Head ametikaaslased, tere hommikust! Alustame Riigikogu täiskogu V istungjärgu 18. töönädala neljapäevast istungit. Kõigepealt palun kõnetooli neid Riigikogu liikmeid, kes soovivad üle anda eelnõusid või arupärimisi! Viktor Vassiljev, palun!
Härra eesistuja! Head kolleegid! Tere hommikust! Kõik sündmused siin ilmas on omavahel seotud. Me praegu istume ja arutame põhikooli- ja gümnaasiumiseadust. See arutelu algas tegelikult tollest hetkest, kui õpetajad avaldasid meelt ja tahtsid palka juurde saada. Selle asemel, et süsteemi raha juurde tuua, korraldatakse nüüd aga midagi ümber, lõigatakse maha muid kulusid, kaotatakse lisatasud ja atesteerimine, seda klassijuhatajast kuni koristaja ja katlakütjani välja. Sama toimub tervishoius. Töötajad streikisid ja tahtsid palka juurde. Praegu aga kinnitatakse tervishoiuteenuste uusi piirhindu, milles on suurendatud tööajakomponenti, aga palgakomponenti lisatud ei ole. See tähendab, et selline nagu tervishoiuteenuse hind oli, selliseks see ka jäi. Tööajakomponenti on nagu suurendatud, aga vastavalt on vähendatud midagi muud, mis selles hinnas sisaldub, olgu see raha mõeldud siis kääride ja valuvaigistite ostmiseks või katlakütjale maksmiseks. Seoses sellega on meil, Keskerakonna liikmetel, arupärimine sotsiaalminister Taavi Rõivasele. Me tahame teada, kuidas on lood tervishoiuteenuste hindade tööaja- ja palgakomponendiga. Miks ei ole täidetud tervishoiutöötajatega sõlmitud kollektiivlepingut ja mis saab sellest asjast edasi, kui lepingut ei täideta? Kas tervishoiutöötajad hakkavad uuesti streikima? Nendele küsimustele soovime vastust.
Palun Riigikogu kõnetooli Heljo Pikhofi!
Austatud juhataja! Head Riigikogu liikmed! Annan Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni nimel üle patsiendiseaduse eelnõu, mis on hästi mahukas. Selle kohta on andnud arvamuse enam kui 76 organisatsiooni, erialaliitu ja ametiasutust, lisaks neile veel terve hulk kodanikke, sest see eelnõu oli meil ka internetis, et sellele saaks hinnangut anda. Patsiendiseaduse eelnõu eesmärk on sätestada patsiendi ja talle tervishoiuteenuse osutaja õigused ja kohustused ning reguleerida tekkinud vaidluste lahendamise korda. Eelnõuga reguleeritakse ka teadusuuringu korraldamise nõudeid ning patsiendi kaasamist teaduslikku uuringusse, samuti kliinilisse õppetöösse. Me peame väga oluliseks, et patsiendiseadus oleks iga inimese laual ning see oleks hästi loetav ja arusaadav. Hoolimata võimalusest, et patsientide õigusi ja kohustusi tervishoiuteenuse osutamisel tekkivate suhete reguleerimisel saab sätestada mitmetes tervishoidu käsitlevates seadustes, on väga paljudes riikides seda valdkonda reguleeritud eraldi seaduses, patsiendiseaduses, näiteks Soomes, Norras, Taanis, Islandil ja mujal. Selle põhjus, nagu ma juba ütlesin, on asjaolu, et patsiendiseadus on hästi loetav ja arusaadav. Aitäh!
Aitäh! Andke see eelnõu nüüd palun minu kätte! Palun Riigikogu kõnetooli Yana Toomi!
Austatud juhataja! Head ametikaaslased! Keskerakonna fraktsiooni liikmete nimel on mul üle anda arupärimine haridus- ja teadusminister Jaak Aaviksoole. See arupärimine käsitleb kutsehariduse õppekeelt. Me võtsime äsja vastu kutseõppeasutuse seaduse, mis muu hulgas näeb ette, et aastast 2020 peavad need noored inimesed, kes omandavad kutseharidust põhikooli baasil ja samas omandavad keskharidust, tegema seda eesti keeles samas proportsioonis, nagu praegu näeb ette põhikooli- ja gümnaasiumiseadus ehk 60 : 40. Kuna me teame väga hästi, et gümnaasiumiõppes ei ole eesti keelele üleminek väga hästi õnnestunud ja on tekitanud rohkelt probleeme, siis tahamegi küsida ministri käest, kas neid õppetunde on arvestatud ja millised on plaanid. Nimelt huvitab meid, kui palju õppureid omandab praegu kutse- ja keskharidust eesti ning kui palju vene keeles. Me tahame ka teada, kui suure osa üldisest kutseõppe mahust moodustavad venekeelsed õppekavad. Milline on kutsekoolide õppejõudude eesti keele oskus? Kui paljud neist on võimelised juba praegu oma ainet eesti keeles õpetama? Kuidas on kavas suurendada selliste spetsialistide osakaalu tulevikus? Milline on ülemineku konkreetne plaan? Kas kutsekoolid peaksid igal aastal hakkama näiteks ühte ainet eesti keeles õpetama? Milline võimalus on seda teha kutsekoolil, kus tahetakse kehtestada muu õppekeel kui eesti keel? Nagu te kõik hästi teate, näeb näiteks PGS seda ette. See mehhanism küll praktikas ei tööta, aga vähemalt teoorias on see võimalus täiesti olemas. Nendele küsimustele me ootamegi ilmselt septembris härra Aaviksoo vastuseid. Aitäh!
Palun Riigikogu kõnetooli Marianne Mikko!
Head ametikaaslased, rohkem kõnesoove ei ole. Olen Riigikogu juhatuse nimel vastu võtnud kolm eelnõu ja neli arupärimist. Meie kodu- ja töökorra seaduse kohaselt otsustab Riigikogu juhatus nende edasise menetlemise. Liigume nüüd teadete juurde. Riigikogu juhatus on kinnitanud Riigikogu liikme Kaja Kallase majanduskomisjoni esimeheks ning Riigikogu liikme Urve Palo majanduskomisjoni aseesimeheks. Palju õnne! Riigikogu esimees on edastanud Riigikogu liikmete arupärimised sotsiaalminister Taavi Rõivasele ning majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Partsile. Head ametikaaslased, teeme reipalt kohaloleku kontrolli! Kohalolijaks registreerus 80 Riigikogu liiget, puudub 21.
Austatud istungi juhataja! Lugupeetud kolleegid! SDE fraktsiooni nimel on mul au anda üle Kaitseliidu seaduse § 25 muutmise seaduse eelnõu. Kuni selle aasta 1. aprillini kehtinud Kaitseliidu seaduses ei olnud kodakondsuse alusel piirangut Kaitseliidu eriorganisatsioonide liikmeks astumisel, aga alates 1. aprillist 2013 sätestab seadus, et noorliikmeks võib olla vaid 7–18-aastane Eesti kodanik. Kaitseliidu noorteorganisatsioonide eesmärk on kasvatada noortes armastust oma kodumaa vastu, suurendada ühtekuuluvustunnet ja armastust eesti keele ja meele vastu ning pakkuda noortele vaimseid ja kehalisi võimeid arendavaid tegevusi. Igal lapsel ja noorel, kes elab Eestis, võiks olla õigus sellisest tegevusest ja õpetusest osa saada. Kodakondsuse alusel noorte eristamine pigem tõrjub kui integreerib kodakondsuseta noori. Kodakondsuseta noorte osalemine Kaitseliidu eriorganisatsioonides aitab kaasa riigikeele õppimisele. Grupikuuluvus on väga mõjus vahend riigile lojaalsuse kasvatamisel. Senine praktika on selgelt viidanud, et kodakondsuseta noorte kuulumine Kaitseliidu eriorganisatsioonidesse ei kätke endas ohtu. Nende õigus neisse organisatsioonidesse kuuluda näitab, et riik ei sea kahtluse alla kodakondsuseta noorte lojaalsust riigile ja heatahtlikkust Eesti vastu. Kodakondsuse alusel kehtestatud piirangu kaotamine seadusest näitab, et riik ei tõuka eemale kodakondsuseta noori, kes on huvitatud Kaitseliidu töös osalemisest. Loodan, et te suhtute sellesse seadusmuudatusse heatahtlikult. Suur tänu!
Palun Riigikogu kõnetooli Inara Luigase!
Austatud istungi juhataja! Lugupeetud kolleegid! 15 Riigikogu liiget annavad üle arupärimise välisminister Urmas Paetile. Mõni päev tagasi saime meediast lugeda, et Venemaa ja Läti on omavahel kokku leppinud lihtsustatud piiriületuses, mis tähendab, et inimesed, kes elavad kuni 50 kilomeetri kaugusel piirist, saavad taotleda luba ja käia viisavabalt teises riigis külas. See leping jõustus 6. juunil 2013, allkirjastati see juba aga 2010. aasta 20. detsembril. Õiguse selline leping sõlmida annab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1931/2006. Sellega kehtestataksegi liikmesriikidele reeglid, mille alusel nad saavad sõlmida Venemaa Föderatsiooniga lihtsustatud piiriületuse lepingu. Mõni aasta tagasi, aastatel 2008 ja 2009, menetlesime sama teemat Riigikogus ja esitasime arupärimisi välisministrile. Toona ütlesid valitsuskabineti esindajad, et selle teemaga nemad edasi ei tegele, ja lõid selle teema lukku. Välisminister Urmas Paet toonitas korduvalt, et tuleb vaadata ka naaberriikide praktikat. Ta väitis, et kui neil läheb hästi, siis pöördume ka meie selle teema juurde tagasi. Nüüd on lätlased selle lepingu sõlminud ja inimesed liiguvad viisavabalt üle piiri. Lihtsalt öeldes tähendab see, et piirist kuni 50 kilomeetri kaugusel elavad inimesed, kellel on soovi majanduslikult, kultuuriliselt või sotsiaalselt läbi käia Venemaal elavate inimestega, saavad luba taotleda lihtsustatud korras. Me ootame välisministrilt vastuseid. Aitäh!
Palun Riigikogu kõnetooli Jevgeni Ossinovski!
Lugupeetud istungi juhataja! Head kolleegid! Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni nimel annan Riigikogu menetlusse kodakondsuse seaduse § 29 muutmise seaduse eelnõu. Teatavasti reguleerib kodakondsuse seaduse § 29 seda korda, kuidas Eesti kodakondsus võetakse ära inimeselt, kellel on lisaks Eesti kodakondsusele veel mõni teine kodakondsus. See toimub selle paragrahvi alusel. Inimesele antakse võimalus mingi aja jooksul loobuda muu riigi kodakondsusest ning säilitada nii Eesti kodakondsus. Paraku on aga juba pikka aega olnud selliseid juhtumeid, et inimesel ei ole võimalik täita seda ettekirjutust ja teise riigi kodakondsusest loobuda. Näiteks tean ma järgmist juhtumit. Kahe mittekodaniku ehk halli passiga inimese laps on saanud Eesti kodakondsuse naturalisatsiooni korras, misjärel on selle lapse üks vanem astunud Venemaa Föderatsiooni kodakondsusesse ja saanud Venemaa Föderatsiooni kodakondsuse lisaks endale ka lapsele, olemata teadlik sellest, et Eestis on topeltkodakondsus keelatud. Kui sellel lapsel palutakse loobuda Venemaa Föderatsiooni kodakondsusest, siis selgub, et Venemaa ei lase alaealistel oma kodakondsusest loobuda, mistõttu ei ole sellel perekonnal võimalik täita Politsei- ja Piirivalveameti ettekirjutust ning jääda Eesti kodanikeks, hoolimata sellest, et nad tegelikult seda soovivad. Selle eelnõuga anname Politsei- ja Piirivalveametile selles küsimuses kaalutlusõiguse ning võimaldame inimesel Eesti kodakondsuse säilitada, kui teisest kodakondsusest loobuda on kas võimatu, ohtlik või ebamõistlikult keeruline. Aitäh!
Yana Toom, palun!
Austatud eesistuja! Head kolleegid! Keskerakonna fraktsiooni liikmete nimel on mul au anda üle arupärimine sotsiaalminister Taavi Rõivasele. See arupärimine käsitleb selle kirjavahetuse sisu, mida me ministriga vahetpidamata peame lapse heaolu hindamise juhendmaterjali üle. Nagu me kõik mäletame, tellis Sotsiaalministeerium MTÜ-lt Perede ja Laste Nõuandekeskus riikliku laste heaolu uurimise juhendmaterjali, mis kannab pealkirja "Lapse heaolu hindamise abivahend lastekaitsetöötajatele". Sotsiaalministeerium toetas käsiraamatu valmimist 25 000 euroga. Kirjavahetusest härra Rõivasega sain ma üllatusega teada, et tegelikult mingi raamatuga tegu ei ole, 25 000 eurot maksis juhendmaterjal, mis on internetis PDF-faili kujul. Kui me pärisime, kui palju võiks selle raha eest näiteks seda trükisena välja anda, siis selgus, et tiraaž pidi olema 100 000 ringis. Juhendmaterjal on sattunud terava kriitika alla ka sisu poolest, kuna see on väidetavalt täis vigu ning koostatud suuresti kopeerimis- ja kleepimismeetodil. Juhendmaterjali ei ole kooskõlastatud autoritega, kelle teoseid on selle materjali koostamiseks kasutatud. Autoriteks on Tartu Ülikooli teadlased, kes on seda juhendmaterjali väga madalalt hinnanud. Selle aasta aprillis ja juunis pöördusin ma ministri poole kirjaliku küsimusega selle materjali kohta. Paraku olid ministri vastused niivõrd ebamäärased, et oleme sunnitud pöörduma tema poole arupärimisega. Loodame, et kui ta siia saali ilmub, siis saame teada ka seda, kuidas on võimalik, et sellise summa puhul ei ole tehtud riigihanget, mida teatavasti peaks tegema siis, kui summa ületab 10 000 eurot. Aitäh!
Head ametikaaslased! Mul on nüüd üks väike täpsustus päevakorra kohta. Nimelt, nagu enamik meist teab, jäi eelmisel istungil pooleli päevakorrapunkti nr 9 arutelu. Arutelu katkes Vabariigi Valitsuse algatatud põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse ning sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu muudatusettepanekute läbivaatamise juures. Jätkame muudatusettepanekute läbivaatamist. Oleme jõudnud 74. muudatusettepanekuni. Muudatusettepaneku nr 74 on esitanud Eesti Keskerakonna fraktsioon. Juhtivkomisjoni seisukoht on, et ettepanek tuleks jätta arvestamata. Indrek Saar, palun!
Palun muudatusettepanekut nr 74 hääletada ja enne seda palun kümneminutilist vaheaega!
Tänan! Palun see ettepanek esitada ka kirjalikult! Vaheaeg kümme minutit.
