Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:02:08]] Зареєструвалися картками в сесійній залі 421 депутат. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошу відкритим. Шановні колеги, надаю вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарному засіданні 1 грудня 2010 року. Розглянуто 22 питання порядку денного, за результатами розгляду: прийнято 3 закони, один законопроект прийнято за основу, один законопроект повернуто на доопрацювання суб’єкту права законодавчої ініціативи, 17 законопроектів та 2 проекти постанов відхилено. Шановні народні депутати, розклад засідання на 2 грудня вам роздано, матеріали також необхідні. У мене велике до вас прохання, шановні колеги, щоб ми працювали активно, враховуючи необхідність розгляду ще цілого ряду додаткових питань. Оголошую до розгляду проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Сучасний стан та актуальні завдання подолання наслідків Чорнобильської катастрофи". Шановні колеги, прохання розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[10:03:39]] За-197 Рішення прийнято. Доповідач – голова Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Анатолій Іванович Семинога. Будь ласка, Анатолій Іванович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Майже чверть століття тому відбулася найбільша в історії людства техногенна катастрофа – Чорнобильська. Ця подія не тільки змінила світогляд щодо відношення до ядерної енергетики, а й зруйнувала долі мільйонів людей і тяжким тягарем лягла на плечі постраждалих від катастрофи країн. Усе світове співтовариство готується до проведення заходів, пов’язаних з 25 роковинами Чорнобильської катастрофи. Урядовим розпорядженням утворений і розпочав роботу організаційний комітет з підготовки та проведення заходів, пов’язаних з 25 роковинами Чорнобильської трагедії. Парламент України також не може залишитися осторонь цієї події, адже актуальність і необхідність вирішення цілого ряду питань залишається. Окрім цього парламентські слухання у березні 2011 року є одними з основних заходів, пов’язаних із 25 роковинами Чорнобильської катастрофи, які здійснюються на державному рівні. Комітет пропонує широке обговорення комплексу заходів, спрямованих на подальшу соціальну, медичну і психологічну реабілітацію громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, економічного відродження та збереження сталого розвитку населених пунктів і територій за межами зони відчуження, що зазнали радіоактивного забруднення, а також місць компактного проживання переселених громадян, збереження їх культурної, історичної спадщини, зміцнення та підтримку бар’єрів радіаційної безпеки, зняття з експлуатації Чорнобильської АЕС та перетворення об’єкту укриття на екологічно безпечну систему та ряд інших не менш актуальних питань. Для участі у парламентських слуханнях пропонується запросити представників центральних та місцевих органів державної влади, органів місцевого самоврядування, громадських та міжнародних організацій і науковців. Єдина складність полягає в тому, що.
Мікрофон, будь ласка.
Єдина складність полягає в тому, що тоді, коли вносився проект постанови, і зараз ми не маємо календарного плану наступної сесії. Тому було складно визначитись з конкретною датою проведення парламентських слухань. Необхідність визначення постанови дати та часу проведення слухань звертає увагу і Комітет з питань Регламенту. Комітет пропонує провести парламентські слухання в середу 16 березня з 15-ї до 18-ї години. У зв’язку з цим пропонуємо пункт 1 проекту Постанови викласти в наступній редакції: «Провести 16-го березня 2011 року о 15-й годині в залі пленарних засідань.» і далі по тексту. Просимо підтримати постанову, з запропонованими змінами. Дякую за увагу і ще раз прошу від імені комітету підтриману дану постанову.
Дякую, Анатолій Іванович. Шановні колеги, є потреба нам обговорювати це питання? Те, що нам треба провести парламентські слухання – це однозначно. Запишіться, будь ласка. Прошу прізвища народних депутатів. Микола Катеринчук, мікрофон, будь ласка. Фракція „Наша Україна – Народна самооборона”.
Микола Катеринчук, Європейська партія України. Зрозуміло, що, думаю, в залі не знайдеться жодної людини, яка не натисне кнопку саме, щоб провести ці слухання. Єдине, що наслідком цих слухань все ж таки мають бути конкретні рішення Верховної Ради, і в умовах кризи ми маємо приділити цій проблемі дуже велику увагу. Крім того, питання пільг чорнобильців, які суттєво скорочується зараз в зв’язку, скажемо, з неспроможністю уряду виконувати всі соціальні зобов’язання перед ними, а також можливості їх лікування. Все більше тих лікарних установ і санаторіїв, в яких вони отримували медичну підтримку, сьогодні так само не функціонують в належному стані. Я думаю, все це має бути предметом обговорення і прийняттям відповідних рішень Верховною Радою України. пропоную підтримати цю постанову.
Володимир Олександрович Яворівський, фракція «БЮТ-«Батьківщина».
Товариство, постчорнобильські проблеми мають дві категорії. Перша, це соціальна. І треба зауважити про те, що фактично в цьогорічному бюджеті ні копійки не було закладено на компенсації для чорнобильців, і люди ходять просто по судах і нічого не можуть домогтися. Це перша проблема. Але друга, Володимире Михайловичу, залишається може найголовніша проблема. Ми досі не вийшли на якийсь остаточний варіант ліквідації самого об’єкту, небезпечного об’єкту Чорнобильської атомної станції. Ми прекрасно розуміємо, що на «Трі-Майл Айленді» була аналогічна катастрофа. Сьогодні просто зелений моріжок. Ми ж сьогодні, мені здається, що, і вчені, багато вчених кажуть, йдемо фіктивним шляхом: ми хочемо законсервувати, накрити ще одним саркофагом, ще одним кожухом цей саркофаг, але небезпека залишається. Через те треба обов’язково запросити альтернативних представників науки, які пропонуються зовсім інші розв’язки цієї проблеми. І тоді, я думаю, що від цього буде велика користь. Але слухання ці потрібно проводити обов’язково.
Шановні народні депутати, немає більше бажаючих висловити свою точку зору? Немає. Шановні колеги, очевидно, у нас єдина позиція: що нам треба провести ці парламентські слухання. Я зараз запропоную деякі редакційні уточнення. Анатолія Івановича Семиногу прошу послухати, щоб погодитись чи не погодитись з ними. Перше. Пункт перший: «Верховна Рада України постановляє: провести 16 березня 2011 року в залі пленарних засідань Верховної Ради України парламентські слухання на тему «Сучасний стан та актуальні завдання подолання наслідків Чорнобильської катастрофи». У пункті другому я пропоную виключити слова: «тиражовані для народних депутатів України необхідні». Те, що Кабінет Міністрів повинен подати документи. Але писати в постанові, що й тиражовані, ну, я вважаю, це не потрібно робити. Прошу погодитись. Пункт третій: «Комітету Верховної Ради України з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, - і далі я пропоную таке уточнення, - здійснити необхідні заходи з організації та медичного забезпечення слухань, опрацювати пропозиції щодо рекомендацій парламентських слухань». Переставити місцями. Пункт четвертий: «Запросити для участі в парламентських слуханнях.». Йде перелік. Виключити його, оскільки комітет визначиться, кого йому потрібно запросити, а тим більше що в попередньому пункті ми доручаємо комітету здійснити необхідні організаційні заходи. І все далі залишається по тексту. Тобто пункт четвертий вилучаємо, змінюємо далі нумерацію тільки. Немає заперечень? З урахуванням цих пропозицій. Анатолій Іванович, ви погоджуєтесь? Я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради [[реєстраційний номер 6663]] про проведення парламентських слухань на тему: «Сучасний стан та актуальні завдання подолання наслідків Чорнобильської катастрофи» для прийняття як постанови. Прошу голосувати. [[10:11:51]] За-357 Постанову прийнято. Дякую. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Постанови про проведення в 2010 році парламентських слухань на тему: "Законодавче забезпечення та реальний стан дотримання прав дитини в Україні" [[22 грудня 2010 року]] [[реєстраційний номер 6621]]. Прохання розглянути за скороченою процедурою. Не буде заперечень? Прошу голосувати. [[10:12:35]] За-220 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Олена Федорівна Бондаренко. Співдоповідач – секретар комітету з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму Найдьонов Андрій Михайлович.
Олена Бондаренко, фракція «БЮТ – «Батьківщина». Шановний пане Голово, шановні колеги, 60 років тому була ухвалена європейська конвенція з прав людини та осноновоположних свобод, одне з перших зобов’язань якої – неухильне дотримання поваги до права на життя, свободу та особисту недоторканність, справедливий суд, заборона дискримінації, катувань, рабства та примусової праці. Не так часто можна почути, що всі права людини поширюються на дітей. І проста фраза: «дитина – теж людина», має глибокий зміст. Сьогодні кожна п’ята дитина в Європі потерпає від сексуального насильства, кожна третя стає рано чи пізно жертвою або свідком домашнього насильства щодо її матері, зростає торгів на дітьми як малолітніми рабами та донорами внутрішніх органів. Важко переоцінити значення і роль міжнародних конвенцій, які не лише містить перелік вимог і заходів, що їх мають дотримуватися та вживати держави і влади, а й механізми, які дозволяють відстежити та оцінити виконання цих вимог і заходів державою. Тим часом Україна досі не ратифікувала низку конвенцій, які стосуються прав дитини, зокрема і насамперед Гаазьку конвенцію щодо захисту прав дитини та міждержавне усиновлення, в результаті чого в Україні в царині міжнародного усиновлення панують хаос, корупція і протизаконня. Досі не запроваджено посаду уповноваженого Верховної Ради з прав дитини, як це зроблено в демократичних цивілізованих країнах. 20 листопада відзначався Всесвітній День дитини, а 29 листопада в Римі стартувала панєвропейська кампанія проти сексуального насильства щодо дітей. В цьому контексті, на моє переконання, нам би годилося у форматі парламентських слухань висвітлити, яким же є законодавче забезпечення та реальний стан дотримання прав дитини в нашій крахні. Упродовж останніх п’яти років реалізується низка державних програм, спрямованих на зміцнення прав дитини, зроблені певні інші кроки, скеровані на захист цих прав. Однак, ці кроки, на жаль, не є системними, і далеко не завжди відповідають сучасним міжнародним стандартам, захисту прав людини і дитини зокрема.
Мікрофон, будь ласка.
Дякую. Парламентські слухання дадуть нам змогу обговорити та напрацювати дієві механізми дотримання і забезпечення прав дітей. Цей формат, на наше глибоке переконання, оптимальний, адже маємо можливість залучити до участі не лише чиновників та народних депутатів, а представників органів місцевого самоврядування, неурядових організацій, незалежних експертів для обговорення проблем та пошуку шляхів їхнього вирішення. Прошу проект підтримати.
Дякую. Так, від комітету, будь ласка, Андрій Михайлович Найдьонов.
Шановні народні депутати! Комітет на засіданні 17 листопада 2010 року розглянув проект Постанови про проведення у 2010 році парламентських слухань на тему: «Законодавче забезпечення та реальний стан дотримання прав дитини в Україні», внесений народними депутатами України Бондаренко і Сусловим. Метою проведення парламентських слухань є необхідність вироблення системних дієвих механізмів, дотримання та забезпечення прав дітей. Комітет з питань правової політики зазначив, що ознак невідповідності проекту постанови положенням Конституції України не встановлено, і зауважив, що за наслідками розгляду проекту постанови у першому читанні він може бути прийнятий за основу. Комітет з питань Регламенту, депутатської етики та забезпечення діяльності Верховної Ради України у своєму висновку звернув увагу на те, що Верховною Радою України прийнято відповідні постанови про проведення парламентських слухань з інших питань у грудні десятого року, а також у січні 2011 року. Під час обговорення проекту постанови на засіданні комітету була висловлена пропозиція щодо проведення зазначених парламентських слухань 6 квітня 2011 року. Але комітет прийняв рішення підтримати пропозицію народних депутатів України Бондаренко та Суслова про проведення в грудні десятого року парламентських слухань на тему: «Законодавче забезпечення та реальний стан дотримання прав дитини в Україні» і рекомендувати Верховній Раді України прийняти проект постанови за основу і в цілому. Просимо підтримати.
Шановні колеги, доповідь і співдоповідь ви отримали. Є потреба обговорювати це питання? Немає? Давайте, шановні колеги, приймемо це рішення, перед Новим роком якраз це питання послухаємо. Тільки уточнення. Давайте там оце приберемо «тиражовані для народних депутатів». Це зрозуміло і так, ми з Кабінетом Міністрів домовимося. І вилучимо третій пункт щодо переліку того, кого потрібно запросити. Оскільки комітет організує цю роботу і визначить, кого потрібно йому запрошувати. Немає заперечень? З урахуванням цього я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому проекту Постанови Верховної Ради України про проведення у 2010 році парламентських слухань на тему: «Законодавче забезпечення та реальний стан дотримання прав дитини в Україні» [[реєстраційний номер 6621]]. Прошу голосувати. [[10:18:34]] За-326 Рішення прийнято. Дякую. Шановні народні депутати! Пропонується вашій увазі проект про проведення парламентських слухань на тему: «Сучасний стан та перспективи розвитку відносин України з Російською Федерацією та Європейським Союзом» 13 квітня 2011 року. Доповідач – Мартиненко, Яценюк. Доповідачів немає? Тарас Чорновіл, будь ласка. Шановні колеги! Давайте за скороченою процедурою обговоримо це питання. Прошу, проголосуйте. [[10:19:26]] За-217 Рішення прийнято. Доповідач – Микола Володимирович Мартиненко, будь ласка.
Шановні колеги! Існує низка суттєвих причин, які визначають необхідність проведення парламентських слухань на тему: «Сучасний стан та перспективи розвитку відносин України з Російською Федерацією та Європейським Союзом». По-перше. Ця проблематика вже дуже давно не була предметом спеціального розгляду депутатським корпусом. Останні парламентські слухання по відносинах з ЄС відбулись у травні 2007 року. А українсько-російських відносин, взагалі, ще у жовтні 2003 року, якраз у розпал відомого конфлікту навколо коси Тузла. По-друге, відносини з Москвою та Брюсселем, які є ключовими чинниками нашої зовнішньої політики, ще ніколи не розглядалися в комплексі. Між тим саме у трикутнику Україна-Росія-Європа можуть бути вирішені надзвичайно важливі для нас питання: визначення місця України в європейській та світовій системі безпеки, остаточне оформлення державного кордону, ефективна протидія транскордонній злочинності, зокрема незаконній міграції, контрабанді наркотиків, торгівлі зброєю. Лише в рамках трьохсторонньої співпраці можна вирішити особливо актуальне для України питання транспортних та інфраструктурних проектів. Зокрема, проблема модернізації нашої газотранспортної системи. Комплексний підхід виглядає особливо доцільним з огляду на порушення балансу в названому трикутнику. На російському напрямку були і харківські угоди, і засідання міждержавних комісій та комітетів, і масштабні конкретні плани щодо угод у базових галузях економіки, енергетиці і літакобудуванні, суднобудуванні. При цьому російський напрямок аж ніяк не є безхмарним. Ми бачимо і спроби взяти під контроль нашу ГТС. І останнім часом рецидиви митних воєн, маю на увазі, додаткове мито на деякі українські продовольчі товари, а також наміри продовжити до 2015 року дії антидемпінгового мита на імпорт – труб з України. На європейському напрямі маємо значно нижче.
Будь ласка.
маємо значно нижчу динаміку, лише план діючого до безвізового режиму без конкретних термінів та зобов’язань з європейського боку. А також нескінченні переговори стосовно укладання між Україною та ЄС Угоди про асоціацію, які тривають ще з лютого 2007 року. Все це свідчить про відчутний брак стратегічних підходів у відносинах України з Євросоюзом та Російською Федерацією. А також про відсутність чітких скоординованих дій законодавчої та виконавчої гілок влади. Ми пропонуємо провести парламентські слухання, щоб на базі комплексного аналізу ситуації визначити шляхи досягнення вигідного для України зовнішньополітичного балансу. Тут необхідні спільні зусилля законодавчої та виконавчої гілок влади. Прошу підтримати нашу пропозицію та провести ці парламентські слухання 13 квітня 2011 року. Дякую за увагу.
Так дякую вам також. Тарас В’ячеславович, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги народні депутати! Наш комітет буквально тільки вчора дістав інформацію, що проект Постанови про проведення цих, на наш погляд, дуже важливих і потрібних слухань буде поставлений до порядку денного. Ну трошки нас здивувало, безумовно, підхід, при якому повністю проігнорована була попередня позиція комітету, ну взагалі не було звернення до комітету попереднього, навіть не було розписано своєчасно питання на наш комітет. Але враховуючи необхідність, дійсно, проведення таких слухань, розуміючи, що є проблеми і їх треба вербалізувати, ми прийняли узгоджене рішення, щоб в робочому порядку, екстреному порядку, зібратися, кого змогли, набравши кворум все ж таки, і прийняти рішення з цього приводу. Наше рішення однозначно позитивне, ніхто з членів комітету, кого вдалося на той момент найти для проведення підбиття такого висновку, не заперечував цього питання. І позиція комітету наступна: слухання проводити потрібно, наш комітет, якому відведена позиція щодо проведення цих слухань, готовий їх готувати, готовий працювати по підбору відповідних адекватних, не заполітизованих, а саме компетентних доповідачів. І ми пропонуємо від імені нашого комітету ці слухання провести. Є більш-менш узгоджена позиція з рядом фракцій, з чого можна свідчення бачити, що зацікавленість в залі є загальна для проведення таких слухань. Є позиція регламентного комітету, який підтвердив, що на дану дату, при даних умовах і даній постанові провести слухання можна і немає жодних заперечень. Тому позиція комітету - провести слухання. У нас єдине прохання було від тих членів комітету, які висловилися, що все ж таки від авторів, в основному ми могли працювати з Миколою Мартиненком, бо співавтор, який винесений на сьогоднішній день доповідачем, проігнорував сьогодні всю свою доповідь, ні одного разу [[я маю на увазі Арсенія Яценюка]], ні одного разу не з’явився на комітет по своїх законопроектах. Але ми готові з одним з авторів, Миколою Мартиненком і з Верховною Радою готувати проведення цих слухань. Дякую і прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатись на обговорення цього питання. Прошу прізвища народних депутатів. В’ячеслав Кириленко, фракція "Наша Україна - Народна самооборона". Наступним буде виступати Володимир Яворівський.
