Head ametikaaslased, austatud Riigikogu, tere päevast! Alustame Riigikogu täiskogu VII istungjärgu 18. töönädala esmaspäevast istungit. Kõigepealt palun Riigikogu kõnetooli neid Riigikogu liikmeid, kes soovivad üle anda eelnõusid või arupärimisi. Palun, Jaak Valge!
Lugupeetud juhataja! Head kolleegid! Mul on au üle anda EKRE fraktsiooni nimel eelnõu, millega muudetakse välismaalaste seadust ja kõrgharidusseadust. Aga enne, kui ma selle pidulikult üle annan, ma teen väikese kommentaari. Nimelt arvan, et tulevikus umbes poole sajandi pärast, kui veel kirjutatakse Eesti ajalugu eesti keeles, see tähendab, et kui on säilinud ja edenenud eesti rahvuskultuur ja rahvusriik, hinnatakse perioodi 2008–2011 ilmselgelt kõige mustemaks iseseisvuse taastanud Eesti ajaloos, sest siis viidi läbi poliitikat, mis tegi meie inimesed vaesteks ja töötuteks ning kümnetel tuhandetel – kui ka pendelrändajad sisse arvestada, siis koguni võib-olla 100 000 inimesel – ei jäänud muud valikut kui minna välismaale leiba teenima. Seetõttu on meil mõnes sektoris olnud teatav tööjõupuudus. Aga vale oleks väita, et Eesti inimesed mõnd tööd teha ei taha. Nad teevad sedasama tööd küll, aga välismaal, kus selle eest rohkem makstakse. Nende asemele on järk-järgult peale 2008. aasta majanduskriisi, aga eriti viimasel viiel aastal, tulnud välistööjõud ning see on meie palgad alla löönud, pärsib meie inimeste tagasitulekut ja uuendusi majanduses. Praegu, juba enne majanduskriisi jõudmist toimub omatööjõu asendamine välistööjõuga. Seega võib tekkida olukord, kus iseseisvuse taastanud Eesti kõige halvemaks ajajärguks ei ole mitte 2008–2011, vaid need aastad, mis algavad 2021. või 2022. aastaga. [[Juhataja helistab kella.]] Ma usun, et meist keegi ei soovi seda. Pöördun siinkohal eelkõige Isamaa Erakonna poole ...
Hea ettekandja, teie aeg! Teie aeg!
... kes ennast rahvuslikuks erakonnaks peate. Vigadest tuleb õppida, mitte neid veel hullemal kujul korrata. Aitäh!
Rohkem kõnesoove praegu ametikaaslaste poolt ei näe. Ma palun Riigikogu kõnetooli Vabariigi Valitsuse esindaja Heili Tõnissoni. Palun!
Austatud esimees! Hea Riigikogu! Vabariigi Valitsus algatab täna kaks seaduseelnõu. Esimeseks, turvategevuse seaduse eelnõu. Riigikogus esindab seaduseelnõu menetlemisel Vabariigi Valitsust siseminister. Ja teiseks, välisinvesteeringu usaldusväärsuse hindamise seaduse eelnõu. Selle seaduseelnõu menetlemisel Riigikogus esindab Vabariigi Valitsust ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister. Mõlemad eelnõud on elektrooniliselt edastatud. Aitäh!
Aitäh teile! Rohkem kõnesoove ei ole. Olen Riigikogu juhatuse nimel vastu võtnud kolm eelnõu ning vastavalt meie kodu- ja töökorra seadusele otsustab Riigikogu juhatus nende edasise menetlemise. Head ametikaaslased, kohaloleku kontroll.
Kohale registreerus 80 Riigikogu liiget, puudub 21. Nüüd me peame päevakorra kinnitama. Ega siin muud ei olegi, kui see tuleb panna hääletusele. Aga enne seda tuleb ka kutsung teha. Ja enne seda ... Ma juba mõtlesin, et kas protseduurilisi ei olegi, et kas refräänis on midagi muutunud. Ei ole. Protseduuriline küsimus, Erkki Keldo, palun!
Aitäh! Ega ma niisama huvi või hobi pärast seda protseduurilist küsimust ei küsi, vaid ...
Siin pole olnudki neid varasemalt, Palun-palun!
... ikkagi sisulise mure pärast. Meil on päevakorra esimene punkt seesama 619 teise lugemise arutelu jätk. Aga nii nagu ma olen kuulnud, ka täna sotsiaalkomisjonis siiski siiamaani ei ole arutatud neid proteste, mis laekusid juhatusele. Punkt üks, minu palve on: miks juhatus vajadusel ka õigusosakonna analüüsi ei telli ise selles seisukohta ei kujunda? Või kui juhatus millegipärast otsustas saata selle tagasi sotsiaalkomisjoni arutamiseks, siis sotsiaalkomisjon ei ole leidnud mitme päeva jooksul aega, et inimeste kaebusi-muresid arutada ja lahendust leida. Tegelikult tuleks selline lugemine katkestada, nii kauaks, kui on õiguslikult selge, kuidas selle eelnõu menetlemine üldse edasi peaks minema.
Aitäh! Tähendab, jaa, täna on see päevakorrapunkt, aga täna, kui me selle päevakorra kinnitame, meil on veel lisaks sellele kuus päevakorrapunkti, kokku on seitse. Ja lisaks sellele veel vaba mikrofon. Nüüd protestide osas. Ma mäletan, et kui ma andsin teile siin informatsiooni eelnevalt, siis – ma loodan, et ma ei eksi – oli vist Õnne Pillaku proteste, mida juhatus arutas ja ühiselt otsustas, et me saadame selle tõesti juhtivkomisjoni ja palume, et nad annaksid ka meile informatsiooni, kuidas nad on otsustanud. See oli ühine otsus. Peale seda tuli neid proteste juurde ja kindlasti me juhatuses arutame kõiki proteste, kui juhatus nüüd kokku tuleb. Eelmisel nädalal oli ka siin pikem istung. Ja ma usun, et me lähipäevadel saame ka teisi teiste vaadata. Aga jah, toona oli üks protest, meie hea ametikaaslase Õnne Pillaku oma, ja juhatuse ühine otsus oli saata see juhtivkomisjonile lahendamiseks ja informeerida ka juhatust. Ma ei tea, et meil oleks praegu seda informatsiooni teie poolt tulnud. Nüüd protseduuriline küsimus, Ivari Padar, palun!
Mul see küsimus puudutabki just vaba mikrofoni. Kui me nüüd päevakorra kinnitame ja kui meil läheb perehüvitiste seaduse muutmise seaduse aruteluks, et kuidas siis toimitakse vaba mikrofoniga? Kas näiteks päeva lõpul broneeritakse mingit aega vabaks mikrofoniks, et saadikud saaksid oma mured ära rääkida?
Aitäh! Ma mäletan, et selle üle me oleme ka siin varasemalt pidanud debatti, küll selle osas, et kui teised eelnõud nihkuvad järgmisse päeva, et kuidas on vaba mikrofon selline küsimus, mis kukub kahe tooli vahele, eks ju, et ei lähe üles. Ja on olnud mõtteid kodu- ja töökorra seadust täiendada, et ka vaba mikrofon läheks edasi. Samas kui ma arvutan, üheksa tundi, on tänase päeva lõpuni, kui meil lõppeb istung, eks ju, öösel kell 12. Kui siin vaheaegu ei võeta, siis peaks ilusti ju jõudma sinnamaani. Aga jah, järgmine vaba mikrofon, korraline, kui me ei jõua, siis see peaks olema septembrikuu sees, nii et tuleb siis ... Aga siis on ka pikem ettevalmistus. Tarmo Kruusimäe, palun, protseduuriline küsimus!
Tänan, hea esimees! Eelmise nädala kolmapäeval, kui me asusime menetlema seda perehüvitiste seadust, siis järgmine pidi olema meile kohe ka Keit Pentus-Rosimannuse ettekanne. Ma küsisin korduvalt erinevate juhatajate käest, kas on inimene teadlik, kohal. Nüüd ma vaatan seda selle nädala kava ja märkamatult on nüüd kohe pärast perehüvitiste seaduse teist lugemist libisenud ta juba viiendaks. Vahel on tulnud nüüd riigilõivuseadus ja veel teised seadused. Mis argumentide puhul, kas Keit ise ei olnud valmis või lihtsalt need teised lugemised on sihukesed akuutsemad?
Aitäh! Ma mäletan, et te ka minu käest küsisite, mitu korda. Ma vastasin, mul ei ole infot, et rahandusminister ei tuleks. Kahjuks me eelmine kord seda ei jõudnud menetleda. Täna ta on ilusti päevakorras – kui me selle kinnitame, ma rõhutan –, viies päevakorrapunkt. Ja eks see tänane päevakord, kui me räägime esmaspäevasest päevakorrast, 13. juunist, ole ju üles ehitatud järgnevalt: kõigepealt see, mis jäi pooleli, kui me selle ilusti ära lõpetame, siis tulevad teised lugemised edasi. Ja siis see punkt, mille kohta te küsite, ma arvan, et see on 626 SE, see on esimene lugemine ja ongi kohe esimene esimene lugemine, viies päevakorrapunkt. Nii et ei ole keegi siin, ma ei tea, sotsiaalkomisjon või rahanduskomisjon kuidagi vahele trüginud, see põhimõte on lihtsalt see olnud, et reeglina on see nii olnud: kolmandad, teised ja esimesed. Mart Helme, palun! Protseduuriline küsimus.
Aitäh, härra eesistuja! Kuna meil Reformierakonna poolt niinimetatud "juhitava demokraatia" tingimustes seaduste tõlgendamine, sealhulgas meie kodu- ja töökorra seaduse tõlgendamine on niikuinii suvaalusele nihkumas, siis ma teen ettepaneku vastukajana härra Padari ettepanekule või küsimusele vaba mikrofoni kohta. Kellel keel sügeleb, võib seda teha eeldatavasti Reformierakonna poolt võetavate kümneminutiliste vaheaegade ajal.
Aitäh! See on huvitav ettepanek, aga siiski Riigikogu kõnetooli, kui on vaheaeg, kõnet pidama tulla ei saa, et see ei ole nagu ametlik osa. Samas, kutsuda kokku oma initsiatiivil koosolek siin Riigikogu ruumides, see on täiesti mõeldav ja Riigikogu liikmed võivad seda alati teha, et kutsuda oma koosolek kokku ja rääkida oma muredest ja rõõmudest. Valdo Randpere, palun, protseduuriline küsimus.
Aitäh! Mul on protseduuriline küsimus, millesarnast küsimust tegelikult oleme mitmel korral arutanud ja oleme jõudnud kokkuleppele, et nii ei peaks tegema, et samale nädalale planeerime eelnõude teist ja kolmandat lugemist. Praeguses päevakorras, mis meie ees on, on kolm sellist eelnõu, mida mina leian, võib-olla on neid isegi rohkem. Aga on seesama 619, 498 ja 600, millel kõigil on teine ja kolmas lugemine sellesse nädalasse planeeritud. Kas me oleme nüüd läinud kõrvale nagu sellest heast tavast või kokkuleppest ja meelega panemegi järjest rohkem neid ühte nädalasse või on see lihtsalt juhus? Või mis see põhjus on?
Aitäh teile! Tõesti, see tava on olnud see, et kui vähegi saab, on ühe eelnõu puhul üks lugemine nädalas. Meil on ka praktikat, kus on olnud ühel eelnõul kaks lugemist. Ma arvan, miks sellel nädalal on neid, te lugesite üle, toetudes teie informatsioonile, mitu teist ja kolmandat lugemist, ma arvan, et lihtsalt on põhjus see, et on korraline istunginädal ja siis järgmine korraline istung on septembris. Ma usun, et see on põhjus, et juhtivkomisjon on palunud, et need saaks ära menetleda. Ma arvan, et see ongi see põhjus. Tarmo Kruusimäe, palun!
Tänan, hea esimees! Ma jäin ka Ivari Padari ja Mart Helme selle probleemikäsitlusega tuleb nõustuda ja tõesti selline kaasamismehhanism kui vaba mikrofon võiks ju olla ja teeksin ettepaneku, et võib-olla me saaksime nende kümneminutiliste vaheaegadega organiseerida sinna klaveri juurde väikese sellise karaokesüsteemi. Ega seal ei pea ainult laulma, seal võib panna ka enda teksti ja seda niimoodi puhtalt ette kanda, et oleks harjutusi iseseisvaks eluks, aga miks ka mitte, et öötundidel võib proovida ju mõnele tuntud viisil lugeda näiteks seaduseelnõud peale, mis oleks ka äärmiselt agiilne. Kas meie tehniline tugi on võimeline tellima seda karaoketeenust?
Aitäh! Mul ei ole informatsiooni, et Riigikogu Kantseleil oleks see karaokevõimalus olemas. Ma ei tea, et meil see võimalus oleks. See, et seda tellida, teoreetiliselt see on võimalik, samas inimesed on einelauas oma mõtetega, tahavad rahulikult süüa. Seal teha sellist kontserti, ma arvan, et see ei oleks sünnis. Nii et jah. Aga klaver seal on tõesti, et võib-olla siis, kui keegi soovib, kui ta kedagi ei sega, mingeid metoodilisi palasid seal mängida. Peeter Ernits, palun, protseduuriline küsimus!
Hea juhataja! Mul on selline protseduuriline küsimus, et meil on küll pikk menüü siin, aga on teil juhatajana informatsiooni, kas me jõuame sel nädalal esimesest küsimusest ka kaugemale. Ja kui me ei jõua, siis kuhu see ülejäänud väärtuslik kraam sellisel juhul läheb, vaba mikrofon kaasa arvatud?
Aitäh teile! Iseenesest seitse punkti ei ole palju ja esmaspäevad näitavad, et me suudame ilusti selle läbi menetleda, ka vaba mikrofoni. Mul ei ole informatsiooni, kui kiiresti me liigume. Seda infot minul täna ei ole, ei ole ka seda tunnetust. Mis edasi saab juhul, kui me ei jõua neid täna läbi menetleda? Siis on teatavasti homme meil istung, kolm tundi ja saab ühe tunni pikendada. Kolmapäeval on terve öö aega, nii et peaks ilusti need küsimused jõudma ära arutada. Kui ei jõua, siis neljapäeval kümnest üheni ja seal on ka võimalus veel pikendada. Ja siis vastavalt kodu- ja töökorra seadusele tekib võimalus erakorralisteks istungiteks kuni septembri ehk sügisistungjärgu alguseni – see on kaheksas istungjärk – ja siis tulevad täiendavad, nii nagu kodu- ja töökord ette näeb. Ega muid võimalusi meil pole. Kalle Grünthal, palun, protseduuriline küsimus!
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Ma ei tahaks hästi nõustuda sellega, nagu te ütlesite vaba mikrofoni kohta, et see kukub sinna kahe tooli vahele kuskile. Küsimus ei ole üldse marginaalse tähendusega, sellepärast et peale nende eelnõude, mida me siin menetleme saalis, on ka muid üliolulisi asju, mida saadikud peavad oma valijatele tutvustama. Ükskõik mis teemadel, siis – kas elektrienergia, miks ei minda üle siin n-ö fikseeritud hinnale ja väljuda börsist ja toiduhindade tõus ja kütuseaktsiiside tõus? See on Riigikogu liikme töö ja kui see meil päevakorras on olemas töö- ja kodukorra järgi, siis tuleb neid asju ikkagi menetleda sellepärast, et me ei saa lihtsalt öelda, et ei mahu, peab mahtuma, siin juhatus peab leidma mingisuguse väljapääsu sellest olukorrast, et tagada ka vaba mikrofoni võimaluse olemasolu. See ei ole lihtsalt niisama siin enese ilustamine, vaid see on ühiskonna probleemide rääkimine, mis on tegelikult saadikute ülesanne otseselt ja kutsuma ka valitsusliikmeid neid küsimusi lahendama konstruktiivselt ja koheselt.
Aitäh teile! Alustan seda protseduurilise küsimuse vastamist tervitustega Helir-Valdor Seederile. Ma arvan, et ma ei eksi, kui et tema ühel hetkel sama küsimuse tõstatas protseduuriliste küsimuste voorus, et see vaba mikrofon – ma loodan, ma ei teinud viga ja ma mäletan õigesti –, aga tõsi on see, et meie kodu- ja töökorra seadus ei anna seda võimalust. Kui te ütlete, et juhatus peab pingutama, ma olen nõus, kõik peame pingutama. Ja põhimõtteliselt seitse päevakorrapunkti ei ole nii pikk, et me ei jõuaks vaba mikrofonini. Mis on veel meie võimalus – et on täiendada meie kodu- ja töökorra seadust, aga see võtab aega, seda me täna õhtuks valmis ei saa. Paul Puustusmaa, palun, protseduuriline küsimus!
Aitäh, hea juhataja! Ma ka selle menetlusökonoomilise printsiibi juurde nüüd saabun, mida on juba täna räägitud. Kuidas siis on, kas meie kodukorraseadus otseselt keelab mingi normi kaudu või ta lihtsalt ei räägi sellest, kui me räägime võimalusest kasutada neid vaheaegu, kümneminutilisi, selleks, et jätta mikrofon lahti ja oma muredest rääkida? Sellepärast, et lõppkokkuvõttes oleks see meeletu aja kokkuhoid ja tegelikult ka väga kasulik nii valijatele kui ka riigile, kui need, kes soovivad, need lähevad kümneks minutiks, arutavad kuskil midagi, aga need, kes soovivad rääkida, nad tulevad pulti ja räägivad, ja kes tahavad, need kuulavad. See oleks ju väga suur aja kokkuhoid ja ökonoomika oleks meeletu, või kuidas?
Aitäh, härra Puustusmaa! Ma vastan teile, et ega neid vaheaegasid ju niisama ei võeta, võetakse ikka sellepärast, et nõu pidada endaga, oma ametikaaslastega, fraktsiooniga. Nüüd, kui keegi siin peaks teoreetiliselt esinema, kust sa nõu teada saad – tahad seda kuulata, mida inimene räägib, siis tahad nõu pidada, noh, kahte tööd on väga keeruline teha. Nii et see on minu meelest sisuliselt ja ka istung on sel hetkel ju ikkagi seiskunud, kui on vaheaeg võetud, et nõu pidada. Aga nagu ma vastasin, oli vist Tarmo Kruusimäe, kes küsis, tegelikult seda nõu saab pidada küll. Kutsute ise inimesi enda juurde ja oma põhimõtteid selgitate, see on võimalus. Nüüd, härra Grünthalile ma tahan veel vastata. See vaba mikrofon, jah, ma leidsin ka selle üles. Aitäh ametikaaslasele! Vaata, see § 157 kodu- ja töökorras, see on nüüd küll väga resoluutne, see ütleb nii: "Riigikogu liikmete, fraktsioonide ja komisjonide sõnavõttude ärakuulamiseks toimub Riigikogu täiskogu iga töönädala esmaspäeval vaba mikrofon." Vaat see "esmaspäeval" panebki need piirid meile ette. Mart Võrklaev, palun! Protseduuriline küsimus.
Lugupeetud istungi juhataja! Mul on ikkagi mure selle päevakorra ja perehüvitiste seadusega. Nagu kolleeg Valdo Randpere juba ütles, siis on pandud teine ja kolmas lugemine sama nädala peale. Samal ajal me teame, et selle menetluse kohta komisjonis on esitatud mitmeid proteste, kaasa arvatud mina olen esitanud protesti nii isiklikult kui ka fraktsiooni nimel, sest sotsiaalkomisjoni esimees ikkagi rikkus mitmeid menetlusnorme komisjoni istungil, sealhulgas ei andnud Reformierakonna saadikutele võimalust oma muudatusettepanekuid tutvustada, kaitsta. Selle vastu on siin saalis korduvalt huvi tuntud, et tahetakse või soovitakse kuulda nende sisu, ja kodukord seda ka selgelt ette näeb, et peab olema võimalus kaitsta. Ehk rikkumised on päris tõsised. Sotsiaalkomisjon täna neid ei arutanud, need peavad jõudma veel juhatusse arutelule. Mul on mitu küsimust. Mis on teie plaan, millal siis juhatus neid arutab, sest kui meil on ka kolmas lugemine sel nädalal ja kui me peaksime jõudma kenasti selle eelnõuga selles tempos minna, nagu päevakord seda ette näeb, siis kuidas Riigikogu liige peab käituma lõpphääletusel, kui on oht ja hinnang, et menetlusnorme on rikutud ja tahaks seda toetada, aga justkui ei saaks toetada? Ja kolmas küsimus sinna juurde on see, et kuigi juhatus näeb, et neid proteste sel nädalal ei ole võimalik juhatuses arutada, sest sotsiaalkomisjon ei ole oma seisukohta kujundanud, kas juhatus ei pea õigeks seda kolmandat lugemist juba praegu päevakorrast välja võtta. Paluks nendele kolmele küsimusele vastust.