Head ametikaaslased, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni võetud vaheaeg on lõppenud. Panen hääletusele 74. muudatusettepaneku, mille on esitanud Eesti Keskerakonna fraktsioon. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Poolt hääletas 22 ja vastu 46 Riigikogu liiget, erapooletuks ei jäänud keegi. Ettepanek ei leidnud toetust. Muudatusettepaneku nr 75 on esitanud Eesti Keskerakonna fraktsioon. Juhtivkomisjoni seisukoht on, et see ettepanek tuleks jätta arvestamata. Sven Mikser, palun!
Austatud juhataja! Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni nimel palun ma muudatusettepanekut nr 75 hääletada ja enne hääletust palun kümneminutilist vaheaega!
Selge. Kümme minutit vaheaega.
Head ametikaaslased, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni palutud vaheaeg on lõppenud. Panen hääletusele 75. muudatusettepaneku, mille on esitanud Eesti Keskerakonna fraktsioon. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Poolt hääletas 20 ja vastu 45 Riigikogu liiget, erapooletuks ei jäänud keegi. Ettepanek ei leidnud toetust. 76. muudatusettepaneku on esitanud Eesti Keskerakonna fraktsioon. Juhtivkomisjoni seisukoht on, et see ettepanek tuleks jätta arvestamata. Sven Mikser, palun!
Aitäh! Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni nimel palun ma ka 76. muudatusettepanekut hääletada ja enne hääletust palun kümneminutilist vaheaega!
Aitäh! Ma palun see ettepanek esitada ka kirjalikult! Kuulutan kümneks minutiks välja vaheaja.
Head ametikaaslased, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni palutud vaheaeg on lõppenud. Panen hääletusele 76. muudatusettepaneku. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Poolt 17 ja vastu 38 Riigikogu liiget. Muudatusettepanek ei leidnud toetust. 77. muudatusettepaneku on esitanud Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon. Juhtivkomisjoni ettepanek on jätta see arvestamata. Toomas Tõniste, palun!
IRL-i nimel palun kaheminutilist vaheaega!
Sven Mikser, palun!
Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni nimel palun ma kõigepealt seda muudatusettepanekut hääletada! See on sotsiaaldemokraatide esitatud muudatusettepanek. Lisaks palun enne hääletust kümneminutilist vaheaega!
Hääletame seda ettepanekut ja enne hääletust on kümme minutit vaheaega.
Austatud kolleegid, tere hommikust! Me oleme jõudnud 77. muudatusettepaneku juurde, mille on teinud Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon. Juhtivkomisjoni ettepanek on jätta see arvestamata. Panen selle muudatusettepaneku hääletusele. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Poolt hääletas 5 ja vastu 42 Riigikogu liiget, 1 Riigikogu liige jäi erapooletuks. Seega ei leidnud ettepanek toetust. Muudatusettepanek nr 78. Palun, Sven Mikser!
Austatud proua aseesimees, kaunist hommikut ka teile! Palun muudatusettepanekut nr 78 hääletada ja enne hääletust palun kümneminutilist vaheaega!
Kümme minutit vaheaega. Istung jätkub kell 11.12.
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Mina saan Mihhail Stalnuhhinist aru nii, et küsimus ei ole mitte päevakorda panekus, vaid küsimus on kolmanda lugemise terviktekstis, mida ei saa ju olla enne, kui saalis on teine lugemine lõpetatud.
Aitäh tähelepanu juhtimise eest! Ma lihtsalt ei näinud enne seda numbrit. Palun vaadake täpselt teksti! Punkt 10 ütleb eelnõu 430 kohta, et toimub kolmas lugemine, kui teine lõpetatakse. Selliseid tingimuslikke päevakorda panekuid on ka varem olnud, see ei ole pretsedent. Meil olid eelnõud pandud päevakorda tingimuslikult ka siis, kui planeeriti täiendavat istungit. Ühesõnaga, see "kolmas lugemine, kui teine lõpetatakse" on tingimuslik. Palun, Priit Toobal!
Austatud Riigikogu, panen hääletusele muudatusettepaneku nr 78, mille on teinud Eesti Keskerakonna fraktsioon. Juhtivkomisjoni seisukoht on, et seda ettepanekut tuleks täielikult arvestada. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Ettepaneku poolt hääletas 57 Riigikogu liiget, vastuolijaid ega erapooletuid ei olnud. Seega leidis ettepanek toetust. Muudatusettepanek nr 79. Palun, Sven Mikser!
Aitäh, austatud juhataja! Palun seda muudatusettepanekut hääletada ja enne hääletust palun kümneminutilist vaheaega!
Aitäh! Me jätkame istungit kell 11.23.
Austatud Riigikogu, panen hääletusele muudatusettepaneku nr 79, mille on teinud Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon. Juhtivkomisjoni seisukoht on, et seda ettepanekut tuleks sisuliselt arvestada. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Poolt hääletas 20 ja vastu 38 Riigikogu liiget, erapooletuks ei jäänud keegi. Seega ei leidnud ettepanek toetust. Muudatusettepanek nr 80. Palun, Mihhail Stalnuhhin!
Aitäh, proua juhataja! Vaatasin oma laual olevat tänast päevakorda. Siin on kirjas kaks eelnõu, 393 ja 430, mille kohta on kirjutatud, et nende teine ja kolmas lugemine toimuvad ühel päeval. Meie kodu- ja töökorra seaduse § 110 ütleb, et kahe lugemise vahel peaks juhtivkomisjon koostama eelnõu kolmandaks lugemiseks eelnõu lõppteksti. Siit järeldub, et teise ja kolmanda lugemise määramine ühele päevale on üsna problemaatiline. Ma küsin, milles asi on.
Juhatuse nõuniku andmetel on need mõlemad tekstid olemas. Mihhail Stalnuhhin, öelge palun uuesti mulle nende eelnõude numbrid! Mul on siin nii palju pabereid.
393 ja 430. Vähemalt üks neist on rahanduskomisjoni menetletud eelnõu – 430. Ma just mõni minut tagasi küsisin komisjoni esimehelt, kas äkki on mingi erakorraline koosolek olnud. Ei ole olnud, komisjoni pole kokku kutsutud, aga seda lõppteksti ilma komisjoni otsuseta koostada ei ole võimalik.
Aitäh, austatud juhataja! Palun muudatusettepanekut nr 82 hääletada ja enne seda palun kümneminutilist vaheaega!
Praegu algab vaheaeg. Istung jätkub kell 12.01.
Austatud Riigikogu, panen hääletusele muudatusettepaneku nr 82, mille on teinud kultuurikomisjon. Juhtivkomisjoni seisukoht on, et seda ettepanekut tuleks täielikult arvestada. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Poolt hääletas 55 Riigikogu liiget, vastuolijaid ega erapooletuid ei olnud. Seega leidis ettepanek toetust. Muudatusettepanek nr 83. Eiki Nestor, palun!
Aitäh, juhataja! Palun seda muudatusettepanekut hääletada ja enne seda kümneminutilist vaheaega!
Kümme minutit vaheaega. Istung jätkub kell 12.12.
Austatud Riigikogu! Mul on teile ette lugeda üks ametlik teadaanne. See kõlab järgmiselt: "Vastavalt Eesti Vabariigi põhiseaduse §-le 68 ja Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 51 lõikele 1 kutsun 21 Riigikogu liikme ettepanekul Toompea lossi istungisaali kokku Riigikogu erakorralise istungjärgu 2013. aasta 21. juunil algusega kell 00.15. Istungjärgu päevakord on järgmine. Esiteks, Vabariigi Valitsuse algatatud põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse ning sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 340 teine lugemine juhul, kui eelnõu teist lugemist ei lõpetata hiljemalt 20. juuni esimesel või teisel täiendaval Riigikogu istungil, või kolmas lugemine juhul, kui teine lugemine lõpetatakse hiljemalt 20. juuni esimesel või teisel täiendaval Riigikogu istungil. Teiseks, Vabariigi Valitsuse algatatud karistusseadustiku, kriminaalmenetluse seadustiku, tolliseaduse ja vangistusseaduse muutmise seaduse eelnõu 393 teine lugemine juhul, kui eelnõu teist lugemist ei lõpetata hiljemalt 20. juuni esimesel või teisel täiendaval Riigikogu istungil, või kolmas lugemine juhul, kui teine lugemine lõpetatakse hiljemalt 20. juuni esimesel või teisel täiendaval Riigikogu istungil. Kolmandaks, Vabariigi Valitsuse algatatud Finantsinspektsiooni seaduse ja investeerimisfondide seaduse muutmise ning sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 430 teine lugemine juhul, kui eelnõu teist lugemist ei lõpetata hiljemalt 20. juuni esimesel või teisel täiendaval Riigikogu istungil, või kolmas lugemine juhul, kui teine lugemine lõpetatakse hiljemalt 20. juuni esimesel või teisel täiendaval Riigikogu istungil. Neljandaks, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni ning Riigikogu liikmete Rainer Vakra, Inara Luigase, Lembit Kaljuvee, Kalle Laaneti ja Deniss Boroditši algatatud sotsiaalhoolekande seaduse muutmise seaduse eelnõu 399 kolmas lugemine juhul, kui eelnõu ei võeta vastu hiljemalt 20. juuni esimesel või teisel täiendaval Riigikogu istungil. Viiendaks, sotsiaalkomisjoni algatatud tööturuteenuste ja -toetuste seaduse ning töötuskindlustuse seaduse muutmise seaduse eelnõu 427 kolmas lugemine juhul, kui eelnõu ei võeta vastu 20. juuni esimesel või teisel täiendaval Riigikogu istungil. Kuuendaks, Vabariigi Valitsuse algatatud välisõhu kaitse seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 434 kolmas lugemine juhul, kui eelnõu ei võeta vastu hiljemalt 20. juuni esimesel või teisel täiendaval Riigikogu istungil. Kui Riigikogu ei võta 2013. aasta 21. juunil kella 00.15-ks kokku kutsutud erakorralisel istungjärgul viidatud istungjärgu päevakorras olevaid eelnõusid vastu, kutsun 21 Riigikogu liikme ettepanekul Toompea lossi istungisaali kokku teise erakorralise istungjärgu 2013. aasta 21. juunil algusega 30 minutit pärast esimese erakorralise istungjärgu lõppu. Istungi päevakord on järgmine. Esiteks, Vabariigi Valitsuse algatatud põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse ning sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 340 teine lugemine juhul, kui eelnõu teist lugemist ei lõpetata hiljemalt 21. juuni esimesel erakorralisel istungjärgul, või kolmas lugemine juhul, kui eelnõu teine lugemine lõpetatakse hiljemalt esimesel erakorralisel istungjärgul. Teiseks, Vabariigi Valitsuse algatatud karistusseadustiku, kriminaalmenetluse seadustiku, tolliseaduse ja vangistusseaduse muutmise seaduse eelnõu 393 teine lugemine juhul, kui eelnõu teist lugemist ei lõpetata hiljemalt 21. juuni esimesel erakorralisel istungjärgul, või kolmas lugemine juhul, kui eelnõu teine lugemine lõpetatakse hiljemalt esimesel erakorralisel istungjärgul. Kolmandaks, Vabariigi Valitsuse algatatud Finantsinspektsiooni seaduse ja investeerimisfondide seaduse muutmise ning sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 430 teine lugemine juhul, kui eelnõu teist lugemist ei lõpetata hiljemalt 21. juuni esimesel erakorralisel istungjärgul, või kolmas lugemine juhul, kui eelnõu teine lugemine lõpetatakse hiljemalt esimesel erakorralisel istungjärgul. Neljandaks, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni ning Riigikogu liikmete Rainer Vakra, Inara Luigase, Lembit Kaljuvee, Kalle Laaneti ja Deniss Boroditši algatatud sotsiaalhoolekande seaduse muutmise seaduse eelnõu 399 teine lugemine juhul, kui eelnõu teist lugemist ei lõpetata hiljemalt 21. juuni esimesel erakorralisel istungjärgul, või kolmas lugemine juhul, kui eelnõu teine lugemine lõpetatakse hiljemalt esimesel erakorralisel istungjärgul. Viiendaks, sotsiaalkomisjoni algatatud tööturuteenuste ja -toetuste seaduse ning töötuskindlustuse seaduse muutmise seaduse eelnõu 427 teine lugemine juhul, kui eelnõu teist lugemist ei lõpetata hiljemalt 21. juuni esimesel erakorralisel istungjärgul, või kolmas lugemine juhul, kui eelnõu teine lugemine lõpetatakse hiljemalt esimesel erakorralisel istungjärgul. Kuuendaks, Vabariigi Valitsuse algatatud välisõhu kaitse seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 434 teine lugemine juhul, kui eelnõu teist lugemist ei lõpetata hiljemalt 21. juuni esimesel erakorralisel istungjärgul, või kolmas lugemine juhul, kui eelnõu teine lugemine lõpetatakse hiljemalt esimesel erakorralisel istungjärgul." Teadaandele on alla kirjutanud Riigikogu esimees Ene Ergma 20. juunil 2013. Head kolleegid, nüüd läheme hääletamise juurde. Meil on aga vahepeal terve hulk protseduurilisi küsimusi tekkinud. Palun, Mailis Reps!
Lugupeetud juhataja, oli väga huvitav seda informatsiooni teie käest saada. Suur tänu teile selle eest! Mul on teile üks praktiline küsimus. Siiamaani on ju selgusetu, kas põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse teine lugemine katkestatakse või mitte. Kas te selgitaksite meile seda protseduuri? Kas selle istungi eel, mis algab kell 00.15, on vaja koguneda ka kultuurikomisjonil ja millal meile teatatakse, kas kultuurikomisjon koguneb? Millal on muudatusettepanekute esitamise tähtaeg? Kas juhatus on arvamusel, et selle kõik jõuab ära teha enne 00.15?
Istung jätkub kell 11.50.
Aitäh! Ma vastasingi enne, et kolmas lugemine saab toimuda siis, kui teine lõpetatakse. Kui teist lugemist ei lõpetata, siis kolmandat lugemist ei tule. Kui teine lugemine on lõpetatud, siis kutsub komisjoni esimees koosoleku kokku, komisjon arvestab muudatusettepanekuid ja teeb täpsustusi. Komisjon teeb kõike seda, mida on tarvilik teha enne kolmandat lugemist. Kolmandale lugemisele läheb eelnõu siis, kui teine lugemine on lõpetatud. Enne neid protseduure teha ei saa. Palun, Sven Mikser!
Aitäh, austatud juhataja! Pärast seda põnevat protseduurilist debatti teeb Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon ettepaneku muudatusettepanekut nr 80 hääletada ja palub enne seda hääletust kümneminutilist vaheaega.
Aitäh! Istung jätkub kell 11.38.
Austatud Riigikogu, panen hääletusele muudatusettepaneku nr 80, mille on teinud Eesti Keskerakonna fraktsioon. Juhtivkomisjoni seisukoht on, et see ettepanek tuleks jätta arvestamata. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Poolt hääletas 10 ja vastu 47 Riigikogu liiget, erapooletuks ei jäänud keegi. Seega ei leidnud ettepanek toetust. Mihhail Stalnuhhin, palun!
