Labrīt, godātie deputāti! Aicinu ieņemt vietas Saeimas Sēžu zālē! Sāksim Saeimas 2.marta sēdi. Prezidija ziņojumi par iesniegtajiem likumprojektiem. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par privātajiem pensiju fondiem”” nodot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Nacionālo bruņoto spēku likumā” nodot Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Nacionālās drošības likumā” nodot Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi likumā “Ārvalstu bruņoto spēku statuss Latvijas Republikā”” nodot Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Par Minamatas konvenciju par dzīvsudrabu” nodot Ārlietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Sociālo un darba lietu komisijas izstrādāto likumprojektu “Grozījums Publisko iepirkumu likumā” nodot Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. “Par” pieteicies runāt deputāts Einārs Cilinskis.
Godājamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Godājamie deputāti! Varētu būt jautājums, kāpēc ir piedāvāts grozīt Publisko iepirkumu likumu, kurš vakar ir stājies spēkā un ir gluži jauns? Šā likumprojekta pamatmērķis ir paredzēt priviliģētos iepirkumus sociālajiem uzņēmumiem. Likumprojekts par sociālo uzņēmējdarbību tuvojas savam otrajam lasījumam. Mēs aktīvi pie tā strādājam, un atbilstoši Eiropas Savienības publisko iepirkumu direktīvai arī sociālajiem uzņēmumiem noteiktās šajā likumprojektā uzskaitītās jomās var paredzēt priviliģētos iepirkumus, kad pasūtītājs ir tiesīgs rezervēt iespēju piedalīties iepirkuma procedūrā tikai tiem kandidātiem, kuriem ir piešķirts sociālā uzņēmuma statuss. Tā varētu būt nozīmīga papildu atbalsta forma sociālajiem uzņēmumiem. Vienlaikus likuma 16.panta pirmajā daļā ir nedaudz precizēta šobrīd spēkā esošā norma un arī iepriekšējā Publisko iepirkumu likumā esošā norma par priviliģētiem iepirkumiem uzņēmumiem, kuros vairāk par 30 procentiem no vidējā darbinieku skaita tiek nodarbinātas personas ar invaliditāti. Jāteic, ka šī norma, kaut arī bijusi spēkā ilgāku laiku, nav labi darbojusies - un nav darbojusies tāpēc, ka nav publiski pieejamas informācijas par šādiem uzņēmumiem. Mēs esam šo jautājumu skatījuši Sociālo un darba lietu komisijā un esam lūguši arī papildu informāciju, un ir vairākas idejas, kā un kurā mājaslapā šo informāciju varētu publicēt. Taču, es ceru, arī Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija, kas tālāk strādās ar šo likumprojektu, pievērsīsies šim jautājumam. Taču attiecībā uz sociālajiem uzņēmumiem šāda informācija būs, jo savukārt likumā par sociālo uzņēmējdarbību jau būs paredzēts, ka Labklājības ministrija veidos attiecīgu datubāzi. Aicinu atbalstīt likumprojekta nodošanu komisijai un tā tālāku virzību. Paldies.
Paldies. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas iesniegto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par Valsts ieņēmumu dienestu”” nodot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. “Par” pieteicies runāt deputāts Edgars Putra.
Labrīt, kolēģi! Šo likumprojektu ir izstrādājusi Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija kā savu likumprojektu - alternatīvo tiem diviem, kuri bija iepriekš iesniegti -, un tas paredz Finanšu policijas un Muitas policijas apvienošanu. Šobrīd, kā zināms, Valsts ieņēmumu dienestam ir divas izmeklēšanas iestādes - Finanšu policija un Muitas policija -, kas veic operatīvo darbību un izmeklēšanu, lai atklātu un novērstu noziedzīgus nodarījumus muitas lietu jomā. Likumprojekta anotācijā skaidrots: “Lai samazinātu izmeklēšanas iestāžu skaitu un veicinātu VID uzdevumu efektīvu izpildi, optimizētu un centralizētu VID struktūrvienības, kuras veic noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanu valsts ieņēmumu jomā un muitas lietu jomā, nepieciešams apvienot finanšu policiju un muitas policiju vienā izmeklēšanas iestādē. [..] Reformu īstenošana kopumā ļaus: - uzlabot noziedzības apkarošanu, ņemot vērā, ka uzlabosies informācijas aprite; - nodrošināt doto uzdevumu efektīvu izpildi, optimizējot finanšu resursus un nodrošinot efektīvu cilvēkresursu pārvaldību; - uzlabot izmeklēšanas darbu un informācijas sistēmas; - mazināt ierēdņu, kas ir saistīti ar noziedzīgu nodarījumu atklāšanu un krimināllietu izmeklēšanu, iespējamus korupcijas riskus, t.sk. izlīdzinot mēnešalgas identisku funkciju veicējiem; - veicināt sabiedrības uzticēšanos iestādei.” Kolēģi! Aicinu šo likumprojektu nodot atbildīgajai komisijai.
Paldies. “Pret” pieteikusies runāt deputāte Inguna Sudraba.
Labrīt, kolēģi! Es gribu kliedēt šaubas. Es kā Saeimas Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas deputāte noteikti neesmu piedalījusies šī likumprojekta izstrādāšanā. Tas noteikti ir tapis kādā citā budžeta komisijā, bet ne Saeimā esošajā. Uz ko es gribu vērst uzmanību? Man liekas, ka šis likumprojekts ir tāds mazs pārpratums, jo, ja jūs lasāt anotāciju, kuru Edgars Putra nupat citēja, tad redzat, ka tajā pašā laikā Finanšu ministrija devusi uzdevumu VID ģenerāldirektorei, un viņas vadībā strādā darba grupa, kuras sastāvā bez Finanšu ministrijas un VID cilvēkiem ir arī Ģenerālprokuratūras, Tieslietu ministrijas un Iekšlietu ministrijas pārstāvji. Proti, ministrija ir devusi uzdevumu, lai līdz 31.martam izstrādātu priekšlikumus, kā pareizi turpmāk organizēt abu šo pārvalžu - VID Finanšu policijas pārvaldes un Muitas policijas pārvaldes - darbu. Kā jau teicu, šai darba grupai dotā uzdevuma izpildes termiņš ir 31.marts. Nu, liktos, ka loģiski būtu sagaidīt visu dienestu kopējā darba rezultātu un kvalitatīvi sagatavot likumprojektu, kā arī rast iespēju runāt ar VID vadību. Šāda iespēja nekādi netiek dota šajā Saeimā, un visu laiku tiek solīts, ka pavasarī cīruļi šeit sāks dziedāt. Bet ļoti gribējās, uzklausot šā likumprojekta iniciatoru, dzirdēt, kā praktiski strādās likuma normas. Un, ja mēs profesionāli lasām likumprojekta tekstu, tad mēs redzam gan pretrunas ar Kriminālprocesa likumu, gan arī to, ka ir aizmirsta virkne funkciju, kuras jau šobrīd pilda gan Finanšu policijas pārvalde, gan Muitas policijas pārvalde (piemēram, izmeklēt pašu VID darbinieku pārkāpumus un operatīvi sekot līdzi pašu VID amatpersonu, ierēdņu un darbinieku iespējamiem pārkāpumiem). Tā ka mans aicinājums ir tāds - šādu te brāķi, pārpratumu nekādā veidā nevirzīt tālākai diskusijai parlamentā, jo, es saprotu, balsošanas mašīna ir ieslēgta un pēc brītiņa tāpat jau nobalsos par šī likumprojekta tālāko virzību. Un Edgars Putra, ziņojot par šo likumprojektu pirmajā lasījumā, aicinās priekšlikumus otrajam lasījumam iesniegt līdz 20.aprīlim. Tad kur mēs tagad skrienam? Kāpēc mēs nevaram sagaidīt darba grupas rezultātu 31.martā - kvalitatīvu likumprojektu - un šādu kvalitatīvu likumprojektu sākt virzīt tālāk parlamentā? Es aicinu nebalsot par brāķi. Paldies jums.