Aitäh, austatud Mart Võrklaev! Ma üldiselt arvan kogu seda teie protseduurilist küsimust kuulates, et ma arvan, et varsti läheb kõik palju paremini. See on niisugune üldvastus teile. Aga nüüd, kui rääkida konkreetselt nendest küsimustest, mis te esitasite, siis juhtivkomisjon on selle ettepaneku pannud. Riigikogu juhatus on eelmisel neljapäeval päevakorda arutanud, see on kõigile sobinud, pole mingeid probleeme olnud. Nüüd, nagu ma ütlesin, ühe ametikaaslase, Õnne Pillaku protest oli juhatuses arutelul. Ma palun saalis vaikust. Saalis on liiga suur lärm. Aitäh teile! Ma väga palun, et tõesti, kellel on jutuajamised, saame seda teha väljaspool saali, aga saalis austame eeskätt küsijat ja neid, kes soovivad kuulata. Nüüd, kas juhatus koguneb? Jah koguneb, juhatuse järgmine istung on homme, teisipäeval 13.30. Aga ma arvan, et see suund, mis oli ka Õnne Pillaku poolt, see on tegelikult juhtivkomisjoni ülesanne neid küsimusi lahendada ja loomulikult me palume informeerida ka Riigikogu juhatust selles küsimuses. Kas Riigikogu juhatusel täna on võimalik võtta see kolmas lugemine siit oma jõuga välja, ma ei tea, et see võimalus meil oleks. Protseduuriline küsimus, Kalle Grünthal, palun!
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Tänan muidugi meeldetuletuse selle eest, et te ütlesite, et vaba mikrofon on esmaspäeval, kohe läks selgemaks mul see asi. Aga küsimus selles, et ilmselgelt on Riigikogu liikmetel soovi vabas mikrofonis esineda ja seetõttu ma teeks sellise ettepaneku, lugupeetud Jüri Ratas, et te annate mingisuguse aja vabasse mikrofoni registreerimiseks ja kui see on tehtud, siis on pilt selge, palju vabas mikrofonis inimesi soovib esineda. Ja ütleme, et see esmaspäevane päevakord, ütleme, eelnõude menetlemiseks kestaks nii kaua, et ka vabas mikrofonis soovinud esinejad saaksid seal oma mured ära rääkida. Ma arvan, et see oleks sihuke väga mõistlik ettepanek.
Aitäh! Jaa, ma toetan seda ettepanekut ja ma käitun järgnevalt: kui seitsmes päevakorrapunkt on meil menetletud, siis ma ütlen lause, et peale haamrilööki palun ennast registreerida vabale mikrofonile, siis on haamrilöök ja siis saabki ennast registreerida. Selles mõttes kindlasti ma nii käitun. Protseduuriline küsimus, Peeter Ernits, palun!
Hea juhataja! Kolleeg Võrklaeval mure, et ei taheta kuulata nende suurepäraseid ettepanekuid, parandusettepanekuid, aga ma küsin, et aga miks kolleeg Võrklaev ja kolleegid ei kasutanud seda vaheaja võtmise eel on võimalik ... [[Juhataja helistab kella. Saalist protesteeritakse.]] On võimalik paari lausega, varem on öeldud seda.
Aitäh! Jaa, ma arvan, et see, mida te küsisite, meil on tõesti olnud selline reeglistik siin minu meelest ja see on olnud ka praktika, et kui esitatakse see muudatusettepaneku palve, et seda hääletada, mõnikord on ka palve võtta vaheaeg, mitte alati, siis ei ole reeglina, väga tugeva reeglina ja praktikana käinud kaasas, et seda hakatakse põhjendama, et mis on selle ettepaneku sisu. Ja ma arvan, et kõik saavad seda lugeda. Meil on see tabel olemas, lühike tabel olemas, kõik, kes tahavad, saavad seda vaadata, mis selle sisu on. Mart Võrklaev, palun, protseduuriline küsimus!
Ma ikkagi täpsustan oma eelmist küsimust. Mul on päriselt mure nende protestide lahendamise pärast. Ma saan aru, et juhatus on saatnud ainult ühe protesti sotsiaalkomisjoni. Sotsiaalkomisjon ei arutanud seda täna ja ei plaani seda töökava järgi ka sel nädalal arutada. Teisi proteste juhatus minu arusaama järgi ei ole praegu sotsiaalkomisjoni saatnud – öelge, kui ma eksin. Palun ikkagi selgitage, mismoodi meil on võimalik see perehüvitiste seaduse kolmas lugemine [teha] ehk see seadus vastu võtta sel nädalal, kui me teame, et meil on rida proteste, meil on tugevad kahtlused selles, et komisjon ja komisjoni esimees on meie kodukorda ja menetlusreegleid rikkunud. Kuidas me saame seda sel nädalal arutada? Ja mis on teie nägemus, millal siis komisjon peaks neid proteste lahendama, kui mitte nii-öelda viimasel hetkel enne kolmandat lugemist, hilisemalt?
Aitäh! Minu teada, mulle tuli info, et ka need teised protestid on tegelikult juhtivkomisjonile edastatud. Kui te küsite, millal peaks arutama seda asja, siis ma arvan, et õige oleks seda teha ikka enne kolmandat lugemist. Meil on kolmas lugemine ilusti kolmapäeval siin projektis kirjas. Ega ma ei tea, kas see päevakord läheb üldse töösse või mitte. Ja juhatus, nagu ma ütlesin, teeb seda hiljemalt homme. Homme. Aga jah, need kõik on edastatud minu meelest komisjonile. Protseduuriline küsimus, Tarmo Kruusimäe.
Tänan, hea esimees! See mure, kui saadikud ei saa tutvustada omaenda muudatusettepanekuid ja me teame, et meil juba Eesti riikigi juhitakse täna ju ühismeedia alusel, et kes midagi kuskil postitab, siis see on juba puhas kuld. Kas meil ei oleks võimalik avada näiteks ühismeedias Riigikogu leheküljel sellise rubriigi eelnõu muudatusettepanekute tutvustamiseks. Mina tahaksin ka teada, kust tuleb näiteks summa 64 eurot esimesele lapsele ja 71 eurot teisele lapsele. Millise matemaatilise valemi või, ütleme, ühiskonnauuringute tulemusena selline arv saab olema, siis oleks see probleem lahendatud. On see võimalik?
Aitäh! Ma ütlen ausalt, et ma arvan, et selles ajaaknas see ei ole võimalik. Teades seda, et kõik need infotehnoloogilised süsteemid, see võtab aega, et neid teha, siis on vaja sinna investeerida, rakendada. Ma ütlen ausalt, ma arvan, et see ei ole võimalik, aga see on tõesti minu enda isiklik tunnetus. Võib-olla on mõned, kes nii kiiresti suudavad seda teha, aga see saaks olla ainult abimaterjal, ega sellele toetuda ei saaks, seaduse jõudu niimoodi ei ole. Protseduuriline küsimus, Helle-Moonika Helme, palun!
Aitäh, hea eesistuja! Ma siin kuulen kogu aeg, et on väga suur mure, et saadikud ei saanud oma muudatusettepanekuid tutvustada. Aga äkki lugupeetud eesistuja teeks siis nendele murelikele saadikutele vähemalt sellise ettepaneku, et kui tuleb nende muudatusettepanekute hääletuste aeg, siis nad vähemalt oleks saalis, et nad saaksid vähemalt ennast tutvustada? Kui me vaatasime seda eelmist ööistungit, ma ei tea, siis ma küll ei näinud seda muret nende muudatusettepanekute tegijate poolt, kõik magasid kodus. Neile sai saadetud sõnumeid meeldetuletusega, et äkki te tuleksite ja vähemalt hääletaksite ka oma väga ülioluliste ja tähtsate muudatusettepanekute poolt. Keda ei olnud, olid need saadikud. Äkki nad siis vähemalt oleksid nende hääletuste ajal saalis, igaüks oma oma muudatusettepaneku ajal, ja tutvustaksid siis vähemalt iseennast?
Aitäh! No me teame seda, et see küsimus, et kõik oleks saalis, me oleme oma mandaadis vabad ja nii peavadki Riigikogu liikmed käituma. Ma jah niimoodi kommenteerin. Aga jah, see saalis tutvustamine, ka seda on proovitud. Ja tegelikult sellest on ainult tekkinud paks pahandus siin saalis, et miks venitatakse, kes loeb minut aega ette selle muudatusettepaneku sisu, kes loeb 10 sekundit, kes ei loe üldse. On olnud tava ja reegel, et me ei tutvusta siin saalis muudatusettepanekut enne hääletamisele panekut. Tarmo Tamm, protseduuriline küsimus.
Aitäh, lugupeetud Riigikogu esimees! Meil on eelnõu 619 SE lugemine pooleli. Ma küsin selliselt, et kas on teoreetiline võimalus, et valitsus saab mõne omapoolse punktiga tulla siia Riigikogu ette oma ettepanekuga, enne kui see punkt ei ole lõpuni menetletud?
Jaa, aitäh! See punkt tuleb ilusasti ikka – kui me räägime korralistest istungitest – lõpuni menetleda. Ja selleks on meil see nädal piisavalt ju ka aega, et täna ja teisipäeval ja kolmapäeval ja neljapäeval. Paul Puustusmaa, palun protseduuriline küsimus!
Hea juhataja! Eelmises vastuses mulle ütlesid, et siis, kui on vaheaeg, siis on istung peatunud. Ehk siis selle tõttu ei saa seda kümmet minutit kasutada vaba mikrofoni jaoks. Aga teistpidi on Helle-Moonikal ju väga hea ettepanek, et kui see kümme minutit, kui istung on peatunud, siis need, kes on huvitatud oma oma muudatusettepaneku tutvustamisest, nemad võiksid olla siin saalis, ja need, kes on huvitatud selle ettepaneku kuulamisest, nemad võiksid ka olla siin saalis ja kümme minutit kuulata seda ettepanekut. See on täiesti uuenduslik lähenemine ja tegelikult muudab ratsionaalseks selle menetluste läbiviimise. Või mis te arvate?
Aitäh! Ei, ma, ma arvan, et siin ei ole mingisugust keeldu selles. Kui on vaheaeg võetud, siis siin saalis võib olla, siin saalis võib rääkida oma ametikaaslastega, ettepanekuid tutvustada. Nii et seda initsiatiivi võib iga Riigikogu liige võtta, siin mingit keeldu ei ole. Käite ja inimestele räägite oma muudatusettepanekust. Ega keegi ära ei aja siit saalist teid ega meid. Nii et vaheajal siin saalis võib-olla seda muret ei ole. Jutt oli, et siia kõnetooli ei saa tulla. Nüüd protseduuriline küsimus, Rene Kokk.
Suur tänu, austatud esimees! Ma lähen edasi siit Tarmo Tamme küsimuse juurest, natuke laiendan seda. Te olete ka pikalt peaminister olnud. Kas te oskate kuidagi rääkida meile lahti seda mõttemaailma, et peaminister on palunud oma erakonnakaaslastel praegu torpedeerida ühte eelnõu siin Riigikogus ja töö seisma panna, samas saadab ta valitsuse poolt peale siia, nagu ka täna, kaks eelnõud juurde. Kas te oskate aru saada, mis selle skisofreenilise käitumise tagamaad võivad olla ja mismoodi teie käituksite?
Aitäh! See ei ole protseduuriline küsimus. See on nüüd tõesti täna esimene üle pika aja vist, mis ei ole olnud. See on isiklik arvamus ja siin on väga raske seda öelda. Nii, ja me olemegi läbi saanud kõik need protseduurilised küsimused. Ma tänan ja me oleme nüüd hääletuse ettevalmistamise eel. Head ametikaaslased, palun tähelepanu! Aitäh teile! Panen hääletusele Riigikogu täiskogu VII istungjärgu 18. töönädala päevakorra kinnitamise. Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Tulemusega poolt 49, vastu 30 ja 1 erapooletu on päevakord kinnitatud.
Head ametikaaslased, meil juhtus eelmisel istungil selline asi – see oli neljapäeval –, et meil jäi pooleli 54 Riigikogu liikme algatatud perehüvitiste seaduse muutmise seaduse eelnõu 619 SE teine lugemine. Me oleme ikka veel muudatusettepanekute läbivaatamise etapis. Ja siin ongi nüüd selliselt, et me peame ... Et 68 muudatusettepanekut me vaatasime ilusasti läbi, nüüd me oleme 69. muudatusettepaneku juures, jutt on siis eelnõust 619 SE. 69. muudatusettepanek on esitatud Signe Kivi ja Vilja Toomasti poolt, juhtivkomisjoni seisukoht on jätta arvestamata. Tõnis Mölder, protseduuriline!
Aitäh, hea juhataja! Me ju teame tegelikult seda, et selle eelnõu algatajaid oli siin väga palju. Te ei lugenud küll kõiki neid nimesid ette, aga me teame seda, et esimese ja teise lugemise vahel kuus Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni liiget, Lauri Läänemets, Helmen Kütt, Eduard Odinets, Riina Sikkut, Heljo Pikhof ja Jaak Juske olid need kuus inimest, kes otsustasid oma allkirja sellelt eelnõult tagasi võtta ja mitte toetada Eestimaa lapsi ja peresid. Kas teil on see teadmine, kas nad on oma meelsust kuidagi parandanud, on nad tahtnud vahepeal selle eelnõuga uuesti liituda või kas näiteks on see nimekiri, kes on oma allkirja sellelt eelnõult tagasi võtnud, kuidagi laienenud?
Aitäh! Minul ei ole infot, et on keegi andnud tagasi oma allkirja või uuesti ära võtnud, see info minul puudub. Aga hea küll, et see asi oleks selge, siis jah, me oleme hetkel punkti juures, mis on Riigikogu liikmete Jaanus Karilaidi, Jüri Ratase, Marika Tuus-Lauli, Maria Jufereva-Skuratovski, Peeter Rahneli, Mihhail Stalnuhhini, Oudekki Loone, Andrei Korobeiniku, Natalia Malleuse, Siret Kotka, Igor Kravtšenko, Aadu Musta, Anastassia Kovalenko-Kõlvarti, Tõnis Möldri, Kalle Grünthali, Riho Breiveli, Kert Kingo, Alar Lanemani, Jaak Valge, Urmas Reitelmanni, Uno Kaskpeiti, Martin Helme, Rene Koka, Anneli Oti, Marek Jürgensoni, Kaido Höövelsoni, Helmen Küti, Tarmo Tamme, Mart Helme, Sven Sesteri, Helir-Valdor Seederi, Üllar Saaremäe, Aivar Koka, Priit Sibula, Lauri Läänemetsa, Heljo Pikhofi, Jaak Juske, Eduard Odinetsi, Raimond Kaljulaidi, Riina Sikkuti, Viktor Vassiljevi, Enn Eesmaa, Kersti Sarapuu, Helle-Moonika Helme, Tarmo Kruusimäe, Raivo Tamme, Martin Repinski, Dmitri Dmitrijevi, Mailis Repsi, Urmas Reinsalu, Heiki Hepneri, Andres Metsoja, Mihhail Korbi ja Marko Šorini algatatud perehüvitiste seaduse muutmise seaduse eelnõu (619 SE) teine lugemine. Jürgen Ligi, palun! Protseduuriline küsimus.
Aitäh! Mina siiski ootaks, et Riigikogu juhataja suhtub härra Möldri muresse tõsiselt. Minul on andmed, et osa Riigikogu liikmeid on nii laste vastu, et lahkus üldse Riigikogust protestiks oma eelnõu vastu. On mul õigus?
Aitäh! Minul ei ole infot, et keegi algatajatest on lahkunud Riigikogust selle eelnõu tõttu. Põhjused on olnud teised, ma arvan ... Ma saan aru, kellele te vihjate, põhjused on olnud selles, et Vabariigi Valitsuse peaminister vabastas seitse ministrit, osa nendest tuli Riigikokku tagasi ja siis asendusliikmed läksid siit välja, nii et see on olnud põhjus. Jüri Jaanson, palun! Protseduuriline küsimus!
Aitäh! Vastupidiselt oma heale kolleegile Jürgen Ligile ma arvan küll, et oleksite pidanud ... Vähemalt minu arusaama järgi te oleksite pidanud tõenäoliselt Möldri protseduurilise küsimuse "läbi vaatamata jätma". Mul on küsimus teile, kui teil juhtumisi aega on. Jah. Te just enne siin ütlesite Rene Kokale, et see oli esimene sisuline küsimus, mis siin protseduurilise pähe esitati. Ja ma panin tähele, kui ma õigesti panin tähele, et lugupeetud kolleegi Tõnis Möldri protseduuriline küsimus oli ka tegelikult teemaväline või ei olnud protseduuriline. Kuidas te nüüd jagate neid protseduurilisteks ja mitteprotseduurilisteks?
Aitäh! Eks juhataja teeb seda oma tunnetuse ja kogemuse järgi. Nüüd edasi, et ... Jah, ma ei vastanud konkreetselt, kes on sealt oma allkirja mitte tagasi võtnud. Eelmine kord oli härra Odinetsiga sellel teemal tõsine arutelu. See tähendab, et eelnõu kas tagasivõtmine või eelnõu ja sellest taganemine. Ja tõesti, on osa neid algatajaid sellest eelnõust taganenud, see vastab tõele. Ma arvan, et Tõnis Möldri öeldud persoonid, kes on olnud selle eelnõu algatuse juures, taganemise osas on tal õigus, need on tõesti sellest eelnõust hetkel taganenud. Nii. Peeter Ernits, palun! Protseduuriline küsimus.
Hea juhataja! Ma olen alati suhtunud kolleeg Ligisse lugupidavalt, ta on meie aksakall ja meie mälu kandja. Aga praegu tema küsimuse peale, kui ta küsis, et kas on selle eelnõu protestiks lahkunud – kas see tähendab, et kolleeg Ligil on kuidagi natukene mõistus tuhmistunud või oli see pahatahtlik suhtumine Riigikogu liikmetesse?
Aitäh! Ma ei võta seda protseduurilise küsimusena. Ja ma ka vabandan, siin oli nii palju nimesid. Ma tõesti vabandan, kui ma kuskil eksisin inimese – ja see on väga halb, et ma nii tegin, ma vabandan – perekonnanime lõpuga. Näiteks ma tean, ma kordan üle, et ma ütlesin "algataja Sven Sestri", aga oleksin pidanud ütlema "Sven Sesteri". Nii et ka selle vea parandan ära. Protseduuriline küsimus, Valdo Randpere, palun!
Aitäh! Minul on selline küsimus. Tõepoolest, vahepeal on vähemalt üks selle eelnõu algatajatest Riigikogust lahkunud, see on Kerstin-Oudekki Loone või tegelikult oleks vist, kui nimedest rääkida ja sellest, kuidas neid hääldada, siis Kerstin peaks tegelikult olema rootsipärane "Tšarstin" Oudekki Loone. Õppige ära, kuigi natukene hilja võib-olla. Aga tema allkiri on sellel eelnõu algatamisel olemas. Küsimus on: mis on selle tema tahte juriidiline staatus tänapäeval? Ta ise on Riigikogust lahkunud. Mitte Riigikogu liige ei saa algatada eelnõusid sellises vormis, nagu meie siin saame. Ja küsimus on: kas tema allkiri loetakse sellega tagasivõetuks, tühiseks, või kogu eelnõu äkki peaks menetlusest välja langema, kuna üks eelnõu algataja tegelikult ei ole juriidiliselt pädev seda eelnõu üldse algatama?