Lugupeetud proua juhataja! Mul on täpsustav küsimus seoses meie reglemendi ja kodukorraga. Kui on juba võimalik, et toimub teine lugemine ja kui see lõpetatakse, siis toimub samal päeval tinglikult kolmas lugemine, kas see tähendab, et me võime kunagi näha seda, et ühel päeval toimub kolm lugemist: esimene lugemine, teine lugemine, kui esimene lõpetatakse, ja kolmas lugemine, kui teine lõpetatakse? See on ju täpselt seesama, mida me näeme praegu siin. Kas see vastab tõele? Kas te väidate, et ka selline asi on võimalik?
Ma usun, et ei ole võimalik, et ühes päevakorras on esimene, teine ja kolmas lugemine. Muudatusettepanek nr 81. Palun, Sven Mikser!
Aitäh, austatud juhataja! Palun muudatusettepanekut nr 81 hääletada ja enne seda hääletust palun kümneminutilist vaheaega!
Austatud Riigikogu, panen hääletusele muudatusettepaneku nr 81, mille on teinud Eesti Keskerakonna fraktsioon. Juhtivkomisjoni seisukoht on, et see ettepanek tuleks jätta arvestamata. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Poolt hääletas 23 ja vastu 42 Riigikogu liiget, erapooletuks ei jäänud keegi. Seega ei leidnud ettepanek toetust. Muudatusettepanek nr 82. Palun, Sven Mikser!
Protseduuriliselt on olukord järgmine. Kõigepealt vaadatakse läbi muudatusettepanekud. Aega ei suuda ma prognoosida, see sõltub sellest, kas on soovi vaheaegu võtta. Kas kultuurikomisjoni koosolek toimub, seda otsustab kultuurikomisjoni esimees, seda tuleks küsida tema käest. Kui kõik muudatusettepanekud on läbi vaadatud, siis tuleb igal juhul läbi vaadata kaks Riigikogu juhatusele juba laekunud ettepanekut. Üks ettepanek on Eesti Keskerakonna fraktsioonilt ja teine Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioonilt. Nende sisu on sarnane: eelnõu teine lugemine tuleks katkestada. Me teeme hääletuse ja vaatame, kuidas see läheb. Sellest tulenevad järgmised sammud. Ma kahjuks ei oska praegu prognoosida, kuidas see kõik täpselt läheb. Palun, Mihhail Stalnuhhin!
Aitäh, proua juhataja! Mul oli küll üks teine küsimus, aga minu tähelepanu äratasid teie sõnad, et kas kultuurikomisjoni koosolek toimub, seda otsustab komisjoni esimees. Kas tema ise kinnitab siis lõppteksti? Kas selleks ei olegi vaja komisjoni kokku kutsuda? See kõlas kuidagi imelikult.
Võib-olla kõlas see tõesti imelikult, see tulenes tingivast kõneviisist. Aga mina ei saa praegu öelda, millal täpselt kultuurikomisjoni koosolek toimub. Selle saab kokku kutsuda kultuurikomisjoni esimees. Kui ta selle kokku kutsub, siis koosolek toimub. See toimub sellel ajal, kui ta selle kokku kutsub. [[Aplaus.]] Jevgeni Ossinovski, palun!
Ma lähtun sellest teadaandest, mille te ette lugesite. Riigikogu esimees kutsub erakorralise istungjärgu kokku vähem kui 12 tundi pärast istungjärgust teadaandmist. Meil on veel päris palju istungeid vahepeal ees ja me ei ole kindlad, missuguses seisus on kõik need eelnõud, mida me peame sellel erakorralisel istungjärgul arutama. Kuidas teile Riigikogu juhatuse liikmena tundub, kas see on parlamentarismi üle irvitamine või parlamentarismile näkku sülitamine?
Minule ei tundu õige kumbki teie pakutud variant. Riigikogu esimehel on õigus erakorraline istungjärk kokku kutsuda, kui 21 Riigikogu liiget on selleks soovi avaldanud, seda olenemata sellest, kui palju on erakorralise istungjärguni aega jäänud. Kolme päeva nõue on täiendava istungi puhul. Erakorralise istungjärgu kokkukutsumise otsustab Riigikogu esimees. Palun, Heljo Pikhof!
Kas kogu selle informatsiooni võiks saada ka paberil?
Muidugi. See teadaanne ilmub meedias ja seda on võimalik saada ka paberil. Palun, Mihhail Stalnuhhin!
Ma olen nüüd lihtsalt kohustatud ...
Head kolleegid, ma ei kuule, mida Mihhail Stalnuhhin küsib! Olge hea, küsige uuesti!
Aitäh, proua juhataja! Mul on täpsustav küsimus, sest nüüd peab iga asja üle küsima. Kas täna kella viieks määratud istung on jõus, kas see ikka toimub?
Tänaseks määratud täiendav istung on jõus. See jooksis läbi ka sellest tekstist, mille ma ette lugesin. See puudutab 20. juuni nii esimest kui ka teist täiendavat Riigikogu istungit, mille Riigikogu esimees on juba mitu päeva tagasi välja kuulutanud. Palun, Mailis Reps!
Lugupeetud juhataja, suur tänu teile väga põhjalike vastuste eest! Aga ma siiski soovin täpsustada, hoolimata teie tingivast kõneviisist. Kas Riigikogu esimees, kelle nimel te seda kõike ette kannate, on veendunud, et kultuurikomisjonil, juhul kui see kokku kutsutakse, on piisavalt aega, et koguneda enne 00.15?
Mul on väga raske öelda, mida Ene Ergma, kes sellele teadaandele on alla kirjutanud, täpselt mõtleb. Teda ei ole siin saalis. Ma ei oska ka öelda, kas kultuurikomisjoni esimees kutsub komisjoni kokku või ei. Ma ei oska teile praegu vastata. Ene Ergma kahjuks siin ei viibi. Palun, Jevgeni Ossinovski!
Aitäh! Ma jätkan oma esimest küsimust. Ma ei seadnud kindlasti kahtluse alla Riigikogu esimehe seaduslikku õigust erakorralist istungjärku kokku kutsuda. Minu küsimus oli pigem selles, kas teie arvates on selline käitumine kooskõlas parlamentarismi hea tavaga.
Ma usun, et erakorralise istungi kokkukutsumine, kui see on vajalik, on kooskõlas parlamentarismi tavadega. Palun, Mihhail Stalnuhhin! Armsad kolleegid, ma ei kuule hästi Mihhail Stalnuhhinit! Palun, Mihhail Stalnuhhin!
Austatud Riigikogu, panen hääletusele muudatusettepaneku nr 85, mille on teinud Eesti Keskerakonna fraktsioon. Juhtivkomisjoni seisukoht on, et see muudatusettepanek tuleks jätta arvestamata. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Poolt hääletas 29 ja vastu 38 Riigikogu liiget, erapooletuks ei jäänud keegi. Seega ei leidnud ettepanek toetust. Muudatusettepanek nr 86. Palun, Eiki Nestor!
Palun seda muudatusettepanekut hääletada ja enne hääletust kuueminutilist vaheaega!
Istung on läbi saanud. Me kohtume teiega täiendaval istungil kell 17. Kena päeva jätku kõigile! Puhake kaunilt! Istungi lõpp kell 12.55.
Aitäh! Palun seda muudatusettepanekut hääletada ja enne seda kümneminutilist vaheaega!
Mis meid ikka kuulata. Proua juhataja! Räägitakse nii, et ajalool ei ole tingivat kõneviisi. Meie siin saalis teeme ajalugu. Seoses selle päevakorraga, mis meile on esitatud, teen ma ühe ettepaneku, et pärast ei tuleks meil vigu kahetseda. Kuidas te vaatate sellele, kui ma teen Riigikogu juhatusele ettepaneku küsida õiguskantsleri tõlgendust Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 110 kohta? Millise tõlgenduse annab ta sellele, et kaks lugemist on pandud ühele päevale, tinglikult muidugi?
Väga suur tänu selle küsimuse eest! Räägin sellest, milline olukord praegu on. Nädala päevakord kinnitatakse nädala alguses. Sel hetkel, kui päevakord kinnitati, olid need lugemised ette nähtud eri päevadel. Tulenevalt sellest, mis juhtus vahepeal, tekkis olukord, kus teised lugemised lükkusid edasi, need ei saanud enam toimuda sellel päeval, mis oli algul ette nähtud. Päevakord kinnitatakse üks kord nädalas, esmaspäeval. Kui kinnitatud päevakorras on sees tingimuslik kolmas lugemine, aga teist lugemist ei lõpetata, siis nihkub kolmas lugemine lihtsalt edasi. Kui te kella vaatate, siis näete, et käimasolevat istungit on jäänud umbes 32 minutit. See tähendab, et käimasoleval istungil ei toimu teie nimetatud eelnõu teist ega ka tingimuslikku kolmandat lugemist. Kas me võime nüüd minna muudatusettepanekute hääletamise juurde? Neid on veel kümmekond. Palun, Yana Toom!
Ma tänan, proua eesistuja! Ma saan aru, et kõik on väsinud. Võib-olla seetõttu kipun ma kogu aeg ennast väljendama emakeeles. Ma tõesti ei saa aru, mida te räägite. Nii et ma palun veel kord seletada Mailis Repsi küsimuse vastuse jätkuks, mis saab öisest istungist siis, kui kultuurikomisjon vahepeal juhtumisi ei kogune, tinglikult!
Ma ei oska teile vastata. Ma ei oska teile seda praegu öelda. Kõik muud punktid on meil siin läbi räägitud. See on kultuurikomisjoni esimehe kätes, kas kutsuda komisjon kokku või mitte. See ei ole praegu minu otsustada. Palun, Priit Toobal!
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Ma eeldan, et need 21 rahvasaadikut, kes tegid Riigikogu esimehele ettepaneku erakorraline istungjärk kokku kutsuda, kuuluvad koalitsiooni. Aga ma ei küsi, kes need 21 on. Ma küsin hoopis teistpidi: kes on need koalitsiooni kuuluvad rahvasaadikud, kes ei soovi selle istungjärgu kokkukutsumist? Neid on üle 30.
Ma usun, et seda ei saa käsitleda selle mittesoovimisena. Riigikogu esimees saab erakorralise istungjärgu kokku kutsuda, kui on olemas vähemalt 21 rahvasaadiku soov. See soov on praegu kirjas. Palun, Mihhail Stalnuhhin! See on viimane protseduuriline küsimus, siis me hakkame muudatusettepanekuid hääletama. Kuulan teid.
Vaadake, proua juhataja! Seadusi kirjutatakse niiviisi, et need käivad kõigi kohta igas situatsioonis. Kui seaduses on mingid võimalused olemas, siis võib neid kasutada. Seaduses ei ole sellist võimalust, et midagi pannakse päevakorda tinglikult, teadmata, kas komisjon koguneb ja kinnitab lõppteksti. Teie praegu väitsite, et sellegipoolest saab selle päevakorda panna. Kui te arvate, et ma võitlen opositsiooni huvide eest, siis see nii ei ole. Ma olen juhtinud kohalikku omavalitsust ja volikogu ning ma tean, et seadusetähest mööda minna ei saa. Ma ei saa tõesti aru, miks te praegu kaitsete seda, mis poole saali arvates on selge seadusrikkumine.
Aitäh! Ma sain teie küsimusest aru. Tuleb tunnistada, et selline päevakorra koostamine ei ole hea tava. Kuid see pole kodukorraseaduses keelatud ja seda praktikat on varemgi kasutatud. See ei ole esmakordne selline juhus. Head kolleegid, ma panen hääletusele muudatusettepaneku nr 84. Eiki Nestor.
Mul tekkis ka üks protseduuriline küsimus. Hea juhataja, kui teie vaatate kella, siis miks te arvate, et eelnõu 393 teist lugemist täna siin ei toimu?
Ma ei saa teie küsimusest aru. Asume hääletuse juurde. Panen hääletusele muudatusettepaneku nr 84, mille on teinud Eesti Keskerakonna fraktsioon. Juhtivkomisjoni seisukoht on, et see muudatusettepanek tuleks jätta arvestamata. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Katkestan hääletuse, sest ma eksisin muudatusettepaneku numbriga. Panen hääletusele muudatusettepaneku nr 83, mille on teinud kultuurikomisjon. Juhtivkomisjoni seisukoht on, et seda muudatusettepanekut tuleks täielikult arvestada. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Poolt hääletas 61 Riigikogu liiget, vastu ei olnud keegi, 6 Riigikogu liiget jäid erapooletuks. Ettepanek leidis toetust. Muudatusettepanek nr 84. Palun, Eiki Nestor!
Aitäh! Palun seda muudatusettepanekut hääletada! Juhul kui seda muudatusettepanekut saab hääletada, siis palun ka kümneminutilist vaheaega!
Kümme minutit vaheaega. Istung jätkub kell 12.43.
Austatud Riigikogu, panen hääletusele muudatusettepaneku nr 84, mille on teinud Eesti Keskerakonna fraktsioon. Juhtivkomisjoni seisukoht on, et see ettepanek tuleks jätta arvestamata. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Poolt hääletas 25 ja vastu 37 Riigikogu liiget, erapooletuks ei jäänud keegi. Seega ei leidnud ettepanek toetust. Muudatusettepanek nr 85. Palun, Eiki Nestor!
Aitäh! Istung jätkub kell 12.54.
Tere õhtust, austatud kolleegid! Alustame Riigikogu 18. töönädala täiendavat istungit. Head kolleegid, nüüd on õige aeg anda üle eelnõusid ja arupärimisi. Ma tunnen, et kolleeg Karel Rüütli soovib seda teha.
Austatud eesistuja! Lugupeetud kolleegid! Annan üle arupärimise keskkonnaminister Keit Pentus-Rosimannusele. Nimelt kohtus keskkonnakomisjon mõni nädal tagasi Eesti Keskkonnaühenduste Koja liikmetega. Kohtumisel tõstatati minkide pidamise korralduse küsimus. Keskkonnakomisjon palus ministeeriumilt selle kohta lisainformatsiooni, mida kahjuks ei ole laekunud. Arupärimisele on alla kirjutanud 14 Riigikogu liiget, kelle hulgas on nii Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni kui ka Riigikogu demokraatide ühenduse liikmeid. Mingifarmid on keelustatud mitmes Euroopa Liidu riigis. Ühena viimastest keelustas mingifarmid Holland, kes on mingifarmide arvu poolest kolmandal kohal. Peale seda, kui Inglismaal mingifarmid ja minkide kasvatamine keelustati, suurenes märgatavalt uute farmide arv näiteks Poolas, kus see valdkond pole seadustes väga täpselt reguleeritud. Võib oletada, et pärast nende farmide keelustamist Hollandis suureneb surve karusloomafarmide laiendamiseks Ida-Euroopa riikides, teiste hulgas Eestis. Teada on fakt, et Keskkonnaministeerium on hädas farmidega, kus ei täideta Eesti seadustest tulenevaid kohustusi. Aeg-ajalt farmidest välja pääsevad Ameerika naaritsad aga ohustavad Eestis looduskaitse all olevaid Euroopa naaritsaid. Meil on keskkonnaministrile kuus küsimust, millele palume vastust. Aitäh!