Paldies. Viens deputāts ir runājis “par”, viens - “pret”. Mums ir jābalso. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par Valsts ieņēmumu dienestu”” nodošanu Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 57, pret - 6, atturas - 22. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Valērija Agešina, Borisa Cileviča, Ivana Klementjeva, Sergeja Potapkina un Mihaila Zemļinska iesniegto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par valsts noslēpumu”” nodot Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. “Pret” pieteicies runāt deputāts Armands Krauze.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! Mēs šodien diskutējam par likumprojektu, kas skar valsts drošību un personas datu aizsardzību, tāpēc es aicinu šo jautājumu šodien nesasteigt. Protams, paldies kolēģiem, kuri ir pievērsuši uzmanību un iesnieguši likumprojektu, taču es vēlos teikt, ka valdība ir iepazinusies ar šo Satversmes tiesas spriedumu, kurā ir identificētas atsevišķas problēmas un nepilnības likumā “Par valsts noslēpumu”, un valdība jau sper pirmos soļus, lai šo jautājumu risinātu. Pirmais, tātad... Nākamajā nedēļā Ministru kabinetā ir plānots apstiprināt starpministriju darba grupu, kurā attiecīgo likumprojektu izskatīs un visīsākajā laikā izstrādās grozījumus. Valdība rūpīgi izanalizēs šo tiesas spriedumu, izvērtēs visus aspektus un iespējamos riskus un izstrādās jaunu regulējumu. Tāpēc es aicinu nesasteigt. Tik nozīmīgā jautājumā, kas tiešām skar valsts drošību, nav pieļaujamas dažādas interpretācijas vai neskaidrības, lai nākotnē izvairītos no sarežģījumiem, kas var skart valsts drošību. Atcerēsimies, ka te ir jautājums arī par hibrīdkaru, tādēļ es aicinu jautājumus, kas skar valsts drošību, nesteigt, neskatīt steidzami, bet iet (No frakcijas SASKAŅA: “Uz kuru pusi?”) parasto ceļu caur valdību, lai tur tiek izdiskutēts un pēc tam arī diskutēts Saeimā, un pieņemts kvalitatīvs likums, lai vēlāk nerastos problēmas. Paldies.
Paldies. “Par” pieteicies runāt deputāts Andrejs Elksniņš.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Cienījamie kolēģi! Lielā mērā likums “Par valsts noslēpumu” - tas nav likums, kurš iesniegto priekšlikumu kontekstā runā par valsts drošību vai aspektiem, kas ir saistīti ar valsts drošību. Pēc būtības tas runā par Latvijas tautas tiesībām, par Latvijas tautas suverenitāti, par parlamenta tiesībām (Starpsauciens.) rīkoties un darboties attiecībā uz vēlētiem amatiem. Satversmes tiesa ir atzinusi pēc būtības trīs kritērijus, kuri Latvijas likumdošanā nav atbilstoši. Pirmais. Nevar būt liegums personai zināt, par ko tai ir atņemta vai nav iedota pielaide darbam ar valsts noslēpumu. Minētais liegums Satversmes tiesas spriedumā ir analizēts samērā vispusīgi, un tā ir atzinusi, ka personai būtu tas jāpaziņo, jādara zināms, lai tā varētu efektīvi realizēt savas pārsūdzības tiesības. Otrā lieta ir pārsūdzības iespējas, kuras pašlaik paredzētas tikai pie ģenerālprokurora. Satversmes tiesa paredz, ka tai ir jābūt augstāka līmeņa varas institūcijai. Mēs piedāvājam, ka tas varētu būt Augstākās tiesas Administratīvo lietu departaments. Trešā lieta ir noilguma institūts attiecībā uz liegumu atkārtoti pretendēt uz pielaidi darbam ar valsts noslēpumu. Mēs piedāvājam, lai tas būtu noteikts viens gads. Cienījamie kolēģi! Minētā situācija ir būtībā samilzusi. Priekšlikumi, kurus mēs iesniedzām, ir absolūti identiski tiem mūsu priekšlikumiem, kurus mēs skatījām jau 2012.gadā. Un jau 2012.gadā mēs norādījām, ka būs satversmības problēmas konstitucionālajā tiesā. Un konstitucionālā tiesa šobrīd ir atzinusi, ka problēmas ir, problēmas ir jārisina. Tajā pašā laikā koalīcijas partijas, kuras lielā mērā valda pār tām pielaidēm darbam ar valsts noslēpumu, uzskata, ka sistēma nebūtu jāgroza. Mēs uzskatām, ka ir pienācis laiks minēto jautājumu atrisināt un šīs trīs lietas lielā mērā sakārtot. Turklāt nevar taču būt par valsts noslēpumu it kā kaut kāda iespējama prettiesiska rīcība vai darbība, kura jau pašreiz ir aizliegta ar likumu “Par valsts noslēpumu”. Bet tajā pašā laikā to neatklāj un par to nerunā. Turklāt pielaižu sistēma ir absolūti bezjēdzīga, pastāvot apstākļiem, ka Latvijas parlaments nelemj, piemēram, par to, kurš būs Valsts prezidents mūsu valstī; par to lemj specdienesti. Par to, kuras amatpersonas kontrolēs specdienestus, lemj specdienesti. Pat par to, kurš būs specdienestu priekšnieks, lemj paši specdienesti, jo specdienesti sniedz atzinumu par to, kurš varētu būt nākamais Satversmes aizsardzības biroja vadītājs. Un šī problēma ir samilzusi tiktāl, ka tā ir faktiski manipulācija attiecībā gan pret Saeimas deputātiem, kurus nepielaiž darbam atsevišķās komisijās, gan arī pret ministriem. Tajā pašā laikā faktiski Nacionālās drošības komisiju mūsu valstī vada cilvēks, kurš vienkārši ir iegādājies sev Saeimas deputāta amatu, faktiski izsvītrojot no spēles godājamo Junkuru. Tāpēc, cienījamie kolēģi, varbūt sāksim risināt šo jautājumu, un tad mēs zināsim visas lietas - gan to, kāpēc kas ir noticis, gan to, kāpēc viens otrs te vāvuļo!