Aitäh teile! Ma saan aru teie küsimusest. Eks ole olnud siin ka teisi näiteid, kui on algataja olnud ... Ma usun, et ma ei eksi, näiteks arupärimised, et ta ei tööta enam sel hetkel Riigikogus. Kui üle poole neid on, siis jah, siis me ei menetleks seda edasi. Aga on algataja, see juriidiline staatus jääb, täna ta ei ole Riigikogu liige. Nii et see ei muuda selle eelnõu menetlemise korda või protseduuri. Nii, me saime ilusti läbi vaadatud need protseduurilised küsimused. Paneksin kohe selle asja hääletusele, kui keegi seda soovib. Erkki Keldo, kui soov on, siis teeme ... Palun, Erkki Keldo! Sõna on teil.
Aitäh! Siin oli hunnik protseduurilisi küsimusi vahepeal, aga kui ma ei eksi, siis me jäime täpselt sellisesse olukorda, kus ma palun seda muudatusettepanekut hääletada Reformierakonna fraktsiooni nimel, aga enne seda palun kümme minutit vaheaega.
Selge. Vaheaeg kümme minutit! V a h e a eg
Head ametikaaslased, Reformierakonna fraktsiooni poolt palutud vaheaeg on lõppenud. Panen hääletusele 69. muudatusettepaneku, mis on esitatud Signe Kivi ja Vilja Toomasti poolt. Juhtivkomisjoni seisukoht on jätta arvestamata. Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Tulemusega poolt 22, vastu 43, ei leidnud ettepanek toetust. Head ametikaaslased! Oleme jälle varem küsitud vaba mikrofoni osas kukesammu võrra sellele lähemale läinud. Muudatusettepanek nr 70 on esitatud Riigikogu liikme Signe Kivi poolt, juhtivkomisjoni seisukoht on jätta arvestamata. Erki Keldo, palun!
Aitäh! Palun seda muudatusettepanekut Reformierakonna fraktsiooni nimel hääletada, aga enne seda palun kümme minutit vaheaega.
Selge, see on huvitav lähenemine. Kümme minutit vaheaega. Palun!
Head ametikaaslased Reformierakonna poolt palutud vaheaeg on lõppenud. Oleme muudatusettepaneku nr 70 juures, aga enne seda on protseduuriline küsimus. Peeter Ernits, palun!
Hea juhataja! Mul on suur mure naaber Signe Kivi pärast. Eelmises ettepanekus ta lubas 71 eurot esimese lapse kohta, aga nüüd äkki 66 eurot ainult. Teise ja kolmanda lapse [toetus] on jäänud samaks. Mis see tähendab? Kas ta on kuidagi leebunud või nõrgemaks jäänud?
Ettepanekud on autonoomsed, punkt üks. Ettepanekud on ka erinevad. Muudatusettepanek nr 69 on Signe Kivilt ja Vilja Toomastilt, nr 70 on ainult Signe Kivilt. Ei oska öelda. Tavaliselt, [kui] on mitu inimest, siis on kompromiss. Üksinda teed ... Ma ei oska öelda seda. Protseduuriline küsimus, Kalle Grünthal.
Aitäh! Mu küsimus haakub Peeter Ernitsa küsimusest. Oletame, et me kõik toetame nüüd neid tuhandet Reformierakonna ettepanekut. Seal on ju absoluutselt üksteisele vastukäivaid asju seal sees. Mis siis sellest seadusest edasi saab?
Jah, kui nüüd nii teoreetiliselt tõesti läheneda, ma ütlen ausalt, võib-olla siis tuleb võtta appi siin tehisintellekt, kes arvutab välja kaalutud keskmise või ma ka ei oska seda praegu öelda. Kui kõiki toetada, et jah. Ma sellele hetkel küll vastust ei saa öelda. Aga Erkki Keldo, teil protseduuriline küsimus.
Jaa, aitäh! Lihtsalt väga imelik ja silmakirjalik on kuulda siin, ma ei saagi aru, kas kolleegide EKRE fraktsioonist sihukest iroonitsemist. See hetk, kus muudatusettepanekute sisu tuli arutada, ehk sotsiaalkomisjon, seal nende esindajad ei olnud ülemäära huvitatud, veel vähem valmis neid arutlusi pidama, nii nagu mitmeid kordi on siin proteste esitatud. Ei saagi aru, mis näiteringi tehakse või lihtsalt soovitaks ironiseerida. Kas see on kohane Riigikogu saalile?
Aitäh! Ma arvan, et igasugune iroonia või halvustamine – ei, ma arvan, et see küll see koht ei ole, kus seda tuleb teha. Nagu ma ütlesin, kõik ettepanekud, on autonoomsed ja need ettepanekud on ka erinevad, mitte sisust, vaid ka esitajate poolest. See oli mu vastus. Kalle Grünthal, nüüd teil on juba neljas protseduuriline küsimus. Jaa, palun!
Aitäh! Kas on vahepeal tekkinud limiit küsimustele?
Vastus ei protseduuriline küsimusi küsimusi ma ei saa kuidagi limiteerida.
Selge. Aitäh! Siis ma kasutan teie väljendit lähme üha tõusvas tempos edasi protseduuriliste küsimustega.
Palun, mikrofon härra Grünthalile, anname tagasi talle mikrofoni
Aitäh! Küsimus on selles, et te kasutasite seda väljendit, et kasutame mingisugust tehisintellekti siin selle optimaalse toetuse väljaarvutamiseks või leidmiseks, aga minu teadmist mööda Riigikogu töö- ja kodukorra seadus sellist võimalust meile ei paku. Pigem on see kasutada siin Reformierakonna saadikute mõtteviisi siin, noh ma ei hakka kordama, sest tegelikult on ju siin absurdi näide, mida Reformierakond siin praegu korraldab. Ja kas, ütleme, sellise seaduse menetlemine on normaalne, ütleme, praeguses kriisiolukorras, kus meil kütusehinnad on üle kahe euro juba, see on ju, ma ei tea, see on riigi toimimise funktsiooni kahjustamine, mis on tegelikult kätkeb endas kriminaalkuritegu juba põhiseaduse mõttes. Aitäh! Mis on teie arvamus?
Aitäh! Ma arvan, et siin mingit selles mõttes seda kuritegu küll ei ole ja ma olin ka loominguline selles vastuses. Loomulikult, eks me peame kõik need muudatusettepanekud läbi hääletama, vaatama, mis jääb sõelale, mis ei jää sõelale. Lõpuks on veel võimalus, kui tõesti on väga keeruline see olukord, meil kodu- ja töökorra seadus annab võimaluse ka teine lugemine katkestada. Saame uue muudatusettepanekute tähtaja anda, kõik võimalused on olemas. Lisaks hea uudis on see, et koalitsiooniläbirääkimised on alanud. Ma arvan, selgus tuleb kiiremini, kui me arvata oskame. Protseduuriline küsimus, Signe Kivi, palun!
Suur aitäh! Ma pean nüüd kahjuks jätma kasutamata selle kolleegide poolt üksteisele tihti soovitud vaikuse, et jah, et parem mitte sõna võtta, mida ma hea meelega teeksin küll mõne teise kolleegi suhtes. Aga kuna minu nimi kõlas ...
Vabandust-vabandust, Signe Kivi, ma väga vabandan! Teil on õigus sõna võtta protseduurilise küsimuse raames. Kui te mõtlete, et see on vastusõnavõtt – see tuleb läbirääkimiste raames. Mõned Riigikogu liikmed kasutavad seda protseduurilist küsimust mõnikord natuke loomingulisemalt, aga vastusõnavõttu selles voorus ei ole.
Loomingulise inimesena kasutan ma loominguliselt ...
Protseduuriline küsimus, jah!
... ja kutsun neid, kellel on soovi minu parandusettepanekuid arutada, kohvikusse ja ma selgitan neile. Aitäh!
Suur tänu teile! See tõesti oli protseduuriline, ma ütlen kohe siiralt. Näete, tuli üleskutse ja saab tulla ja arutada asja. Protseduuriline, Tarmo Kruusimäe, palun!
Tänan, hea esimees! Siin meie töö- ja kodukord ei võimalda, ütleme, nii akiilselt selliseid, kui on konkureerivad ettepanekud, mis lähevad suurest saalist läbi ja te rõõmsasti teatasite, et võib-olla tuleb appi meil tehisintellekt, aga ma tahaksin juhtida ka saadikute tähelepanu, et see on äärmiselt libe tee, sest juba võib-olla meedia hakkabki mingit keskmist kokku arvutama. Ei, see ei ole võib-olla see tulemus ja tahan öelda kolleeg Kalle Grünthalile, et tegelikult ei olegi meil vaja neid protseduurilisi ... või neid muudatusettepanekuid hääletada, sellepärast et nii või teisiti nad viiksid keskmise numbri alla, sest algatajate tahe on ikkagi, et esimesel lapsel 100 eurot, teisel 100. Ükskõik, mis väiksem number oleks, siis ka tehisintellekt muudaks ju selle summa väiksemaks. Küsin esimehe käest, et kui me ei ole veel kindlad, et sellise konkureeriva hääletuse läbiminemise puhul me kasutame tehisintellekti, siis kas on mõistlik sellest rääkida, et me anname võib-olla ajakirjandusele sihukese õigustatud ootuse või me ütleme, et see on meie oma žargoon siin?
Aitäh! Kuna mina seda kasutasin, ju olin liiga lennukas. Ma võtan selle mõtte ja vastuse tagasi, nii et ikka peame lähtuma mitte sellest AI-st ehk tehisintellektist, aga ikkagi meie kodu- ja töökorra seaduses sätestatust. Protseduuriline küsimus, Peeter Ernits, palun!
Hea juhataja! Ma siin lugesin neid parandusettepanekuid ja mul on küsimus, et kas järgmine ettepanek, kus on Signe Kivi koos Mart Võrklaevaga, ja seal pakutakse esimese lapse toetuseks 80 eurot ja kuna seal on Mart Võrklaev, kas fraktsiooni esimees on oma mõjuvõimu kasutades fraktsiooni lihtliiget Signe Kivi mõjutanud, et tema pakkumised on 66 ja 71 eurot esimese lapse kohta, aga nüüd 80 tuleb?
Aitäh! Ma saan vastata protseduurilisele küsimusele, et see muudatusettepanek on ülejärgmine, mitte järgmine. See on 72., mida teie käsitlesite. Järgmine on 71., see protseduuriline täpsustus. Protseduuriline küsimus, Helle- Moonika Helme, palun!
Aitäh, hea eesistuja! Te küll ütlesite, et te võtate oma lennuka mõtte või lennuka mõttelennu tagasi, aga minul tegelikult tekkiski selline mõte, kui me räägime tehisintellektist, et vaadates, kui kiiresti Reformierakonna saadikud tõesti kasutasid seda aega, tegid absurdselt suure hulga muudatusettepanekuid, absurdse sisuga, siis ega teil nagu lugupeetud juhatajana ei ole andmeid, et nad ongi juba läinud natukene nagu töö- ja kodukorrast ette ja neil on juba nii-öelda oma robot igale saadikule, oma tehisintellekt igale saadikule.
Aitäh! Ei, mul neid andmeid ei ole. Küll mul on andmed, et need muudatusettepanekud vähemalt väga suures enamuses – ma ei saa, 100% – on laekunud paberkandjal. Nii et see tähendas, et need tuli arvutisüsteemi sisse kanda käsitsi ja see oli päris suur töö. Aitäh ametikaaslastele komisjonis, kes seda tegid! Siiralt kohe. Nüüd protseduuriline küsimus, Kalle Grünthal, palun!
Ma tänan! Ma lähen siit lugupeetud kolleegi Helle-Moonika Helme küsimusest edasi. Asi selles, kus suitsu, seal tuld. Kuna te rääkisite sellest tehisintellektist, kas siis on kuskil juba niimoodi, et igale saadikule tuleb oma tehisintellekt, kes hakkab arvutama välja seda keskmist õiget summat? Tahaks teada nüüd protseduuriliselt. Kas on juba tulnud ka eelarvesse tehisintellekti osas ka mingisugused rahaeraldised, näiteks 250 miljoni euro ulatuses, et saadikud oskaksid ka konkreetselt esitada eelnõusid, kus on üks konkreetne number, aga mitte niimoodi, et seal on 50 kuni 200-ni?
Aitäh! Ei, mul seda infot ei ole selle eelarveaspekti osas ja ei ole ka seda eelarvet veel üle antud. Taavi Aas, palun! Protseduuriline küsimus.
Aitäh! Kas mul on midagi vahele jäänud? Mul on tunne, et me oleme jõudnud vaba mikrofonini. Kas mul on õigus?
Ei, me liikusime eelmise muudatusettepanekuga kukesammu võrra lähemale vabale mikrofonile, aga me oleme teel sinnapoole. Mõned muudatusettepanekud on veel jäänud, suurusjärgus 1121, ma pakun. Ja siis me peaksimegi olema. Võidab 1122, oleneb, kuidas seda arvestada. Aga jah, suunaga sinnapoole oleme küll, veel kohale pole jõudnud. Nii, head ametikaaslased, panen hääletusele 70. muudatusettepaneku, mis on esitatud Signe Kivi poolt, juhtivkomisjoni seisukoht on jätta arvestamata. Erkki Keldo protseduuriline küsimus. Mis nüüd juhtus?
Aitäh! Päriselt, kuna siin vahepeal oli arutelu ilmselgelt liiga pikk pärast kutsungit, kas te laseksite natuke kauem kutsuda, et inimesed jõuaksid oma .... Näe, siin inimesed jooksevad alles. Et nad jõuaksid oma kabinettidest või mujalt korraks tagasi saali.
Ei, ei lase, on vastus esimesele küsimusele. Ega siis jooksmine kõige halvem ka ei ole, peaasi, et ei kuku ja ei komista. Vaadake ette, olge ettevaatlikud! Pole vaja, et ninali kukume. Seda ei ole vaja. Aga ma ei lase, sest ma olen juba seda teinud. Ma korraks panin kellukest, panin ette. Ja nüüd lähemegi hääletuse juurde. 70. muudatusettepanek, esitanud Signe Kivi ... Ja Kalle Grünthal, protseduuriline küsimus. Palun!
Austatud Jüri Ratas! Asi on selles, et selle seaduseelnõu vastuvõtmiseks on vaja 51 poolthäält, eks, või ütleme, maha hääletamiseks, kas või, ütleme, nende muudatusettepanekute, ühte- või teistpidi. Küsimus on selles, et kas meil ongi praegu üldse nii palju saadikuid saalis. Kas see asi osutub üldse mõttetuks praegu? Me jookseme siin edasi-tagasi, aga kui saalis nii palju ei ole, siis ei saa ju hääletadagi üldse.
Aitäh! Ama ütlen ausalt ... Ma vaatan küll nüüd juhtivkomisjoni liikmete poole, aga ma arvan, et ma ei eksi, kui ma ütlen, et see on ikka poolthäälte enamus. Hetkel on korraline istung ja see, mis te mõtlete, et meil peaks olema koosseisu häälteenamus ehk 51 siin saalis, seda ei ole korralisel, saab korralist teoreetiliselt pidada ju üksinda. Nii et proovime nüüd uuesti. Proovime uuesti. Head ametikaaslased! Mart Helme, protseduuriline küsimus. Ma ei mõelnud küll, et protseduurilist küsimust proovime uuesti. Tahtsin hääletuse juurde minna. Mart Helme, palun!
Lugupeetud Riigikogu esimees, hea istungi juhataja! Sel ajal, kui Amazonases käib metsade metsik hävitamine, tegeleb rohepöörde eest seisev Reformierakond Riigikogu töö takistamisega. Nõuan neilt selle lõpetamist.
Aitäh! Nii. Ja nüüd ma täpsustan, et proovime uuesti minna hääletuse juurde. Head ametikaaslased, palun teie abi selles. Panen hääletusele 70. muudatusettepaneku, mis on esitatud Signe Kivi poolt, juhtivkomisjoni seisukoht on jätta arvestamata. Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Tulemusega poolt 19, vastu 42, erapooletuid ei ole, ei leidnud ettepanek toetust. Head ametikaaslased, ma tänan selle koostöö eest, et me saime siit edasi liikuda. Muudatusettepanek 71 on esitatud Signe Kivi poolt, juhtivkomisjoni seisukoht on jätta arvestamata. Jaanus Karilaid, palun!
Aitäh! Kuna ettepanekust on nii palju räägitud, siis paluksin vaheaega viis minutit.
Aitäh! Aga hääletust ka ikka soovite või ei soovi? Hääletus ka, selge. Meil on esimene pakkumine tulnud, head ametikaaslased, soovitakse seda muudatusettepanekut hääletada ja vaheaeg viis minutit. Ootame huviga järgmist ettepanekut. Erkki Keldo, palun!
Aitäh! Kolleeg Jaanus Karilaidilt väga hea ettepanek. Reformierakonna fraktsioon soovib ka seda muudatusettepanekut hääletada, aga meie sooviksime kümme minutit vaheaega.
Aitäh! Nüüd on tekkinud väike koalitsioon siin vaheaja võtmise osas. See vaheaeg tuleb, aga Reformierakond on taas trumbanud üle, nii et kümme minutit vaheaega. Vaheaeg kümme minutit.
Head ametikaaslased! Reformierakonna palutud vaheaeg on lõppenud. Oleme 71. muudatusettepaneku juures, mille on esitanud Signe Kivi. Juhtivkomisjoni seisukoht on jätta arvestamata. Head ametikaaslased, palun võtta seisukoht ja hääletada!
Tulemusega poolt 17, vastu 44, ei leidnud ettepanek toetust. 72. muudatusettepanek, lähme siit mõnusa tempoga edasi, esitanud Signe ja Mart Võrklaev, juhtivkomisjoni seisukoht: jätta arvestamata. Kert Kingo, protseduuriline küsimus, palun!
Ma tänan, lugupeetud istungi juhataja! Kuna meil aega on nii palju, siis on võimalik väga põhjalikult selle kollase raamatuga, mis meil siin reguleerib töökorda, tutvuda ja vaatasin põhjalikult, lugesin läbi § 57, mis on 10. peatüki all, mis seletab obstruktsiooni mõtet ja milliseid võtteid on võimalik kasutada. Ja kõige selle põhjal minul on sellest jäänud mulje, et meie ei järgi seadust, sest seaduse kohaselt on kirjas, et obstruktsiooni saab teha ainult opositsioonierakond. Ei ole seaduses kirjas, et sellised võtted oleksid lubatud koalitsioonierakondadel, ma võin öelda teile lehekülje ka, lehekülg 213.
See on nüüd küll paras pähkel, ausalt öeldes. Aga samas öelda, jah, kuidas siin praegu need seisud on, ongi keeruline. Aga no see on kommenteeritud väljaanne, seaduse mõte on ikkagi see, et kui fraktsioon soovib ja meil on viis fraktsiooni siin, siis seda10 minutit saab võtta. Võib-olla tõesti tahetakse arutada, ega mina ei tea, praegu võivad käia tõsised arutelud selle 72. muudatusettepaneku osas. Kalle Grünthal, palun protseduuriline küsimus!
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Nüüd te ütlesite välja ühe väga huvitava lause, et see, mis seal kollases raamatus kirjas on, et seal on kirjas küll, aga seaduse mõte on teine. Kas siis tuleb välja, et see kollane raamat on meil valesti trükitud ja siia kaante vahele pandud, kui teie ütlete, et see seaduse mõte on teine?
Aitäh! Ei, ma ei ütle, et kollane raamat on vale. Ta on hea abimees, ta on isegi väga hea abimees meile. Aga selle põhjal öelda, et üks või teine erakond, kes kuulub valitsusse ehk koalitsiooni või opositsiooni, ei saa võtta kümneminutilist vaheaega – no ma arvan, et selle pealt tõesti seda öelda ei saa. Vaheaega seaduse järgi saavad võtta kõik, kellele see võimalus ette on nähtud. Kert Kingo, protseduuriline, palun!
Ma tänan veel kord! Ma ikkagi täpsustaks, et kui on kommenteeritud väljaanne, siis kommenteerimise mõte ongi see, et avatakse seaduse sätte ja seletatakse see ilusti lahti. Seesama peatükk 10 § 57 obstruktsiooni selgitus siin ütleb ilusti lihtsalt, et obstruktsioon ehk sihilik töötakistus on parlamendis üks poliitilise võitluse seaduslikke vorme. Siin toob ära neid, milliseid protseduurireegleid saab kasutada ja viide on ainult opositsioonierakondadele. Kui on juba kommenteeritud väljaanne, siis tavaliselt kõikides seadustes on kommenteeritud väljaannetes toodud välja kõikvõimalikud versioonid ja kõikvõimalikud juhud, aga siin ei ole mainitud ühegi sõnaga, et koalitsioonierakonnal valitsuserakonnal iseenda vastu oleks võimalik obstruktsiooni teha. Mulle ikkagi tundub, et me ei tegutse siin hetkel seadusega kooskõlas.