Aitäh! Olen juhatuse nimel vastu võtnud ühe arupärimise. Kui arupärimine vastab Riigikogu kodu- ja töökorra seadusele, siis edastan selle otsekohe adressaadile. Teateid ei ole. Palun teeme kohaloleku kontrolli! Kohalolijaks registreerus 84 Riigikogu liiget, puudub 17. Riigikogu on otsustusvõimeline. Läheme päevakorra kinnitamise juurde. Päevakord on teie laudadel. Panen hääletusele täiendava istungi päevakorra kinnitamise. Palun hääletada! Päevakorra kinnitamise poolt hääletas 53 ja vastu 26 Riigikogu liiget, erapooletuks ei jäänud keegi. Täiendava istungi päevakord on kinnitatud.
Jätkame eelnõu 340 muudatusettepanekute läbivaatamist. Muudatusettepaneku nr 86 on esitanud Eesti Keskerakonna fraktsioon. Juhtivkomisjon on jätnud selle ettepaneku arvestamata. Muudatusettepaneku nr 87 on esitanud Eesti Keskerakonna fraktsioon. Juhtivkomisjon on jätnud selle ettepaneku arvestamata. Muudatusettepaneku nr 88 on esitanud Eesti Keskerakonna fraktsioon. Juhtivkomisjon on jätnud selle ettepaneku arvestamata. Muudatusettepaneku nr 89 on esitanud Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon. Juhtivkomisjon on jätnud selle ettepaneku arvestamata. Palun, kolleeg Eiki Nestor!
Aitäh! Palun seda muudatusettepanekut hääletada!
Suurima heameelega! Head kolleegid, panen hääletusele muudatusettepaneku nr 89, mille on esitanud Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon ja mille juhtivkomisjon on jätnud arvestamata. Palun hääletada! Poolt hääletas 33 ja vastu 52 Riigikogu liiget, erapooletuks ei jäänud keegi. Ettepanek ei leidnud toetust. Muudatusettepaneku nr 90 on esitanud kultuurikomisjon. Juhtivkomisjon on ettepanekut täielikult arvestanud. Muudatusettepaneku nr 91 on esitanud juhtivkomisjon. Ettepanekut on täielikult arvestatud. Muudatusettepaneku nr 92 on esitanud juhtivkomisjon. Ettepanekut on täielikult arvestatud. Lugupeetud kolleegid, me oleme kõik muudatusettepanekud läbi vaadanud, kuid juhatusele on saabunud nii Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni kui ka Eesti Keskerakonna fraktsiooni ettepanek eelnõu 340 teine lugemine katkestada. Palun, kolleeg Eiki Nestor!
Aitäh, juhataja! Mul on protseduuriline küsimus. Väga paljud rahvasaadikud on jõudnud veenduda, et Riigikogu täiskogu on hääletanud eelnõusse kaks omavahel vastuolus olevat sätet. Kas me võiksime enne nii olulise otsuse langetamist nagu eelnõu lugemise katkestamine teada saada, mida kultuurikomisjon selle kohta arvab?
Ma küsin otsekohe kultuurikomisjoni esimehe käest. Mina võin teile seletada, mida mina matemaatiku ja füüsikuna sellest arvan. Kas te ei taha seda? Tegelikult ei ole see küsimus protseduuriline, aga kas te lubate, et ma seletan? Lugege täpselt muudatusettepanekuid nr 36 ja 37. Kuulake mind, palun! Muudatusettepanek nr 36: "Riigieksam on sooritatud, kui saavutatud on vähemalt üks protsent maksimaalsest tulemusest." Mõtleme nüüd: 1% ja eksam on sooritatud. Muudatusettepanek nr 37: "Riigieksam on sooritatud rahuldavalt, kui saavutatud on vähemalt 20 protsenti maksimaalsest tulemusest." See tähendab, et 1% ja 20% vahel on hall tsoon. Kui saavutatakse 1%, siis on sooritatud, aga kui 20%, siis on rahuldavalt sooritatud. Peale seda võib näiteks inimene, kes on suurepärane talent muusikas, minna muuseumiakadeemiasse. [[Naer ja aplaus.]] Nii et vastuolu ei ole ja seetõttu, lugupeetud kolleegid ... Palun, kolleeg Priit Toobal!
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Kas see hall tsoon võiks tähendada, et eksam on mitterahuldavalt sooritatud?
See hall tsoon tähendab seda, et see ei ole sooritatud üle rahuldava. [[Naer.]] Palun, kolleeg Eiki Nestor!
Teate, juhataja, kuna mina selle küsimuse esitasin, siis ma nüüd puhtprotseduuriliselt ütlen, et seda küsimust esitades ei oleks ma mitte kunagi isegi unistada osanud, et ma nii hea vastuse saan. Ma tänan!
Aitäh! Ma mõtlesin sügavalt selle vastuse peale. Palun, kolleeg Deniss Boroditš!
Aitäh, hea istungi juhataja! Vaheajal pöördusid minu poole tublid koolilõpetajad ja küsisid, kas nendel, kes lõpetasid kooli väga hästi, on ka mingi lävend.
Nende lävend on see, et tuleb kindlasti sisse saada ülikooli ja olla väga edukas ükskõik millises ülikoolis. Lugupeetud Riigikogu, panen hääletusele Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni ja Eesti Keskerakonna fraktsiooni ettepaneku eelnõu 340 teine lugemine katkestada. Palun hääletada! Ettepaneku poolt hääletas 35 ja vastu 51 Riigikogu liiget, 1 jäi erapooletuks. See tähendab, et seaduseelnõu 340 teine lugemine on lõpetatud.
Algab Vabariigi Valitsuse algatatud karistusseadustiku, kriminaalmenetluse seadustiku, tolliseaduse ja vangistusseaduse muutmise seaduse eelnõu teine lugemine. Ma palun ettekandeks kõnepulti õiguskomisjoni liikme Igor Gräzini!
Austatud esimees! Lugupeetud kolleegid! Arutasime seda eelnõu 10. juunil 2013. Eelnõus tehti parandused, mida te näete. Kõik parandused on tehtud konsensusega ja ka otsus see eelnõu siia tuua tehti konsensusega. Kõik parandused on väga selgelt ära seletatud. Tänan tähelepanu eest!
Suur tänu, kolleeg Igor Gräzin! Kas on küsimusi? Palun, Igor, ärge ära minge!
Vaevalt et küsimusi on. Siin on kõik nii selge, igal normaalsel inimesel on kõik selge.
Teile on küsimus Tõnis Kõivult. Tõnis Kõiv, palun!
Aitäh! Lugupeetud ettekandja! Milline oli komisjoni ettepanek saalile?
Ahhaa! Ettepanek oli küll: saata eelnõu 20. juunil kolmandale lugemisele, kui teine lugemine lõpetatakse. Teeme ka ettepaneku teine lugemine lõpetada. Needki otsused võeti vastu konsensusega. Tõnis, aitäh!
Suur tänu, kolleeg Igor Gräzin! Kas kolleegid soovivad läbirääkimisi pidada? Kõnesoove ei ole, läbirääkimisi ei avata. Vaatame nüüd läbi muudatusettepanekud. Seaduseelnõu kohta on viis muudatusettepanekut. Esimene on õiguskomisjonilt, täielikult arvestatud. Teine, kolmas ja neljas ettepanek on õiguskomisjonilt, täielikult arvestatud. Viies ettepanek on samuti õiguskomisjonilt, täielikult arvestatud. Seaduseelnõu 393 teine lugemine on lõpetatud.
Algab Vabariigi Valitsuse algatatud Finantsinspektsiooni seaduse ja investeerimisfondide seaduse muutmise ning sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu teine lugemine. Ettekandjaks on juba kõnepulti tulnud rahanduskomisjoni liige Urve Tiidus. Palun!
Tere päevast, lugupeetud istungi juhataja! Lugupeetud Riigikogu liikmed! Eelnõu 430 oli esimese ja teise lugemise vahel rahanduskomisjonis arutlusel kahel korral: 10. ja 17. juunil. Muudatusettepanekute esitamise tähtaeg oli 30. mail. Tähtajaks muudatusettepanekuid ei laekunud, aga rahanduskomisjon tegi koostöös ministeeriumiga eelnõus konsensuslikult kolm tehnilist laadi muudatust. Räägin lühidalt nende muudatuste sisust. Esimese muudatusega soovitakse tagada, et investeerimisfondide seaduse lisanduvates paragrahvides sätestatud fondi mõiste hõlmaks lisaks välisriigis asutatud investeerimisfondile ka muid sellesarnasteks ühisteks investeeringuteks loodud ettevõtteid ja institutsioone. Teise muudatusega täpsustatakse investeerimisfondide seaduse kolme paragrahvi reguleerimise eset. Jutt on lepinguriigi investeerimisfondidega seonduvast, mitte üldiselt investeerimisfondidega seonduvast. Silmas peetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu riike, mis tähendab, et see regulatsioon ei hõlma kolmandate riikide investeerimisfondide pakkumist Eestis. Muudatusega nr 3 tehakse mitmed sõnastuslikud ja tehnilised korrastused. Ma toon ühe näite, mis puudutab Finantsinspektsiooni seaduse muutmist ning koostööd finantskonglomeraadi üle täiendava järelevalve tegemisel ja teabe vahetamisel. Selle sõnastuse tehnilisel täpsustamisel on lähtutud põhimõttest, et Finantsinspektsiooni seadusega hoidutakse teiste riikide finantsinspektsioonidele selliste kohustuste seadmisest, mille seadmine on asjaomase riigi enda õigus. Kõiki muudatusettepanekuid toetas komisjon konsensuslikult. Menetlusotsused olid järgmised: saata eelnõu täiskogu päevakorda (otsus tehti üksmeelselt), teha ettepanek teine lugemine lõpetada (ka see oli konsensuslik otsus) ja saata eelnõu kolmandale lugemisele, kui teine lugemine lõpetatakse. Need kuupäevad on nüüdseks muidugi muutunud. Suur tänu!
Suur tänu, kolleeg Urve Tiidus! Küsimusi ettekandjale ei ole. Kas kolleegid soovivad läbirääkimisi pidada? Kõnesoove ei ole, läbirääkimisi ei avata. Vaatame läbi muudatusettepanekud. Seaduseelnõu kohta on tehtud kolm muudatusettepanekut. Esimene ettepanek on rahanduskomisjonilt, täielikult arvestatud. Teine ja kolmas ettepanek on samuti rahanduskomisjonilt, täielikult arvestatud. Seaduseelnõu 430 teine lugemine on lõpetatud.
Algab Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni ning Riigikogu liikmete Rainer Vakra, Inara Luigase, Lembit Kaljuvee, Kalle Laaneti ja Deniss Boroditši algatatud sotsiaalhoolekande seaduse muutmise seaduse eelnõu kolmas lugemine. Kas fraktsioonide volitatud esindajad soovivad läbirääkimisi pidada? Kõnesoove ei ole, läbirääkimisi ei avata. Läheme lõpphääletuse juurde. Lugupeetud Riigikogu, panen lõpphääletusele Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni ning Riigikogu liikmete Rainer Vakra, Inara Luigase, Lembit Kaljuvee, Kalle Laaneti ja Deniss Boroditši algatatud sotsiaalhoolekande seaduse muutmise seaduse eelnõu 399. Palun hääletada! Poolt hääletas 78 Riigikogu liiget, vastuolijaid ega erapooletuid ei olnud. Eelnõu on seadusena vastu võetud.
Algab sotsiaalkomisjoni algatatud tööturuteenuste ja -toetuste seaduse ning töötuskindlustuse seaduse muutmise seaduse eelnõu kolmas lugemine. Kas fraktsioonide esindajad soovivad läbirääkimisi pidada? Kõnesoove ei ole, läbirääkimisi ei avata. Läheme lõpphääletuse juurde. Head kolleegid, panen lõpphääletusele sotsiaalkomisjoni algatatud tööturuteenuste ja -toetuste seaduse ning töötuskindlustuse seaduse muutmise seaduse eelnõu 427. Palun hääletada! Poolt hääletas 73 Riigikogu liiget, vastuolijaid ega erapooletuid ei olnud. Eelnõu kolmas lugemine on lõpetatud. Eelnõu on seadusena vastu võetud. Lugupeetud kolleegid, kuna keegi teine vaheaegu ei võta, siis võtab juhataja ise kahekümneminutilise vaheaja. Kultuurikomisjoni esimees palub kultuurikomisjoni liikmeid komisjoni ruumidesse istungile. Me jätkame kell 17.42.
Lugupeetud kolleegid! Ma olen patune ja tahan võtta veel kümme minutit lisavaheaega. Jätkame kümne minuti pärast.
Lugupeetud kolleegid, jätkame istungit. Meil on jäänud arutada veel üks seaduseelnõu. Algab Vabariigi Valitsuse algatatud välisõhu kaitse seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu kolmas lugemine. Kas fraktsioonide volitatud esindajad soovivad sõna võtta? Kõnesoove ei ole, ma ei ava läbirääkimisi. Võime minna lõpphääletuse juurde. Hea Riigikogu, panen lõpphääletusele Vabariigi Valitsuse algatatud välisõhu kaitse seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 434. Palun hääletada! Poolt hääletas 74 Riigikogu liiget, vastuolijaid ega erapooletuid ei olnud. Eelnõu on seadusena vastu võetud. Lugupeetud kolleegid, me oleme ammendanud täiendava istungi päevakorra. Teine täiendav istung algab poole tunni pärast. Istungi lõpp kell 17.54.
Austatud Riigikogu, tere õhtust! Alustame Riigikogu täiskogu V istungjärgu 18. töönädala teist täiendavat istungit. Nüüd on võimalik üle anda eelnõusid ja arupärimisi. Kõnesoove ei ole. Ka teateid ei ole. Head kolleegid, palun teeme kohaloleku kontrolli! Kohalolijaks registreerus 89 Riigikogu liiget, puudub 12. Riigikogu on otsustusvõimeline, kui täiendaval istungil osaleb üle poole Riigikogu koosseisust. Me läheme päevakorra kinnitamise juurde. Tulenevalt Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 55 lõikest 1 tuleb täiendava istungi päevakord kinnitada. Päevakord on teie laudadele jagatud. Head kolleegid, panen hääletusele teise täiendava istungi ... Jevgeni Ossinovskil on protseduuriline küsimus.
Lugupeetud juhataja! Päevakorra esimene punkt näeb ette väga olulise seaduseelnõu arutelu. Ma ei leidnud aga saali tagumisest otsast ega kusagilt mujal selle eelnõu kolmanda lugemise teksti. Kuidas saab selles olukorras seda küsimust hääletada?
Havi käsul saabus teie juurde eelnõu tekst. Olge lahke! Head kolleegid, ma panen hääletusele teise täiendava istungi päevakorra. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Poolt hääletas 50 ja vastu 35 Riigikogu liiget, erapooletuks ei jäänud keegi. Päevakord on kinnitatud.
Esimene päevakorrapunkt on Vabariigi Valitsuse algatatud põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse ning sellega seotud teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu kolmas lugemine. Palun, Jevgeni Ossinovski!
Aitäh! Mina sain eelnõu teksti kätte, aga rohkem ei ole mitte kellelgi olnud võimalik teksti isegi näha. Kui istung algas, siis ei olnud tekst mitte kellelegi kättesaadav. Kuidas me saame praegu selle asjaga edasi minna?