В’ячеслав Кириленко, партія «За Україну!» Шановні колеги! Слухання, безумовно, такі потрібні. Але слухання відверті, які не будуть оминати гострих кутів. От, нещодавно була парламентська делегація Росії в Україні. Дивився я по нашому парламентському телеканалу ось цю зустріч українських і російських депутатів. Депутати наші висловлювали різні точки зору. А от українські чиновники наввипередки між собою звітувалися перед далеко не найпершими російськими депутатами, що вони уже зробили для Росії, що вони ще далі будуть робити для Росії і забезпечення російських інтересів в Україні. При цьому ж у нас, у самих українців до таких чиновників маса питань по забезпеченню життя і добробуту самих українців в Україні. Тому ось ці парламентські слухання, які, безумовно, потрібно провести, не повинні в своїй дискусії оминати гострих кутів. Чому Росія зараз наполягає на додаткових частках в управлінні українською економікою, причому, у ліквідних галузях? І при цьому вводить додаткові обмежувальні ввізні мита на цілий перелік української продукції? А ті, що раніше були введені, вона скасовувати не поспішає. А ми ж з вами точно розуміємо, що і не буде. Чому в Росії забороняється федерація, федеральна національно-культурна автономія українців? Причому, рішенням Верховного суду Росії? Чому? Тільки тому, що члени цієї громадської організації, яка об’єднує мільйони українців в Росії, згадують імена Шухевича, Бандери, Мазепи і інших борців за національне визволення України? На цих слуханнях треба ставити і ті питання, які давно стоять на порядку денному життя України. Коли ось ті раритети, які забрані з української землі і перебувають в російських музеях, в порядку доброї волі почнуть повертатися в українські музеї? І гетьманські раритети, і гетьманські клейноди, і таке інше? Коли оригінальні примірники фільмів Кіностудії ім. Довженка, які зберігаються в Росії, почнуть повертатися сюди? І ось ці всі інші гострі питання треба буде заслухати.
Мікрофон будь ласка.
І ось ці всі гострі питання, і ще деякі інші обов’язково треба буде заслухати під час цих парламентських слухань. Тому і не треба аж так вправлятися, підбирати дуже коректних промовців, а тих, які будуть висвітлювати гострі кути і шукати взаємоприйнятні, взаємовигідні рішення. Дякую за увагу.
Дякую. Володимир Яворівський, фракцій "БЮТ - "Батьківщина".
Шановні колеги, шановні наші виборці! Безперечно, питання та пропозиція, що провести нам слухання, є дуже чутливим, я сказав би навіть, і дуже болючим. Справді, настав час нам уже не сахатися з однієї крайнощі в іншу, а напрацьовувати якісь абсолютно прагматичні моделі наших стосунків і з Євросоюзом, і, звичайно, у першу чергу із Росією. Тому що всі ті перекоси, які фактично шкодять, у першу чергу самій України, є абсолютно очевидними. Цей перекіс, який є сьогодні, коли фактично нова влада, нова політична команда за кілька місяців здала національних інтересів набагато більше, ніж всі попередні уряди, всі попередні наші президенти і тому подібне. Звичайно, що це є ненормальним, це у суспільстві викликає дуже велику детонацію, дуже велике незадоволення. І хоч ми говоримо про те, що на Майдані політики і немає, але я там майже щоденно буваю, і повірте, люди говорять і про ці речі. Через те, безперечно, нам потрібно обговорити ці моменти, обговорити обов’язково, тому що наші стосунки з Євросоюзом, які зараз десь, я б не сказав, що вони покращились, але вони стали дещо м’якші і дещо прагматичніші. І через те сьогодні треба справді було би нам якось спокійно, нормально розбиратися і визначати параметри наших стосунків і з Росією. І не говорити сьогодні про те, що ми повинні писати спільну історію, що ми повинні там об’єднати сьогодні «Газпром» і «Нафтогаз» в одне єдине спільне підприємство. Але ж абсолютно очевидно, і сьогодні кожен обиватель український прекрасно знає і розуміє, що з цієї трибуни на всю країну було сказано: «Газ буде дешевший, ми за це віддаємо Севастополь аж до зелених віників, невідомо коли і що». І всі надіялися, що цей газ стане дешевший. Став він дешевший? Ні в якому випадку. І сьогодні Путін конкретно каже: «Що ви ще від нас хочете? Ми віддали вам те, що мали віддати». Через те це питання треба обговорювати, обговорювати публічно. І я думаю, що Верховна Рада це той орган, який має, у першу чергу, на це право.
Мікрофон, будь ласка.
для самої влади це вкрай потрібно, для того щоби народні депутати і представники громадськості на цю тему висловились. Ми будемо голосувати за те, щоби провести ці слухання.
Будь ласка, Петро Симоненко.
Симоненко, фракція комуністів. Шановні колеги, зразу хотів би сказати про те, що фракція Компартії не буде голосувати за проведення таких парламентських слухань. Ми виходимо з наступного. По-перше, розпочався новий етап переговорного процесу і практичних дій у стосунках з Російською Федерацією після 5 років хуторянської політики, яку проводили націоналісти на чолі з Ющенко у нас в Україні. По-друге, почався новий етап переговорів з Європейським Союзом відносно того, щоб захищаючи національні інтереси України, на державницькому рівні підходити, а не на хуторянському, сьогодні вибудовувати відповідно до того, що як збільшується авторитет України повинен у світовій спільноті, так і сьогодні в першу чергу ми повинні зростати економічно тут у нас всередині держави. А те, що черговий шабаш намагаються організувати націоналісти, тут, я думаю, ні у кого сумніву не викликає. Я закликаю своїх колег по більшості не підтримувати цю пропозицію і не голосувати на підтримку цієї ініціативи.
Так. Хто ще наполягає на виступі? Немає. Ні, уже фракція виступала. Це ж коли фракція не виступала. Шановні народні депутати, я ставлю на голосування проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: «Сучасний стан та перспективи розвитку відносин України з Російською Федерацією та Європейським Союзом» [[13 квітня 2011 року]] [[реєстраційний номер 7361]]. Прошу визначатись. [[10:32:23]] За-144 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 2, «БЮТ – «Батьківщина» – 95, «Наша Україна – Народна самооборона» - 44, комуністів, Народна партія – 0, позафракційні – 3. Шановні народні депутати, ми зараз маємо розглянути питання про включення до порядку денного трьох законопроектів. Потім далі друге читання у нас. Ставлю на голосування про включення до порядку денного проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2010 рік" [[реєстраційний номер 7346]]. Прошу голосувати. Об 11-й годині. Це включення, це не розгляд. [[10:33:19]] За-243 Рішення прийнято. Про включення до порядку денного проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2010 рік". Тепер реєстраційний номер 7388. Прошу голосувати. [[10:33:48]] За-243 Рішення прийнято. Проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2010 рік" за номером 7398. Прошу голосувати. [[10:34:13]] За-239 Рішення прийнято. Шановні народні депутати! Оголошую до розгляду проект Закону про ринковий нагляд і контроль продукції. Доповідач – голова Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Наталія Юріївна Королевська.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые присутствующие! 5 октября мы приняли законопроект Президента за основу, выбрав его доминирующим среди аналогичных депутатских инициатив. Первая цель – это обеспечение прозрачности рынка, внедрение норм, которые помогут установить происхождение продукции: опасно или не соответствующие требованиям, а также устранение дублирования функций органов Госнадзора и контроля в сфере контроля характеристик продукции. Вторая цель данного законопроекта – это адаптация украинского законодательства к законодательству Европейского Союза и правилам Всемирной торговой организации в сфере технического регулирования и внедрение в стране системы рыночного надзора в соответствии с европейскими условиями. Без достижения первой цели мы не сможем развивать цивилизованный внутренний рынок. Без достижения второй цели мы не сможем развивать адекватно к требованиям внешнего мира. То, что нынешняя система контроля никуда не годиться, и это понятно, я думаю, всем. Это атавизм, который может занять одно из первых мест в мире по нерациональности и неэффективности. Вместо контроля, который обеспечивал бы прозрачную процедуру и мог бы выявлять нечестных производителей, некачественную продукцию, мы имеем больше репрессивную машину. От этого давно отказались во всем мире, но Украина является своеобразным заповедником устаревших законодательных норм, так что удивляться здесь не приходится. Огромное количество контролирующих функций дублируется различными органами контроля. Должностные лица, которые соревнуются между собой, в результате чего чиновники имеют право стричь сегодня предпринимателей сразу же с нескольких сторон и с разных функций контролирующих органов. Формальное законодательство, к сожалению, предоставляет им такую возможность. Мы не можем говорить о повышении конкурентоспособности и инвестиционной привлекательности, пока не наведем порядок на своем внутреннем рынке. По сути, Украиной используется плохая копия советской система, которая не соответствует ни духу времени, и требованиям общества. Законопроектом предлагается решить вышеуказанные проблемы, ввести европейские современные подходы в сфере надзора и контроля, в частности предлагается внедрить принцип, согласно которому рыночный надзор подлежит продукция, которая введена в оборот и распространяется на рынке. То есть проверки будут проходит у распространителей, а не производителей. Тем самым мы вводим в равное конкурентное поле как внешних производителей, так и внутренних производителей, потому что сегодня основная функция контроля заключается - круглосуточно проверять предприятия, производящие и так в не достаточном объеме и недостаточно конкурентную продукцию на внутреннем рынке. То есть проверки будут проходить не у производителей, а лишь у распространителей. Или в случае выявления на внутреннем рынке опасной продукции - тогда будет проходить контроль у производителей. Ко второму чтению к законопроекту подано 207 поправок, из которых учтена значительная часть. Но на суть проекта это не повлияло. Комитет предлагает поддержать данный законопроект и принять его в целом, как закон. Спасибо за внимание.
Дякую. Йдемо по поправках. 18 поправка – відхилена. Симоненко, Мармазов, наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка. Хто?
Мармазов.
Мармазова мікрофон, будь ласка.
Так, а чего вы сразу начали с 18-й? Еще відхилена 15-я и 16-я. Тут написано: враховано редакционно. На самом деле она не врахована.
Я перепрошую, я думав, що в вас уточнили.
Она не врахована.
Давайте 15-ту, будь ласка, 15-та.
15-я, 16-я.
16 поправки немає, чомусь взагалі вона пропала тут.
15, 16 поправка, вот у меня записана, Симоненко, Мармазов, страница четвертая.
А, да, да, 15-я, 16-я – це в одній поправці.
Так вот, здесь вот такой момент. Наши поправки идентичны поправкам вот 11, 12, 13 и 17, это и Джоджик, Камчатный и Кармазин, которые тоже отклонены. На самом деле, значит, ту написано: враховано редакционно, они – отклонены. У нас пока нет необходимо количества разработанных технических регламентов. А тут написано, что мы руководствоваться должны только техническими регламентами. На сегодня разработана.
Так, будь ласка, комітет, позиція.
Уважаемые коллеги, очень. [[Шум у залі]] Дайте закончить.
Так, будь ласка. Так включить мікрофон, формулюйте ж поправку.
Так я отвечаю, что на сегодня только 7 у нас разработано технических регламентов из 30-ти. Поэтому нужно тут записать, как мы и предлагаем, что, значит, только руководствоваться техническим регламентом, а и существующими еще стандартами.
Так, будь ласка, Наталія Юріївна.
Спасибо большое коллегам. Действительно, очень нужная поправка. Мы долго дискутировали по этому поводу. К сожалению, за 20 лет Независимости, действительно, смогли принять только семь технических регламентов из 30-ти. Это для нас большой позор, поэтому решением комитета было принято внедрение данного закона провести через полгода, а за данные полгода сконцентрировать все усилия исполнительной власти для того, чтобы закончить процедуру адаптации и внедрения технических регламентов в Украине. Иначе мы обрекаем себя на то, что и следующие 20 лет нашей независимости технические регламенты приниматься не будут. Будет такая же волокита и «заговаривание ситуации», как происходит последние 19 лет, и не будут адаптированы к техническим регламентам, нормам Европейского Союза. А это, в первую очередь, конкурентность нашей продукции, возможность нашей продукции на равных быть, присутствовать на европейских рынках и на внутренних рынках. Поэтому если в течение полугода ничего не будет сделано исполнительной.
Я ставлю на голосування поправку 15 і 16. [[10:41:11]] За-34 Поправка не підтримується. 18 поправка. Будь ласка, мікрофон Мармазова.
Вот у нас 18-я и 19-я. Значит, по процедуре. Тут написано, что відхилено. При том, без оснований отказано. В частности, хочу заметить, я присутствовал на комитете, когда рассматривалась эта поправка, и комитет принял эту поправку. Даже напомню, что Чечетов задал вопрос Королевской: «Так,- говорит,- реестр принят или нет?» Она: «Да, принят, а теперь мы будем дорабатывать с учетом того, что реестр приняли». Значит, это ключевой аспект. Если мы это не поддержим, то вот этот весь закон – это буря в стакане, болтовня, по сути дела. Почему мы настаиваем на том, чтобы принять реестр? Это опыт, кстати, и европейский. Как показывается, главное для того, чтобы добиться контроля качества, это обеспечить информационные потоки и механизм изъятия с рынка некачественной продукции, причем изъятия с рынка целиком. Сегодня у нас не решена эта проблема. Значит, у нас есть там такие вот локальные реестры, в частности там и таможенный, и предпринимательский, медицинских препаратов. Но это локальные, они.
Будь ласка, рішення комітету. Будь ласка, я прошу вас, наступний раз в одну хвилину вкладайтеся. Мікрофон, будь ласка.
За двоих выступаю. За двоих по времени. Поэтому без целостнотной информационной системы осуществить контроль изъятия из всего рынка недоброкачественной продукции будет невозможно. Это ключевой вопрос. Если это не проходит, то нет смысла голосовать за этот проект закона.
Спасибо большое. Действительно очень важный вопрос. Он долго дискутировался на заседании комитета, и мы проводили вместе с автором данной поправки одно заседание комитета, после чего члены комитета настояли на проведении повторного заседания комитета. К сожалению, вы не могли на нем присутствовать в связи с командировкой. На заседании комитета и представители Кабинета Министров, представители Администрации Президента, представители органов исполнительной власти провели достаточно широкую дискуссию по данному вопросу. И я хочу проинформировать. Согласно законопроекту, в частности статьи 42, предполагается создание и функционирование в Украине национальной системы рыночного надзора. База данных, в частности, будет служить целям анализа ситуации с несоответствием продукции на рынке Украины при разработке секторальных планов рыночного надзора и отслеживание результативности употребленных относительно такой несоответствующей продукции мероприятий. Нужно подчеркнуть, что в национальной системе будет вносится лишь решение органов рыночного надзора относительно несоответствующей продукции, а не данные о всей продукции, которая находится в обращении на рынке Украины. Также.
Мікрофон, будь ласка.
Так же законопроектом 7094, в частности статьей 13 предусмотрено создание и функционирование в Украине системы оперативного взаимного извещения о продукции, которая представляет серьезный риск. Эта система должна быть аналогом соответствующей европейской системы «РАПЕКС» и со временем должна быть подсоединена.
Дякую. Дякую. Будь ласка, мікрофон Симоненка. Я проси би так стисло.
Симоненко, фракция коммунистов. Уважаемые коллеги, о чем говорит выступление нашего коллеги Королевской. Оно говорит о том, что, во-первых, как только снимается контроль качества конкретно на предприятии, усиливается теневая экономика, это во-первых. Во-вторых, Королевская предлагает сегодня усилить давление на малый и средний бизнес, то есть на рыночников, которые сегодня пришли и стоят на Майдане, потому что она предлагает усилить контроль и поборы именно с них сегодня, там осуществляяя продукции, которую они не выпускают. Они не имеют возможности проверить это качество и у них нет этого в перспективе. И она как раз предлагает сегодня как раз усилить давление на этих, кто зарабатывает себе копейку, находясь на Майданах. Поэтому я считаю, что здесь как раз уместно еще раз сказать, с какой целью предлагают подобные провокационные решения.
Правильно Петр Николаевич, я вас поддерживаю во всем и хочу напомнить всему залу и всем нашим телезрителям, мы рассматриваем президентский законопроект. А я выступаю в данном президентском законопроекте как председатель парламентского комитета. Я предлагаю рассмотреть президентский законопроект как председатель комитета.
Шановні колеги! Давайте заспокоїмось, шановні колеги! І не будемо вшановувати тут політичні акції. Законопроект президентський, але комітет готував до нього поправки, готував його до другого читання, це законопроект Верховної Ради України. А на виході він буде повністю документом Верховної Ради України для народу України. Давайте припинимо ці з вами ігрища, чий він і як він. Я ставлю на голосування поправку 18-ту і 19-ту. [[10:46:46]] За-27 Поправка не підтримується. Йдемо далі. Круць, 24-та. Круць, 26-та. Джоджик – 27-ма, наполягаєте на ній? Ні. Кармазін 30? Ні. 31, 32, Симоненко, Мармазов, наполягаєте на ній? Мармазов, мікрофон.
18-19-я, не прошла это автоматически отпадает.
Добре, дякую. Круць 33-тя, 35-та і 36-та, вона також тоді автоматично відпадає. Мікрофон Мармазова.
Да, отпадает, если 18-я не прошла, это автоматически отпадает.
Ясно. Дякую. Кармазін, Круць 40-ва, 41-ша. Кармазін. 45-та. А, 50-та, 51-ша. Мармазов, Симоненко.
Тоже автоматически отпадает.
Зубов, Шаго. 52, 53. 60, 61. Ви не наполягаєте на ній? 54? Зараз підійдемо. 54. Врахована частково. Мікрофон Джоджика.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Вітаючи скасування державного доринкового нагляду і переходу виключно до ринкового нагляду, звертаю увагу колег на наступне. Автори проекту стверджують, що органи ринкового нагляду мають становити єдину систему, в той же час в тексті закону це виглядає швидше як гасло, а не як підтверджено відповідними інструментаріями норма закону. Адже у тексті відсутня згадка про орган, який координуватиме роботу інших органів ринкового нагляду. На нашу думку, це повинно бути спеціальний центральний орган виконавчої влади і його функції обов’язково повинні бути прописані в законі. Саме цього, в тому числі, вимагає Закон України про основні засади державного нагляду. У сфері господарської діяльності передбачено, що органи уповноважені здійснювати державний нагляд.
Будь ласка, завершіть формулювання. Вкладайтесь в одну хвилину, будь ласка.
Такі органи визначаються виключно законами України. Отже, в законопроекті повинен бути визначений перелік конкретних органів, що здійснюють ринковий нагляд і контроль, а не доручати це Кабінету Міністрів. Свої повноваження Верховна Рада не можна в кожному випадку.
Так, дякую. Будь ласка, позиція комітету.
Согласно статьи первой законопроекта сфера ответственности органа рыночного надзора есть перечень видов продукции, утвержденный согласно этому закону Кабинетом Министров Украины относительно которых соответствующий орган рыночного надзора осуществляет рыночный надзор. Итак понятие «сфера ответственности» органов рыночного надзора не имеет никакого отношения юридической ответственности, а именно гражданско-правовой и уголовной ответственности. Поэтому частично данная поправка учтена, а Кабинет Министров дальше уже будет определять как перечень продукции, подлежащий контролю, так и наделять функциями орган, который будет непосредственно осуществлять данный контроль.
Ставлю на голосування поправку 54, 55, 56. [[10:51:04]] За-38 Поправка не підтримується. Так далі 60-та, 61-ша. Євген Мармазов наполягає на ній?
