Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Prve sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2019. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 78 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutan 91 narodni poslanik. Obaveštavam vas da je sprečen da sednici prisustvuje potpredsednik parlamenta poslanik Đorđe Milićević. Nastavljamo pretres u pojedinostima o 6. tački dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O UGOSTITELjSTVU Na član 1. amandman je podnela narodna poslanica Ružica Nikolić.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, Predlog zakona o ugostiteljstvu predstavlja još jedan zakon koji je potpuno usklađen sa zakonodavstvom EU. Mi smo vam i juče, ali i na prethodnim sednicama ukazivali na pogubnost prepisivanje zakona EU i bezpogovornog prihvatanja svega što EU traži od nas. Mi zakone treba da donosimo da budu u interesu građana Srbije i da budu primenjivi, a ne da naše zakone usklađujemo sa evropskim zakonima samo zato što EU traži od nas. Sve ono što nam je EU nametnula bilo je pogubno po građane Srbije. Zato vam stalno govorimo da odustanete od pogubnog puta u EU u koju mi nikada nećemo ući i ne želimo uopšte u tu tvorevinu da uđemo. Zakon o ugostiteljstvu nam je potreban, ali ne u ovako predloženoj formi. Mi smo zato kroz amandmane ponudili rešenja kojima će se poboljšati nivo kvaliteta u pružanju usluga u ugostiteljskoj delatnosti u Republici Srbiji. Amandmanom na član 1. precizirali smo predmet zakona kojim se uređuju uslovi i način obavljanja ugostiteljske delatnosti u Srbiji i predlažemo vam da ovaj amandman prihvatite, jer je ovo svakako bolje zakonsko rešenje. Zahvaljujem.
Hvala lepo. Da li neko želi reč? Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Da li poslanik želi reč?
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 1. Predloga zakona o ugostiteljstvu. Kao što ste mogli da vidite, ovaj član govori o ugostiteljskim objektima koji se odnose na posebne grane turizma kao što je nautički turizam, plovni turizam itd. Ako se malo pogleda suština ovoga zakona i obrazloženje koje vi ovde dajete, kaže se da se zakon donosi da bi se sprečila siva ekonomija. Naravno, niko nema ništa protiv toga, treba svesti na minimum tu sivu ekonomiju, ali mislim da to nije rešenje svih problema. Ima mnogo stvari i u ovoj oblasti i u oblasti turizma koja je kompatibilna sa ovom granom i koju treba rešiti na drugačiji način. Ta borba protiv sive ekonomije neće rešiti sve probleme. Zakon predlaže da se određeni broj, veći broj nadležnosti prenese na jedinice lokalne samouprave, što samo po sebi nije loše, ali opet se tu javlja jedan problem druge vrste, a to je da različite lokalne samouprave na različite načine prilaze ovom problemu. Sada već imamo situaciju da po teritoriji Srbije pojedine lokalne samouprave propisuju takse koje nisu primerene trenutku i ekonomskom i finansijskom ambijentu u kojem žive naši građani, tako da ima veći broj pritužbi građana, ne građana koji se bave ugostiteljstvom, čak ima i situacija da zbog tako velikih taksi dolazi i do zatvaranja objekata. Dakle, moralo se voditi računa i o ovoj stvari. Hvala.
Hvala. Poslaniče, vi nemate vremena više. Milije Miletić, potrošili ste vreme. Hvala vam. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Belačić. Da li želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Miljan Damjanović. Da li želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 1. amandman je podnela narodna poslanica Vjerica Radeta. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Filip Stojanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministre sa saradnicima, podneo sam amandman na član 1. Predloga zakona o ugostiteljstvu. Ovim amandmanom sam tražio da se posle reči: „nautičkog“ dodaju reči: „za potrebe“. Amandman govori o tome da se na bolji način definišu sve vrste ugostiteljskih usluga. Naime, svima nama je poznato da postoji više vrsta ugostiteljskih usluga i zato je Agencija za privredne registre dužna da precizno izvrši njihovu klasifikaciju, što će svakako olakšati primenu ovog zakona. Rođen sam na Kosovu i Metohiji, gde sam živeo sve dok nisam bio prinuđen da napustim svoje rodno ognjište u Kosovskom pomoravlju. Tamo sam dugi niz godina bio rukovodilac u jednom ugostiteljskom preduzeću i iz iskustva znam kakvi sve problemi postoje u ovoj delatnosti. Svi vaši zakoni se donose prema nalogu EU. Vi nemojte baš uvek donositi zakone prema nalogu i prema normama koje propisuje EU. Nekada je neophodno da se odstupi od toga, jer su mnoge stvari neprimenjive za naše uslove, pogotovo kada je u pitanju ova oblast. Na primer, kada je u pitanju pušenje u ugostiteljskim objektima, zamislite našeg građanina pušača kome nije omogućeno da puši u ugostiteljskom objektu, pa makar to bilo i u izdvojenom delu? Šta će on onda tamo? Zahvaljujem.
Hvala. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Da li želite reč? (Da)
Gospodine ministre, ovaj zakon nije zaista na adekvatan način uredio ključne oblasti iz domena ugostiteljstva i kao i prethodni ostavio je mogućnost da se podzakonskim aktima definiše kategorizacija seoskih domaćinstava. Mislim da bi vas to trebalo posebno da interesuje, kao ministra za poljoprivredu, zato što pored toga što se bavite ovim segmentom vezanim za poljoprivrednu proizvodnju, i te kako morate da obratite pažnju na podsticaje za ruralni turizam. To što postoji nije dovoljno, a naročito zbog, evo jednog primera kako će to da izgleda, da vam ilustrujem. Ovde imamo kolege iz raznih krajeva Srbije. Svi smo, naravno, ponosni na to što je Srbija prelepa zemlja, što je seoski turizam koji je imao svoj povoj u Ivanjici, u Arilju, dakle u tim golijskim selima sada proširen na Zlatar, na Priboj, Novu Varoš, Pirot, Kosmaj, Vojvodinu, Šumadiju, Ljuboviju, Loznicu, na sve te gradove, jer bi mi zaista trebalo mnogo vremena da nabrojim koja su to kvalitetna seoska domaćinstva u Srbiji. Ali, sad postoji jedan problem. Problem se javlja u trenutku kada jedno seosko domaćinstvo treba da izvrši tu kategorizaciju. Da li znate, gospodine ministre, kako izgleda pravilnik za kategorizaciju seoskog domaćinstva? Poljoprivrednicima valjevskog kraja, a na kraju i Kosjerića i Mionice i svih tih prelepih sela gde je izuzetno razvijen etno-turizam, kod onih koji su hteli da krenu taj posao da rade, kada su videli pravilnik, digla im se kosa na glavi. Na 12 gusto kucanih strana, gospodine ministre, od njih se traži da u svakom trenutku garantuju da će imati obezbeđen toliki napon struje, što od njih ne zavisi jer u mnogim selima su trafoi iz 40 i neke godine. Prema tome, recite nam šta ćete vi kao ministar da uradite da pomognete tim ljudima da započnu taj posao, ako oni žele, a naravno da žele, jer ruralni turizam je budućnost turizma i ugostiteljstva, spojeno kroz etno restorane i pružanje tih usluga?