Head kolleegid, eelnõu tekstid on saali tagaosas riiulites, teile juba tuttavas kohas. Kas te soovite üheminutilist vaheaega, et minna neid tekste võtma? Palun!
Pikendan juhataja vaheaega viie minutiti võrra. Tekste tehakse juurde. Me jätkame kell 18.36.
Head kolleegid, kas kõik huvilised on materjali saanud? Väga kena. Palun, Deniss Boroditš, kas teil on protseduuriline küsimus?
Jah, protseduuriline. Ma sain eelnõu teksti nelikümmend sekundit tagasi ja olen jõudnud lugemisega esimese paragrahvi kolmanda lõiguni. Kas te arvate, et ma selle lühikese aja jooksul jõuan tutvuda viieteistkümne leheküljega ja kujundada oma arvamuse? Kas te peate seda demokraatlikuks?
Ma arvan, et on küllaltki mõistlik, kui me teeme kiirlugemise. Kõik parandusettepanekud on teksti sisse viidud, neid on eelnevalt hääletatud. Selles mõttes ei peaks siin küll ühtegi uudist olema. Te saate oma küsimustele vastuse, kui vaatate selle teksti läbi. Palun, Yana Toom, kas teil on protseduuriline küsimus või soovite tulla kõnelema?
Ma tänan, proua eesistuja! Ma jätkan kolleeg Boroditši küsimust. Ma ei tea, milline on teie ettekujutus kiirlugemisest, aga täiskasvanud inimese keskmine lugemiskiirus on 300–350 sõna minutis. Eelnõul on 17 lehekülge. Ma muidugi usun teid, et see tekst on tehtud eelneva eelnõu baasil, aga tahaksin selles ikka isiklikult veenduda. Kas me äkki saaksime mingisuguse aja, et see tekst läbi lugeda ja oma arvamus kujundada? Mida ütleb selle kohta näiteks Riigikogu kodu- ja töökorra seadus?
Te võite nüüd kohe lugema hakata, et aega kokku hoida. Niikaua, kuni me siin läbi räägime ja protseduurilisi küsimusi esitatakse, on ka võimalik lugeda. Palun, Jevgeni Ossinovski!
Aitäh, lugupeetud juhataja! Ma ei nõustu teie vastusega Deniss Boroditši küsimusele, et selles eelnõus ei ole midagi üllatavat. Meile ettepandud tekst, mille mina sain küll paar minutit varem kui Deniss Boroditš, oli ühes punktis küll üsna üllatav. Ma pean silmas eelnõu § 1 punkti 22 leheküljel 5, mis käsitleb põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 31 lõikeid 5 ja 6. Meie ees oleva sõnastuse aluseks on võetud teatavasti kultuurikomisjoni muudatusettepanek nr 36 ning seda on kombineeritud, nagu paar minutit tagasi selgus, muudatusettepanekuga nr 37. Kui ma loen seda muudatusettepanekut nr 36, mis oli esitatud teiseks lugemiseks ja milles öeldakse, et PGS-i § 31 lõiget 5 muudetakse ja see sõnastatakse järgmiselt ...
Esitage küsimus! Me suudame selle ettepaneku ise läbi lugeda. Mis see teie küsimus täpselt on? Aeg on läbi.
Minu küsimus on selles, et mõlemad muudatusettepanekud, nr 36 ja nr 37, pakuvad täissõnastust, mitte mõne lause lisamist teisele muudatusettepanekule. Ehk muudatusettepaneku nr 37 sisu ei ole see, et kultuurikomisjoni ettepanekule nr 36 lisatakse lause "Riigieksam on sooritatud, kui saavutatakse 20% maksimaalsest tulemusest". Selle sisu on, et eksam on sooritatud ainult siis, kui on saavutatud vähemalt 20% maksimaalsest tulemusest. Missuguse Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse sättega on kultuurikomisjonile antud õigus kombineerida ettepanekuid, mis on sisuliselt täistekstid, mitte võimalikud lisandused mõnele sättele?
Aitäh! Kolmandaks lugemiseks on koostatud tekst, kus on arvestatud kõiki läbihääletatud muudatusettepanekuid ja hääletusest tulenevaid resultaate. Muudatusettepanek nr 36 jäi sisse sellise tekstiga, nagu see varem oli, muudatusettepanek nr 37 hääletati sisse tulenevalt sellest, kuidas hääled jagunesid. Need ettepanekud olid mõlemad § 31 lõike 5 kohta. Eelmisel täiendaval istungil esitas kolleeg Nestor selle kohta küsimuse Riigikogu esimehele, kes rõõmsalt vastas ja kõik olid selle vastusega rahul. Ta seletas pikalt, kuidas need kaks ettepanekut seal kokku said. Kultuurikomisjon minu teadmise kohaselt arutas seda küsimust ja leidis, et see sõnastus võib olla selliselt kokku liidetud. Palun, Sven Sester!
Aitäh, lugupeetud juhataja! Juhtige palun eelküsijate tähelepanu sellele, et Riigikogu tegi terve viimase öö tööd. Enne nende muudatusettepanekute hääletamist, mida me praegu arutame ja millest inimesed aru ei saa, võeti kümneks minutiks vaheaeg, et korralikult praktiseerida ja harjutada, nagu ütles üks opositsiooni esindaja. Mitme eelkõneleja kohta tuleb nentida, et võib-olla ei olnud nad sel ajal kohal.
Aitäh! Ma juhin kõikide tähelepanu sellele, et selle seaduseelnõu teine lugemine lõppes selle saali ühise otsusega, mida väljendas hääletustulemus. Sellest tulenevalt on eelnõu käsitlenud ka kultuurikomisjon ja koostanud sobiva sõnastuse. Ma annan sõna Jaak Allikule. Palun!
Lugupeetud juhataja! Ma tahan protokolli huvides märkida, et sellise tekstiga punkti 22 ei ole Eesti Vabariigi Riigikogu mitte kunagi hääletanud. See on siia tekkinud esimest korda, seda me hääletanud ei ole. See on fakt.
Aitäh! Ma ütlen veel kord, et eraldi hääletati muudatusettepanekut nr 36: "Gümnaasiumi lõpetamiseks tuleb sooritada riigieksamid eesti keeles või gümnaasiumi riiklikus õppekavas sätestatud juhtudel eesti keeles teise keelena, matemaatikas ja võõrkeeles. Riigieksam on sooritatud, kui saavutatud on vähemalt üks protsent maksimaalsest tulemusest." Muudatusettepanek nr 37 kõlas aga nii: "Riigieksam on sooritatud rahuldavalt, kui saavutatud on vähemalt 20 protsenti maksimaalsest tulemusest." Need kaks lauset on nüüd lõikesse 5 kokku pandud. Mõlemad muudatusettepanekud käisid lõike 5 kohta. Deniss Boroditš.
Aitäh, istungi juhataja! Ma küsin protokolli huvides. Kas teie, pannes käe südamele, saate meile kindlalt väita, et seaduseelnõu selline menetlemine on õige ja vastavuses kodu- ja töökorra seadusega?
Minu hea usk on, et nii on õige. Kui Jevgeni Ossinovski lubab, siis ma annan esiteks sõna Kadri Simsonile, siis Yana Toomile ja järgmisena talle. Palun, Kadri Simson!
Aitäh, lugupeetud juhataja! Küsin protokolli huvides. Te ütlesite äsja, et me siin saalis kõik ühiselt hääletasime teise lugemise lõpetamise poolt. See ei ole tõsi. Me hääletasime, kas teist lugemist katkestada. Öösel hääletati eelnõusse sisse kaks teineteist välistavat muudatusettepanekut, mis automaatselt nõuab eelnõu lugemise katkestamist. 51 rahvasaadikut olid katkestamise vastu, 35 olid aga poolt. See otsus ei olnud mitte nii väga ühtne.
Tänan selle täpsustuse eest! Me hääletasime tõepoolest eelnõu teise lugemise katkestamist, mille vastu oli 51 ja poolt 35 Riigikogu liiget. Protokolli huvides on see nüüd täpsustatud. Ma annan sõna Yana Toomile ja siis Jevgenile.
Ma tänan, proua eesistuja! Palun vabandust, aga ma küsin jällegi protokolli huvides! Tahan teie suust kuulda, kas ma saan õigesti aru, et riigieksami sooritamine jaguneb nüüd kaheks: rahuldav sooritamine ja lihtsalt sooritamine. Seega on seaduse mõistes võimalik eksamit ebarahuldavalt sooritada. See on geniaalne. [[Vahelehüüe saalist: Jah, see on täpselt niimoodi. Jõudis kohale!]]
Jah, see on täpselt niimoodi. Palun, Jevgeni Ossinovski! Palun vaikust!
Aitäh! Kas teie arvates muudatusettepanek nr 37, mis ütleb, et ...
Head kolleegid, me kuulame hetkel Jevgeni Ossinovski küsimust!
Kas teie arvates muudatusettepanek nr 37, mille mõte on selles, et eksami saaks sooritada ainult siis, kui on saavutatud vähemalt 20% maksimaalsest tulemusest, on kooskõlas muudatusettepaneku nr 36 mõttega, kus selleks latiks on 1%?
Mina saan niimoodi aru, et need ettepanekud täiendavad teineteist. Üks ütleb, et riigieksam on sooritatud, teine ütleb, et riigieksam on rahuldavalt sooritatud. Need on kaks erinevat mõistet. Eiki Nestor, palun!
Aitäh! Mul on protseduuriline küsimus. Teisel lugemisel oli muudatusettepanek nr 37. Riigikogu täiskogu otsustas, et vastavat paragrahvi täiendatakse uue punktiga. Aga ma ei näe seda uut punkti mitte kuskil.
See uus punkt on ...
Ei ole uut punkti.
See on kirjas lõikes 5: "Riigieksam on sooritatud rahuldavalt, kui saavutatud on vähemalt 20 protsenti maksimaalsest tulemusest." Näete, see allajoonitud lause. Me võtame viimase protseduurilise küsimuse. Palun, Mailis Reps! Head kolleegid, palun austame üksteist! Meil on vaja täna veel korralikult tööd teha. Palun kuulame Mailis Repsi!
Aitäh, lugupeetud juhataja! Kindlasti on väga austusväärne see, mida teie kui istungi juhataja arvate ja mõtlete. Aga kui kultuurikomisjon, võib-olla ka Riigikogu juhatus, oleks enne, kui need ettepanekud kokku pandi, ka ettepaneku tegijate mõtet ja eesmärki küsinud, siis oleks selgunud, et Keskerakonna fraktsiooni ettepanek oli asendada 1 punkt 20 punktiga. Meie eesmärk ei olnud kordagi pakkuda koolidele valikut, kas neile meeldib 1 punkt või 20 punkti.
Aitäh! Need kaks ettepanekut on kokku pandud vastavalt hääletustulemustele, mille põhjal jäid eelnõusse sisse mõlemad ettepanekud. Kultuurikomisjon pidas koosoleku, mille otsused on protokollitud. Kui me saaksime minna kõnede juurde, siis ma usun, et kultuurikomisjoni esimees saaks selgitada, kuidas need asjad täpsemalt on. Võtame vahepeal Mart Nuti küsimuse.
Aitäh! Ma saan aru, et me hetkel ei aruta ühtegi eelnõu, vaid protseduuriküsimusi. Protseduuriküsimustest rääkides olen ma paraku kohustatud juhtima tähelepanu sellele, et Riigikogu on läbilõige rahvast. Läbilõige rahvast tähendab seda, et siia võivad kuuluda nii nõrgamõistuslikud kui ka olukorrast mitte arusaavad inimesed. Palun neid mitte diskrimineerida! [[Naer.]]
Palun, Yana Toom!
Ma tänan, proua eesistuja! Mind võtab sõnatuks ...
Ma palun üksteisest lugu pidada! Palun, Yana Toom!
Mulle tundub, et te jäite selle palvega natuke hiljaks, aga see selleks. Ma tahan jällegi protokolli huvides täpsustada. Kas ma loen siit õigesti välja, et see seadus annab gümnaasiumi lõputunnistuse abituriendile, kes sooritab riigieksami ebarahuldavalt?
See ei ole protseduuriline küsimus istungi juhatajale. Ma usun, et see on küsimus spetsialistidele kultuurikomisjonist. Deniss Boroditš, palun!
Aitäh istungi juhatajale! Siin kõlas väga terav mõte nende kohta, kes ei ole aru saanud olukorrast ja protseduurireeglitest. Ka mina tahtsin fikseerida oma küsimuse protokolli huvides. Kui seda eelnõu hakatakse kahe kuu pärast uuesti arutama, siis saavad need, kes ei ole asjast aru saanud, selle küsimuse juurde tagasi tulla.
Aitäh! Palun, Kaia Iva!
Aitäh! Ma soovin istungi juhatajalt teada, kas minu järgnev väide koos küsimusega kuulub protseduuriliste küsimuste hulka. Kas teie saate samamoodi aru, et see eelnõu ühelgi moel ei defineeri mitterahuldavalt sooritatud riigieksamit, vaid räägib ainult sooritamisest ja ainult rahuldavast sooritamisest, mitte teragi ei räägita mitterahuldavast sooritamisest? Oli see õige küsimus?
Aitäh teile täpsustuse eest! Ma pean siiski ütlema, et see ei ole protseduuriline küsimus. Palun, Sven Mikser!
Ma loodan, et minu küsimus kvalifitseerub protseduurilise küsimusena. See on Yana Toomi küsimuse täpsustus. Me oleme teisele lugemisele esitatud muudatusettepanekute hääletamise järel olukorras, kus eelnõus on sees nii eksami sooritamine kui ka selle rahuldav sooritamine. Meil ei ole olnud menetluse käigus mingit võimalust selle nüüdseks meie ette jõudnud ülimalt veidra ja vastuolulise teksti kohta esitada komisjoni esindajale seda küsimust, mille Yana Toom teile esitas. Kas eelnõu selline menetlemine, et lõpphääletus toimub olukorras, kus me ei tea juhtivkomisjoni seisukohta selles olulises küsimuses, on teie arvates kodukorraseaduse mõttega vastavuses?
Selles kontekstis on esitatud juba piisavalt küsimusi. Ma olen täiesti veendunud, et kultuurikomisjoni esindaja, kes tuleb läbirääkimiste ajal siia pulti, saab oma kõnes vastata kõigile nendele sisulistele spetsiifilistele küsimustele. Palun, Yana Toom!
Ma tänan, proua eesistuja! Ma vist juba sain vastuse oma küsimusele, aga ma ikkagi täpsustan. Kas see tõehetk, kui ma saan kultuurikomisjoni esindajale esitada neid küsimusi, mida ei olnud veel siis, kui me menetlesime seda eelnõu teisel lugemisel, saabub uue korra järgi siis, kui kultuurikomisjoni esindaja tuleb pulti kõnet pidama?
See ei olnud protseduuriline küsimus. Aga ma tõesti loodan, et kultuurikomisjoni esindaja vastab siit puldist kõigile saalis tõstatatud sisulistele küsimustele. Nüüd annan ma sõna Eiki Nestorile. Ma näen, et te olete registreerunud. Ma annan sõna järjekorras.