Tātad viens deputāts ir runājis “pret”, viens - “par”. Mums ir jābalso. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par valsts noslēpumu”” nodošanu Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 28, pret - 15, atturas - 39. Likumprojekts komisijai nav nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Par Latvijas Republikas un Japānas konvenciju par nodokļu dubultās uzlikšanas attiecībā uz ienākuma nodokļiem, ļaunprātīgas izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanas novēršanu un tās protokolu” nodot Ārlietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Par atvaļinājuma piešķiršanu. Par piešķirto neapmaksāto atvaļinājumu deputātam Arvīdam Platperam šā gada 2.martā. Saeimas Prezidijs ir saņēmis deputāta Arvīda Platpera iesniegumu ar lūgumu piešķirt viņam neapmaksātu atvaļinājumu šā gada 2.martā. Saeimas Prezidijs atvaļinājumu ir piešķīris un par to informē Saeimu. Par piešķirto neapmaksāto atvaļinājumu deputātam Edvardam Smiltēnam šā gada 2.martā. Saeimas Prezidijs ir saņēmis deputāta Edvarda Smiltēna iesniegumu ar lūgumu piešķirt viņam neapmaksātu atvaļinājumu šā gada 2.martā. Saeimas Prezidijs atvaļinājumu ir piešķīris un par to informē Saeimu. Par piešķirto neapmaksāto atvaļinājumu deputātam Guntim Kalniņam no šā gada 28.februāra līdz 2.martam. Saeimas Prezidijs ir saņēmis deputāta Gunta Kalniņa iesniegumu ar lūgumu piešķirt viņam neapmaksātu atvaļinājumu no šā gada 28.februāra līdz 2.martam. Saeimas Prezidijs atvaļinājumu ir piešķīris un par to informē Saeimu. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Likumprojektu izskatīšana”. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi DNS nacionālās datu bāzes izveidošanas un izmantošanas likumā”, trešais lasījums. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā - deputāts Mihails Zemļinskis.
Labdien, kolēģi! Strādāsim ar grozījumiem DNS nacionālās datu bāzes izveidošanas un izmantošanas likumā (likumprojekts Nr.781/Lp12). Priekšlikumi likumprojekta trešajam lasījumam nav iesniegti. Līdz ar to lūdzu atbalstīt likumprojektu trešajā lasījumā. Paldies.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi DNS nacionālās datu bāzes izveidošanas un izmantošanas likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 86, pret - 1, atturas - nav. Likums ir pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par valsts un pašvaldību zemes īpašuma tiesībām un to nostiprināšanu zemesgrāmatās””, trešais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Gundars Daudze.
Godātie kolēģi! Likumprojekta “Grozījumi likumā “Par valsts un pašvaldību zemes īpašuma tiesībām un to nostiprināšanu zemesgrāmatās”” trešajam lasījumam Juridiskā komisija nevienu priekšlikumu nav saņēmusi. Tāpēc Juridiskās komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par valsts un pašvaldību zemes īpašuma tiesībām un to nostiprināšanu zemesgrāmatās”” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 87, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Godātie kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija lūdz izdarīt izmaiņas sēdes darba kārtībā un komisijas izstrādāto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par Valsts ieņēmumu dienestu”” virzīt izskatīšanai pirmajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā. Vai deputātiem ir iebildumi pret šo darba kārtības grozījumu? Iebildumu nav... Vai deputātiem ir iebildumi? (Starpsauciens: “Ir!”) Tātad ir jābalso. Lūdzu zvanu! Balsosim par to, lai tiktu grozīta sēdes darba kārtība un likumprojekts “Grozījumi likumā “Par Valsts ieņēmumu dienestu”” tiktu virzīts izskatīšanai pirmajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 50, pret - 33, atturas - nav. Tātad darba kārtība ir grozīta. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Bērnu tiesību aizsardzības likumā”, trešais lasījums. Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas vārdā - deputāts Valters Dambe.
Cienītā Saeimas priekšsēdētāja! Deputāti! Skatām likumprojektu “Grozījumi Bērnu tiesību aizsardzības likumā” (Nr.640/Lp12), kurā iekļauts likumprojekts “Grozījumi Bērnu tiesību aizsardzības likumā” (Nr.817/Lp12). Ir saņemti 10 priekšlikumi. 1. - labklājības ministra Jāņa Reira priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 2. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
2. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3.priekšlikums. Atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Ingai Bitei.
Labrīt, cienījamie kolēģi! Diemžēl man jāteic, ka process, kura rezultātā ir radies šis priekšlikums, ir piemērs tam, kā nevajag strādāt. Līdzīgi kā pagājušā gada beigās, mēs nepārdomāti, bez plašāka redzējuma “izraustījām” Latvijas nodokļu sistēmu vispirms vienā virzienā, tad otrā, tad atkal atpakaļ, tāpat arī šeit mēs “izraustījām” bērnus, bērnunamus, audžuģimenes un visas institūcijas, sakot vispirms tā, pēc tam - šitā un beigās patiesībā - atkal nekā. Jāteic, ka šis ir vēl viens apstiprinājums tam, ka esošā koalīcija Saeimā strādā nevis kā parlamentārā demokrātijā, uzdodot uzdevumus ministrijām un citam institūcijām, bet pakļaujoties ministriju un institūciju viedoklim. Proti, ja ministrijas un institūcijas nāk un saka: “Mēs to negribam darīt, mums tas ir grūti, mums tas ir sarežģīti un vispār varbūt to nevajag.” Tad deputāti saka: “Nu, labi! Ministrija negrib, ko tad mēs...” Godātie kolēģi! Mēs esam parlamentāra demokrātija, un ministrijām un institūcijām ir jāpakļaujas Saeimas pieņemtajiem lēmumiem, nevis otrādi. Ar to es gribu teikt, ka pirms dažām nedēļām bija iespēja iepriekšējā lasījumā atbalstīt priekšlikumu, kas reāli dotu uzdevumu ministrijai. Tā vietā, kolēģi, jūs atbalstījāt priekšlikumu, kurš izraisīja plašus iebildumus gan no tiesībsarga, gan no nevalstiskajām organizācijām un institūcijām, gan... Pat Valsts prezidents bija spiests iejaukties un teikt, ka patiesībā Saeimas atbalstītais priekšlikums pasliktina situāciju! Tagad mēs ņemam atkal ārā to priekšlikumu. Es nelūdzu balsojumu par šo priekšlikumu un neiebilstu pret iepriekš pieņemtā kļūdainā lēmuma labošanu, taču es gribu likt pie sirds mums visiem, kolēģi, ka esam parlamentāra demokrātija un mēs varam likumā dot uzdevumus, nevis tikai pakļauties esošajai situācijai un esošajiem viedokļiem. Paldies. (Aplausi.)
Paldies. Vārds deputātam Hosamam Abu Meri.