Нет-нет. Снимай.
І 64-та, 65-та також. Так. Так. Джоджик 86-та, 87-ма, 88-ма. Наполягаєте на ній?. Ні. Так. Кармазін 100 поправка. Джоджик 106-та? Ні. Зубов 111-та. Джоджик 118-та. Симоненко, Мармазов 121-ша, 122-га. Наполягаєте? Це 55 сторінка.
Если она не прошла, нет смысла.
55 сторінка. Знову там «вартість випробувань зразків продукції» йде мова.
Какая поправка?
121-я.
Снимаем, снимаем.
138 поправка. Симоненко, Мармазов. «Національна інформаційна система ринкового нагляду складається.» там і далі за текстом.
Это снимаем, снимаем.
Так, Джоджик, 164-та. Ні? Йдемо далі. Так, 172 поправка, Симоненко і Мармазов щодо набрання. 169-та, я перепрошую. Мікрофон Джоджика.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановні колеги, всі ми свідками є сьогодні надзвичайно серйозних соціальних катаклізмів, пов’язаних з прийняттям пришвидшеним Податкового кодексу. Так Росія приймала Податковий кодекс 4 роки, а ми хочемо за 2 місяці сяк-так зробити такий Податковий кодекс. Ми маємо, в даному випадку, аналогічну ситуацію. Тут автор, людина, яка зараз стоїть на трибуні, в тому числі говорила про те, що в Україні практично відсутні технічні регламенти. І у тому випадку, якщо ввести цей закон з 1 січня 2011 року, ми будемо мати ситуацію, де колосальні об’єми відповідної продукції, взагалі їхнє виробництво, нічим не буде контролюватися. І тому наша пропозиція полягає: ввести цей Закон з 1 січня 2013 року, щоб мати можливість за цей час чітко забезпечити всю продукцію технічними регламентами.
Спасибо большое автору законопроекта. Я как народный депутат вас полностью поддерживаю. И в комитете шла очень горячая дискуссия по сроку введения в действие данного законопроекта. Мы смогли найти компромисс. Притом, что отложить внедрение данного законопроекта на полгода. Потому что, как вы видите, в первой редакции было введение и вступление в силу данного закона с 1 января 2011 года. После дискуссии в комитете на 6 месяцев мы отложили срок введения данного законопроекта. К сожалению, пусть здесь голосует зал и определяется. Комитет не возражает.
Ставлю на голосування поправку 169, 170, 171. [[10:55:59]] За-15 Поправка не підтримується. Поправка 172, 173. Мікрофон Мармазова, щодо введення в дію.
Ну, мы этот снимаем. У нас поправка 192, 193 вот, принципиально.
Добре, ми зараз дійдемо туди, до цієї поправки. Поправка 189, Джоджик, наполягаєте на ній? 189? Мікрофон.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Законопроектом не враховані положення пункту 8.2.1 настанов ЄС стосовно виконання директив, в основу яких покладено глобальний підхід щодо здійснення ринкового нагляду шляхом проведення несподіваних перевірок. Стаття 5 Закону України про основні засади державного нагляду у сфері господарської діяльності, передбачено, що планові заходи по нагляду здійснюються при умові письмового попередження суб’єкта господарювання за 10 днів до початку перевірки. Цю норму слід скасувати в Прикінцевих положеннях законопроекту як таку, що суперечить настановам ЄС та здоровому глузду. Дякую.
Спасибо большое. Действительно, это дискуссионная норма. Но это единственная норма, которую в рабочей группе и в дискуссиях подготовки данного законопроекта в комитет удалось отстоять, как защиту именно малого и среднего бизнеса, как недопущение перестройки рыночного надзора на карательный надзор, как не допустить того, чтобы круглосуточно без предупреждений, без оповещений контролирующие органы могли врываться и вести тотальный контроль за субъектами предпринимательства. Поэтому мы и внедрили норму, которая у нас работает в Законе «О государственном контроле и надзоре» о 10-дневном предупреждении и после этого только контроля. И, в принципе, мы нашли взаимопонимание с представителями международных организаций, что на первом переходном этапе такой адаптационный период нужен нашему бизнесу. Опробуем данный закон, он сложный, он непростой, и достаточно серьезно может отразиться на внутреннем рынке. Если им пользоваться с пользой, то будет польза, а если с превышением полномочий, то будет беда. Поэтому мы и дали 10-дневный период адаптации.
Ставлю на голосування поправку 189, 190, 191. Прошу, визначайтесь. [[10:58:42]] За-8 Поправка не підтримується. Поправка 192, 193, Євген Мармазов, будь ласка.
Спасибо. Но это, по сути дела, тоже самое, что и передо мной говорил. Вот здесь Королевская сказала, что карательный, репрессивный, ужасные советские стандарты. А что мы добиваемся? За 10 дней предупредить предпринимателя о том, что их будут проверять. Так что вы увидите, какая буде проверка? Так давайте тогда примем решение. Вот здесь шахтеры сидят. Давайте за 10 дней, чтобы Госгортехнадзор тоже предупреждал, что он выезжает проверять такую-то лаву, мы же этого не делаем. Но я понимаю позицию Королевской, она бизнесмен, чтобы ее бизнес проверять, нужно предупреждать за 10 дней. Я приведу сейчас вам пример. Вот проверили продукты питания за 10 дней, которых предупреждали, продукты питания проверили 3 тысячи 800 тонн, из них, 50 процентов – брак. Так это за 10 дней предупредили. Так вот это за 10 дней ни в одной стране нет европейской, это только мы на Украине собираемся сделать. Позор!
Уважаемые коллеги, очень приятно, что у нас большая часть зала начала сегодня агитировать за европейские нормы. К сожалению, мы проголосовали совершенно не европейский Налоговый кодекс, который надеемся доработать в ближайшее время. И сейчас мы говорим о внедрении Европы в Украину. Внедрять надо, но внедрять постепенно и адекватно нашим внутренним нормам. По этому нужно определится: либо с умными, либо с красивыми, а и за бизнес, и против бизнеса одновременно быть в этом законе достаточно сложно. Вы с одной стороны говорите, что якобы этот закон убивает бизнес, а с другой стороны вносите туда поправки, которые вообще уничтожают какую либо возможность бизнеса защищать свои интересы. Поэтому здесь старались найти баланс защиты и рынка внутреннего, и безопасности продуктов питания. И данный баланс был всячески найден. Поэтому прошу данную норму ни в коем случае не поддерживать. Спасибо.
Ставлю на голосування поправку 192, 193. [[11:01:06]] За-30 Поправка не підтримується. Далі у нас поправки йдуть. Джоджик, 196. Наполягаєте? Мікрофон.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Ще раз наголошую на тому, що на даний час технічні регламенти на продукцію в Україні практично відсутні, і темпи їх розроблення через дуже низькі масштаби фінансування є дуже низькими. Якщо не визнати обов’язковість відповідності продукції вимогам нормативних документів, не гармонізованим стандартам, технічним умовам, то при відсутності технічних регламентів значна кількість продукції з високим степенем ризику не буде охоплена ринковим наглядом, і закон не працюватиме. Наголошую на тому, що це є чапаєвський підхід до вирішення надзвичайно складних і серйозних проблем. Це приведе до прямого невиконання державою свого конституційного обов’язку Стаття 42 Конституції України говорить: «Держава захищає права споживачів, здійснює контроль за якістю і безпечністю продукції та усіх видів.»
Будь ласка.
Спасибо большое за поставленный вопрос. Поправками предлагается, чтобы до вступления в силу данного закона и до вступления в силу технических регламентов на определенную продукцию рыночный надзор осуществлялся на основании подзаконных актов. Хочу напомнить, что параллельно с этим проектом. законопроектом будет рассматриваться проект об общей безопасности непищевой продукции. Так вот, в том законопроекте и будет регулироваться вопрос контроля определенной продукции до вступления в силу технических регламентом на такую продукцию. Но основная наша задача – это разработать. а так как за 20 лет разработали только 7 технических регламентов, то и конкурентоспособность нашей страны находится на предпоследнем месте в мире. И если еще 20 лет семь регламентов разработают, то мы вообще будем абсолютно неконкурентоспособными. Поэтому это стимул для исполнительной власти – закончить разработку и адаптировать технические регламенты соответственно тенденциям времени. Спасибо большое за внимание.
Ставлю на голосування поправки: 196, 197, 198. [[11:03:51]] За-9 Поправка не приймається. Тепер поправка 199 і 200. Будь ласка, Мармазов.
Ну мы собственно это уже обговаривали, что до принятия технических регламентов нужно руководствоваться нормативными документами, которые сейчас существуют. Поэтому мы настаиваем еще раз вот эту статью проголосовать.
Я ставлю на голосування статтю. поправки, перепрошую, 199 і 200. [[11:04:31]] За-30 Поправка не приймається. Наталія Юріївна, будь ласка, надихніть Верховну Раду на голосування.
Спасибо, Владимир Михайлович. Спасибо, уважаемые коллеги. Я хочу обратить внимание, что закон, действительно, является сложным и входит в зону риск-законов. Мы даем сегодня возможность исполнительной власти показать свои возможности работы с внутренним рынком. Конкуренция Украины сегодня во многом зависит от того, насколько наш внутренний рынок будет качественным, защищенным от фальсификата, защищенным от контрабанды, и предоставлять возможность людям пользоваться действительно продукцией высоких стандартов. Для этого необходим серьезный рыночный контроль, но для этого также необходимы те органы контролирующие, по рыночному контролю, которые смогут качественно предоставлять данную услугу. Поэтому я считаю, что такую возможность нужно предоставить, но взять жесткий контроль парламента над данным законопроектом и, возможно, до его вступления в течение 6 месяцев промониторить все возможные риск-моменты и предотвратить их до полного вступления в силу данного закона. Потому что все поправки сегодня были, действительно, важными, и я думаю, что к ним мы еще будем возвращаться.
Мікрофон, будь ласка. Шановні колеги, комітет пропонує прийняти в другому читанні і в цілому як закон проект закону. Головне юридичне управління завізувало законопроект із зауваженнями і вважає, що законопроект потребує доопрацювання та внесення та повторне друге читання. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про ринковий нагляд і контроль продукції [[реєстраційний номер 6694]]. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[11:06:36]] За-236 Закон прийнято. Шановні колеги, тепер оголошую до розгляду проект Закону про недопущення обігу в Україні небезпечної продукції [[реєстраційний номер 7094]]. Доповідач – голова Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Королевська Наталія Юріївна. Будь ласка, Наталія Юріївна.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, мы рассматриваем еще один законопроект, предложенный Президентом, который важный для установления цивилизованных правил игры на рынке и защиты прав потребителей. Речь идет о вопросе недопущения оборота в Украине опасной продукции. Вы знаете, что вопрос является крайне актуальным для нашей страны, огромный вал некачественной продукции, как импортной, так и отечественных производителей сегодня заполняет наш рынок. И та цена, которую наше государство заплатило за интеграцию в систему глобальной экономики, пришло время выстраивать защитные редуты. Ведь пока, что наши граждане оказались, фактически, беззащитными, а государство не может выполнять функцию по контролю за этими потоками. Все дело в том, что чиновники занимаются совершенно иными вещами. Они собирают мзду, требуют взятки, только прикрываясь заботой о качестве продукции на украинском рынке. На деле же никто и не думает контролировать это процесс или же прилагать усилия для недопущения некачественной продукции на рынок Украины. Рецепт от этой болезни государственного аппарата – создание эффективной системы по контролю за оборотом, системы, которая бы была создана по европейскому образцу и отвечала бы всем современным критериям и вызовам времени. По мнению комитета, рассматриваемый законопроект является достаточно серьезным нормативным актом, который сможет создать цивилизованный контроль, заменив систему поборов и взяток, конечно, при желании исполнительной власти, создать такую систему. Принятие этого законопроекта поможет достичь двух целей. Первое, мы сможем обеспечить прозрачность во взаимоотношениях между предпринимателями органами рыночного надзора, то есть мы усилим позиции, которые были приняты нами при рассмотрении предыдущего законопроекта о рыночном надзоре. Во-вторых, мы сможем отстоять позиции потребителей и всех, кто сегодня покупает некачественную продукцию, даже не имя понятия, что она опасна. В-третьих, удастся обеспечить доступ общественности к необходимой информации. В-четвертых, заложим фундамент для будущих законодательных новаций, а именно, системы оперативного взаимного оповещения о подозрительной продукции, это то, о чем сегодня говорили наши коллеги. В Европе эта система называется «Рапекс» и демонстрирует свою эффективность. Украине необходимо сегодня не изобретать велосипед, а принять уже те европейские наработки, которые уже показали свою полезность. В-пятых, мы адаптируем законодательство к нормам Европейского Союза, это крайне важно для расширения наших торгово-экономических взаимоотношений и связей. Поэтому, в принципе, при качественном использовании и внедрении данного законопроекта мы можем достичь результата. Комитет предлагает поддержать данный законопроект и принять его в целом как закон. Спасибо за внимание.
Шановні колеги, йдемо по поправках. 4-та і 5-та поправка, Симоненко-Мармазов. Мікрофон, будь ласка, Мармазову.
Ну, тут наша поправка короткая. Учитывая то, что это не касается харчовой продукции, мы предлагали назвать «Про недопущення в обігу України небезпечної нехарчої продукции». Так что мы считаем, что нужно, чтобы закон был под таким названим. Прошу проголосовать.
Наталія Юріївна, пропонується уточнити назву закону.
Уважаемые коллеги, здесь на вкус и цвет любителей нет. Я думаю, мы можем рассмотреть и предложение наших коллег. Была найдена общая позиция – оставить законопроект в таком названии. Давайте рассмотрим альтернативное название. Знаете, как? От названия содержание не очень меняется. Я не возражаю.
Так вона врахована. Шановні колеги, справа у тому, що. Прошу уваги! Президент України вніс закон, проект Закону під назвою «Про недопущення обігу в Україні небезпечної продукції». Врахувавши частково поправку Горіної, комітет пропонує назвати «Про загальну безпечність нехарчової продукції». Відповідно нам треба проголосувати цю поправку, оскільки йдеться про назву закону. Тому, будь ласка, обґрунтування від комітету з цього приводу.
Пвторяю, уважаемые коллеги, на заседании комитета в рабочей группе была дискуссия по данному названию законопроекта. Нашли оптимальный вариант, который учитывал как предложения Президента, как представителей от большинства Верховной Рады, так и представителей оппозиции. Еще раз говорю, комитет не настаивает на однозначном названии президентского законопроектаименно так. Поэтому можете проголосовать и считать, как нужным парламент назовет, в такой редакции комитет и подаст данный законопроект
Тому, шановні колеги, я поставлю на голосування про підтвердження поправки номер 1. Якщо Верховна Рада підтвердить, буде назва закону така: «Про загальну безпечність нехарчової продукції». Якщо ні, то тоді залишиться в редакції Президента України. Звісно, якщо не будуть враховані інші пропозиції. Я ставлю на голосування поправку номер 1 для її підтвердження. Прошу визначайтеся. [[11:12:55]] За-233 Отже, назва закону така, проекту закону: «Про загальну безпечність нехарчової продукції». Йдемо тоді далі. Тоді на 4-ту, 5-ту поправки ви ж наполягаєте, щоб їх голосувати чи не треба? Ми вже ж проголосували. Тоді не треба.
Врахували пропозицію комітету.
Джоджик, 14-та поправка. Наполягаєте? Ні. 19 поправка, Джоджик. І 20-та. Ні. 21-ша. Ні. Не наполягаєте на 21-й? На 31-й? Добре. 22-га, 23-тя Симоненко і Марамазов. Наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка, Мармазова.
Мы предлагаем, что установить это требование беспечной продукции не только те, которые предусмотрены законодательством, другими нормативно-правовыми актами, учитывая то, что это все-таки такой деликатный вопрос. Так что просим проголосовать нашу поправку.
Cтавлю на голосування поправку 22 і 23. [[11:14:29]] За-27 Поправка не підтримується. Поправка 27-28-ма. Мікрофон, Мармазова, будь ласка.
Это автоматически выпадает, раз название такое, уже выпадает.
Добре. Дякую. 31, Джоджик, мікрофон, будь ласка.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановні колеги! Нещодавно всі ми були свідками того, як незважаючи на по-суті волання опозиції не приймати Податковий кодекс в тому вигляді, в якому він був запропонований, чинна влада все-таки проголосувала цей кодекс. І це привело до того, що сотні тисяч підприємців вийшли на майдани і в кінцевому рахунку Президент наклав вето на цей законопроект. Сьогодні ми маємо ситуацію аналогічну, якщо не визнати обов’язковість відповідності продукції вимогам нормативних документів, то при відсутності технічних регламентів значна кількість продукції з високим степенем ризику не буде охоплена ринковим наглядом і закон не буде працювати. А виробники, які виробляють продукцію за технічними умовами опиняться в більш виграшному становищі. Їх продукції і органи ринкового нагляду згідно законопроекту не мають право перевіряти. В результаті.
Будь ласка, завершуйте формулювання.
В результаті постраждають законослухняні виробники та всі споживачі. Тому прошу коаліцію не доводити до ситуації, де тисячі споживачів знову вийдуть на майдани.
Дякую. Шановні колеги! Це ж позиція комітету, він же не підтримав поправку. Будь ласка, Наталія Юріївна.
Уважаемые коллеги! Для того чтобы наши потребители не вышли на майданы, а производители имели возможность в конкурентном рынке, сегодня исполнительная власть имеет все возможности в течение месяца закончить разработку технических регламентов, тем самым создав единый, адекватный с европейским миром правила работы и стандарты работы на внутреннем рынке. Если мы и дальше будем давать поблажки власти, не принимать законы, не вводить контролирование той продукции, которая фальсифицирована и контрабандна, присутствует на наших рынках, вприоритет ставить уничтожение внутреннего производителя и отдавать приоритет в первую очередь импортному производителю, мы теряем свой 40-миллионный внутренний рынок, мы теряем своего производителя. Поэтому мы считаем, нужно создать, сегодня возможность власти разработать технические регламенты, а производителям производить конкурентную продукцию, защищенную от контролеров.
Отже, ваша поправка таким чином не підтримується. Я ставлю її на голосування для розгляду Верховної Ради України. Голосується 31 поправка. [[11:17:55]] За-9 Поправка не підтримана. Поправка 34. Євген Кирильчук. Ні. 35-та. Джоджик. Ви наполягаєте на ній? Джоджик. 46-та. Ні. Джоджик. 53-тя. 57-ма і 58-ма. Симоненко, Мармазов. Будь ласка, 57-ма, 58-ма, а потім повернемось до 40.