Reč ima ministar Nedimović. Izvolite.
Poštovana predsednice, poštovane kolege poslanici, iako ne razgovaramo sad o Zakonu o turizmu, vrlo je blisko i povezano. Imamo jedan amandman koji je podneo poslanik Martinović i koji je Vlada prihvatila, a to je na član 28. On kaže da se dozvoljava da se uvedu nacionalne subvencije za projekte unapređenja ruralnog turizma. Ali, moram vam još jednu stvar reći. Pored tih nacionalnih mera, to ćemo imati kasnije prilike da razgovaramo o tome, moram vam još jednu stvar reći, da mera sedam u okviru IPARD projekta podrazumeva ruralni turizam i ona će biti akreditovana u septembru mesecu, tako da će pored nacionalnih sredstava i ova sredstva biti na raspolaganju. Šta ona konkretno znače? Za projekte od 5.000 evra do 300 hiljada evra, za one koji imaju do 30 ležajeva, moći će da konkurišu za izgradnju objekata, za opremanje, za infrastrukturu, za dogradnju, za sve ono što je neophodno da se u okviru ruralnog turizma jedno seosko domaćinstvo može pozicionirati na kvalitetan način. Što se tiče samog pravilnika, vezano za ispunjavanje uslova da bi se našlo u kategorizaciji seoskog domaćinstva, dosta se radi sa lokalnim samoupravama kako bi upravo ta infrastruktura bila poboljšana i oni ne bi imali smetnje. Naravno, do pre par godina o ovom segmentu turizma nismo ni razgovarali, ali razvojem infrastrukture i razvojem finansijskih potencijala, koji stoje na raspolaganju državni Srbiji, i ove stvari su došle na dnevni red. Pored svih mera koje je država do sada koristila preko vaučera, sada sa ovim E turistom, odnosno paušalnim oporezivanjem, vezano je za one objekte koji imaju do 30 ležajeva, do 30 noćenja, mi ćemo razviti jednu platformu na kojoj može mnogo kvalitetnije da se razvija turizam u seoskim domaćinstvima.
Replika.
Kada je Emir Kusturica na jednom brdu na obronjcima Tare, sada poznato kao Drvengrad, Mokroj Gori, počeo da pravi svoje etno selo i taj grad kome se divi čitav svet, tu nije bilo ničega, ni struje, ni nikakvih prilaznih puteva, apsolutno ničega. Jedan svetski umetnik, proslavljen srpski režiser je želeo na taj način da i taj deo Srbije ulepša izgradnjom od svog novca, a kasnije i uz pomoć kredita koje je morao da uzima, Drvengrad, ali to je mogao jedan Kusturica. Imamo takvih primera, i gospodina Čekovića u njegovim rodnim Koštunićima, kao i gospodina u vama obližnjem Vrdniku koji je povratnik iz inostranstva pa je to mogao da uradi. Šta će jedan seljak u Mionici? Ove Martinovićeve podsticajne mere na nacionalnom nivou, i vi kažete, ja ne govorim o tom zakonu, ja govorim o kategorizaciji, tu je gospodin kod vas iz ministarstva, član 2. u seoskom domaćinstvu. Ta kategorizacija je nemoguća misija za nekog od koga se traži da ima asfalt do tog objekta, pa nije on kriv što ta lokalna samouprava nije napravila i mesna zajednica apsolutno ništa. Taj čovek nije kriv što EPS ima trafoe koji su stari, kao što rekoh, 50 godina ili što mobilna telefonija bilo koje mreže nema dobar signal. Sve to se kod njega traži da bi on ispunio uslove da se izvrši kategorizacija. Zato, gospodine ministre, najpre infrastruktura, saobraćaj, a ne da nam Zorana ovde šuplje i prazne priče stalno prosipa, nego neka krene gospođa od legendarnih Kušića, nadomak Ivanjice, pa prema Sjenici da vidi kakav je put. Neka krene ovaj odbegli Rasim Ljajić na vidikovac Molitva na Pešteru koji je jedan od najlepših predela. Nemate gde da priđete. To su kolski putevi. Da li shvatate da je rizik? Prošle godine sam za vreme tzv. prvomajskih praznika sa grupom svojih saradnika išla tamo to da obiđem i sa svojim suprugom. Mi nismo mogli kolima da priđemo do vidikovca, nego da idemo pešice par kilometara. Ljudi pitaju – šta je ovo, zašto je ovakav put. Sjenica, Uvac, čitavo područje Uvačkog jezera, ti meandri, pa to je nešto najlepše što vidite, gospođo Gojković, i na RTS reklami i na drugim reklamama. Mi se time ponosimo na slikama, a uživo, izvolite, idite vi svi pa vidite kako ćete do vidikovca.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Ružica Nikolić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospođo Gojković. Dame i gospodo narodni poslanici, kao prioritetan cilj definisana je potreba za smanjenjem sive ekonomije u svim delatnostima koje Zakon o u ugostiteljstvu uređuje, međutim mi nismo sigurni da će se išta na tom polju pozitivno uraditi, da će ovaj zakon kada da se usvoji poboljšati i unaprediti način obavljanja ugostiteljske delatnosti u Srbiji, sve dok se na čelu ovog ministarstva nalazi osoba koja je umešana u kriminalne afere. Sve dok je na čelu ovog ministarstva Rasim Ljajić, mi sumnjamo da će se uvesti red u oblast turizma i ugostiteljstva. Član 2. Predloga zakona definiše pojmove koji su upotrebljeni i mi amandmanom tražimo brisanje ovog člana, jer pojmovi i definicije ne predstavljaju zakonsku normu, oni samo opterećuju zakonski tekst i ovaj zakon prvenstveno treba da se bavi suštinom obavljanja ugostiteljske delatnosti u Srbiji, jer ona uslovljava razvoj onih privrednih delatnosti koje učestvuju u ostvarivanju potreba domaćih i stranih turista i koje treba da doprinesu i da stvore uslove za povećanje broja radnih mesta i zapošljavanje u ugostiteljstvu, a ne da se bavite ovim pojmovima i da samo opterećujete zakonski tekst. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo zakona. Da li želite reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Ružica Nikolić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospođo Gojković. Dame i gospodo narodni poslanici, i ovaj član zakona definiše pojam ugostiteljske delatnosti. Mi smo vam već ukazali da zakon treba da se bavi suštinom obavljanja te delatnosti, a ne samim pojmovima i definicijom pojmova. Takođe smo vam ukazali i na više nedostataka i nelogičnosti u ovom Predlogu zakona i u skladu sa tim bih vas, ministre, pitala – šta predstavlja veći prekršaj, da li ako se za pruženu uslugu ne izda propisan račun ili ako se u objektu ne održava prostor, odnosno prostorije i oprema i ne pružaju usluge prema propisanim minimalno – tehničkim i sanitarno – higijenskim uslovima? Složićemo se da je neophodno i da je prioritetna borba protiv sive ekonomije i da je to jedan od osnovnih ciljeva ovog Predloga zakona, ali i na zdravlje ljudi, svakako, moramo misliti i to mora da bude, takođe, jedan od prioriteta, a zdravlje može biti ugroženo upravo zbog loših sanitarno – higijenskih uslova. Ovo sam vas pitala jer su novčane kazne za prekršaj neizdavanja računa veće, mnogo veće od prekršaja za ne pružanje usluga prema propisanim minimalno sanitarno – higijenskim uslovima. Smatramo da ste tome trebali da posvetite više pažnje, a ne da se bavite definisanjem pojmova. Zahvaljujem.
Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Da li želite reč?
Dame i gospodo narodni poslanici, u ime SRS podneo sam amandman na član 3. ovoga zakona kojim sam tražio da se neke stvari bolje i na precizniji način definišu. Znate, ugostiteljstvo je ipak jedna specifična oblast, ali država danas ugostiteljstvo shvata, pošalje inspekciju, bilo tržišnu, finansijsku, komunalnu, sanitarnu, itd, uteraj strah u kosti vlasnicima ugostiteljskih objekata i oni će morati da ćute. Znači, to nije pristup kakav treba da bude prema toj delatnosti. Država kroz svoj zakon, pre svega, treba da bude garant i servis u ovoj delatnosti, kao i u svim delatnostima, pogotovo što znamo svi da u ovoj oblasti država ništa nije učinila i sve ono što postoji u ovoj oblasti, to su isključivo uradili sami vlasnici ugostiteljskih objekata. I ne samo da su sami uradili, nego prilikom investiranja u te svoje objekte nailazili su na niz prepreka, niz administrativnih problema. Imamo puno puta situaciju da i ona infrastruktura koju je trebala da uradi lokalna samouprava, ni to nije urađeno, nego su jednostavno ljudi morali sami ili da traže veze, ili da podmićuju, ili sami da investiraju da bi se, recimo, deo ulice asfaltirao do njih, da bi se pojačao napon u trafou, itd. Dakle, nije cilj ovog zakona da se kažnjavaju ljudi, da se spreči siva ekonomija, što se slažemo da se spreči, međutim treba naći neku razumnu meru da ipak ova delatnost funkcioniše na adekvatan način. Hvala.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dubravko Bojić. Dubravko Bojić, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, najpre moram da konstatujem da odavno u ovom Domu predlagač nije bio skromnije zastupljen, čak ministar Nedimović je juče bio usamljen u odbrani ovih zakonskih predloga, što najbolje govori o odnosu Vlade i prema Narodnoj skupštini i prema narodnim poslanicima. Predlog zakona o ugostiteljstvu treba da reguliše odnose na ugostiteljskom tržištu. Ranije je to bio jedan zakon, Zakon o turizmu koji je regulisao oblast i turizma i ugostiteljstva. Sada je to nova zakonodavna moda po uzoru na regulativu EU i drugih razvijenih turističkih zemalja u okruženju. Ove dve oblasti su neodvojive. Ne mogu jedna bez druge, idu zajedno. Nažalost, ovde je prednost data zakonodavnoj tehnici, tako da su ove dve srodne oblasti neprirodno razdvojene. Razlozi za donošenje ovih zakona, kao i analiza efekta prethodnog zakona su gotovo u reč identični. Šta to znači? Pa, upravo to da i predlagač nije bio siguran u opravdanost ovakvog rešenja. U Predlogu zakona o ugostiteljstvu jasno se vidi kolika je simbioza ove dve oblasti, jer se u osnovnim odredbama u objašnjenju pojedinih pojmova koji su upotrebljeni u zakonu, pominju izrazi: lovno-turistička delatnost, naučno-turistička delatnost, seosko turističko domaćinstvo. Objekat lovno-turističkog i seoskog su turizma ne može biti sam sebi cilj i svrha, već je cilj poseta, specifična vrsta turizma, a ne objekat u funkciji korišćenja ugostiteljske usluge.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo poslanik Miljan Damjanović. Da li neko želi reč? Na član 3. amandman je podneo poslanik Božidar Delić. Da li neko želi reč? Na član 3. amandman je podneo poslanik Zoran Despotović. Izvolite.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, predloženi amandman SRS vezan za ugostiteljstvo, član 3. Predloga zakona je važan za tradicionalne vrednosti kako turizma tako i ugostiteljstva. Lokalne samouprave moraju ozbiljnije da pristupe postupku kategorizacije seoskih turističkih domaćinstava da bi postigli pravi efekat i prepoznavali sve ono što jedno takvo domaćinstvo može da ponudi. Lokalna samouprava i turistička organizacija su dužne da izvrše kategorizaciju seoskih domaćinstava i ujedno pomognu oko pružanja usluga tog domaćinstva registrovanog za obavljanje ugostiteljskih delatnosti. Trebalo bi unaprediti program edukacije u hotelijerstvu i saradnju resornog ministarstva, kako prosvete, tako i turizma sa jedne strane, škola fakulteta i privatnog sektora sa druge strane. Zatim, što se tiče ishrane u ruralnim turističkim destinacijama trebalo bi se posvetiti domaćoj tradicionalnoj kuhinji, koja je pomalo zaboravljena, tako što će se nuditi gostima i čime će se prepoznavati naša tradicionalna baština, a naročito strani turista će steći bogatiju predstavu o kulturi življenja našeg naroda. Neophodno je jačanje kontrole i rada inspekcijskih službi kako bi se neregistrovana seoska domaćinstva, koja se bave turističkom ponudom, uvela u legalne tokove. Iskoristiću prisustvo gospodina Nedimovića da ga pozovem da se malo spustite kao resorni ministar, malo i u jugozapadni deo Srbije, i dobro je to što ste juče bili u Arilju i položili kamen temeljac, ali valjalo bi u tom delu položiti i neki kamen temeljac ako je to moguće ministre. I tamo će vas dočekati radikali kao što su vas dočekali u Arilju. Hvala.