Labrīt! Nu, Bites kundze, jūs zināt, ka tā nebija, jo no ministrijas nāk... strādājam... vairākas sēdes bija darba grupā. Ministrija mēģināja darīt visu, lai jūsu priekšlikumi tiktu atbalstīti. Mēs jau atradām tādu kopīgo, tā teikt, priekšlikumu, kas varētu gūt atbalstu no visām organizācijām - gan no tiesībsarga, gan no nevalstiskajām organizācijām, gan no Saeimas deputātiem -, bet jūs aizmirsāt pateikt, ka pēc tam mēs saņēmām no Valsts prezidenta vēstuli... Tur bija sēde... Valsts prezidenta juridiskā padomniece un arī tiesībsarga pārstāvji... abi divi te saka, ka tas nebija pareizi, nebija korekti pret citiem bērniem - bērniem citā vecumā... Jo līdz trīs... Jo esošais likums, spēkā esošais likums, noteic, ka faktiski primāri - tas ir numur viens! - bērniem jādzīvo audžuģimenē vai pie aizbildņa. Nedrīkst ielikt bērnu, piemēram, sociālās aprūpes centrā, ja mēs varam atrast viņam audžuģimeni vai aizbildni. Protams, neliksim. Un tāpēc... izrādās, ka... Ja mēs rakstīsim, Bites kundze, tā, kā mēs atbalstījām otrajā lasījumā, tad jau sanāks kaut kāda diskriminējoša situācija attiecībā pret citiem, un tā nedrīkst. Mums ir arī vēstule no nevalstiskajām organizācijām, kuras rūpējas par bērnu labklājību (man liekas, tur ir vairākas - desmit - nevalstiskās organizācijas), kā arī tiesībsarga vēstule... Arī vairāki eksperti uzskata, ka tas ir nepareizi, jo... Tas vienkārši nav iespējams... ierakstīt tādu priekšlikumu, kurš faktiski nestrādās! Jā. Un, ja mēs gribam kvalitatīvu likumu, tad diemžēl mums arī jāatbalsta šodien komisijas priekšlikums. Un es varu atkārtot, ka Labklājības ministrija turpinās savu darbību, lai 2019.gadā būtu tādas speciālas audžuģimenes, kur... faktiski būtu gatavi apmācīt, lai paņemtu bērnu... Tāpat arī ir plāni līdz 2023.gadam, lai vispār kas paliktu pēc tā procesa... Tie sociālās aprūpes centri būs tikai ļoti specializēti - priekš konkrētiem, piemēram, garīgi slimiem, bērniem. Un tas būs pats labākais - augt ģimeniskā vidē. Tāpat arī Sociālo un darba lietu komisija... ar Labklājības ministriju mēs trešajā lasījumā... Tika pieņemts janvārī Sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības likums, kurš liek arī pašvaldībām meklēt risinājumus, meklēt bērnam audžuģimeni vai aizbildni, jo valsts maksā tikai pirmos sešus mēnešus. Pēc tam pašvaldībai pašai jāmeklē. Tāpat šajā likumā ir ierakstīts, ka Labklājības ministrija... Vajag izstrādāt līdz jūlijam Ministru kabineta noteikumus. Par to darba grupu... par to darba grupas krīzi... Risinās, lai uzlabotu, tā teikt, sadarbību starp institūcijām - starp bāriņtiesu, starp sociālajiem darbiniekiem, starp policiju, starp ģimenes ārstiem un tā tālāk. Tā ka mēs nevaram teikt, ka Ministru kabinets un ministrija negribēja neko mainīt. Tieši otrādi - mēs strādāsim. Un nevajag vienkārši politizēt opozīcijā un pozīcijā, jo mēs visi kopā strādājam un gribam, lai mūsu bērniem būtu labāka dzīve! Nu, lūdzu, Bites kundze, nebija pareizi! Paldies. (Starpsaucieni.)
Paldies. Debates slēdzu. Tātad deputāti, kas piedalījās debatēs, balsojumu nav lūguši. Deputāti priekšlikumu atbalsta.
Paldies. 4.priekšlikums - no likumprojekta “Grozījumi Bērnu tiesību aizsardzības likumā” (Nr.817/Lp12). Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5.priekšlikums no minētā likumprojekta. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6.priekšlikums no minētā likumprojekta. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7.priekšlikums arī no minētā likumprojekta. Daļēji atbalstīts, iekļauts 8. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
8. - Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - labklājības ministra Reira priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Lūdzu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi Bērnu tiesību aizsardzības likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Bērnu tiesību aizsardzības likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 86, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Maksājumu pakalpojumu un elektroniskās naudas likumā”, trešais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Mārtiņš Bondars.
Cienītā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Cienītās kolēģes! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir sagatavojusi trešajam lasījumam likumprojektu “Grozījumi Maksājumu pakalpojumu un elektroniskās naudas likumā”. Uz trešo lasījumu ir saņemti 20 priekšlikumi. Visi Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas un Juridiskā biroja priekšlikumi ir atbalstīti. 1. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
11. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
12. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
13. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
14. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
15. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
16. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
17. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
18. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
19. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
20. - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Un arī to deputāti atbalsta.
Paldies. Esam izskatījuši visus 20 priekšlikumus. Līdz ar to Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi Maksājumu pakalpojumu un elektroniskās naudas likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Maksājumu pakalpojumu un elektroniskās naudas likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 86, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījums Augstskolu likumā”, otrais lasījums. Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā - deputāts Ņikita Ņikiforovs.
Labdien, kolēģi! Skatām likumprojektu “Grozījums Augstskolu likumā”. Otrajam lasījumam saņemts viens priekšlikums - Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšlikums, un tas tika atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to komisijas vārdā aicinu jūs atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Augstskolu likumā” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai trešajam lasījumam.
Priekšlikumus komisija gaidīs līdz 16.martam.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 16.martam. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Eiropas ekonomisko interešu grupu likumā”, otrais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Anrijs Matīss.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Cienījamie kolēģi! Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija ir izskatījusi un sagatavojusi izskatīšanai Saeimas sēdē otrajā lasījumā likumprojektu “Grozījumi Eiropas ekonomisko interešu grupu likumā” (Nr.745/Lp12). Šis un nākamie divi likumprojekti ir no vienotas paketes, kas paredz uzņēmējdarbības vides uzlabošanu, administratīvo barjeru samazināšanu, atteikšanos no nevajadzīgām prasībām un veidlapām uzņēmuma reģistrācijā. Par šo likumprojektu ir saņemti septiņi priekšlikumi. Tie visi ir no Juridiskā biroja un ir komisijā atbalstīti. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un visbeidzot 7. - Juridiskā biroja priekšlikums, kas paredz precizēt likuma spēkā stāšanos. Arī tas komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Paldies. Tātad ir izskatīti visi priekšlikumi. Komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Eiropas ekonomisko interešu grupu likumā” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 85, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai trešajam lasījumam.
Jā, paldies. Priekšlikumus gaidīsim līdz šā gada 7.martam.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 7.martam. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Eiropas komercsabiedrību likumā”, otrais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Anrijs Matīss.
Jā, paldies. Kā jau minēju, šis likumprojekts (Nr.747/Lp12) ir saistīts ar šīm pašām administratīvajām barjerām un administratīvo procedūru uzlabošanu. Likumprojekta otrajam lasījumam esam saņēmuši vienu priekšlikumu. 1.priekšlikums, kas ir Juridiskā biroja priekšlikums par likuma spēkā stāšanās termiņa precizēšanu, komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Eiropas komercsabiedrību likumā” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 86, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai trešajam lasījumam.
Paldies. Tāpat kā iepriekšējam likumprojektam gaidīsim priekšlikumus līdz šā gada 7.martam.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 7.martam. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Eiropas kooperatīvo sabiedrību likumā”, otrais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Anrijs Matīss.
Jā, paldies. Šis likumprojekts (Nr.748/Lp12) ir saistīts ar iepriekšējiem diviem likumprojektiem. Un arī par šo likumprojektu komisija ir saņēmusi vienu priekšlikumu - Juridiskā biroja priekšlikumu saistībā ar likuma spēkā stāšanos -, un tas komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Paldies. Līdz ar to ir izskatīti visi priekšlikumi. Aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Eiropas kooperatīvo sabiedrību likumā” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 86, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai trešajam lasījumam.