Aitäh, juhataja! Kõigepealt pean ütlema, et mind hämmastab teie komme valida, keda te sealt järjekorrast välja nopite.
Te olite ju nimekirjas esimene.
Ma tänan, et ma sõna sain! Vabariigi Valitsus on esitanud meile põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse eelnõu. See oli meil esimesel lugemisel. Pärast seda esitati muudatusettepanekud. Pärast teist lugemist on eelnõu tekst muutunud. Paragrahvi 1 punkt 22 on meile esitatud kolmandale lugemisele. Mind huvitab, kus on see punkt 22 sellisel kujul, nagu see siin on, muudatusettepanekute tabelis, mis esitati meile teiseks lugemiseks.
Siin on tegemist kahe muudatusettepaneku koosmõjuga. Muudatusettepanek nr 36 on eelnõusse sisse hääletatud ja ka muudatusettepanek nr 37 on sisse hääletatud. Palun, Mihhail Stalnuhhin!
Lugupeetud proua juhataja! Ma palun rohkem mitte rääkida, et kultuurikomisjoni esimees tuleb pulti, selgitab ja vastab küsimustele! Esiteks, kolmandal lugemisel saavad sõna ainult fraktsioonide volitatud esindajad. Teiseks, tal ei ole võimalust küsimustele vastata, sest kodu- ja töökorra seadus ei näe ette sellist protseduuri, mida te just paar minutit tagasi kirjeldasite. Mind see hämmastab. Lihtsalt huvitav oleks teada, kui mitu aastat on vaja, et te saaksite ükskord meie kodu- ja töökorra seaduse selgeks.
Sellele viimasele küsimusele ei oska ma vastata. Küll aga on õige see märkus, et kolmandal lugemisel ei toimu küsimuste ja vastuste vooru. Kuid inimesel, kes tuleb siia pulti selle protseduuri ajal, mida nimetatakse läbirääkimisteks, on võimalik tõstatatud küsimustele vastata ja nendest asjadest rääkida. Palun, Paul-Eerik Rummo!
Aitäh! Kas ma olen õigel teel, kui ma ütlen, et probleem on praegu kunstlikult tõstatatud? Kultuurikomisjoni seisukohta on ühemõtteliselt väljendatud kolmanda lugemise tekstiga kaasnevas seletuskirjas, kus on öeldud, et kultuurikomisjon on selle teksti sellisel kujul kolmandale lugemisele saatnud. See ongi komisjoni seisukoht.
Teie väite teise poolega olen ma nõus. Esimese poole kohta ütlen, et kõigil on võimalus ja õigus protseduurilisi küsimusi esitada. Nii on see asi kord juba läinud. Palun, Sven Mikser!
Austatud juhataja! Tundub, et te saate asjast täiesti valesti aru. Praegune protseduuriline umbsõlm tuleneb tegelikult sellest, et see tekst, mis on meie ees kolmandal lugemisel, ei väljenda mitte kellegi eesmärki ega mõtet. See ei väljenda eelnõu algataja, juhtivkomisjoni ega kummagi muudatusettepaneku esitaja mõtet. Selline koosmõju on tegelikult äpardus. Koalitsioon püüab teeselda, et see, mis välja kukkus, oligi see, mida taheti saavutada. Seadusandjale on see, pehmelt öeldes, väga piinlik. Just sellepärast pidanuks selle eelnõu teise lugemise katkestama. Kas te nõustute minuga?
Praegune olukord on selline, nagu oli hääletamise tulemus. Ma ei hakka andma hinnanguid selle olukorra emotsionaalsele poolele. Palun, Jaak Allik!
Ma tahan juhtida tähelepanu sellele, et meie kodu- ja töökorra seaduse 11. peatüki 5. jao "Eelnõu kolmas lugemine" alusel ei saa kolmandal lugemisel mitte ükski inimene esineda kultuurikomisjoni esindajana.
Aitäh teile selle märkuse eest! Võtame teadmiseks. Palun, Yana Toom!
Ma tänan, proua eesistuja! Ma tahan jällegi protokolli huvides täpsustada. Kas ma saan õigesti aru, et teie istungi juhatajana nüüd dikteerite ühe fraktsiooni esindajale, mida ta peab puldist rääkima?
Kindlasti ei dikteeri ma mitte kellelegi, mida peab puldist rääkima. Minu ainuke inimlik lootus on, et tõstatatud küsimused saavad vastuse. Palun, Mailis Reps!
Aitäh, lugupeetud juhataja! Kindlasti on tore, kui kultuurikomisjoni liige härra Rummo, kes kuulub koalitsiooni, saab häälte vahekorrast 4 : 5 aru nii, et kultuurikomisjon väga üksmeelselt ja rõõmsalt on sellise käki siia saali toonud. Ma pean siiski täpsustama, et kõik neli opositsiooni kuuluvat kultuurikomisjoni liiget, kaks Keskerakonna fraktsioonist ja kaks sotsiaaldemokraatide hulgast, olid äärmiselt pahased sellise ettepanekute ühendamise pärast. Keskerakonna fraktsioon rõhutas uuesti, et meie ettepaneku eesmärk ei olnud tekitada halli tsooni ühest kahekümne punktini.
Suur tänu selle täpsustuse eest! Võtan teadmiseks. Palun, Eiki Nestor!
Austatud juhataja! Ega mul pole suurt tahtmist teid kiusata, aga ma küsin demokraatia ja tuleviku huvides. Riigikogu täiskogu on kiitnud heaks muudatusettepaneku nr 36 ja muudatusettepaneku nr 37. Kumbagi neist ma siit meie ees olevast tekstist ei leia, selle asemel on punkti 22 uus sõnastus, mida muudatusettepanekute tabelis ei ole. Riigikogu ükskõik mis komisjonil puudub igasugune õigus pärast täiskogu otsust mingeid oma muudatusettepanekuid välja mõelda. Millise Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse paragrahvi alusel on Riigikogu kultuurikomisjon toonud meie ette § 1 punkti 22? Kes andis neile selle õiguse?
Ma usun, et selle õiguse andis neile täiskogu, kes hääletas nii 36. kui ka 37. muudatusettepaneku poolt. Praegu on niisugune olukord, et selle punkti sõnastus tuleneb sellest hääletustulemusest. Ükskõik, kui mitu korda te minu käest veel täpsustust küsite, ei saa ma teile midagi muud vastata. Vastus jääb ikka samaks. Palun, Jevgeni Ossinovski!
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Minu küsimus on selle kohta, millele juhtis tähelepanu kolleeg Sven Mikser. Tegelikult ei ole see tekst mitte kellegi tahe, vaid omapärane kombinatsioon kahest vastandlikust ettepanekust. Kui te istungi juhatajana lubate seda tüüpi kombineerimist, mida meie kodu- ja töökorra seadus tegelikult ette ei näe, siis te loote pretsedendi. Kas tulevikus ei või näiteks siis kombineerida kahte konkureerivat ettepanekut, et eelnõu jõustub 1. jaanuaril ja jõustub 2. jaanuaril? Vastuolu ju ei ole: kui ta jõustub juba 1. jaanuaril, siis jõustub ta ka 2. jaanuaril. Kuidas te hindate seda tüüpi pretsedendi loomise mõju Riigikogu mainele ja sellele, kuidas me siin parlamentaarset demokraatiat ellu viime?
Esiteks, see ei ole protseduuriline küsimus. Teiseks, minu ülesanne siin ei ole anda hinnanguid mainele. Palun, Mart Nutt!
Aitäh! Kas ma saan õigesti aru, et istungi juhataja ülesanne ei ole sisuliselt analüüsida neid teemasid, mis on arutelul, vaid jälgida, et istung vastaks protseduurireeglitele? Kui see on nii, siis minu hinnangul on kõik see tehtud. Mis puutub järgnevasse, siis minu arvamus on, et istungi juhatajal on kohustus panna hääletusele ettepanekud, mis on laual. Ei ole mitte mingisugust põhjust kõiki protseduurilisi küsimusi uuesti käsitleda, kuna see on istungi juhataja pädevuses.
Suur tänu sellele tähelepanu juhtimise eest! Minu eesmärk on mitte pingeid tekitada, vaid püüda rahumeelselt vastata küsimustele, mis on tõesti protseduurilised. Palun, Kadri Simson!
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Me kõik saame aru, et te olete praegu olukorras, kus te peate – ma ei tea, mis põhjustel – panema lõpphääletusele praagi. Ma teen teile ettepaneku. Võtke Riigikogu maine huvides juhataja vaheaeg ning pidage Riigikogu juhatuse ja kultuurikomisjoni ühiskoosolek, et ära hoida Riigikogu maine kahjustamist ning kahju, mis põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest võib kõigile koolidele tekkida.
Suur tänu selle ettepaneku eest! Ma siiski võtan endale õiguse ise seda istungit juhatada. Asume läbirääkimiste juurde. Väino Linde.
Hea istungi juhataja! Ka mul on protseduuriline küsimus. Tahtmata opositsioonile kraapsjalga teha, siiski küsin, kes võiks meile siis öelda, kas § 1 punkti 22 vaidlusalune lõige 5 on vastuolus põhiseadusest tuleneva õigusselguse printsiibiga või ei ole mitte.
Praeguse seisuga ei ole mitte kedagi teist, kes selle vastuse annaks, kui seesama saal, kes on neid muudatusettepanekuid hääletanud. Ma ei näe hetkel ühtegi teist varianti. Palun, Eiki Nestor!
Aitäh! Ma esitan oma küsimuse lihtsamalt. Ma saan aru, et te ei saa sisulisi hinnanguid anda, ma neid ei küsigi. Mul on aga protseduuriline küsimus. Kes on andnud kultuurikomisjonile õiguse Riigikogu täiskogu saalis toimunud hääletuste tulemusi muuta? Milline kodu- ja töökorra seaduse või põhiseaduse paragrahv selle õiguse neile annab?
Aitäh! Ma ei saa kultuurikomisjoni eest vastata, sest ma ei viibinud sellel koosolekul. Olgu see öeldud protokolli huvides. Kuid mina lähtun sellest, et saalis on muudatusettepanekud läbi hääletatud. Sellest tulenevalt on kultuurikomisjon pidanud koosoleku ja pannud kokku eelnõu sõnastuse, mis lähtub nendest muudatusettepanekutest. Siin me nüüd oleme. Head kolleegid, palun läheme läbirääkimiste juurde! Hea Priit Toobal, ma annan teile veel kord sõna. Ma palun aga väga, et me lõpetaksime protseduurilised küsimused ja läheksime läbirääkimiste juurde! Palun, Priit Toobal!
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Te ütlesite, et kõik ettepanekud, mida lõpptekstis on arvestatud, on siin suures saalis toetuse saanud. Kui mitu poolthäält ja vastuhäält sai see ettepanek, millest on palju juttu olnud, ettepanek § 31 lõigete 5 ja 6 kohta?
Ma palun oma abilistel selle tabelist järele vaadata, sest hääletusi oli rohkem kui üks. Kohe vaadatakse see järele. Siin laual olevates paberites seda vastust ei ole. Ma usun, et me kahe minuti jooksul leiame teile selle vastuse. Kaks minutit vaheaega.
Head kolleegid, vastuseks Priit Toobali küsimusele on mul teatada järgmist. Muudatusettepanek nr 37 sai 50 poolthäält ja 28 vastuhäält, 5 Riigikogu liiget jäid erapooletuks. Head kolleegid, me leppisime kokku, et Priit Toobali küsimus on viimane protseduuriline küsimus. Ma võtan juhataja õiguse ja avan läbirääkimised. Ma palun Kaia Iva kõnepulti! Kaheksa minutit. [[Saalist kostab trampimist.]]
Austatud kolleegid! Ma loodan, et te suudate kõik minu kõnet jälgida. Mul on täna ... Mida me teeme sellises situatsioonis? Kõnelda ei saa.
Austatud Riigikogu, ma palun, austame esinejat! Me oleme siin juba pikemat aega protseduurilisi küsimusi arutanud.
Kas austatud juhataja lubab mul alustada?
Palun alustage! [[Saalist kostab trampimist.]]
Käesolevat seaduseelnõu ...
Austatud ettekandja! Tõesti, olukord on täiesti pretsedenditu. Ma võtan viieminutilise vaheaja. Palun, lahendame selle küsimuse ära!
Austatud Riigikogu! Enne kui me edasi läheme, on mul teile teatada järgmist. Olukord on selline, et me oleme jõudnud kolmanda lugemiseni, meil on võimalik pidada läbirääkimisi ja minna lõpphääletuse juurde. Enne seda annan ma Priit Toobalile võimaluse esitada protseduuriline küsimus.
Kaks minutit ... [[Sumin saalis.]] Kahjuks ei saa praegu enam vaheaega võtta. Me läheme kohaloleku kontrolli juurde. Austatud kolleegid, teeme kohaloleku kontrolli. Kohalolijaks registreerus 58 Riigikogu liiget, puudub 43. Me läheme lõpphääletuse juurde. Juhtivkomisjoni ettepanek on, et eelnõu 340 tuleks seadusena vastu võtta. Austatud Riigikogu, panen hääletusele Vabariigi Valitsuse algatatud põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse ning sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 340. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Poolt hääletas 49 ja vastu 34 Riigikogu liiget, erapooletuks ei jäänud keegi. Seaduseelnõu on seadusena vastu võetud.
Lugupeetud juhataja! Lugupeetud kolleegid! Kolmandale lugemisele jõudnud eelnõu, mis loodetavasti seadusena vastu võetakse, on tähelepandavalt pikalt ja põhjalikult menetletud. Mingist räpakast kiirustamisest ei saa juttugi olla. Ma ei soovi seda lõpusirgel olevat menetlust pika kõnega veel enam venitada. Reformierakonnal on hea meel, et me oleme suutnud parlamentaarsel teel selle algselt suhteliselt lünkliku eelnõu viia sellisesse konditsiooni, et ta on nüüd korralikult läbi mõeldud, muudatused on eelnõu esitajaga ja sihtrühmade esindajatega läbi räägitud ning eelnõu on ka ellu rakendatav. Koolid saavad uuele õppeaastale vastu minna teadmisega, millised väljavaated ootavad neid ees oma tegevuse jätkamisel. Abituriendid teavad, mis neil teha tuleb, selleks et haridusteed jätkata. Praeguses kummalises õhkkonnas tahan meenutada, et kultuurikomisjonis valitses laitmatult hea koostöövaim kõigi fraktsioonide vahel, hea vastastikuse austuse vaimus toimus koostöö sihtrühmade esindajatega ning Haridus- ja Teadusministeerium oli valmis arvestama parlamendi väljakujunevat tahet. Kõik, mis jäi lahtiseks ja ebamääraseks, kõik, millel pole katet ühiskonnaga läbi räägitud rakendusaktide-kavandite näol, on tekstist välja võetud. Ootame nende punktide kohta – need on fundamentaalselt olulised punktid, mis välja võeti – uut eelnõu sügisel, et selle teema juurde värske peaga tagasi pöörduda ja seda menetleda samasuguse konstruktiivse kriitika vaimus, nagu me praegust eelnõu oleme menetlenud. Reformierakonna fraktsioon kutsub kõiki üles hääletama selle seaduse vastuvõtmise poolt, et me saaksime edasi minna. Eesti hariduskorralduses on veel palju sellist, mis meie noorte tuleviku nimel selgust ja edendamist vajab. Tänan!
