. Simon László államtitkár úr már korábban vázolt, hogy gyakorlatilag a Fogarasi-havasokban dolgozó hegyi pásztor is gyorsabb és olcsóbb internet-hozzáféréssel böngészik, mint az egyszerű magyar állampolgár, és sok esetben az ő országuk területén jobb és komolyabb lefedettség van, mint Magyarország területén. Összességében a Jobbik Magyarországért Mozgalom az ebben foglalt, és különösen a fogyasztókat védő és a fogyasztók életét könnyítő rendelkezések miatt előreláthatólag a törvényjavaslatot támogatni fogja. Bízom benne, hogy mindazok a felvetések, mindazok a módosító javaslatok, amelyeket Balla György itt megemlített, kodifikálásra kerülnek. Bízom benne, hogy az előterjesztők ezeket a javaslatokat hozzáteszik. Természetesen a Törvényalkotási bizottságban még van lehetőség arra, hogy ezeket megvitassuk, amennyiben megérkeznek. Ezek fontos és előremutató és valóban akár a telefonfüggetlenítés tekintetében jó irányok lennének. Nem is beszélve arról, hogy egyébként egy nagyon nagy látencia van illegális tevékenységben a telefonfüggetlenítésben. Azért ne legyünk annyira hipokriták, hogy elköntörfalazzuk azt, hogy van egy ilyen piac és van egy ilyen biznisz is. Ha erre van legális lehetőség és a szolgáltatónak kötelezettsége is, akkor adjuk meg azt a felhatalmazást a fogyasztóknak, hogy élni tudjanak ezzel, különösebb költségek, extraköltségek vagy eltúlzott árazás nélkül. Összességében tehát a Jobbik Magyarországért Mozgalom, mint egyébként egy fogyasztópárti és a technológiával jól álló és a XXI. század pártja egy ilyen, a fogyasztókat védő és reményeink szerint talán a szolgáltatók versenyét is segítő vagy ösztönző - ez a helyes szó -, fogyasztóknak segítő és szolgáltatóösztönző törvényjavaslatot mindenképpen támogatni tud. Bátorítjuk az előterjesztőket, hogy a javasolt módosításokat végezzék el, és akkor talán még jobb, még hasznosabb lehet a törvényjavaslat. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Ikotity István képviselő úrnak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő módosításról, ami a 2003-as C. törvény, az elektronikus hírközlésről szóló törvény módosítása, azzal szeretném kezdeni, hogy a Lehet Más a Politika támogatja ezt a javaslatot.Elvi oldalról nagyon jól tudjuk: a XXI. században gyakorlatilag a kultúrához való hozzáféréstől kezdve az információ-hozzáférés nagyon-nagyon sok mindent jelent, és biztosítani kell ennek a lehető legszélesebb módját. Azt gondoljuk, hogy ez a javaslat efelé lép, ezt teszi lehetővé. A gyakorlati oldalról azt gondolom, a magyar emberek életvilágában nem hiszem, hogy van olyan magyar család, aki nem futott még bele a szolgáltatókkal való csatározásba, akár annak okán, hogy 30 nappal a hűségidő vagy a szolgáltatás, előfizetés lejárta előtt nem sikerül bemennie, vagy ehhez hasonló problémába ütközik. Ez a javaslat ezeket orvosolja, megoldja; jónak tartjuk, ezért nem is sorolnám el ezeket, amelyek már többszörösen elhangzottak a mostani vitában. Viszont ami fölmerült, egyrészt Balla György a felszólalásának 16. perce végén hozta azt a módosítót, amit mi magunk is megfogalmaztunk arra vonatkozóan, hogy ha valaki egy olyan készüléket vásárol a szolgáltatásához kapcsolódóan, ami ha nem így tenné, akkor ebben az esetben lényegesen magasabb lenne a készülék ára, javasoljuk átgondolni és módosítani ezt, hogy legyen lehetőség ebben az esetben a futamidő hosszabbítására az előfizetési, illetve hűségidőtől teljesen függetlenül. Ezt a javaslatot jónak tartjuk, mi magunk is előkészítettük ezt a módosítót. A másik módosító, amely elhangzott, ugyancsak támogatható: a Balla Györgytől elhangzott módosító javaslat. Ennek a lényege a készülékek szolgáltatótól való függetlenítése. Azonban mindkét javaslat esetén felvetjük azt a kérdést, hogy lévén Balla György is elmondta ezeket az ötleteket, bár nem szeretném az őszinteségét - hogy a Facebookon találta ezt az ötletet - felróni, azonban a körültekintését mégis megkérdőjelezem. Van-e egyeztetve a szolgáltatókkal akár csak egy ilyen ötlet? Alkalmasak-e a szolgáltatók hirtelen nagyszámú készülék átállítására? Nyilván feltételezhető, hogy a szolgáltatókkal, azok érdekképviseleti szerveivel nem történt meg ennek az egyeztetése, hiszen azt gondolom, akkor nem a közösségi médiából értesült volna ilyen ötletekről az előterjesztő. Még egy javaslatunk lenne, ami viszont nem hangzott el, ez pedig ugyancsak egy nagyon apró, de az emberek életét jelentősen megkönnyíteni tudó javaslat, ez pedig az, hogy ha a hűségidő a lejártához közeledik akár egy hónappal vagy néhány nappal, előtte kapjon egy értesítést az előfizető arról, hogy a hűségidő bizony rövid időn belül le fog járni. Hiszen ez is nagyon gyakori tapasztalat, hogy az ember egyszer csak észreveszi, hogy a hűségideje lejárt, és hirtelen egy jóval drágább tarifába került be, és nyilván ez így elkerülhető lenne egy nagyon egyszerű technikai módosítással, ami igazából senkinek nem kerülne semmibe, ha egy sms vagy egy e-mail érkezne ebben az esetben az előfizetőhöz. A javaslatról: még egyszer jelzem, hogy támogatjuk. Kifejezetten a fogyasztókat segíti; és bízunk abban, hogy a kormányzat azért egyeztetett a szolgáltatókkal is, hogy ez a törvénymódosítás amikor életbe lép, akkor erre felkészültek legyenek. Köszönöm a figyelmet. [[11.50]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban, ez az imént ismertetett módosító javaslat egy támogatandó elképzelés, hiszen, ahogy itt többen előttem már kifejtették az ellenzéki képviselők részéről, valóban hasznos és jó módosításokat is tartalmaz a fogyasztók érdekében. Én egypár dologra szeretném még felhívni a figyelmet ezzel kapcsolatban. Az egyik, amiről beszélt Balla képviselő úr is, hogy mivel fenyegetőznek és mivel nem a szolgáltatók - áremelés és a többi tekintetében -, gondolom, a Gazdasági Versenyhivatal jobban odafigyel arra, nehogy esetleg a kartelltípusú megállapodások előkerülhessenek, még akkor is, ha azt az ember látta, és megtapasztalta, hogy nagyon nehezen hasonlíthatók össze direkt a különböző csomagok a különböző szolgáltatóknál, hogy ezt a gyanút minél könnyebben tudják cáfolni. A másik, amit szeretnék felvetni államtitkár úrnak, hogy érdemes lenne olyan lépéseket is tenni, amiről mind jobbikos, mind LMP-s képviselőtársam már beszélt, hogy hogyan lehetne egyrészről a szolgáltatás minőségét is javíttatni a szolgáltatókkal, beleértve például a területi lefedettséget. Hogy egy példát mondjak: szerintem nincs olyan autópálya Magyarországon, ahol végig százszázalékos térerővel lehetne telefonálni. Tehát egészen biztosan a legforgalmasabb utakon sem érhető el mindig megfelelő módon a szolgáltatás mobiltelefon szempontjából. A másik, pontosabban a harmadik, amire szeretném a figyelmét felhívni, az az, hogy a kistelepülések nem kerülnek-e - ez inkább egy kérdés - hátrányosabb helyzetbe abból kifolyólag, hogy a különböző vezetékekre, közművekre kivetett adó jobban sújtja arányosan a kisebb településeket, hiszen ott kevesebb szolgáltatást igénybe vevő van, mint egy nagyvárosnál. Tehát magyarul, mi azt látjuk, hogy ezzel talán nemhogy csökkenne vagy kedvezőbb lenne a kisebb településeknek a helyzete, hanem mintha nehezebb helyzetbe kerülnének. Tehát ami a vezetékes hálózatokkal kapcsolatos kérdést illeti, ott, ha kevesebb a szolgáltatást igénybe vevő, akkor arányosan több hárul egyetlenegy fogyasztóra, mint ha egy nagyvárosban veszik igénybe ugyanazt a hálózatot. Ezek lennének a rövid észrevételek azon túl, amit Velez Árpád képviselőtársam már elmondott. Köszönöm, elnök úr, a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíván-e még valaki felszólalni az adott napirendi pont keretében. [[Nincs jelentkező.]] Államtitkár urat kérdezem, hogy a vita zárásaként kíván szólni vagy pedig most még nem. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Kara Ákos államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A vitazárásnak a joga az előterjesztőket illeti, de a kormány nevében szeretnék reagálni néhány felvetésükre, hiszen ugye, az pontosan kiderült az elmondottakból, hogy a kormányzati álláspont a fogyasztóvédelem tekintetében, a fogyasztóvédelem szakterület tekintetében az elmúlt esztendőben jó irányba megy, jó irányba tart, hiszen ennek a része ez a törvényjavaslat is, amelyet fideszes képviselőtársaink nyújtottak be. Ahogy itt az elmúlt percekben kiderült, valamennyi parlamenti párt képviselője jó iránynak tartja ezt a javaslatot a szükséges pontosításokkal, módosításokkal, illetve, ahogy Balla képviselő úr jelezte, közben jött javaslatokkal, amelyeket emberek, családok, állampolgárok fogalmaztak meg. Én azt gondolom, hogy ez egy jó irány, nemcsak fogyasztóvédelem, hanem egy társadalmasítás, egy társadalompolitikai cél tekintetében is, hogy a döntések előtt, illetve a döntésben maguk az állampolgárok is részt tudnak venni, illetve a véleményük megjelenik. Amiért szót kértem, azok az infokommunikációval kapcsolatos egyéb olyan észrevételek, amelyek elhangzottak ellenzéki képviselőtársaktól. Először is szeretném jelezni azt, hogy a mostani jogi keretek is megadják a lehetőséget, sőt ez nem is csak a jogi keret, hanem a napi gyakorlat is megadja a lehetőségét annak, és biztosítja annak a lehetőségét, hogy a szolgáltatók a szerződés lejárta előtt jelzik azt a család, az érintett fogyasztó számára. Ötletnek, javaslatnak fel lehet vetni, hiszen ez előkerült kormánypárti sorokban is az elmúlt hetekben, hónapokban, hogy ez egy alkalom legyen, vagy pedig legyen több alkalom; tehát hogy a szerződés lejárta előtt mondjuk, háromszor kerüljön erre sor, egy bizonyos időszakot tekintve, vagy mondjuk, kétszer kerüljön rá a sor. Tehát én azt gondolom, hogy ezt a parlament vitassa meg, és tárgyalja meg, hogy ilyen irányú módosítás érkezzen-e. Nyilván értelemszerű, hogy minél több jelzést kapnak a fogyasztók azzal kapcsolatban, hogy várhatóan lejár az a szerződés, amellyel rendelkeznek, az annál nagyobb garanciát biztosít számukra; az a típusú garancia, egyszeri jelzés már most rendelkezésre áll. Érdemes tehát megvitatni a parlamentnek azt, hogy ez adott esetben egy javaslattal, módosítással hogyan, milyen módon kivitelezhető, milyen módon oldható meg. Mesterházy képviselőtársamnak szeretném jelezni, hogy én éppen azt gondolom vele ellentétben, hogy a kisebb települések, kisebb közösségek jól fognak járni azokkal a parlamenti döntésekkel, azokkal a kormányzati intézkedésekkel, amelyek az elmúlt esztendőkben születtek meg Magyarországon. Itt az Országgyűlésben többször, több ütemben, ha szabad ezt a kifejezést használni, több hullámban tárgyaltunk az úgynevezett jogi akadálymentesítésről. A fejlesztések, az infokommunikációs fejlesztések tekintetében szeretnék arra utalni, hogy a széles sávú internet kiépítésével kapcsolatos, egymillió háztartáshoz eljutó szándék, kormányzati cél éppen azért halad megfelelően gyors és jó ütemben, merthogy az Országgyűlés több körben, több hullámban hozott ezt támogató döntést. Ez azt jelenti, hogy akik most építik Magyarországon, bővítik a széles sávú internetnek a hálózatát, azok számára egyszerűbb és gyorsabb, kevésbé bürokratikus eljárásrend áll rendelkezésre. Pont a kisebb települések érdeke miatt született meg ez az országgyűlési döntés, és a gyakorlat, a kivitelezési, építési gyakorlat napjainkban is igazolja ennek a döntésnek a helyességét. Jelentős kormányzati és uniós forrásokat bocsátottunk azok rendelkezésére - pályázati keretben, pályázati úton -, amelyek pont azoknak a területeknek, településeknek a lefedettségét biztosítanák széles sávú internet vagy vezetékes, vagy vezeték nélküli internet tekintetében, ahol eddig hiányosság volt Magyarországon. És azt gondolom, hogy az a cél, amelyet tervezünk, terveztünk, hogy 2018 végéig a széles sávval eljussunk Magyarország minden pontjára vezetékes vagy mobilinternet segítségével, én azt gondolom, hogy ez teljesülni fog. Még egyszer mondom: ebben rendkívül jelentős volt, hogy a kormányzati szándékunkat talán teljes összhangban támogatta a Magyar Országgyűlés. Úgyhogy biztos vagyok benne, hogy a jogi keretek megteremtése, újraszabályozása, a kicsi bürokrácia, a jelentős kormányzati, illetve hazai források, a kormányzatnak az a világos és helyes döntése, hogy egyébként uniós források tekintetében a közép-magyarországi régióban fel nem használható forrásokat bővítsük kormányzati forrásokkal, tehát a közép-magyarországi régióba is jussanak ezek a támogatások, ezek mind-mind biztosítják azt, hogy az eddigi lefedetlen területek számára is megoldást tudjunk hozni, így, a kicsi közösségek számára is, kedves képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezeket gondoltam, hogy a kormány részéről - valóban, ahogy elnök úr használta a kifejezést, a vita mostani összegzéseként - elmondom önöknek. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Kíván-e még valaki hozzászólni a vitához? [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom, és megadom a szót Kucsák László képviselő úrnak mint előterjesztőnek. Kíván-e reagálni a vitában elhangzottakra?
Igen. Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Röviden élek a lehetőséggel, már csak azért is, mert az elmúlt órácskában az derült ki számunkra, hogy az ellenzéki felszólalók is támogatásukról biztosítják ezt a módosítójavaslat-csomagot, pártra, pártfrakcióra való tekintet nélkül. Külön köszönöm egyrészt azt, hogy támogatóan nyilatkoztak a javaslatról, másrészt hogy tárgyszerűen tették meg ezt. Engedjék meg, hogy néhány felvetésre röviden reagáljak! Lukács László György említette meg, illetve vetette fel a kérdést, remélve, hogy azok a benyújtott módosító javaslatok kodifikációra is kerülnek; igen, tehát ezért is említettük meg, hogy ezek már az előzetes megbeszélések alapján fogalmazódtak meg, tehát nyilván ezek mennek a maguk útján. [[12.00]] Ikotity képviselő úr vetette fel, hogy érdemes lenne elgondolkodni azon, hogy értesítést kapjanak a felhasználók, a fogyasztók a hűségidő lejárta előtt. Ez is előkerült a mi megbeszéléseinken is, tehát szerintem is ezt érdemes megfontolni. Ő vetette fel azt is, hogy a hatálybalépés időpontja vajon elegendő lesz-e arra, hogy a végrehajthatóság biztosítható legyen. Szeretném megnyugtatni képviselő urat, hogy nyilván az a szándék, hogy egy kivitelezhető, megvalósítható módosító javaslatot tudjon az Országgyűlés elfogadni. Végezetül Mesterházy Attila képviselő úr felvetésére pedig azt szeretném mondani - mert ő a Gazdasági Versenyhivatalt is említette itt az elhangzottakkal összefüggésben -, hogy Balla György képviselőtársam is tett említést az expozéjában hatósági kompetenciákról és azok hathatós érvényesítéséről olyan esetekben, amikor ez indokoltnak látszik. Tehát szerintem ezek a szándékok egybevágnak ilyen szempontból. Még egyszer, nagyon örülök neki, hogy úgy tűnik, hogy minden részről egy támogatható javaslat fogalmazódik meg. Úgy gondolom, hogy ez komoly üzenet a felhasználóknak, a fogyasztóknak, hiszen az ő érdekeiket kívánjuk szolgálni ezzel a módosító javaslattal, hogy a jogaik erősebbek legyenek, a lehetőségeik pedig bővüljenek. A szolgáltatók számára is egy erős üzenet lehet az, hogy a parlamentben helyet foglaló összes párt képviselője jelen szakaszában és jelen tartalmával támogatásáról biztosította ezt a javaslatot. Köszönöm szépen a támogatásukat és a figyelmet is. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország és a Kambodzsai Királyság között létrejött, a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15554. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként Megadom a szót Lepsényi István úrnak, a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt lévő törvényjavaslat új elemmel egészíti ki a Magyarország és a Kambodzsai Királyság közötti gazdasági kapcsolatok fejlődésének jogszabályi kereteit.A kihirdetésre váró megállapodás azoknak a beruházásoknak a biztonságosabbá és kedvezőbbé tételére vonatkozik, amelyeket a két ország beruházói egymás területén valósítanak meg. A megállapodás magyar szempontból tehát a Kambodzsában beruházó magyar befektetők védelmét, jogbiztonságát szolgálja. A megállapodásban foglalt rendelkezések kölcsönös biztosítása Magyarország részéről nem igényel jogszabályi módosítást, mivel a magyar szabályozás garantálja a hazai vállalkozásokkal azonos elbánást a hazánkban letelepülő külföldi beruházók számára. A beruházók számára különösen fontos a két ország között, kétoldalú keretben létrejött megállapodás. Ugyanakkor látnunk kell, hogy a lisszaboni szerződés hatálybalépése óta a közvetlen külföldi befektetések az Európai Unión belül a közös politika részét képezik. Ez azt jelenti, hogy az Európai Unió tagországai más országokkal akkor köthetnek beruházásvédelmi megállapodást, ha arra az Európai Bizottság is - a szükséges hazai felhatalmazás mellett - kiadta jóváhagyó felhatalmazását. A Magyarország és Kambodzsa közötti megállapodás esetében ez megtörtént, így az elmúlt év elején a magyar kormány aláírta a dokumentumot. Tisztelt Ház! A megállapodás egyik legfontosabb rendeltetése az, hogy a két ország beruházói számára biztosítottak legyenek a beruházásaik védelmét jelentő jogi garanciális elemek. A Kambodzsai Királyság területén ugyanis több hazai gazdálkodó tervez nagyobb volumenű beruházást, például az élelmiszeripar, a mezőgazdaság, az agrár-környezetvédelem, a turisztika, a víztisztítás és vízkezelés, valamint a hulladékfeldolgozás területén. Ezen vállalkozók számára nagyon fontos az esetlegesen - akár az állammal szemben is - felmerülő jogviták korrekt, pártatlan választottbíráskodás mellett történő rendezése. Az összességében 14 cikkből álló megállapodás megfelel a nemzetközi normák által adott tartalmi követelményeknek. A megállapodás rendelkezéseit nem kívánom teljes terjedelmükben ismertetni, fontosnak tartom azonban, hogy néhány lényeges pontra röviden rávilágítsak. Ami a megállapodás kereteit illeti, az a beruházót és annak külföldön megvalósított beruházását a partnerországban történt letelepedésétől számítva védi. A külföldön beruházó vállalkozások, cégek számára a négy legfőbb garanciális elemet a következők jelentik.Először is, védelmet kapnak a hátrányos megkülönböztetéstől, azaz a diszkriminációtól, és biztosított számukra a legnagyobb kedvezmény és a nemzeti elbánás elve is. Garantált a védelmük a közpolitikai célokon túl megvalósított, illetve a nem megfelelően kompenzált esetleges kisajátítással, valamint a tisztességtelen és méltánytalan elbánással szemben. Mindemellett a megállapodás kiterjed a tőketranszfer lehetőségének védelmére is. A beruházásvédelmi megállapodások - így a Kambodzsával létrehozott megállapodás is - módot adnak a beruházó és az állam közötti viták rendezésére. Ez a rendelkezés jelenti a beruházók számára a legfőbb garanciális elemet, és ezért képezi alapját minden beruházásvédelmi megállapodásnak. Ez a rendelkezés biztosít védelmet azokban az esetekben is, amikor a beruházásvédelmi megállapodás rendelkezései egy adott országban közvetlenül nem végrehajtathatóak a partnerország hazai bírósága előtt. Tisztelt Országgyűlés! A megállapodás megkötésétől azt várjuk, hogy a beruházók védelme révén segíteni fogja Magyarország és Kambodzsa beruházási kapcsolatainak fejlődését. Kérem, hogy a törvényjavaslatot megvitatni és elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. Megadom a szót Petneházy Attila képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Mint mindenki számára köztudott, Kambodzsa Ázsia évről évre legdinamikusabban fejlődő országai közé tartozik. Sok ázsiai országhoz hasonlóan Magyarország diplomáciai és külkereskedelmi kapcsolatai is egyre dinamikusabban fejlődnek. Ahogy ezt államtitkár úr is elemezte, az előttünk lévő törvényjavaslat sem tesz mást, mint a két ország gazdasági kapcsolatait kívánja még szorosabbra fűzni. Léptékét tekintve Kambodzsa Magyarországhoz hasonló országnak mondható, területe mintegy kétszer nagyobb Magyarországénál, és 15 millió fölötti lakosa van. Elhangzott, kedvezőbbé és biztonságosabbá teszi a befektetéseket, azon beruházásokat, amelyek egyre inkább látszódnak kirajzolódni a két ország között. Meghatározza a legfontosabb jogi és gazdasági fogalmakat, előírja a kategóriákat és nem utolsósorban az igazságos és méltányos bánásmódot. Továbbá rendelkezik a gyakorlati témakörökben is azon formában, hogy a mindennapi ügymeneteknek ne legyen akadálya. Elmondhatjuk, hogy ezek tökéletesen illeszkednek a kormány külgazdasági stratégiájába, miszerint a magyar gazdaságnak globálissá kell válnia ott, ahol lehetséges ez. A Kambodzsai Királyság olyan ország, ahol komoly külpiaci lehetőségek vannak. Az elmúlt évben a kambodzsai gazdaság 7 százalék feletti növekedést is mutatott, és így a térség egyik leggyorsabban növekvő nemzetgazdaságává vált. És olyan magyar cégek kerülnek ilyenkor képbe, akik olyan réseket tölthetnek be Kambodzsa tekintetében, mint a mezőgazdasági és élelmiszeripari feldolgozások, az állattenyésztés, a húsipar. De szoftvermegoldások iránt is érdeklődtek már Kambodzsából. [[12.10]] Magyar technológiára az orvosiműszer-piacon, és ahogy ezt az államtitkár úr elmondta, vízgazdálkodási megoldásokra is nyitottak Kambodzsában. A magyar-kambodzsai gazdasági kapcsolatok fejlesztésében rejlő potenciálra való tekintettel nemrég nyitottunk kereskedelmi képviseletet is a fővárosban, Phnompenben. Ezek is mutatják: a magyar külgazdaság jó úton halad. Az elhangzottak miatt is kérem a tisztelt képviselőtársakat, hogy majd támogassák a javaslatot. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttem szólók, az államtitkár úr és szerintem képviselőtársam is pontosan vázolta azokat az okokat, amik miatt Magyarországnak nemzetgazdasági érdeke egy ilyen beruházási és beruházásvédelmi megállapodás megkötése. Valóban, ahogy elhangzott, több magyar, hazai gazdálkodó tervez nagyobb volumenű beruházást a térségben. Ezek a beruházások már előkészítési szakaszban vannak, az én tudomásom szerint élelmiszeripari, mezőgazdasági, agrár-környezetvédelmi, turisztikai, víztisztítási és vízkezelési vagy akár hulladékfeldolgozási projekteket illetően is. Ezért ahogy az előbb is mondtam, ez a mi megítélésünk szerint is hazai, nemzeti gazdasági érdek, ezért a Magyar Szocialista Párt frakciója természetesen támogatni fogja ezt a törvénytervezetet. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Pintér Tamás képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Természetesen a Jobbik Magyarországért Mozgalom is támogatja ezt a megállapodást, hiszen az elhangzottakon túl az Eximbank megnyitott egy 26,7 millió dolláros hitelkeretet, amely a magyar és a kambodzsai vállalatok együttműködését kívánja támogatni, és ez természetesen pozitív. Szeretnénk azt is, hogy ez előremutasson abba az irányba is, hogy a kormánynak a keleti nyitás programját egyfajta pozitív irányba hozza, merthogy elég rossz az elmúlt években adott mérleg, hiszen 2016-ban a kereskedőházak mérlege 2,7 milliárd forintos bukásban van. Bízunk benne azonban, hogy ez is egy pozitív járuléka lehet annak, hogy a keleti nyitás program valamilyen előrelépést tudjon mutatni, és bízunk benne, hogy fellendülhet a kereskedelem. Emellett megfontolásra javasoljuk azt is, hogy egy komolyabb külképviseletet vagy akár egy konzuli szolgálatot is támogasson a kormány a Kambodzsai Királyságban. Természetesen ez is a pozitív kapcsolatok erősítésére szolgálna, és ezt természetesen a Jobbik Magyarországért Mozgalom is támogatja. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most képviselői felszólalásokra van lehetőség. Kérdezem képviselőtársaimat, kívánnak-e felszólalni az adott napirend keretében. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem az államtitkár urat, kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Délkelet-Ázsia fejlődő régiója a világnak. Ha végignézünk azon a területen - Thaiföld, Mianmar, Szingapúr, Hongkong és természetesen Kambodzsa, Vietnam -, egyre nagyobb a magyar érdeklődés ebbe az irányba a különböző tevékenységek szempontjából, és ebbe a sorba illik bele a beruházásvédelmi megállapodás. Köszönöm szépen a hozzászólásokat és a javaslatot is a külképviselettel, illetve a konzuli képviselettel kapcsolatban. Meg fogjuk vizsgálni a lehetőségét, hogy honnan lehet ezt a területet a legkényelmesebben vagy a leghatékonyabban lefedni. Úgyhogy kérem, hogy a szavazás során támogassák a javaslatot. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség.Tisztelt Országgyűlés! A következő napirendi pontunk megkezdése előtt kétperces technikai szünetet kell elrendeljek. Kérem önöket, maradjanak a helyükön, amennyiben lehetséges. Kara Ákos államtitkár urat várjuk. Reméljük, nagyon rövid időn belül megérkezik. [[Rövid szünet.]] Tisztelt Országgyűlés! A megértésüket megköszönöm. Természetesen igyekszünk a szükséges lépéseket a hasonló esetek elkerülése érdekében megtenni. És köszönöm államtitkár úrnak, hogy vállalta most a gyors intézkedést. [[12.20]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a veszélyes áruk szállításával összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15642. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Kara Ákos államtitkár úrnak a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium képviseletében, a napirendi pont előterjesztőjének. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt lévő törvényjavaslat összesen öt törvény és törvényerejű rendelet módosítását és egy törvény hatályon kívül helyezését tartalmazza. A jogszabályok mindegyike a veszélyes áruk nemzetközi szállításának szabályairól és azok belföldi alkalmazásának egyes kérdéseiről szól. Magyarország szerződő fele a veszélyes áruk közúti és belvízi szállításáról szóló két ENSZ-megállapodásnak és a nemzetközi vasúti fuvarozásról szóló nemzetközi egyezménynek, amelynek egyik függeléke a veszélyes áruk vasúti szállításáról szóló szabályzat. A közúti és a vasúti szállításokról szóló nemzetközi szerződéseket törvényerejű rendelet, míg a legújabb megállapodást, a belvízi szállításokra vonatkozót törvény hirdette ki. A három nemzetközi szerződés nagy terjedelmű mellékletei tartalmazzák a szállításra vonatkozó konkrét előírásokat. Ezek határozzák meg, hogy mely áruk minősülnek veszélyesnek a közlekedésben, és milyen feltételekkel szállíthatók biztonságosan. Rendelkeznek a veszélyes áruk biztonságos csomagolásáról, jelöléséről, arról, hogy milyen okmányoknak kell kísérni a szállítmányt, milyen járművel, milyen műszaki követelmények betartásával, milyen hatósági eljárások mellett szállíthatók a veszélyes áruk. Az Európai Parlament és Tanács döntése alapján 2008 óta ugyanezen szabályokat kell alkalmazni a veszélyes áruk tagállamokon belüli szállítására is. Tisztelt Képviselőtársaim! A nemzetközi szervezetekben folyó munkák eredményeképpen, figyelemmel a tudomány és a technika fejlődésére és az alkalmazás során szerzett tapasztalatokra, mindegyik közlekedési alágazatnál kétévenként módosulnak a szabályozatok előírásai. Eddig a szabályzatok, vagyis a nemzetközi szerződések mellékleteinek módosítását is törvények hirdették ki. A nemzetközi szerződések mellékleteinek tárgyköre, vagyis a szállításokra vonatkozó konkrét műszaki és adminisztratív előírások azonban nem tartoznak az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe, ezért a nemzetközi szerződésekről szóló törvény alapján kormányrendeletben kell azokat kihirdetni, aminek feltétele, hogy a nemzetközi szerződést kihirdető törvény a kormányt erre felhatalmazza. A kapcsolódó törvény és törvényerejű rendeletek javasolt módosításával a kormány most megkapja ezt a felhatalmazást. A törvényjavaslat elfogadását követően a mellékletek 2017. évi módosításának kihirdetése már majd kormányrendelettel történhet. A nemzetközi szerződésekben és az Unió irányelveiben foglalt kötelezettségünk, hogy a mellékletek módosításait határidőre kihirdessük. Mivel a kormányrendeleti kihirdetés jóval egyszerűbb jogi eljárás, ezzel lehetőség nyílik arra, hogy a későbbiekben még az előírt határidő letelte előtt megjelenhessen a magyar szabályozás, így a magyar vállalkozásoknak, a veszélyes áruk feladójának, a szállítóknak, a fuvarozóknak és az érintett hatóságoknak több idejük lesz felkészülni az új jogszabályok végrehajtására. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A veszélyes áruk szállításával összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslat megteremti a lehetőséget, hogy a veszélyes áruk szállításáról szóló szabályok kihirdetésére vonatkozó nemzetközi és uniós kötelezettségünknek egyszerűbben és gyorsabban megfeleljünk. Mindezekre tekintettel kérem képviselőtársaimat, hogy a törvényjavaslatot megvitatni, majd aztán támogatni szíveskedjenek. Köszönöm a szót, elnök úr.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. Megadom a szót Bencsik János képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Államtitkár Úr! Az előttünk fekvő törvényjavaslat egyértelmű célja az Országgyűlés munkájának tehermentesítése. A veszélyes áruk szállítására vonatkozó nemzetközi egyezmények mellékleteinek módosításával kapcsolatos előterjesztések az elmúlt évek során rendszeresen kerültek a tisztelt Ház elé. Ennek oka az volt, hogy a Genfben, Bernben és Vilniusban kötött egyezmények részletszabályait tartalmazó mellékletek a nemzetközi szervezetekben zajló folyamatos munka, valamint a tudományos és technológiai előrelépés miatt többször módosultak. Az indítvány szerint a jövőben törvény helyett elég lesz csak kormányrendeletként kihirdetni azokat a nemzetközi megállapodásokat, amelyek ezeknek az 1000-1200 oldalas mellékleteknek valamelyikét módosítják. Tisztelt Képviselőtársaim! Mindamellett, hogy a törvényjavaslat tehermentesíti az Országgyűlést, a gyorsabban megjelenő módosításoknak köszönhetően a hazai vállalkozásoknak is több idejük marad felkészülni a változásokra, ezért a Fidesz-frakció támogatja a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Velez Árpád képviselő úrnak, az MSZP-képviselőcsoport vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A javaslat mögötti valós szándék nyilvánvalóan az, hogy a kormánynak valamiért elege lett az országgyűlési törvényhozási eljárásból. Noha ez a parlamenti eljárás sem vontatottnak, sem nehézkesnek nem nevezhető, inkább a saját berkein belül kívánja megoldani az érintett nemzetközi szerződések mellékleteinek módosítását. Praktikus szempontok vezérlik tehát a kormányt. Ugyanakkor nem érthető, hogy ha 2015-ben törvényhozási tárgykörnek tekintették még a megjelölt szabályozási tárgyakat, miért változott meg a véleményük két év múlva, miközben a nemzetközi szerződésekre vonatkozó szabályrendszer 2013-ban, 2015-ben és 2017-ben is ugyanaz volt. Az MSZP képviselőcsoportja a fenti aggályok miatt a törvényjavaslatot így nem támogatja. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttem szólók már felszólaltak abban az ügyben, hogy milyen formában tehermentesíti a Magyar Országgyűlés, a jogalkotó munkáját a jelenlegi becsatolt jogszabálytervezet. Valóban úgy van, hogy ez egy nagyon terjedelmes mellékletét képezi a nemzetközi egyezménynek, amely egyezményt kétévente felülvizsgálják, és kétévente módosításra kerül az egyezmény melléklete. S mivel ez abszolút részletkérdéseket szabályoz, ezért valóban célszerű lehet, ha ez kikerül az Országgyűlés hatásköréből, és kormányrendeleti szinten történik meg a kihirdetése. De miről is van szó, mik is azok a veszélyes áruk, amikről szól ez a jogszabály? Veszélyes árunak nevezzük azokat az áruféleségeket, amelyek a szállításuk során tűz- és robbanásveszélyesek, vagy lehetnek egészségkárosítók, ezek főként maró és mérgező anyagok, vagy környezetkárosító tulajdonságokkal rendelkeznek. Az ilyeneket különböző veszélyességi osztályokba soroljuk. Vannak a robbanóanyagok, vannak a gyúlékony gázok, a nem gyúlékony, nem mérgező gázok, a mérgező gázok, a gyúlékony folyékony anyagok, a gyúlékony szilárd anyagok, az önreaktív anyagok, az öngyulladó anyagok, a vízzel gyúlékony gázokat képező anyagok, a gyújtóhatású oxidáló anyagok, a szerves peroxidok, a mérgező anyagok, a fertőző veszélyes anyagok, a radioaktív anyagok, a maró korrozív anyagok, és különböző más veszélyes anyagok kerülnek ide. Tehát azt látjuk, hogy ha csak a témákat is felsoroljuk, hogy milyen területe van a veszélyes áruknak, akkor már ez egy komoly felsorolást jelent, és amikor ezek szállításának a részletkérdéseiről van szó, akkor pedig még speciálisabb és valóban egy nagyon hosszú tartalmas mellékletet fogunk találni. S itt jön be, hogy mely területeken kell ezt alkalmazni. Hát, a veszélyes áruk nemzetközi közúti szállításáról szóló egyezmény esetén, a veszélyes áruk nemzetközi vasúti fuvarozásáról szóló egyezmény, illetve a belvízi szállításról szóló egyezmény esetén, amelyeket a jelenlegi jogszabály meghatároz mint területet, ahol a területi hatály majd érvényesülni fog, illetve ezeknél a szállításfajtáknál fog érvényesülni. [[12.30]] A veszélyes áruk nemzetközi közúti szállításánál van két melléklet, amelyik nagyon fontos. Az A melléklet az általános előírásokat, a veszélyes anyagokra és tárgyakra vonatkozó előírásokat tartalmazza, illetve a B melléklet, amely pedig a szállítóeszközökre és a szállításokra vonatkozó előírásokat tartalmazza. ’57-ben Genfben jött létre ez az egyezség, amelyhez Magyarország is csatlakozott 1979-ben. Ez is olyan, amit minden két évben felvetnek, és újra áttárgyalnak, hogy miket kell ezen módosítani, hozzáigazítják a tudományos és technikai fejlődéshez. Egyébként a 2008. szeptember 24-i, 2008/68. EK európai parlamenti és tanácsi irányelv is elrendelte, hogy az egész Európai Unióban kötelezően hatályba kell léptetni ezt a megállapodást. Azt gondolom, ebben az esetben is célszerű az, hogy kormányrendelet hirdesse ki a mellékletben történő változásokat.A vasúti közlekedésnél szintén egy ilyen kötelező európai irányelv, ugyanez az irányelv, ugyanez az európai parlamenti és tanácsi irányelv rendelte el a hatálybalépését, tehát ugyanúgy vonatkozik az egész Európai Unió területére. A belvízi szállításnál egy 1941-ben létrejött nemzetközi szerződés az, ami itt jogforrásként szolgál, de itt is a mellékletét valóban majd kormányrendelet módosíthatja, illetve hirdetheti ki a nemzetközi egyezmény mellékletében foglaltakat.Azt gondolom, hogy ebben semmilyen olyan veszély nincs, amit az előttem felszólaló MSZP-s képviselő megfogalmazott. Mindezek miatt, nem beszélve arról, hogy háromból két esetben kötelező és az Európai Unió területén minden tagállamra vonatkozik a hatályba léptetés, illetve annak különösebb jelentősége nincs a melléklet tekintetében, hogy kormányrendelet vagy pedig törvény fogja ezt előírni, azt gondolom, nyugodtan támogatható a törvényjavaslat. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kérdezem képviselőtársaimat, kívánnak-e még felszólalni az adott napirend keretében. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Megadom a szót, államtitkár úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tekintettel arra, hogy lényegében mindenki támogatja ezt a törvényjavaslatot, köszönöm szépen a támogató hozzászólásokat. Köszönöm, elnök úr, a szót.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország és az Észt Köztársaság között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15782. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Pogácsás Tibor államtitkár úrnak, a Belügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A manchesteri tragikus események után, azt gondolom, mindenki előtt világos, hogy kiemelt aktualitása van ennek a törvényjavaslatnak. A nemzetbiztonság területén minden eddiginél nagyobb hangsúlyt kap a külföldi partnerszolgálatokkal való együttműködés, a potenciális merénylők elleni fellépés, a gyors és pontos adatcsere, adatrögzítés.A minősített adatok védelméről szóló törvény 2010. április 1-jével felváltotta az államtitokról és a szolgálati titokról szóló törvényt, valamint a nemzetbiztonsági felügyeletről szóló törvényt. Az új jogszabály alapjaiban kodifikálta újra a minősített adatok védelmének magyarországi struktúráját. Megteremtette a minősített adatok védelmének egységes jogszabályi és intézményi rendszerét, egyúttal eleget tett a legfontosabb jogharmonizációs kötelezettségeknek.Az egyezmény megkötésére azért van szükség, hogy Magyarország részt vehessen a minősített adatok cseréjével járó nemzetközi biztonsági együttműködésekben, amelyekben elengedhetetlen a minősített adatok védelmét biztosító kétoldalú megállapodások megkötése. A bilaterális egyezmény szövegének megállapítására és a tárgyalások megkezdésére a felhatalmazást a minősített adatok kölcsönös védelméről szóló nemzetközi szerződések előkészítéséről és létrehozásáról szóló miniszterelnöki határozat adta meg.Az egyezmény célja elsődlegesen, hogy védelmet biztosítson a két ország közötti együttműködés során keletkezett vagy kicserélt minősített adatok számára. Ennek keretében szabályozza a felek közötti biztonsági együttműködést, kijelöli a hatáskörrel rendelkező hatóságokat, és rendelkezik az egyes nemzeti minősítési szintekről, valamint a minősített adat biztonságának megsértése esetén alkalmazandó eljárásokról. Az egyezmény megkötése hozzájárul a honvédelem, a belügyi, rendőri együttműködés, a nemzetbiztonsági, nemzetközi szervezett bűnözés és terrorizmus elleni harc területén való együttműködés erősítéséhez. A Magyarország és az Észt Köztársaság között minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezményt a szerződő felek 2016. december 8-án Budapesten írták alá. A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló törvény szerint az egyezmény kötelező hatályának elismerésére az Országgyűlés adhat felhatalmazást, ezért az aláírást követően a belügyminiszter benyújtotta a tisztelt Háznak az egyezmény kihirdetéséről szóló törvényjavaslatot. Bízom benne, hogy ismertetőm meggyőzte önöket arról, hogy az egyezmény helyes és fontos célokat szolgál, megkötése pedig időszerű. A terrorizmus elleni hatékony küzdelemben kiemelt jelentőségű a határokon átívelő rendvédelmi és titkosszolgálati együttműködés, beleértve a minősített adatok cseréjét és védelmét is. Kérem önöket, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm a szót, elnök úr.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Petneházy Attila képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! Észtországgal, mondhatjuk, hagyományosan kitűnő és szoros volt mindig is a kapcsolatunk. Ennek ékes bizonyítéka, hogy legutóbb egy hete járt Magyarországon az észt kormányfő. Miután Észtország júliustól átveszi az Európai Unió soros elnökségét, Juri Ratas személyesen akarta bemutatni az elnökségi programját Orbán Viktor miniszterelnök úrnak.Mint mindannyian tudjuk, az Unió számos kihívás előtt áll. Kiemelten fontos lett a védelempolitika és az illegális migráció megfékezése is, ahogy erre utalt államtitkár úr is. Ez utóbbit csak közösen tudjuk megoldani, ezért is jó hír, hogy észt partnereink is, ahogy ezt az észt kormányfő elmondta, a biztonságos Európa témáját helyezik előtérbe. Az észt miniszterelnök úr azt is mondta látogatása során, hogy jobban oda fognak figyelni arra, hogy a tagállamok mit akarnak tagállamonként elérni az Unión belül. Azt hiszem, ez nagyon örömteli hír.Az Észtországgal való együttműködés minden téren fontos számunkra, de 2010 óta hatályban vannak olyan minősített adatok védelméről szóló törvények, ami még Észtország és Magyarország között nem került megkötésre. Ez a törvény megteremti az adatok védelmének egységes jogszabályi és intézményrendszerét. Erre azért is volt szükség, mert Magyarország le volt maradva ezen a területen, és jó néhány külföldi jogi előírást nem tartottunk még be, és több fontos jogintézmény bevezetésére sem került sor korábban.2015-2016-ban számtalan országgal kötöttünk hasonló megállapodásokat, egyezményeket. Tehát éppen időszerű volt ezen elmaradás megszüntetése Észtországgal kapcsolatban is. Éppen ezért kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy ezen törvényjavaslat kihirdetéséhez járuljanak hozzá. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az MSZP országgyűlési képviselőcsoportja támogatja a 2009-ben konszenzussal elfogadott titoktörvényen alapuló, a minősített adatok biztonságos kezelését és cseréjét lehetővé tevő, kétoldalú nemzetközi megállapodásokat. [[12.40]] De egy mondat erejéig talán az államtitkár úr figyelmét arra hadd hívjam fel, hiszen a képviselő úr is szerintem pontosan fogalmazott ebben a tekintetben, hogy valóban Észtország és Magyarország között kiemelten jók a kapcsolatok, ennek történelmi és sok minden más, kulturális oka is van, és többször kértük már a kormányt a Külügyminisztériumon keresztül, hogy gondoskodjon a magyar nagykövetség újranyitásáról. Ebben mindig kaptunk egy támogató választ, a külügyminiszter úr legutóbbi meghallgatásán is, illetőleg korábban is. Tudnia kell, hogy ebben teljes egyetértés uralkodik a Külügyi bizottság tagjai között, függetlenül attól, hogy melyik pártban vagy melyik frakcióban ülünk, hogy kimondottan kellemetlen az, hogy pont az EU-s soros elnöki időszak alatt nincs már magyar nagykövetség; érdemes lenne megnézni, hogy ennek van-e bármilyen lehetősége a miniszteri ígéreteken túl, hogy egy ilyen új nagykövetséget nyissunk. Ezt azért is mondom, mert másik pozíciómban, a Költségvetési bizottság elnökeként volt lehetőségem a külügyi fejezetről is vitatkozni, és abból az derült ki, hogy a kormány, a Külügyminisztérium a következő évre nem tervezett költségvetési forrást új nagykövetségek nyitására. Ez még nem zárja ki természetesen, hogy legyen rá forrás, de előzetesen nem tervezett erre pénzt. Magyarul úgy tűnik, mintha a Külügyminisztériumnak nem lenne a tervei között a következő évben sem ennek a nagykövetségnek a megnyitása, miközben amiről a fideszes kollégám beszélt, az mind igaz volt, éppen ezért egészen biztosan hasznos lenne a kétoldalú kapcsolatokban, ha ezt egy nagykövetséggel is meg tudnánk pecsételni. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Pogácsás Tibor államtitkár úr a felvezetőjében úgy kezdte, hogy a manchesteri terrorcselekmények fényében különösen időszerű egy ilyen megállapodásnak a megkötése, de hát nemcsak ezt az egyet, hanem figyelembe kell venni a többi hasonló cselekményt is, ami a környékünkön, Európában vagy Európához nagyon közel történt, így a párizsi merényletet, a nizzai merényletet, az ankarai, isztambuli merényleteket. Tehát azt látjuk, hogy Magyarország környékén, Európában, Európa peremterületén is sorba következnek be a hasonló véres merényletek, és bizony szükségük van Európában, de a világon mindenütt az embereknek arra, hogy minél inkább biztonságban érezzék magukat, biztonságban érezzék a családtagjaikat, szeretteiket, illetve a nemzettestvéreiket is. Éppen ezért fontos ez a jogszabálytervezet is, illetve az egyezmény megkötése, illetve annak az életbe léptetése is. Tehát látjuk azt, hogy 2010. április 1-jével lépett életbe az új jogszabály a minősített adatok védelméről, a 2009. évi CLV. törvény, ez tette lehetővé, hogy Magyarország végre kétoldalú kapcsolatokat is kössön más államokkal, amelyek ilyen tárgyúak, amelyek titokvédelmi megállapodással kapcsolatosak. Először 2012-ben Szlovákiával, Csehországgal, illetve Lengyelországgal kötöttük meg ezeket a kétoldalú megállapodásokat, majd sorba jön a többi ország is, így került sor arra is, hogy Észtországgal is megkössük ezt a megállapodást. A Jobbiknak viszont egyértelmű célja a biztonságos Magyarország, a biztonságos megélhetés, a távlati cél pedig mindannyiunknak, azt gondolom, egy biztonságos Európa, illetve egy biztonságos Föld, és ennek mindenféleképpen minden ehhez fogható és hasonló jogszabály egy-egy kis mozaikja, hogy ezt a biztonságos világot elérjük. Ezért a Jobbik Magyarországért Mozgalom az egyezmény kihirdetését támogatja, illetve minden ehhez fogható, a közeljövőben, a távolabbi jövőben létrejövő ilyen szerződést támogatunk. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kérdezem a képviselőtársaimat, kívánnak-e még felszólalni az adott napirendi pont keretében. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, ezért az általános vitát lezárom. Megkérdezem az államtitkár urat, kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, államtitkár úr.