Paldies. Līdzīgi kā iepriekšējiem diviem, arī šim likumprojektam lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu šā gada 7.martu.
Paldies. Tātad priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 7.martam. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Preču un pakalpojumu loteriju likumā”, pirmais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Imants Parādnieks.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija šā gada 21.februāra sēdē skatīja Ministru kabineta iesniegto likumprojektu Nr.827/Lp12 pirms pirmā lasījuma. Likumprojekts ir sagatavots, ņemot vērā 2014.gada 22.aprīlī Ministru kabineta apstiprināto informatīvo ziņojumu par nozaru administratīvo pārkāpumu kodifikāciju, kas paredz, ka Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā paredzētie sodi tiek pārvirzīti uz nozaru likumiem, kas savukārt... savukārt procesa sadaļa paliek topošajā Administratīvo pārkāpumu procesa likumā. Likumprojekta mērķis ir Preču un pakalpojumu loteriju likumā noteikt administratīvo atbildību par preču vai pakalpojumu loterijas organizēšanas kārtības pārkāpšanu un par preču vai pakalpojumu loterijas organizēšanu bez Izložu un azartspēļu uzraudzības inspekcijas atļaujas saņemšanas. Attiecībā uz sodiem. Agrāk bija paredzēti sodi atkarībā no tā, vai pārkāpums izdarīts pirmoreiz vai atkārtoti. Šāda kārtība netiek saglabāta, jo administratīvo sodu sistēmas koncepcija atkārtotību pie lielākiem sodiem neparedz. Iepriekš bija paredzēts atšķirīgs soda apmērs fiziskajām un juridiskajām personām, taču tas netiek saglabāts, jo nodarītais kaitējums, ja loteriju organizē fiziskā vai juridiskā persona, attiecībā pret sabiedrību ir vienāds. Ar likumprojektu paredzēts soda apmēru uzlikt citādi, ja tas ir... Ja preču vai pakalpojumu loteriju organizē persona, kurai ir Izložu un azartspēļu uzraudzības inspekcijas atļauja, soda apmērs ir no 10 līdz 700 eiro. Savukārt, ja tādu pašu pārkāpumu veic persona, kurai nav šīs atļaujas, sods ir attiecīgi no 10 līdz 1400 eiro apmērā. Turklāt likumprojekts paredz papildināt Preču un pakalpojumu loteriju likumu ar normu, kas nav tieši saistīta ar nozaru administratīvo pārkāpumu kodifikāciju, bet ir saistīta ar preču un pakalpojumu loterijām. Šobrīd likums aizliedz organizēt dažādas loterijas, kurās persona varētu piedalīties, nopērkot alkoholiskos dzērienus vai tabaku, un arī loterijas laimests nevar būt ne alkoholiskie dzērieni, ne tabaka. To ir paredzēts papildināt arī ar enerģijas dzērieniem. Un likumprojektā ir noteikts, ka šis likums stāsies spēkā vienlaikus ar Administratīvo pārkāpumu procesa likumu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Preču un pakalpojumu loteriju likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 85, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam.
Kā jau minēju, tam ir jāstājas spēkā līdz ar grozījumiem Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā, tāpēc arī priekšlikumu iesniegšanas termiņš ir noteikts gana garš - tas ir 5.septembris... šā gada 5.septembris.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 5.septembrim. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Jūras kodeksā”, otrais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Ingmārs Līdaka.
Labrīt, cienījamie kolēģi! Tātad otrajam lasījumam jūsu uzmanībai “Grozījumi Jūras kodeksā”. Atbildīgā komisija ir saņēmusi trīs priekšlikumus. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā guvis atbalstu.
Deputāti atbalsta.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums par burāšanas sporta federācijas viedokļu uzklausīšanu. Komisijā nav atbalstīts. (Starpsauciens.)
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - Juridiskā biroja iesniegto priekšlikumu. Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 20, pret - 59, atturas - 4. Priekšlikums nav atbalstīts.
Un, visu beidzot, tātad 3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to visi priekšlikumi izskatīti. Lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Jūras kodeksā” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 82, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai trešajam lasījumam.
9.marts.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 9.martam. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Patvēruma likumā”, otrais lasījums. Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas vārdā - deputāts Boriss Cilevičs.
Cienījamie kolēģi! Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisija ir sagatavojusi otrajam lasījumam likumprojektu “Grozījumi Patvēruma likumā”. Kopumā ir iesniegti 30 priekšlikumi. 1. - iekšlietu ministra Kozlovska kunga priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 2. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
2. - Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - iekšlietu ministra Kozlovska priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Nākamie priekšlikumi - no 4. līdz 20.priekšlikumam - skar 53.pantu, kas nosaka bēgļa vai alternatīvo statusu ieguvušas personas pabalstus. 4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts un iekļauts 20. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
5. - labklājības ministra Reira priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un arī iekļauts 20. - komisijas priekšlikumā.
5.priekšlikumu deputāti atbalsta.
Arī 6. - Juridiskā biroja priekšlikums - ir daļēji atbalstīts un iekļauts komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
7. - iekšlietu ministra Kozlovska priekšlikums. Ir atbalstīts un arī iekļauts 20. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
8. - deputātes Čigānes priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 20.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
9. - labklājības ministra priekšlikums. Ir atbalstīts un iekļauts 20. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
10. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī tas ir daļēji atbalstīts un iekļauts 20. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
11. - iekšlietu ministra Kozlovska priekšlikums. Ir atbalstīts un iekļauts 20. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
12. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts un iekļauts 20. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
13. - labklājības ministra Reira priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 20. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
14. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts un iekļauts 20. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
15. - labklājības ministra Reira priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
16. - labklājības ministra Reira priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 20. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
17. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts un iekļauts 20. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
18. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī tas ir atbalstīts un iekļauts 20. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
19. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts un iekļauts 20. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
20. - komisijas priekšlikums. Tā ir faktiski konsolidētā redakcija, kas iekļauj sevī virkni iepriekšējo priekšlikumu, un šis priekšlikums ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
21. - iekšlietu ministra Kozlovska priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 22. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
Un 22. - komisijas priekšlikums - ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Tālākie priekšlikumi attiecas uz pārejas noteikumiem - uz virkni jaunu pantu... Par spēkā stāšanās termiņiem... 23. - labklājības ministra Reira priekšlikums. Ir atsaukts.
Tātad priekšlikums atsaukts.
24. - iekšlietu ministra Kozlovska priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
25. - labklājības ministra priekšlikums. Arī ir atsaukts.
Priekšlikums atsaukts.
26. - iekšlietu ministra Kozlovska priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 27. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
27. - komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
28. - labklājības ministra Reira priekšlikums. Ir atsaukts.
Priekšlikums ir atsaukts.
29. - iekšlietu ministra Kozlovska priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
30. - labklājības ministra Reira priekšlikums. Arī ir atsaukts.
Priekšlikums ir atsaukts.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Aicinu jūs atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Patvēruma likumā” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 80, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai trešajam lasījumam.
Šā gada 9.marts.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 9.martam. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par Valsts ieņēmumu dienestu””, pirmais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Edgars Putra.