Suur tänu! Palun, Mihhail Stalnuhhin! Kokku kaheksa minutit.
Proua juhataja! Lugupeetud kolleegid! Eesti Keskerakonna fraktsioonil on hea meel, et Reformierakonnal on hea meel. Midagi muud, mis annaks võimalust rõõmustada, ju ei ole. Teate, ma pean oma fraktsioonilt vabandust paluma, sest ma pidin esinema siin analüüsiga, aga pärast austatud kolleegi Mart Nuti esimest repliiki – kes seda kuulis, see tuletab meelde, millest seal juttu oli – ei näe ma vajadust rääkida sellest, millest me oleme viimased poolteist ööpäeva siin niigi väga põhjalikult rääkinud. Räägin hoopis muust. Aastakümneid tagasi andis New Yorgi politsei sellise soovituse: "Kannatanu, kui sind vägistatakse ja abi pole kuskilt oodata, siis lõdvestu ja püüa rahuldust saada." Ma pöördun oma fraktsiooni ja sotsiaaldemokraatide poole: vaadake, seda reeglit kasutab ka koalitsioon. Haridus- ja Teadusministeerium on nende ajud ära vägistanud, nad ei näe selles elus kaugemale sellest, kuhu ulatub haridusministri näpp. Samas on neil nii hea ja tore olla. Igal sellisel kõnel peaks ka mingi sissejuhatus olema. Peeter I, kes oli väga aforistliku mõtlemisega inimene, ütles kunagi, et bojaarid peavad duumas oma kõned peast pidama, et iga mehe lollus näha oleks. Tal oli ka üks ukaas (kokku andis ta neid üle 3000), kus oli umbes selline mõte: "Alluval olgu ilme hakkaja ning totakas, et ta oma mõistusega ülemusi ei heidutaks." Tegelikult praegu ongi niiviisi. Ülemus on Vabariigi Valitsus, õigemini, Haridus- ja Teadusministeerium, kuigi ta peaks olema rahva ja meie teener. Meie siin aga rõõmsalt ja totakalt püüame täita iga lollust, mis sealt ülevalt, nüüd juba ülevalt, meie poole alla laskub. See tuletab mulle meelde üht juhtumit, milles ma osalesin umbes kolmkümmend aastat tagasi. Olin siis kroonus ja tõin komandöri käsul Gruusiast Eestisse viis noorsõdurit. Vilniuses pidime ühelt rongilt teisele hüppama. Meil oli ooteaeg, kui äkki jooksis minu juurde üks selle raudteejaama töötaja ja küsis: "Kas sina kamandad neid? Mine vaata, mida nad seal teevad!" Ma läksin vaatama. Seal seisis gaseeritud vee automaat ja üks minu alluvatest püüdis sinna auku, kuhu meie panime kolmekopikalisi münte, oma kingaga sisse tampida viiekopikalist. Kui ma küsisin, et mida ta, kulla vend, omast arust teeb, siis ta ütles, et neil Thbilisis on samasugused automaadid, aga neis kasutatakse viiekopikalisi münte. Minu mõte on selles, et keegi on välja mõelnud mingi digitaalse – ma ei teagi, kuidas öelda – haridusmaailma, kuigi reaalne maailm on siin akna taga, ja püüab nüüd läbi suruda otsuseid, mis on välja mõeldud nagu selle multifilmi jaoks. Ma olen väga ammu püüdnud aru saada, kust tulevad need otsused, mis hävitavad Eesti haridussüsteemi. Ega varsti sellest midagi eriti järel ei olegi. Ma võin öelda, et mul on ka selge arvamus, kust sellised otsused tulevad. Seitse-kaheksa aastat tagasi olin Tartus Haridus- ja Teadusministeeriumis ühel seminaril. See toimus kolmandal korrusel, seal, kus uksed võtmega kinni käivad. Ma kõndisin koos ühe ametnikuga mööda koridori ja vastu tuli neiu: paljas kõht, miniseelik, nabast paistis üks väike rõngas, ninast teine. Ma küsisin, mida lapsed siin teevad. Ametnik hakkas sosistama: "Kuule, see ei ole laps, see on ühe osakonna juht." Meil ei kamanda haridusministeeriumis mitte kogenud õpetajad, nagu see peaks olema, mitte need inimesed, kes on koolis pika karjääri üles ehitanud ja näidanud ennast eduka õpetajana. Meil on seal ülikoolipingist tulnud noored, kes püüavad kooli üles ehitada nii, nagu õpilase silmade läbi tundub õige olevat. Sellest tulevadki kõik need jamad. Kuidas me saame oodata võimalust, et midagi muutuks? Teate, Venemaal oli varem jüripäev selline päev – Eesti ajaloos sellist päeva pole olnud –, mil talupoeg võis oma mõisniku juurest ära minna ja naabermõisniku juurde elama asuda. Seda siis, kui talle eelmise mõisniku juures ei meeldinud. Ühel toredal päeval see kord lõpetati ja talupoegadest said pärisorjad. Täna, sümboolselt öeldes, on meil analoogne jüripäev. Õpetajatel ei ole lähitulevikus enam suurt soovi ennast täiendada, kõik on lihtsalt õpetajad, kõik on ühel tasemel. Mingi aja pärast on kõigil ka ühesugune palk. Pole mõtet selle 1%-ga sooritatud eksamiga püüda kõrgemale tasemele jõuda. Palk on ühesugune ja suhtumine on ühesugune. Kehtib 35-tunniline töönädal – pärisorjus. Kes hakkab tunnikoormust otsustama? Direktor. Teil on, ma ei tea, roosad või helesinised prillid ees. Ma arvan, et te ei tea elust mitte midagi. Te kuulate seda, mida räägivad direktorid, keda Haridus- ja Teadusministeerium on dresseerinud. Suhelge õpetajatega! Püüdke aru saada, et igas koolis on palju keerulisem maailm, kui teie seda näete. See on tegelikult igas suvalises kollektiivis nii. Pole kaugel aeg, mil seda 35 nädalatundi hakatakse kasutama õpetaja vastu. Kui õpetaja direktorile ei meeldi, siis saab ta sellise tunnikoormuse, et läheb ise minema. Viimane mõte. Kuidas teile meeldiks, kui samasugune põhimõte kehtiks ka politseinike puhul, et nad ise otsustaksid, millise trahvi nad teile määravad või mitmeks päevaks vangi saadavad, see ei oleks seaduses kirjas? Meie hääletame seaduseelnõu vastu. Aitäh!
Suur tänu! Palun, Sven Mikser!
Hea juhataja! Auväärt kolleegid! Luuka evangeeliumis ütleb Jeesus: "Isa, anna neile andeks, sest nad ei tea, mida nad teevad." Paraku olen ma veendunud, et rahvasaadikud minu paremal käel teavad väga hästi, mida nad teevad. Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmise seaduse eelnõu menetlemine siin saalis on näide selle kohta, kuidas Eesti Vabariigi Riigikogu ei peaks töötama. Võib öelda, et see on järjekordne näide, kuid minu hinnangul on see märksa hullem kui eelmised. Tahaksin väga rääkida eelnõu sisust, aga sisu sisulise puudumise tõttu ei ole sellest õigupoolest eriti palju rääkida. Opositsiooni ja huvigruppide mure, kuidas anda õpetajatele kindlustunne, et nende niigi ülemäära suur töökoormus seaduse vastuvõtmise korral veelgi ei kasvaks, jäi ju menetluse käigus korduvatest pärimistest hoolimata igasuguse vastuseta. Samuti on endiselt täiesti selgusetu see, kuidas kavatsetakse seaduse jõustudes tagada klassijuhatamise tasustamine. Ka jäi vastuseta küsimus, mida positiivset võiks õpetajatele anda atestatsiooniastmete kaotamine. See muudatus kaotab õpetajate enesetäiendamise olemasoleva motivatsiooni, pakkumata selle asemele midagi muud. Ainus pisike opositsiooni esitatud muudatus, mis eelnõu teisel lugemisel koalitsiooni toetuse leidis, puudutas progümnaasiumide loomise võimalust. Samas on arusaamatu, miks tahab valitsev koalitsioon tulevikus kramplikult välistada võimalust asutada täistsüklikoole. Ka on väga kahetsusväärne, et eelnõu ei näe ette mingeid abinõusid kõlvatu konkurentsi vältimiseks, mis seab maakonnakeskustesse rajatavad riigigümnaasiumid juba toimivate vallagümnaasiumide ees märgatavasse eelisseisundisse. Head kolleegid! Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse eelnõu, millest menetluse lõppfaasis eraldati kogu rahastamist puudutav osa, on jõutud juba nimetada Šveitsi juustuks. Tõepoolest, auke on siin rohkem kui seadust ennast. On selge, et sellist sisutut seadust on koalitsioonil, eeskätt aga Isamaa ja Res Publica Liidul vaja kiirustades vastu võtta üksnes selleks, et kuidagigi kaitsta oma haridusministri määrduma kippuvat mundriau. Ainsa formaalse põhjendusena, miks rahastamisparagrahvi eraldamise tõttu tegelikult sisutuks muutunud eelnõu ikkagi jõuga ja head parlamenditöö tava eirates läbi suruti, tõi valitsusliit vajaduse anda sügisel abituuriumi astuvatele õpilastele kindlus kevadel ees ootavate riigieksamite lävendi kohta. Kas keegi julgeb väita, et see asi on nüüd selgeks saanud? Muidugi mitte. Vastupidi, see värk on hoopis segaseks läinud. Täiesti ennenägematul moel ja vaid neile endile teadaolevatel põhjustel hääletasid koalitsiooni liikmed eelnõusse sisse teineteist sisuliselt välistavad muudatusettepanekud: üks seab eksami sooritamise lävendiks 1% ja teine 20% eksami maksimumtulemusest. Veelgi ennenägematum on aga see, et selle fopaa järel keeldus koalitsioon viga tunnistamast ja eelnõu menetlemist katkestamast. Sellises olukorras ei saanud sotsiaaldemokraadid vastutustundliku opositsioonina teha midagi muud kui väljendada selget vastuseisu Riigikogu enamuse soovile toota teadlikult seadusandlikku praaki. Meie ainus võimalus oli püüda kõigi meie käsutuses olevate vahenditega survestada valitsuskoalitsiooni, et loobutaks ohtlikust pretsedendist ja eelnõu lugemine katkestataks, et oleks võimalik selle tekst enne lõpphääletust vähemalt formaaljuriidiliselt korda teha. Aga selle asemel, et aru pähe võtta, teeskles koalitsioon hoopiski solvumist ning mõtles välja kentsaka ja ebaveenva loo sellest, kuidas selge vastuolu seaduses ei olevatki mingi probleem ja riigieksami sooritamise lävend võivatki vabalt olla samal ajal 1% ja 20%. Teine lugemine lõpetati ja nii on parlament end praeguseks üsna näotul moel nurka mänginud. Me kõik mõistame ju, et tekst, mis meie ees on, ei kajasta tegelikult kumbagi kahest saalis heakskiitu leidnud muudatusettepanekust. Samuti ei kajasta see eelnõu algatajate, juhtivkomisjoni, saali enamuse ega muudatusettepanekute esitajate hääletamisel väljendatud tahet. Ometi on see justkui eikellegi loodud lause nüüd eelnõus sees ja ootab lõpphääletust. Ma palun lisaaega!
Kolm minutit lisaks.
Sellise pretsedendi loomise korral ei maksa imestada, kui tulevikus näeme seadusi, mille jõustumise kuupäevaks on samal ajal 1. jaanuar ja 1. juuli, või hakkame maksma näiteks käibemaksu, mille määraks on seaduse kohaselt samal ajal nii 18% kui ka 20%. Õiguskantsler on öelnud, et õigusselgus on põhiseaduslik väärtus. Kui Riigikogu peaks täna selle seaduse meie ees oleval kujul vastu võtma, siis peab Vabariigi President sotsiaaldemokraatide hinnangul jätma seaduse välja kuulutamata ja suunama selle tagasi parlamenti, et tehtud viga oleks võimalik enne seaduse jõustumist siiski parandada. Vajaduse korral pöördume kindlasti presidendi poole sellekohase ettepanekuga. Aga ma tahan teile, head kolleegid, meelde tuletada, et praegu on parlamendil võimalus ka ilma välise abita sellest piinlikust loost vähegi väärikalt välja tulla ja hääletada selle juba algselt väga halvana meie ette jõudnud ning tänaöise teise lugemisega suisa naeruväärseks muutunud eelnõu vastu. Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni nimel kutsun kõiki kolleege üles tegema õiget otsust ja meie ees oleva PGS-i eelnõu lõpphääletusel tagasi lükkama. Aitäh!
Suur tänu! Läbirääkimised on peetud, sulgen läbirääkimised. Me asume lõpphääletuse juurde. Palun, Eiki Nestor!
Kodu- ja töökorra seaduse § 77 kohaselt võiks ka kohalolekut kontrollida.
Hästi. Palun, Kaia Iva!
Tere! [[Naer.]] Palun kaheminutilist vaheaega!
Vabandust! Korrake palun, ma ei kuulnud!
Ma ütlesin alguses tere ja siis ütlesin, et palun kaheminutilist vaheaega.