Владимир Михайлович, мы предлагаем, чтобы этот закон вступил в силу с 1 січня 2012 року. Здесь Королевская докладывала о том, что полгода отводиться для того, чтобы разработать технические регламенты. За 20 лет семь, а теперь 23 за полгода, ну это же бред, ну не будет же этого. Поэтому предлагаем отодвинуть срок внедрения этого закона, чтобы разработать эти технические регламенты, адаптировать с нашими национальными стандартами. Решить, кстати, проблему, а за счет чего мы будет отбирать образцы на пробу, там же ж не ясно, кто будет финансировать. Если не будет это заложено в бюджете, значит отбирать образцы невозможно. Поэтому я настаиваю проголосовать на нашей поправке.
Спасибо большое. То, что касается срока действия данного закона, я позицию свою как народного депутата сказала. И я поддерживаю коллегу, что можно оттерминовать срок введения данного закона. Есть решение комитета, в котором большинство в комитете представляет большинство парламента и есть компромиссная договоренность перенести хотя бы на полгода, а не внедрять данный законопроект как было в первой редакции с 1 января 2011 года. Поэтому здесь зал должен определиться. То, что касается кто будет финансировать отбор образцов – здесь позиция комитета однозначная, что финансироваться отбор и контроль на внутреннем рынке должен только за счет бюджета, а не за счет производителей, торговцев, которые находятся на рынках. Потому что если сейчас допустить возможность, что контролеры пойдут по рынкам побираться, то это они с сумками будут уходить с рынков, но никак не с образцами контрольной продукции. Если государство в состоянии контролировать внутренний рынок, в состоянии гарантировать гражданам безопасность продукции, пусть государство обеспечит и профинансирует систему, которая будет отвечать за этот контроль и мониторинг. Поэтому здесь позиция.
Шановні колеги! Я ставлю на голосування поправку 57 і 58. [[11:21:16]] За-30 Поправка не підтримана. Так, мікрофон Юрія Кармазіна. Яка поправка?
40-ва.
40 поправка це Кирильчука.
Юрій Кармазін. 16 сторінка, 40 поправка, шановний Володимире Михайловичу.
Я ще раз вам кажу, це не той закон, ми той закон уже розглянули і прийняли.
Володимире Михайловичу.
Це наступний закон, ну Юрій Анатолійович це закон реєстраційний номер 7094, а ви говорите, очевидно, про попередній закон. Юрій Анатолійович, ви говорите про попередній закон, ми вже його прийняли. Погодився, так? То, будь ласка, Наталія Юріївна.
Уважаемые коллеги, мы закончили рассмотрение поправок. Сегодня мы рассмотрели два базовых серьезных документа, которые впервые имеем возможность провести реформу системы стандартизации и сертификации в нашей стране. Мы пошли на достаточно серьезный шаг, ответственный шаг, в качественном выполнении будет прекрасный результат, в некачественном выполнении будет ужасный результат. Поэтому, уважаемые коллеги, я хочу призвать всех, сконцентрировать свое внимание на том, как эти законы будут внедряться в жизнь, обеспечить парламентский контроль, помощь нашим системам исполнительной властидля того, чтобы мы смогли построить систему сертификации и стандартизации, систему защиты внутреннего рынка и наших внутренних товаропроизводителей для создания конкурентной продукции и конкурентной экономики в нашей стране. И чтобы никакие жуткие налоговые кодексы не мешали нам построить конкурентную Украину. Спасибо за внимание.
Тут іще наполягають. Одну хвилиночку. Кармазін, 45 поправка. Будь ласка.
Юрій Кармазін. В цьому варіанті закону вона нам 45-та. Шановний Володимире Михайловичу, я хотів би звернути увагу всіх народних депутатів і привітати сьогодні опозицію з дуже серйозною перемогою,з тим, що Конституційний Суд щойно визнав неконституційними три норми Закону «Про Державний бюджет України на 2010 рік»- це статті 14, 24, 64, пункт сьомий, розділуVП «Перехідних положень». І це значить, Володимире Михайловичу, що треба всім збиратися терміново і думати, що робити, бо бюджет має робитись на старій податковій базі. Що стосується цієї поправки. І багато ще наслідків, я уряду раджу зараз зібратися, комусь писати заяву про відставку. А в цій поправці я пропоную статтю 15 «Відповідальність за порушення вимог» викласти як доповнення Кодексу про адміністративні правопорушення. Тому що цим законом не може встановлюватись ця відповідальність, це має бути.
Ставлю на голосування поправку 45-ту. [[11:24:41]] За-18 Поправка не підтримана. Мікрофон Джоджика, будь ласка, яка поправка? Мікрофон Джоджика.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Ще раз наголошую на тому, що ми вітаємо скасування державного доринкового нагляду і перехід до загальноприйнятого в Європі ринкового нагляду на споживчому ринку. Але будь-яку справу треба робити кваліфіковано і реалістично. Свого часу ми комунізм будували за 20 років. Свого часу ми за 2 місяці приймали Податковий кодекс, де в інших державах це робили 4 роки. З моєї точки зору, пропозиція за півроку зробити те, що пропонується в даному заключенні, це аналогічно з попередніми тими фактами, які я назвав. Тому наша пропозиція полягає в тому, щоби закон набирав чинності з 1 січня 2013 року. Дякую.
Ставлю на голосування пропозицію Ярослава Джоджика, це поправка 56. [[11:26:02]] За-23 Поправка не прийнята. Таким чином, шановні народні депутати, 50? 61-ша, мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, «Прикінцеві положення» - це дуже важливі положення. Прислухайтесь до Конституційного Суду, який тільки що скасував вам «Прикінцеві положення» Закону про Державний бюджет. Я думаю, що це не менше 10 мільярдів треба знайти зараз. І використовувати. А Кармазін пропонує доповнити розділ «Прикінцеві положення» новими пунктами – 4 і 5 такого змісту: «Доручити членам Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та забезпечення діяльності Верховної Ради у трьохмісячний строк розробити, внести до Верховної Ради проект Закону про внесення змін до Регламенту, затвердженого законом, змін щодо заборони внесення до Верховної Ради суб’єктами законодавчої ініціативи проектів нових первинних законодавчих актів у випадку, якщо вони стосуються предмету відання чинних первинних законодавчих актів, а також програму інкорпорування, систематизації та кодифікації нормативно-правових актів Верховної Ради України. Без цього прийняття нами законів є абсолютно безглуздим. Дякую.
Ставлю на голосування 61 поправку. [[11:27:45]] За-12 Поправка не підтримується. Будь ласка, мікрофон Симоненка.
Симоненко, фракция коммунистов. Уважаемые коллеги, уважаемые избиратели! Фракция Компартии не будет голосовать за принятие этого закона по каким причинам. Во-первых, считаю, что самая главная ошибка, которая допущена, - это то, что эти законы, которые определяют стандарты особенно в отношении продуктов питания, товаров первой необходимости и многое другое, определяют сегодня те, которые производят, то есть, собственники. И в данной ситуации рассмотрение этих законов свидетельствует о том, что собственники предприятий защищают свои интересы, а не интересы потребителя. Во-вторых, очень опасная тенденция то, что посылки идет на европейские стандарты, потому что Европа давно уже рассматривает Украину, как помойную яму, и сюда сгружаю с участием того, что наши же представители крупного капитала завозят этот мотлох, сгружает Европа все сюда. Убирается контроль на границе, убирается санитарно-эпидемиологический, и Украину превращают, по сути дела, уже не в зону эксперимента, а в концлагерь. Потому что, если ранее говорили, допустим, есть ли мясо в колбасе или нет, то сегодня мяса нет в колбасе. И вы продаете все, что угодно. Поэтому вы.
Дякую.Шановні народні депутати, комітет пропонує прийняти у другому читанні і в цілому як закон. Головне юридичне управління вважає, що законопроект може бути прийнятий у другому читанні з наступним поданням на третє читання. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні в цілому як закон проекту Закону про недопущення обігу в Україні небезпечної продукції [[реєстраційний номер 7094]]. Прошу голосувати. [[11:29:46]] За-227 Закон прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 171, «БЮТ – «Батьківщина» – 1, «Наша Україна – Народна самооборона» - 19, комуністів – 0, Народна партія - 20, позафракційні – 16. Оголошую до розгляду проект Закону про правовий режим земель охоронних зон об’єктів магістральних трубопроводів [[реєстраційний номер 0960]]. Доповідач – заступник голови Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Бевзенко Валерій Федорович.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Законопроект про охоронні зони магістральних трубопроводів був прийнятий в першому читанні 5 червня 2007 року. Вказаним законопроектом передбачається визначити правовий режим земель охоронних зон магістральних трубопроводів. Актуальність законопроекту пов’язана з тим, що до цього часу на законодавчому рівні порядок здійснення діяльності в межах вказаних зон не врегульований. Такий стан справ призводить з одного боку до неконтрольованого будівництва в таких зонах, а з іншого до порушення прав власників земельних ділянок, які в цих зонах розміщені. В процесі доопрацювання законопроекту до другого читання була створена робоча група, яка врахувала численні пропозиції Комітету Верховної Ради України з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки, Мінпаливенерго, Держкомзему, НАК «Нафтогаз України», ДК «Укртрансгаз», ВАТ «Укртранснафта». Запропонована до другого читання редакція законопроекту в повному обсязі підтримується всіма зазначеними органами. В процесі доопрацювання до законопроекту було включено ряд положень, яку суттєво поліпшують державне регулювання діяльності в охоронних зонах магістральних трубопроводів. Загалом суб’єктами законодавчої ініціативи було внесено до законопроекту 51 поправку та пропозицій, з яких пропонується відхилити тільки 4. В той же час слід зазначити, що законопроект має важливе значення для держави. На відміну від існуючих законодавчих актів він містить дійовий механізм встановлення та дотримання обмежень та використання земельних ділянок, розташованих в охоронних зонах об’єктів магістральних трубопроводів та забезпечує паритет інтересів, з одного боку, підприємств магістральних трубопроводів, а з іншого – землевласників та землекористувачів. З огляду на наведене комітет пропонує рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект у другому читанні та в цілому як закон. Але. проти після прийняття комітетом вказаного рішення Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради України були висловлені деякі зауваження до законопроекту, тому вважаємо за доцільне для врахування вказаних зауважень направити законопроект на повторне друге читання. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати! Давайте підтримаєм пропозицію комітету, щоб вони попрацювали над пропозиціями Головного юридичного управління і потім подали на повторне друге читання. Нема заперечень. Я ставлю на голосування пропозицію про направлення на повторне друге читання проекту Закону [[реєстраційний номер 0960]] про правовий режим земель охоронних зон об’єктів магістральних трубопроводів. Прошу голосувати. [[11:34:00]] За-296 Рішення прийнято. Дякую. Вноситься на розгляд проект Закону про внесення змін до статті 9 Закону України "Про організаційно-правові основи боротьби з організованою злочинністю" [[щодо слідчих підрозділів]] [[реєстраційний номер 6384]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією Рябека Олександр Григорович.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! На ваш розгляд подається підготовлений до другого читання проект Закону України про внесення змін до статті 9-ї Закону України «Про організаційно-правові основи боротьби з організованою злочинністю» [[щодо слідчих підрозділів]]. Законопроектом пропонується виключити із закону України норми, якими встановлюється, що слідчі підрозділи входять до структури підрозділів по боротьбі з організованою злочинністю та підпорядковуються начальникові органу дізнання. У процесі роботи над законопроектом від суб’єктів права законодавчої ініціативи надійшли тільки 2 пропозиції, якими пропонується все ж таки такі підрозділи утворили. Комітетом ці пропозиції відхилено, оскільки, на наше переконання, це створить певну залежність слідчих органів від керівника спецпідрозділу по боротьбі з оргзлочинністю, що суперечить функціональному розмежуванню органів дізнання і слідчого апарату в системі кримінально-процесуальної діяльності органів досудового слідства. Комітетом 3 листопада прийнято рішення: рекомендувати Верховній Раді прийняти в другому читанні та в цілому проект Закону України про внесення змін до статті 9-ї Закону України «Про організаційно-правові основи боротьби з організованою злочинністю» [[щодо слідчих підрозділів]]. Прошу підтримати.
По поправках, будь ласка. Юрій Кармазін, перша поправка. Мікрофон.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, у мене питання. Замисліться, будь ласка: МВС хіба не є органом дізнання? Міністр внутрішніх справ – це та особа, яка очолює орган дізнання. А ми говоримо, що ми хочемо так реформувати – тільки в одному підрозділі. Ну, давайте ж будемо до кінця чесними! Якщо реформувати, то давайте приймемо той закон, на який колись наложив вето пан Ющенко, який називався «Про статус слідчого», який я вносив. Давайте тоді прийдемо до висновку, що треба створювати окремий слідчий комітет, якщо такі в нас аргументи, де абсолютно не буде органів дізнання, які керують цим. Через це моя поправка стосується того, що начальник слідчого управління, що забезпечує діяльність спеціальних підрозділів по боротьбі з організованою злочинністю і корупцією МВС, за посадою є заступником начальника Головного слідчого управління. І поки нема нового КПК це може бути і це є може бути виправданим, поки в нас такі.
Я не проти новацій, про які ви говорите, але ж досвід показав, що за рік підпорядкування такого і входження слідчого підрозділу до спецпідрозділу на ефективність роботи спецпідрозділу це не вплинуло, а навпаки і для довідки, яка надійшла нам із ГУБОЗу, і з Головного слідчого управління, навантаження на слідчого в ГУБОЗі в 15-20 разів нижче, чим в Головному слідчому управлінні. Ми вважаємо таку роботу неефективною. Дякую.
Ставлю на голосування поправку першу Юрія Кармазіна. [[11:37:56]] За-6 Поправка не підтримується. Так, друга поправка Кармазіна, мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Я дякую всім, хто підтримав мої поправки, я хотів би, щоб м.
Поіменно можна подякувати.
Аналізуючи навантаження в слідчих підрозділах, щоб ми розділяли категорію справ, чи то манюпусенька кража, чи то організоване злочинне угрупування, скажімо, це велика різниця. Бо якщо ми будемо навантаження ділити, то подивіться слідчих органів навантаження Служби безпеки України і ви побачите, що воно буде в 130 разів нижче, ніж у слідчого МВС, але ж ми ради цього не знищуємо весь слідчий підрозділ, скажімо, Служби безпеки тільки по цьому аргументу. Через це я вважаю, Володимир Михайлович, що концептуально ці питання треба вирішувати і, очевидно, не в цьому законі. Треба приймати терміново новий Кримінально-процесуальний кодекс, треба піднімати статус слідчого. Він не має бути до плінтуса знижений. А цю поправку я не наполягаю на голосуванні. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, очевидно, має рацію і логіку Юрій Кармазін, що якщо вирішувати проблему, то треба її вирішувати комплексно.
Я думаю, ця проблема буде вирішена з прийняттям антикорупційного пакету, де ці моменти роботи спецпідрозділів передбачені. Зачекаймо. Дякую. Прошу підтримати мене.
Шановні народні депутати, комітет пропонує прийняти законопроект у другому читанні і в цілому як закон. Головне юридичне управління висловило ряд зауважень до цього документу. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття у другому читанні та в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до статті 9 Закону України "Про організаційно-правові основи боротьби з організованою злочинністю» [[щодо слідчих підрозділів]] [[реєстраційний номер 6384]]. Прошу визначатися. [[11:40:14]] За-278 Закон прийнято. Так, шановні народні депутати, тепер вашій увазі пропоную проект Закону «Про мораторій на видалення зелених насаджень на окремих об’єктах благоустрою зелених господарств міста Києва». Доповідач – заступник голови комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків природної катастрофи Іван Олександрович Заяць. Реєстраційний номер 2393.
Шановні народні депутати, законопроектом передбачається встановити мораторій на видалення зелених насаджень на окремих об’єктах благоустрою і зеленого господарства міста Києва. Завданням цього законопроекту є запобігання масовим проявам видалення зелених насаджень, що спричиняє згубні наслідки для природного середовища, санітарно-гігієнічних і рекреаційних умов життя і здоров’я громадян, а також їхнього естетичного виховання. У першому читанні законопроект було прийнято 31 березня поточного року. Нагадаю вам, шановні депутати, що за прийняття законопроекту у першому читанні проголосувало 354 депутати. Окрім цього, законопроект підтримується широкою громадськістю. Потім ми розглядали його ще раз, і було рішення про повторний розгляд. Комітет рекомендує прийняти законопроект у другому читанні і в цілому.
Я думаю, ця проблема буде вирішена з прийняттям антикорупційного пакету, де ці моменти роботи спецпідрозділів передбачені. Зачекаймо. Дякую. Прошу підтримати мене.
Шановні народні депутати, комітет пропонує прийняти законопроект у другому читанні і в цілому як закон. Головне юридичне управління висловило ряд зауважень до цього документу. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття у другому читанні та в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до статті 9 Закону України "Про організаційно-правові основи боротьби з організованою злочинністю» [[щодо слідчих підрозділів]] [[реєстраційний номер 6384]]. Прошу визначатися. [[11:40:14]] За-278 Закон прийнято. Так, шановні народні депутати, тепер вашій увазі пропоную проект Закону «Про мораторій на видалення зелених насаджень на окремих об’єктах благоустрою зелених господарств міста Києва». Доповідач – заступник голови комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків природної катастрофи Іван Олександрович Заяць. Реєстраційний номер 2393.
Шановні народні депутати, законопроектом передбачається встановити мораторій на видалення зелених насаджень на окремих об’єктах благоустрою і зеленого господарства міста Києва. Завданням цього законопроекту є запобігання масовим проявам видалення зелених насаджень, що спричиняє згубні наслідки для природного середовища, санітарно-гігієнічних і рекреаційних умов життя і здоров’я громадян, а також їхнього естетичного виховання. У першому читанні законопроект було прийнято 31 березня поточного року. Нагадаю вам, шановні депутати, що за прийняття законопроекту у першому читанні проголосувало 354 депутати. Окрім цього, законопроект підтримується широкою громадськістю. Потім ми розглядали його ще раз, і було рішення про повторний розгляд. Комітет рекомендує прийняти законопроект у другому читанні і в цілому. Дякую за увагу та прошу підтримати рішення комітету.
Йдемо по поправках. Юрій Кармазін, перша поправка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Цей закон треба приймати, але назву треба міняти. Вдумайтесь, називається«Про мораторій на виділення зелених насаджень на окремих об’єктах благоустрою зеленого господарства міста Києва». А оскільки такі діячі є в Харкові, там є Кернес, Добкін і так далі, то що будемо приймати окремо закон про Харків, окремо закон про Одесу, окремо закон про Донецьк, Чернігів і всі інші міста? Це ж не серйозно. Через те у мене конструктивна пропозиція, Володимир Михайлович, замінити назву на таку, розповсюдивши закон на всю територію України, правильна пропозиція Зайця, але треба розповсюдити її, запропонувавши як зміни до законів про охорону навколишнього природного середовища, про рослинний світ, про Червону книгу та про благоустрій населених пунктів. Все, крапка. Прошу таке підтримати, я не розумію, чому воно не пройшло у вас? Шановні, думайте.