Hvala. Na član 3. amandman je podneo Filip Stojanović. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministre sa saradnicima, podneo sam amandman na član 3. stav 3. Predloga zakona o ugostiteljstvu. I, ovaj kao i svi ostali amandmani koje podnosi SRS ima za cilj da naglasi da se radi o veoma ozbiljnoj stvari koja se bukvalno tiče svakog građanina Srbije. Amandmanom sam tražio da se iza reči - kulturno, dodaju reči - i istorijsko. Većina kulturnih dobara u našoj zemlji ima izuzetan istorijski značaj, zato smatram da bi obavezno trebalo prihvatiti ovaj amandman. Kao čovek koji je rođen i odrastao na Kosovu i Metohiji, ovde sam pre svega mislio na ona kulturna istorijska dobra koja se nalaze na teritoriji Kosova i Metohije. Kosovo i Metohija su po Ustavu deo Republike Srbije i osim kulturno-istorijskih dobara srpskog naroda tamo postoje kulturno-istorijska dobra koja pripadaju drugim etničkih zajednicama i narodima. Smatram da jednako treba voditi računa o svim kulturno-istorijskim dobrima. Nažalost, srpsko kulturno-istorijsko nasleđe na Kosovu i Metohiji danas je ozbiljno ugroženo iako je ono od neprocenjive vrednosti gledano i u svetskim razmerama. Najgore od svega što je na delu pokušaj otimanja i prisvajanja našeg nasleđa na Kosovu i Metohiji. Zato ova vlast mora da učini sve kako bi to sprečili. Zahvaljujem.
Na član 4. amandman je podnela Vjerica Radeta. Na član 4. amandman je podneo Miljan Damjanović. Na član 4. amandman je podneo poslanik Milorad Mirčić. Na član 4. amandman je podnela poslanica Marina Ristić. Da li neko želi reč? Na član 4. amandman je podneo poslanik Filip Stojanović. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministre sa saradnicima, podneo sam amandman na član 4. Predloga Zakona o ugostiteljstvu. U članu 4. posle stava 5. dodaje se novi stav 6 koji glasi – u Agenciji za privredne registre precizno su definisane sve vrste ugostiteljskih usluga. Poznato je da danas postoji veliki broj različitih ugostiteljskih usluga. Pored klasičnih ugostiteljskih usluga kakve poznajemo sve više se upražnjavaju i neke nove vrste ugostiteljskih i turističkih usluga kao što su lovni i nautički turizam. O ovome se govori i u zakonu ali ne na dovoljan i precizan način. Ovaj vid ugostiteljstva uglavnom je namenjen stranim turistima i on donosi velike i solidne prihode. U obrazloženju zakona kaže se da je najvažniji efekat ovog zakona suzbijanje sive ekonomije u ovoj oblasti. Zahvaljujem.
Hvala kolega Stojanoviću. Na član 4. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik Nemanja Šarović. Da li neko želi reč? Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Ljubenović. Izvolite kolega Ljubenoviću.
Hvala predsedavajući. Gospodine ministre, smatramo da je potrebno da se prilikom usvajanja Predloga zakona o ugostiteljstvu neke stvari jasno definišu, pa smo mi iz SRS podneli ovaj amandman na član 4. Član 4. se odnosi na definisanje ugostiteljske delatnosti i na to ko i kako može da je obavlja. Mi smo predložili da se doda novi stav 6. koji glasi – Agencija za privredne registre je dužna da izda rešenje za početak obavljanja ugostiteljske delatnosti u roku od tri dana od dana podnošenja kompletne dokumentacije. Mišljenje poslaničke grupe SRS je da ovakvim amandmanskim rešenjem treba obavezati Agenciju za privredne registre da u razumnom roku izda rešenje za početak obavljanja ugostiteljske delatnosti. S obzirom na to da predlagač oblast ugostiteljstva želi da zakonski definiše odvojeno od turizma, što je do sada bio slučaj, on je u obrazloženju naveo da je kao prioritet zadatak definisana borba protiv sive ekonomije, unapređenje konkurentnosti Srbije kao turističke destinacije, unapređenje posebnog ambijenta i pojednostavljenje poslova za fizička lica, pružaoce ugostiteljskih usluga, smeštaja koji dominiraju u strukturi smeštajnih kapaciteta Srbije, kao i digitalizacija turizma i ugostiteljstva uvođenjem modernih tehnologija u poslovanje kako privrednih subjekata, tako i javnog sektora. Ukoliko predlagač zaista želi da pojednostavi poslovanje pružaoca ugostiteljskih poslova, neophodno je izbeći sve birokratske prepreke, pa tako i trajanje izdavanja rešenja za početak obavljanja ugostiteljske delatnosti što bi se postiglo prihvatanjem ovog amandmana poslaničke grupe SRS. Hvala.
Hvala kolega Ljubenoviću. Na član 7. amandman je podneo narodni poslanik dr Aleksandar Martinović. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo zakona. Da li neko želi reč? Na član 82. amandman je podneo narodni poslanik dr Aleksandar Martinović. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 83. amandman je podneo narodni poslanik dr Aleksandar Martinović. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo zakona. Na član 84. amandman je podneo narodni poslanik dr Aleksandar Martinović. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 85. amandman, sa ispravkom, podneo je narodni poslanik dr Aleksandar Martinović. Vlada je prihvatila amandman u osnovnom tekstu, a o ispravci se nije izjasnila. Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatio je amandman sa ispravkom. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman sa ispravkom u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Molim predstavnika predlagača da se izjasni o amandmanu sa ispravkom. Izvolite gospodine ministre.
Prihvatamo amandman sa ispravkom.
Zahvaljujem gospodine ministre. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 91. amandman je podneo narodni poslanik dr Aleksandar Martinović. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 92. amandman je podneo narodni poslanik dr Aleksandar Martinović. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda – Predlog zakona o turizmu. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici: Vjerica Radeta, Nataša Jovanović, Sreto Perić, Milorad Mirčić, Aleksandar Šešelj, Dubravko Bojić, Ružica Nikolić, Nikola Savić, Petar Jojić, Tomislav Ljubenović, Zoran Despotović, Aleksandra Belačić, Miljan Damjanović, Filip Stojanović, Marina Ristić, Ljiljana Mihajlović i dr Aleksandar Martinović. Primili ste izveštaje Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku, kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Pošto je Naroda skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Sp. Jovanović. Izvolite, koleginice.