Csak röviden: köszönöm szépen a támogatást, a támogató nyilatkozatokat és a nagykövetséggel kapcsolatos észrevételt is. Köszönöm.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország Kormánya és a Chilei Köztársaság Kormánya között az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15781. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Pogácsás Tibor államtitkár úrnak, a Belügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Magyarország Kormánya és a Chilei Köztársaság Kormánya között az ideiglenesen munkát vállaló turisták programjáról szóló megállapodás aláírására 2016. augusztus 18-án, Budapesten került sor. A megállapodás által előirányzott program keretében a két ország 18 és 35 év közötti állampolgárai - Magyarországon évente legfeljebb 200 fő - fél évet meg nem haladóan tartózkodhatnak a másik fél területén, és meghatározott feltételek teljesítése esetén ideiglenesen munkát is vállalhatnak. A megállapodásban rögzített, legfeljebb 12 hónapig érvényes, turizmus alatti ideiglenes munkavállalásra jogosító vízum már létező tartózkodásra jogosító okmány a Chilei Köztársaságban. A megállapodás létrehozása gazdasági, turisztikai, kulturális és oktatási szempontból is kedvező hatást gyakorolhat a magyar-chilei kapcsolatok egészére. A megállapodás megkötése segítheti a két ország együttműködésének kiszélesítését. Chile budapesti nagykövetsége a megállapodás megkötését 2013. szeptember 17-én kezdeményezte a gazdasági, turisztikai, kulturális és oktatási kapcsolatok elmélyítése végett. Magyarország már részese több ilyen megállapodásnak: Új-Zélanddal, a Koreai Köztársasággal, Tajvannal, Ausztráliával, legutóbb Japánnal kötöttünk ilyet, és előkészítés alatt áll a Hongkonggal kötendő is. A megállapodásban foglaltak gyakorlati megvalósulása Magyarország részéről biztosított. A nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló törvény szerint a megállapodás kötelező hatályának elismerésére az Országgyűlés adhat felhatalmazást, ezért az aláírást követően a belügyminiszter benyújtotta a tisztelt Háznak a megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslatot. Kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa az előterjesztést. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. Megadom a szót Petneházy Attila képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! Lám, milyen nagyszerű a képviselői munka: röpke másfél óra alatt három kontinenst járhattam, járhattunk be közösen: Európa, Ázsia, és most, íme, elérkeztünk Chilébe. Ahogy azt az államtitkár úr elmondta, a working holiday programon belül kívánja megkönnyíteni ezen törvényjavaslat a 18 és 35 év közötti állampolgárok számára azt a fajta utazást, tapasztalatszerzést, illetve nem utolsósorban azt a nyelvtudásfejlesztési lehetőséget, amelynek keretén belül a fiatalok egy másik országban nemcsak a szokásos turisztikai látványosságokat nézhetik meg önköltségi alapon, hanem igazán mélyen, sokkal mélyebben beleláthatnak a másik ország kultúrájába azzal, hogy ott ideiglenesen munkát vállalnak, és nemcsak egy finanszírozási forrást kapnak útjukhoz, hanem lehetőségük adódik arra, hogy megismerjék a másik ország gazdasági világát, a helyi munkakultúrát és természetesen nem utolsósorban az embereket. Ahogy erre utalt az államtitkár úr is, a hosszú távú diplomáciai kapcsolatok elmélyítése sem utolsó haszon. Több országgal megköttetett már ez az egyezmény, itt is időszerűvé vált. A program 200 főre vonatkozik, ahogy ez elhangzott, fél évet meg nem haladó időszakban nyújt lehetőséget arra, hogy a fiatalok munkával egybekötve utazzanak az adott országban. [[12.50]] Természetesen szélesedik Chile és Magyarország kapcsolatrendszere, és továbbfejleszti a már meglévő humán kapcsolatokat, az ifjúsági kapcsolatokat is. Kiváló lehetőséget ad arra is, hogy a chilei és a magyar emberek megismerjék egymás igen különböző kultúráját, megismerjék a másik országot. Kérem ehhez képviselőtársaim támogatását. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[Földi Lászlót a jegyzői székben dr. Tiba István váltja fel.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A megállapodás jól illeszkedik a magyar-chilei kapcsolatok rendszerébe, amely a humán és ifjúsági kapcsolatok további fejlesztését is kiválóan szolgálná. A megállapodás létrehozása a magyar-chilei kapcsolatok egészére pozitív hatással lehet, az a gazdasági, turisztikai, kulturális és oktatási területen egyértelműen kedvezően hathat, ezért a Magyar Szocialista Párt országgyűlési képviselőcsoportja támogatja az előterjesztés elfogadását. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Pintér Tamás képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónoknak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy sablon egyezmény van előttünk, amelyet mind a Koreai Köztársasággal, illetve Ausztráliával is megkötöttünk már, és amelynek célja, hogy fejlődjenek a humán és az ifjúsági kapcsolatok Magyarország és a Chilei Köztársaság között. Erről akaratlanul természetesen eszünkbe juthat Magyarország egyik legnagyobb problémája, az elvándorlás kérdése és a fiatalok elvándorlása is. De nyilván ebben az esetben nem annyira releváns ez, hiszen maximum egy évre szólhat a vízum, ezért mi támogatjuk ezt a javaslatot. Viszont el kell mondani azt is, hogy ösztönözzük a kormányt arra, hogy továbbra is vegye át a Jobbik programjavaslatait, mint például az első nyelvvizsga ingyenessé tételét, illetve a diákhitel eltörlésének a lehetőségét, ami természetesen nem függ össze ezzel a témával, de valójában nagyon fontos probléma. A Chilei Köztársasággal kapcsolatos törvényjavaslatot természetesen támogatja a Jobbik Magyarországért Mozgalom. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Megkérdezem képviselőtársaimat, kívánnak-e az adott napirendi pont keretében felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőket nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván válaszolni. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a kéményseprő-ipari tevékenységről szóló 2015. évi CCXI. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A Kósa Lajos és Németh Szilárd István - Fidesz - képviselők által benyújtott előterjesztés T/15778. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Németh Szilárd István képviselő úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének. Képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Mindenki olvashatta ezt a törvényjavaslatot. Ez a törvényjavaslat a rezsicsökkentés kiterjesztése azoknak a magyar állampolgároknak, akik a bankmentő csomag révén, ennek a csomagnak az utolsó intézkedése kapcsán az eszközkezelővel kötöttek szerződést, és az eszközkezelő a jogszabályokban megfogalmazottaknak megfelelően megvásárolta az ingatlanjaikat, ők pedig tovább élhetnek az ingatlanokban. Mivel az eszközkezelő egy jogi személy, ezért az eszközkezelőre a legutóbbi rezsicsökkentő törvényjavaslatunk alapján életbe lépett ingyenes kéményseprés, amely kizárólag a magántulajdonosokat, magánszemélyeket érinti, nem vonatkozik, ezért ebben a törvényben mi szeretnénk kiterjeszteni az ingyenes kéményseprést azokra is, akik az eszközkezelővel léptek kapcsolatba. Ez most körülbelül mintegy 25 ezer családot érint, de az elkövetkezendőkben ez a szám még természetesen növekedhet, hiszen az eszközkezelő további működésére mind a 2017. évi, mind a 2018. évi költségvetésben is források állnak rendelkezésre.Ha visszatekintünk, jól látható, hogy mit jelent az embereknek ez az ingyenes kéményseprés: gyakorlatilag ez a 2013 nyarán, július 1-jével életbe lépett, az energiaszolgáltatás, a távhő árának csökkentésén, a gázárak csökkentésén és az áram árának csökkentésén túlmutató rezsicsökkentések kategóriájába tartozott, úgymint az ivóvízellátás, a csatornaszolgáltatás, a szennyvízszippantás, a palackos gáz és természetesen így a kéményseprés és a szemétszállítás területén is. Ez egy rendkívül bonyolult helyzet volt akkoriban, nehezen tudtuk megoldani, többször kellett beavatkozni ezen a területen, hiszen az országban nem azonos kéményseprői díjakat alkalmaztak; önkormányzati tulajdonú kéményseprő cégek voltak, önkormányzati kötelezettségi körben volt a kéményseprés, és a végén gyakorlatilag egy jó másfél-két éves, egyébként rezsicsökkentett árak fizetését követően döntött úgy a kormány, és ezt támogatta a Fidesz-KDNP-s többség a parlamentben, hogy ingyenessé tesszük ezt a szolgáltatást a magánszemélyek számára. Ez egy nagyon sikeres akció volt. Egyébként mindaz, amit az ellenzék akkor szintén ugyanúgy, mint a rezsicsökkentés folyamán a későbbiekben folyamatosan képviselt, hogy tönkre fognak menni a cégek, nem lesz kéményseprés, minden összedől, ez az egyszerre vágy- és rémálom, ami az ellenzéket mozgatta, dugába dőlt.Nos, száz szónak is egy a vége, az után a mentőcsomag után, amit a végtörlesztés, az árfolyamgát, a forintosítás, a Nemzeti Eszközkezelő, a családi csődvédelem, a fair bankok, illetve legutóbb az árverések megszigorítása jelentett, és amivel a teljesen eladósodott családok segítségére sietett a kormány és a parlament Fidesz-KDNP-s többsége, ezt most a Nemzeti Eszközkezelővel kötött szerződések alapján kiterjesztjük ebben a törvényjavaslatban azokra az emberekre, akik ezt a családok megmentéséről szóló bankmentő csomagot, banki adósságmentő csomagot igénybe tudták venni. Kérem a tisztelt frakciókat, hogy vitassuk meg az előttünk fekvő törvényjavaslatot, és arra kérem őket, hogy támogassák. Segítsünk ezen a 25 ezer családon! Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Pogácsás Tibor államtitkár urat, hogy a kormány nevében kíván-e most felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. A kormány támogatja az előterjesztést. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most vezérszónoki felszólalások következnek. Megadom a szót Kósa Lajos frakcióvezető úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, frakcióvezető úr!
Elnök Úr! Tisztelt Ház! Megcseréltük az előterjesztői és a vezérszónoki szerepeket, köszönöm szépen, hogy lehetővé tették ezt számunkra, mert magam is előterjesztője vagyok ennek a javaslatnak. Meg kell említenem, hogy az első jelzést Litauszky Balázs küldte hozzánk, egy nagyon kedves tudósítója a parlamentnek, aki jelezte, hogy ez meglehetősen igazságtalannak tűnik, nevezetesen, hogy azok az emberek, akik egyébként nagyon nehéz helyzetben vannak, hiszen az eszközkezelő az adósságuk kezelhetetlen volta miatt már elvitte a házukat, és abban már csak bérlőként laknak, nem tulajdonosként… - tehát nemcsak ez a probléma, hanem az, hogy ráadásul az a sorkéményvizsgálati kedvezmény, ami a tulajdonosokat megilleti, rájuk nem vonatkozik. Megkérdezte Litauszky úr, hogy nem akarunk-e ezen változtatni. Ott tulajdonképpen egy beszélgetés alakult ki erről, és utána azt mondtuk, hogy dehogynem, utánanézünk a kérdésnek, nézzük meg, és ha a parlament támogatását elnyerjük, akkor feltétlenül. [[13.00]] Képviselőtársaimmal, Németh Szilárddal és másokkal így benyújtottuk ezt a törvényjavaslatot.Jelentős mértékben az egész törvényjavaslat logikája azért a rezsicsökkentés logikájához hasonló felépítésű, mert azt gondoljuk, hogy azokban a válsághelyzetekben, ahol tényleg segítségre van szükség, ott nekünk is segítenünk kell, így nem állítjuk azt természetesen, hogy annak a 30 ezer családnak, durván 30 ezernek, amely most a Nemzeti Eszközkezelő által tulajdonolt és nekik bérbe adott lakásban él, ettől egyenesedik ki az élete, mert ez egy sokkal nehezebb és bonyolultabb probléma, de hogy valami segítséget jelent nekik, az egészen biztos. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Úgyhogy összességében utánaszámoltunk - nem tudom, talán ez itt még nem hangzott el -, 210 millió forint többletkiadást jelent ez egyébként az eszközkezelőnek, mert természetesen egyébként a sorkéményvizsgálatot el kell végezni. A Belügyminisztérium úgy nyilatkozott, hogy ezt a 210 milliós többletet ki tudja gazdálkodni a saját fejezetéből, ezért úgy gondoltuk, hogy nincs akadálya annak, hogy ezt előterjesszük, dacára annak egyébként, hogy tudjuk, hogy költségvetést érint a törvény, tehát igazából ezt a költségvetéshez is be lehetett volna nyújtani, de miután ezt a kérdést tisztáztuk, arra gondoltunk, hogy ezt akkor önálló törvényként - nem alkalmazkodva a költségvetési törvényhez - benyújtjuk. Ehhez kérjük az önök támogatását. Én azt hiszem, hogy itt egy jó ügyről van szó, amely mellé mindenki jó szívvel odaállhat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Kósa Lajos frakcióvezető úr. Most megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Azzal a mondattal kezdeném, amivel Kósa Lajos befejezte, hogy ez valóban egy jó ügy, amely mellé érdemes odaállni. Kevés alkalom van, amikor én egyetértek Kósa Lajossal, de ez a mai egy egészen biztosan ilyen pillanat, tehát mi is azt gondoljuk, hogy teljesen indokolt az, hogy az amúgy is nehéz helyzetben lévő hiteladósok számára is ingyenessé tegyék a kéményseprési szolgáltatást, a javaslat célja tehát teljes mértékben támogatandó. De egy további javaslatom hadd legyen, a frakcióvezető úr figyelmébe is ajánlanám: hogy ugyanazzal az érveléssel, amit az imént elmondott, van még egy olyan kör talán, amelyet érdemes lenne bevonni ebbe az ingyenessé tett körbe, a szociális bérlakások esetében is indokolt lenne biztosítani a közszolgáltatás ingyenességét, hiszen ők anyagilag valószínűleg hasonló körülmények között élnek, mint az ön által is említett, lakásukat elvesztő magyar családok. Hogyha ebbe a körbe is… Nem tudom, számszerűsíteni nem tudtam, nem volt rá idő, hiszen hamar vagy gyorsan jött a javaslat, de kérném a kormánypárti képviselőket vagy a Belügyminisztériumot, hogy ha tudják ezt számszerűsíteni, akkor érdemes lenne megfontolni. Mi a magunk részéről készítünk egy ilyen rövid módosítási javaslatot, és bízunk benne, hogy esetleg ez is lehetővé válik a következő időszakban. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, Mesterházy képviselő úr. Megadom a szót Szilágyi György képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az elején le szeretném szögezni, hogy a Jobbik Magyarországért Mozgalom támogatja a törvényjavaslatot, hiszen valóban olyan családokról van szó, amelyeknek a helyzetén tudunk javítani. Minden olyan törvényjavaslatot támogatunk, amely a magyar emberek sorsát jobbá teszi. De meg kell említenem, hogy nem is értem az előterjesztőknek az indoklását egy-két részen. Már magában ott kezdődik, hogy Németh Szilárd 25 ezer családról beszél, Kósa Lajos rá három percre 30 ezer családot említ [[Kósa Lajos: Közel 30 ezer!]] , látszik, hogy mennyire lehetnek tisztában azzal, hogy kik kerültek ebbe a helyzetbe. Aztán azt sem értem, hogy rezsi… - majdnem…, látják, ezek a freudi elszólások -, Németh Szilárd azt mondja, hogy itt a rezsicsökkentést terjesztjük ki. Nem a rezsicsökkentést terjesztjük ki, mert olyan nincs, hogy ingyen szolgáltatás, tisztelt képviselőtársam. Ingyen szolgáltatás nem létezik, valakinek mindig fizetnie kell a számlát; ezt a számlát is fizetik egyébként az adófizetők. Mi már akkor felhívtuk a figyelmet, amikor ezt a törvényt önök behozták a Ház elé, és az egész kéményseprőipari szolgáltatást, úgy, ahogy van, átvariálták, és egy régi, nagyon normális hagyományokon alapuló szakmát szinte tönkretettek, és lezüllesztették arra a szintre, ahol jelen pillanatban van, hogy ez így nem lesz jó. Nem hallgatták meg soha az ellenzék véleményét, nem hallgatták meg soha az ellenzék kifogásait, önök úgy gondolták, hogy természetesen önöknek van igazuk. És azt nem értem még, hogy ha ilyen, ennyire, hogy Németh Szilárdot idézzem, aki beszélt itt az árfolyamgátról, a forintosításról meg minden egyébről, hogy mennyire megmentették a magyar családokat, akkor miért is van 25 ezer vagy 30 ezer devizahiteles család ilyen helyzetben, mint amilyenben van. Azért, mert önök nem megmentették őket. Önök kommunikációs szinten ezt nagyon jól tudják kommunikálni, de egyébként nem ténylegesen azt a segítséget adták meg a devizahiteleseknek, mint amit kellett volna. A Jobbik Magyarországért Mozgalom itt is elmondta a véleményét, hogy hogyan lehetett volna a devizahiteleseken valóban segíteni: a forintosítást azon az árfolyamon kellett volna végrehajtani, amilyen árfolyamon felvették a hitelüket, de önök akkor sem hallgatták ránk. Ezért van az, hogy nagyon sok család van ilyen rossz helyzetben. Bizonyára észlelték ezt a problémát, bizonyára kaptak különböző jelzéseket, és ezért most változtatunk ezen, egyébként - még egyszer mondom - nagyon helyesen, csak ha már hozzányúlunk ehhez a törvényhez, és változtatunk, akkor még nagyon-nagyon sok mindenen kellene változtatni. Változtatni kellene a törvény azon rendelkezésein, amelyek veszélybe sodorják a magyar embereket, amelyek kétévente teszik kötelezővé, mondjuk, a kémények ellenőrzését, és amelynek hatására az idén is, a fűtési szezonban nagyon sok ember halt meg - önöknek köszönhetően is, mert ilyen törvényeket hoznak - szén-monoxid-mérgezésben. Mert sajnos ez egy olyan terület, amit nem lehet kontármunkával véghez vinni, mint ahogy önök szeretnék, nem lehet ezt a piacot csak úgy elsöpörni és átadni a haveroknak, mint ahogy tették ezt, mondjuk, a szerencsejáték-piaccal vagy a dohánypiaccal, itt emberek élete múlik azon, hogy önök milyen döntéseket hoznak. És azóta már kiderült az is, hogy ezzel a törvénnyel elég erőteljesen visszaélnek a katasztrófavédelemnél, hiszen - már feljelentést is tettünk ebben az ügyben - a katasztrófavédelem dolgozói, munkaidőben, az állami járművel, az állam fizetéséből, amikor fizetni kell ezért a szolgáltatásért, tehát amikor valamilyen cégnek a kéményét ellenőrzik, akkor, mint kiderült, egy kft. nevére számláznak, és már rögtön ott jelenik meg a bevételrésze. Akkor térjünk rá konkrétan erre a törvényjavaslatra, amit önök most ide benyújtottak! Nem szeretném… Próbálom megválogatni a szavaimat ezzel a munkával kapcsolatban, amit elénk tettek. Egyetlenegy félmondat van ebben, és ezt sem sikerült önöknek normálisan kodifikálniuk. Éppen ezért a Jobbik Magyarországért Mozgalom felajánlja a jogi osztályán keresztül a segítséget, és benyújtunk egy módosító javaslatot, egy olyan módosító javaslatot, amely, úgy gondoljuk, egyértelmű lesz, és normálisan érthetővé teszi ezt a törvényt, és valóban azt a célt szolgálja, amit vélelmezzük, hogy önök is szerettek volna elérni. Mint mondom, bár a törvényjavaslat mindössze egyetlenegy félmondaton, egy bekezdésen belül egyetlen alpontot egészít ki, az új szabály előterjesztők általi megfogalmazása hagy pár kivetnivalót maga után.Az első probléma az, hogy az új szövegben az „ide kell érteni” megjelöléssel a jogalkotó új kategóriát hoz létre egy csoporton, vagyis a természetes személy tulajdonában lévő, és gazdálkodó szervezet székhelyeként, telephelyeként, fióktelepeként be nem jegyzett ingatlan körén belül. Így az állam tulajdonában álló NEK-es ingatlanok is a fenti kategóriába tartozóak lesznek a törvény erejénél fogva, ami azonban butaság - már bocsássanak meg! -, hiszen azok nem természetes személy, hanem az állam tulajdonában állnak. A megfogalmazás szerencsésebb a felsorolási ponton belüli bővítéssel a „továbbá” szóval, amellyel a módosító javaslatomban élek, így egyértelmű, hogy a természetes személy által tulajdonolt ingatlanok mellé a jogalkotó be kívánja emelni a NEK-es ingatlanokat is. Ez lett volna a megfelelő kodifikáció a véleményünk szerint. A másik gond az, hogy az NE tv. 22. § (1) bekezdésében a bérleti szerződésen és a bérlő által az ingatlanban lakáson - mint feltételen a NEK-es szerződéshez - van a hangsúly, nem pedig az ingatlanhasználaton. Így ezt is javítani javaslom. Kérem, fontolják meg, nézzék át ezt a módosító javaslatot, amelyet benyújtottunk, ezzel véleményem szerint jobbá tudjuk tenni ezt a törvénymódosítást. A Jobbik Magyarországért Mozgalom, mondom, a felsorolt kifogásain kívül, amiket elmondtam, természetesen támogatni fogja, hiszen ez jobbá teszi magyar családok életét. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Szilágyi képviselő úr. Most megadom a szót Ikotity István képviselő úrnak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Új áldozatai vannak a kormány piac-újraelosztó törekvéseinek. A hulladékkezelők után a kéményseprőket is tönkreteszik. A módszer a régi: először különadókkal és új közterhekkel megnövelik a költségeket, majd mesterségesen, állami beavatkozással leszorítják az árakat, végül a veszteségessé tett, ellehetetlenített magánvállalkozásoktól az állam átveszi a piacot, a veszteség pedig az adófizetők nyakába szakad. Az eredmény már most is látszik: a terhek megnövelése és az adminisztratív árcsökkenés összességében 50 százalékos bevételkiesést okozott. A kéményseprőipari szolgáltatók kizárólag magyar tulajdonban lévő kisvállalkozások. Ezeknek a sorozatos csődjét okozta ez az intézkedés. A feladatokat pedig a katasztrófavédelemre hárította. Ez egy kiemelt felelősséggel járó, az élet- és vagyonbiztonság szempontjából különösen fontos ágazat, ez a fajta államosítás teljesen elfogadhatatlan. [[13.10]] Az LMP a közszolgáltatások közösségi tulajdonban tartását nem ellenzi, sőt, de az átláthatatlan, kizárólag veszteségtermelésre és korrupcióra képes állami mamutintézmények létrehozását nem támogatjuk. Az eddig tapasztalatok alapján ezt teljesen rossz iránynak tartjuk. A lakossági kéményseprőipari szolgáltatás a kormányzati állítások szerint ingyenessé vált, de valójában a számlát továbbra is az emberek fizetik, csak most a központi költségvetésen keresztül. Közben viszont egyre tarthatatlanabb a helyzet az iparágban. Óriási a szakemberhiány azokon a területeken, ahol a katasztrófavédelem vette át a szolgáltatást, ami nyilvánvalóan megnöveli a balesetek kialakulásának a kockázatát.Az LMP a kéményseprő-szolgáltatás átalakításának, teljes államosításának kezdettől következetes ellenzője. Prognosztizálható volt, hogy sok lesz majd a hozzá nem értésből adódó probléma, miközben szakképzett és gyakorlott kéményseprő-szakemberek váltak százszámra munkanélkülivé. A katasztrófavédelem kötelékében nem volt és ma sincs elegendő felkészült munkaerő, a gyorstalpaló-tanfolyamokon kiképzett betanított munkásokat, az átirányított közmunkásokat szerintünk nagyon kockázatos ilyen felelősségteljes munkával megbízni. Akadnak azonban a működésképtelenségnek más, kevésbé tragikus, de hasonlóan egyértelmű jelei. Az Orbán-kormány az ingyenesség jelszavával igyekezett népszerűvé tenni a kéményseprő-szolgáltatás állami bekebelezését, és kétségtelen, hogy a családok számára látszólag ingyenessé is vált a kémények ellenőrzése - bizonyos körben és bizonyos feltételekkel, mert a lényeg itt van, az apró betűs részben. Amit ugyanis az állam a háztartások befizetésein megspórol, azt a vállalkozásokon többszörösen leveri, akkor is, ha a családi vállalkozás kategóriába tartoznak, és egy magáningatlanon működnek. Senki sem érti például, hogy ahol nem folytatnak ipari, közületi tevékenységet, vagyis egy családi házba bejelentett postacímű kisvállalkozásoknál miért kell fizetni, ha egyszer a lakosság számára a szolgáltatás ingyenes. A katasztrófavédelem másképp gondolja. Ha egy házban vállalkozás is működik, akkor a kéményseprő egyszerűen vállalkozási székhelyként kezeli, és nem ellenőrzi az ingyenes szolgáltatás keretében, a vállalkozás tulajdonosának kötelező megrendelni a fizetős szolgáltatást az egész ingatlanra. Ilyenkor az összes kémény vállalkozási kéménynek minősül, amely továbbra is a piaci szolgáltatók hatáskörébe tartozik. Ebben a témában napirend után szólaltam fel április 19-én. Sajnos azóta sem kaptam választ a kormányzattól, hogy mi az oka ennek, és hogy miért nem korrigálják ezt a meggyőződésünk szerint nagyon rossz szabályt.Ugyanaz a helyzet, mint a hasonló eszközökkel szétdúlt és működésképtelenné tett hulladékkezelésben. Az Orbán-kormány talált egy nem létező problémát, hiszen a kéményseprő-szolgáltatás eddig piaci alapon és megfelelő színvonalon működött Magyarországon, és csinált helyette egy csomó valódi gondot az amúgy is rengeteg felesleges papírmunkával és fizetnivalóval terhelt hazai vállalkozásoknak. Mindez ma jogszerűnek számít, ami azt jelenti, hogy a vonatkozó törvény használhatatlan és káros, ideje, hogy a tapasztalatok fényében megváltoztassák.A mostani törvénymódosítás az alapproblémán sajnos nem segít. Egyetértünk vele, hogy az eszközkezelőhöz került otthonok esetében is ingyenes legyen az ellenőrzés, de a valódi megoldást az jelentené, ha az ipari tevékenységet nem végző, a kisvállalkozások számára csupán székhelyként és postacímként funkcionáló otthonok is ingyenes körbe tartoznának. Ha már hozzányúlnak a hibás törvényhez, ezt a hiányosságot kellett volna kezelni, mert sokkal több embert érint, mint az eszközkezelő kapcsán felhozott módosítás. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, Ikotity képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Független képviselő nem tartózkodik a teremben. Két percre megadom a szót Szilágyi György képviselő úrnak, Jobbik.