Я скажу.
Будь ласка.
Воно не пройшло, пане Юрію, тому що ми проголосували в першому читанні саме територію Києва, це перше. І ми не можемо поширити вже в другому читанні цієї норми на всю територію України. Я б сказав, що і депутат Карпук і інші депутати пропонують зробити цей законопроект більш жорстким, зокрема і через відповідальність. Але у нас є Регламент, і ми дотримуємося Регламенту,тому ми не поширили його на всю територію. А з іншого боку, ми, більшість депутатів, проживає в місті Києві і бачить, як інтенсивно знищуються зелені насадження у Києві. Тому я думаю, що треба почати хоча би із столиці України і тоді цей процес піде далі. А вирішення глобальне цієї проблеми полягає в тому, щоб прийняти закон про зелені насадження. І ось такий закон, якщо буде прийнятий про зелені насадження, тоді ми вирішимо глобально цю проблему, про яку говорить пан Кармазін.
Ставлю на голосування поправку номер 1. [[11:44:16]] За-40 Поправка не підтримується. Поправка 4. Кармазін, мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я думаю, що просто не зрозуміли зараз і Михайло Васильович Чечетов не зрозумів, що закон приймається тільки виключно під зелену зону Києва. Ну що нема цих проблем в інших містах? Ви розумієте, не можна так нам підходити до законотворення. Студенти над вами будуть сміятися, люди добрі, чому ви поправляєте помилки, соромно ж потім говорити. Чи кругом казати, що я не голосував, чи що? Не можна так. Поверніться до поправки, проголосуйте. Тоді я про інші поправки не буду вже нічого говорити, це просто сором для Верховної Ради. Ні в якій країні світу нема закону під благоустрій одного окремого міста. Що ж ми робимо, ми вже з вами до мишей дійдемо скоро, вибачте мені, всі знають про що я говорю зараз.
Ставлю на голосування поправку номер 4, Юрія Кармазіна. [[11:45:54]] За-11 Поправку не підтримано. Поправка 5. Карпук Володимир, будь ласка, мікрофон.
Володимир Карпук, "Наша Україна". Акцентую вашу увагу, шановні народні депутати, що цей законопроект зареєстрований у Верховній Раді ще 3 червня 2008 року, практично 2,5 роки ми його розглядаємо. За цей час знищено вже дуже багато зелених насаджень, тому цей законопроект треба буде сьогодні приймати. Я прошу всіх проголосувати за нього в цілому. На даній поправці я не буду наполягати.
Дякую. 7 поправка. Вимагають поставити її на голосування для підтвердження. Будь ласка. 4-ту ми вже проголосували. Спокійно, Юрій Анатолійович. Ні-ні, другої поправки у вас не було. Будь ласка.
Володимире Михайловичу, візьміть свої слова назад.
У вас врахована друга поправка. Вона врахована друга поправка.
То я по другій говорив.
Так правильно вона врахована. Юрій Анатолійович, ми проголосували. Я ставлю на голосування. Юрій Анатолійович, я ставив її на голосування четверту поправку. Я говорив, візьміть стенограму. Я не говорив про другу, вона врахована. Будь ласка, Іван Заєць.
Можна прийняти сьому поправку. Але треба вилучити слова: «та інших». Тому що ми тут даємо перелік об’єктів соціальної та культурної сфери, пишемо: «лікарні, школи, дитячі садки, музеї, художні галереї, бібліотеки.» тобто абсолютно справедливий перелік, а потім «та інших» в законопроекті «та інших» не пишуть. Тому я думаю, що це неправильно. Тому якщо вилучити ці два, будемо казати «та інші», тоді можна голосувати.
Я ставлю на голосування поправку Солошенка для її підтвердження в повному обсязі. А ви, будь ласка, приймайте рішення. [[11:48:14]] За-205 Поправка повністю не враховується, а враховується частково. Врахована частково – так як у редакції комітету, що ви ще хочете. Вона залишається в редакції комітету. Іване Олександровичу, що ви хочете?
В цілому закон не проголосуємо.
Ну так не проголосують, значить, що робити тоді? Будь ласка, ваша пропозиція.
Пане Чечетов! Я думаю, що її можна було б прийняти цю поправку, якщо забрати ці слова: «та інші». Тому що юристи нам скажуть, що там не можна писати і будь-хто скаже, що не можна писати в законі «та інші» об’єктів*. І тому буде виключний перелік об’єктів, я думаю, що і права частина проголосує і тоді можна буде прийняти цю поправку.
Я ставлю на голосування цю поправку з урахуванням пропозиції Івана Зайця. Прошу голосувати. [[11:49:34]] За-258 Враховано. 10 поправка Володимира Карпука. Наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка
Шановні народні депутати, є загроза знищення зелених насаджень, насамперед, ми знаємо і островів Дніпровських, які є природоохоронними зонами. Уже практично, якщо ми приймали поправку номер 7 в цілому, хочеться нагадати, що практично земельні ділянки під будівництво об’єктів «Євро-2012» виділено. Але, разом з тим, при численних порушеннях природоохоронних, знищення зелених насаджень, ми не вносимо в цей законопроект відповідальності за знищення зелених насаджень. І я наполягаю на голосуванні в залі цієї поправки.
Ставлю на голосування поправку 10 Володимира Карпука. [[11:50:53]] За-13 Поіменно? Так, Юрій Кармазін, 15 поправка. Юрій Анатолійович, 15 поправка ваша!
Юрій Кармазін. Поправка 15, пропоную викласти абзац четвертий частини два статті 5 в такій редакції: «Забезпечити проведення протягом 2010 року інвентаризації природоохоронних об’єктів у містах та інших населених пунктах, зокрема зелених паркових, лісопаркових і рекреаційних зон. Мова іде, шановні, про те, що ми маємо думати і розуміти, що це закон, який приймається від імені України. І тому таке доручення, яке ми даємо зараз, забезпечити цю інвентаризацію, особливо потрібно. І я хотів би, щоб ту поправку, яку ми проголосували, щоб ми були свідомі до того і звертаюсь до уряду, щоб при будівництві єврооб’єктів не познищували всі посадки і сквери. Дякую.
Я ставлю на голосування. Все буде зараз по-чесному. Я ставлю на голосування поправку номер 15. Прошу, визначайтесь. [[11:52:38]] За-11 Поправка не прийнята. І зняті всі проблеми тут. Володимир Карпук. Ну, до 1 вересня вже не можна цю поправку. Мікрофон будь ласка.
Володимире Михайловичу, я на цій поправці і на наступних не наполягаю.
Я вам дякую. Таким чином, далі всі поправки враховані. Будь ласка, Іван Олександрович.
Ну, прошу підтримати в цілому.
Шановні народні депутати! Комітет пропонує прийняти в другому читанні і в цілому як закон. Головне юридичне управління має зауваження до цього закону. Виходячи з регламентних норм, ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому як закон проекту Закону про мораторій на видалення зелених насаджень на окремих об’єктах благоустрою земельного господарства міста Києва. Реєстраційний номер 2393. [[11:53:56]] За-341 Закон прийнято. Так що, ми будем починати новий чи ні? Тепер наступний закон, проект Закону точніше, про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо прибережних захисних смуг [[реєстраційний номер 2642]]. Доповідач – Сергій Глазунов, секретар Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи. Давайте одразу підем по поправках. Новікова, Воропаєв. Наполягаєте на своїй поправці? Ні. Кармазін, 4-та врахована частково. Влаштовує? Дякую. Бевзенко, 11 поправка. Наполягає? Ні. Далі. Новікова, Воропаєв, 22-га. Ні. 30-та, Новікова, Воропаєв. Мікрофон, будь ласка.
Я бы хотел обратить ваше внимание на следующее. Согласно этого закона предусмотрено, что запрещается в прибрежной смуге строить что-либо, кроме гидросооружений. Но, как мы полагаем, закон не должен иметь обратной силы. А что же тогда делать со всеми санаториями, которые построили, скажем, в Крыму? На море прибрежная смуга 2 километра, а если уклон еще берега есть, то она удваивается, получается 4 километра. То есть, я полагаю, что эту норму или нужно исключить из закона, раз, или хотя бы тогда следующую поправку нашего коллеги Ландика учесть, согласно которой это правило распространяется только на будущие правоотношения, но никак не на предыдущий период времени. Иначе нам придется половину Крыма снести. Спасибо.
Шановні колеги, це 30 поправка. Будь ласка.
Я хотів би сказати, що є 33 поправка Новікова і Воропаєва, яка врахована, що цей закон стосується до правовідносин, що виникли після набрання чинності даного законопроекту. Те, про що ви кажете. Вона є, вона врахована 33-тя ваша. І тому все, що. І Ландіка теж. Тому я вважаю, що можна погодити.
Наполягаєте на поправці?
Нє, нє.
Ні. Будь ласка, рішення комітету.
Ну, рішення комітету наступне. Комітет уважно розглянув. Хотів би сказати, що Головне юридичне управління Апарату Верховної Ради України завізувало законопроект без зауважень. І просимо підтримати і прийняти закон в цілому. Дякую.
Так, вона ж врахована, сказали вам. Ландік, 31-ша, будь ласка.
Уважаемые друзья! Вот Воропаев сказал, что делать с тем, которое уже построено. Тем более взять даже санаторий Верховной Рады. Все, что на берегу, надо сломать и 2 километра отойти, все поломать. Но есть еще и другие отношения у нас. Уже городские, поселковые, сельские советы выдали в том году или поза том году разрешение. Люди взяли в аренду под строительство, получили проекты. И все это было на основании законодательства. Поэтому я прошу, что давайте это вводить для будущих советов, которые не будут выдавать землю под строительство, а это уже люди пусть строят. Иначе опять суды, опять коррупция, опять взятки.
Так, це вже враховано. Цей закон застосовується до правовідносин, що виникли після набрання ним чинності. Про це ж враховано вже. Враховано. Будь ласка, Воропаєв. І тільки знову не говоріть про Верховну Раду.
Я не буду об этом говорить.
Бо якщо когось щось цікавить, обов’язково треба приплести сюди Верховну Раду.
Я прошу прощения. Значит, обратите внимание. На правоотношения, вы совершенно правильно говорите, от глава комитета говорит правильно, что правоотношения будущие, да, здесь это учтено в последней правке. Все великолепно. Но если вы почитаете пункт 2 статьи 62, о котором мы ведем речь, и которую сделал правку господин Ландик, то он говорит: «В отношении забороны строительства». Он не говорит «в отношении забороны. заключать договора, давать разрешение», самого строительства сооружения. Если мы поправку Ландика учтем, то все будет именно. ну правильно, логично. В противном случае какой-нибудь чиновник в силу своего менталитета скажет: «Да, у нас. не надо давать нового разрешения. Запрещено давать новое разрешение, но старое строение нужно снести».
Будь ласка, ще раз позиція комітету.
Позиція комітету наступна. Що цей законопроект в новій. законопроект стосується до правовідносин, що виникли після набрання їх чинності. Всі правовідносини, які вже є сьогодні, вони є чинними і законними. Тому, якщо є зауваження, хай зал визначається по цій поправці.
Ну тоді, шановні колеги, оскільки у нас виникли тут такі суперечки, я поставлю на голосування поправку 31 автора народний депутат Ландік. Будь ласка. [[12:00:20]] За-208 Поправка не підтримана. Так, будь ласка, рішення комітету.
Рішення комітету – підтримати і прийняти його в цілому, законопроект.
Шановні народні депутати! Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо прибережних захисних смуг [[реєстраційний номер 2642]]. [[12:01:04]] За-260 Закон прийнято. Дякую.
Запросіть народних депутатів до сесійно зали, будь ласка. Шановні народні депутати, традиційно в четвер о 12 годині 30 хвилин ми розглядаємо питання «Про обрання та звільнення суддів». Доповідач – голова Вищої кваліфікаційної комісії суддів Самсін Ігор Леонович і голова Вищої ради юстиції Колесниченко Володимир Миколайович. Будь ласка, я запрошую тоді Ігоря Леоновича. Йдемо по постановах.
Шановний Голово Верховної Ради, шановні народні депутати! Згідно частини третьої статті 76-ї Закону України «про судоустрій і статус суддів» Вища кваліфікаційна комісія суддів України здійснила перевірку дотримання кандидатами на посаду судді безстроково вимог статті 127-ї Конституції України, статей 53-ї і 64-ї цього закону, а також розглянула звернення громадян, громадських організацій, підприємств, установ, організацій усіх форм власності, органів державної влади та органів місцевого самоврядування щодо діяльності кандидатів на посади суддів, які надійшли до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України станом на час розгляду комісією питання про надання їм рекомендацій для обрання посаду судді. Відповідно до пункту 27-го частини першої статті 128-ї Конституції України, статті 78-ї Закону України «Про судоустрій і статус суддів» вношу подання Вищої кваліфікаційної комісії суддів України та прийняте нею рішення про рекомендування кандидатів для обрання на посади суддів безстроково.
Давайте постанову 7368, так, почнемо?
Так, 7368.
Будь ласка.
Обрати суддів, раніше обраних безстроково на посади суддів: Вищого адміністративного суду України Кочана Володимира Мартиновича; апеляційного суду Волинської області Борсука Петра Павловича; апеляційного суду Житомирської області Жизнєвського Юрія Васильовича; апеляційного суду Київської області Говоруху Володимира Івановича, Димарецького Віктора Михайловича, Загоруйка Віталія Володимировича, Полосенка Василя Степановича; апеляційного суду Львівської області Белену Альберта Вікторовича, Березюка Олега Григоровича, Михалюка Василя Олексійовича, Стельмаха Ігоря Орестовича; апеляційного суду Миколаївської області Міняйла Миколу Павловича, Рудяка Андрія Володимировича; апеляційного суду Одеської області Тарівєрдієва Тарівєрді Авчихановича; апеляційного суду Полтавської області Батрака Віталія Володимировича; апеляційного суду Харківської області Протасова Володимира Ілліча, Чопенка Ярослава Вікторовича; апеляційного суду Черкаської області Новікова Олега Миколайовича; апеляційного суду міста Києва Беця Олександра Вадимовича, Кузьміна Анатолія Степановича, Лашевича Валерія Миколайовича, Маліновського Олега Адольфовича, Паленика Ігоря Григоровича; Житомирського апеляційного адміністративного суду Капустинського Михайла Михайловича,Кузьменко Любов Василівну, Франовську Катерину Сергіївну, Хаюка Сергія Миколайовича; Київського апеляційного адміністративного суду Федотова Ігоря В’ячеславовича; Львівського апеляційного адміністративного суду Коваля Романа Йосиповича; Шевченківського районного суду міста Києва Куровського Сергія Вікторовича; Балаклавського районного суду міста Севастополя Гапонова Дмитра Юрійовича; Гагарінського районного суду міста Севастополя Щербакова Владислава Валерійовича. Прошу підтримати.
Шановні народні депутати, прошу підготуватися до голосування. Ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про обрання суддів [[реєстраційний номер 7368]]. Прошу голосувати. [[12:35:24]] За-318 Рішення прийнято. Дякую. Тепер постанова 7368-1.
Обрати суддів, раніше обраних безстроково на посади суддів: Вищого адміністративного суду України Зайця Володимира Степановича; апеляційного суду Дніпропетровської області Коваленка Василя Дмитровича; апеляційного суду Київської області Савченка Сергія Івановича; апеляційного суду Кіровоградської області Драного Валерія Вікторовича; апеляційного суду Хмельницької області Купельського Анатолія Вадимовича; апеляційного суду Черкаської області Торопенка Миколу Васильовича; апеляційного суду міста Києва Худика Миколу Павловича; Одеського окружного адміністративного суду Бжассо Наталю Володимирівну, Гусева Олександра Геннадійовича,Стеценка Олега Олександровича. Прошу підтримати.
Так, шановні колеги, прошу підтримати. Прошу вашої уваги, оскільки ставиться на голосування проект Постанови Верховної Ради України про обрання суддів [[реєстраційний номер 7368-1]]. Прошу голосувати. [[12:36:58]] За-317 Рішення прийнято. Тепер проект Постанови за реєстраційним номером 7368-2.
Обрати на посади суддів безстроково: Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду Чепурнова Дениса Васильовича; Житомирського апеляційного адміністративного суду Євпак Валентину Василівну; Ленінського районного суду міста Вінниці Сала Тараса Богдановича; Ворошиловського районного суду міста Донецька Міруту Ольгу Анатоліївну; Олевського районного суду Житомирської області Волощука Віктора Васильовича; Києво-Святошинського районного суду Київської області Лисенка Владислава Вікторовича; Ровеньківського міського суду Луганської області Шумченко Ліну Володимирівну; Артемівського районного суду міста Луганська Труфанову Марину Олександрівну; Новоодеського районного суду Миколаївської області Баранкевич Валерію Олегівну; Корабельного районного суду міста Миколаєва Селіщеву Ларису Іванівну; Овідіопольського районного суду Одеської області Кочка Володимира Костянтиновича; Здолбунівського районного суду Рівненської області Шуляка Андрія Степановича. Хочу вас повідомити, що Вища кваліфікаційна комісія суддів України відкликає своє подання від 12 листопада 2010 року в частині обрання Якимчук Ольги Миколаївни на посаду судді Корецького районного суду Рівненської області до з’ясування обставин, що перешкоджають рекомендуванню кандидата на посаду судді, окільки після рекомендування відносно неї була порушена кримінальна справа. Наступний. Зборівського районного суду Тернопільської області Снігурського Валерія Вікторовича; Дніпровського районного суду міста Херсона Решетова Вадима Валентиновича Кам’янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області Швець Олену Дмитрівну; Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Демчика Романа Васильовича. І хочу повідомити, що суддя Солом’янського районного суду міста Києва Оксюта Тарас Григорович направив телеграму Голові Верховної Ради, в якій просить відкласти розгляд його кандидатури у зв’язку з перебуванням на лікуванні. Господарського суду Житомирської області Гансецького Володимира Петровича; господарського суду Луганської області Яреська Богдана Володимировича.
Дякую. Шановні народні депутати, у зв’язку з тим, що лист від Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про відкладення розгляду питання щодо Якимчук Ольги Миколаївни, це Корецький районний суд Рівненської області, ми вилучаємо це прізвище. І у зв’язку з тим, що є телеграма на ім’я моє, Голови Верховної Ради України з проханням відкласти розгляд питання щодо Оксюти Тараса Григоровича, це Солом’янський районний суд міста Києва. Ми також вилучаємо це прізвище. І з врахуванням цього я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 7368-2]] «Про обрання суддів». Прошу голосувати. [[12:40:54]] За-320 Рішення прийнято. Тепер проект постанови [[реєстраційний номер 7368-3]].