Aitäh! No kui võtta see kollane raamat nüüd aluseks ja see koht, mis te räägite, tõesti, sõna võeti kasutusele seoses sellega, et kui parlamendi opositsioon üritas, te räägite sellest kohast vist, 92. aastal takistada Riigikogus seaduseelnõu vastuvõtmist. Tervitused siin toonasele Riigikogu liikmele Arvo Juntile! Sellel ajal oli ta keskfraktsiooni esimees, näete, protseduurilisi võimalusi, kuidas istungi aega kulutada. Nüüd, kui vaadata seda seaduse paragrahvi, siis seaduse paragrahv annab tõesti võimaluse, et kõik fraktsioonid saavad võtta enne hääletust, kui nad seda soovivad, kümme minutit vaheaega. Nojah, obstruktsioon, meil on siin muudatusettepanekud. Selle mõte on ju teha asja paremaks. Näete, üle 1990 muudatusettepaneku, et asi liigub paremuse poole. Erkki Keldo, palun, protseduuriline!
Aitäh! Ma aitan kallist kolleegi. Sõna "opositsioon" on tõesti võõrsõna, aga kui võtta õigekeelsussõnaraamat välja, siis opositsioon ei tähenda midagi muud kui – mul siin ilusti ees – vastasrind või näiteks vastuseisjad. Tõesti, Reformierakonna fraktsioon on antud juhul selliselt tehtud ja selliselt läbi menetletud eelnõule vastasseisjad. See kõik on tegelikult täiesti normipärane ja täiesti loogiline. "Opositsioon" tõesti on keeruline sõna võib-olla, aga see ei tähenda ainult valitsuse tasemel, vaid üldiselt vastasseisjaid, sealt ka võib-olla see kaheti arusaamine.
Aitäh! Ma saan aru, et Erkli Keldo selgitus on antud eelnõu tekstis see vastu seismine või vastuseisjad. Antud kontekstis mida see tähendab? Tähendab seda, et me oleme hetkel eelnõu 619 juures, mis on perehüvitiste seaduse muutmise seaduse eelnõu, ja siin ollakse vastuseisjad. No ja millele mina olen kogu aeg rõhunud, on meie kodu- ja töökorra seaduse § 83, mis räägib sellest hääletamise korrast. Ja lõige 2 ütleb, et enne hääletamist võib alatise komisjoni või fraktsiooni esimees või aseesimees nõuda kuni kümneminutilist vaheaega. Nii et jah, näete, sellises seisus me oleme. Ja ma arvan siiski, et see, mis ma just viimati ette lugesin, selle võimaluse tõesti kõigile fraktsioonidele näiteks annab. Mart Helme, palun! Protseduuriline küsimus. Mart Helmele palun mikrofon.
Ma ütleksin niimoodi, et see on nagu mingisugune külavanemate koosolek siin praegu, kus otsitakse põhjendusi, miks me võime teha nii, nagu tegelikult ei või teha. Minu ettepanek on istung katkestada ja võtta kokku juhatus, võib vajaduse korral ka vanematekogu, Riigikogus esindatud fraktsioonide esindajad ja selles küsimuses selgusele jõuda, sest et sisuliselt ei ole meil tegemist opositsiooni obstruktsiooniga ja väide, et kõik võivad võtta vaheaegu, ei lükka ümber seda, et tegemist on obstruktsioonilise vaheaegade võtmisega. See on jokk-skeem, igaüks võib võtta enne hääletust vaheaja, võib, aga kui teha seda 1179 korda järjest, siis see on obstruktsioon, see ei ole lihtsalt vaheaja võtmine. Nii et need põhjendused on otsitud, need on juriidiliselt tegelikult ebapädevad. Ja Reformierakond tõestab meile järjekordselt, et neile on kõik lubatud, nad võivad kõiki seadusi väänata. Ja kahetsusväärselt ma pean tunnistama, et on äärmiselt kurb, et Riigikogu esimees mängib nendega kaasa.
Aitäh, hea Mart! Kus sa nüüd need 12 muudatusettepanekut jätsid? Sa ütlesid ainult 1179, aga siin on 1191, et põhimõtteliselt saab kõigile võtta enne 10 minutit vaheaega. Aga jah, ma jään hetkel oma seisukoha juurde, kui tõesti täna peaks juhtuma, et me ei jõua järgmiste punktideni ja vabale mikrofonile, aga ma arvan, et see ettepanek, mille te tegite, et tõesti arutada ka vanematekogus seda seisu, see on väga-väga legitiimne ettepanek, et võib-olla tõesti tuleb ühel hetkel paluda vanematekogu kokku ja arutame, kuidas me edasi saame sellest tupikseisust, aga samas me ju kogu aeg natuke ka liigume edasi. Helle-Moonika Helme, protseduuriline küsimus.
Aitäh! Ma ka ikkagi jätkaksin § 57 lõiget 4, siin ei ole kusagil kirjutatud seda, et noh lihtsalt, et obstruktsiooni võib teha siis ka, kui lihtsalt oponeerida mingisugusele seaduseelnõule. Siin on väga selgelt kirjutatud, et parlamendi opositsioon – "parlamendi opositsioon" ja "opositsioonierakond" on väga selgelt ja väga üheselt mõistetavad terminid, väga selgelt ja üheselt arusaadavad mõisted. Mina ikkagi arvan, et äkki te võtaksite juhatajana vaheaja ja läheksite arutaksite seda punnseisu praegu juhatuses.
Aitäh! Ma ütlen teile ausalt, et ma ei leia meie kodu- ja töökorra seadusest § 57 lõiget 4. Aga aidake mind, palun! Aidake mind, kui see on minu probleem praegu! Kalle Grünthal, protseduuriline küsimus.
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Kui hõigatakse appi, siis ma tulen appi alati. Vaadake, küsimus on praegu selles, et teie leiate, et siin ei ole mingit probleemi. Aga on olemas sellised targad raamatud, nagu on põhiseadus, seda annab igatpidi tõlgendada, aga on olemas veel paksem, kordades paksem raamat, põhiseaduse kommentaarid, mis annavad põhimõttelised selgituses selle seaduse kohaldamise osas ja mis mõttes ta laieneb. Täpselt sama olukord on karistusseadustikus, kus räägitakse lahti kuriteo objektiivne ja subjektiivne külg, tunnused ja koosseisud ja kõik asjad iga kuriteo raames eraldi. Täpselt samamoodi on ka asjaõigusseaduses, kus räägitakse ära erinevad nüansid selles seaduses. Ja nüüd me oleme täpselt samas olukorras, et meie kommenteeritud väljaanne, Riigikogu töö- ja kodukorra seaduse kommentaarid annavad selged juhised, mida see tähendab, see seadus, kuidas seda kohaldatakse ja nii edasi. Ehk siis ma üldse ei kahtle teie arusaamises seaduse tõlgendamisel, aga kui meil on ees kommenteeritud väljaanne, mida seadusandja on tahtnud sellega öelda, siis igal juhul peab selle küsimuse läbi arutama siin Riigikogu juhatuses, sest see on ülioluline. Ei ole mõtet üritada kaevata auku asfaldisse, kui see on labidaga põhimõtteliselt võimatu, tuleb kaevata seal, kus labidas sisse läheb. Me teeme praegu siin hirmsa töö ära, hääletame kümne minuti kaupa, ja pärast selgub, et tegelikult see seaduse tõlgendamine nüüd, ütleme, teie poolt ei olnud kõige õnnestunum ja me oleksime pidanud järgima Riigikogu töö- ja kodukorra kommenteeritud väljaandes sätestatut, kirja pandut. Nii et nii objektiivses kui ka ökonoomsuse mõttes oleks mõistlik praegu võtta vaheaeg, arutada rahulikult läbi, võib-olla võtta juurde ka vanematekogu, et asi oleks põhjalikum. Nii et ma teen peaaegu teile sellise protseduurilise ettepaneku.
Aitäh! Kõigepealt, ikkagi kodu- ja töökord, mitte töö- ja kodukord, ehkki see on väike asi. Kodu- ja töökord. Nii. Mina lähtun hetkel sellest, mis on kirjas § 83 lõikes 2: "Enne hääletamist võib alatise komisjoni või fraktsiooni esimees või aseesimees nõuda kuni 10-minutist vaheaega." Ja nüüd, peale sõna "vaheaega" on pandud punkt. Ei ole pandud koma või mingi muu mõte, et ainult seda saab nõuda opositsiooniline erakond. No ma saan aru, et te toetute sellele kodu- ja töökorra kommenteeritud väljaandele, mis on ka hea abimees. Nüüd teie protseduuriline ettepanek, võtta praegu vaheaeg ja kutsuda kokku vanematekogu. Ma hetkel veel ei näe selleks põhjust. Hetkel veel ei näe. Aga ma ütlen, et see, mida Mart Helme ütles, ma üldse ei välista, et kui me tõesti hääletame neid väga pikalt siin, ja me teame seda, et korraline istungjärk lõpeb neljapäeval, siis tõesti võib-olla tuleks seda punnseisu siin Riigikogus arutada, kuidas siit saab edasi minna. Protseduuriline küsimus, Kert Kingo, palun!
Ma tänan veel kord! Selgituseks kolleeg Erki Keldole seletan, et opositsioon ja opositsioon poliitikas on erinevad terminid. Eraldi määratlus on olemas opositsioon poliitikas, mis koosneb ühest või rohkemast erakonnast, isikust või organisatsioonist, kes vastandavad end valitsusele, mõnele erakonnale või grupile, kes omab võimu. Minul nüüd tekib küsimus: kui te siin kõik leiate, et see on ka seadustega kooskõlas, kas meil nüüd on olukord, kus Reformierakond on läinud niivõrd palju lõhki, et on tekkinud eraldiseisvalt Reformierakonna Riigikogu fraktsioon ja eraldi on valitsus, illegitiimne valitsus ja nüüd nemad vastanduvad üksteisele. Et kas nad on eraldi Reformierakonna fraktsioon või Reformierakond 1 fraktsioon, mis ei ole seotud üldse valitsuse erakonnaga, nad kaks eraldi justkui leeri, et siin on segadus sellepärast, et nad ei saa ju vastanduda iseendale? Seaduses on ju mõeldud kindlalt ühteviisi ja ei ole võimalik samal ajal olla valitsus ja siis omaenda valitsuse vastu teha obstruktsiooni. Selline asi ei ole võimalik. Äkki saaks selgitust?
Jaa, aitäh! Ma arvan ka, et ei saa nii olla, et on põhivõistkond ja duubelvõistkond poliitikas. Aga teoreetiliselt põhimõtteliselt saab küll vastanduda ju siin Riigikogus, vastanduda valitsuses, teoreetiliselt on see võimalik. Aga ma ei usu, et seda Reformierakond praegu teeb. See algatus muide ei tulnud valitsuse poolt, see tuli ju saadikute poolt. Nii et siin me nüüd oleme. Protseduuriline küsimus, Erki Keldo, palun!
Aitäh! Hea istungi juhataja natukene juba täpsustas ära, et nii nagu ka eelnev protseduuriline küsija küsis, millele või kuidas vastandatakse, ja tema esimese lause teisel poolel oli ilusti kirjas teatud grupile ja vastandumine, nii nagu ma ilusti ütlesingi, et vastandumine toimub konkreetsele eelnõule 619 SE ja nende algatajatele, kuna me oleme Reformierakonnas öelnud, et see on tehtud uisapäisa, ilma inimesi ja eksperte kaasamata ja sellisel kujul me ei saa seda kuidagi toetada ja vastandumine toimub konkreetsele eelnõule, mis ei ole kuidagi ei eelmise ega praeguse valitsuse poolt parlamenti saadetud, vaid on grupi saadikute poolt, kellele toimub vastandumine.
Aitäh! Nojah, see oli sihuke kommentaar. Aitäh selle selgituse eest. Liigume edasi. Kalle Grünthal, palun, protseduuriline küsimus!
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Ma kuulasin väga tähelepanelikult, kuidas te juhtisite minu eksimusele tähelepanu, kus ma ütlesin töö- ja kodukorra seadus, te ütlesite kodu- ja töökorra seadus. Mulle väga meeldib, te olete punktuaalselt täpne, ühtegi viga sisse ei luba tulla. Aga nüüd ma olen natukene dilemma ees, et ma ei saa teist aru. Teie viitasite sellele ühele seaduse paragrahvile, et on õigus võtta vaheaega, aga sellesama normi üle, mille üle praegu vaidlus käib, selles osas te nagu mingit seisukohta ehk selle koostoimet ei selgitanud, sest ma ütlen ... Ja teie tõlgendus oli selline. Aga ma juhin tähelepanu, et tõlgendamisel on väga, ütleme, normi kättesaadavusest arusaamiseks on erinevad võtted, ehk siin on grammatiline tõlgendamine, mis tähendab sõnastuse keelelises, siis on ka loogiline tõlgendamine, mis kasutab õigusakti sisu kindlakstegemiseks formaalloogika reegleid, süstemaatiline tõlgendamine, ajalooline tõlgendamine, samuti teleoloogiline tõlgendamine. Et äkki te tõlgenduse vormides ja normides avaksite selle teie poolt osundatud seadusesätte ja meie poolt osundatud seadusesätte sisu lahti nende kuue tõlgendamise normi vormi osas.
Aitäh! Tähendab, seesama raamat, see Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse kommenteeritud väljaanne räägib sellest, kuidas siis mingit seaduse paragrahvi, lõiget või punkti saadakse aru ja püütakse seda selgitada. Teie nimetasite oma protseduurilises küsimuses: ajalooline tõlgendamine. Ma ütlen, et see tava on tõesti nii olnud, millele ametikaaslane Kert Kingo tähelepanu juhtis. Aga poliitika on, punkt üks, dünaamiline. Mõnikord on ka teistsuguseid lahendusi, huvitavaid lahendusi, nagu XIV koosseis on toonud, aga ma veel kord ütlen: Erki Keldo ju antud juhul, ma arvan, et on tuginenud § 83 lõikele 2, mis ütleb, et komisjoni või fraktsiooni esimees või aseesimees saab nõuda vaheaega kuni kümme minutit enne hääletamist, ja see seadus ei räägi sellest, kas seda saab nõuda opositsioonierakond või koalitsioonierakond. Mõnikord võib-olla ollakse mõlemas kohas, ühe jalaga siin, teise jalaga seal. Kert Kingo, protseduuriline küsimus, palun!
Ma tänan veel kord võimaluse eest! Ma ei pea õigeks seda viidet, et on võimalik küsida kümme minutit. Selleks, et seda kümneminutilist pausi võtta, on ju vaja muudatusettepanekut. Me ei räägi hetkel ka muudatusettepanekutest, mis jäävad kümne piiridesse või isegi saja piiridesse. Me räägime muudatusettepanekutest, mida on kokku siin saalis arutlusel 1191. Seda nimetatakse obstruktsiooniks, see peaks meil nüüd selge olema. Täpsustan veel Erkki Keldo väljendit, et "isikute grupi" või, ütleme, "erakonna poolt", siis seal oli ka see lause "kes on võimul". Ja nüüd me jõuamegi selle juurde, mis on põhiiva. Loen siit Vikipeediast, et obstruktsioon on parlamendi töö sihilik ja kunstlik takistamine opositsiooni poolt. Kuna meil on olukord, kus valitsuses ei ole enam kaks erinevat erakonda, vaid on ainult üks erakond, Reformierakond, ja siinsamas saalis Reformierakond, kes ise on võimul, teeb obstruktsiooni, siis see on vastuolus obstruktsiooni mõttega, mida me igalt poolt välja loeme: obstruktsiooni saab teha opositsioonierakond kas isikute rühma või erakonna vastu, kes on võimul. Mina ei saagi nüüd aru, kelle vastu nemad obstruktsiooni teevad. Kas nad taandavad ennast opositsioonierakonnaks, sest seaduse tõlgenduste järgi neil ei ole võimalik teha?
Jah, aitäh! Eks see poliitiline seis ole tõesti keeruline praegu. Ma tõesti saan aru, mis te ütlete, ja ma ütlen, et see tõesti nii on olnud, et obstruktsiooni kasutab opositsioon. Ma ütlesin, et poliitika on dünaamiline, ja hetkel keegi ütles, et see on nagu jokk-skeem vist. Aga hetkel juriidiliselt seda vaheaega saab võtta iga fraktsioon, kui seda palub esimees või tema aseesimees. Erkki Keldo on minu teada Reformierakonna fraktsiooni aseesimees. Aga mõte, mida te räägite, Kert Kingo, nii on olnud, ma olen sellega päri, see on nii olnud. Aga öelda, et nad sellepärast ei saa seda võtta? Seadus seda kitsendust ei tee. Seadus ei tee, meie kodu- ja töökorra seadus seda kitsendust ei tee. See on minu arvates nii. Tarmo Kruusimäe, palun, teie protseduuriline küsimus!
Tänan, hea esimees! Kui Reformierakonna aseesimees Keldo teatas, et vastandumine rühmale saadikutele ja ta ütles põhjuseks, et ei ole kasutatud eksperte, et kas juhatusel on teada, et nende kvantitatiivsete muudatusettepanekute juures on kasutatud eksperte – siis milliseid, et me teaksime ka Riigikogu saalis. Ma ise olen veendunud küll selles, et mitmedki siin algatajatest on pereloomisest ja praktiseerimisest jõudnud juba eksperdi staatusesse ehk siis lapsed on jõudnud kuskile kooliteele. Aga kui nii kindla teadmisega öeldi, et ei ole kasutatud eksperte, siis milliseid eksperte on kasutatud just nende kvantitatiivsete muudatusettepanekute puhul?
Aitäh! Ma kõigepealt ütlen, et minu teada Erki Keldo – see ei ole küll minu asi öelda –, ta Reformierakonna aseesimees ei ole, ta on Reformierakonna fraktsiooni aseesimees, aga võib-olla on ka toimunud muutused ja juba on ka erakonna esimees, noored mehed, kiired tõusud. Aga mis ma tahan öelda ekspertide osas, siis ma ei tea, ma ei tea, mis eksperte on kasutatud nende muudatusettepanekute puhul. Minul seda infot ei ole, ma ei valda seda praegu. Kalle Grünthal, palun protseduuriline küsimus.
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Tasapisi, n-ö dünaamiliselt oleme nüüd liikunud teie algatatud mõtte osas sellisesse suunda, et teie arvamus hakkab tasapisi ühtima Kert Kingo selgitusega. Ehk siis ma saan väita seda, et te kasutate praegu teleoloogilist tõlgendamist, mis tähendab seda, kus te püüate õigusakti mõtet tutvustada selle vastuvõtmise eesmärgi ja autorite kavatsuste kaudu. Põhimõtteliselt seda kasutatakse ka ühe allikana, siis on seesama seaduse preambula. Aga küsimus on praegu selles. Mida meie praegu siin teeme? Me üritame tõlgendada õigusteadust, õigusteaduse mõttes selle õigusakti vajalikkust ja põhjendatust. Ja siin me oleme ikkagi olukorras, kus me oleme kahe vahel, kõigepealt, kas on nii või teisiti. Aga selleks, et selle abstraktse õigusnormi rakendamist konkreetset eluliste asjaoludega sidumisel peab õiguse rakendaja endale selgeks tegema selle õigusnormi sisu ja mõtte. Ja vaat siin me olemegi praegu natukene erinevas olukorras, et me ei saa seda küsimust lahendada siinsamas saalis, veel eriti peale seda, kui te andsite tegelikult Kert Kingo tõlgendamisele omapoolse mõtte kaudu tuge taha. Saate aru? Te tunnistasite teleoloogilise tõlgendamise mõttelis, et Kert Kingol on õigus, aga samas ütlete, et ei saa. Nii et kui te põhjendate, et Kert Kingol on õigus, ja siis äkki ei saa, siis öelge, miks selline vastuoluline selgitamine. Ja ikkagi oleks mõistlik praegu kutsuda kokku juhatus ja vaadata see asi läbi, et see asi siin väga narriks ei lähe.