Kolēģi! Saprotot to, ka jautājums par Valsts ieņēmumu dienestu, tieši par Finanšu policijas un Muitas policijas apvienošanu, ir atbalstāms, arī Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā šo jautājumu vairākums deputātu atbalstīja. Papildu diskusijas, protams, ir vajadzīgas tieši par Valsts ieņēmumu dienesta Iekšējās drošības dienesta pārraudzību, un speciāli ir izveidota darba grupa, līdz ar to Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija pieņēma lēmumu šobrīd virzīt tālāk grozījumus likumā “Par Valsts ieņēmumu dienestu”, kas skar Finanšu policijas un Muitas policijas apvienošanu. Saprotot to, ka ir vēl nepieciešami papildu priekšlikumi par to, kāda būs šī izmeklēšanas funkcija, kur tā paliks, uz otro lasījumu arī Finanšu ministrija sagatavos priekšlikumu tieši par šīs funkcijas, tā teikt, ielikšanu šīs jaunās izveidotās policijas sastāvā. Un, protams, virkne priekšdarbu šobrīd jau ir veikta un virkne darbu vēl ir jāveic. Lai radītu skaidrību arī pašā Finanšu policijā un Muitas policijā, šīs izmaiņas jau ir uzsākušas savu virzību (Zālē ir pieaudzis troksnis. Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) pagājušā gada jūnijā, tomēr joprojām Valsts ieņēmumu dienesta darbiniekiem šobrīd ir tāda liela neziņa... Tāpēc aicinu... Komisija šo likumprojektu izskatīja, un aicinu arī Saeimas sēdē atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā, jo beidzot ir jāvieš skaidrība un jāvirzās tālāk. Jautājums par Iekšējās drošības dienestu. Šobrīd ir darba grupa. Iepriekš tajā strādāja galvenokārt Valsts ieņēmumu dienesta darbinieki, bet šobrīd darba grupā ir iesaistīti Valsts kancelejas, Valsts ieņēmumu dienesta, Finanšu ministrijas, Tieslietu ministrijas, Iekšlietu ministrijas un Ģenerālprokuratūras pārstāvji, un darba grupu šobrīd vada VID ģenerāldirektore Cīrules kundze. Darba grupa rezultātus ir paredzējusi sniegt līdz šā gada 31.martam. Tāpēc, iespējams, arī uz otro un trešo lasījumu būs priekšlikums par Iekšējās drošības dienestu, par tā pakļautību. Šobrīd - es neslēpšu - ir pieci varianti. Visi pieci varianti šobrīd tiek skatīti no finansiālā viedokļa, kā arī tiek veikta SVID analīze par plusiem un mīnusiem, par ieguvumiem un zaudējumiem. Tāpēc aicinu šobrīd atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā.
Paldies. Uzsākam debates. Vārds deputātam Jānim Ādamsonam.
Augsti godātais Prezidij! Cienījamie kolēģi! Mēs kārtējo reizi sastopamies ar likumprojektu, kurš nav līdz galam pārdomāts un izstrādāts. Kādā ziņā? Pirmais jautājums: vai ir nepieciešama šī apvienošana? Visticamāk, ir nepieciešama. Vai pats likumprojekts un iespējamās sekas ir pārdomātas? Absolūti nav. Un, kāpēc nav, atbilde arī ir ļoti vienkārša. Putras kungs, jūs kā atbildīgais referents varētu pastāstīt, cik... kādi citi likumi ir jāgroza un kad jūs iesniegsiet šeit, parlamentā, attiecīgos likumprojektus. Ir vairāk nekā desmit likumu, kuri ir jāgroza. Pat tad, ja šodien mēs to pieņemtu kaut vai galīgajā lasījumā, tas nevar strādāt! Putras kungs, ejiet uz pirmo klasi un iemācieties skaitīt, es atvainojos! Tad jūs sapratīsiet, cik likumu ir jāmaina, kādi likumi un kādēļ. Pastāv jautājums. Tas nav vienkārši - apvienot Finanšu policiju un Muitas policiju. Vieni staigā uzplečos, viņiem ir vienas sociālās garantijas, bet otri ir civilie. Pie kuras kategorijas tagad viņi piederēs? Kā jūs risināsiet jautājumu par šīm sociālajām garantijām, kuras ir atšķirīgas? Tur ir vesela virkne problēmu. Tas nav vienkārši - salikt kopā divas struktūras. Pati ideja it kā atbalstāma, bet tas nav tik vienkārši - salikt kopā divas struktūras, un viss: āmen baznīcā! Nē! Cienījamie Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas locekļi! Nez kāpēc jūs pat nepievērsāt uzmanību tam, ka parlamentā vispār ir tāda komisija - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija -, kura visus šos jautājumus mazliet vairāk pārzina. Jūs esat aizmirsuši, ka ir arī Sociālo un darba lietu komisija, kura pieņem lēmumus un izstrādā likumprojektus, kas skar sociālās garantijas. Jūs esat aizmirsuši, ka ir arī Nacionālās drošības komisija, kuras kompetencē arī šie jautājumi ietilpst. Bet kārtējo reizi mēs redzam - kādam ir “iedegusies” laba ideja, un tiek nolemts: iesim uz priekšu un pieņemsim lēmumu! Kādas sekas būs - to neviens tā īsti nevar pateikt. Mēs apriori pieņemam... Mums tagad jāklausās: “Jā, viss būs labi!” Varbūt. Tā kā es esmu pēc būtības skeptiķis, es īsti visam šim optimismam neticu. Es gribētu dzirdēt skaidru atbildi - cik ilgā laika periodā atbildīgā komisija iesniegs nepieciešamos grozījumus visos attiecīgajos likumos, lai būtu absolūti skaidrs, kas par ko atbild. Kaut vai šāda elementāra lieta. Kriminālprocesa likumā ir noteikti skaidri pienākumi un uzdevumi, un tiesības. Kurš tad sauks pie kriminālatbildības? Kurš rosinās kriminālprocesu? Tur ir divas institūcijas uzskaitītas. Tāpat kā arī veselā virknē citu... Mēs tagad apvienojam, bet kad, kādā laika periodā taps šie grozījumi, lai mums tie likumi nebūtu tulkojami absolūti dažādās... dažādos aspektos? Paldies. (Aplausi.)
Vārds deputātam Mārtiņam Bondaram. (Starpsauciens.)
Godātā koalīcija! (Starpsauciens.) Godātā koalīcija! Es saprotu, ka jūs esat panākuši vienošanos par Finanšu policijas un Muitas policijas apvienošanu. Viss ir skaidrs! Bet būtu labi, ja jūs tomēr spētu izskaidrot savu vienošanos arī citiem. Ļoti labi tas būtu! Jo man liekas, ka jūs pat savā starpā... nesaprotat, par ko jūs esat vienojušies savā starpā. Un atkal sanāks tās milzīgās kļūdas, un tad visi rādīs uz katru, kurš nu ir atbildīgs par šī nekvalitatīvā lēmuma pieņemšanu. Nesen, tiekoties ar Cīrules kundzi... Cīrules kundze atzina, ka tā bija kļūda - neatnākt uz Saeimas Budžeta un finanšu (nodokļu) komisiju izskaidrot savu redzējumu par to, kādā veidā tālāk tiks vadīts Valsts ieņēmumu dienests. Es domāju, ka pirms pirmā lasījuma tas tomēr būtu pareizi - uzklausīt Cīrules kundzi un uzzināt viņas redzējumu jeb skatījumu, kā viņa vadīs Valsts ieņēmumu dienestu. Jo viņa jau ir nostrādājusi vairāk nekā 100 dienu šajā amatā. Tāpēc, kolēģi, nevar atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā. Nevar to darīt! Vienkārši ir nepieciešama skaidrība par tām lietām, kas ir notikušas aiz slēgtām durvīm Koalīcijas padomē. Latvijas cilvēkiem par to ir jāzina. Arī tiem cilvēkiem, kurus mēs pārstāvam - vairāk nekā 60 tūkstošiem vēlētāju. Paldies.