Обрати на посади суддів безстроково: Рівненського апеляційного господарського суду Бригинець Ларису Миколаївну, Демидюк Оксану Олександрівну; Сімферопольського районного суду Автономної Республіки Крим Сікорську Наталю Іванівну; Феодосійського міського суду Автономної Республіки Крим Копиляна Вадима Анатолійовича; Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська Пойду Сергія Миколайовича; Малинського районного суду Житомирської області Тимошенка Андрія Олександровича; Білокуракинського районного суду Луганської області Максименко Олену Юріївну; Станично-Луганського районного суду Луганської області Соболєва Євгена Олеговича; Галицького районного суду міста Львова Стрельбицького Віталія Вікторовича; Центрального районного суду міста Миколаєва Подзігун Галину Володимирівну; Гребінківського районного суду Полтавської області Кривчун Тамару Олексіївну; Оржицького районного суду Полтавської області Маліченка Василя Володимировича; Великолепетиського районного суду Херсонської області Мамаєва Віталія Анатолійовича; Скадовського районного суду Херсонської області Ведмідську Нелю Іванівну; Комсомольського районного суду міста Херсона Мусулевського Ярослава Андрійовича; Городнянського районного суду Чернігівської області Криворученка Дмитра Парфентійовича; Запорізького окружного адміністративного суду Малиш Наталію Іванівну; Одеського окружного адміністративного суду Завальнюка Ігоря Вікторовича. Прошу підтримати.
Шановні народні депутати, прошу підготуватися до голосування. Вношу на голосування проект Постанови Верховної Ради України «Про обрання суддів» [[реєстраційний номер 7368-3]]. Прошу голосувати. [[12:43:27]] За-313 Рішення прийнято. Тепер проект Постанови [[реєстраційний номер 7368-4]].
Обрати Вовка Івана Володимировича, раніше обраного безстроково, це суддя Верховного Суду України на посаду судді Вищого господарського суду України.
Шановні народні депутати, прошу голосувати проект Постанови Верховної Ради України про обрання судді [[реєстраційний номер 7368-4]]. [[12:44:15]] За-321 Рішення прийнято. Тепер проект Постанови [[реєстраційний номер 7368-5]].
Обрати на посади суддів безстроково: апеляційного суду Львівської області Романюка Михайла Феодосійовича; апеляційного суду міста Києва Мосьондза Івана Анатолійовича; Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області Савранського Тимура Антоновича; Лисичанського міського суду Луганської області Березіна Андрія Григорійовича; Сєвєродонецького міського суду Луганської області Олійник Вікторію Миколаївну; Володимирецького районного суду Рівненської області Поровського Віталія Анатолійовича; Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Тиху Ірину Миколаївну; Кам’янець – Подільського міськрайонного суду Хмельницької області Воєвідка Ярослава Івановича; Деснянського районного суду міста Києва Галась Ірину Анатоліївну; господарського суду Рівненської області Василишина Андрія Романовича; господарського суду міста КиєваКопитову Олену Сергіївну.
Так, шановні народні депутати, вноситься на голосування проект Постанови Верховної Ради України про обрання суддів за реєстраційним номером 7368-5. Прошу голосувати. [[12:45:58]] За-336 Рішення прийнято. Тепер проект Постанови 7368-6, будь ласка.
Обрати суддів, раніше обраних безстроково на посади суддів Вищого адміністративного суду України: Олексієнка Миколу Миколайовича, Стародуба Олександра Павловича, Цвіркуна Юрія Івановича; апеляційного суду Дніпропетровської області Єлізаренко Ірму Анатоліївну; апеляційного суду Донецької області Музиканта Сергія Лазаревича; апеляційного суду Житомирської області Гансецьку Ірину Аркадіївну, Котіка Віталія Петровича; апеляційного суду Івано-Франківської області Васильковського Володимира Методійовича, Перегінець Лілію Василівну, Поповича Степана Степановича; апеляційного суду Київської області Верланова Сергія Миколайовича; апеляційного суду Миколаївської області Семенчука Олександра Васильовича; апеляційного суду Хмельницької області Болотіна Сергія Миколайовича, Бондар Валентину Вікторівну, Гринчука Руслана Степановича, Зарєчну Інну Володимирівну,Кобріна Ігоря Георгійовича, Корніюк Аллу Петрівну, Кулешу Ларису Михайлівну, П’єнту Інну Василівну, Талалай Ольгу Іванівну, Трохимчука Олексія Олексійовича, Фанду Володимира Петровича; апеляційного суду міста Києва Махлай Людмилу Дмитрівну, Нежуру Вадима Анатолійовича, Тютюн Тетяну Миколаївну, Жук Ольгу Володимирівну,Поліщук Наталію Валеріївну; Вінницького апеляційного адміністративного суду Голоту Людмилу Олегівну,Кожухар Марію Сергіївну; Донецького апеляційного адміністративного суду Васильєву Ірину Анатоліївну; Житомирського апеляційного адміністративного суду Поліщука Миколу Георгійовича; Київського апеляційного адміністративного суду Ісаєнко Юлію Анатоліївну; Дніпропетровського апеляційного господарського суду Темкіжева Ігоря Хажмуридовича; Рівненського апеляційного господарського суду Грязнова Василя Володимировича, Гудак Аллу Володимирівну, Коломис Вікторію Вікторівну, Маціщук Анжелу Веніамінівну,Мельника Олега Володимировича, Огородніка Костянтина Михайловича, Олексюк Ганну Євгеніївну, Петухова Михайла Георгійовича, Сініцину Ларису Михайлівну; Севастопольського апеляційного господарського суду Балюкову Катерину Георгіївну; Кам’янець – Подільського міськрайонного суду Хмельницької області Савчука Романа Івановича. Прошу підтримати.
Шановні народні депутати, ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про обрання суддів [[реєстраційний номер 7368-6]]. Прошу голосувати. [[12:49:29]] За-338 Рішення прийнято. Проект постанови [[реєстраційний номер 7298]], будь ласка. У вас все? Дякую тоді.
Дякую.
Шановні народні депутати, я прошу вас привітати суддів, яких ми щойно обрали на посаду безстроково, і побажати їм вірного служіння закону при гарному здоров’ї. [[Оплески]] Тепер я прошу Володимира Миколайовича Колесниченка. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Шановні присутні! Вища рада юстиції на своїх засіданнях 11 жовтня, 1 листопада, 15 листопада цього року, відповідно до пункту 9 частини п’ятої статті 126, статті 131 Конституції України, статті 100, 109 Закону України про судоустрій і статус суддів, статті 31 Закону України про Вищу раду юстиції, розглянула матеріали про звільнення суддів Верховного суду України, вищих спеціалізованих судів, апеляційних та місцевих судів з посад за загальними обставинами. Та прийняла рішення про внесення відповідних подань до Верховної Ради України. У суддів з’ясовано їх дійсне волевиявлення. Стороннього впливу або примусу при прийнятті ними рішення про звільнення не встановлено. Вища рада юстиції пропонує звільнити з посад слідуючих суддів.
Прошу уваги, шановні колеги!
Постанова, проект постанови.
7298, давайте.
Про звільнення суддів з посад: суддів Верховного суду України: суддів Верховного Суду України Верещак Віру Миколаївну - у зв’язку з поданням заяви про відставку; Лихуту Любов Миколаївну – у зв’язку з поданням заяви про відставку; Мазурка Володимира Антоновича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Вищого господарського суду України Продаєвич Людмилу Валеріївну – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю апеляційного суду Житомирської області Балашкевича Сергія Вікторовича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю апеляційного суду Одеської області Гриба Бориса Миколайовича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю апеляційного суду Полтавської області Слєпуху Олександра Євгенійовича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддів Житомирського апеляційного господарського суду Горшкову Наталію Федорівну – у зв’язку з поданням заяви про відставку, Зав’язуна Василя Степановича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддів Луганського апеляційного господарського суду Журавльову Любов Іванівну, Зуєвич Азу Муса-Кизи – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддів Сімферопольського районного суду Автономної Республіки Крим Поєдинка Анатолія Олексійовича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддів Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Божину Людмилу Іванівну – у зв’язку з поданням заяви про відставку, Дзюбу Надію Олександрівну – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Ясинуватського міськрайонного суду Донецької області Доброріза Анатолія Васильовича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Ленінського районного суду міста Донецька Іванова Івана Павловича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Богуславського районного суду Київської області Бакуменка Анатолія Сергійовича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Фастівського міськрайонного суду Київської області Науменка Миколу Антоновича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Тальнівського районного суду Черкаської області Кухара Миколу Павловича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Бобровицького районного суду Чернігівської області Іванюка Івана Івановича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області Білоуса Михайла Васильовича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Гагарінського районного суду міста Севастополя Нестерука Вадима Володимировича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю військового місцевого суду Харківського гарнізону Юр’єва Івана Івановича – у зв’язку з поданням заяви про відставку.
Шановні колеги, ставлю на голосування проект Постанови 7298 про звільнення суддів. Прошу голосувати. [[12:54:03]] За-320 Рішення прийнято. Тепер проект постанови 7298-1.
Суддю Верховного Суду України Данчука Валерія Георійовича – у зв’язку з поданням заяви про відставку, Левченка Євгена Федоровича – у зв’язку з поданням заяви про відставку, Перепічая Володимира Савелійовича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю апеляційного суду Автономної Республіки Крим Дячок Валентину Олексіївну – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддів апеляційного суду Донецької областіБондаренко Людмилу Іванівну, Вишнивецького Івана Івановича, Лук’янову Світлану Василівну – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю апеляційного суду Івано-Франківської областіЛадика Ярослава Івановича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддів апеляційного суду Кіровоградської області БевзаЮрія Леонідовича,Спірідонову Ларису Степанівну – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддів апеляційного суду Львівської областіБрух Богдану Іванівну, Зазулю Ігоря Євгеновича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю апеляційного суду Харківської області Табачну Наталю Гаврилівну –у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю апеляційного суду Херсонської області БаульНадію Михайлівну – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю апеляційного суду Хмельницької області Майданюк Катерину Іванівну –у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю апеляційного суду Черкаської області Бурлаку Василя Олександровича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю апеляційного суду Чернігівської області РедькуАнатолія Григоровича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддів апеляційного суду міста Севастополя: Єрмолаєву Тетяну Олександрівну, Рахненко Ольгу Василівну, Тєлєжнікову Раїсу Михайлівну – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю військового апеляційного суду Військово-Морських Сил Омельченка Анатолія Федоровича –у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддів Запорізького апеляційного господарського суду: Коробку Ніну Дмитрівну, Яценко Ольгу Миколаївну – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Київського апеляційного господарського суду Григоровича Олександра Михайловича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Луганського апеляційного господарського суду Парамонову Тетяну Федорівну - у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Одеського апеляційного господарського суду Жукову Аллу Миколаївну – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Харківського апеляційного господарського суду Такмакова Юрія Васильовича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Ялтинського міського суду Автономної Республіки КримШумова Володимира Васильовича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Шаргородського районного суду Вінницької області Трофімчука Миколу Юхимовича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області Гречаного Вадима Анатолійовича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської областіГрищенка Петра Олексійовича –у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Бабушкінського районного суду міста ДніпропетровськаМаксименка Олександра Іларіоновича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Волноваського районного суду Донецької областіКузьміна Олександра Володимировича –у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Добропільського міськрайонного суду Донецької областіТаніча Леоніда Михайловича –у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Сніжнянського міського суду Донецької областіБикадорова Віктора Миколайовича –у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Торезького міського суду Донецької областіСавкова Сергія Олександровича –у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддів Гірницького районного суду міста Макіївки Донецької областіЗавгороднього Євгена Павловича та Стасєєву Галину Миколаївну–у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Кіровського районного суду міста Макіївки Донецької областіНегоду Олену Миколаївну –у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Совєтського районного суду міста Макіївки Донецької областіТрипутіну Тамару Миколаївну –у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Центрально-Міського районного суду міста Макіївки Донецької області Мироненка Віктора Васильовича –у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Баранівського районного суду Житомирської областіГоловню Валерія Петровича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Бердичівського міськрайонного суду Житомирської областіШимка Василя Петровича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Любарського районного суду Житомирської областіПаламарчука Василя Миколайовича – у зв’язку з поданням заяви про відставку за станом здоров’я, що перешкоджає продовженню виконання обов’язків; суддю Броварського міськрайонного суду Київської областіБендик Ольгу Григорівну -у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддів Антрацитівського міськрайонного суду Луганської областіГончарову Людмилу Олександрівну, Толстих Ольгу Вікторівну, Ходирєву Ірину Василівну, Холіна Віктора Васильовича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Жовтневого районного суду Миколаївської областіДовжука Анатолія Івановича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Зіньківського районного суду Полтавської областіГерасименка Миколу Івановича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Тростянецького районного суду Сумської областіЖаворонка Володимира Петровича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Московського районного суду міста ХарковаГончара Віктора Опанасовича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Скадовського районного суду Херсонської областіВасиленка Володимира Володимировича – у зв’язку з поданням заяви про відставку. СуддяКащук Алла Миколаївна, суддя Звенигородського районного суду Черкаської області відкликала свою заяву. Заява така є?
Да.
Є. Суддя Садгірського районного суду міста ЧернівціГалузінського Анатолія Миколайовича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Бобровицького районного суду Чернігівської області Єременко Світлану Володимирівну – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Козелецького районного суду Чернігівської областіКарпенко Ганну Микитівну - у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Срібнянського районного суду Чернігівської областіМірошниченка Євгена Васильовича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Чернігівського районного суду Чернігівської областіСалая Михайла Григоровича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Ленінського районного суду міста СевастополяРоманову Ірину Петрівну – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю військового місцевого суду Вінницького гарнізонуПоліщука Олега Людвиговича – у зв’язку з поданням заяви про відставку за станом здоров’я, що перешкоджає продовженню виконання обов’язків; суддю військового місцевого суду Одеського гарнізонуРижих Олександра Микитовича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю господарського суду Луганської області Зубову Любов Володимирівну – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю господарського суду Львівської областіСала Івана Андрійовича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю господарського суду Полтавської областіПлеханову Людмилу Борисівну -у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю господарського суду Херсонської областіСкобелкіна Сергія Васильовича – у зв’язку з поданням заяви про відставку.
Шановні народні депутати! Ми з цього списку виключаємо суддю Звенигородського районного суду Черкаської області Кащук Аллу Миколаївну, оскільки вона надіслала і телеграму, а також і заяву про те, що просить зняти з розгляду її заяву про відставку. Із урахуванням цього я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України «Про звільнення суддів» [[реєстраційний номер 7298-1]]. Прошу голосувати. [[13:01:23]] За-310 Рішення прийнято. Тепер проект постанови реєстраційний номер 7298-2.
Звільнити з посад: суддю апеляційного суду Дніпропетровської областіВіхрова Володимира Васильовича-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддів апеляційного суду Донецької області:Бугрим Людмилу Миколаївну, Галатіна Олександра Миколайовича, Козлова Олександра Михайловича, Кравченка Володимира Григоровича, Мизнікова Віктора Івановича-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю апеляційного суду Луганської областіМедведєва Андрія Михайловича-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю апеляційного суду Рівненської областіПашкевича Олександра Євстаховича -у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю апеляційного суду Харківської області Камишева Сергія Петровича -у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю апеляційного суду Черкаської областіКекуха Володимира Федоровича-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддів Одеського апеляційного господарського суду:Таценко Наталю Борисівну, Тофана Володимира Михайловича-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Харківського апеляційного господарського судуКарабань Інну Семенівну-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Феодосійського міського суду Автономної Республіки КримКоваленка Олександра Олексійовича-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Шаргородського районного суду Вінницької областіДубчака Анатолія Григоровича-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області Дунай Любов Василівну-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Докучаєвського міського суду Донецької областіСадовського Миколу Костянтиновича-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Костянтинівського міськрайонного суду Донецької областіСоларєву Тамару Олексіївну-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Краснолиманського міського суду Донецької області Хмельову. Хмельового Анатолія Федоровича-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Першотравневого районного суду Донецької областіБутенка Анатолія Петровича-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Харцизького міського суду Донецької областіКодолова Володимира Олександровича-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Центрально-Міського районного суду міста Горлівки Донецької області.-є заява про відкликання, це Хорходін Олександр Іванович; суддя Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької областіЛагода Володимир Олексійович-в зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Центрально-Міського районного суду міста Макіївки Донецької областіСтратейчук Людмилу Зіновіївну-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Коростишівського районного суду Житомирської областіМосійчук Валентину Іванівну-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Малинського районного суду.
Малинського.
Малинського районного суду Житомирської області Ярмоленка Віктора Григоровича-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Попільнянського районного суду. районного суду Житомирської області. У нас є заява про те, що відкликає. Сейчас я гляну.
Є, є, є заява.
Є, да?
Так, так.
Так, суддя Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області Марущенко Михайла Васильовича-в зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Хортицького районного суду міста ЗапоріжжяКомісаренко Людмилу Василівну-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Кіровського міського суду Луганської областіСуконцева Лідія Григорівна-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддя Радехівського районного суду Львівської областіКондратів Ігор Федорович-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Галицького районного суду міста Львова Серьодкіну Іванну Миколаївну-у зв’язку з поданням заяви про відставку за станом здоров’я, що перешкоджає продовженню виконання обов’язків; суддю Березанського районного суду Миколаївської областіМадая Степана Івановича-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Лубенського міськрайонного суду Полтавської областіЧередникова Сергія Михайловича-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Роменського міськрайонного суду Сумської областіМіленка Миколу Петровича-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Дергачівського районного суду Харківської областіМанич Валентину Петрівну-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Золочівського районного суду Харківської областіЮревича Валерія Віталійовича-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Горностаївського районного суду Херсонської областіШиповалову Тетяну Дмитрівну-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Новоушицького районного суду Хмельницької областіБондарчука Степана Степановича-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Ленінського районного суду міста СевастополяПузіну Валентину Іванівну-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю військового місцевого суду Дніпропетровського гарнізонуБорзова Валерія Івановича-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю військового місцевого суду Севастопольського гарнізонуМеліхова Володимира Степановича-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю господарського суду Полтавської областіГеоргієвського Вячеслава Дмитровича-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю господарського суду Сумської областіПонікара Миколу Івановича-у зв’язку з поданням заяви про відставку.
Так, шановні колеги, ми з проекту постанови вилучаємо прізвище судді центрального Мінського районного суду міста Горлівка Донецької області Хорхордіна Олександра Івановича, а також прізвища судді Попельнянського районного суду Житомирської області Городинського Сергія Степановича у зв’язку з тим, що вони надіслали заяви, в яких вони свідчать про те, що вони відкликають свої попередні заяви про відставку. З урахування цього ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради [[реєстраційний номер 7298-2]] про звільнення суддів. Прошу голосувати. [[13:07:19]] За-314 Рішення прийнято. Теперш, шановні колеги. проект постанови про звільнення судді [[реєстраційний номер 7298-3]]. Йдеться про звільнення Сеніна Юрія Леонідовича з посади судді Верховного Суду України у зв’язку з поданням заяви про відставку. Разом з тим є заява від судді Верховного Суду, який просить не розглядати його заяву. Тому ми знімаємо з розгляду проект постанови. Так? Проект постанови 7298-3 знімається з розгляду. Наступний проект постанови [[реєстраційний номер 7298-4]]. Будь ласка.