Köszönöm szépen. Két nagyon rövid dologra szeretném még felhívni a figyelmét az előterjesztőknek, amin esetleg lehetne változtatni. Az egyik az, hogy érkeznek hozzánk olyan panaszok, hogy két különböző eljárás van, ha egy családi házba, mondjuk, cég van bejelentve, és több cég, mondjuk, ugyanannak a tulajdonosnak 2-3 cége, van, ahol csak egyszer kérik el, mivel egy kémény van, egyszer kérik el a díjat, de van olyan, ahol cégenként kérik el, és esetleg erre is oda lehetne figyelni. A másik probléma, ami eljutott hozzánk, az pedig az, hogy a lakossági ügyfeleknél a sormunkánál ingyenes a kéményvizsgálat, abban az esetben, a második megkeresésig, tehát ha két megkeresés után egyeztetni kell újra a kéményseprőipari szolgáltatóval, akkor már fizetni kell érte. Sok panasz érkezett hozzánk, hogy az első megkeresésnél szinte meg sem jelennek, és nem is próbálnak meg kéményt ellenőrizni, hanem csak az értesítőt dobják be, a másodiknál megkísérlik személyesen, és ha utána nincsenek otthon ennél az egynél, akkor utána már fizetni kell, és már nem ingyenes. Ezt a két problémát is csak azért vetettem fel, hogy ha esetleg gondolják, hogy még jobbá kívánják tenni esetleg ezt a törvényt, akkor ezzel a két problémával is lehetne foglalkozni, hogy egyértelműbb legyen, hogy valamit ki lehetne találni, hogy esetleg az OKF részéről ne legyenek visszaélések, ne legyenek trükközések arra vonatkozóan, hogy az egyébként ingyenes szolgáltatást megpróbálják mégis kifizettetni a lakossággal, mégis kifizettetni azokkal, akiknek ingyenes lenne ez a szolgáltatás. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Kettő percre megadom a szót Kósa Lajos frakcióvezető úrnak.
Elnök Úr! Tisztelt Ház! Csak egy adatot szeretnék tisztázni, mert képviselőtársamnak, Szilágyi Györgynek ez fejtörést okozott. 25 ezer körüli az a szerződésszám, amit a Nemzeti Eszközkezelő már kötött - 25 ezer körüli - március 31-éig. Én azért beszéltem 30 ezres számról, mert ennek az évnek a végére, amikor megkérdeztük, hogy ha természetesen ez a törvény hatályba lép, és az év végi számokkal kell a költségvetés egész éves terhelését számolni, akkor azt mondták, hogy ők durván 30 ezerrel számolnak. Most csak 25 ezer a szerződésszám, az év végére ez megközelítheti a 30-at a mostani adataink szerint. Az NGM viszont azt mondja, hogy a teljes szám valamikor a 35 ezer körül fog tetőzni, de azt majd a ’18-as költségvetés végén kell majd a kormánynak megszámolni és a költségvetési forrásokat biztosítani. Tehát egyszerre van több szám is, csak nem ugyanaz a tartalmú. 25 ezer szerződést kötöttek eddig, március 31-éig, ez kerekített szám, és az év végéig felmehet ez körülbelül 30 ezerre. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, hogy kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Szilágyi képviselő urat arra kérem, hogy rendes felszólalásra jelentkezzen, csak arra van lehetősége, bár biztosan rendes lett volna a kétperces is. Hallgatom, Szilágyi képviselő úr! [[13.20]]
Köszönöm szépen. Nem, csak nem értem. Tehát azt mondja Kósa képviselő úr, hogy most 25 ezer, aztán 30 ezer, 35 ezer, szerintem lehet, hogy önöknek valami rossz adatokat adnak. Egyszerűen nem nőhet azoknak az embereknek a száma, akik rosszabb helyzetbe kerülnek és kénytelenek eladni a lakásukat, vagyis odaadni az államnak, és visszabérelni, amikor önök megmentették a devizahiteleseket. Ha önök megmentették a devizahiteleseket, akkor ennek a 25 ezres számnak folyamatosan csökkenni kellene, hiszen egyre jobban érződik az önök megmentő határozata, és akkor egyre kevesebben lesznek. Amit ön elmondott, az jelen pillanatban azt jelenti, hogy önök megmentették a devizahiteleseket, akik közül egyre többen vannak egyre rosszabb helyzetben. Én ezt nem értem, de azért mondom csak, lehet, hogy rossz adatokat kapott frakcióvezető úr és azért mondja ezt. Ha önök megmentették, és én miért ne hinném el, hogy önök megmentették a devizahiteleseket, akkor nem nőhet a számuk. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Azért gondoltam én is, hogy még egyszer megismétlem a kérdést, mert frakcióvezető úr nem tért ki a kérdésemre, hogy lát-e arra lehetőséget, hogy a szociális bérlakásokkal kapcsolatban is egy hasonló intézkedést tegyen az Országgyűlés. Ezzel kapcsolatban van-e valamilyen ellenérv, vagy képesek, hajlandók-e megvizsgálni esetleg ennek a lehetőségét, ezt illő tisztelettel kérdezném államtitkár úrtól vagy frakcióvezető úrtól. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Ház! Kérdezem, hogy kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom, és megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Németh Szilárd előterjesztő, Fidesz. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Úgy látom, lehet, hogy új vitaminokat vagy kedélyjavítókat kellene fölíratni a doktorral, de azért elmondom, hogy ez a 30 ezres szám nem légből kapott, hanem egész egyszerűen ennyien jelentkeztek be. Harminc-egynéhány ezren jelentkeztek már be, hogy szerződést kötnének a továbbiakban is, 25 ezer szerződés pedig megköttetett. Nem mindenki köti meg a szerződést rövid időn belül, egy-két hónapon belül a Nemzeti Eszközkezelővel, de szerintem Szilágyi György pontosan ugyanúgy tudja ezt, mint mi, csak egy kell kicsit itt kukacoskodni. Egy a lényeg, azt elfogadom, amit ön mondott a végén, hogy ez a magyar lakosoknak az érdekét szolgálja, ezért támogatni fogják, tehát teljesen mindegy, hogy mit mondanak, a lényeg majd úgyis a szavazáson lesz, ezt viszont nagy tisztelettel megköszönöm. Mesterházy Attila képviselő úrnak sem mondok újdonságot, ezek a szociális bérlakások önkormányzati tulajdonban vannak, az önkormányzatok a tulajdonosok, itt az önkormányzatokkal nyilván ebben az ügyben lehet tárgyalni. Az önkormányzatok saját maguktól megtehetik egyébként azokat a lépéseket, hogy a szociális bérlakásban lakókat előnyben részesítik. Ezt úgy hívják, hogy a két szerződő fél közötti szerződés, illetve önkormányzati rendeletben szabályozzák az önkormányzati bérlakások bérlőkijelölési és bérletiszerződés-megkötési feltételeit, tehát az önkormányzatok kezében van ez a lehetőség. Mondok egy önkormányzatot: a csepeli önkormányzat ezzel már négy évvel ezelőtt élt. Köszönöm szépen. Arra kérek mindenkit, hogy ezt az előterjesztést támogassa, amely, még egyszer, a jelen szerződés alapján minimum 25 ezer családon, de év végére akár 30 ezer családon, ha négy embert számolunk, akkor 120 ezer emberen is tud segíteni, és hozzájárul ahhoz, hogy a rezsicsökkentés náluk is érvényesíthető legyen. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Németh Szilárd képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Most pedig, tisztelt Országgyűlés, soron következik az egyes törvények kiemelt nemzeti emlékhellyel összefüggő módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A Répássy Róbert, Halász János és L. Simon László fideszes képviselők által benyújtott előterjesztés T/15784. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Halász János úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének. Öné a szó.
[[Behelyezi kártyáját a gépbe.]] Elnézést, elnök úr. Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Idestova hat évvel ezelőtt e falak között vette kezdetét egy páratlanul sikeres beruházás, amelyről akkor még nem tudtuk, hogy valójában beruházássorozat lesz. A 61/2011. számú országgyűlési határozat alapján indult el a később Steindl Imréről elnevezett program, nem kisebb ambícióval, mint a magyar történelem elmúlt évszázadának kétségkívül legfontosabb helyszíne, a Kossuth tér helyreállításának igényével. Ma, ha kimegyünk a térre, pezsgő élettel találkozunk. A Kossuth tér a város talán legnépszerűbb látványossága, az idelátogató turisták milliói mellett a budapestiek is belakták, szeretik. A jót könnyű megszokni, ezért szinte felidézni is nehéz, hogy milyen állapotban volt az Országház környéke 2011 őszén. A tér nagy részét, jóval több mint felét a gépjármű-közlekedés foglalta el. Itt haladt keresztül a Lipótvároson átmenő autóforgalom jelentős része, ehhez jött még részben az Országház, részben a környező magánházak és közintézmények igényeit kiszolgáló, több mint 400 férőhelyes parkoló. A burkolat repedezett, számos felbontás és visszajavítás nyomát viselő aszfaltréteg volt. Lepukkant oszlopok és kábelek sűrű pókhálója tette tönkre az Országház látványát. Díszként csupán az aljas szándékból lerombolt vagy alattomosan pusztulásra ítélt szobrok helyén emelt alkotások koncepciótlan halmaza és az egyetlen meghagyott, de ideológiai okból, okokból meghamisított feliratú Rákóczi-szobor szolgált. A tér növényzetét igénytelenül, jórészt esetlegesen összeválogatott fajták, közöttük sok táj- és környezetidegen növény, valamint spontán felmagzott aljnövényzet jellemezték. Bár a környéken élők megszerették, a Kossuth-szobor előtti betegeskedő hársfasor is az évtizedes pangás, a gazdátlanság és a koncepciótlanság szimbóluma volt. Ezeket a fákat valamikor a hetvenes évek elején ültették át ide, mert egy budai közúti rekonstrukció során feleslegessé váltak. Az akkori döntéshozók valószínűleg fel sem mérték, milyen bűn az Országház előtti tér szerkezetébe durva kézzel beavatkozni, ezáltal ellehetetleníteni a Steindl Imre által megjelölt térépítészeti prioritást, az Országház zavartalan láthatóságának fenntartását. A tér és az Országház sorsát évtizedekig meghatározó hozzáállást néhány jellemző példával szeretném illusztrálni. Az egyik a minden szempontból méltatlan országzászló, amelyet az ország főterén a nemzeti ünnepeken katonák díszsorfala között húztak fel, gyakran a televízió kamerái előtt. Az országzászló gyenge minőségű, a környezetéhez sem anyagválasztásában, sem szerkezeti megoldásaiban nem illeszkedő kialakítású volt, elhelyezése sem az Országház tengelyéhez, sem a nyomokban még felismerhető régi térépítészeti rendszerhez nem igazodott, amit nyilvánvalóan egyetlen szempont indokolt, hogy minél kevesebb parkolóhelyet kelljen majd feladni. A másik a téren átmenő villamospálya, amelynek nyomvonalát évtizedekkel ezelőtt a műszaki célszerűség jegyében rajzolták meg, ezzel átlósan kettévágták, gyakorlatilag megcsonkították a tér déli részét. Szigorúan véve műszaki szempontból így volt a legegyszerűbb, a többi meg nem számított. Nyilván fel sem vetődött, hogy egyéb szempontokat is mérlegelni illene. Jól mutatja a tulajdonosi szemlélet hiányát az is, hogy a Kossuth téren az idők során itt-ott ipari jellegű trafóházak létesültek, de az összevissza burkolatfelbontásokat, majd a pótlásokat is a műszaki problémamegoldás egydimenziós igénytelensége jellemezte. De a szemlélet demonstrálására az Országházon belül is találunk példákat. Ilyenek az Országházon belüli elfalazások. Javaslom képviselőtársaimnak, hogy amikor legközelebb innen az ülésteremből gyalog indulnak a Képviselői Irodaház felé, menjenek le a földszintre, és a XVII. kapu felé közeledve majd ne fordítsák el a fejüket, amikor az Országgyűlési Őrség irodáihoz érkeznek. A korabeli tüzéptelep-építészet legborzalmasabb hagyományait tanulmányozhatják Steindl neogótikus palotájának kellős közepén. Nézzenek fel majd ott a mennyezetre, és megdöbbenve láthatják, hogyan falazták el a gyönyörű gipszstukkós mennyezetet, hogy csonkították meg ezáltal ezt a teret ott. A Kossuth térnek évtizedeken át nem volt igazi, gondos gazdája. A napi politikai szempontok dominanciája, a rövid távú gondolkodás mellett igény sem mutatkozott, és persze pénz sem jutott a teret megillető gondozásra, pláne egységes, nagyvonalú térépítészeti rendszer végiggondolására és megvalósítására. Ennek a pangásnak vetett véget a budapesti Kossuth Lajos tér rekonstrukciójáról szóló, már idézett országgyűlési határozat, amely mögött régen látott egységben sorakozott fel a kerület, a főváros, az Országgyűlés és a kormány. [[13.30]] Így a munka hamarosan elkezdődhetett, és rekordgyorsasággal be is fejeződött. 2014 tavaszán már a teljesen megújult téren sétálhattunk.Nagyvonalú, egységes kialakítású tér jött létre, amely a XXI. század térépítészeti eszközeivel Steindl Imre eredeti elgondolását jeleníti meg: kiemeli, méltó keretbe foglalja a sok évtizedes homlokzatfelújítás befejeztével végre régi fényében tündöklő Országház épületét.Ma megállapíthatjuk, hogy egyetlen kivétellel az országgyűlési határozat minden pontja teljesült. A mélygarázs autómentesítette a teret. Növekedett a tér parkfelülete. A biztonsági okokból lezárt rész pedig minimálisra csökkent. Az 1945 után szétvert Országgyűlési Múzeum újjászületett. Több kiállítótér - köztük az ’56-os tragikus sortűz áldozatai előtt tisztelgő emlékhely - és korszerű látogatóközpont várja most már a turistákat. A tér képzőművészeti arculata is visszanyerte régi szép állapotát. A téren azok és csak azok a szobrok állnak, amelyek a kommunista szoborrombolások előtt is álltak; egyetlen kivétellel: a fanyalgókat elnémítva a lehető legjobb helyre került a József Attila szobor.Az évszázad árvize sem akadályozhatta meg a rakpart megújítását, ezzel létrejött egy erőteljes, új turisztikai kapcsolat a Duna mentén déli irányban. Ennek folytatásaként a Fővárosi Önkormányzat is tervezi a Lánchídig terjedő szakasz rekonstrukcióját. Csupán a határozat 3. pontjában foglaltakról, a végrehajtó hatalom szerveinek a törvényhozás épületén kívüli elhelyezéséről nem sikerült még gondoskodni, de a Nemzeti Hauszmann-terv keretében hamarosan ez is teljesülni fog, és az Országház teljes egészében az Országgyűlésé lesz. A sikeres kezdet után a Steindl Imre-program második üteme, a térfalak rekonstrukciója is elindult. A déli térfal helyreállítása a Kossuth téri metrómegálló fölötti egykori MTESZ-székház bontásával kezdődött el. Ez a ház, ha máshol épül, talán szolgálhatott volna egy építészeti korszak megőrzendő emlékeként, itt, a Kossuth téren azonban nem tekinthettük másnak, mint egy lezárult korszak kihívó vizuális provokációjának. Helyén az Országgyűlés Hivatala új irodaházának építésével folytatódik a program, amely az első szabadon választott országgyűlés elnökének emléket állítva Szabad György nevét viseli majd. A Kossuth tér arculatába illeszkedő, az eredeti Hültl-féle terveknek megfelelő homlokzati kialakítású, de minden más szempontból korszerű, új irodaház várhatóan 2018 végén készül el.Az irodaházzal építészetileg egységet alkotó szomszédos bérházak homlokzatmegújítását sem lehet elodázni. Bántóan elhanyagolt az állapotuk, és nem lenne elfogadható, hogy az egységes kialakítású épülettömb két felének megjelenését évtizedek válasszák el egymástól. Meg fogjuk találni a módját, hogy hamarosan ezeket az épületeket is eredeti szépségükben láthassuk.A második ütem részeként még két épület rekonstrukcióját tűzte ki célul a kormány. Az egyik a Vécsey utca torkolatában az MFB-székházként szolgáló társasház, amelynek elegáns tetőidomát tarolták le annak idején indokolatlanul. A másik a tér túlsó sarkán a Steindl Imre által tervezett Balassi Bálint utcai régi országgyűlési bérház, amelyről az Országházat idéző építészeti motívumok többségét barbár kezek elbontották, sőt a hetvenes években még a szobrokat is eltávolították, és valószínűleg szemétre dobták. A program eredményeképpen hamarosan mindkét épület eredeti fényében fog tündökölni.A Steindl Imre-program harmadik üteme a tér keleti térfalát alkotó két nagy középület rekonstrukcióját foglalja magában. A két szóban forgó épület a Néprajzi Múzeum, az egykori Igazságügyi Palota sanyarú állapotban lévő tömbje, valamint a Földművelésügyi Minisztérium épülete. A kormány döntése alapján ebben a kormányzati ciklusban mindkét épületrekonstrukció tervezése megkezdődik.A program negyedik üteme a Vértanúk terének rekonstrukcióját célozza majd. A Kossuth térrel szerves egységet alkotó terület a főváros egyik legfontosabb turisztikai útvonalán fekszik, rendezése ezért is szükséges. A teret övező épületek is mind megújulnak, több mint furcsa lenne, ha a térrel nem törődnénk.A program ötödik ütemének pedig az Országházon belül történt barbár átalakítások, elfalazások, csonkítások helyreállítását tekinthetjük. Ezekről már tettem említést az imént. Ez a munka is megkezdődött már, de igazi lendületet csak a Szabad György-irodaház felépülése után kaphat majd.A Steindl Imre-program eddigi tapasztalatai azt mutatják, hogy a siker alapfeltétele a Fővárosi Önkormányzat, a kormány és az Országgyűlés részéről megnyilvánuló egységes akarat, a megfelelő jogszabályi környezet és az is, hogy csak a tulajdonviszonyok rendezése után kezdődjön el a beruházás.A Kossuth tér állami tulajdonba és az Országgyűlés Hivatalának vagyonkezelésébe kerülése kulcsfontosságú lépés volt, ami nagyban megkönnyítette a bonyolult beruházás engedélyezési feladatainak végrehajtását. Az előttünk fekvő törvényjavaslat hasonló céllal