Aitäh! No Riigikogu juhatajana ma saan öelda seda, et see praktika, see sisu on tõesti nii olnud, nagu Kert Kingo väitis või ütles, et kuidas on obstruktsiooni kasutatud. Aga kodu- ja töökorra seaduse normid on ju üldised. Ei tee need normid vahet ühel või teisel ehk siis opositsioonil või koalitsiooni. Ja neid vaheaegasid saavad võtta, nagu ma olen öelnud, kõik komisjonid või fraktsioonid. See on see põhjus, miks seda sisulist põhjust minu meelest ei saa praegu rakendada. Peeter Ernits, palun! Protseduuriline küsimus.
Jah. Hea juhataja! Kolleeg Keldo siin rääkis, et peaks olema nagu ekspertarvamused. Aga kas on teil teada, et kui aasta enne Vene okupatsiooni või Vene rünnaku algust Ukrainale esitasid kolm rahvasaadikut – Ants Laaneots, Jüri Jaanson ja Urmas Kruuse – ettepaneku referendumile kaaluda Vene Föderatsiooni koosseisu astuda, kas neil oli seal mingi ja milline ekspertarvamus oli neil?
Aitäh! Mul ei ole seda infot, ei ole. Kert Kingo, protseduuriline küsimus!
Jaa, ma tänan taas jälle! Mulle ikka ei anna rahu see tõlgendus ... See, et üks on praktika hetkel, vähemalt mina olen lähtunud sellest, mis on kirjas, mis on kirjas ka kommenteeritud väljaandes. Teiseks on kaks erinevat teemat. Üks on see, et obstruktsioon ja teine see, et on vaheaja võtmine. Neid on võimalik ka eraldi käsitleda. Kümneminutilist vaheaega on võimalik ka võtta ilma selleta, et peaks olema tuhandeid muudatusettepanekuid. Kümme minutit vaheaega võimalik ka ainult ühe muudatusettepaneku puhul ka võtta, ehk siis järelikult see kümme minutit on täiesti eraldiseisev. Seda ei saa minu hinnangul tõlgendada niimoodi, et kuna kümneminutilise vaheaja võtmise õigus on igaühel, siis obstruktsiooni ajal kehtib see ka, kui seadus ei näe ette, et obstruktsiooni on õigus teha ka koalitsioonierakonnal. Ja mul on tunne, et kuna siin on selline segadus, õigussegadus ja meil on vaja õigusselgust, siis me vist peame Riigikohtusse minema selle teemaga, et saada selgust, sest see ei pruugi esimene kord olla ja väga kummastav olukord, kus iseenda võimu vastu nüüd tehakse obstruktsiooni. Aga veel kord rõhutan, see kümme minutit vaheaega ei ole eraldiseisev, sest hetkel me oleme ikkagi määratlenud ja mis ka reeglite järgi paistab olevat, on obstruktsioon, nii et peaks kehtima see paragrahv, mis käsitleb obstruktsiooni ja seal ei ole koalitsioonierakonda sees.
Aitäh! Ma tean, et see ei ole tavaks, aga ma siiski palun korraks anda Kert Kingole see mikrofon tagasi ja palun aidake mind. Mis paragrahv käsitleb obstruktsiooni?
See on 10. peatükk § 57 ja seletuste kommenteeritutud väljaandes on see lehekülg 213 punkt neli.
Aitäh! Kodu- ja töökorra seaduse § 57. "Kodu- ja töökorra seadus § 57. Istungi toimumise koht. Lõige üks, Riigikogu istungid toimuvad Tallinnas Toompea lossi istungisaalis, kui Riigikogu esimees kaalukate põhjuste olemasolu korral ei määra teist istungi toimumise kohta." Lõige kaks. Riigikogu juhatuse otsusel võib käesoleva seaduse § 89 prim sätestatud Riigikogu kaugosalusega istungi läbi viia elektrooniliste vahendite abil käesoleva paragrahvi lõikes üks nimetatud kohas või füüsilise toimumise kohata. Nii. Nüüd see § 89 prim räägib kaugosalusega istungi läbiviimisest ja see tuleneb sellest juunist 2020, kui oli koroonaviirus. Nüüd ma olen kuulnud, et te räägite üldsegi § 56. Päevakorra täiendamisest. Ohhohoo. [[Ohkab.]] Ma ma ei leia seda obstruktsiooni, nii et olge head ja aidake mind! Kalle Grünthal, protseduuriline küsimus.
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Ma tulen praegu sellest teemast välja ja tulen ikkagi selle tõlgendamise juurde. Teie olete absoluutselt kinni praegu selles normis, et on õigus võtta vaheaega ja nii edasi. Aga küsimus on praegu selles ... [[Sumin saalis. Juhataja helistab kella.]] Ma ei tea, kas on aega kuulata. Võib, jah? Ma juhin tähelepanu, et me ei saa ainult ühte normi tõlgendada. Siin tuleb süsteemselt tõlgendada ehk teatud mõistete ja normide tähenduse kindlakstegemisel tuleb arvesse võtta kõiki asjassepuutuvaid õigusakti norme, mitte ainult seda, mida soovitakse tõlgendada. Seaduses defineeritud mõistele võib olla tehtud täpsustusi-kitsendusi muudeski normides. Nii et selles osas me ei saa olla kinni ainult ühes normis. Te ei ole minu hinnangul praegu seda süsteemset tõlgendamist kasutanud, kuigi te olete teinud edusamme teleoloogilise tõlgendamise osas, andnud Kert Kingole õiguse. Aga nüüd ma sooviksin ka süstemaatilise tõlgendamise osas saada sama tulemust.
Aitäh! Ma vastan teie küsimusele sarnaselt, nagu ma vastasin Kert Kingole, et see on olnud Riigikogu tava, millest Kert Kingo räägib. Obstruktsiooni kasutab reeglina opositsioonierakond või -erakonnad. Kas on olnud seda teistpidi? Mulle ei meenu, aga võib-olla on olnud. Seadus, kodu- ja töökorra seadus – miks ma palusin selle mikrofoni tagasi anda Kert Kingole –, ei räägi obstruktsioonist, [vaid] räägib sellest, et kõik need normid on üldised. Üldised ühele, teisele ja kolmandale erakonnale, üldised opositsioonile ja koalitsioonile. Ja antud norm on jätkuvalt, ma ütlen, seesama vaheaja võtmine. Kahju, ma tahaksin teiega edasi debateerida, aga meil on siin oma vahetuskorrad. Aga kindlasti võib-olla tulevad nüüd uued ja värsked mõtted. Protseduuriline küsimus, Tarmo Kruusimäe.
Tänan, hea esimees! Mul on protseduuriline küsimus seoses sellega, et kui me oleme nüüd teada saanud, et tööandja ehk siis Riigikogu on soov muuta seadust, aga vähemusvalitsus on andnud selge signaali, et ta ei soovi seda, siis mil moel meil on seaduslik tugi olemas, et kui parlament otsustab selle seadusemuudatuse kasuks ja valitsuses vähemusvalitsus seda ei tee, kas me saame neile näiteks vitsa anda või siis, ma ei tea, võtab palk ära või preemia või midagi, et nad ikkagi võtaksid tööandja soovi tõsiselt.
Aitäh! Ei, vitsa me ei anna kellelegi. Need ajad on möödas. Aga mida ma küll ütlen, jah, kui seadusandlik võim on võtnud vastu otsuse, antud juhul Riigikogu, siis see on täidesaatvale võimule ehk valitsusele tõesti täitmiseks. Antud juhul me räägime tegelikult rahalisest kohustusest, mida valitsus eelarvet tehes, kui see on vastu võetud, peab arvestama, septembrikuus, õigemini septembrikuu viimasel Riigikogu tööpäeval, kui ta annab siia eelarve ja riigi eelarvestrateegia menetluse üle. Nii et sellega ta peab arvestama, kui see on vastu võetud. Aga nüüd, head ametikaaslased, ma tõesti väga tänan, see on olnud huvitav diskussioon. Juhatajatel on ka oma kord. Kord on see, et nüüd toimub juhataja vahetamine, Hanno Pevkur tuleb siia, kes kindlasti uue ja värske pilguga sellesse teemasse süveneb.
Nii, uue värske energiaga, Helle-Moonika Helme, palun!
Aitäh, hea uus eesistuja! Ma loodan, et te olete seda diskussiooni siin jälginud, teil on kindlasti oma väga kindel arvamus ja veendumus selles osas kujundatud ja mul on väga hea meel, et ma saangi seda teie käest küsida. Me siin rääkisime §-st 83, mis sätestab hääletamise korda, ja see tõepoolest näeb ette vaheaegade võtmist enne hääletust. Aga kui me räägime obstruktsioonist, siis obstruktsioon on siin lahti seletatud ja tõepoolest, seal on ka kirjeldatud, mida sisaldab obstruktsioon. Obstruktsioon tõepoolest sisaldab ka nende vaheaegade võtmist, nii nagu see hääletamise kord § 83 ette näeb, sisaldab neid hääletamisi või neid vaheaegade võtmist. Olge hea ja öelge meile üheselt, kas meil on täna siin saalis tavapärane hääletus või on meil siin täna obstruktsioon. Siis jääb see teie vastutusel ära sõnastada ka ajaloo huvides, mis meil siin täna toimub. Ja siis me saame võib-olla punkti panna ja edasi minna, aga siis jääb see otsus teie vastutusele, sest me oleme enne diskuteerinud, mis on obstruktsioon, mis on hääletamine. Kas obstruktsiooni saab teha ainult opositsioon või saab seda teha ka keegi teine? Kelle vastu see on, kas on valitsuse vastu, mingi rühma vastu? Aga sellisel juhul ma palun sõnastage ära, kas meil on täna tavapärane hääletus üle 1000 muudatusettepanekuga või on meil obstruktsioon?
Aitäh, selle küsimuse eest! Mina saan lähtuda kodu- ja töökorra seadusest. Kodu- ja töökorra seadus ütleb, et praegu me hääletame muudatusettepanekuid, nii et nii lihtne see ongi. Me oleme jõudnud muudatusettepaneku nr 72 hääletuseni ja loodetavasti saame selle kohe ka läbi viia. Erkki Keldo, palun!
Aitäh! Reformierakonna fraktsiooni nimel palun seda muudatusettepanekut hääletada, aga enne hääletamist palun kümme minutit vaheaega.
Vaheaeg kümme minutit.
Head kolleegid, vaheaeg on läbi. Panen hääletusele 72. muudatusettepaneku. Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Tulemusega poolt 18, vastu 40, ettepanek ei leidnud toetust. Liigume edasi 73. muudatusettepanekuni, mille on esitanud Sulev Kannimäe. Erkki Keldo, palun!
Aitäh, lugupeetud juhataja! Palun seda muudatusettepanekut Reformierakonna fraktsiooni nimel hääletada, aga enne seda palun kümme minutit vaheaega.
Vaheaeg kümme minutit.
Head kolleegid, panen hääletusele 73. muudatusettepaneku. Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Tulemusega poolt 17, vastu 42, ei leidnud ettepanek toetust. Oleme jõudnud 74. muudatusettepanekuni, mille on teinud Sulev Kannimäe. Erkki Keldo, palun!
Aitäh! Palun seda muudatusettepanekut Reformierakonna fraktsiooni nimel hääletada, aga enne hääletamist palun ka kümme minutit vaheaega.
Vaheaeg kümme minutit ... Härra Ratas. Vabandust! Ei ole veel vaheaega. Härra Ratas.
Protseduuriline küsimus. Hea juhataja, teil ei ole infot mingi teise ettepaneku osas vaheaja pikkuse suhtes mõnest teisest fraktsioonist? Ega ei ole tulnud konkureerivat ettepanekut, ei ole?
Praegu ei ole tulnud. Aga teil on fraktsiooni esimees või aseesimehed kusagil, saate nende käest küsida. Aga isegi kui tuleks, härra spiiker, siis te ju teate väga hästi, et kuna härra Keldo võttis juba kümme minutit ära, siis vähem ei saa ja rohkem ka ei saa. Vaheaeg kümme minutit.
Panen hääletusele 74. muudatusettepaneku. Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Tulemusega poolt 15 ja vastu 41, ettepanek ei leidnud toetust. Liigume edasi 75. ettepaneku juurde, mille on esitanud Sulev Kannimäe. Erkki Keldo, palun!
Aitäh, hea juhataja! Palun Reformierakonna fraktsiooni nimel seda muudatusettepanekut hääletada, aga enne palun kümme minutit vaheaega.
Vaheaeg. Ei, siiski, härra Ratas!
Aitäh, austatud juhataja! Kas on teil infot, miks teised fraktsioonid ei oma siin selles päevakorrapunktis aktiivsust ja ei palu hääletada ja ei palu vaheaegasid? On sel mingi põhjus, oskate te öelda?
Aitäh! Ei oska, aga võib-olla me suudame kahe peale selle välja selgitada. Läheme otsime teie fraktsiooni esimehe üles ja küsime, kuidas keskfraktsioonil on. Vaheaeg kümme minutit.
Head kolleegid, panen hääletusele 75. muudatusettepaneku. Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Poolt 17, vastu 38, ettepanek ei leidnud toetust. Liigume edasi 76. muudatusettepanekuni, mille on esitanud Sulev Kannimäe. Jaanus Karilaid, palun!
Paluks enne hääletamist kaheksa minutit vaheaega.
Ja Erkki Keldo, palun!
Aitäh, hea juhataja! Kõigepealt palun Reformierakonna fraktsiooni nimel hääletust ja siis palun tegelikult ka kümme minutit vaheaega.
Nii, head kolleegid, juhin teie tähelepanu, et kaheksat ja kümmet liita ei saa. Korrutada ka ei saa. Jääb kümme minutit vaheaeg. Palun, kümme minutit vaheaeg.
Head kolleegid, panen hääletusele 76. muudatusettepaneku. Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Poolt 17, vastu 41, ettepanek ei leidnud toetust. Liigume edasi, 77. muudatusettepanek, esitanud Sulev Kannimäe. Heidy Purga, palun!
Suur tänu, lugupeetud eesistuja! Ma sooviksin seda muudatusettepanekut Reformierakonna fraktsiooni poolt hääletada ja enne seda võtta kümme minutit vaheaega.
Vaheaeg kümme minutit.
Head kolleegid, panen hääletusele 77. muudatusettepaneku. Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Poolt 19, vastu 39, ettepanek ei leidnud toetust. Liigume edasi 78. muudatusettepanekuni, mille on esitanud Erkki Keldo. Heidy Purga, palun!
Suur tänu, lugupeetud Hanno Pevkur! Ma soovin seda muudatusettepanekut Reformierakonna fraktsiooni nimel hääletusele panna ja ühtlasi võtan kümme minutit vaheaega.
Vaheaeg kümme minutit.
Head kolleegid, panen hääletusele 78. muudatusettepaneku. Palun võtta seisukoht ja hääletada.
Poolt 19, vastu 39, ettepanek ei leidnud toetust. Liigume edasi. 79. muudatusettepanek, mille on esitanud Sulev Kannimäe. Heidy Purga, palun!
Suur tänu, lugupeetud Riigikogu aseesimees! Ma sooviksin Reformierakonna fraktsiooni nimel seda muudatusettepanekut hääletada ning enne seda võtta kümme minutit vaheaega.
Vaheaeg kümme minutit.
Head kolleegid, panen hääletusele 79. muudatusettepaneku. Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Poolt 20, vastu 37, ettepanek ei leidnud toetust. 80. muudatusettepanek on esitatud Toomas Järveoja poolt. Heidy Purga, palun!
Suur tänu, lugupeetud Riigikogu aseesimees! Ma paluksin seda muudatusettepanekut Reformierakonna fraktsiooni poolt hääletada ning enne seda võtaksin kümme minutit vaheaega.
Vaheaeg kümme minuti.
Panen hääletusele 80. muudatusettepaneku. Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Tulemusega poolt 18, vastu 37, ei leidnud ettepanek toetust. Liigume edasi 81. muudatusettepanekuni, mille on esitanud Toomas Järveoja, Tiiu Aro ja Valdo Randpere. Heidy Purga, palun!
Suur aitäh, lugupeetud aseesimees Hanno Pevkur! Ma sooviksin seda muudatusettepanekut Reformierakonna fraktsiooni poolt hääletusele panna ning ühtlasi võtan kümme minutit vaheaega.
Vaheaeg 10 minutit.
Head kolleegid, oleme jõudnud 81. muudatusettepaneku ... Miks mul on siin 80. [muudatusettepanek] ees? Meil on 81? 80-nda hääletasime ära. Mul süsteem näitab 80-ndat, peaks 81. [muudatusettepanek] olema. 80 on hääletatud. Ah sellepärast näitab. Nii, siis on kõik korrektne. Oleme jõudnud 81. muudatusettepaneku hääletuseni, panen teie ette hääletusele 81. muudatusettepaneku. Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Poolt 16, vastu 41, ettepanek ei leidnud toetust. Liigume edasi 82. muudatusettepanekuni. Selle on esitanud Toomas Järveoja, Jüri Jaanson ja Timo Suslov. Heidy Purga, palun!
Ma tänan, lugupeetud eesistuja! Sooviksin seda muudatusettepanekut Reformierakonna fraktsiooni poolt hääletusele panna ning ühtlasi võtan kümme minutit vaheaega.
Vaheaeg kümme minutit.
Head kolleegid, Reformierakonna fraktsiooni võetud vaheaeg on lõppenud. Rõõm on näha, et meie tööind ei ole raugenud. Panen hääletusele 82. muudatusettepaneku ja selle on jätnud juhtivkomisjon arvestamata. Esitajateks Toomas Järveoja, Jüri Jaanson ja Timo Suslov. Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Seda muudatusettepanekut pooldab 17 saadikut, vastu oli 40, erapooletuid ei ole. Muudatusettepanek ei leidnud toetust. Ja 83. muudatusettepanek, esitajateks Heidy Purga, Timo Suslov ja Mati Raidma, juhtivkomisjon on jätnud arvestamata. Heidy Purga, palun!
Suur tänu, lugupeetud aseesimees! Ma paluksin seda muudatusettepanekut Reformierakonna fraktsiooni poolt hääletada ning enne seda võtaksin ka kümme minutit vaheaega.
Jaa, kümneminutiline vaheaeg, palun!
Jätkame istungit, 83. muudatusettepanek, esitajad Purga, Suslov ja Raidma ja juhtivkomisjon on jätnud arvestamata ja me peame seda hääletama. Palun võtta seisukoht!
Seda muudatusettepanekut toetab 17 saadikut, vastu on 36. Ettepanek ei leidnud toetust. 84. muudatusettepanek, esitajad Heidy Purga ja Vilja Toomast ja juhtivkomisjon ei ole seda arvestanud. Heidy Purga, palun!
Suur tänu, lugupeetud Riigikogu aseesimees! Ma palun seda muudatusettepanekut Reformierakonna fraktsiooni nimel hääletada ning ühtlasi võtan enne seda kümme minutit vaheaega.
Kümme minutit vaheaega.
84. muudatusettepanek, esitajateks Heidy Purga ja Vilja Toomast. Juhtivkomisjon on jätnud arvestamata. Reformierakonna fraktsioon palus hääletada. Palun võtta seisukoht!
Seda ettepanekut toetab 17 saadikut, vastu on 38, erapooletuid 0. Ettepanek ei leidnud toetust. 85. muudatusettepanek, esitajateks Valdo Randpere, Sulev Kannimäe, juhtivkomisjon on jätnud arvestamata. Heidy Purga, palun!
Suur tänu, lugupeetud Riigikogu aseesimees! Ma palun seda muudatusettepanekut Reformierakonna fraktsiooni nimel hääletusele panna ning ühtlasi võtan kümme minutit vaheaega.
Kümneminutiline vaheaeg.
Head kolleegid, oleme 85. muudatusettepaneku juures, selle esitajaks on Valdo Randpere, Sulev Kannimäe, juhtivkomisjon on jätnud arvestamata. Aa, ja seda on palunud Reformierakond hääletada. Palun teil võtta seisukoht ja hääletada!
Seda ettepanekut pooldab 16 saadikut, vastu on 36. Ettepanek ei leidnud toetust. Ja läheme edasi 86. muudatusettepaneku juurde, esitajateks Valdo Randpere ja Erkki Keldo ning juhtivkomisjon on jätnud arvestamata. Heidy Purga, palun!