Gospodine Marinkoviću, gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, ovaj zakon je usledio i njegov prvi nacrt tek pošto je prevara turista u Srbiji eskalirala, dakle prošle godine kada je prevareno preko osam hiljada turista, od dve agencije, „Flaj flaj“, „Sab“, kao i jedne manje organizatora putovanja „Džez travel“ iz Čačka i to je valjda bio alarm Rasimu Ljajiću, koji je nesposobni ministar u tom resoru već više od pet godina, da treba nešto da se promeni. Ono što nam je dato kao predlog je u stvari ništa, opis nečega što će da bude, ne znamo kada će da bude, ni da li će i sada svi građani Srbije treba da znaju da do početka turističke sezone ako su krenuli da uplaćuju neki od aranžmana, a mnogi od njih su čak i prodati posle uspešne beogradske turističke berze, kada su ljudi imali razne popuste, da razmišljaju da li su oni u stvari uplatili Potemkinovo selo i kako oni da obezbede i da vrate svoj novac. Da li vi mislite da neko ko ništa nije na tom polju radio, a takvih prevara je bilo od 2011. godine, počev od „Trinitija“, „Junajted travela“ i svih drugih, da će sada odjedanput za nekoliko meseci, i to ministar koji ne sme da dođe u Narodnu skupštinu Republike Srbije, da uredi ovu oblast? Kako? Mi ne znamo, čujemo iz medija. Evo, ja to pratim mesecima, verovatno i drugi narodni poslanici, ako ih je to interesovalo, i gospodina Seničića iz Jute i izjave raznih pomoćnika i državnih sekretara, napraviće se gradacija turističkih agencija tako što ćemo sa jedne strane imati one koji su organizatori i one koji su subagenti, odnosno posrednici. Pa to smo imali i do sada. Ali, kako vi mislite da to uradite, a da ljudima predočite da do toga neće da bude? Znači, nisu sistemski u zakonu koji je ovde pred nama, gospodine Marinkoviću, uspostavljeni ti standardi. I vi ste čuli verovatno da će biti grupa A, B i C, od-do će da idu depoziti i polise osiguranja. To što smo čuli nije, po srpskim radikalima, u redu. Mora za organizatore putovanja da bude taj depozit od pola miliona i milion evra, polisa osiguranja, kako bi se ljudi obezbedili. (Predsedavajući: Hvala.) Evo, samo da završim rečenicu. Da ne govorimo što ćemo i pored toga imati u ovoj i u ovakvoj državi problem kod upravnih sporova i nereagovanje sudova na vreme, a to će da se pokaže tek kada, nažalost, ti problemi budu eskalirali.
Hvala, koleginice Jovanović. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Izvolite, kolega Mirčiću.
I ovaj predlog zakona se svodi na isto. Radi se, naime, da bi se uklopili u standarde Evropske unije. Ali, ono što je zabrinjavajuće, to je činjenica da svi mi znamo da bez obzira šta uradili, koja poglavlja otvorili i kako se uklapali u te standarde, Poglavlje 35 je ključno poglavlje za „ulazak“ u Evropsku uniju i toga smo svi svesni. Poslednjih dana intenzivira se na insistiranju priznavanja i uspostavljanje dobrosusedskih odnosa, priznavanja nezavisne države Kosovo. Ovo je samo šminka pred javnošću da se mi bavimo standardizacijom koju je usvojila od ranije Evropska unija, a još veća bruka je za ovaj visoki dom što nijednog jedinog trenutka se nije pojavio ministar resorni koji se bavi ovom problematikom, a najveća sramota za sve nas je što vladajuća koalicija do sada nije smenila ministra Rasima Ljajića zbog svega onoga sa čime je upoznata javnost, zbog njegove kompromitovanosti i svega onoga što on čini. Lako je u javnosti, kako on to čini, pravdati se i govoriti – ja sam nevin. Zašto ne dođe ovde pred nas u parlament? Funkcija ministra i javne ličnosti podrazumeva ne samo da se hvali i da se pričaju hvalospevi i da se u Evropi zaslužuju te pohvale, nego podrazumeva i da se kritički osvrne opozicija, kakva je SRS, na njegov rad, na sve ono što je vezano za njega, na kraju krajeva, i njegovo delovanje i van Ministarstva. Upoznati smo, zahvaljujući tome što je jedan tom objavljen, knjiga jedna je objavljena o svemu onome čime se bavi ministar dugogodišnji, bukvalno je ministar otkad su uspostavljene Olimpijske igre.
Hvala. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Ružica Nikolić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine Marinkoviću. Dame i gospodo narodni poslanici, Zakon o turizmu predstavlja još jedan zakon koji nam je neophodan i koji treba da unapredi turizam u Srbiji. Međutim, ovakav predlog zakona koji je potpuno usaglašen sa zakonodavstvom Evropske unije neće rešiti nagomilane probleme u oblasti turizma u Srbiji. Svi smo mi svedoci i znamo da u oblasti turizma u Srbiji vlada potpuni haos i znamo da nadležno ministarstvo ne kontroliše rad turističkih agencija onako kako bi trebalo i da svake godine imamo sve veći broj pritužbi građana zbog nesavesnog i neodgovornog ponašanja, odnosno poslovanja turističkih agencija. U ovom predlogu zakona nadležnom ministru, koji je svakako već davno trebalo da bude smenjen, daju se prevelika ovlašćenja da on bliže propisuje vrstu i uslove garancija putovanja, što je za nas srpske radikale potpuno neprihvatljivo, s obzirom da se radi o ministru koji je upravo kriv za ovakav haos u turizmu, za ovakvo stanje u ovoj oblasti i koji se očigledno nemarno i neodgovorno ponaša. Da li je njegovo ponašanje rezultat nedostatka vremena, jer svi mi znamo da se nadležni ministar bavi privatnim veoma profitabilnim nelegalnim biznisom, pa ne stiže da se bavi poslom kojim treba da se bavi? Zahvaljujem.
Hvala, koleginice Nikolić. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Belačić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Izvolite, kolega Saviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, u ime SRS podneo sam amandman na član 1. Predloga zakona o turizmu. Turizam i ugostiteljstvo su kompatibilne grane, kompatibilne delatnosti i, da se ne bih ponavljao, sve ono što sam govorio u mojim prethodnim amandmanima, a vezano za ugostiteljstvo, to se odnosi i na turizam. Međutim, u turizmu postoji veoma veliki broj propusta, ali ne bih sada govorio o propustima turističkih organizacija i turističkih delatnika nego o propustima države i državnih organa. O propustima turističkih delatnika ću govoriti u svom narednom amandmanu. Naime, svi svedoci da zadnjih desetak godina, pa možda i više, nema slučaja da se nije desilo da neko od turista ne dobije uslugu koju je uplatio, iz razloga što agencije ili nisu prenele određena sredstva u hotele gde treba da budu smešteni turisti, ili iz sličnih razloga. Sada, posle svake takve situacije slušali smo priče da je to zadnji put, da država to više neće tolerisati, da je to nešto što je nedopustivo. Međutim, evo prošle godine, kako reče koleginica Jovanović, imali smo šest slučajeva možda i više, ne mogu baš tačno da kažem, šest agencija koje nisu ispoštovale. Dakle, uloga države, uloga zakona, uloga ministarstva je upravo u tome da obezbedi da svako ko je platio uslugu tu uslugu i dobije, a kroz inspekcijske i druge organe mora da vodi računa o tome kako će se to odraditi i da li će to biti onako kako treba. Hvala.