Vārds deputātam Gunāram Kūtrim.
Labdien, cienījamie kolēģi! Manuprāt, likumprojektam, kas tiek darināts Saeimā, ir noteiktas kvalitātes prasības. Un tie jautājumi, kas skar izpildvaras struktūru reorganizāciju, varbūt tomēr vispirms ir jāizdiskutē pašā izpildvarā un tad jānāk ar kvalitatīvu priekšlikumu. Šajā gadījumā, kā pats Putras kungs teica, jau pagājušā gada vasarā mēs sākām runāt par divu izmeklēšanas iestāžu - Muitas policijas un Finanšu policijas - apvienošanu. Šajos mēnešos vēl līdz šim brīdim nav izspriests, ko darīt ar vienu no Finanšu policijas struktūrām - Iekšējās drošības biroju. Vai tas būs pakļauts ģenerāldirektoram vai tas atradīsies šajā sastāvā? Ja tas netika izspriests, es nezinu, vairāk kā pusgada laikā, vai tiešām Saeimā, sēžot šeit uz vietas, mēs to izspriedīsim? Nē, to izspriedīs darba grupa, kurai, izrādās, izpildes termiņš noteikts - šī mēneša beigas. Nu, tad varbūt sagaidīsim viņu priekšlikumu! Daži saka, ka šī reforma sniegs krietnus papildu uzlabojumus informācijas apmaiņā un noziegumu atklāšanā. Cienījamie kolēģi, tie, kas strādā šajā darba grupā, noteikti zina - paskatieties vēsturi! -, kad izveidoja Valsts ieņēmumu dienestu, Finanšu policija izmeklēja kontrabandas lietas. Pēc tam secināja, ka tas nav labi, un uzdeva to muitai. Deviņdesmito gadu beigās tika izveidots Kontrabandas apkarošanas koordinācijas centrs. Atkal lika kopā iestādes, naudu, speciālistus, lai būtu vienota informācijas bāze un varētu atklāt šos noziegumus. Kur šis KAKC tagad ir? Kāds rezultāts šādam centram? Vai pārliekot cilvēku... Tas bija Zviedrijas piemērs. Tas nebija izdomāts no jauna. Diemžēl Latvijā tas nedarbojās. Tas nozīmē, ka, pārliekot cilvēkus citās “kastītēs”, sauksim tās par struktūrvienībām, kvalitāte no tā nemainās. Daži norāda, ka šajā apvienošanas gadījumā mēs ieekonomējam un veidojam mazāk operatīvās darbības subjektu jeb izmeklēšanas iestāžu. Meli! Kamēr Iekšējās drošības biroja vieta nav pateikta, tikmēr mēs nevaram teikt, ka tiek samazināts... Paskatieties šajā likumprojektā, kur ir rakstītas šīs apvienotās struktūras funkcijas! Tur ir ierakstīts, mehāniski saliekot kopā, jo normāli vienai iestādei būtu rakstīts: operatīvais darbs tādā un tādā jomā. Nē, šeit ir divi punkti, kā tas bija līdz šim - Finanšu policijas jautājumi un atsevišķi - muitas jautājumi. Ja mēs teiktu, ka tā ir viena izmeklēšanas iestāde, - nē, atkal melojam! Projektā ir rakstīts, ka izmeklēs tikai valsts ieņēmumu lietas. Kontrabandas lietas nav minētas. Tad ko? Tāpēc es ļoti aicinu nopietni pārdomāt, vai par šādu nekvalitatīvi izstrādātu likumprojektu šobrīd vispār Saeimai vajadzētu sākt diskutēt un mums pašiem strādāt pie uzlabošanas pusgada garumā, vai tomēr pagaidīt konkrētu atrisinājumu, ko piedāvās un būs izdomājis Valsts ieņēmumu dienests sadarbībā ar citām struktūrām, un galarezultātā Saeimā vērtēt kvalitatīvu produktu. Paldies.
Vārds deputātam Valdim Kalnozolam.
Labdien, brāļi un māsas! Aicinu beigt diskusijas un ķerties pie darba! Kāpēc? Iedodiet man jebkuru darbu, es jums atradīšu desmit iemeslus, kāpēc to nedarīt, un desmit iemeslus, kādā veidā to izdarīt. Otrs. Es aicinu varbūt mācīties šahu. Ja jūs spēlētu šahu, jūs zinātu, ka nevar visu izprogrammēt, visu līdz pēdējam sīkumam izprognozēt līdz beigām - kas un kā būs. Principā, ja būtu iespējas izprognozēt, tad šahu beigtu spēlēt. (Dep. J.Ādamsons: “Ja tu nemāki šahu spēlēt, tad nespēlē!”) Un trešais. Mēs visi esam cilvēki, kas kļūdāmies. Manuprāt, tas, ka mūsu valstī šobrīd iedzīvotāji raud un saka, ka ir slikts dzīves līmenis, ir tikai tāpēc, ka tā vietā, lai darītu, ietu uz priekšu un labotu savas kļūdas, mēs sēžam un diskutējam. Beidzam diskutēt un ejam uz priekšu!
Debates slēdzu. Vai ziņotājs komisijas viedokli vēlas paust?