Звільнити з посад: суддів Верховного Суду України:Драгу Володимира Петровича, Селівона Олександра Федосовича-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю апеляційного суду Житомирської області Яковлєва Сергія Валентиновича-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддів апеляційного суду Кіровоградської області:Нікітіна Олексія Семеновича, Письменного Георгія Олексійовича - у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю апеляційного Сумської областіЛантушенка Юрія Федоровича-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю апеляційного суду Хмельницької областіСамчука Петра Петровича-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Краматорського міського суду Донецької областіСклярова Володимира Вікторовича-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Кіровського районного суду міста ДонецькаЮр’єву Тамару Іванівну-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Попаснянського районного суду Луганської області Григоренко Любов Михайлівну-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Монастириського районного суду Тернопільської областіКостюка Михайла Івановича-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддів Уманського міськрайонного суду Черкаської області:Бурлаку Валентину Іванівну, Денисюка Валерія Васильовича, Михайленка Володимира Гавриловича-у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Куликівського районного суду Чернігівської областіБілого Михайла Михайловича-у зв’язку з поданням заяви про відставку.
Шановні народні депутати, вношу на голосування проект постанови [[реєстраційний номер 7298-4]] про звільнення суддів. Прошу голосувати. [[13:09:46]] За-311 Рішення прийнято. Будь ласка, наступний проект постанови 7298-5.
Звільнити з посад: суддів Дніпропетровського апеляційного господарського суду: Куліш Раїсу Федорівну і Плевака Володимира Івановича – у зв’язку з поданням заяви про відставку.
Шановні народні депутати! Ставлю на голосування проект постанови [[реєстраційний номер 7298-5]] про звільнення суддів. [[13:10:28]] За-304 Рішення прийнято. Всі про звільнення у нас?
По Демченко.
Да, зараз підійдемо. Шановні народні депутати! Ми зараз з вами мали розглядати проект постанови про надання згоди на затримання та арешт, взяття під варту судді Іванківського. Ні, я знаю, я зараз скажу, що відкладемо і тоді. Іванівського районного суду Одеської області Доніна. Але у зв’язку з тим, що є лист комітету про перенесення, у зв’язку з відсутністю Голови Верховного Суду України. Тому є пропозиція відкласти розгляд цього питання, немає заперечень? Треба, щоб був Голова Верховного Суду. А тепер, шановні колеги, вашій увазі пропонується проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України від 8 липня 2010 року номер 2465-6 про звільнення Демченка з посади судді Вищого господарського суду України. Будь ласка.
Верховна Рада України 8 липня 2010 року прийняла постанову про звільнення Демченка Сергія Федоровича з посади судді Вищого господарського суду України. Проект зазначеної постанови було внесено народними депутатами України: Соболєвим, Філенко, Шустік, Савченко, Сєнченком, Кармазіним, Олійником, Грачем. Згідно з цією Постановою Верховної Ради України Демченка Сергія Федоровича було звільнено з посади судді Вищого господарського суду України у зв’язку з досягненням 65-ти років. Разом з тим 20 січня 2008 року Демченко Сергієм Федоровичем було подано до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України заяву про звільнення у відставку. Вища кваліфікаційна комісія суддів України, розглянувши зазначене питання 10 вересня 2009 року, прийняла рішення про внесення пропозиції до Вищої ради юстиції про звільнення Демченка з посади судді у відставку. Розглянувши зазначену пропозицію 30 листопада 2009 року, Вища рада юстиції ухвалила рішення про внесення подання до Верховної Ради України про звільнення Демченка у зв’язку з поданням заяви про відставку. 4 грудня таке подання було внесено на розгляд Верховної Ради України. Комітет Верховної Ради України з питань правосуддя розглянувши питання про звільнення Демченка 12 травня 2010 року рекомендував Верховній Раді України звільнити його в зв’язку з поданням заяви про відставку. На виконання цього рішення комітетом було внесено відповідний проект постанови на розгляд Верховної Ради. Разом з тим, під час розгляду зазначеного проекту постанови на пленарному засіданні 13 травня 2010 року Верховна Рада України не прийняла рішення про звільнення Демченка з посади судді, в зв’язку з поданням заяви про відставку. Однак, 8 липня 2010 року Верховна Рада України розглянула проект Постанови Верховної Ради України про звільнення Демченка з посади судді Вищого господарського суду України реєстраційний номер 2605 та прийняла рішення про звільнення Демченка з посади суддів в зв’язку з досягнення 65 років. 22 вересня 2010 року Вищи адміністративний суд України, розглянувши позовну заяву Демченка Сергія Федоровича до Верховної Ради України про визнання недійсною постанови Верховної Ради від 8 липня 2010 року номер 2465-6 в частині підстав звільнення судді, прийняв рішення про задоволення позовної заяви в повному обсязі. Вищий адміністративний суд України своїм рішенням визнав незаконною постанову Верховної Ради України від 8 липня 2010 року номер 2465-6 в частині підстав звільнення Демченка з посади судді Вищого господарського суду України в зв’язку з досягнення 65 років. Також суд зобов’язав Верховну Раду України розглянути подання Вищої Ради юстиції від 4 грудня про звільнення Демченка з посади суддів Вищого господарського суду України в зв’язку з поданням заяви про відставку. Подання Вищої ради юстиції від 4 грудня 2009 року про звільнення Демченка в зв’язку з відставкою є чинним. Тому прошу його підтримати та змінити підстави звільнення Демченка як це запропоновано в проекті постанови Верховної Ради реєстраційний номер 7120. Рішення суду є воно набуло чинності. Прошу підтримати даний проект постанови.
Шановні народні депутати, нам залишається лише одне, виходити з того, що рішення суду є остаточним, не підлягає перегляду в апеляційному касаційному порядку. І поставити на голосування проект постанови. Ну, будь ласка, зніміть з голосування. Юрій Кармазін, потім Володимир Мойсик.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, парадоксальніша ситуація! Два з половиною роки людина, я маю на увазі Демченка, знущалася над всією країною, показувала всім країнам світу, що по українській Конституції де написано, що понад 65 років не можна займати посаду, можна топтатися. Два з половиною роки вся юридична система, Президент, всі мовчали, Конституція «ґвалтувалася»! Зараз миттєво тисячі позовів лежить в Вищому адміністративному суді, не розглядаються роками, тут зараз миттєво: «бах», розглянули, все, бо корпоративний інтерес. Я запитую, а чому ж так не було корпоративного інтересу, коли захищати Конституцію треба? Чому? Ми однобоко розглядаємо. І, шановний Володимире Михайловичу, хіба незрозуміло, що зроблена дурниця, знову порушена Конституція. Тому що одна інстанція, Вищий адміністративний суд, так звана «п’ята палата», яку називають «кіллерською» і.
Володимир Мойсик, будь ласка.
Володимир Мойсик, партія «За Україну!». В мене запитання, Володимире Михайловичу, такого роду. Звичайно, в Конституції є підстава звільнення із досягненням 65 років, коли суддя не має права на відставку, а якщо й має, то у зв’язку з поданням заяви про відставку, то напевно по Демченку треба поправити рішення Верховної Ради. Але є інше питання, Володимире Михайловичу. Ми щойно перевели суддю із Верховного суду до вищого і робили це в той четвер. В Конституції немає записано «переведення судді», а в Законі, який набув чинності, про статус суддів, вони зберігають пільги і соціальний статус судді Верховного Суду України. То як це буде на практиці реалізовано, бо ми обираємо просто їх, а не переводимо. Дякую за увагу!
Дякую! Так, шановні колеги, інших міркувань немає. Я ставлю на голосування проект Постанови [[реєстраційний номер 7120]] про внесення змін до Постанови Верховної Ради України від 8 липня 2010 року №2465-VI "Про звільнення Демченка з посади судді Вищого господарського суду України". Прошу голосувати. [[13:17:39]] За-237 Рішення прийнято. Дякую, Володимире Миколайовичу. Шановні колеги, ми завершили розгляд питань, пов’язаних із призначенням, звільненням суддів. Оголошую до розгляду проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо захисту прав споживачів]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Гейман Олег Айзікович. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, 24 червня 2009 року комітет розглянув проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо захисту прав споживачів]], внесений народним депутатом України Мірошниченком [[реєстр 3670]] [[від 28.01.2009 року]] і прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти його за основу. Та у випадку, передбаченою частиною четвертою статті 102 Регламенту Верховної Ради України прийняти його в цілому. 15 червня 2010 року цей законопроект розглянуто Верховною Радою України та прийнято за основу. В цілому як закон даний законопроект не прийнятий лише тому, що в період між прийняттям рішення і комітетом та розглядом його у сесійній залі, а саме 14 травня 2010 року Президентом України підписано Закон України про внесення змін до статті про внесення змін до статті 707 Цивільного кодексу України, в якому вже прийнятті зміни, зміна викладена автора в пункті 2 законопроекту і слово “неналежне” вже замінено словом “належне”. Під час опрацювання законопроекту до другого читання в комітет надійшли три пропозиції від двох народних депутатів Кармазіна та Мірошниченка. Пропозиції враховані. Підкомітет вважає, що можна рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо захисту прав споживачів]] [[реєстр 3670]] прийнятті в другому читанні та в цілому як закон. Прошу підтримати.
Шановні колеги, немає заперечень? Немає. Комітет пропонує прийняти в другому читанні і в цілому, про що було сказано. Головне юридичне управління зауважень до законопроекту немає. Тому я ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо захисту прав споживачів]] [[реєстраційний номер 3670]]. Прошу голосувати. [[13:21:05]] За-288 Закон прийнято. Шановні народні депутати, ми зараз повинні були розглядати проект Закону про внесення змін до Закону України "Про акціонерні товариства" [[щодо вдосконалення механізму діяльності]]. Але в зв’язку з тим, що порушена при підготовці до другого читання стаття 116 Регламенту, я прошу комітет привести у відповідність до вимог Закону “Про Регламент Верховної Ради України” і подати на розгляд Верховній Раді України. Теж саме стосується проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про застосування амністії" [[нова редакція]]. Також при підготовці до другого читання комітет вийшов за рамки статті 116 Регламенту. Я прошу невідкладно привести у відповідність до вимог Регламенту Верховної Ради України і подати ці законопроекти на розгляд. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо посилення відповідальності за втручання в діяльність залізничного транспорту [[реєстраційний номер 6552]]. Доповідач – Бевз Валерій Ананійович. Будь ласка. Будь ласка, а? Це законопроект 6552.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Пропонованій вашій увазі законопроект 6552 про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності за втручання в діяльність транспорту, внесений Кабінетом Міністрів України і прийнятий Верховною Радою України в першому читанні 9 вересня 2010 року. Положення проекту, підготовленого до розгляду в другому читанні, підвищують розмір штрафів в 3-10-кратному розмірі у санкціях статей 109, 110, 136, 222 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Які, до речі, встановлювались ще в 90-ті роки. А зі змінами до статті 224 цього ж кодексу та статті 12 Закону України про залізничний транспорт розширюється коло посадових осіб, маючих право розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення від імені органів залізничного транспорту. Також у статтях 227 і 279 Кримінального кодексу України розмір штрафів підвищується в 3-5-кратному розмірі, з 50 до 250 неоподаткованих мінімумів доходів громадян. З метою профілактики та недопущення протиправних діянь, які тим чи іншим чином впливають на безпеку руху залізничного транспорту. При підготовці цього законопроекту, до розгляду у другому читанні до комітету надійшло 10 пропозицій від народних депутатів України, з яких враховано 6. В тому числі одна частково. Не враховано 4 пропозиції, які не несуть у собі змістовного навантаження або не відповідають вимогам статті 116 Регламенту Верховної Ради України, оскільки не були предметом розгляду у тексті законопроекту за основу. Прошу підтримати пропозицію комітету та прийняти проект закону 6552 у другому читання та в цілому як закон України.
Шановні колеги, переходимо до поправок. Поправка 2, Юрій Кармазін. Наполягаєте на ній? Мікрофон.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Володимире Михайловичу, поправка моя стосується того, щоб абзац другий частини третьої статті 109 викласти у такій редакції: «Викидання сміття та інших предметів з вікон і дверей вагонів поїздів, проїзд по залізничних коліях у невстановлених місцях викласти у редакції: «тягнуть за собою накладання штрафу від 50 до 100 неоподаткованих мінімумів доходів громадян та громадські роботи на строк від 30 до 40 годин». Шановний Володимире Михайловичу, шановні українці, коли ви в’їжджаєте з любої країни до України, переїжджаєте кордон, ви бачите яка колосальна різниці, ви бачите, що сьогодні всі посадки, всі ліси забруднені. Якщо ми зараз не встановимо жорсткі санкції, якщо ми вже зараз почали це робити, ця ситуація так і зміниться. Тому прошу підтримати мою пропозицію, вона жорстка, але справедлива. Дякую.
Володимире Михайловичу, справа у тому, що ми і так збільшуємо у десятикратному розмірі і не можемо таким чином вимоги кримінального законодавства і адміністративного законодавства, щоб вони накладалися одне на друге. Тому максимально, що ми могли запропонувати, вони закладені у тілі нинішнього закону. Тому і поправка дана відхилена.
Ставлю на голосування поправку 2 Юрія Кармазіна. [[13:26:51]] За-49 Поправка не приймається. 3 поправка. Ми не можем розглядати, оскільки вона виходить за рамки 116 статті Регламенту Верховної Ради України. 5 поправка Юрія Кармазіна. Будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановний Володимир Михайлович, я стверджую, що стаття 116 Регламенту є тормозом прогресу і деструктивом в діяльності Верховної Ради України. Я це стверджую. І, Володимир Михайлович, ви задумайтесь на досузі про це. Ви – аналітична людина, ви прийдете до цього висновку і побачите. А Кармазін ставив питання про те, що підкладання на залізничні колії предметів, які можуть спричинити порушення руху потягів, має тягнути колосальну відповідальність аж до громадських робіт на строк від 30 до 40 годин. А те, що ми робимо, це косметичні зміни, які не міняють цього закону. Це по поправці 3, Володимир Михайлович, по якій ви не дали мені висловитись. А по поправці 5, абзац другий пропоную викласти в такій редакції: «тягне за собою накладення штрафу від 40 до 100 неоподаткованих мінімумів доходів громадян і громадські роботи від 30 до 40 годин». Мова йде про посилення відповідальності за тих, хто таким.
Ну, пояснення те ж саме, Володимир Михайлович, що і попереднє. Ми максимальну планку підняли, більше цього не можемо робити, бо протирічити чинному законодавству.
Ставлю на голосування 5 поправку. [[13:28:38]] За-37 Поправка не підтримується. Так, далі йдемо. Поправка Кармазіна 8. Врахована частково. Юрій Анатолійович, ви погоджуєтесь?
Погоджуюсь, так.
Тоді 10 ваша поправка. Мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Нам треба переглядати погляди. Ми вже дійшли до того, що ми піклуємося, коли ставиться під загрозу життя людей. Якщо швидкісні будуть поїзди встановлення, туди будуть підкладатись під них щось? Ну, замисліться, будь ласка, про безпеку свою, дітей, інших громадян. Поправка 10 стосується «Прикінцевих положень», щоб закон набирав чинності з дня наступного після його опублікування, оскільки інакше закон дозволить накладати на громадян штраф, розмір якого буде більшим, ніж той, що діяв на момент правопорушення в день, коли текст закону, що був оприлюднений, ще не був оприлюдненим. Ну це ж абсурд звучить! Тебе міліціонер зупиняє і каже: А от сьогодні, ось зараз може бути опубліковано. То зрозуміло, що з наступного дня треба, щоб було. І це по всім законам треба робити. Шановні, ну давайте ж привчатись до юридичної культури! Я не розумію чому її не врахувати. Дякую.
Шановний Юрій Анатолійович! Шановні колеги! Є основополагаючий принцип чинного законодавства, він полягає в тому, що закон зворотної сили не має, а тому законодавець не вбачає необхідним в «Прикінцевих положеннях» виписувати якраз цю норму.
Ставлю на голосування поправку номер 10 Юрія Кармазіна. [[13:30:35]] За-33 Поправку не підтримано. Так, рішення комітету.
Комітет пропонує прийняти в цілому як закон даний законопроект.
Шановні народні депутати, позиція комітету до вашого відому доведена. Головне юридичне управління висловило ряд зауважень до цього законопроекту. Я просив би це враховувати. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо посилення відповідальності за втручання в діяльність залізничного транспорту [[реєстраційний номер 6552]]. Прошу голосувати. [[13:31:32]] За-248 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності за окремі правопорушення в житлово-комунальному господарстві. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Мойсик Володимир Романович.
Володимир Мойсик, партія «За Україну!». Шановний Голово Верховної Ради, шановні колеги! Зазначений законопроект є надзвичайно актуальним. Ним пропонується доповнити Кримінальний кодекс статтею 270-ю з позначкою 1: «Умисне знищення або пошкодження об’єктів житлово-комунального господарства». І внести зміни до статті 153-ї Кодексу про адміністративні правопорушення. В обидвох нормах пропонується істотно посилити відповідальність за такі злочини і правопорушення. Законопроект в комітеті до другого читання був розглянутий декілька разів. Справа в тому, що є зауваження Головного науково-експертного управління, які ми вам роздали окремою таблицею. Але, разом з тим, хочу відзначити, що комітет працював із Міністерством житлово-комунального господарства, з іншими зацікавленими міністерствами і відомствами. Ретельну оцінку і позитивну дали фахівці Генеральної прокуратури, Міністерства юстиції, МВС, СБУ, Інститут законодавства Верховної Ради України, Національної академії внутрішніх справ і інші. До законопроекту надійшло 14 поправок, з яких 12 враховано повністю, частково чи редакційно, 2 поправки відхилено. І ми вважаємо, що цими поправками законопроект істотно покращений у порівнянні з тим, який був ухвалений у першому читанні. Зараз, Володимир Михайлович, я готовий за поправками йти.