Hvala, kolega Saviću. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dubravko Bojić. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite, profesore Bojiću.
Hvala gospodine predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, u Predlogu zakona o turizmu ne pominju se dovoljno vidovi turizma kao što su kulturni, istorijski, lovni, nautički, sportski, zdravstveni i drugi. Sve ove navedene grane imaju svoje specifičnosti. Država daje novac za infrastrukturu turističkim destinacijama, podržava rad javnih preduzeća, Skijališta Srbije, Stara planina, Golubački grad, Park Palić, para nikad dovoljno. No, da li su ovo jedine adrese koje treba da se nađu na državnim jaslama? Srpska radikalna stranka smatra da se novac mora obezbediti za istraživanje tržišta, za promociju turističkih usluga kao i za unapređenje turističkih proizvoda i naše konkurentnosti u turizmu. Mesto gde se krije sunce, najduža avenija sećanja na svetu, deo sveta gde zemlja dodiruje raj, grad neispričanih priča, upoznajte skriveni dragulj, grad čije je ime stil, grad bajki i grad bajka. Ovo su samo neke od ponuda sa interneta za predstojeću turističku sezonu, za destinacije u inostranstvu. Sa mnogo više upinjanja i volje od strane naših turističkih agencija se promovišu strane destinacije. Šta je sa Srbijom? Srbija je zemlja raskošne lepote, predela iz mašte, zemlja gotovo savršene klime, netaknute prirode, kulturno-istorijskih spomenika evropske i svetske vrednosti, raznih običaja i manifestacija, zdrave hrane, pitke vode, ljubaznih i gostoprimljivih ljudi. Da li je to malo? Srpska radikalna stranka smatra da nije malo, ali nije dovoljno.
Hvala, profesore Bojiću. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Despotović. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite kolega Despotoviću.
Zahvaljujem, gospodine Marinkoviću. Dame i gospodo narodni poslanici, podnošenjem amandmana na član 1. Predloga zakona o turizmu, prevashodno ima za cilj da doprinesemo boljoj i efikasnijoj primeni predloženih zakona, a sve u cilju i interesu građana Republike Srbije. Sva ova pitanja i primedbe koje iznosimo su problemi svih lokalnih turističkih organizacija. O ovim i sličnim problemima rekla je struka, a tiče se pronalaženja kvalitetnijeg modela za izdavanje privatnog smeštaja, odnosno za ubiranje poreza i taksi. Po tom osnovu činjenica je da je taj problem prisutan u skoro svim opštinama i gradovima gde postoji veliki broj jedinica za smeštaj koji su nekategorisani i koji se nalaze van svih zakonskih okvira. Postoje i oni primeri gde se paušalnim oporezivanjem rešavaju mnogi problemi. Ukoliko bi se paušalno oporezivanje vršilo po kvartalima, tada bi sigurno veliki broj pružaoca usluga smeštaja ušao u legalne tokove, a ti prihodi bi značajno popunili opštinske i građanske budžeta. Još jedan problem koji se tiče ove teme jeste institucija lokalnog vodiča koji je prilično obesmišljen. Da bi neko vršio funkciju lokalnog vodiča mora posedovati i nacionalnu licencu i to pre licence lokalnog vodiča do kojeg je prilično teško i komplikovano doći a koja, pre svega, zahteva i značajna finansijska sredstva. Iz tog razloga zašto bi neko polagao za licencu lokalnog vodiča ako već poseduje nacionalnu sa kojom može biti vodič i raditi na teritoriji cele države. Na primer rendžeri nacionalni parkova Uvac i Tara najbolje poznaju ova područja, ali da bi mogli da obavljaju funkciju vodiča moraju da poseduju nacionalnu licencu. Hvala.
Hvala, gospodine Despotoviću. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Ljubenović. Izvolite, kolega Ljubenović.
Hvala predsedavajući. Ovim amandmanom koji je poslanička grupa SRS podnela na član 1. Predloga zakona o turizmu, predloženo je da ispred značaja reči, doda se – neophodno. Povod za ovakvo amandmansko rešenje, potreba da se naglasi neophodnost značaja razvoja turizma. Inače, turizam je oblast koja ima šta da ponudi, ali nažalost nije dovoljno iskorišćena i čijem razvojem se situacija može i te kako popraviti, naročito u ovom trenutku kada većina stanovništva u Srbiji živi u jako lošim materijalnim uslovima. Jugoistok Srbije raspolaže mnogobrojnim prirodnim lepotama, a kulturno-istorijsko naselje je značajno. Kao najveći u Jablaničkom upravnom okrugu, grad Leskovac ima značajnih mogućnosti za razvoj turizma koji nije dovoljno iskorišćen i čiji resursi nisu stavljeni u razvoj i dobrobit građana Vučja, Grdeličke klisure, Preljanske klisure. Leskovac je grad koji trenutno ima dve značajne manifestacije – leskovačku roštiljijadu i leskovački karneval. Ove manifestacije iz godine u godinu okupljaju sve značajniji broj posetilaca. Leskovac je domaćin finskog festivala „Lajf“, kao i balkanske smotre mladih stripo autora, koji najstariji strip festival bivše Jugoslavije. Inače, u oblasti prehrambene industrije izvršeno je blindiranje dva proizvoda koji u svom nazivu sadrže ime grada Leskovca, leskovački roštilj, meso i leskovački domaći ajvar. Srpski narod na jugu i jugoistoku Srbije ima očuvane mnoge verske objekte. Pre dve godine je jedna od najvećih svetinja u leskovačkom kraju obeležila 500 godina postojanja čuveni Jašunjski manastir „Svetog Jovana preteče“. S obzirom na to da se radi o području koje ima šta da ponudi, Srpska akademija nauka i umetnosti je pokazala interesovanje za Leskovac i Jablanički upravni okrug i za istraživanje o ulozi i utisci turizma na lokalni ekonomski razvoj. Kada uzmemo u obzir sve ove turističke potencijale jasan je razlog za podnošenje ovog amandmana poslaničke grupe SRS i zašto bi ovaj amandman trebalo da bude i prihvaćen. Hvala.