Jā. Komisijas vārdā vēlos piebilst, ka šobrīd mēs runājam par abu policiju apvienošanu, neskarot tēmu par Iekšējās drošības dienesta pārraudzības maiņu. Šobrīd ir paredzēts, ka Iekšējās drošības dienests joprojām būs pakļauts apvienotai - nu jau apvienotai! - policijai. (Dep. J.Ādamsons: “Cik likumu jāmaina?”) Aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par Valsts ieņēmumu dienestu”” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 51, pret - 12, atturas - 24. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš otrajam lasījumam - šā gada 20.aprīlis.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 20.aprīlim. Paldies. Tātad sēdes darba kārtība ir izskatīta. Vēlos jūs informēt saistībā ar atbilžu sniegšanu uz deputātu jautājumiem, kas paredzēta šodien, 2.martā, pulksten 17.00. Par deputātu Klementjeva, Potapkina, Ribakova, Orlova un Zariņa jautājumu labklājības ministram Jānim Reiram “Par mazo pensiju palielināšanu un neapliekamā pensiju minimuma paaugstināšanu”. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina. Ministrs informē, ka nevar ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu, jo atrodas atvaļinājumā. Par deputātu Zariņa, Tutina, Artūra Rubika, Agešina un Ribakova jautājumu veselības ministrei Andai Čakšai “Par neatbilstībām saistībā ar Paula Stradiņa klīniskās universitātes slimnīcas jaunā korpusa būvniecības izmaksām”. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina, bet mutvārdos papildjautājumus deputāti uzdot nevēlas. Par deputātu Zariņa, Tutina, Agešina, Zemļinska un Ribakova jautājumu veselības ministrei Andai Čakšai “Par veselības aprūpes organizēšanas un finansēšanas kārtības ievērošanu”. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina, bet mutvārdos papildjautājumus deputāti uzdot nevēlas. Par deputātu Zariņa, Tutina, Zemļinska, Agešina un Ribakova jautājumu veselības ministrei Andai Čakšai “Par Valsts kontroles ziņojumu par primāras veselības aprūpes stāvokli Latvijā”. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina, bet mutvārdos papildjautājumus deputāti uzdot nevēlas. Par deputātu Zariņa, Artūra Rubika, Agešina, Tutina un Ribakova jautājumu veselības ministrei Andai Čakšai “Par Veselības ministrijas iespējamo bezdarbību valsts līdzekļu nepamatotā izšķērdēšanā e-veselības projekta ietvaros”. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina, bet mutvārdos papildjautājumus uzdot deputāti nevēlas. Par deputātu Zariņa, Tutina, Agešina, Zemļinska un Artūra Rubika jautājumu Ministru prezidentam Mārim Kučinskim “Par sabiedrības “RB rail” darbības rezultātiem”. Jautājums pāradresēts satiksmes ministram Uldim Augulim. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina, bet mutvārdos papildjautājumus deputāti uzdot nevēlas. Par deputātu Elksniņa, Tutina, Agešina, Orlova un Potapkina jautājumu ekonomikas ministram Arvilam Ašeradenam “Par elektroenerģijas obligātā iepirkuma sistēmu”. Saņemtā rakstveida atbilde iesniedzējus neapmierina. Ministrs informē, ka nevar ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Līdz ar to paredzētā atbilžu sniegšana uz deputātu jautājumiem šodien pulksten 17.00 nenotiks. Ir saņemti deputātu jautājumi. Deputāti Šics, Bite, Kleinberga, Melgailis un Viļums ir iesnieguši jautājumu “Par Ieslodzījuma vietu pārvaldes amatpersonu atalgojumu”. To nododam tieslietu ministram atbildes sniegšanai. Vārds motivācijai deputātam Mārtiņam Šicam.
Kolēģi! Pagājušā gada nogalē mēs novirzījām ievērojamus līdzekļus Iekšlietu ministrijas un tātad arī Ieslodzījuma vietu pārvaldes darbinieku algu palielināšanai. Diemžēl realitāte ir tāda, ka virknei Ieslodzījuma vietu pārvaldes darbinieku algas nav palielinātas. Un mūs satrauc tas, ka šis algu palielinājums nav skāris tieši augsti izglītotus, augsti kvalificētus speciālistus. Otra lieta, kas man ir ļoti nepatīkama un ko mēs nevarējām atrisināt paši. Tieslietu ministrijā netiek ievērota, mūsuprāt, likumdošana: publiski nav pieejama informācija, kas ļautu deputātiem salīdzināt, cik liels bija algas palielinājums. Tiek dzēsti ieraksti par iepriekšējo periodu algām, un parādās tikai un vienīgi aktuālās algas. Tādēļ ir šis pieprasījums. Paldies.
Paldies. Deputāti Zariņš, Artūrs Rubiks, Raimonds Rubiks, Nikonovs un Ribakovs iesnieguši jautājumu “Par jauno nodokļu politiku”. To nododam atbildes sniegšanai finanšu ministrei. Vārds motivācijai deputātam Ivaram Zariņam.
Labdien, kolēģi! Mēs visi ar lielām cerībām gaidām valdības priekšlikumus saistībā ar šo jauno nodokļu politiku. Tanī pašā laikā mums ir arī pamatotas bažas. Un šīs bažas saistītas ar sociālo budžetu, jo mēs redzam, ka tie priekšlikumi, kurus Finanšu ministrija sagatavojusi, paredz, ka viens procentpunkts no sociālās apdrošināšanas iemaksām tiks novirzīts veselības aprūpei. Zinot jau iepriekš paustās bažas valdībā par to, ka sociālais budžets nav ilgtspējīgs, var nebūt ilgtspējīgs... un ja no tā vēl kaut kas tiek noņemts nost... Mēs vēlāmies zināt, kā tad būs īsti ar šo ilgtspēju un uz kā rēķina šis viens procentpunkts no sociālās apdrošināšanas iemaksām tiks īstenots. Ļoti ceram saņemt izsmeļošu un skaidru atbildi. Paldies.
Paldies. Deputāti Zariņš, Artūrs Rubiks, Raimonds Rubiks, Nikonovs un Ribakovs ir iesnieguši jautājumu “Par Eiropas standarta sliežu platuma dzelzceļa līnijas “Rail Baltica” ekonomisko pamatotību un projekta īstenošanas pārraudzību”. To nododam atbildes sniegšanai satiksmes ministram. Deputāti Zariņš, Artūrs Rubiks, Agešins, Zemļinskis un Ribakovs iesnieguši jautājumu “Par valsts sociālā budžeta ilgtspēju”. To nododam atbildes sniegšanai finanšu ministrei. Vārds motivācijai deputātam Ivaram Zariņam.
Jautājums, kolēģi, ir nopietns. Labklājības ministrija saka - valsts speciālais budžets nebūs ilgtspējīgs. Finanšu ministrija saka - būs. Bet aprēķini tomēr nav doti, tad nu mēs lūdzam iesniegt aprēķinu metodiku, lai mēs varam pārliecināties, kuram ministram tad ir taisnība un kurš ministrs ir nekompetents un maldina sabiedrību. Ļoti ceram, ka Finanšu ministrijas atbilde mums sniegs šo skaidrību. Paldies.
Paldies. Deputāti Zariņš, Tutins, Agešins, Zemļinskis un Orlovs iesnieguši jautājumu “Par Latvijas iespējām īstenot ģenētiski modificētu organismu aprites ierobežošanu savā teritorijā atbilstoši savām nacionālajām interesēm Visaptverošā ekonomikas un tirdzniecības nolīguma (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, ietvaros”. To nododam atbildes sniegšanai ārlietu ministram. Laiks deputātu klātbūtnes reģistrācijai. Lūdzu zvanu! Lūdzu deputātu klātbūtnes reģistrācijas režīmu! Kamēr tiek apkopoti reģistrācijas rezultāti, vārds paziņojumam deputātam Jānim Vucānam.
Godātie kolēģi! Pulksten 10.20 - Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas sēde. Pavisam īsa. Paldies.
Paldies. Vārds Saeimas sekretāra biedram Gunāram Kūtrim reģistrācijas rezultātu nolasīšanai.
Cienījamie kolēģi! Šobrīd nav reģistrējušies: Inesis Boķis, Sergejs Dolgopolovs, Raivis Dzintars, Guntis Kalniņš, Jānis Klaužs, Janīna Kursīte-Pakule... (Starpsauciens.) jā, ir, paldies, Inese Lībiņa-Egnere, Romāns Mežeckis, Arvīds Platpers, Edvards Smiltēns, Juris Šulcs, Ilze Viņķele un Dzintars Zaķis.
Paldies. Sēdi slēdzu.