1-ша поправка. Юрій Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Володимир Романович, я дякую те, що ви покращили законопроект, безумовно. Але я ніяк не можу погодитись з думкою комітету вашого. І хотів би прокоментувати про те, що я вважаю, що можна здійснювати знищення насаджень не тільки громадянами, але й працівниками підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, а також посадовими особами. І витрати відповідних контролюючих і правоохоронних органів до коментування і припинення протиправних дій цих осіб, а так само розмір нанесеної шкоди, можуть бути значно більшими, ніж доходи цих осіб. Через це я пропоную записати тут абзац другий частини першої «знищення, або пошкодження зелених насаджень.» і далі по тексту викласти в такі редакції: «тягнуть за собою накладання штрафу на громадян від 100 до 200 неоподатковуваних мінімумів громадян, на працівників – від 200 до 300 неоподатковуваних мінімумів громадян, посадових осіб підприємств, установ, організац.
Завершуйте, будь ласка, свою аргументацію.
Дякую, шановний Володимир Михайлович. посадових осіб підприємств, установ організацій, не залежно від форм власності та громадян - суб’єктів підприємницької діяльності від 300 до 350 неоподатковуваних мінімумів громадян». Шановні народні депутати, ну подивіться, ну, все ж уже знищують і знищують зелені.
Дякую.
Шановні колеги, комітет дійшов, зійшовся на тому, що штраф на громадян, фізичних осіб мають бути від 10 до 30 неоподатковуваних мінімумів, на посадових осіб, або фізичних осіб підприємців – 30, від 30 до 50 таких мінімумів. Автор поправки пропонує від 100 до 200, а на інших – від 200 до 300 мінімумів, це є істотне перевищення кримінальної межі штрафу. Тому комітет не погодився з цією пропозицією.
Ставлю на голосування поправку номер один, автор Юрій Кармазін. [[13:36:06]] За-20 Поправка не підтримана. Сьома поправка Кармазіна врахована часткова. Наполягаєте на ній?
Ні, не наполягаю, але мені прикро, що люди не можуть зрозуміти, як треба, що треба.
А, тепер десята поправка, Юрій Анатолійович ваша, вона відхилена. Будь ласка.
Юрій Кармазін. Десята поправка стосується тих самих дій, це внесення вже змін до Кримінального кодексу до статті 194 із значком 2. Стоїть питання так: ті самі дії, вчинені повторно, або загально небезпечним способом в статті 192 викласти в такій редакції, карається штрафом від 250 до 500 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, виправними роботами на строк від півтора року до двох років, або обмеженням волі від трьох до п’яти років або позбавленням волі на той самий строк. Причому тут, шановні друзі, я пропоную добавити штраф, якого нема в цій статті зараз. Тут поки що тільки позбавлення волі. Хай заплатять гроші і ще відбудуть і позбавлення волі. І те і те хай зроблять, бо це мова йде про відшкодування за знищення насаджень. Ось чому. Треба захистити наше право дихати.
Ставлю на голосування десяту поправку. [[13:37:49]] За-15 Поправку не прийнято. Все інше враховане. Будь ласка, Володимир Романович.
Шановні колеги, комітет пропонує вам ухвалити законопроект у другому читанні і в цілому як закон.
Дякую. Шановні народні депутати, доводжу до вашого відому, що крім рішення комітету є і зауваження Головного юридичного управління, яке вважає, що законопроект потребує ґрунтовного доопрацювання та внесення на повторне друге читання. Просив би мати це не увазі. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні та в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності за окремі правопорушення у житлово-комунальному господарстві [[реєстраційний номер 6505]]. [[13:38:51]] За-19 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію, яка йшла від Головного юридичного управління і зараз була запропонована сесійній залі щодо направлення законопроекту на повторне друге читання. [[13:39:22]] За-290 Рішення прийнято. Репліка. Михайло Чечетов, будь ласка.
Уважаемый Юрий Анатольевич, я по вашей просьбе [[я обращаюсь к Кармазину]] обращаюсь к Ивану Григорьевичу Кириленко. Хватит издеваться над главным юристом страны. Он у вас в каком-то подпольном, я не знаю, захудалом Кабмине, но все-таки вице-премьер. Вице-премьер. Это же статус. И когда люди видят, что вы не поддерживаете, тогда так: или же вы его исключите из вице-премьеров, чтобы он не позорил эту святую должность Украины, или не издевайтесь, поддерживайте его. Нельзя же так: издеваться над должностью. Бог с ним, вы человека не уважаете! Но вы хоть должность уважайте вице-премьера!
Шановні народні депутати, я прошу вас. По-перше, репліки на репліку немає. А, по-друге, прізвище не називалося, немає до кого звертатися. А про кого йшлося, прошу вас. У вас ще буде можливість відповісти, Юрію Анатолійовичу. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо посилення відповідальності за окремі правопорушення [[щодо доповнення санкцій стягненням у формі громадських робіт]] [[реєстраційний номер 6634]]. Доповідач – Валерій Ананійович Бевз, секретар Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Проект Закону України про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо посилення відповідальності за окремі правопорушення, поданий Кабінетом Міністрів України, прийнято за основу із скороченням строку підготовки 5 жовтня поточного року. Метою законопроекту є введення альтернативних санкцій в окремі статті Кодексу України про адміністративні правопорушення, сприяння посилення впливу суспільства на правосвідомість правопорушників. Зазначений законопроект видається надзвичайно актуальним, адже ним пропонується внести зміни до окремих статей Кодексу про адміністративні правопорушення, доповнивши їх санкції таким видом адміністративного стягнення, як громадські роботи. Головним юридичним управлінням законопроект завізований без зауважень, воно вважає, що законопроект може бути прийнятий у другому читанні та в цілому як закон. Всього до законопроекту надійшло шість поправок, з них п’ять враховано повністю, частково чи редакційно, одну поправку відхилено. Комітет вважає запропоновану редакцію такою, яка відповідає нормам статті 116-ої Закону України «Про Регламент Верховної Ради», Конституції та Законів України. Комітет вважає, що законопроект може бути прийнятий в другому читанні і в цілому, прошу підтримати.
Шановні народні депутати! Практично всі поправки за винятком п’ятої поправки Ольги Боднар, враховано. Головне юридичне управління погоджується із висновками комітету. Інших пропозицій немає? Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому, як закон проекту Закону про внесення змін до Кодексу України «Про адміністративні правопорушення» [[щодо посилення відповідальності за окремі правопорушення, щодо доповнення санкцій стягненням у формі громадських робіт]]. Реєстраційний номер 6634. Прошу голосувати. [[13:43:20]] За-255 Закон прийнято. Шановні народні депутати! Оголошую до розгляду проект Закону про внесення зміни до статті 24 Закону України "Про наукову і науково-технічну діяльність" [[щодо подання та оформлення документів для призначення пенсій]]. Личук Володимир Іванович, будь ласка, від комітету.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! Законопроект про внесення змін до статті 24 Закону України «Про наукову і науково-технічну діяльність» прийняту в першому читанні 4 листопада 2010 року. До законопроекту надійшло три пропозиції від суб’єктів права законодавчої ініціативи. Першу пропозицію враховано, вона уточнює формулювання, що було прийнято в першому читанні, доповнене положенням, що Пенсійний фонд визначає перелік документів, які треба подавати науковому працівнику для призначення наукової пенсії та уточнює центральний орган виконавчої влади, з якими Пенсійний фонд узгоджує такий перелік. Друга і третя пропозиції пов’язані із використанням системи Інтернет при оформленні пенсійних справ пенсіонерів. Ці пропозиції не можуть бути враховані. По-перше, це не є предметом врегулювання цього закону. А, по-друге, для його вирішення треба врегулювати на законодавчому рівні питання електронного урядування та питання збереження конфіденційної інформації. Тобто пропонується підтримати першу поправку та відхилити другу і третю поправки, які не є предметом врегулювання цього закону. Прошу підтримати.
Тепер послухаємо Юрія Анатолійовича Кармазіна. Ваша поправка 2 і 3, Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. По-перше, я щиро дякую пану Чечетову за його турботу про мене. Краще б він турбувався про зелені насадження, про те, що завалений зараз урядовий законопроект і в цей час будуть далі знищувати ліс, парк, зону. Тим більше ви забезпечили зараз перемогу Кернеса протизаконно в Харкові, хоча всі знають, починаючи з дитячого садка, що в Харкові переміг Аваков і він має там бути мером міста. Але ж у Партії регіонів своє бачення. Через це спасибі за мою підтримку, пане Чечетов, ви краще підтримайте тут, бо тут мова йде про заяву, про призначення пенсії. А я кажу, що замість того, щоб написати через представника, який діє, записати, викласти в такій редакції. Шляхом направлення, рекомендованим листом з описом або за бажанням направити через інформацію щодо розгляду його заяви, через мережу Інтернет і офіційний веб-сайт.
Ставлю на голосування поправку номер 2, Юрія Кармазіна. [[13:46:24]] За-25 Поправка не приймається. І третя поправка, мікрофон Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні, як же ви будете йти в Європу, якщо всі цивілізовані методи, які вживають європейці, в тому числі застосування Інтернету, а ви берете відхиляєте. Ні, ви кажете принеси, поклонись чиновнику особисто, не можна ні листом рекомендованим направити, ні Інтернетом, навіть, поцікавитись про хід розгляну Інтернетом не можна. До чого ви пускаєте українців, шановні друзі? Я звертаюсь до тих хто мене не підтримав. А тепер щодо третьої поправки. Кабінету Міністрів України пропоную в двомісячний термін прийняти положення щодо забезпечення можливостей пенсіонерів отримувати необхідну інформацію через мережу Інтернет та офіційний веб-сайт територіального органу Пенсійного фонду України, подивіться наскільки менше буде захворювань, поломаних ніг, які вони йдуть поки отримують якусь інформацію, черги які будуть вистоювати просто зайшли, подивилися і вирішили. А від вас треба тільки доручити.
Так, шановні колеги, ставлю на голосування поправку номер 3 Юрія Кармазіна. [[13:47:59]] За-46 Поправку не підтримано.
Так, шановні колеги, комітет пропонує прийняти законопроект у другому читанні і в цілому як закон. Головне юридичне управління завізувало проект закону без зауважень. Тому я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення зміни до статті 24 Закону України «Про наукову науково-технічну діяльність» [[щодо подання та оформлення документів для призначення пенсій]] [[реєстраційний номер 6675]]. Прошу голосувати. [[13:48:56]] За-318 Закон прийнято. Будь ласка, я прошу вас. Михайло Чечетов
Юрий Анатолиевич, ну я вот когда думаю, почему вы мою фамилию называете. Но когда я посмотрел в голосование за то, чтобы выборы прошли в 2012 году и плюс, когда вы видите, что 0 бютовцев голосуют за вас, я полностью понял, что вы намекаете нам, что вы созрели написать заявление в Партию регионов. Берите листок чистый бумаги, если нет, подойдите, я вам дам, ручку. Единственное, что с испытательным сроком, конечно, потом мы рассмотрим. Я понял, что вы созрели и особенно, когда проголосовали за выборы в 2012 году. Спасибо!
Юрій Кармазін, будь ласка. Будь ласка, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, я хочу відповісти пану Чечетову. Шановний пане Чечетов, я відповідаю вам, вашій Партії регіонів, всім. Будь ласка, ознайомтесь з сьогоднішнім рішенням Конституційного суду, який сказав, що ви необґрунтовано, приймаючи Закон про бюджет, обмежили громадян. Замисліться про те, що треба робити далі, я підкажу вам, якщо захочете. Щодо мого вступу до Партії регіонів, то на жаль, хочу вам сказати, що як член Партії захисників Вітчизни кажу: мені там нічого робити. І що стосується виборів в 2012 році, то читайте Конституцію, яку ви хотіли скасувати як і взагалі демократію в Україні. А по Конституції 30 вересня нас з вами обирали в 2005 році на 5 років. Якщо нормально ви рахуєте, то 2007 плюс 5 буде 2012-й. Я знаю, що ви рахуєте правильно, коли треба, тому я прошу вас, враховуйте ці події і думати, що Кармазін завжди вміє рахувати і правильно.
Шановні колеги, обмінялися репліками? Працюємо далі. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про дитяче харчування" [[щодо посилення вимог до виробництва та обігу продуктів дитячого харчування]] [[реєстраційний номер 4584]]. Доповідач – Голова Комітету з питань охорони здоров’я Бахтеєва. Лілія Григорович буде доповідати. Лілія Степанівна, будь ласка. Шановні колеги, в мене пропозиція, завершити розгляд цього питання і після того оголосимо перерву. Немає заперечень? Отже продовжуємо ранкове засідання до завершення розгляду цього законопроекту.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Вашій увазі представлена таблиця поправок до проекту Закону про внесення змін до Закону України “Про дитяче харчування”, поданий народним депутатом України Тетяною Дмитрівною Бахтеєвою, і підготовлений з урахуванням зауважень і пропозицій суб’єктів права законодавчої ініціативи. Комітетом були відпрацьовані всі надані поправки і пропозиції з урахуванням вимог національного законодавства, зокрема Закону України “Про якість і безпеку харчових продуктів”, які є базовим у цій сфері, а також міжнародно-правових документів. До порівняльної таблиці внесено 46 поправок від народних депутатів України: Кармазіна, Карпука, Бахтеєвої, Ткача, Шаманова, з них враховано 30 поправок, враховано редакційно 5 поправок, враховано частково 2 і відхилено 9. Всі внесені поправки спрямовані на вдосконалення редакції законопроекту, прийнятої в першому читанні. Комітет налагодив остаточну редакцію законопроекту з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради. Ми розуміємо, що згідно з Положенням СОТ цей закон не може набути чинності не раніше ніж через 6 місяців з дня його опублікування. Але при розгляді на засіданні комітету була підтримана пропозиція народного депутата України Шевчука Сергія Володимировича, який запропонував скоротити цей термін до 3 місяців. Прошу підтримати запропонованого комітетом редакцію і прийняти проект Закону України про внесення змін до Закону України “Про дитяче харчування” в другому читанні і в цілому як закон. А тепер, з вашого дозволу, по поправках.
Так, поправка, Роман Ткач, 3 поправка. І Володимир Карпук, будь ласка. Карпук, мікрофон.
Володимир Карпук, "Наша Україна". Шановний Володимире Михайловичу, наші більш суттєві, вагомі поправки враховані в тіло законопроекту. На цій поправці і на подальших ми не наполягаємо. Це наша узгоджена позиція з Романом Володимировичем Ткачем.
Дякую за узгоджену позицію. Юрій Анатолійович, поправка 7, вона врахована редакційно, ви заперечень не маєте? Ні. Йдемо далі. Добре, добре, зараз ідемо до 42-ої, 43-ої. 43-ої.
Поправка 5. 42-га, 43-тя.
Так, поправка 42 Юрія Кармазіна. Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я хочу подякувати Лілії Степанівні і комітету за ґрунтований дуже підхід до цього закону і уряду також, що ґрунтовно підійшли до цього закону. Разом з тим на двох поправках я маю зосередити вашу увагу, шановні друзі, тому що вони стосуються абсолютно кожного з тут сидячих і наших дітей. Пропонується тільки, щоб на етикетці з повною назвою зазначався вік дитини, якій дозволялось споживання. Я ж пропоную замість цієї норми записати: найменування продукту дитячого харчування розміщується на етикетці, розташованій на передній стороні споживчої тари, з використанням шрифту, розмір якого повинен бути не менше ніж 9,5 кегля, а на споживчій тарі, обсягом та масою менш ніж 100 міліметрів, з використанням шрифту, розмір якого не менше 8,5. При неможливості розміщення всього обсягу необхідної інформації на етикетці частину інформації за винятком найменування виготовлювача і найменування продукту значення маси нетто або обсягу і всього іншого, придатності або зберігання, умов.
Завершуйте, Юрію Анатолійовичу, своє формулювання.
Дякую, Володимире Михайловичу. .може бути і якщо там не помістилося, то може бути розміщено на листку-вкладиша. При цьому на етикетці такого продукту, шрифт якого має бути не менше ніж 10,5 кегля, повинен бути розміщена надпис – додаткова інформація.
Дякую. Будь ласка, Лілія Степанівна.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, цю поправку запропоновано встановити на рівні закону. Комітет вважає, що такі вимоги мають визначатися на рівні підзаконного нормативного документу як державний стандарт або технічний регламент. В той же час, я погоджуюся з тим, суб’єктивно як народний депутат, про те, що для дітей має бути все якнайкраще, досконало і відповідно. Тому, я думаю, що на рішення залу ми можемо винести цю поправку. Комітет визначився, що не підтримав цю поправку і визначився, що ми це будемо вирішувати на рівні підзаконного акту. А зал може визначитись, як вважає.
Ставлю на голосування поправку 42 Юрія Кармазіна. [[13:56:58]] За-45 Поправка не підтримується. Далі. Поправка 43 Юрія Кармазіна. Будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Сьогодні ви зробили дві величезні шкоди. Ви прийняли закон, в якому ви сказали, що ви технічні регламенти закінчите до кінця року. А на виготовлення одного треба 9 місяців. А ви ні копійки, ваш уряд, на це не дав. І ви зараз робите іншу шкоду. Ви кажете, визначити підзаконним актом. Та поки не буде визначено, вам будуть пічкати для наших дітей все, що завгодно. А ми не ставимо вимоги. Скажемо, підзаконним актом зробіть. Не зроблять. Тепер щодо цієї поправки. Кінцева дата споживання продукту дитячого харчування повинна містити день, місяць та рік в незакондованому цифровому значенні. І вилучити слова: «для продуктів, строк придатності яких перевищує 3 місяці, достатньо вказати місяць і рік». Я вважаю, що ці слова шкодять. А там треба записати в такій редакції. Це відповідає світовій і європейській, найкращому досвіду. Якщо ми, звісно, ідемо в Європу. Лілія Степанівна.
Лілія Степанівна.
Шановні колеги! Я особисто підтримую поправку Юрія Анатолійовича Кармазіна. Комітет при прийнятті рішення цю поправку відхилив, виходячи з того, що ця норма гармонізована з вимогами статті 9 Директиви ЄС номер 2013 20 березня 2000 року «Про наближення законодавства членів ЄС з питань маркування, оформлення і реклами харчових продуктів». В принципі, знову ж таки, підтримуючи особисто, я пропоную, щоб зал визначився.
Ставлю на голосування 43-тю Юрія Кармазіна. [[13:59:13]] За-66 Поправка не приймається. Далі йдемо по поправках. Все враховано. Будь ласка, Лілія Степанівна.
Якщо у народних депутатів України, яких відхилено поправка, зокрема пана Шаманова, Ткача, Кармазіна, Карпука, немає пропозицій про голосування їхніх поправок залом, то таким чином ми можемо проголосувати закон у цілому.
Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні та в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до Закону України «Про дитяче харчування» [[щодо посилення вимог до виробника та обігу продуктів дитячого харчування]]. Прошу голосувати. [[14:00:18]] За-331 Закон прийнято. Шановні колеги, у нас тут такий є невеличкий закон, де поправки всі враховані. [[Шум у залі]] Да? Я ж просто перевірив, наскільки у нас є активність до роботи на вечірньому засіданні. Шановні народні депутати, ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. О 16 годині ми продовжимо наше засідання.