Hvala, kolega Ljubenoviću. Na naslov iznad člana 2. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Ružica Nikolić. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, turizam ima višestruke efekte na privredni razvoj svih onih privrednih delatnosti koje učestvuju u ostvarivanju potreba turista i predstavlja veliki generator novih investicija kao i nove poslovne prilike u destinacijama u kojima se razvija. Razvoj domaćeg turizma je veoma značajan, pre svega, da bi domaći turisti novac potrošili u Srbiji, odnosno kako ne bi višak svojih sredstava izneli u inostranstvo. Nažalost, u Srbiji ovo nije za sada slučaj jer potrošnja domaćih turista po Srbiji neuporedivo je manja u odnosu na ono što naši turisti potroše na putovanjima po ostalim zemljama. Ovo bi se moglo nadomestiti većim brojem dolaska stranih turista, a zato je potrebno uvođenje podsticajnih mera i razvoj turizma u Srbiji. Ukoliko bi podsticajne mere bile veće i ukoliko bi nadležno ministarstvo bilo sa odgovornim i kvalitetnim kadrovima koji će omogućiti pojavu većeg broja preduzetnika u turizmu može se unaprediti turizam u Srbiji i možemo skrenuti pažnju stranim turistima na mnoge zanimljive destinacije u Srbiji. Međutim, razvoju turizma se ne posvećuje dovoljna pažnja iako ova delatnost donosi i može da donese veliki devizni priliv novca. Zahvaljujem.
Hvala koleginice Nikolić. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Izvolite kolega Saviću.
Dame i gospodo narodni poslanici i ovaj moj amandman koji sam u ime SRS podneo na član 2. Predloga ovoga zakona ima za cilj da se na bolji i precizniji način definišu pojmovi koji su predmet ovoga zakona. Nije ni potrebno naglašavati da je turizam danas jedna od najvažnijih grana mnogih zemalja, pa čak u mnogim zemljama to je ne samo najvažnija grana i najprofitabilnija delatnost, koja najvećim delom puni budžet tih zemalja, kao recimo što je Španija, Grčka, Hrvatska itd. I sada, ako zapostavimo činjenicu da Srbija nema more, u svim ostalim turističkim segmentima Srbija, ne samo da se može porediti sa ovim zemljama, nego je i ispred ovih zemalja. Ako, pogledamo geografiju i statističke podatke naše zemlje videćemo da je Srbija zemlja koja ima najveći broj banja u odnosu na svoju teritoriju i u odnosu na broj stanovnika. Međutim, imamo situaciju da u tom segmentu po pitanju tog banjskog turizma situacija ni izbliza nije iskorišćena i tu postoji ogroman, ogroman prostor da se nešto dodatno uradi. Ovo pogotovo zbog činjenice što je banjski turizam tesno povezan sa zdravstvenim turizmom, tako da imamo priliku da praktično ono što bi se reklo dva u jedan, da ljudi imaju i turističku ponudu i ujedno da rešavaju svoje zdravstvene probleme. I naravno ovde treba pomenuti, ajde da kažemo i verski turizam Srbije kao zemlje velike kulturno istorijske tradicije, i te kako ima šta da ponudi turistima. Međutim, mi ovde umesto da rešavamo ove probleme, mi zakone donosimo po evropskim standardima i gledamo da se prilagodimo njima umesto da zakon prilagodimo našim okolnostima. Hvala.
Hvala kolega Saviću. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Despotović. Izvolite kolega Despotoviću.
Poštovani gospodine Marinkoviću, dame i gospodo narodni poslenici, ovaj set zakona ima za cilj, da poboljša stanje u turizmu, zaštita bilja, zaštita bezbednosti hrane, stanje u srpskom ugostiteljstvu i centralnom registru stanovništva. Ovaj amandman, kao i svi amandmani SRS nisu samo predloženi da bi se to uradilo reda radi, već želimo da kroz obrazloženje i primedbe predloženih zakona učinimo i bolji i smislenijim od onih koji prepisuju iz EU. Ako nije prisutan resorni ministar, tražim da mi se da odgovor na vrlo prosto pitanje o čemu je u javnosti govorio i državni sekretar Knežević, o paušalnom oporezivanju turističkih objekata. U razgovoru sa ljudima iz ove oblasti, složili su se da je ovaj predlog dobar, ali na terenu je sasvim druga slika. Turistička inspekcija koja kadrovski oskudeva, mora da ima i šira ovlašćenja i da efikasnije deluje na terenu. Evo zašto. Izlaskom na teren, inspektori kontrolišu samo one objekte koji imaju registrovanu turističku delatnost, dok oni koji posluju u zoni sive ekonomije, niti se kontrolišu, niti se protiv njih preduzimaju kaznene mere. Ovakvim načinom rada i odnosu prema legalno prijavljenim turističkim objektima, sprovode se mere kažnjavanja. Ako su te kazne učestale za legalno prijavljene objekte, a drugi se ne kontrolišu i rade ilegalno, šta onda ostaje onim legalnim, osim da odjavi objekat i pređe u rad na crno. Još jedan u nizu problema koji se javlja u turizmu je naplata poreza, gde bi trebalo uvesti elektronsku prijavu gostiju bez posrednika i bez komplikovanih procedura. Na kraju, šta je sa boravišnim taksama i da li će se one paušalno naplaćivati? Hvala.
Hvala. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Sp. Jovanović. Izvolite.