a Vértanúk tere felújítása érdekében tartalmazza a tér állami tulajdonba és az Országgyűlés Hivatala vagyonkezelésébe adását. Az építés befejeztével a folyamatos fenntartás aprómunkája a következő feladat, ami sok esetben legalább akkora kihívás, mint a beruházás megvalósítása. Mindenki meggyőződhet arról, hogy az Országgyűlés Hivatala jó gazdaként gondozza, óvja a Kossuth teret, napi szinten felügyeli a takarítást, a karbantartást. Ez a tulajdonosi szemlélet garantálja, hogy a saját kezelésben álló területen mindenkor az Országházhoz, a hely szimbolikus jelentőségéhez és az idelátogatók elvárásaihoz méltó állapotok uralkodjanak.A kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvényben rögzített eszközökkel felruházott Kiemelt Nemzeti Emlékhely Bizottság arra hivatott, hogy a tér közvetlen környezetében se történhessen semmi, ami a tér, a történelmi díszletek méltóságát sérti.A Kiemelt Nemzeti Emlékhely Bizottság tagjaként három éve gyűjtöm a tapasztalatokat, az előttünk fekvő törvénymódosítási javaslat alapját jórészt ezek képezik. Mit tartalmaz a javaslat? Mindenekelőtt a Steindl Imre-program első ütemének lezárásához és a következő ütemek előkészítéséhez szükséges szabályokat. Az elkészült beruházás teljes lezárásához mindenképpen szükség van néhány technikai jellegű módosításra, ilyen az önkormányzatoknak történő vagyonátadás. A villamospálya, a trolivezetékek, némely közúti burkolat, a közvilágítás bizonyos elemei az állami beruházás részeként jöttek létre, de logikus, természetes helyük az önkormányzat vagyonában lenne. Elég furcsa lenne, ha például az Országgyűlés Hivatala könyveiben maradna a villamospálya téren áthaladó szakasza. A Kossuth tér rekonstrukciójának előkészítésekor három Kossuth téri szobor a Fővárosi Önkormányzat tulajdonában maradt: a Földművelési Minisztérium jobb szárnya előtt álló Nagyatádi Szabó István-szobor, valamint két díszítőszobor jellegű zsánerszobor: az Agronómus lány és a Kaszás legény. Állami tulajdonba való átvételük után nyilván ezek is megkapják azt a figyelmet, mint a tér többi szobra. A törvényjavaslat tartalmaz továbbá néhány, a Kiemelt Nemzeti Emlékhely Bizottság működésével kapcsolatos apró technikai módosítást is. Láthatjuk, tudjuk, hogy az elmúlt évben a települési önkormányzatok erős jogosítványokat kaptak a településkép megőrzése érdekében. A javaslatunk - a Kossuth tér, a kiemelt nemzeti emlékhely speciális, egyszeri mivolta okán, a területre már most is vonatkozó speciális szabályozási környezet következetes továbbviteleként - létrehozza a kiemelt nemzeti emlékhely településkép-védelmi környezete kategóriát, és e területen a kormányra bízza a településképi szabályok létrehozását. A településkép-védelmi környezet határait kormányrendelet szabja majd meg, de a szándék az, hogy e körbe a kiemelt nemzeti emlékhely látványát közvetlenül befolyásoló ingatlanok tartozzanak. Ezek gyakorlatilag a kiemelt nemzeti emlékhely részét képező két közterület, tehát a Kossuth Lajos tér és a Vértanúk tere közvetlen szomszédságát jelentő ingatlanok, a terektől nagyjából egysaroknyi távolságig. Tisztelt Ház! Kérem, hogy a Kossuth téri rekonstrukció sikerén hozzánk hasonlóan fellelkesülve támogassák javaslatunkat, a már elért eredmények megőrzése és a továbblépés jogi megalapozása érdekében. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Halász János képviselő úr. A kormány nevében Tasó László államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Minden nemzet önbecsüléséhez hozzátartozik saját múltjának és saját emlékezetének tisztelete. Évezredek óta mindig a szellemi élet, a tudomány nagyjai és tudósok százai próbálták meghatározni a nemzetek tudatvilágának jellemzőit. A kutatások szerint a nemzeti tudat korábban a valláshoz, az uralkodóhoz vagy földrajzi régióhoz kötődött vagy kapcsolódott. Napjainkban, azt mondják, a politikai lojalitás fejeződik ki mindinkább a „nemzet” kategóriájában.Számos európai ország ismerte már fel korábban az emlékezés, valamint a nemzeti történelem tiszteletének fontosságát. Nagy-Britanniában például a brit történelem hőseinek állít emléket az emlékpark. Franciaországban a második világháború áldozatai előtt tisztelegnek. Az USA-ban pedig, jól tudjuk, a 2001-es terrortámadás nyomában a lerombolt ikertornyok helyén nemzeti emlékhely található. [[13.40]] A nemzeti emlékhellyé nyilvánított helyszíneket minden országban a törvény kiemelt védelemben részesíti, ezzel tisztelegve a nemzet történelme előtt, ráirányítva a figyelmet az emlékezés fontosságára. Hazánkban a nemzeti és történelmi emlékhelyek kérdését a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény rendezi. E törvényt 2001-ben a polgári kormány terjesztette a parlament elé, amelynek 2006. január 1-jétől hatályos módosítása vezette be a történeti, illetve nemzeti emlékhelyek fogalmát, ami a korábbi évek komoly emlékezetpolitikai eredményét is jelenti. E módosításig a magyar jogrendszerben és a hazai közbeszédben következetlenül, esetlegesen és valódi tartalom nélkül használtuk az egyes emlékhely-kategóriákat, magát az emlékhely fogalmát is. 2011-ben az újabb módosítás elsődleges célja az volt, hogy rendszerezzük ezt a kaotikus helyzetet. Három különböző emlékhely-kategóriát vezettünk be, és határozottan körülírtuk az egyes emlékhely-kategóriákhoz tartozó kritériumokat is. A legszélesebb kategória e körben a történelmi emlékhelyeké. A törvény szövege szerint történelmi emlékhellyé az az épített környezeti vagy természeti helyszín nyilvánítható, amely alkalmas megemlékezések tartására, és ahol a nemzet kulturális életében, társadalmunk műveltségi szintjét, hazánk nemzetközi elismertségét jobbító, az ország, a nemzet függetlenségének védelmében, a múltban gyökerező, jövőt meghatározó, a nemzet emlékezetére méltó esemény vagy az ország politikai életében irányadó állami döntés és intézkedés valósult meg. A történelmi emlékhelyek körét rendeletben határozza meg a magyar kormány.Rendkívül fontos eleme a szabályozásnak, hogy ösztönözni kívánjuk az egyes helyszínek önálló kezdeményezéseit, kezdve a valamelyik emlékhelylistára való jelentkezéstől egészen a helyszínek közötti együttműködés programjáig. Ugyancsak fontos pont, hogy a törvénnyel a hazánkban élő nemzetiségek történelméhez kapcsolódó emlékhelyek jelentkezését is bátorítani kívánjuk. A nemzeti emlékhelyek köre már a történelmi emlékhelyekénél is lényegesen szűkebb, ilyen például a budapesti Várnegyed, a Nemzeti Múzeum, a rákoskeresztúri Új köztemető, a budapesti Hősök tere, a debreceni Református Nagytemplom és Kollégium, a mohácsi csata színhelye vagy éppen a Somogyvár-Kupavár. Nemzeti emlékhellyé az a helyszín nyilvánítható, amely megfelel a történelmi emlékhellyé nyilvánítás kritériumainak, és mindezeken felül egy adott történelmi korban meghatározó vagy kiemelkedő szerepe van. Hazánkban egyetlen kiemelt nemzeti emlékhely van, mint ahogy említette is Halász János képviselőtársam, a Kossuth Lajos tér és épületei. A főváros építészeti és városképi szempontból meghatározó része is a Kossuth tér, ezért védelme és fenntartása, méltóságának megőrzése közérdek. A törvényjavaslat ezeken túl még rögzíti az egyedi településkép-védelem és a helyi településkép-védelem jogintézményeinek összefüggéseit is. Az új szabályok és eszközök biztosítják a jövőben a kiemelt nemzeti emlékhely egységes, történelmileg hiteles építészeti és településképi megjelenését is. A kormány támogatja az előterjesztést, és ezt kéri az Országgyűléstől is. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót L. Simon László képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az az igazság, hogy Halász János képviselőtársam, akivel ráadásul előterjesztőként is jegyezzük az önök előtt fekvő indítványt, minden lényegi pontot elmondott. Nagyon örülök annak, hogy a képviselőtársam összefoglalta a korábbi határozat eredményeit; büszke is vagyok arra, hogy annak a határozatnak magam is az egyik előterjesztője lehettem, és annak is örülök, hogy azt a sok-sok méltatlan támadást, amit akkor kaptunk, nemcsak hogy túléltük, hanem az idő, ahogyan azt összefoglalta Halász képviselőtársam is, a mi igazunkat, sőt azt is mondhatnám, a nemzet közös igazságát bizonyította be. Emlékszem azokra az időkre, amikor tüntetést szerveztek a József Attila-szobor megmentése érdekében. Micsoda méltatlan időszak volt az, milyen méltatlan támadás volt! Hiszen mindannyian jól tudtuk, hogy a magyar irodalom kimagasló nagyságú és jelentős életművel rendelkező költőjének tényleg kiváló portréját a Kossuth téren kívánjuk hagyni, és ahogyan azt mondta a képviselőtársam, a korábbihoz képest sokkal jobb helyen található ma meg a szobor.Ha valaki végigsétál a nemzet főterén, ha valaki akár turistaként, akár magyar állampolgárként, itteni lakosként visszalátogat a térre, leül egy-egy kávéra, leül egy padra, és rátekint az Országházra és annak környezetére, akkor látja, hogy az átalakítás mennyire szükséges volt, milyen méltó, milyen emelkedett, és milyen jól sikerült a klasszikus építészeti elemeket ötvözni a kortárs építészet és tájépítészet irányaival, törekvéseivel. Itt is a korábbi huhogókra kell utalnom, hiszen láthatjuk, hogy a téren a legkorszerűbb, a legmodernebb megoldásokat sikerült alkalmazni olyatén módon, hogy ez az Országház környezetét és a körülötte lévő műemléképületek látványát semmilyen módon nem bántotta, sőt igazság szerint ez a visszafogottság, ezek a letisztult kortárs motívumok és formák, amelyek a teret jellemzik, sokkal inkább ráirányítják a figyelmet a környező épületek építészeti értékeire. Különösen a Néprajzi Múzeum épületére gondolok, amelynek a felújítása persze még előttünk van. Az új Néprajzi Múzeum megépítése után remélhetőleg visszaköltözhet majd a Kúria a jelenlegi Néprajzi Múzeum épületébe, Hauszmann Alajos csodálatos épületéről van szó. Gondolok különösen a Parlament Steindl Imre által tervezett nagyszerű neogótikus épületére vagy egyébként a gyönyörűen helyreállított Igazságügyi Minisztérium épületére, amely visszakapta azokat a tetőrészeket, amelyeket, mint hallottuk az előbb Halász Jánostól, bizony a téren található többi épület esetében is vissza kell állítani. Mindez persze nemcsak a Kossuth tér rekonstrukciójának a szükségességére és ennek a munkának a folytatására hívja fel a figyelmünket, és nemcsak arra, hogy mondjuk, a Magyar Fejlesztési Bank épületének a méltatlan csonkítását kell majd valamilyen módon visszaállítani, helyreállítani, hanem arra, hogy Budapest közterein számos olyan épület található, amelyekről a diktatúra időszakában valamiféle álszentség, puritanizmus jegyében a kupolákat és az egyéb más építő-, díszítőelemeket sorra levették. Persze ezt nemcsak a budapesti épületek esetében tették meg, hanem a téeszközpontokká meg szociális intézményekké átalakított vidéki kastélyok, kúriák esetében is, ahol minduntalan valamiféle kupolafóbia jegyében, ami a diktatúra építészeit, tervezőit jellemezte - gondoljunk csak, mondjuk, a kemény diktatúra időszakának fő építészeti ideológusára, Trautmann Rezsőre -, az ő ideológiájuk jegyében, egyfajta kupolafóbia szellemében pusztították, csúfították gyönyörű épületeinket. Szóval, ha ezekre az eredményekre gondolunk - és azt gondolom, jogos büszkeséggel sétálunk a Kossuth téren -, akkor ezek után joggal tölthet el bennünket egyfajta csökönyös büszkeség a mostani előterjesztés miatt is, és örülök, hogy ennek is részese lehetek, hiszen ezt a munkát folytatni kell, ezeket az eredményeket magunk mögött tudva további hasonló eredményekre lesz szükség.Néhány kérdésben hadd térjek ki az előterjesztés lényegi pontjaira is, bár azt gondolom, mind a képviselő úr, mind az államtitkár úr az előterjesztés érdemeire rámutatott, de néhány lényegi pontról azért én is hadd tegyek itt említést. Különösen fontosnak tartom ezt azért, mert mint a képviselőtársaim tudják, az előttünk fekvő indítvány sarkalatos rendelkezéseket is tartalmaz, a kulturális örökség védelméről, a nemzeti vagyonról és a településkép védelméről szóló jogszabályokat kívánja módosítani, így egyfajta nemzeti összefogásra hívjuk és várjuk ellenzéki képviselőtársainkat is, az ő támogatásukat is kérjük. Számtalanszor volt már itt nekünk ellenzéki képviselőtársainkkal örökségvédelmi kérdésekben is vitánk, de azt kell mondjam, hogy a budapesti városkép rekonstrukciója esetében mindig egyet tudunk érteni. Abban reménykedem, hogy az utánam következő ellenzéki vezérszónokok is most ebben a szellemben fognak majd megszólalni. Azt gondolom, a sarkalatos rendelkezések közös módosítása valamennyiünk érdeke, és az ennek eredményeképpen várható eredmény közös eredmény és büszkeség lehet. [[13.50]] Az Országház és környezete, mint azt hallottuk az előbb államtitkár úrtól is, kiemelt nemzeti emlékhelyünk, nemzeti emlékezetünk és történelmünk egyik legfontosabb helyszíne, emellett a főváros meghatározó része, ezért azt gondolom, hogy annak védelme, megfelelő fenntartása, méltóságának megőrzése közérdek, és e mellett a közérdek mellett minduntalan ki kell állnunk nekünk, képviselőknek. A Vértanúk tere, mint azt jól tudják képviselőtársaim, a Kossuth térrel rendkívül szoros egységet alkot városszerkezeti és történeti szempontból is, ezért fontos az, hogy a Vértanúk tere régóta szükséges, a Kossuth térhez méltó rekonstrukciója megtörténhessen. Nap mint nap sétálunk át a téren, és látjuk azt, hogy mennyi külföldi turista áll meg, mondjuk, Nagy Imre szobránál, fényképezkedik azon a hídon, látjuk azt, hogy mennyien ebédelnek a környező kis utcák elegáns éttermeiben. Viszont ahhoz, hogy a Vértanúk tere hasonlóan elegáns legyen és azt a patinát, amely jellemzi Pest történelmi belvárosát, még jobban meg tudjuk mutatni, szükséges a Vértanúk terének a rekonstrukciója. Az önök előtt fekvő előterjesztésnek természetesen fontos része az is, hogy az emlékművek egységes építészeti kezelési feltételei is megteremtődjenek. Erről egyébként Halász képviselőtársam az előbb hosszasan beszélt, úgyhogy nem kívánok erről részletesen szólni, legfeljebb csak arra utalni, hogy bizony itt a tulajdonjogi kérdések is végre rendeződni tudnak, bizonyos emlékművek állami tulajdonba fognak kerülni a törvényjavaslat támogatása esetén, bizonyos emlékművek tulajdoni helyzetét pedig olyan módon kívánjuk rendezni, hogy a törvény erejénél fogva Budapest Főváros Önkormányzatának tulajdonába kerül. Ilyen például a „Forradalom lángja”, amely eredetileg a Kossuth téren nem állt, hanem később állították ide. Én a jelenlegi budai elhelyezését szerencsésnek találom, és örülök annak, ha ez fővárosi tulajdonba fog tudni kerülni. Egyébként az ’56-os forradalomnak számos emléke található jelen pillanatban is a Kossuth téren. Tehát azok a fölvetések, amelyeket korábban hallottunk, hogy a „Forradalom lángja” eltávolításával a forradalom szellemét és annak méltó megörökítését is sértettük a korábbi rekonstrukció során, ez nyilvánvalóan nincs így. Gondoljanak csak a golyónyomokra a Földművelésügyi Minisztérium épületén, amely egy esztétikailag szép megoldás, gondoljanak az új állandó kiállításra, amely itt van a Kossuth téren. Tehát ’56 szellemisége, ahogy a kormánypártok az elmúlt időszakban az évforduló kapcsán is egyértelművé tették, továbbra is fontos mindannyiunk számára. Ugyanakkor az is fontos, hogy végre rendeződjék a „Forradalom lángja” emlékmű sorsa, helyzete. Amiről még érdemes beszélnünk az emlékművek kapcsán, az a Kossuth téren álló Nagyatádi Szabó István portrészobor, illetve a Kaszás legény díszítőszobor és az Agronómus lány díszítőszobor, amelyek végre, ahogy azt hallottuk az előbb képviselőtársamtól is, az Országgyűlés vagyonkezelésébe kerülnek. S az is teljesen egyértelmű, ahogy a szimbolikus dolgoknak és a kiemelt nemzeti emlékhelyhez közvetlenül tartozó dolgoknak állami tulajdonban kell lenniük, és az Országgyűlés kezelésében kell lenniük, úgy bizonyos elemeknek át kell kerülniük vagy vissza kell kerülniük a fővároshoz. Ilyen nyilvánvalóan a villamospálya, a trolibuszhálózat tartozékai, a járda- és úttestrészei és a közvilágítási elemek. Ezek a fővárosnál lesznek jó helyen. Végre ez a törvényjavaslat ezt a kérdést is rendezi. A javaslat egyébként pontosítja a nemzeti vagyonról szóló törvény mellékletében a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű nemzeti vagyonba tartozó vagyonelemek körét is a Kossuth Lajos téren álló szobrok tekintetében. Mint erről már szóltam, ezen vagyonelemek köre kiegészül azokkal az emlékművekkel, amelyeket méltatlanul romboltak le a diktatúra időszakában, és amelyeket nagyon helyesen visszaállítottunk. Ezek közül is ki kell emelnünk gróf Tisza István emlékművét, illetve gróf Andrássy Gyula emlékművét, amelyek a Parlament két oldalán, az északi és a déli kapunál állnak. Ez a javaslat is sarkalatos rendelkezés, tehát ebben is kérjük ellenzéki képviselőtársaink támogatását. Úgy ítélem meg, hogy az új szabályokkal és eszközökkel jól lehet biztosítani a jövőben a kiemelt nemzeti emlékhely egységes, történelmileg is hiteles építészeti és településképi megjelenését, ezért arra kérem képviselőtársaimat, hogy az önök előtt fekvő előterjesztést szíveskedjenek támogatni. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm, L. Simon László képviselő úr. Most megadom a szót Velez Árpád képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A javaslat szerint az Országház és környéke mint kiemelt nemzeti emlékhely magában foglalná a Parlament épületét, a Kossuth teret, a Földművelésügyi Minisztériumot, a Néprajzi Múzeumot, az Antall József rakpartot és a továbbiakban a Vértanúk terét is. A Vértanúk tere az Országgyűlés Hivatala vagyonkezelésébe kerülne annak érdekében, hogy a Kossuth tér arculatához igazodó rekonstrukciót lehessen megvalósítani. Mint ahogy L. Simon László képviselőtársam említette, a „Forradalom lángja” emlékmű ingyenesen a Fővárosi Önkormányzat tulajdonába kerülne. Az előterjesztők egyebek mellett az emlékhely történelmileg hiteles egységes arculatának és műemléki megjelenésének fenntartására és biztosítására, továbbá az ezek érdekében végzett fejlesztés, beruházás megvalósításának elősegítésére hivatkoznak az indoklásban. A javaslat a kiemelt nemzeti emlékhelyet és környezetét településképi szempontból kiemelt jelentőségű, egyedi településkép-védelem alatt álló területként határozza meg, arra a kormány állapítana meg egyedi településképi követelményeket, és az azok érvényesítését szolgáló eszközöket. Ezek a településkép védelméről szóló törvényben rögzített elvek és funkciók mintáját követnék. A kormánypárti előterjesztés pontosítani kívánja a kiemelt nemzeti emlékhely védelmét és a fenntartására szolgáló eszközök és eljárások részletszabályait. Számunkra ez egy nemzeti ügy, s ha ez az önök számára is nemzeti ügy, akkor az lenne a kérdés, hogy miért nem volt ötpárti egyeztetés ebben az ügyben [[L. Simon László: Majd lesz!]] , miért nem a kormány terjeszti elő ezt a törvényjavaslatot. Ha ezekben nem lesz változás, akkor a Szocialista Párt nem tudja támogatni ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Velez Árpád képviselő úr. Megadom a szót Hegedűs Lorántné jegyző asszonynak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Előterjesztők! Mi is alapvetően úgy gondoljuk, hogy az ebben a törvényjavaslatban megfogalmazottak támogatandó célok. Úgy látjuk, hogy nekünk is az egyik legfontosabb feladatunk a nemzet temploma körül egy méltó, valóban kiemelt nemzeti emlékhellyé tett Kossuth tér legyen, ami nemzetünk nagyságát és történetét úgy örökíti meg, úgy mutatja be, hogy az mindenki számára egyértelmű legyen. Ugyanakkor vannak a törvényjavaslattal kapcsolatban komoly kifogásaink is. S ha jól hallottam, amit L. Simon képviselőtársunk bekiabált, hogy ebben a kérdésben, ezzel a törvényjavaslattal kapcsolatban lesz ötpárti egyeztetés, akkor azt nagy örömmel vennénk, mert nem gondolnám, hogy bizonyos részletproblémákat nagyon ki kéne tárgyalni az ország nyilvánossága előtt itt a plenáris teremben. Ettől függetlenül most el fogok mondani egypár olyan gondolatot, amit fontosnak tartok a Kossuth tér sorsával kapcsolatban. Szeretném ott kezdeni, amit Halász képviselőtársunk elmondott, hogy milyen méltatlan állapotok voltak itt még pár évvel ezelőtt is a Kossuth téren, és ehhez képest milyen szép lett a felújított Kossuth tér. Valóban, kétségtelen tény, hogy komoly előrelépés van a tér használhatósága tekintetében; vitathatatlan, komoly előrelépés van. Ugyanakkor azt gondolom, nyugodtan kimondhatjuk azt a tételt, ami szerintem elég egyértelmű és nyilvánvaló, hogy azt a ’44 előtti arculatot, amit az akkori 2014-es országgyűlési határozat is meghatározott, nem biztos, hogy sikerült minden tekintetben elérni. Itt különösen szeretnék gondolni bizonyos városképi, tájépítészeti kérdésekre, azon belül például az utcabútorok kérdésére. Azok az egykoron itt állt utcabútorok, amelyek szerintem nagyon is hiányoznak az egységes arculathoz, bizonyos értelemben iparművészeti remekek voltak. Ha kimegyünk és körbetekintünk a Kossuth téren, akkor azt látjuk, hogy rendkívüli módon pragmatikusan leegyszerűsített, hogy azt ne mondjam, lebutított formájú berendezési tárgyak vannak ott. Kezdjük ott, hogy magának az országzászlónak a tartóoszlopa is nem az a kategória, amire könnyeden és könnyű szívvel mondhatnánk azt, hogy szép. [[14.00]] Ez nem jó. Nem tudom, hogy miért kellett ezen spórolni, és miért pont az arculat tekintetében gondolták úgy, hogy most el kell művészieskedni a dolgot, és feltétlenül a XXI. század formavilágát belecsempészni a Kossuth tér látványába. Aztán az ’56-os emlékmű kapcsán most szeretném leszögezni, hogy ha nem lesz e tekintetben komoly változás a törvényben, a kétharmados részt, méghozzá azt, ami a nemzetivagyon-törvény 2. mellékletét érinti, nem fogjuk tudni támogatni. Tehát az ’56-os emlékmű kapcsán a következőt szeretném elmondani. Amikor még csak a Kossuth tér felújításáról volt szó és a ’44-es arculatról, ahhoz nem tették önök azt hozzá, hogy ’56-nak sem lehet itt, a nemzet főterén, a térszinten egy méltó emlékműve. Akkor most soroljuk fel, hogy valóban mi minden emlékeztethet minket ’56-ra, és tegyük hozzá, hogy az mennyire méltó vagy sem. Ugye, egyrészt valóban vannak a lövésnyomokat ábrázoló kis golyócskák a Földművelésügyi Minisztérium épületén. Valóban, az egy nagyon attraktív, jó gondolat, de sajnálatos módon, például a Kossuth téren sétálgató turisták számára semmit nem mond. Tessék megnézni, hogy amikor elmennek előtte a turistacsoportok, egyáltalában megfigyelik-e. Én többször azt láttam, hogy ha rá is pillantanak, azt hiszik, hogy az valami sporteszköz, climber, mintha kis hegymászó pontocskák lennének, és nagyon sokszor azt kell tapasztaljam, hogy ilyen módon fotózkodnak a turisták. Tehát nem tudják beazonosítani, hogy az mire emlékeztet. A másik, hogy van egy felirat a kaszkád homlokfalán: „Tiportatunk, de el nem veszünk, üldöztetünk, de el nem hagyatunk”, a római levélből egy idézet, de ez meg annyira kicsi a tér egészéhez képest, hogy vajmi kevéssé feltűnő. A harmadik ilyen pont pedig egy egykori közműalagútból kialakított, térszint alatti kiállítótér. Jól tessék megérteni, ott, ahol korábban a fekália hömpölygött be a Dunába, egy kanális, abban vágtak ki önök egy szakaszt, és oda kényszerítették le, a föld alá ’56 emlékét. Azt gondolom, hogy ez egyrészt nagyon rossz ötlet volt, azonkívül emlékszem, hogy a nagyszüleim, szüleim hogyan mesélték el, lehetett tudni, hogy a kommunisták hogyan kényszerítették szó szerint a föld alá ’56 emlékét. Ezek a nagyon rossz asszociációk szerintem másokban is felmerülnek. Nem! Ha mi azt gondoljuk, hogy ’56 forradalma megérdemli azt, hogy a Kossuth téren helyet kapjon, akkor ahhoz egy tisztességes emlékmű kell. Van hely bőven a Kossuth téren arra, hogy elhelyezzünk ide, ha nem a Forradalom lángját, noha hozzáteszem, hogy az egyébként egy szép képzőművészeti alkotás volt, akkor egy másik olyan emlékművet, ami előtt, ha jönnek külföldről delegációk, kormányfők és nevezetesebb emberek, akkor megállhassanak, fejet hajthassanak.Azt gondolom, hogy ez egy rendkívül szükséges dolog. És az, hogy önök, még mielőtt a Kossuth tér átalakítása kezdődött volna, már elszállították az ’56-os emlékművet, majd elhelyezték teljesen máshová, és most utólag a törvényt akarjuk a valósághoz igazítani ahelyett, hogy a valóságot igazítanánk a törvényhez, magyarul követeljük meg azt, hogy ha egyszer a vagyontörvénybe bekerült, hogy itt áll a Forradalom lángja emlékmű, akkor legyen a forradalomnak lángja itt, a Kossuth téren! Ha nem az eredeti, akkor egy másik. De hogy legyen egy tisztességes emlékmű, azt kell mondjam, ez egy nemzeti minimumkövetelmény kéne hogy legyen!Aztán tovább szeretnék menni még gyorsan. A MTESZ-székház sorsa. Kérem, annyit beszélünk mi korrupcióról, hogy mi minden történik szerte Magyarországon, és itt, a közvetlen környezetünkben, nem kell nagyon messze menni, tessék megnézni, hogy mi történik a MTESZ-székház bontása kapcsán! Röviden összefoglalom. A 2011-es országgyűlési határozat arról szólt, hogy a Kossuth tér egységes arculatát kell visszaállítani. Majd ezek után kezdődik egy hosszas terveztetési időszak, amely kapcsán számtalan terv születik, nemzetközi pályázat, 750 millió forint elmegy arra, hogy aztán 2016 nyarán kimondják a tételt, hogy azt kell visszaállítani, ami ott eredetileg tervezve volt. Magyarul, a Kossuth térnek azon a térszakán, a bal oldalon lévő épület megkettőzéséről van szó. Tehát azt, amit mindenki tudhatott 2011-ben is, hogy mi az, ami az egységes arculathoz hozzátartozik, azt 750 millió forint elköltése után sikerült kitalálni. Ha ezt a 750 millió forintot, ami az Országgyűlés Hivatalának költségvetésében van, önök azoknak a köztisztviselőknek a fizetésemelésére költenék, akik itt dolgoznak, ebben a házban, a mi környezetünkben azért, hogy segítsék a mi munkánkat, minden ember ebben a pillanatban 15 százalékkal többet vihetne haza. És csak az egyszerű rációról beszélek, semmi másról. Aztán elkezdődik az épület, a MTESZ-székház bontása. Hát, laza 1 milliárd forintért vállalta Orbán Viktor egyik barátja ennek az épületnek az elbontását, de aztán eszükbe jutott, hogy hoppá, itt még valami szükségeltetik: ki kell nyitni újra a metrómegállót. És ennek metrómegállónak a kinyitása további 100 millió forintba került. Mikor erre rákérdeztem a Költségvetési bizottság ülésén, hogy na, ugyan mi volt ez, arra azt mondták, hogy hát ott vannak ezek a fémszerkezetek, ezek az állványzatok a metró bejáratánál, meg egyébként is körbe van véve különböző palánkokkal, ez került 100 millió forintba.Kérem tisztelettel, ne nézzük már egymást ennyire hülyének, elnézést a kifejezésért! De ahhoz, hogy le lehessen bontani az épületet a metrómegálló fölött, azt az állványzatot már előre el kellett oda helyezni. Mert különben beszakadhatott volna a metrómegálló födéme. Meg egyébként is, az egy kész fémszerkezet, az nem kerülhet 100 millió forintba. Kérem tisztelettel, könyörgök, hogy ne hagyjuk mi, képviselők itt, a nemzet temploma mellett 50 méterre, hogy kilopják a szemünket! Tudniillik ez az Országgyűlés Hivatalának a pénzre, amit itt feleslegesen költenek el, és nagyon rosszul hasznosul.Mindazonáltal magával a megoldással, hogy az eredeti épületet állítják oda vissza, az lesz felhúzva, nekünk semmi bajunk nincsen.Az Országgyűlés Hivatala mint vagyonkezelő ellát bizonyos feladatokat, és ezeknek feladatoknak az elvégzéséről Kövér Lászlónak eddig a Házbizottság számára minden évben be kellett számolnia. Most ezt önök kitörlik ebből a törvényjavaslatból. Megmondom őszintén, nem értem, hogy miért. Tulajdonképpen miért is ne számolhatna be nekünk, a Házbizottságnak, minden frakciónak a ház elnöke arról, hogy hogyan is történik itt a kiemelt nemzeti emlékhely gondozása, milyen új tervek vannak, azok végrehajtása pontosan hogyan is történik? Tulajdonképpen miért is fosztjuk meg magunkat ettől az információtól? Miért esik nehezére Kövér Lászlónak ezt a feladatot ellátni? Megmondom őszintén, nem értem. Még két dolgot szeretnék ezzel kapcsolatban mondani. Nagyon helyes, hogy bizonyos tevékenységek folytatását önök a kiemelt nemzeti emlékhely környezetében korlátozni szeretnék. Ez rendben van, ezt abszolút támogatni tudjuk. De azért szeretném azt leszögezni itt és most, hogy a gyülekezési, illetve véleménynyilvánítási szabadság az egyik legalapvetőbb alkotmányos jogunk. Attól tartok, az, hogy mindenféle tevékenység, ami majd a későbbiekben egy kormányrendeletben lesz tovább részletezve, hogy önök mire gondolnak pontosan, azoknak a tevékenységeknek a végzéséhez a Kiemelt Nemzeti Emlékhely Bizottságtól előzetesen engedélyt kell kérni, és elég komoly szankciórendszer van a dolog köré betéve, arra enged következtetni, hogy esetleg talán a Kossuth téren és környékén az egyre szaporodó tüntetések és mindenféle performansz korlátozásáról is szó lehet. [[14.10]] Kétségtelen tény, most éppen kivonult az MSZP-frakció, nem hallhatnák, pedig milyen szívesen elmondanám nekik, sőt DK-s sincs itt. Egy éven keresztül mindenféle sátrakkal elcsúfították a teret, és komoly károkat is okoztak a díszburkolatban. Ez valóban olyan tevékenység, ami megkérdőjelezhető, és szerintem túlmutat már a gyülekezés és a véleménynyilvánítás szabadságán. Ugyanakkor szeretném, ha az előterjesztők megnyugtatnának a tekintetben, hogy itt nincs ilyen gondolat vagy ilyen hátsó szándék, amiről most én beszélek.Végső soron pedig még egy dolgot szeretnék megemlíteni, ez a Nemzeti vértanúk emlékműve. Ha arról van szó, hogy szeretnék visszaállítani az eredeti arculatot, abba igenis beletartozik a Nemzeti vértanúk emlékműve. Miről beszélek? A Vértanúk terén állt egykoron egy kőkolosszus, aminek a tetején volt egy koporsó formájú faragvány, előtte egy Hungária nőalak, illetve a szobor másik oldalán, ami a Szabadság tér felé nézett, ott pedig a bolsevizmus szörnyetegével küzdő férfialak állt. Igen, valóban, a Vértanúk tere most már le van foglalva ilyen értelemben, ott Nagy Imre szobra áll.De én azt gondolom, hogy ennek a szobornak igenis van helye Magyarországon, a nemzet főterén, már úgy értem, a Nemzeti vértanúk emlékművének, már csak azért is, mert 2018. október 31-én fogunk emlékezni Tisza István meggyilkolásának századik évfordulójára, és ezen az oszlopon nem mellesleg az ő neve is fel volt tüntetve további több száz áldozat nevével együtt, azért - 1934-ben állították ezt föl, Füredi Richárd alkotása volt -, mert így is akart emlékeztetni a nemzet a vörös terror rémtetteire. Nekünk kutya kötelességünk ezt a hagyományt újra feleleveníteni, és ezt az emlékművet valahol, de a nemzet főterén elhelyezni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiból.]] [[Ikotity Istvánt a jegyzői székben Szávay István váltja fel.]]
Köszönöm, Hegedűs Lorántné jegyző asszony. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Független képviselő nem jelezte, hogy hozzá kíván szólni. Kétpercesre jelentkező nincs. További képviselői felszólalás előtt megadom két percre a szót L. Simon László képviselő úrnak, aki most jelezte hozzászólási szándékát.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Csak nagyon röviden. Először is, sajnálom, hogy a Szocialista Párt képviselője kiment, hiszen pont arra akartam reagálni, amit fölvetett. Holnap lesz ötpárti egyeztetés, én úgy tudom, minden parlamenti párt megkapta a meghívást erre, és vissza is igazolták. Tehát kicsit furcsállom a dolgot.Nyilvánvalóan azt nem tudjuk megoldani, amit képviselőtársunk fölvetett, hogy ez majd egy kormány-előterjesztés legyen. Ez egy képviselői előterjesztés. Ráadásul olyan kérdéseket szabályoz, amelyek túlmutatnak a kormány hatáskörén, tehát kifejezetten az Országgyűléshez kapcsolódnak. Tehát ez így jó, politikai értelemben is így jó és így legitim, hogy nem a kormány nyújtotta be, hanem országgyűlési képviselő, ráadásul köztük olyanok is, akik az előző előterjesztést, tehát a Kossuth tér rekonstrukciójával kapcsolatos határozati javaslatot is benyújtották a parlament elé. Ez az egyik megjegyzésem. Tehát nyilvánvalóan azt kérjük szocialista képviselőtársaimtól, hogy lehetetlen feltételeket ne támasszanak, viszont vegyenek részt az ötpárti egyeztetésen, és mondják el ott a véleményüket, az álláspontjukat.A másik, amit képviselő asszony mondott. Én azt gondolom, hogy nagyon sokszor vitatkoztunk már itt a Házban arról, hogy méltóképpen jelenik-e meg ’56 szellemisége, emléke, a magyar történelmünkben betöltött szerepe, avagy nem. Képviselő asszonynak szeretném jelezni, és itt még az előbb Wachsler Tamással is üzenetet váltottunk némi mosoly kíséretében, hogy nem a szennyvízszag jön oda be, hanem a tiszta levegő jön be. Tehát pontosan fordítva van, mint ahogy azt képviselő asszony mondta. Nagyon jól tudjuk egyébként, hogy azokat a helyeket használtuk föl új kiállítóterek létrehozására, amelyek egyébként a parlament számára régen az építésekor, Steindl korában a tiszta levegőnek, illetve a hideg levegőnek a bejuttatását szolgálták. Tehát szó nincs itt arról, hogy valamiféle méltatlan, csatornabűzös közegbe űztük volna le ’56-ot. Tehát arra kérem képviselőtársainkat, hogy ilyen módon ne vesszünk el a részletekben, hanem ennek a javaslatnak a szellemiségével foglalkozzunk, és én azt gondolom, hogy méltó az Országgyűléshez ez a javaslat, és méltó az a szándék, hogy folytassuk a Steindl Imre-program keretében a térnek, illetve a Vértanúk terének a felújítását. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Kettő percre megadom a szót Szilágyi György képviselő úrnak, Jobbik.