Suur tänu, lugupeetud Riigikogu aseesimees Martin Helme! Ma soovin seda muudatusettepanekut Reformierakonna fraktsiooni nimel hääletusele panna ja ühtlasi võtaksin kümme minutit vaheaega.
Teeme kümneminutilise vaheaja. Palun!
Head kolleegid, oleme 86. muudatusettepaneku juures. Reformierakond on palunud seda hääletada. Selle esitajad on Valdo Randpere ja Erkki Keldo, juhtivkomisjon on jätnud selle arvestamata. Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Ettepaneku poolt 18, vastu 34, saadikute ettepanek ei leidnud toetust. Liigume edasi, 87. muudatusettepanek, esitajateks Valdo Randpere, Toomas Kivimägi, juhtivkomisjon on jätnud arvestamata. Heidy Purga, palun!
Suur aitäh, lugupeetud Martin Helme! Ma paluksin Reformierakonna fraktsiooni nimel seda muudatusettepanekut hääletada ning enne seda võtaksin kümme minutit vaheaega. Suur tänu!
Teeme kümneminutilise vaheaja.
87. muudatusettepanek, esitajateks Valdo Randpere ja Toomas Kivimägi, juhtivkomisjon on jätnud arvestamata. Reformierakond palus hääletada. Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Muudatusettepaneku poolt 18, vastu 37, ettepanek ei leidnud toetust. 88. muudatusettepanek, esitajateks Valdo Randpere ja Kristen Michal, juhtivkomisjon on jätnud arvestamata. Heidy Purga, palun!
Suur aitäh sõna andmast, lugupeetud Riigikogu aseesimees! Ma palun seda muudatusettepanekut Reformierakonna fraktsiooni nimel hääletada, aga enne seda võtan kümme minutit vaheaega.
Jah, kümneminutiline vaheaeg.
88. muudatusettepanek, esitajateks Valdo Randpere ja Kristen Michal, juhtivkomisjon on jätnud arvestamata. Reformierakond palus hääletada, nii et palun teil hääletada ja võtta seisukoht.
Ettepaneku poolt 19, vastu 33, erapooletuid ei ole. Ettepanek ei leidnud toetust. 89. muudatusettepanek, esitajad Valdo Randpere ja Mati Raidma, juhtivkomisjon on jätnud arvestamata. Heidy Purga, palun!
Aitäh sõna andmast, lugupeetud Riigikogu aseesimees! Ma palun seda muudatusettepanekut Reformierakonna fraktsiooni nimel hääletada, aga enne seda võtan kümme minutit vaheaega.
Kümneminutine vaheaeg. Palun!
Muudatusettepanek nr 89, esitatud Valdo Randpere ja Mati Raidma poolt. Juhtivkomisjon ei ole seda arvestanud ja paneme selle hääletusele. Palun võtta seisukoht!
Seda ettepanekut pooldab 17, vastu on 37, erapooletuid ei ole. Ettepanek ei leidnud toetust. 90. muudatusettepanek – vau, kui kaugel me oleme! Ettepaneku esitajad on Valdo Randpere ja Andrus Seeme, juhtivkomisjon on jätnud selle arvestamata. Heidy Purga, palun!
Suur aitäh, lugupeetud Riigikogu aseesimees Martin Helme, sõna andmast! Ma võtaksin kümme minutit vaheaega ja paluksin peale seda ka seda muudatusettepanekut Reformierakonna fraktsiooni nimel hääletada.
Jaa, kõigepealt hääletussoov ja siis vaheajasoov. Teeme nii, kümme minutit vaheaega. Mihhail Stalnuhhin, kas me lahendame protseduurilise siis, kui me tuleme vaheajalt tagasi? Siis peab protseduurilist hakkama lahendama. Mihhail Stalnuhhin, palun!
Võtame vaheaega ja peale seda palume hääletada. Nii meil ei käi.
Jaa, täpselt nii, kõigepealt tuleb paluda hääletust ...
Me ei saanud võtta mingit vaheaega sellise formuleeringuga. Palun vabandust!
Ma pakuks uuesti sõna Heidy Purgale. Kas te soovite täpsustada, mis järjekorras te asju tahate teha?
Suur tänu, lugupeetud Riigikogu aseesimees! Ma paluksin seda muudatusettepanekut Reformierakonna fraktsiooni nimel hääletada, aga enne sõda võtaksin vaheaja.
Täpselt nii, seda saab teha. Vaheaeg kümme minutit.
Nii, meie töökas kollektiiv on 90. muudatusettepaneku juures, selle esitajateks on Randpere ja Seeme, juhtivkomisjon ei ole seda arvestanud. Reformierakonna fraktsioon palus hääletust. Palun teie seisukohta!
Ettepanekut pooldab 18, vastu on 35, ettepanek ei leidnud toetust. 91. muudatusettepanek, esitajateks Timo Suslov ja Ivi Eenmaa, juhtivkomisjon on jätnud arvestamata. Heidy Purga, palun!
Suur tänu, lugupeetud eesistuja! Ma paluksin seda muudatusettepanekut Reformierakonna fraktsiooni nimel hääletada, aga enne seda võtaksin kümme minutit vaheaega.
Aitäh! Juhin tähelepanu, et me peaksime mitte "paluks tegema", vaid "palun tegema", aga hea küll, teeme kümneminutilise vaheaja.
Me oleme tagasi, 92. muudatus. Vabandust, 91. muudatusettepanek, esitajateks Timo Suslov ja Ivi Eenmaa. Juhtivkomisjon ei ole arvestanud. Reformierakond palus hääletada, nii et ... Ai-aa, enne hääletust on meil protseduuriline. Peeter Ernits, palun!
Hea juhataja! Mul on selline protseduuriline tõesti. Näiteks kas on võimalik ühte ja sama parandusettepanekut dubleerida lõputu arv kordi ja panna erinevaid numbreid. Siin kolleeg Võrklaeval on näiteks ettepanek 844, 854, 844, kõik on täpselt identsed parandusettepanekud ja muuseas, kiidavad heaks selle eelnõu, ütlevad, et jõustuks 1. jaanuaril 2023. Nii et kas võib panna lõputult täpselt sama sõnastusega parandusettepanekuid, ainult numbrid erinevad?
Siis ei ole ju sama, kui number erineb. Muudatusettepaneku number erineb, vabandust! Aga siin tuleb öelda, et me ei ole muidugi sinnamaani välja jõudnud. Aga üleüldiselt selle eeltöö peab komisjon meile ära tegema, et samasugused muudatusettepanekud ei peaks meieni jõudma. Ja kui me jõuame nendeni ja nad on ühesugused, siis võib alustada arutelu selle üle, et me juba seda hääletasime ja rohkem hääletama ei pea. Oli arusaadav? Väga hea. Aga siis läheme hääletuse juurde. Muudatusettepanek nr 91. [[Hääl saalist.]] Muudatusettepanek nr 91. Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Seda muudatusettepanekut pooldas 14, vastu oli 39, erapooletuid ei ole. Ettepanek ei leidnud toetust. Muudatusettepanek nr 92, esitajad Timo Suslov ja Toomas Järveoja, juhtivkomisjon ei ole seda arvestanud. Heidy Purga, palun!
Suur tänu, lugupeetud Riigikogu aseesimees! Ma palun Reformierakonna fraktsiooni nimel seda muudatusettepanekut hääletada ja enne seda võtan kümme minutit vaheaega.
Teeme kümneminutilise vaheaja.
Head ametikaaslased, Reformierakonna fraktsiooni poolt palutud vaheaeg on lõppenud. Oleme 92. muudatusettepaneku juures ja hakkame seda hääletama. Aga enne seda, Peeter Ernits, protseduuriline küsimus!
Jah, hea juhataja, tõesti, protseduuriline küsimus.
Muidugi!
Uurides neid suurepäraseid ettepanekuid, ma leidsin näiteks üheksa ettepanekut, numbriga 526–534, millele on alla kirjutanud keegi Alender, samamoodi nagu Stalin või Lenin või Suslov või Ratas või Ernits võiks olla. Kas normitehniliselt võibki niimoodi, et ei pea enam eesnime kirjutama alla rahvasaadik, [piisab] ainult kunstnikunimest? Või kas on tegemist üldse Yoko Alenderiga, äkki on keegi teine Alender?
Aitäh teile! Kuna neid muudatusettepanekuid on tulnud päris palju, no tõesti üle tuhande seekord, et asja paremaks teha, siis päris paljudel muudatusettepanekutel on all ainult, ma olen ka tähele pannud, perekonnanimi. Nii et ma arvan, et on mõeldud meie head ametikaaslast Yoko Alenderit, tänast sünnipäevalast. Õnnitlused talle! Nii, Peeter Ernits, veel üks protseduuriline.
Hea juhataja! Aga meil on siin praegusel hetkel kolm Helmet ja mõni aeg tagasi oli ka kaks Kallast. Kuidas siis vahet teha?
Kõigepealt, minu teada hetkel on ainult üks Kallas, Siim Kallas on meie ametikaaslane. Helmede puhul on küsimus, tõesti on küsimus. Minu teada seda probleemi nendes 1191 muudatusettepanekus ei ole, aga võib-olla on. Kui me jõuame sinna, siis püüame jooksvalt lahendada. Tarmo Kruusimäe, palun, protseduuriline!
Tänan, hea esimees! Kui nüüd sai siin vaikselt Helmede ja Kallastega alustatud, siis on meil ka kaks Kokka ja nad on täiesti erinevates fraktsioonides. Kas siis ka piisab lihtsalt perekonnanimest?
Ma ütlen ausalt, et vaatame seda, kui me jõuame sinna. No ma saan aru, et jutuks on Rene Kokk ja Aivar Kokk, aga ma usun, et me saame hakkama, ja mõlemad kindlasti tulevad juhatajale appi ja sel hetkel ütlevad, kes selle muudatusettepaneku tegi. Peeter Ernits, protseduuriline!
Hea juhataja! Täitsa nõus, et meil on kaks Kokka siin, ja ütleme, kolm Helmet veel ja kui nad kirjutavad alla Helme ja nad numbrit ei pane, et esimene, teine või kolmas, aga kas see on, ma räägin protseduuriliselt, et kas võib parandusettepanekuid niimoodi esitada. Ja võib-olla näiteks lugupeetud juhataja võiks ka alla kirjutada igale poole Ratas ainult. Või on see aktsepteeritav?
Aitäh! No mina ei tea, et Helmed oleksid ennast nii Rooma numbritega, nagu te ütlete, I, II, III, ma tõesti ei tea seda, aga võib-olla teil fraktsioonis nii on. Aga meie ei saa siia tabloole panna, et me peame lähtuma, et Helle-Moonika Helme, Mart Helme ja Martin Helme. Me ei hakka siin mingit Rooma numbrit taha panema. Aga, head ametikaaslased, me saame ju aru, muudatusettepanekuid laekus palju. Muudatusettepanekud peamiselt tulid Reformierakonna fraktsiooni liikmete poolt ja need tehti paberkandjal. Neid oli vaja sisse kanda arvutisse, sellest ma rääkisin, oli vaja digitaliseerida, nagu tänapäeval öeldakse. Ja kindlasti võib-olla mõnes kohas, kus võinuks olla see eesnimi, see jäi puudu. Enamuses on. Kuigi ma mäletan, et kui me neljapäeval või millal see oli meil, kui me viimati seda eelnõu käsitlesime, olid ka mõned eesnimed puudu. Alguses oli raske jälgida, aga sain hakkama. Tähendab, muudatusettepanekutel minu teada on täisnimed all, aga trükiversioonides tõesti võib juhtuda, et on perekonnanimi. Ma usun, et me saame sellega hakkama, see ei ole nii suur probleem ja Helmed tulevad ka appi, saab küsida, kes on teinud selle ja vaevalt, et nad hakkavad siin mingit vingerpussi mängima. Kalle Grünthal, palun, protseduuriline küsimus!
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Ma arvan, et meie vahel puudub vaidlus selles küsimuses, et meie oleme seadusandjad. Ja meil puudub ka vaidlus selles küsimuses, et me seaduse ja muude õigusaktide täitmisel oleme absoluutselt täpsed ja teistele eeskujuks. Ma arvan, et siin meil üldse mingit vaidlusmomenti ei teki. Aga see teema, mille kolleeg Ernits tõstatas, et sinna on alla kirjutanud Alender ainult – minu hinnangul ei saa me selle küsimusega niimoodi edasi minna, nagu teie praegu välja pakute, hea Ratas, Jüri. [[Naer saalis.]] Palun vabandust!
Jaa, Kalle Grünthal, ma kuulen teid väga hästi.
Küsimus on selles, et meil on olemas Riigikogus menetletavate eelnõude normitehnika eeskiri, ja kui on olemas eeskiri, siis me peame käituma selle eeskirja sätete kohaselt, aga mitte tegema omaloomingut ja paigutama siia meie heade kolleegide ette esimene, teine või kolmas. Nii me ei saa teha. Kui on eeskirjad, siis me peame eeskirju täitma, ja seetõttu on tegemist praagiga, mis tuleb siit välja visata, üle laua puldist alla, ja teha komisjonile peapesu selle eest, et nad ei ole täitnud oma kohustusi vastutustundlikult. Ma arvan, et selleks on täielik õigus. Mis on teie arvamus selle kohta? Ärme lähme nagu päris selliselt, et oh, me kuidagi saame hakkama. Ei saa! Niimoodi ei saa teha, kui normitehnika eeskiri ütleb teistmoodi.
Aitäh! No mitu asja on nüüd. Tundub, et täna hommik üldse on alanud nende nimedega – perekonnanimedega ja eesnimedega. See jant hakkas juba hommikul pihta, ma saan aru, siin Riigikogu liikmete vahel. Aga tähendab, mis ma tahan öelda, need on esitatud ju paberkandjal, on kindlasti ees- ja perekonnanimi. Ma usun, me saame kõik aru, et on olnud suur töö, ja kindlasti mina ei hakka süüdistama siin ametkonda, kes on pidanud need tõesti arvutisse panema. Kui teie ettepanek on, et see kuidagi siit alla visata – ei, ma alla ei viska. Ma usun, et me saame hakkama. Ma vaatan praegu kiiruga, et enamus ettepanekutel on olemas ees- ja perekonnanimi. Tarmo Kruusimäe, protseduuriline!
Tänan! Hea esimees, te olete siin korduvalt rääkinud, et komisjonile laekusid muudatusettepanekud paberkandjal. Nii vähe kui mina või palju olen teinud muudatusettepanekuid, on alati komisjoni inimesed pöördunud minu poole, et kas on võimalik saata ka tekstifaili ja ma olen alati tulnud vastu. Ma ei ole küll lugenud nüüd selle ühe Kallase poolt kirjutatud seda bullat, mis oli Riigikogu liikme hea kama, sest mul on kama kaks, siis seal ei ole ühtegi pilti sees. Sõbrad ütlesid, et ei ole mõtet vaadata, isegi pilte ei ole, et ei vääri seda. Aga mida ütleb meie kohta, ütleme selline, see, et kas Riigikogu liige peaks olema komisjoni, siis meid toestava personali suhtes vastutulelik? Ma mõistan, et võib-olla kaks-kolm saadikut noh, lihtsalt vihkavad ametnikke, ikka juhtub. Aga see on niisugune massiline, kuidas me saame seda käsitleda? Kas midagi ütleb ka kodukord selle kohta, sest ma tean näiteks, et me võime mingeid avaldusi või asju siin teeme ikka, vaja üle anda ka elektroonilisel kujul, et ta jääks sinna niinimetatud ajaloo annaalidesse.
Aitäh! Ei selle kohta kodu- ja töökord ei ütle midagi. Jaa, tõsi on see, et te ise kirjeldasite seda inimlikku palvet, mida komisjoni ametnikud ütlevad, et kui vähegi võimalik, palun saatke see elektrooniliselt, on kergem. Seda võib teha ka paberkandjal käsikirjas. Aga loomulikult see tähendab tänasel hetkel seda, et see tuleb viia arvuti kujule. Kui need on mõned ettepanekud, ma usun, et see ei ole probleem, kui on väga väike muudatusettepanekute tähtaeg, väga lühike, vabandust, ja neid on palju. Antud eelnõu puhul on päris palju, üle tuhande. Eks ma arvan, see on inimlik aspekt, et ega ma ei saa öelda, et keegi nüüd piinab kedagi. Seda ma küll nagu laulusõnadki ütlevad, et ma ei usu, et see nii on. Peeter Ernits, palun, protseduuriline küsimus.
Lugupeetud Riigikogu esimees! Nagu ma aru saan, edaspidi võib eelnõudele ja parandusettepanekutele tõesti alla kirjutada kas Ernits või Ratas või Stalin või Alender või ... See ei ole nii oluline. Aga teine, mida ma ka tahaksin küsida, näiteks kui Võrklaev, Mart on esitanud näiteks vähemalt kolm parandusettepanekut, number 844, 851 ja 854, mis on täiesti identsed, sisu on täpselt üks ühele, siis kas protseduuriliselt võib neid selliseid duubeldada 1000 parandusettepanekut või 500 või piisab ainult kolmest. Kas see on aktsepteeritud? Ma püüdsin leida kusagilt dokumentidest, aga ma ei leidnud, et võib ühte täpselt sama ettepanekut hakata menetlema palju kordi.
Hea ametikaaslane, ma pean tunnistama, et ma ei ole konkreetselt neid ettepanekuid vaadanud. Ja seetõttu ma jääksin eelneva juhataja vastuse juurde, mis ta andis, et me ei ole hetkel nende ettepanekute nii veel jõudnud. Meil on väike maa sinna minna, me oleme praegu alles 92. ettepaneku juures. Aga kui on identsed ettepanekud, eks siis tuleb nendele korraks pilk peale visata. Me kirjutasime numbrid üles ja me tegeleme sellega, nii et kui me jõuame sinna sinnani, siis tuleb muidugi vaadata, et identseid ettepanekuid, mis me siin mitu korda hääletame. Kalle Grünthal, palun!
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Ilmselgelt, härra Jüri Ratas, te väärite seda ametikohta, kus te praegu istute, sest tänu teile me saime teada üliolulise info selle kohta, et digitaalselt esitatud muudatusettepanekud erinevad paberkandjatel esitatud muudatusettepanekutest. See tähendab seda, et meil on sisuliselt kas 2000 millegagi ka neid, ettepanekud, muudatusettepanekuid. Aga et vältimaks selle praagi, mida me praegu siin täiesti vabalt toodame, kogu aeg kordumist ja jätkumist, oleks tegelikult vaja võtta kolmetunnine vaheaeg, võrrelda ära nii elektrooniline kui ka paberkandjate samasus, sest ei saa olla niimoodi, et ühel on üks tekst ja teisel teine tekst. See ettepanek, muuseas, ei ole ainult minu oma, siin on mitmed Riigikogu liikmed juhtinud sellele tähelepanu, et siin on väga tõsine ja normitehniline puudus. Ma tõesti palun teid, teeme üks kolmetunnise vaheaja, vaatame ära, sest seda praagi tootmist ei tohi enam jätkata.
Aitäh! Ma ei ole päris kindel, et normitehniliselt on see nii paika pandud, et peab olema täpselt see ees- ja perekonnanimi seal all, punkt üks. Punkt kaks on see: te teate väga hästi, Kalle Grünthal, me ei saa, ma ei saa võtta kolmetunnilist vaheaega. Juhataja saab maksimaalselt võtta pooletunnise vaheaja. Ja mida ma tahtsin öelda? Mõlemaid ettepanekuid võib esitada, nii digitaalselt kui ka kirjalikult. Aga kui neid on palju, on loomulikult juhtivkomisjonil, ametkonnal kergem neid ettepanekuid fikseerida ära, kui nad on esitatud elektrooniliselt, nagu rääkis hea ametikaaslane Tarmo Kruusimäe oma kogemusest. Ametkond ikka palub, et kui vähegi saab, saatke palun digitaalselt. Aga me vaatame ... Jah, korraks veel Peeter Ernitsale: me vaatame need kaheksasajandatega muudatusettepanekud läbi, mis te ütlesite, et on täielikult identsed. Kui me oleme valmis, me anname info selle kohta. Tarmo Kruusimäe, palun! Protseduuriline küsimus.