Austatud juhataja! Head kolleegid! Käesolevat seaduseelnõu valmistas Haridus- ja Teadusministeerium koostöös partnerite ja huvigruppidega ette kaks aastat, Riigikogu menetluses on see seitsmendat kuud. Selles valguses oli mul raske mõista etteheiteid, et seda tööd on tehtud kiirustades. Kuid ööl vastu neljapäeva, kuulates opositsiooni kõnesid, hakkasin ka mina mõtlema, et kiirustamise väites võib olla siiski oma iva. Suur osa kolleege ajas segamini seaduses kasutatavaid mõisteid, ei teinud vahet miinimumpalgal ja keskmisel palgal või ei suutnud mõista, et kui lisaks miinimumpalga maksmiseks eraldatud summale eraldatakse koolidele 20% lisaraha, siis ei pea kõik saama võrdset töötasu ja mõni tippõpetaja võib saada suisa topeltpalka. Arusaamatu järjepidevusega korrutatud väide, et kui riik annab koolidele rohkem raha, nagu tehti ka sel aastal, siis õpetaja palk väheneb, ei mahu kuidagi minu arvutusoskuse ja loogika piiresse. Kuid kui on näha, et opositsiooni kõned kubisevad valedest, kui on selgelt aru saada, et kõneleja pole läbi lugenud isegi kehtivat põhikooli- ja gümnaasiumiseadust, rääkimata selle muudatustest, siis on selge, et siin ei aita lisaaja andmine, mitu korda ülekordamine ega neis öistes kõnedes ja pressiteadetes piinlikul moel demonstreeritud õpitud poliitabituse tõrjumine parlamentaarsete järeleaitamistundidega. Õpetaja üldtööajanorm 35 tundi nädalas on kehtinud palju aastaid. Ei tasu inimesi hirmutada, et nüüd tuleb õpetajal olla 35 tundi klassi ees. Ei tasu vassida, et klassi juhatada tuleb ilma rahata või kogenud ja hea õpetaja palk väheneb. Atesteeritud õpetajal säilib atesteerimisel omandatud kõrgem ametijärk koos sellele vastava palgaga atestatsiooniaja (see kestab viis aastat) lõpuni. Õpetaja miinimumpalk on tänavu 715 eurot, vanemõpetajal 736 eurot ja metoodikõpetajal 889 eurot. Pärast kutsesüsteemi rakendumist säilivad kõrgemad miinimumpalgad, kuni õpetajate üks ja ühtne miinimumpalk on ületanud ka metoodikõpetaja miinimumpalga. Seni riiklikult sätestatud klassijuhatamise lisatasu määr jäetakse omavalitsuse, kooli pidaja ja õpetaja otsustada. Omavalitsuste palgatoetus sisaldab ka edaspidi kõikide n-ö lisatasude, sh klassijuhatamise lisatasu maksmiseks vajalikku raha, samuti metoodikõpetaja lisatasu. Riik tuleb tugiteenuste pakkumisel koolile appi. Tuletan meelde, et seni kehtiva seaduse põhjal on tugiteenuste tagamise kohustus juba alates 1990. aastast olnud omavalitsuse õlul. Küll aga on lubatud õpetajate palgarahast osaliselt maksta töötasu ka tugispetsialistidele. Tõsi, seaduslik alus selleks on puudunud. Mõeldes just väiksematele omavalitsustele, võtab riik selge vastutuse, et kõigil õpilastel oleks ligipääs tugiteenustele. Õppenõustamiskeskusi arendatakse nii, et väiksemad koolid saaksid sealt spetsialisti kooli tellida. Riigi lisatuge ongi siinkohal vaja eelkõige väiksemates koolides ning omavalitsustes, kes ise ei suuda tugispetsialistidele küllaldast töökoormust pakkuda. Lisaks on kavatsus sügisesel arutelul näha ette otsene riiklik toetusraha kooli tugispetsialistidele. Ma arvan, et selle lisaraha suurus võiks olla 2% õpetajate palgafondist. Et kõigil oleks kool, kus hea õpetaja abiga kasvada, panustab riik kodulähedase põhikooli säilimisse ning kindlustab igas maakonnas tugevate gümnaasiumide olemasolu. Gümnaasiumi lõpus sooritatavate riigieksamite puhul on kuulda võetud osapoolte ettepanekuid. Lävend viiakse uuesti 1 punkti peale, nagu see oli ka 2002. aastani, kui eksami eesmärk oli anda eelkõige võrreldavat infot koolide ja õpilaste soorituste kohta ning selle kohta, mil määral noored on saavutanud õppekavas kindlaksmääratud õpitulemused. Küll aga on seaduseelnõus tehtud parandus, mis viitab, et riigieksami rahuldavaks soorituseks peetakse seda, kui on saavutatud vähemalt 20% võimalikest punktidest, kuid see pole diskrimineeriv lävend. Selle üle, kas õpilane kooli lõpetab, otsustavad õpetajad, kes on noore inimesega mitmed aastad isiklikult kokku puutunud ja tema tulemusi 12. klassi lõpetamise vääriliseks pidanud. Rahuldavalt peavad gümnaasiumi lõpus olema sooritatud koolieksam ja õpilasuurimus. Gümnaasiumi töökorralduses muutub ka see, et enam pole vaja tagada kolme õppesuunda ning kool saab ettenähtud valikuid pakkuda paindlikult. Osa põhikoolide jaoks on oodatud muudatus see, et koolivaheaegu on võimalik pidada riiklikest vaheaegadest erinevatel aegadel ja teha ka lisavaheaeg. Mina töötasin koolis siis, kui mulle maksti palka mitmel lehel oleva tarifikatsioonitabeli järgi järgmiste tegevuste eest, kusjuures igal tegevusel oli hinnalipik küljes: ainetundide andmine, vihikute parandamine, ühiskasuliku töö organiseerimine, ainekabineti juhatamine, arvutiklassi hooldamine, klassijuhatamine, ainesektsiooni juhatamine, üliõpilase praktika juhendamine, õpilaste ettevalmistamine olümpiaadiks. Kas tõepoolest on mõistlik tahta, et sellised kargud koolielu korraldamiseks oleksid seadusesse kirjutatud ka praegu, 21. sajandil? Mul oleks väga hea meel, kui keegi ei alandaks õpetajaid ja koolijuhte väidetega, et ilma seadusesse kirja pandud detailsete tegevusjuhisteta ei suuda ükski kooliinimene sammugi astuda. Just suurem paindlikkus ja otsustusõigus ning vastutuse andmine kooli tasandile, direktorile ja hoolekogule, on selle seaduse üks tähtsamaid märksõnu. Vaid siis, kui koolijuht, õpetaja, hoolekogu ja omavalitsus suudavad ise otsustada, omavahel kokku leppida, kokkulepetest kinni pidada, töötada meeskonnana ja võtta vastutust, suudavad nad seda õpetada ka lastele. Aga seda me ju ometi koolilt ootame, et meie noortest kasvaksid head kodanikud, näiteks ka sõnapidajad poliitikud. Mul on hea meel, et eeldatavalt võetakse põhikooli- ja gümnaasiumiseadus täna vastu ning selgemaks saavad ka alused selleks, et rääkida tuleval aastal õpetaja palgamiinimumi tõstmisest. Praegu on õpetaja alampalk 715 eurot. Ma usun, et kui me selle seaduse vastu võtame ning jätkame sügisel rahastamisanalüüse, võime võtta endale väga selge ja usun, et vägagi reaalse sihi, et järgmisel aastal oleks õpetaja alampalk 800 eurot. Aitäh kõigile selle eelnõu konstruktiivsetele menetlejatele!
Aitäh! Võib-olla ületan ma jälle oma volitusi, kui ma hakkan tegema kokkuvõtet, kuidas sellise sõnastuseni jõuti, kuid ma olen juristide jutust aru saanud, et esimene osa, mille te koos paragrahvinumbriga ette lugesite, on osutav tekst, aga see osa, kus on konkreetne lause, on seaduse teksti sisse viidud. Head kolleegid, need ei ole praegu protseduurilised küsimused nende protseduuride kohta, mida me siin saalis teha saame. Ma tuletan veel kord meelde, mida ma ütlesin pärast vaheaja lõppu. Me oleme jõudnud sellisesse olukorda, et käes on kolmas lugemine. Kolmanda lugemise ajal on võimalik pidada läbirääkimisi ja korraldada lõpphääletus. Muid tegevusi protseduur ette ei näe. Palun, Mihhail Stalnuhhin!
Aitäh, proua juhataja! Mul on teile ettepanek selle kohta, kuidas oleks võimalik sellest tobedast olukorrast välja saada. Istungi juhataja võiks võtta tehnilise vaheaja kuni keskööni, mil see täiendav istung automaatselt otsa saab, ja me saaksime kokku kell 00.15 erakorralisel istungjärgul. Selleks ajaks on olemas korrektne eelnõu, mis saali tuuakse ja mille alusel võetakse vastu lõplik otsus. Kuidas te sellesse suhtute?
Suur tänu nende soovituste eest! Kahjuks ei ole praeguse seisuga võimalik seda teksti mingisugusel muul moel eelnõu lõppteksti sisse viia. Head kolleegid, mul on teile ettepanek asuda läbirääkimiste juurde. Ma palun, Kaia Iva! Jevgeni Ossinovski, palun!
Küsin protokolli või stenogrammi huvides. Te rääkisite muudatusettepaneku osutavast ja sisulisest osast. Selle muudatusettepaneku osutav osa näeb ette täiendada eelnõu § 1 uue punktiga 22, muutes järgmiste punktide numeratsiooni. Siis tulevad jutumärgid ja järgneb selgelt selle muudatusettepaneku tekst, mis peab Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 106 lõike 3 kohaselt eelnõu teksti minema. Lisaks sellele, et kolmandal lugemisel on tõesti võimalik pidada läbirääkimisi ja hääletada, nagu te ütlesite, on kindlasti võimalik küsida ka seda, kas see tekst, mille juhatus on toonud siia arutamiseks, ikka vastab Riigikogu kodu- ja töökorra seadusele. Ma palun sellele vastust!
Suur tänu! Palun, Paul-Eerik Rummo!
Aitäh! Täpsustuseks ütlen, et seda teksti ei ole teile esitanud mitte juhatus, vaid selle on siia toonud kultuurikomisjon. Palun, Kaia Iva! Kaheksa minutit.
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! See küsimus on pigem protokolli huvides. Ma küsisin häälte suhet, kuidas hääletati ettepanekuid § 31 lõigete 5 ja 6 kohta. Te valetasite mulle, kui te selle hääletuse tulemuse ütlesite. Seesugust ettepanekut täiskogu hääletanud ei olegi. Te lugesite mulle ette 37. parandusettepaneku hääletuse tulemuse. See ettepanek oli aga hoopis teistsugune kui see, mida on arvestatud sinisel paberil olevas tekstis. Kas istungi juhatajal ongi kombeks anda puldist valeinformatsiooni?
Ma kindlasti ei valetanud teile, vaid lähtusin protokollist, mis kajastas 37. muudatusettepaneku hääletuse tulemusi. See oli see küsimus, millele ma vastasin. Palun, Mihhail Stalnuhhin!
Aitäh, proua juhataja! Mul on protseduuriline küsimus, õigemini protest. Ma hakkan väikest viisi aru saama, kuidas Saksa sotsiaaldemokraadid tundsid ennast viimases vabalt valitud Reichstag"is. Kala hakkab mädanema peast. Kui teie ei tunne meie kodu- ja töökorra seadust, siis oleks imelik nõuda, et seda tunneks mõne komisjoni juhtkond. Ma osutasin nendele vigadele, mida te tegite, kui te istungit juhatasite ja rääkisite, et sõna saab kultuurikomisjoni esimees, kes saab küsimustele vastata jne. Ma avaldan protesti. Meie kodu- ja töökorra seaduse § 74 lõike 4 kohaselt peab istungi juhataja protesti viivitamata lahendama. See tähendab, et te ei ütle meile lihtsalt, et te ei tea, millal te saate kodu- ja töökorra seaduse selgeks, vaid te kas hakkate kohe praegu seda õppima või teatate meile, millal me võime seda teadmist loota.
Aitäh! Ma võtan teie arvamuse teadmiseks. Palun, Jevgeni Ossinovski!
Aitäh! Mul on sisuline protseduuriline küsimus, mida ma olen küsinud erinevas vormis, aga te ei ole sellele rahuldavalt vastanud. Minu küsimus ei puuduta mitte seda, kas eksami 1 või 20 punktiga sooritamine on sisuliselt õigesti sinna teksti kirjutatud. Nagu kolleeg Nutt ütles, parlament võib ka rumalusi eelnõusse sisse kirjutada. Minu küsimus on täiesti formaalne. Vaatame Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 106 lõiget 3. See ütleb, et kui muudatusettepanek saab rohkem poolt- kui vastuhääli, viiakse muudatus eelnõu teksti. Muudatusettepanek nr 37 algab nii: "paragrahvi 31 lõiget 5 muudetakse ja sõnastada järgmiselt." See ettepanek ei alga nii, et riigieksam on sooritatud rahuldavalt. Mul on küsimus. Mil viisil saab Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse kohaselt sellist kahte erinevat sõnastust kombineerida? Muudatusettepanek ütleb selgelt – ja see tuleb eelnõusse sisse viia –, et seda paragrahvi muudetakse ja see sõnastatakse vastavalt muudatusettepaneku nr 37 tekstile.
Aitäh! Muudatusettepanekut nr 36 ei hääletatud, hääletati ainult muudatusettepanekut nr 37. Muudatusettepanek nr 36 vaadati läbi ja liiguti edasi. Sellest tulenevalt on tekkinud olukord, kus mõlemad ettepanekud, mis räägivad ühest ja samast asjast, on jäänud lõppteksti alles. Palun, Jevgeni Ossinovski!
Aitäh! Ma ei saanud siiski vastust. Muudatusettepanek nr 37 ütleb, et eelnõu § 1 täiendatakse uue punktiga 22. See muudatusettepanek, mis peaks eelnõusse sisse minema, kõlab nii: "paragrahvi 31 lõiget 5 muudetakse ja sõnastada järgmiselt: (5) Riigieksam on sooritatud rahuldavalt, kui saavutatud on vähemalt 20 protsenti maksimaalsest tulemusest." Kui me vaatame Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 106 lõiget 3, siis eelnõusse peaks minema sõna-sõnalt selline tekst: "paragrahvi 31 lõiget 5 muudetakse ja sõnastada järgmiselt: (5) Riigieksam on sooritatud rahuldavalt, kui saavutatud on vähemalt 20 protsenti maksimaalsest tulemusest."
Head kolleegid! Me läheme järgmise päevakorrapunkti juurde. Algab Vabariigi Valitsuse algatatud karistusseadustiku muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu kolmas lugemine. Kas soovitakse läbirääkimisi pidada? Kõnesoove ei ole, läbirääkimisi ei avata. Juhtivkomisjoni ettepanek on, et eelnõu 393 tuleks seadusena vastu võtta. Kuna see eelnõu nõuab seadusena vastuvõtmiseks Riigikogu koosseisu häälteenamust, siis teeme kohaloleku kontrolli. Lugupeetud kolleegid, palun teeme kohaloleku kontrolli! Kohalolijaks registreerus 62 Riigikogu liiget, puudub 39. Austatud Riigikogu, panen hääletusele Vabariigi Valitsuse algatatud karistusseadustiku muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 393. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Head kolleegid, palun vaikust! Poolt hääletas 67 Riigikogu liiget, vastuolijaid ega erapooletuid ei olnud. Seaduseelnõu on seadusena vastu võetud.
Järgmine päevakorrapunkt on Vabariigi Valitsuse algatatud Finantsinspektsiooni seaduse ja investeerimisfondide seaduse muutmise ning sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu kolmas lugemine. Kas soovitakse läbirääkimisi pidada? Läbirääkimisi pidada ei soovita. Juhtivkomisjoni ettepanek on, et eelnõu 430 tuleks seadusena vastu võtta. Me läheme selle ettepaneku hääletamise juurde. Austatud Riigikogu, panen hääletusele Vabariigi Valitsuse algatatud Finantsinspektsiooni seaduse ja investeerimisfondide seaduse muutmise ning sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 430. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Poolt hääletas 72 Riigikogu liiget, vastuolijaid ega erapooletuid ei olnud. Seaduseelnõu on seadusena vastu võetud. Austatud Riigikogu! V istungjärk on läbi saanud. Ma tänan kõiki erakordselt meeldiva koostöö ja heade ideede eest! Soovin kõikidele kaunist suve, mis algab homme kell 8.04! Kohtumiseni! Istungi lõpp kell 20.36.