Csak egy egyszerű kérdésem lenne, mert mi próbáltuk most itt keresni mindenhol, L. Simon László azt mondta, hogy ötpárti egyeztetés volt ebben az ügyben, és meghívót kaptunk. [[L. Simon László: Nem mondtam, hogy volt.]] Nem találjuk. [[L. Simon László: Azt mondtam, hogy lesz.]] Ja, hogy lesz! Lesz, lesz, értem, csak hát, tudja, most tárgyaljuk. Ezt úgy szokták általában, hogy előtte leülnek, megbeszélik, és akkor utána sokkal egyszerűbb lenne ezeket a vitákat, amikben esetleg vannak félreértések vagy bármi egyéb, azokat meg lehetne ezzel spórolni, ha előbb lett volna. Csak azért, mert akkor rosszul értettük. [[L. Simon László: Rosszul.]] Tehát mi nem kaptunk még erre nem hívót. Reméljük, és várjuk a meghívót, szívesen részt veszünk egy ilyen egyeztetésen. [[Halász János: Olvass levelet! Olvass e-mailt!]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. [[Dr. Apáti István: Ha nem kapjuk meg, nem tudjuk elolvasni.]] Tisztelt Országgyűlés! Az általános vitát lezárom. [[Közbeszólások a Jobbik padsoraiból.]] Megkérdezem, hogy az előterjesztők közül kíván-e valaki válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Az elnök csenget.]] Ne kiabáljon, képviselő úr, kérem szépen nagy tisztelettel! [[Dr. Apáti István: Ő meg ne gúnyolódjon!]] Kérdezem tehát, az előterjesztők közül kíván-e valaki szólni. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót Halász János képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Csak óvatos leszek, nehogy az én fejem is esetleg lerepüljön Szilágyi György verbális közlése által. A helyzet a következő az ötpárti egyeztetéssel. Ez egy olyan törvényjavaslat, amit mi egyéni képviselőként nyújtottunk be, és a Kulturális bizottság tárgyalta a tárgysorozatba vételét tegnap. A Kulturális bizottság elnöke Dúró Dóra, a Jobbik képviselője. Történetesen a bizottsági ülésen már egy következő napirendi pont kapcsán Hegedűsné képviselő asszony is ott ült tegnap, amikor én előterjesztő voltam a bizottság ülésén. [[Hegedűs Lorántné: Ki is ment utána!]] A bizottsági ülésen voltak ott képviselőtársaim, a jegyzőkönyvben is benne van, elmondtam, hogy szerdán 10-kor tartunk egyeztetést. Azokban a percekben küldték ki a meghívót minden frakcióvezetőnek a kollégáim, és holnap, szerdán ötpárti egyeztetést tartunk. És milyen szerencsés volt, hogy a bizottsági ülés volt hamarabb, és nem az ötpárti egyeztetés, mert a bizottsági ülésen érdemi hozzászóló összesen egy ember volt, senki nem szólt hozzá se a jobbikosok, se a szocialisták közül. Szabó Szabolcs független képviselő, aki egyébként az Együtt mint párt képviselője, tehát mindjárt már hatpártivá is tudtuk bővíteni az egyeztetést, már ott ő elmondta a véleményét, ami egyáltalán nem volt ilyen siránkozóan, arrogánsan támadó, néha megértő, mint az önöké - bocsánat, hogy minősítettem [[Hegedűs Lorántné: Elég baj, hogy ennyire minősítette.]] -, hanem nagyon-nagyon is megértő volt a dologban. Ennyit az ötpárti egyeztetésről. [[Szilágyi György közbeszól.]] Tehát egyáltalán nem szerencsétlen dolog az, hogy ezt az ötpárti egyeztetést majd holnap tartjuk, de látom a hőzöngésükből, képviselő úr, hogy önök csak keresik az alkalmat, hogy ne támogassák ezt a javaslatot. [[Dr. Apáti István: Hol tanultad az arroganciát, az SZDSZ-ben?]] Ez a probléma. Meg a következő még a probléma. Képviselő asszony beszélt itt 750 millió forintos döntés-előkészítésről. Nem a döntés-előkészítés volt annyi, hanem a bontás egész költsége volt annyi, képviselő asszony. [[Hegedűs Lorántné: Nem, nem így volt!]] Ráadásul nyilvánvalóan tudnia kell önnek azt is, hogy a Kiemelt Nemzeti Emlékhely Bizottság nem rendelkezik már csak a törvény erejénél fogva is olyan lehetőséggel, hogy a gyülekezési törvény hatálya alá eső ügyekben eljárjon. Tehát az a probléma, a gondolatkör, amit fölvetett, nem tud megvalósulni, mert a törvényeink ilyenek. Szóval a helyzet az, hogy remélem, majd az ötpárti egyeztetésen még több kérdést tisztázni tudunk, mert teljesen egyetértek a képviselő asszonnyal abban, hogy sok olyan részletkérdés van, amit ott érdemes tisztázni. De mivel az ügy folyamata olyan, hogy módosító indítvánnyal lehet kezelni még a TAB-szakaszban is, a törvényalkotási bizottsági szakaszban is, ezért nagyon nyitottak vagyunk arra, hogy az ötpártin elhangzottak után mire tudunk jutni.Egyébként a Forradalom lángja emlékműről pedig annyit, hogy új elhelyezésre került, és az érdekeltek, az ’56-os szervezetek és a művész jogainak örököse is egyetért ezzel az új hellyel. Én ezt a vitát ezért nem nyitnám ki, és a mostani helyzetet pedig nagyon is helyénvalónak tartom, hogy ilyen méltó megemlékezés és emlékezés van erre a nagyon fontos nemzeti ügyre is.Az MSZP képviselője pedig az ötpártiról beszélt. Láthatóan hozzájuk sem jutott el a hír, pedig ott ült a párt választmányának elnöke a kulturális bizottsági ülésen, Hiller István, amikor jeleztem, hogy ötpárti egyeztetés lesz, ott ült az alelnök asszonyuk, Kunhalmi Ágnes a bizottsági ülésen, mikor jeleztem, hogy szerdán 10-kor ötpárti lesz. Beszélni kell egymással, képviselő urak, hölgyek, meg az e-maileket, amelyeket elküldünk, érdemes elolvasni. De várunk mindenkit az ötpártira.S még akkor még egyszer annyit, hogy miért nem a kormány nyújtotta be. Ez valóban olyan javaslat, amely több ponton a kormány hatáskörén is túl van. [[14.20]] Ez nem kormányügy, ez az Országgyűlés ügye. Igenis helyesnek és jónak tartom azt, ahogy képviselőtársam, L. Simon László is mondta, hogy azok, akik korábban benyújtották a határozati javaslatot, a mostani előterjesztők között képviselve vannak, és a Kiemelt Nemzeti Emlékhely Bizottság, ahol én képviselőként tag vagyok, szintén képviselve van. Az ottani tapasztalatokból gyűjtöttük össze mindazt, ami ebben a törvénymódosításban benne van. Remélem, hogy a kezdeti izgalmak, az elmondottak után felül tudunk emelkedni a szokásos vitáinkon, próbáljuk meg, mert valóban egy olyan javaslat van előttünk, amely ennek a térnek, ennek a helynek a további méltóságát segíti megőrizni, amit közösen tudunk megtenni. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Halász János képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország Kormánya és az Egészségügyi Világszervezet közötti, az Egészségügyi Világszervezet Európai Regionális Bizottságának 2017. szeptember 11-14. között Budapesten, Magyarországon tartandó 67. ülésszakának megszervezéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15553. sorszámon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Ónodi-Szűcs Zoltán Gusztáv úrnak, az Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben. Öné a szó, államtitkár úr.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Nem szeretnék visszaélni a türelmével senkinek, hiszen ez egy technikai jellegű előterjesztés. Azt gondolom azonban, mindenki ebben a Házban egyetért azzal, hogy ez a konferencia, amely Magyarországra jött, mindenképpen az ország sikere. Nagyon örülök annak, hogy sikerült ’15-höz képest ezt elérnünk, hiszen ’15 szeptemberében döntöttünk úgy, hogy szeretnénk meghívni ide Magyarországra, Budapestre ezt a konferenciát, amely most meg is fog valósulni.Korábban már volt kormánydöntés arról, hogy ennek a költségeit honnan fogjuk finanszírozni. Ez is rendben van. Csak arról van szó technikai értelemben, hogy a kormány döntését kell az Országgyűlésnek jóváhagynia. Arra szeretném kérni a tisztelt képviselőket, hogy támogassák az előterjesztésemet. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Balla Mihály képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Én is igyekszem rövidre fogni a gondolataimat, hiszen ez egy kiváló esemény arra, hogy a beterjesztett megállapodás a WHO, az ENSZ Egészségügyi Világszervezet és a kormány között az együttműködés elmélyítését célozza. Ehhez kapcsolódik, ennek egyik állomása a WHO 67. ülésének szeptember 11. és 14-e között Budapesten történő megrendezése. Ennek a megszervezéséről már megegyeztünk egy WHO által ezekre a konferenciákra kialakított sablon megállapodásban, és ezt a kormány aláírta. Viszont egy formai követelmény miatt az Országgyűlésnek is ezt jóvá kell hagynia. Igazából ez azért is fontos, mert a WHO az ENSZ szakosított intézménye, így tagjainak diplomáciai kiváltságok és mentességek járnak. Olyan szerződésekre, amelyek a diplomatákra is vonatkozó kitételeket tartalmaznak, csak az Országgyűlés jogosult felhatalmazást adni. Ezért is szükséges erről a törvényjavaslatról döntenünk. Ehhez kérem képviselőtársaim támogatását, és köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm, Balla Mihály képviselő úr. Most megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az MSZP frakciója támogatja az előterjesztést, mert úgy ítéljük meg, hogy ez a magyar nemzeti érdekekkel egybeesik, és amit Balla Mihály képviselőtársam elmondott, azt mi magunk is osztjuk. Úgyhogy nem is akarnám húzni az időt. Egyetértek vele és támogatni fogjuk a javaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Mesterházy Attila képviselő úr. Most megadom a szót Rig Lajos képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Valóban jól látta: nem lesz ebben vita. Azt gondolom, egyik parlamenti frakciónak a vezérszónoka sem fog elkezdeni az egészségügy egyéb problémáival foglalkozni, hiszen ez az előterjesztés nem arról szól. A Jobbik Magyarországért Mozgalom, ahogy eddig is, ezután is támogatja mindazon előterjesztéseket és törvényjavaslatokat, amelyek a WHO-ról szólnak. Így hát ezt a törvényjavaslatot is és a következő törvényjavaslatot is támogatni fogjuk. A vezérszónoki felszólalásom akkor sem lesz hosszabb, mint a törvényjavaslatnak az előterjesztő szövege. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Rig Lajos képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Független képviselő nem jelentkezett szólásra. Kétperces felszólalás és további képviselői felszólalások nincsenek.Tisztelt Országgyűlés! Az általános vitát lezárom, és jelzi államtitkár úr, hogy elégedett, nem kíván válaszolni a vitában elhangzottakra, mert nem is volt vita tulajdonképpen.Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Most pedig, tisztelt Országgyűlés, soron következik a Magyarország Kormánya és az Egészségügyi Világszervezet közötti, szakmai tanácsadási együttműködési kapcsolatok létrehozására irányuló Alapmegállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15578. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Ónodi-Szűcs Zoltán államtitkár úrnak, az Emberi Erőforrások Minisztériuma államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ismét nem szeretném terhelni sok idővel a Ház figyelmét. A jelen előterjesztés egy tulajdonképpen nagyon régóta történő együttműködést foglal keretek közé. Tudniuk kell, hogy a WHO minden tagállamával igyekszik kötni ilyenfajta szerződést. Ez országonként különböző, a miénk egy ilyen szerződés. Ami a legfontosabb tartalma a szerződésnek, hogy az együttműködés kereteit határozza meg. Szeretnék mindenkit megnyugtatni, hogy nem befolyásolja Magyarország szuverenitását. Tulajdonképpen csak tanácsadásról szól ez a szerződés, bármikor felmondható. Azt gondolom, ahogy eddig sem, a WHO-együttműködés nem fogja befolyásolni a jövőben sem a viszonyrendszerünket. Arra szeretném kérni a tisztelt Házat, hogy támogassa a szerződés jóváhagyását. Köszönöm szépen.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Balla Mihály képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Különösen azért tartom fontosnak, hogy megszólalhatunk ebben az ügyben, hiszen a WHO, az ENSZ Egészségügyi Világszervezet és a kormány közt egy együttműködési keretmegállapodás, azt gondolom, mindannyiunk számára fontos, hiszen az élet már többször megmutatta az elmúlt időszakokban, hogy nemzetközi együttműködés, akár összefogás is szükséges, hogy a határokon átjutó különböző vírusfertőzések vagy akár a különböző közegészségügyi járványok esetében szoros együttműködés legyen. Ebben az együttműködési kapcsolatban, az alapmegállapodásban kiemelten kap egy olyan lehetőséget is az ország, hogy a megkötendő szakmai megállapodás gyakorlatilag a magyarországi kutatásokat tenné úgy lehetővé, hogy az számunkra is előnyös legyen. A helyszínt, az infrastruktúrát mi vállaljuk biztosítani, a kutatás költségeit és több esetben a technikai hátterét a WHO adná. A WHO a berendezései mellett tanácsadóit is a kormány rendelkezésére bocsátaná. A WHO szakembereink képzését is vállalja, vagyis a megvalósult együttműködés feltétele az előttünk álló alapmegállapodás. Ennek fejében természetesen az itt született adatokat, statisztikákat, kutatási eredményeket, amelyek más országokat is érintenek, közre fogjuk bocsátani. [[14.30]] A hozzájárulás, tekintve a magyar kutatói tudást és a WHO felszereltségét, kölcsönös előnyöket fog nyújtani, talán azt lehet mondani, hogy nyertes-nyertes tárgyalási helyzet lesz, a mi részünkről különösen is, annak fényében, hogy ezzel egy globális szervezet kutatói hálózatában fogunk tudni részt venni. Kérem ehhez a támogatását képviselőtársaimnak, hiszen a Fidesz-frakció egyértelműen támogatja ezt, és bízom benne, hogy más frakciók is támogatóak lesznek. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm, Balla Mihály képviselő úr. Most megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ez az alapmegállapodás azt a célt szolgálja, hogy a szerződő felek tevékenységeiket még hatékonyabban hangolják össze, ezzel is elősegítve, hogy a közös egészségügyi kihívásokra országunk szintjén is megfelelő válaszok születhessenek. A megállapodás Magyarország és az Egészségügyi Világszervezet közötti együttműködés további elmélyítését teszi tehát lehetővé. Ezzel az alapmegállapodással lehetőség mutatkozik arra, hogy hazánk és a WHO Európai Regionális Irodája közötti együttműködést növelje, valamint arra, hogy a felek számára mindenkoron elérhető ismeret- és tudásanyag a jövőben még szélesebb körben hasznosuljon. Éppen ezért a Magyar Szocialista Párt országgyűlési képviselőcsoportja nemzeti érdekből ennek a törvényjavaslatnak az elfogadását támogatja. Az az egy ötlet merült még fel a frakcióban, hogy ha ezeket az ismereteket lehet valamilyen módon népszerűsíteni itthon is, tehát a nagyközönség számára is elérhetővé tenni, vagy akár a képviselők számára egyfajta beszámolót adni itt a szakbizottságban arról, hogy hogyan, milyen formában mélyült el ez az együttműködés, az lehet, hogy hasznos volna mindenki számára, talán ezt érdemes a kormányzatnak megfontolnia. Köszönöm szépen, elnök úr, a lehetőséget.
Köszönöm, Mesterházy Attila képviselő úr. Most megadom a szót Rig Lajos képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Igyekszem majdnem még rövidebb lenni, mint az előző törvényjavaslatnál. Én azt gondolom, hogy a tanácsokat, a jó tanácsokat meg kell fogadni, be kell fogadni, hasznosítani és működtetni kell, azt gondolom, hogy ez az előterjesztés, ez a törvényjavaslat erről szól. Én sok sikert kívánok a kormánynak, hogy ezeket a terveket megvalósítsa. A Jobbik Magyarországért Mozgalom támogatni fogja ezen törvényjavaslatot. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Rig Lajos képviselő úr. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Elsőként jelentkezett független képviselőt nem látok a képernyőn. Kétperces felszólalásra és további képviselői felszólalásra jelentkező nincsen. Tisztelt Országgyűlés! Az általános vitát lezárom. Kérdezem az előterjesztőt, hogy kíván-e élni... [[Dr. Ónodi-Szűcs Zoltán Gusztáv: Nem, köszönöm.]] Jelzi, hogy nem kíván élni a felszólalás lehetőségével. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az áruk ideiglenes behozataláról, Isztambulban, 1990. június 26-án kelt Egyezmény A melléklete módosításának kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15550. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak, a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A vámeljárások egyszerűsítése és összehangolása, illetve az ideiglenes behozatal vámeljárás lefolytatásának megkönnyítése érdekében 1990. június 26-án került elfogadásra az áruk ideiglenes behozataláról szóló isztambuli egyezmény. Magyarország 1991. június 25-én az egyezményt aláírta, a megerősítő okiratot 2004. április 28-án letétbe helyezte, az egyezmény és annak mellékletei hazánk vonatkozásában 2004. július 28-án hatályba léptek. Az isztambuli egyezmény lehetővé teszi az ideiglenes behozatal vámeljárás tekintetében egységes nemzetközi okmányok alkalmazását az egyezmény valamennyi szerződő felének vámterületén. Az ideiglenes behozatal olyan vámeljárás, amelynek keretében egyes áruk - beleértve a szállítóeszközöket is - feltételesen, behozatali vámok és adók megfizetésétől mentesen, behozatali tilalom vagy gazdasági jellegű korlátozás alkalmazása nélkül szállíthatók be egy-egy ország vámterületére. Az ideiglenes behozatalra egységes előírásokat tartalmazó nemzetközi okmányok ennek megfelelően jelentős előnyöket eredményeztek a nemzetközi áruforgalomban, és bevezetésük biztosította a vámeljárások egyszerűsítését és összehangolását. Az egységes okmányok bevezetésének célja volt továbbá, hogy a vámjogszabályok alkalmazása mellett gazdasági, humanitárius, kulturális, szociális vagy idegenforgalmi szempontból is megkönnyítsék az ideiglenes behozatal vámeljárást az eljárások egyszerűsítésével és összehangolásával.A fentiekben meghatározott egységesített nemzetközi okmány az ATA-igazolvány, valamint a CPD-igazolvány. Az említett két okmány alkalmazása akkor szükséges, amikor bizonyos árukat egy külföldi kiállításon, vásáron kívánnak bemutatni, vagy saját munkaeszközökre, szállítóeszközökre külföldön is szükség van, és ezért ezeket a termékeket, munkaeszközöket egy bizonyos időtartamra ideiglenesen egy másik országban kell használni. A CPD-igazolvány a szállítóeszközök ideiglenes behozatalát teszi lehetővé, míg az ATA-igazolvány az isztambuli egyezményben meghatározott többi árukör tekintetében használható vámokmányként.Az ATA-igazolvány az isztambuli egyezményben részes államok kereskedelmi kamarái által kerül kibocsátásra, így Magyarországon ezt a feladatot a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara végzi, míg a CPD-igazolványok nemzetközi szintű kibocsátását a Nemzetközi Turisztikai Szövetség és a Nemzetközi Automobil Szövetség irányítja, azonban hazánkban jelenleg nincs olyan testület, amely ezen igazolvány kibocsátását végezné. A CPD-igazolvány kvázi útlevélként szolgál azon szállítóeszközökre, amelyek a vámok és egyéb terhek megfizetése nélkül, ideiglenesen lépnek be olyan országba, ahol az igazolvány használatát előírják. A CPD-igazolványokat Észak-Amerikában, illetve a legtöbb európai országban már nem követelik meg, azonban a világ egyéb részein, 78 országban továbbra is szükséges vagy alkalmazott e formanyomtatvány. Ugyanakkor a CPD-igazolványt az Európai Unió valamennyi tagállamában, így Magyarországon is el kell fogadni, amennyiben az valamely szerződő fél országában az arra feljogosított szervezet által került kibocsátásra, és az igazolvány birtokosa kéri annak vámokmányként történő kezelését.A CPD-igazolvány nemcsak azért fontos, mert vámokmányként funkcionál, hanem azért is, mert vámbiztosítékul szolgál az esetlegesen keletkező vámösszegek megfizetésére. Valamely kibocsátó egyesület által kiadott okmány alapján ugyanis az egyik szerződő fél területére beszállított áruk tekintetében valamennyi garanciavállaló egyesület kötelezettséget vállal a vámhatósággal szemben arra, hogy megfizeti a behozatali vámokat és adókat, valamint minden egyéb összeget a vámeljárás feltételei teljesítésének hiánya esetén. Ennek megfelelően fontos, hogy az okmányban foglaltak egyértelműek és világosak legyenek mind a CPD-igazolvány birtokosa, mind pedig az azt elfogadó vámhatóságok számára. Ennek megfelelően a Vám Világszervezethez tartozó Isztambuli Egyezmény Intéző Bizottsága a CPD-igazolványokhoz kapcsolódóan dolgozta ki az áruk ideiglenes behozataláról szóló nemzetközi egyezmény módosítását. A módosítás lehetőséget teremt arra, hogy az eddig csak angol és francia nyelven kitöltött igazolványt a továbbiakban az Egyesült Nemzetek hivatalos nyelvének más kombinációjában is ki lehessen állítani, feltéve, hogy az alkalmazott két nyelv közül az egyik angol vagy francia. A törvényjavaslat alapjául szolgáló nemzetközi egyezménynek Magyarország aktív szerződő fele. A módosítás technikai jellegű. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Kérem, hogy a törvényjavaslatot támogassák. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Tállai András államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek, és azok, akik jelezték felszólalási szándékukat. Elsőként megadom a szót Velez Árpád képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az Isztambuli Egyezmény Intéző Bizottsága módosítási javaslatot terjesztett elő az egyezmény A melléklet 2. függelékében lévő azon rendelkezés tekintetében, amely eddig azt határozta meg, hogy a CPD-igazolványt angol és francia nyelven kell kinyomtatni. [[14.40]] A módosítás szerint az eddig angol és francia nyelven kitöltött CPD-igazolványt, a szállítóeszközök ideiglenes behozatalához alkalmazott ideiglenes behozatali okmányt a továbbiakban az Egyesült Nemzetek hivatalos nyelvének más kombinációjában is ki lehet nyomtatni, feltéve, hogy az alkalmazott két nyelv közül az egyik angol vagy francia. A Szocialista Párt támogatja ezt a törvényjavaslatot.
Köszönöm, Velez Árpád képviselő úr. Megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Hát, ez a javaslat nem túl hosszú és nem túl komoly témával foglalkozik, de azért nyilván a maga területén azért van jelentősége. Tulajdonképpen arról van szó, hogy az isztambuli egyezmény alapján van egy olyan igazolás, ez az úgynevezett CPD-igazolvány, amelyet eddig angol és francia nyelven volt kötelező kiállítani, most a módosítással úgy lehet kiállítani ezt az igazolást, hogy lehet angol vagy francia nyelv az egyik, a másik pedig, akik ebben részt vesznek, a tagországok valamelyik nyelvét lehet használni, amelyik hivatalos nyelvnek fog minősülni. Tehát ennyi összesen a módosítás lényege, de elég nehezen érthető az, hogy mit is jelent, hogy áruk ideiglenes behozatala. Tehát nyilván ritkán találkozik az ember ezzel, hogy mi is az áru ideiglenes behozatala. Tállai államtitkár úr erről már azért beszélt. A Nemzeti Adó- és Vámhivatal által kiadott 3004/2014. számú útmutató meghatározza, hogy mit is jelent ez. Az ideiglenes behozatal olyan vámeljárás, amely lehetővé teszi a teljes vagy részleges behozatali vámok alóli mentesség mellett az újrakivitelre szánt, nem közösségi áruk felhasználását az Unió vámterületén anélkül, hogy a használat miatti szokásos értékcsökkenést kivéve bármilyen változáson mennének keresztül. Tehát amikor ez bejön, ha ki is megy, akkor ezután nem kell vámot fizetni; ha kimegy, ez a lényege. Ezt az árut maximum 24 napig lehet itt tartani az országban ilyen ideiglenes behozatali formában, legalábbis a magyar szabályok szerint, azonban ez a határidő meghosszabbítható. Ami a lényeg, hogy mivel nem szabnak ki erre vámot, akkor ezt eladni nem lehet, nem lehet bérbe adni, nem lehet lízingbe adni, nem lehet használatba adni mások számára. Amennyiben ez mégis megtörténik, akkor a vámot kiszabják ezután. Tehát a lényeg az, hogy az igazolás ezután nem kötelezően angol és francia nyelvű, hanem angol vagy francia nyelvű és egy másik nyelvű lesz. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm Gyüre Csaba képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Független képviselő és kétperces felszólaló sincs, további képviselő felszólaló sincsen. Ezért, tisztelt Országgyűlés, az általános vitát lezárom. Kérdezem az előterjesztőt, kíván-e élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelzés.]] Nem. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Soron következik az áruknak TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó, Genfben 1975. november 14-én kelt vámegyezmény módosításának kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15551. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak, a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó 1975. november 14-i vámegyezményt - a továbbiakban: TIR-egyezményt - Magyarország 1978-tól alkalmazza a gyakorlatban. A TIR-egyezmény lehetővé teszi, hogy a vám- és adófelfüggesztés hatálya alatt levő áruk - legalább egy szakaszon, közúton történő - szállításuk közben a vámhatóságok minimális beavatkozása mellett jussanak át az országhatárokon. A TIR-rendszer a nemzetközi árumozgás hagyományosan meglévő akadályainak mérséklésével elősegíti a nemzetközi kereskedelem fejlődését, a forgalomban elszenvedett késések csökkentését. A rendszer legfontosabb előnye, hogy a TIR-egyezmény a nemzetközi garanciavállalási láncon keresztül viszonylag egyszerű hozzáférést biztosít az áruszállításhoz előírt garanciákhoz, abban az esetben, ha az egyik szerződő fél vámhatósága által elindított árukat nem mutatnák be a másik szerződő fél vámhatóságánál.A jelenleg egyetlen nemzetközi garanciavállalási láncot a genfi székhelyű nem-kormányzati, érdekképviseleti szervezet, a Közúti Fuvarozók Nemzetközi Egyesülete, az IRU igazgatja, a nagy nemzetközi biztosítótársaságok támogatják, illetve a szintén Genfben ülésező TIR végrehajtó testülete felügyeli. A TIR-egyezményt 1978 óta különböző szakaszokban, összesen 31 alkalommal módosították. Hasonlóan más vámtranzit eljárásokhoz a TIR-rendszer is a visszaélések és csalárd magatartás célpontjává vált. Az utóbbi években ezért a megtévesztésre irányuló magatartás okozta problémákra figyelemmel a felülvizsgálati folyamat intenzívebben irányult az érintett felek jogaira és kötelességeire, hogy a rendszer eljárásainak és alakiságának hatékonyságát javítani lehessen. Ennek okán az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága kidolgozta az áruk TIR-igazolvánnyal való nemzetközi fuvarozását szabályozó genfi vámegyezmény jelen módosítását. E módosítás jogi alapot teremt egyrészt arra, hogy a TIR-egyezmény szerződő feleinek vámhatósága által kezdeményezett, árutovábbítási eljárást ellenőrző nemzeti jellegű kiegészítő intézkedéseket az egyezmény végrehajtását felügyelő TIR végrehajtó testületnek kötelező jelleggel bejelentsék. Erre azért volt szükség, mert egyes szerződő felek önkényesen és egyoldalúan vezettek be olyan intézkedéseket a saját országuk vámhatárán, amelyekkel késéseket és indokolatlan költségeket okoztak az árufuvarozással foglalkozó gazdasági szereplőknek, megnehezítve ezzel az adott országba irányuló exportfolyamatokat.A módosítás másik célja, hogy az eltolható tetőponyvával vagy csúszóponyvával ellátott közúti járművek és konténerek új kialakítását bevezesse a TIR-egyezménybe. A meglevő lehetőségek mellett ez szintén maximális garanciát kínál a vámigazgatási szervek számára, mivel a TIR-igazolvánnyal fuvarozott árukat vámügyi szempontból biztonságos járművekben vagy konténerekben kell szállítani. Ez a szállítási technika fokozni fogja a közúti szállítás eredményességét és hatékonyságát. A törvényjavaslat alapjául szolgáló nemzetközi egyezménynek Magyarország aktív szerződő fele. A magyar garanciavállaló egyesület által éves szinten kibocsájtott TIR-igazolványok száma körülbelül 20 ezer darab, amely mennyiséggel Magyarország nemzetközi viszonylatban a középmezőnybe tartozik. A magyar garanciavállaló egyesület által elismert TIR-igazolvány használatára felhatalmazott személyek száma pedig 1500-es nagyságrendre tehető, amely továbbra is azt mutatja, hogy a TIR-rendszer kínálta lehetőségeket a magyar gazdálkodók aktívan alkalmazzák.A szóban forgó módosítások technikai jellegűek, azonban hozzájárulnak ahhoz, hogy a TIR-rendszer egységesebben és harmonikusabban működjön. Ezért kérem a tisztelt Országgyűlést, a tisztelt képviselőket, hogy támogassák a törvényjavaslatot.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Velez Árpád képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A TIR-egyezmény intézőbizottsága 61. ülésén a 2., 6., 7. mellékletet érintő módosításokat elfogadta, így az egyezmény 60. cikke alapján, azok tekintetében a 2017. január 1-jei hatálybalépéséről döntött. A TIR-egyezmény 6. mellékletének módosítására irányuló javaslat tisztázni fogja az egyezmény szerződő feleinek kötelezettségét. Meghatározza, hogy a TIR-rendszer működését befolyásoló nemzeti ellenőrző intézkedéseket a TIReX B-nek be kell jelenteni. A TIR-egyezmény 2. és 7. mellékletének módosítására irányuló javaslat a járművek és a konténerek új kialakítását vezeti be a TIR-egyezményben, míg maximális garanciát kínál a vámigazgatási szervek számára, mivel a TIR-igazolvánnyal fuvarozott árukat vámügyi szempontból biztonságos járművekben vagy konténerekben kell szállítani. [[14.50]] Ez a szállítási technika fokozni fogja a közúti szállítás eredményességét és hatékonyságát, ezért a Szocialista Párt országgyűlési frakciója támogatja.