Tänan! Enne protseduurilist ma tahan öelda, et juhataja võib-olla ei saa võtta, ta saab võtta pooletunniseid. Aga olude sunnil meenutaksin lihtsalt, et 13. veebruaril aastal 2019, kui Riina Sikkut soovis ühte tubaka eelnõu lihtsalt katkestada, sest suur saal oli hääletanud mittesobivad muudatused sisse, siis otsiti peaministrit, kes seda saaks teha. Ja siis teie olitegi ja te ei olnud kättesaadav, siis meil oli üle kolme tunni siin meeleolukas olemine. Nii et see on ajaliselt võimalik. Aga ma tahtsin küsida seda. Ma saan aru, et üks argument, kust me võime lohakaks minna, on see, kui muudatusettepanekuid on palju. Äärmiselt oluline oleks, et me saaksime ikka ära fikseerida, et kust maalt on palju. Me ei saa öelda ... No kõnekeeles me võime nalja teha, et palju on siis, kui hobusega veetakse, eks ju. Aga ma ei usu, et keegi nüüd hobusega neljandale korrusele hakkas neid muudatusettepanekuid viima. Kas see on näiteks 500? Et me teaksime ka saadikutena, kui me teeme üle 500 muudatusettepaneku, siis me võime lohakamalt teha, noh, korduvaid, kirjutada alla või siis kas või käsitsi mitteloetavas tekstis, nagu need doktorid meil neid diagnoose kirjutavad. Kustmaalt on see palju, mida me nimetame? Mina eelistan ikkagi rohkem kvaliteeti kvantiteedile.
Aitäh! Seda ei ole tõesti fikseeritud, kustmaalt on palju ja kustmaalt on vähe. Henn Põlluaas, protseduuriline küsimus!
Aitäh, hea eesistuja! Ma tahan oma head pinginaabrit siin toetada. Tõepoolest nende sarnaste, sisuliselt sarnaste ettepanekutega ja samadega ütleb meil Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 102 lõige 2, et muudatusettepanekud, mille esitaja on sama, siin toodi näiteid, Võrklaev näiteks, ning mis on omavahel sisuliselt seotud, kantakse muudatusettepanekute loetellu ühe ettepanekuna ja siis hääletataksegi seda ühte, mitte kõiki neid erinevaid. Nii et siin saalis menetluse käigus me ilmselt saaks juhataja heal tahtel ja eestvedamisel vaadata need tuhanded või tuhat mõttetut ettepanekut läbi ja hääletada selliseid, millel vähegi mingisugust sisu on või mis on erinevad.
Aitäh! Teie pinginaaber on circa 752 muudatusettepanekuga praegu tempost ees, circa 750-ga, aga nagu ma lubasin teile, et me vaatame üle need, mida Peeter Ernits ütles, need kolm muudatusettepanekut, fikseerisime ära need numbrid, tuleme nii ruttu kui võimalik ja kindlasti, härra Henn Põlluaas, teie kommentaar ka annab meile infot juurde, et kuidas nendega käituda. Ma arvan, et ju see nii on ja ju see ka nii läheb, nagu te praegu rääkisite, aga anname natuke aega, et see ei ole hetkel kõige aktuaalsem küsimus. Kalle Grünthal, palun, protseduuriline küsimus!
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Enne, kui ma selle protseduurilise märkuse juurde tulen, tahaksin teile meenutada möödunud aasta kevadet. Siis ei olnud obstruktsiooni, küll aga oli kolmapäeva peale kuhjunud meeletu hunnik eelnõusid. Siis juhtus selline huvitav asi, et ühte seaduseelnõu keset ööd kuskil kahest kuni neljani arutasime ja minu meelest Peeter Ernits võttis selle kokku väga tabava lausega, et kuramust, väljas on kesköö ja suur koroonakriis ja meie arutame siin juba kolmas tund koerte kiibistamist. Oli sihukene lugu, kindlasti mäletate. Siis istungi juhataja võttis väga resoluutse otsuse, õige märkus, ja keeras selle asja kokku selliselt, et me läksime edasi sealt, läksime koroona teemade juurde edasi, mis oli väga oluline ja väga märgiline tähendus istungi juhatajal. Tegelikult peaks praegu teie isiksuselt tulema täpselt samasugune käitumine. Me oleme siin saalis tuvastanud, et analoogsed eelnõud ei ole grupeeritud, komisjon ei ole neid grupeerinud. Meil on tuvastatud praegu faktid selle kohta, et eelnõud on täpselt ühesugused ... Vabandust! Muudatusettepanekud on ühesugused. Siin me ei saaks enne edasi minna, kui tuleb see komisjon tööle panna uuesti ja teha nii kauaks vaheaeg, sest me ei saa teha sellist mõttetut tööd, kui väljas on energiakriis, meil on kütusekriis, meil on elukallidus. Meil on vaja nende teemadega tegeleda, nende teemadega edasi minna, aga mitte tegeleda siin sisuliselt kiibistamise aruteluga, kui on elus tähtsamad probleemid.
Aitäh! Ma olen päris kindel, et juba Riigikogu juhatuse ametikaaslased ja ka juhtivkomisjoni ametnik hetkel tegelevad sellesama küsimusega, et vaadata need muudatusettepanekud üle. Me tuleme selle lahendusega nii ruttu kui võimalik. Aga see hetkel ei sega seda menetlust, mis puudutab 92. muudatusettepanekut. Nagu ma ütlesin, Peeter Ernits on osavate ratsuhüpetega hüpanud 750 muudatusettepanekut edasi. No me ei ole veel sinna jõudnud. Aga varsti jõuame, ma olen täitsa päri sellega. Enne leiame lahenduse. Protseduuriline küsimus, Rene Kokk.
Aitäh, hea esimees! Mul on tõesti ka protseduuriline, absoluutselt. Siin nende ettepanekute hulgas on tõesti päris hulga ettepanekuid, mis minu hinnangul normitehniliselt ei vasta nõuetele. Lihtsalt tuleviku mõttes peaks siin Riigikogus küll kõiki fraktsioone nagu käsitlema ühtemoodi. Kas te võite täna öelda, et näiteks muudatusettepanekule ei ole kohustuslik panna selgitust juurde? Siin on läbisegi, on selgitus, ei ole selgitust. Varasemalt ka EKRE on mõned muudatusettepanekud pensioni aja jooksul ja siis on väga selgelt nõutud normitehniliselt korrektset vormistamist. Praegu tegelikult on, on siin probleeme sees küll. Ma lihtsalt tahan, et see oleks ka stenogrammi huvides märgitud, et ikkagi tulevikus peaks kõik, kes vormistavad ettepanekuid, vormistama need normitehniliselt õigesti.
Aitäh! Vastus on: jah, kindlasti selgitus peab olema juures. Ja lisapalve on teile see, et kui seal on selliseid, kus ei ole seda juures, palun andke seda jooksvalt teada, et me saame ka need siis vaadata üle. Protseduuriline küsimus, Mart Võrklaev, palun!
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Siin on hästi palju küsimusi muudatusettepanekute kohta, et kas nad olid ühesugused ja kas neid on piisavalt kaitstud ja kas on normitehniliselt korrektsed olnud. Ma julgen küll ise arvata, et need, mis ma ise esitasin, need on erinevad. Aga küsimus tegelikult laiem: kas kõik need küsimused oleks olemata, kui sotsiaalkomisjoni esimees Siret Kotka oleks võtnud vaevaks neid muudatusettepanekuid komisjonis sisuliselt arutada ja nende esitajaid kuulata, mitte mõne tunniga neid läbi rammide komisjoni istungilt. Mis te arvate?
Aitäh! Ma nendele oleksitele praegu ei lasku. Jutt, mida siin öeldi, enne kui te olite ka vist saalis ... Näiteks üks näide, mida Peeter Ernits välja tõi: muudatusettepanek 844. Sisu: täiendada eelnõu § 2 järgmises sõnastuses: § 2: Seaduse jõustumine. Käesolev seadus jõustub 2023. aasta 1. jaanuaril. Esitaja: Mart Võrklaev, juhtivkomisjoni seisukoht: jätta arvestamata. 851: täiendada eelnõu § 2 järgmises sõnastuses: Seaduse jõustumine. Käesolev seadus jõustub 2023. aasta 1. jaanuaril. Esitaja Mart Võrklaev, juhtivkomisjoni seisukoht on jätta arvestamata. See oli nagu üks näide lihtsalt. 854 – te küsisite – täiendada eelnõu § 2 järgmises sõnastuses: § 2: Seaduse jõustumine. Käesolev seadus jõustub 2023. aasta 1. jaanuaril. Muudatusettepaneku esitaja Mart Võrklaev, juhtivkomisjoni seisukoht jätta arvestamata. Kiire analüüs ütleb, et täitsa identsed, aga vaatame nad läbi. See oli see, millele härra Ernits tähelepanu juhtis. Helle-Moonika Helme, protseduuriline küsimus!
Aitäh, hea eesistuja! Ma paluks oma protseduurilises küsimuses võib-olla teie hinnangut sellele, et kui siin kolleeg Mart Võrklaev süüdistas sotsiaalkomisjoni esinaist selles, et ta ei ole oma tööd teinud korrektselt ja sellepärast me oleme olukorras, kus me oleme. Äkki te annaksite sellele asjale võib olla teisipidi või ma ise pakun seda teisipidi vaadet. Et te annaksite hinnangu, et äkki peaks hoopis Riigikogu liikme töö hea tava juurde kuuluma see, et ta teeb ise oma tööd võimalikult korrektselt niimoodi, et kui ta esitab oma muudatusettepanekud, siis need on juba eelnevalt vormistatud täiesti õigesti korrektses, ma mäletan ka, et kui meie fraktsioon tegi siin ühele seaduseelnõule muudatusettepanekuid, siis komisjoni poolt vaadati küll kõik need üle. Seal noriti väga-väga-väga kõvasti ja ma imestangi, kuidas ühe erakonna puhul lubatakse sellist praaki ja teiste puhul aetakse juuksekarv risti ja pikuti ja diagonaalis ja ümberringi lõhki. Et mina ei nõustuks küll siin reformierakondlaste süüdistustega komisjoni esimehe suunal ja isegi mitte komisjoni ametnike suunal, vaid mina ikkagi eesistujana teeksin märkuse ikkagi siin nende muudatusettepanekute esindajatele, et nad on vormistanud oma ettepanekud lohakalt, ebakorrektselt, mitmeti mõistetavalt ja nagu me kuuleme ka, et nad on tegelikult üritanud trikitada lootes, et kui nad teevad, noh, ma ei tea peaaegu 2000 muudatusettepanekut, mis algul oli, et see läheb läbi ja nagu on näha, see läkski läbi ehk see, et meie seadusandjana, mida me siin praegu teeme, me menetleme praaki, mis ei ole tegelikult mitte komisjoni esimehe süü, vaid on muudatusettepanekute esitajate süü. Äkki te annaksite sellele oma hinnangu?
Aitäh teile! Ma ei arva, et kedagi siin praegu on nii hirmsasti süüdistatud. Mis mina ütlesin ja ütlen jätkuvalt, on loomulikult kergem kõigile Riigikogu liikmetele, ametkonnale, kui tehakse need ettepanekud, soovitatakse seda teha kirjalikult, palun, aga saadetakse ka digitaalselt. Seekord see nii ei olnud, need on kõik tulnud ümber trükkida. Sellest hakkas peale see protseduuriliste küsimuste laviin, mis on siin olnud, et miks on mõnedel ettepanekutel ainult perekonnanimi? Jah, on. Me saame kõik aru, et me ikkagi lähtume nendest muudatusettepanekutest, kus see perekonnanimi on see inimene, kes on Riigikogu liige, mitte kuskilt väljaspool Riigikogu. Ja läheme nüüd edasi protseduuriliste küsimustega. Tarmo Kruusimäe, palun!
Tänan, hea esimees! Me saime Mart Võrklaeva käest teada, et kuna sotsiaalkomisjonis ei olnud seda võimalust nende asjade tutvustamiseks, et kõik see algas sellest, natukene ajalooline mälu. Kõigepealt ametist lahkuv peaminister teatas seda, et juhul kui te hakkate seda seadust menetlema, siis me alustame juntimist. Kas mu viide on selles suhtes korrektne, sest kuskilt pidid ju tuhanded muudatusettepanekud tulema? Või Reformierakond lihtsalt heast tahtest tuli üle 1000 muudatusettepanekuga ja hiljem ametist lahkuv peaminister ütles, et juhul kui te hakkate seda eelnõu menetlema, siis on koalitsioon katki ja siis me hakkame juntima. Juntima siis tähendab rahvasuus levinud väljendit sellele obstruktsioonile.
Aitäh! Teate, ma ütlen ausalt, et nii palju on vett merre voolanud siin viimastel nädalatel, mis ja kuis see kõik on täpselt olnud, seda on siit jooksu pealt küll keeruline öelda. Muudatusettepanekud on esitatud, ma usun, et heas usus ja tahtes asja paremaks teha, tehti üle 1000 või oli neid isegi vist rohkem. Arutame praegu. Nagu näete, ega ei saa öelda, et meil kuidagi oleks aeglaselt siin tempo läinud. 91 muudatusettepanekut nagu niuhti läinud ja läheme siit edasi praegu. Minu meelest väga tõsised mõtted ja vaheajad võetakse, inimese konsulteerivad omadega. Kutsuvad isegi, siin oli üks näide, kas Signe Kivi vist ütles, et ta kutsus ametikaaslasi kohvikusse seda muudatusettepanekut selgitama? Nii et ei saa öelda, et dispuuti ei toimu. Andres Metsoja, palun, protseduuriline küsimus!
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Tõesti tekib küsimusi peas ja ...
Ainult protseduurilisi praegu, eks?
Protseduurilisi loomulikult, sellepärast et me ju pikka aega juba protseduurist räägimegi. On küll, jah. Kui on muudatusettepanek nr 1, ma näitlikustan, ja muudatusettepanek nr 2 ja need on identsed, täielikult identsed, ja kui nüüd selle ühe, esimese ettepaneku hääletab Riigikogu häälteenamusega sisse ja selle teise hääletab välja, mis siis saab?
Aitäh! Ma sain aru küsimusest. Aga ma arvan, et nii ei tohigi ja nii ei saagi saada. Ma arvan, et Henn Põlluaas tegelikult meid aitas siin, ja selle asja avas ju Peeter Ernits. Nagu ma ütlesin, me tuleme selle juurde tagasi. Praegu inimesed töötavad selle läbi, et seda absurdset olukorda ei tekiks. Me saame ju aru, et üks tulemus on pluss ja teine on miinus. Oleneb, kokku tuleb see, mis viimasena tuli. Nii on. Aga nüüd tõesti me oleme 92. muudatusettepaneku juures. Head ametikaaslased! Ma võtan juhataja vaheaja kaks minutit. Kaks minutit vaheaega.
Head ametikaaslased, nüüd on nii, et ka juhataja vaheaeg on lõppenud. Panen hääletusele 92. muudatusettepaneku, mis on esitatud Timo Suslovi ja Toomas Järveoja poolt. Juhtivkomisjoni seisukoht on jätta see arvestamata. Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Tulemusega poolt 16, vastu 37, ei leidnud ettepanek toetust. Liigume edasi järgmise muudatusettepaneku juurde. Ma eeldan, et ma palun siin koostööd Mart Võrklaeva käest. Muudatusettepanek nr 93, esitatud Timo Suslovi ja Sulev Kannimäe poolt, juhtivkomisjoni seisukoht on jätta see arvestamata. Mart Võrklaev, palun!
Lugupeetud istungi juhataja! Reformierakonna fraktsiooni nimel palun seda muudatusettepanekut hääletada ...
Selge. Asume hääletuse juurde.
... ja enne seda võtan ka kümme minutit vaheaega.
Vaat see on uus lähenemine. Aitäh! Vaheaeg kümme minutit.
Head ametikaaslased, Reformierakonna palutud vaheaeg on lõppenud. Oleme jälle jõudnud lähemale vabale mikrofonile, mis oli siin eelnevalt inimeste mure. Oleme muudatusettepaneku number 93 juures, Timo Suslov, Sulev Kannimäe, juhtivkomisjoni seisukoht on jätta arvestamata. Ja ma palun Riigikogu liikmetel, kui ma panen selle hääletusele, siis ma küsin, ma palun teid: võtke palun seisukoht ja hääletage. Ja siis on ka haamrilöök. Enne seda on protseduuriline küsimus, Peeter Ernits.
Hea juhataja! Kui vaatame nüüd, tuleme lähemale, 700 parandusettepanekut, ja võtame sellesama, õnneks on siia alla kirjutatud Timo Suslov, mitte Suslov ja Kannimäe. Aga siin puudub igasugune seletus. Ja kui ma seda kollast raamatut loen, siin on selges eesti keeles "Muudatusettepaneku esitaja lisab selgituse, kus põhjendab ja avab esitatud ettepaneku eesmärgi ja sisu." Aga siin ei ole ühte, teist ega kolmandat. Jutt on praegu parandusettepanekust number 93. Kui vaadata nüüd edasi, nüüd tuleb kolleeg Eenmaa, õnneks on ta märkinud, et ta eesnimi on Ivi, terve seeria. Ja siin on ... Ma ei hakka neid numbreid lugema ja 95, 96, 97, 98, 99 ja üle ühe on niimoodi, seletuskirja pole. Noh, näiteks ei ole 99-ndal, ei ole 96-ndal, aga siis mõnedel on. Ma loen ette, mida kolleeg Ivi Eenmaa ütleb. "Muudetakse lapsetoetuse suurust." Aga kui lugeda seda kollast raamatut, siin on selgelt öeldud, et on vaja rääkida, mis selle asja sisu ja eesmärk on. Ja niimoodi läheb see nii-öelda heade Reformierakonna kolleegide parandusettepanekute, selliste vigaste pruutide rida jätkub lõpmatuseni. Mis te arvate, hea juhataja, kas selliseid parandusettepanekuid – tunnistan, et mõned on isegi korrektsed, mida ma olen avastanud, aga need vigaste pruutide paraad ... – peab hääletama või peaks kuidagi ...? Vahepeal te ütlesite, et kui kolleeg Stalnuhhinil ja kellelgi, kes tahtsid vaba mikrofoni siin kümne minuti sees rääkida, et siin peaks olema väga korrektne, et pole ette nähtud. Aga kui me nende parandusettepanekute puhul pigistame silma kinni, et teame küll, et ei kirjuta alla, Helme, et küll me teame, kes see Helme on või kes see Kokk on, on ta siis Rene või Aivar, et siin oleme loomingulised, aga kui vaba mikrofoni paluti kümneminutilistel vaheaegadel, siis seda ei tohi. Kuidas peaks käituma puht normitehniliselt ja protseduuriliselt?
Kõigepealt, ma ütlen teile aitäh, härra Ernits. Küll teie olete tähelepanelik, täitsa siiralt kohe. No ma arvan, et üldjoontes on hea, kui muudatusettepaneku juures on ka selgitus. Selle kollase raamatu ümber me käime nüüd nagu kassid ümber palava pudru. Nüüd, lehekülg 308 kollasest raamatust, paragrahv 102, muudatusettepanekute loetelu number 2 ütleb seda, et kommenteeritavast paragrahvist tulenevalt sisaldab muudatusettepanekute loetelu lisaks muudatusettepaneku sõnastusele – see sõnastus on siin Suslovil ja Kannimäel ilusti olemas – ja esitaja nimele, see on ka olemas, Timo Suslov, Sulev Kannimäe, ka juhtivkomisjoni otsust ettepaneku kohta. All on olemas "Juhtivkomisjon: jätta arvestamata". No siit sellest tulenevalt ... Siin öeldaksegi, et juhtivkomisjoni otsuste vormeleid on "jätta arvestamata" või "arvestada täielikult", "arvestada osaliselt" ning "arvestada sisuliselt", see veel laiendab siin, siin all on see kirjas, ülanumbriga 296. Ma arvan, et me oleme ka eelnevalt hääletanud siin muudatusettepanekuid, kus ei ole seda selgitust. Te tõite välja Ivi Eenmaa. Kindlasti suur kogemus inimesel, pani selle selgituse juurde, järgmisel on olemas. Nii ma vastaksin. Või mitte vastaksin, vaid vastan. Kalle Grünthal, protseduuriline küsimus.
Aitäh! Lugupeetud istungi juhataja, kui te kiitsite siin Peeter Ernitsat, siis mina pean teile praegu kiitust avaldama seetõttu, et te suutsite leida Mart Võrklaeva tegevuses kolm ühesugust identset eelnõu. Ehk siis ma eeldan siiski, et need eelnõud, mis siin on, on tähtsad dokumendid, sest nende alusel me võtame vastu seaduse ja muudame. Küll aga sätestab karistusseadustik selle asjaolu, et kui esineb petmist, mis praegusel juhul on ilmselgelt tuvastatud, siis sellisel juhul karistusseadustiku järgi ilmnevad ka sanktsioonid, mida peab isik, kes on pettuse toime pannud, kandma. Ja asjaolu teeb raskemaks see, et kolleeg Mart Võrklaeva käitumises on tegelikult tahtluse moment. Me ei saa siin rääkida n-ö juhuslikust eksimusest, meil on tahtlus, tahtlus petta Riigikogu, tahtlus petta komisjoni. Ja ma ei näe praegu üldse võimalust, et me läheksimegi siin praegu selle petmise taustal edasi, vaid see palagan tuleb siin lõpetada, saata tagasi need asjad komisjoni ja komisjon peab tegema põhjaliku inventuuri ja välja arvama kõik need eelnõud, mis sisaldavad petmise tunnuseid.
Ma tänan! Kõigepealt minu tähelepanek. Ma tänan selle tunnustuse eest, aga tegelikult oli Peeter Ernits see, kes mu tähelepanu juhtis, see 844, 851, 854. See küsimus, kas me saame neid muudatusettepanekuid hääletada, mida tegelikult küsis ka ju Andres Metsoja eelnevalt, et mis siis saab? Ma olen täiesti veendunud, me ei saa enne nende muudatusettepanekute juurde minna, kui ma ei ole andnud teile vastust, mis siis saab identsete muudatusettepanekutega – ma lubasin, ma annan. Tõsi, need muudatusettepanekud tulevad praegust, ma ütleksin, väga suurel kiirusel, jõuavad meieni, me oleme juba 93. juures, mõned veel ja ongi juba 844. Aga enne seda, kui me jõuame sinnani, me kindlasti töötame selle lahenduse välja, et kuidas siit üle minna, aga mina arvan, et kolme ühesugust ettepanekut me kolm korda hääletama ei pea. Jah, nii on see asi. Mart Võrklaev, protseduuriline küsimus.
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Kuna minu muudatusettepanekutest siin nii palju juttu on, kolleeg Grünthal süüdistab mind Riigikogu ja komisjoni petmises, siis ma ütlen, et kindlasti ma Riigikogu ega komisjoni petnud kuidagi ei ole. Ma ei tea, kuidas siit nüüd edasi saab. Kuna ma mainisin, et komisjonis ei õnnestunud neid muudatusettepanekuid kaitsta ja komisjoni esimees ei olnud sellest huvitatud, rullis üle, sõna ei andnud, katkestas, siis oleks võib-olla tulnud ka see välja, et tegelikult see idee siin taga on hoopis teine. Ma ei tea, kuidas me siit nüüd, juhataja, edasi läheme. Kas ma võin neid muudatusettepanekuid siin praegu tutvustada, et sellest probleemist üle saada, või tõesti, mis on need võimalused, et seda debatti komisjonis jätkata? Reformierakonna poolt me oleme korduvalt viidanud, et debatt komisjonis jäi kahjuks ära, see on kodukorravastane, ja nüüd on need probleemid siin saalis. Või oskab komisjoni esimees äkki vastata, mis need lahendused on? Kuidas me edasi läheme?
Aitäh! No läheme edasi hetkel nii, et me oleme selle 93. muudatusettepaneku hääletamise juures. Mina ütlen ka, ja ma tõesti ütlen Peeter Ernitsale siin veel kord, et me ei saa enne minna vähemalt selle 844, 851–854, kui me ei ole jõudnud siin selgusele. Praegu käib minu teada oluline keskustelu ametnike vahel, et siit lahendus leida, hea lahendus leida. Te küsite, kas neid ettepanekuid saaks tutvustada saalis. Te vist olite siis juba koalitsiooniläbirääkimistel, kui me seda arutasime. On olnud tava, et ettepanekuid siin saalis ei tutvustata, see on olnud niisugune praktika. Samas mina ütlen ausalt, et seda põhimõtteliselt saab teha. Ja taas kord ma jõuan vaba mikrofonini. Kui me selle punkti nüüd ära menetleme, siis on veel jäänud kuus punkti ja siis tuleb vaba mikrofon. Aga tõsi, see on tänase päeva jooksul, esmaspäeval, ja seal te saate põhimõtteliselt ka nendest teemadest rääkida. Vabas mikrofonis, ma tõesti küll nii palju ütlen, te peate arvestama, et siin ei saa lisaaega anda kolm minutit, on ainult viis minutit. Nii et need on need võimalused minu meelset praegu. Aitäh teile! Ja nüüd oleme 93. muudatusettepaneku juures, selle on esitanud Timo Suslov ja Sulev Kannimäe. Juhtivkomisjoni seisukoht on jätta see arvestamata. Head ametikaaslased, palun võtta seisukoht ja hääletada!
Tulemusega poolt 10, vastu 32, erapooletuid ei ole, ei leidnud ettepanek toetust. Muudatusettepanek nr 94 on esitatud Ivi Eenmaa poolt, juhtivkomisjoni seisukoht on jätta see arvestamata. Mart Võrklaev, jah, palun teid!
Lugupeetud istungi juhataja! Reformierakonna fraktsiooni poolt palun seda muudatusettepanekut hääletada.
Alustame hääletamisega!
Ja enne hääletust palun ka kümme minutit vaheaega.
Head ametikaaslased, Reformierakonna palutud vaheaeg on lõppenud. Panen hääletusele 94. muudatusettepaneku, mille on esitanud Ivi Eenmaa. Juhtivkomisjoni seisukoht on jätta arvestamata. Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Tulemusega poolt 6, vastu 31, ei leidnud ettepanek toetust. 95. muudatusettepanek, esitanud Ivi Eenmaa, juhtivkomisjoni seisukoht: jätta arvestamata. Mart Võrklaev, palun!
Lugupeetud istungi juhataja! Reformierakonna fraktsiooni nimel palun seda muudatusettepanekut hääletada ja enne hääletust võtaks ka kümme minutit vaheaega.
Kas te võtate või ei võta? Te ütlesite "võtaks". Eesti keeles tingimuslik sõna tähendab ... Ma küsin vastu: võtate või ei võta? Ma ei saanud praegu hästi aru.
Jaa, väga vabandan. Võtan kümme minutit vaheaega. vahepeal on pilt selge.
Selge, nüüd on pilt selge. Vaheaeg kümme minutit.
Head ametikaaslased, me oleme 95. muudatusettepaneku juures, esitatud Ivi Eenmaa poolt ja juhtivkomisjoni seisukoht on jätta arvestamata. Mihhail Lotman, protseduuriline küsimus.
Aitäh, austatud eesistuja! Eesti keel ei ole minu emakeel, ma olen seda õppinud selliste vanamoodsate õpetajate käest ja mind on õpetatud, et tingiv kõneviis võib eesti keeles olla viisakuse vorm. Ja "ma võtaks", on igati sobilikum kui "ma võtan". Sest kui ma võtan, siis see on konstateeriv ja mind ei huvita, kas annad või mitte. Võtan tund aega vaheaega ja adjöö amigos. Aga vot võtaks, see tähendab, et palun anna. Kas on nii?
Aitäh! Mind on jälle teistmoodi õpetatud, et kui on võtaks, siis on kaks võimalust: kas sa võtad või ei võta. Mind on nii õpetatud. Aga me saime Mart Võrklaevaga selle asja korda. Ta ilusti oli konkreetne, nii et ma sain täisti aru, et ta soovib seda vaheaega võtta ja ta võttis selle ja selle vaheaja ka Reformierakonna fraktsioon sai. Meie saime kümme minutit mõtiskleda 95. muudatusettepaneku üle ja nüüd me saame väljendada peale haamrilööki oma selget seisukohta, mida me sellest arvame. Peeter Ernits, protseduuriline küsimus.
Hea juhataja! Me jah liigume mõnusas tempos kesköö poole. Aga kui ma vaatan, mis meil ees seisab, üle 100 me jõuame, siis neid vigaseid pruute on siin rohkem, kui mitte vigaseid. Ma pean silmas kuni 120-ni, et ainult 104. ja 119. muudatusettepanekul on mingi lause n-ö selgitusena, noh see, et suurendame lihtsalt neid lapsetoetusi, aga see, millest kollane raamat ütleb, et mis selle muudatusettepaneku sisu, sellest ei ole haisugi, aga ülejäänutel ei ole mitte kui midagi. Ja siin tuleb varsti kolleeg Kivimäe n-ö soolo, kus ta iga parandusettepanekuga vahetab partnereid. Aga kõikide puhul nad alluvad talle, ainult kolleeg Järveoja 104. puhul ei allu talle ja on on nõudnud ühe väikese selgituse, ka selle, et me suurendame lastetoetust. Et me oleme siin arutanud neid protseduurilisi, aga praegu oleks õige aeg püüda fikseerida edaspidi nende muudatusettepanekute puhul, mismoodi need peaksid välja nägema, kas võib alla kirjutada lihtsalt Ratas või Ernits või Suslov? Või kas peab olema selgitusena midagi lisatud? Muuseas kolleeg Jaanson, ja kui ta aasta tagasi soovis referendumile panna küsimuse Venemaaga ühinemise kohta ja Ants Laaneots, siis seal ma vaatasin, ei olnud ka selgitust toona. Et võiks nagu paika panna, et mismoodi peaks neid muudatusettepanekuid esitama, et see kollane raamat on suhteliselt selline, ei ole kuigi täpne ja konkreetne, et sellest võiks kasu olla kõigile, ükskõik millise eelnõu puhul. Aitäh!
Aitäh! Kõigepealt see teie mure. Teie mure, mis oli seotud muudatusettepanekute esitajaga. No te ise ka tõite välja 104, siin Toomas Kivimägi ja Toomas Järveoja leidsid ühise keele, et ei olnud nii, et üks jäi peale või teine jäi peale. 104.-ndas nad on ilusasti koos. Nüüd see kollane raamat, kommenteeritud väljaanne, kui ma ei eksi, siis see on välja antud 2012, 10 aastat tagasi. 10 aastat on tulnud juurde kogemusi, teadmisi. No ma usun, et me võiks tõsiselt mõelda, kas ei võiks teha nüüd uue ja täiendatud, kommenteeritud väljaande. No see on võib-olla järgmise koosseisu töö ja tegemine. Kui te küsite, et mis seal peab olema selles muudatusettepanekus? Selle ütleb välja paragrahv 102 kodu- ja töökorra seadusest, lõige üks ütleb nii: "juhtivkomisjon koostab eelnõu teiseks lugemiseks eelnõule esitatud muudatusettepanekute loetelu, mis sisaldab eelnõu sätete järjekorras muudatusettepaneku sõnastust, esitaja nime ning juhtivkomisjoni otsust." Nii et siin on see kirjas. Protseduuriline küsimus, Kalle Grünthal, palun!
Aitäh! Absoluutselt mul on protseduuriline küsimus. Siin on vahepeal tõusetunud selline arutelu, kas "võtaks" või "võtan" või "võtame". Kolleeg Lotman juhtis ka siin tähelepanu, tingiv kõneviis. Aga mina juhindun ainult Riigikogu kodu- ja töökorra seadusest, § 83 lõige 2 ütleb hoopis teistsuguse formuleeringu ja nimelt sedasi, et enne hääletamist võib aseesimees või fraktsiooni esimees nõuda kuni kümneminutilist vaheaega. Nii et võtta me võime kuskil ilusas restoranilauas, aga siin meie nõuame.
Aitäh! Te võite ka tõesti nõuda, aga ma saan aru, et kui fraktsiooni esimees või aseesimees näiteks ütleb, et ma võtan siin vaheaja, no ma mõistan, et see on sama mõte. Nii, 95. muudatusettepanek on esitatud Ivi Eenmaa poolt, juhtivkomisjoni seisukoht on jätta see arvestamata. Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Poolt 3, vastu 32, ei leidnud toetust. Muudatusettepanek nr 96, esitatud Ivi Eenmaa poolt, juhtivkomisjoni seisukoht on jätta see arvestamata. Muudatusettepanek nr 96, kordan, Ivi Eenmaa poolt esitatud, juhtivkomisjoni seisukoht on jätta see arvestamata. Mart Võrklaev, palun!
Lugupeetud istungi juhataja! Reformierakonna fraktsiooni nimel palun seda muudatusettepanekut hääletada ja lisaks palun ka kümme minutit vaheaega.
Aitäh! Vaheaeg kümme minutit.
Head ametikaaslased, Reformierakonna poolt palutud vaheaeg on lõppenud. Oleme 96. muudatusettepaneku juures, mille on esitanud Ivi Eenmaa, juhtivkomisjoni seisukoht on jätta arvestamata. Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Poolt 2, vastu 30, erapooletuid ei ole. Ettepanek toetust ei leidnud. 97. muudatusettepanek on esitatud Ivi Eenmaa poolt, juhtivkomisjoni seisukoht on jätta arvestamata. Mart Võrklaev!
Lugupeetud istungi juhataja! Palun Reformierakonna fraktsiooni nimel seda muudatusettepanekut hääletada ja palun ka kümme minutit vaheaega.
Head ametikaaslased, Reformierakonna poolt palutud vaheaeg on lõppenud. Panen hääletusele 97. muudatusettepaneku, mis on esitatud Ivi Eenmaa poolt. Juhtivkomisjoni seisukoht on jätta arvestamata. Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Poolt 2, vastu 30, erapooletuid ei ole. Ettepanek ei leidnud toetust. Ja 98. muudatusettepanek on esitatud Ivi Eenmaa poolt, juhtivkomisjoni seisukoht on jätta arvestamata. Mart Võrklaev, palun.
Lugupeetud istungi juhataja! Reformierakonna nimel palun seda muudatusettepanekut hääletada ja palun ka kümme minutit vaheaega.
Aitäh! Vaheaeg kümme minutit.
Head ametikaaslased! Reformierakonna palutud vaheaeg on lõppenud. Läheme siit reipalt edasi. 98. muudatusettepanek, ma panen selle hääletusele, selle on esitanud Ivi Eenmaa, juhtivkomisjoni seisukoht on jätta arvestamata. Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Veenva tulemusega 1 poolt, 31 vastu ja erapooletuid ei ole, ei leidnud see ettepanek toetust. 99. muudatusettepaneku on esitanud Ivi Eenmaa, juhtivkomisjoni seisukoht on jätta arvestamata. Nii, Jaanus Karilaid, palun!
Aitäh! Keskerakonna nimel palun seda hääletada, ettepanekut, ja enne hääletamist palun vaheaega kümme minutit.
Aitäh! Mart Võrklaev, teil palun soov?
Ma loobun sõnavõtust. Ma saan aru, meil on siin mingi uus koalitsioon sündimas. Aitäh!
Jah, see on nüüd küll huvitav-huvitav. Vaheaeg kümme minutit.
Nii, head kolleegid, mul oleks olnud soov panna 99. muudatusettepanek hääletusele, aga Siim Pohlakul on tekkinud vahepeal küsimus. Palun!
Aitäh, härra juhataja! Tõesti, absoluutselt protseduuriline küsimus parlamendi protseduuride kohta. Ma lihtsalt küsin, et kui härra Võrklaev sooviks, kas ta võiks jätta oma need järgmised hääletustega seotud avaldused juba kirjalikult teile siia laua peale ja saaks ise koju ära minna. Rohkem reformierakondlasi peale teie ja härra Võrklaeva enam saalis ei ole. Eelmine hääletus sai Reformi ettepanek täpselt ühe poolthääle. Ma lihtsalt küsin puhttehniliselt, kas ta võiks jätta kirjaliku sooviavalduse, et tahame hääletada ja tahame vaheaeg ning ise koju ära minna.
Aitäh! Vastus on ei. Härra Ratas, palun!
Aitäh, austatud juhataja! Mul on ka protseduuriline küsimus. See viimane vaheaeg oli võetud Jaanus Karilaidi ja keskfraktsiooni poolt. Kas te juhatajana tunnetasite ka, et see viimane kümme minutit arutelu, kuidas nüüd käituda, kas see võib erineda eelnevatest, kui Reformierakond võttis neid vaheaegasid, või teie arvates protseduuriliselt see ei erine?
Aitäh! See ei olnud protseduuriline küsimus. [[Hääl saalis.]] Nii. Läheme hääletuse juurde. Ma loodan, et uuesti kella ei ole vaja lasta. Panen hääletusele 99. muudatusettepaneku. Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Tulemusega poolt 2, vastu 29, ei leidnud ettepanek toetust. No nii. On väike murdepunkt, tuleb muudatusettepanek nr 100, jõudsime kolmekohaliste numbriteni. Selle on esitanud Jüri Jaanson ja Erki Keldo. Mart Võrklaev, palun!
Lugupeetud istungi juhataja! Reformierakonna fraktsiooni nimel palun seda muudatusettepanekut hääletada. Ja palun ka kümme minutit vaheaega.
Asi klaar. Kümme minutit vaheaega, jätkame 23.18.
Head kolleegid, on aeg hääletada. Panen hääletusele 100. muudatusettepaneku. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Härra Ernits!
Jah, härra Pevkur! Ma arvan, et enne seda hääletust võiks nagu meenutada Arvo Juntit, kes algatas sihiliku töötakistuse või oma nime järgi juntimise.
Ei olnud protseduuriline küsimus. Panen hääletusele 100. muudatusettepaneku. Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Poolt 2, vastu 29. Ettepanek ei leidnud toetust. Nüüd muudatusettepanek 101, mille on esitanud Jüri Jaanson ja ja Margit Sutrop. Mart Võrklaev, palun!
Istungi juhataja! Reformierakonna fraktsiooni nimel palun seda muudatusettepanekut hääletada ja palun ka kümme minutit vaheaega.
Asi selge. Kümme minutit vaheaeg. Jätkame 23.30.
Head kolleegid! 101. muudatusettepanek. Panen selle hääletusele.
Poolt 2, vastu 30. Ettepanek ei leidnud toetust. 102. muudatusettepanek, esitatud Toomas Kivimägi ja Annely Akkermanni poolt. Mart Võrklaev, palun!
Lugupeetud istungi juhataja! Reformierakonna fraktsiooni nimel palun seda muudatusettepanekut hääletada ja enne seda palun ka kümme minutit vaheaega.
Enne kui me läheme vaheajale, on Peeter Ernitsal soov midagi täpsustada. Palun!
Hea juhataja! Mul selline protseduuriline küsimus. Läheneme järgmisele kümnele minutile ja me oleme 100 parandusettepanekuga juba raisanud 16,6 tundi. Mu küsimus teile: kas see ajaraiskamine on olnud mõttekas?
Tänan küsimast! See ei ole protseduuriline küsimus. Aga kui te soovite edasi arvutada, siis keskmine tempo on praegu olnud umbes viis ettepanekut tunnis. Nii. Vaheaeg kümme minutit.
Head kolleegid! 102. muudatusettepanek. Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Poolt 2, vastu 26, ettepanek ei leidnud toetust. 103. muudatusettepanek, esitatud Toomas Kivimägi ja Ivi Eenmaa poolt. Mart Võrklaev, palun!
Lugupeetud istungi juhataja! Reformierakonna nimel palun seda muudatusettepanekut hääletada ja palun ka kümme minutit vaheaega. Aitäh!
Vaheaeg kümme minutit.
Head kolleegid, oleme jõudnud 103. muudatusettepaneku hääletuseni. Panen hääletusele 103. muudatusettepaneku. Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Poolt 2, vastu 27, ettepanek ei leidnud toetust. Head kolleegid, nüüd on selline lugu, et meil on jäänud istungi lõpuni viis minutit ja 52 sekundit. Arvestades, et on tunne, oht, et soovitakse võtta kümneminutilist vaheaega, siis juhataja elimineerib selle, võttes ise juhataja vaheaja ja lõpetades sellega istungi. Ilusat õhtut! Näeme homme kell 10.