Köszönöm, Velez Árpád képviselő úr. Megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Ma előttem szólók már elmondták, hogy a TIR-egyezmény intézőbizottsága hozta meg ezt a döntést, hogy a jövőben miként módosul a melléklete a TIR-szállítással kapcsolatos jogszabálynak, illetve egyezménynek, amely Magyarországon is hatályossá válik azzal, ha az Országgyűlés ezt elfogadja és kihirdeti. Eléggé nem szokványos tervezetet kaptunk, illetve ennek az egyezménynek a melléklete tartalmazza azt, hogy a TIR-jelzésű, országokon áthaladó és abban az országban el nem vámolandó árukat átszállító közúti fuvarozó kamionokat hogyan szükséges biztonságosan és megfelelően lezárni, milyenfajta olyan biztosításokat kell a hátsó részre a ponyván, illetve a szállító kamion hátsó rakterén alkalmazni, ami által gyakorlatilag a raktér kinyitása lehetetlenné válik úgy, hogy az a vámhatóság részére ne lenne feltűnő. Tehát amikor egy ponyvás rész lezárásra kerül, akkor a huzalok áthúzása, a rögzítése és ezeknek a lepecsételése történik meg. Ez a jogszabály, mint mondtam, hogy nem szokványos módon, rajzok területén is részletesen tartalmazza azt, hogy hogyan kell ezeket elhelyezni, hogyan kell rögzíteni, hogyan kell a huzalokat elhelyezni, hogyan kell a záró részeket elhelyezni, hogy ezáltal ne lehessen az áruhoz anélkül hozzájutni, hogy a vámhatóság számára ez feltűnő legyen. Természetesen az áruforgalom biztonsága, annak biztonsága érdekében, hogy az árut ne lehessen kivonni az adott országokban a vámkezelés alól, ezért minden ország elemi érdeke fűződik ahhoz, hogy ne kerüljön be olyan áru, amely a vámszervek kezén nem megy keresztül, ezáltal nem is szabnak ki vele szemben vámot. Ezért azt gondolom, hogy ez is támogatandó és elfogadható. Tehát a Jobbik Magyarországért Mozgalom ezt nyilván támogatja. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Gyüre Csaba képviselő úr. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Független képviselő, kétperces felszólalásra jelentkező, további képviselő felszólaló nincsen, ezért az általános vitát lezárom. Kérdezem államtitkár urat, kíván-e hozzászólni. [[Jelzésre:]] Nem kíván hozzászólni. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Soron következik az országonkénti jelentések cseréjéről szóló illetékes hatóságok közötti multilaterális Megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15552. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak, a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat az automatikus adóügyi információcsere megvalósítását szolgálja az országonkénti jelentések cseréjéről szóló illetékes hatóságok közötti multilaterális megállapodás kihirdetése által.E megállapodás aláírásával, amelyre Magyarország részéről 2016 decemberében került sor, arra vállaltunk kötelezettséget, hogy világszinten részt veszünk az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás elleni küzdelemben az adóügyi átláthatóságot szolgáló automatikus információcsere eszköze révén. A megállapodásnak jelenleg közel 60 aláírója van, köztük az európai uniós tagállamok többsége is, és ez a kör folyamatosan bővül.A törvényjavaslat fő célja, hogy a multinacionális vállalatcsoportok tevékenységével kapcsolatos, adózási szempontból releváns adatokon keresztül információkhoz juttassa az adóhatóságot. A megállapodás alapján ugyanis a NAV automatikus módon kicseréli a Magyarországon adatszolgáltatás alá eső multinacionális vállalatcsoportoktól kapott adatokat a megállapodásban részt vevő államok adóhatóságaival. Ezek az információk lehetővé teszik az államok számára, hogy megfelelő kockázatelemzéssel és adóellenőrzéssel fellépjenek az adókijátszás és adóelkerülés jelensége ellen, és felderítsék egyes vállalkozások mesterséges nyereségátcsoportosítására irányuló tevékenységét. A megállapodás aláírásával nagyobb fokú adóügyi átláthatóság valósul meg globális szinten, ami arra ösztönözheti a multinacionális vállalatcsoportokat, hogy a jogszabályok által előírt mértékben eleget tegyenek az adófizetési kötelezettségüknek abban az országban, így Magyarországon is, ahol a nyereségre szert tesznek. A multinacionális vállalatcsoportok átláthatóságának növelése tehát lényegi részét képezi az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás elleni küzdelemnek. Az Országgyűlés előtt lévő törvényjavaslat a multinacionális vállalatcsoportok magyar adóügyi illetékességű adatszolgáltatásra kötelezett szervezetére vonatkozóan keletkeztet kötelezettségeket. E kötelezettségek közül a legfontosabb, hogy a multinacionális vállalatcsoport adatszolgáltatásra kötelezett szervezetének minden pénzügyi évről úgynevezett országonkénti jelentést kell benyújtania, meghatározott adattartalommal.Az adatszolgáltatásra kötelezett szervezet lehet maga a végső anyavállalat, az anyavállalatnak kijelölt szervezet vagy speciális körülmények között egy csoporttag is. Az országonkénti jelentésben a multinacionális vállalatoknak meg kell adniuk a csoportszintű bevétel összegét, az adózás előtti eredményt, valamint a megfizetett és fizetendő nyereségadót minden egyes olyan állam tekintetében, amelyben üzleti tevékenységet folytatnak. A multinacionális vállalatcsoportoknak a foglalkoztatotti létszámukról, a jegyzett tőkéjükről, a felhalmozott nyereségükről és tárgyi eszközeikről is adatot kell szolgáltatniuk a tevékenységük szerinti állam vonatkozásában. Végül az ilyen vállalatcsoportoknak fel kell tüntetniük a csoporthoz tartozó minden olyan gazdálkodó egységet, amely az adott államban üzleti tevékenységet folytat, továbbá fel kell tüntetniük e gazdálkodó egységek üzleti tevékenységeit. Az állami források hatékony felhasználásának elősegítése és a vállalatok adminisztratív terheinek csökkentése érdekében csak azokat a multinacionális vállalatcsoportokat érinti a szabályozás, amelyek éves összevont bevétele meghaladja a 750 millió eurót. Az adóhatóság az így kapott jelentéseket köztelező automatikus információcsere keretében minden olyan államnak továbbítja, amelyekben az országonkénti jelentésben foglalt információk alapján a multinacionális vállalatcsoport egy vagy több szervezete vagy adóügyi illetékességgel rendelkezik, vagy üzleti tevékenysége alapján adófizetésre kötelezett. Természetesen az információcsere keretében az adóhatóság nemcsak küld, hanem kap is ilyen jelentéseket, ezáltal információkat. A kapott információk lehetővé teszik az államok számára, hogy jogszabály-módosítással, megfelelő kockázatelemzéssel és adóellenőrzéssel fellépjenek az adókijátszás és az adóelkerülés jelensége ellen, ezzel pedig arra ösztönözhetik a multinacionális vállalatokat, hogy felhagyjanak az utóbbi időben egyre kiterjedtebbé váló, határokon átnyúló adótervezési tevékenységükkel. Fontos kiemelni, hogy a megállapodás mintájára az Európai Unió is megalkotta az országonkénti jelentések készítését és kicserélését előíró irányelvét, amelynek átültetésére a 2013. évi XXXVII. törvény módosításának elfogadásával az Országgyűlés 2017. május 3-ai ülésén már sor került. Mivel az európai uniós és a megállapodásból fakadó szabályok összhangjának megteremtése kiemelt jelentőséggel bír, ezért az uniós irányelvet átültető, azóta már kihirdetett törvény tartalmazza a jelen megállapodás végrehajtási szabályait is. Leegyszerűsítve, az említett EU-s irányelv teszi lehetővé az EU-tagországok, míg a megállapodás az EU-n kívüli országok vonatkozásában az országonkénti jelentések összeállítását és adóhatósági cseréjét. [[15.00]] A megállapodás révén Magyarország az Európai Unió tagállamain kívül jelenleg mintegy 30 további országgal létesíthet információcsere-kapcsolatot az országonkénti jelentésekre vonatkozóan. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelettel kérem önöket, támogassák a törvényjavaslatot.
Köszönöm, államtitkár úr. Megadom a szót Velez Árpádnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A megállapodás fő célja a nemzetközi adóügyi megfelelés előmozdítása az éves szintű vállalati jelentések automatikus cseréjén alapuló kölcsönös adóügyi segítségnyújtáson keresztül. A megállapodás alapján a magyar állami adó- és vámhatóság kölcsönösen automatikus módon kicseréli a területén adóügyi illetőséggel rendelkező, adatszolgáltatás alá eső multinacionális vállalatoktól kapott úgynevezett országonkénti jelentéseket a megállapodásban részt vevő, aláíró azon államok adóhatóságaival, amelyekben a multinacionális vállalatcsoport valamely tagja adóügyi illetőséggel bír vagy adókötelezettség alá esik. Ennek feltétele, hogy az információcserében részt vevő államok megfelelő biztosítékokkal és infrastruktúrával rendelkezzenek a hatékony jelentéscsere-kapcsolatra. A Szocialista Párt támogatja ezt.
Köszönöm szépen, Velez Árpád képviselő úr. Megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik Magyarországért Mozgalom megalakulása óta mondja azt, hogy szigorúan kell venni Magyarországon a multinacionális cégekkel szemben az adózás szabályainak szigorú betartását, illetve a Jobbik Magyarországért Mozgalom mindig is kifejtette az irányú véleményét, hogy a terheket Magyarországon nem egyformán viselik általában az állampolgárok, a cégek és a multinacionális cégek. Mindig úgy éreztük, különösen a szocialista kormányzás időszaka alatt, hogy a multinacionális cégek bizonyos privilégiumokat élveznek, olyan privilégiumokat, amelyeket sorra megszereztek, amelyeket az ugyanolyan magyar vállalkozások, az ugyanolyan magyar vállalatok sajnos nem kaphattak meg. Hittük azt, hogy ebben majd lesz változás. Szóban lett is, a magát nemzetinek mondó kormány próbált is elhitetni az emberekkel olyanfajta változásokat, hogy itt Magyarországon most már egyértelműen a magyar állampolgárok támogatása van napirenden. Ezzel szemben a legutóbbi költségvetési vitában éppen Szilágyi György képviselőtársam volt az, aki részletesen ecsetelte azt, hogy mennyire megint a multicégekről veszik le az adóterheket és teszik át a magánszemélyekre, akár az illetékek növekedésével, akár az adók növelésével, a behajtandó díjak, adók, illetékek növelésével. Vagy akár beszélhetünk arról is, hogy a jelenlegi költségvetési törvényben, ahogy Szilágyi György képviselőtársam felhívta rá a figyelmet, megint a magánszemélyeket terhelő bírságok, ha jól emlékszem, 25-28 százalékos növekedését tervezték be, és ezzel megint a magánszemélyeket terhelik.Tehát nekünk folyamatos kritikánk volt, van, és lesz - amíg legalábbis ez a kormány, illetve az azt megelőző kormányok voltak - Magyarországon azzal kapcsolatban, annak kapcsán, hogy a terhek nem egyenlően oszlanak el, illetve a multinacionális cégek folyamatosan privilegizált helyzetben vannak a magyar cégekkel, a hasonlatos magyar vállalkozásokkal kapcsolatban. Gyöngyösi Márton képviselőtársam többszörösen kifejtette az elmúlt időszakban itt a Magyar Országgyűlésben azt, hogy kiszámolta azt, hogy milyen támogatások vannak a multinacionális cégek felé, például munkahelyteremtő beruházásokkal kapcsolatosan. Amikor a Magyar Szocialista Párt volt kormányon, ha jól emlékszem, 6,5-7 millió forint körül volt az egy főre jutó munkahelyteremtő beruházási állami támogatás a multinacionális cégek részére, míg a Fidesz-KDNP-kormány alatt a jelenlegi 2010-es kormányváltás óta pedig ez 12,7 millió forint/főre ment föl. Tehát megfigyelhető, hogy a multicégek támogatása a Fidesz-KDNP-kormány időszakában sokkal magasabb volt, sokkal magasabb lett. Most nem is egy nemzeti törvény van itt a Ház asztalán, nem is a kormány javasolja azt, hogy ezt az új rendszert vezessük be, hanem egy megállapodás, amelyet most sok ország létrehoz, aminek célszerű, hogy tagja legyen Magyarország is. Mindenesetre támogatjuk azt, amikor egy multinacionális céggel szemben az átláthatóság, az adózás szabályainak szigorítása miatt az adóbevételek is nőhetnek. Nagyon fontos állami érdek, hogy az államot megillető adók behajtásra kerüljenek, bevallásra kerüljenek. Ennek egy elősegítője ez a megállapodás, amelyet, amennyiben az Országgyűlés elfogad, akkor kihirdetésre fog kerülni és hatályba is fog lépni. Nagyon fontosnak tartjuk, hogy ezáltal az adóügyi átláthatóság a multinacionális cégek tekintetében javuljon. Fontosnak tartjuk azt, hogy a jelentés kiterjed az árbevételek összegére, amit továbbítani kell a szerződő államoknak, tehát az árbevétel összege, az adózás előtti eredmény, a fizetett nyereségadó, az esedékes nyereségadó, a jegyzett tőke, a felhalmozott nyereség, az alkalmazottak száma és a tárgyi eszközök, tehát ezekre terjed ki. Azt gondolom, hogy ezáltal az átláthatóság mindenesetre jobb lesz, a multinacionális cégek adózásába jobban belelátnak az erre hivatott állami szervek. Ezért azt gondolom, hogy ezt a javaslatot támogatni illik. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Gyüre Csaba képviselő úr. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Független képviselő nem jelentkezett. Kétperces felszólaló nincs. További képviselők felszólalásra nem jelentkeztek. Tisztelt Országgyűlés! Az általános vitát lezárom. Kérdezem az előterjesztőt, kíván-e hozzászólni. [[Jelzésre:]] Nem. A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalás következik. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Szávay István jobbikos képviselő úr, jegyző úr: „Miért nem emlékezik meg a kiegyezésről a Nemzeti Együttműködés Rendszere?” címmel adom meg a szót, 5 percben jegyző úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Örülök, hogy itt maradt valaki a kormány részéről is. 150 évvel ezelőtt, tegnap volt egész konkrétan 150 éve annak, hogy a Magyar Országgyűlés elfogadta az úgynevezett, akkori szóhasználattal: közös ügyi törvényt, Deák Ferenc és politikus kortársainak hatalmas művét, hatalmas alkotását, amely a Habsburg-birodalom dualista átszervezéséről szólt. Ekkor jött tehát létre az Osztrák-Magyar-Monarchia… Sajnálom, hogy államtitkár úr mégis távozik. [[Tállai András a Fidesz szakértői páholyához megy, és állva hallgatja a felszólalást.]] Bírálói szerint sokkal többet is ki lehetett volna hozni ebből a kompromisszumból, talán nagyobb függetlenséget, nagyobb állami önállóságot. Magam úgy gondolom történészként is, hogy egy reális, a két birodalom kölcsönös érdekközösségén alapuló kompromisszum született, amely bár együtt járt az állami függetlenség bizonyos elemeiről való lemondással, mégis egy nyugodt fejlődési pályára állította Magyarországot, európai, közép-európai hatalommá téve hazánkat. A passzív ellenállás folytatása a második ipari forradalom Európájában már egy végzetes lemaradást jelentett volna Magyarország számára. Ezt is kivédte a kiegyezés, ugyanakkor Ausztriának is érdeke volt ez, hiszen a korábbi háborúkban az osztrák birodalom meggyengült, Solferinónál, Magentánál, illetve aztán 1866-ban Königgrätznél Oroszországtól döntő vereséget szenvedett. Ausztriának is szüksége volt Magyarországra, szükség volt a kiegyezésre ahhoz, hogy a Habsburg-birodalom továbbra is európai nagyhatalom, európai vezető hatalom maradhasson. Úgy gondoljuk tehát, hogy a kiegyezés egy jó időben megkötött reális kompromisszum volt, az elmúlt évszázadok magyar történelmének egyik nagyon fontos és kiemelkedő eseménye. [[15.10]] Kossuth Lajos távolról támadta a kiegyezést, és bírálta egykori barátját, Deák Ferencet. Híres Cassandra-levelében azt írta barátjának: „barátok valánk” fogalmazott, kicsit más tónusban, mint ahogy a mai közbeszéd is szól. Erről beszélt Áder elnök úr is a beiktatási beszédében, hadd utaljak rá vissza. Szóval, azt írta Kossuth akkor Deák Ferencnek, hogy: „Ne vidd azon pontra a nemzetet, melyről többé a jövőnek nem lehet mestere!” A kiegyezés megítélése mind a kortársak, mind az azt követő generációk körében ellentmondásos volt a mai napig is, lehet viták tárgya. Van, aki úgy fogalmazta meg annak idején, ha jól emlékszem, Bajcsy-Zsilinszky Endre, hogy a kiegyezés kapcsán Deák Ferencnek volt és Kossuth Lajosnak lett igaza. Úgy gondolom ugyanakkor, hogy túlzás azt állítani, hogy a kiegyezésnek egyenes következménye volt Trianon. Túlzás azt állítani, amit Kossuth szeretett volna, hogy a nemzetiségekkel kell megegyezni az uralkodóház helyett, hiszen ez majd szét fogja feszíteni a történelmi Magyarország kereteit. A történelmi Magyarország kereteit nem a kiegyezés feszítette szét, hanem inkább a kiegyezés rugalmatlansága, a megváltoztathatatlanság, az, hogy a kiegyezés rendszerén, jórészt Ferenc Józsefnek köszönhetően, a következő ötven évben nem sikerült változtatni. Sokszor csak álproblémákról és lényegtelen vitákról folyt késhegyig menően a vita kormány és ellenzék között, mint például a vezényleti nyelv kérdése; akár olyan jelenetekig is eljutva, mint amikor az ellenzék a frissen felépített országgyűlés képviselőházát, illetve annak a berendezését szétverte. Azt hiszem, ehhez képest a mostani kormánynak egy rendkívül konstruktív ellenzékkel van dolga, azért ezt meg kell jegyeznünk. [[Derültség a Jobbik padsoraiból.]] Nagyon szomorú ugyanakkor, hogy a nemzeti együttműködés rendszere a kiegyezésről, az elmúlt kétszáz év magyar történelmének egyik legfontosabb, legnagyszerűbb eseményéről, arról az eseményről, amely hozzájárult ahhoz a páratlan fejlődéshez, gazdasági és egyéb fejlődéshez, amely a XIX. század végén bekövetkezett, nem emlékezik meg. Pedig tudjuk, hogy fontosak az évfordulók, az elmúlt években is számos fontos évfordulóról emlékeztünk meg. Így még inkább feltűnő ennek a megemlékezésnek a hiánya. Úgy néz ki, hogy az önök számára a kiegyezésnek nincs pozitív üzenete; az önök elmúlt hétéves kormányzása nem a kiegyezésről, nem a megegyezésről, nem a kompromisszumkeresésről szólt [[Dr. Gyüre Csaba: Így igaz!]] hanem arról, hogy a politikai ellenfeleket el kell taposni, és mindenki mást, akinek más a véleménye. Nyilván a mostani kurzus számára ennek az évfordulónak egy rossz üzenete van, és akár az Ausztriával való megegyezés is [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] rossz aktuálpolitikai irányokat szabhat. Én úgy gondolom, akkor járunk el helyesen [[Az elnök újból csenget.]] ha a néppel, a néppel együttműködve kormányzunk. Erre szeretném felhívni az önök figyelmét. Mi bizonyára így fogunk cselekedni 2018-at követően. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, Szávay képviselő úr, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalás végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja ülését. Nyugodalmas jó napot kívánok! Az ülésnapot bezárom. [[Az ülésnap 15 óra 13 perckor ért véget.]]