Gospodine ministre, ovaj amandman ću da iskoristim, pošto nismo podneli amandman na ovaj član o podsticaju u turizmu, koji su neophodni da promoviše jedan bitan, a možda za taj deo Srbije, najvažniji turistički projekat, pod nazivom – zaokruživanje čarobnog turističkog prstena i neophodnost da Vlada Republike Srbije izdvoji novac da se napravi panoramska gondola od jezera Perućac u Bajinoj Bašti do Mitrovca na Tari koji je u okviru Nacionalnog parka Tara. Taj čarobni turistički krug zapravo obuhvata prostor i tu celinu od Šarganske osmice do čuvene ćuprije na Drini, Andrić grada, zatim povratak u Bajnu Baštu i Perućac, do Mitrovca na Tari, pa preko toga do Mokre Gore, i to treba da bude zajednički projekat Vlade Republike Srbije i Republike Srpske, jer taj deo ne samo da će biti još atraktivniji, već će zaista ta panoramska gondola dati jednu sasvim novu dimenziju i jedan doživljaj od kojih, kako mi tu u turizmu volimo da kažemo, zastaje dah. Dolazak sve većeg broja kineskih turista posle ukidanja viza za građane te najmnogoljudnije, nama izuzetno drage i prijateljske zemlje, je i te kako uticao na podizanje turističke ponude kod nas, da se još više kapaciteta osposobi. Upravo je Bajna Bašta i Nacionalni park Tara, primer da je veliki broj kineskih turista tamo bio prisutan u mnogo većem broju prošle godine od kada su vize ukinute. Kolika bi bila projekcija i cena te panoramske gondole, teško je da se sada govori, ali imajući u vidu da je tamo zaista prirodno blago Srbije i da svako ko je išao na vidikovac Banjska stena na Tari, odakle seže pogled na Republiku Srpsku i na prelepi kanjon Drine i na jezero Perućac, složiće se sa mnom da je ovakva jedna investicija pored milion gluposti koje finansirate, raznorazne nevladine organizacije, agencije za sve i svašta koje ne rade ništa, neophodna, kako bi se i ljudi u tom delu Srbije, u tom delu zapadne Srbije i čitave turističke oblasti, zaposlili, a sa druge strane to bi dalo jednu dodatnu i jednu privrednu sponu između istočno dela Republike Srpske i Republike Srbije. Gospodine ministre ne mogu lokalne samouprave kao što to stoji u ovom članu zakona na koji smo podneli amandman mi srpski radikali, određene projekte da iznesu sami. Ja ću opet da potenciram ono o čemu je govorio i kolega Mirčić nedavno, i što stalno govorimo, da mi ne možemo da finansiramo za privatnu kompaniju projekat kao što je Egzit. Vi ćete reći, dolazi toliko gostiju i turista, a to neka radi firma koja se za to opredelila. Ali, ovo, čarobni turistički drinski prsten i izgradnja ove panoramske gondole, i ja sada nemam više vremena, a ovo je samo jedan od vitalnih projekata je nešto o čemu morate da razmišljate i vi kao i Nedimović, eto pošto ste sada prisutni kada se o tome govori, sledeći put recite ili kada se radi rebalans budžeta ili kada vi radite projekte, jer tamo moraju u toj oblasti da se uradi, što se vašeg ministarstva tiče, određenih pripravnih stvari, da je to neophodno i da će te time podići standard ljudi i da će ostati ljudi tamo gde žive u tom delu Srbije, a i te kako će mnogo više turista da dolazi, pogotovo Kineza i drugih stranih, domaćih turista, jer to što Srbija ima, retko koja zemlja ima, a mi to nismo iskoristili i poslednji je trenutak da shvatite da je to naša razvojna šansa. Hvala.
Hvala, koleginice Jovanović. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Ljubenović. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Tomislav Ljubenović. Izvolite, kolega Ljubenoviću.
Hvala, predsedavajući. Poslanička grupa SRS je podnela amandman na član 2. Predloga zakona o turizmu. U članu 2. su navedena načela na kojima se zasniva uvođenje odnosa u oblasti turizma. Mi smo predložili ovim amandmanom da se u stavu 1. u tački 5. umesto reći „zaštite“ stavi reč „razvoj“. Naše mišljenje je da razvoj nacionalne ekonomije je osnov za razvoj turizma. Razvoj turizma mogla bi da bude osnova za poboljšanje materijalnog položaja stanovništva na jugu i jugoistoku Srbije, koja nudi mnoštvo turističkih potencijala čijim bi razvojni predstavnici vlasti u Srbiji trebalo malo više da se pozabave. Na teritoriji opštine Lebane, koja se nalazi u Jablaničkom upravnom okrugu, nalazi se arheološki lokalitet Caričin grad ili Justinijana Prima iz VI veka. Reč je o jednom od najvećih i najznačajnijih i vizantijskih gradova unutrašnjosti Balkana, podigao ga je veliki vizantijski car Justinijan I. Grad je bio važan crkveni administrativni i vojni centar gradske ulice su popločane pravougaonim krečnjačkim pločama uokvirene pokrivenim tremovima sa stubovima na kojima se ostajanju lukovi arkada. Postoji kompleks episkopske palate. Imala je podno grejanje, koje se zagrevalo toplim vazduhom. Zatim, velika katedrala crkva koja spada u red najmonumentalnijih spomenika vizantijske arhitekture na balkanskom poluostrvu. U stambenom delu grada blizu tog foruma otkopana je trobrodna bazilika sa kriptom pronađena u fragmenti podnog mozaika i fresaka. Spomenici crkvene svetovine arhitekture podignuti su u VI veku. Naselje se snabdevalo vodom iz veštačkog jezera, čija je brana bila dugačka 100, a visoka 6,15 metara. Ulaganjem u razvoj turizma u jednoj sredini, kakvo je Lebane, bilo bi do merljivog značaja za stanovnike ovoga kraja. Hvala.
Hvala vam kolega Ljubenoviću. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Belačić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Ružica Nikolić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Ružica Nikolić. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, član 3. Predloga zakona definiše pojmove i mi smo amandmanom predložili da se ovaj član „briše“, jer ako su već pojmovi definisani potrebno je bilo na precizniji način definisati sve pojmove u oblasti turizma. Ovaj Predlog zakona predviđa podelu agencija po kategorijama, zatim, keš depozit i dnevni registar turista, što bi trebalo da donese većoj sigurnosti srpskih turista. Međutim, i ovaj Predlog zakona i pored brojnih novina ne sadrži potpunu zaštitu turista od prevara agencija i dešava se da većina vlasnika koji su izgubili licencu ubrzo bi otvarali nove agencije. U prethodnom periodu 96 licenci je oduzeto agencijama koje posluju u Srbiji, a svaki šesti vlasnik je prevario putnike. Srpska radikalna stranka se zalaže da se svakom putniku obezbedi polisa koja bi bila obavezna i time bi se postigla neuporedivo veća sigurnost i brže bi se isplaćivali iznosi u celosti i jedino uz depozit i agencijsku polisu svi turisti bi u svakom trenutku bili zbrinuti. Zahvaljujem.
Hvala, koleginice Nikolić. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Belačić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Nikola Savić. Izvolite, kolega Saviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, i ovaj moj amandman koji sam podneo u ime poslaničke grupe SRS, ima za cilj da se na bolji i precizniji način definišu neki pojmovi u ovom Zakonu. Ranije sam napominjao da je ovo izuzetno važna privredna grana koja se razvija svakim danom. Pošto ja dolazim iz grada Niša, mogu da kažem da je pravo zadovoljstvo vikendom prošetati ulicama grada Niša, gde ćete na svakom koraku sresti nekog od stranih turista. Najviše tih stranih turista je iz Bugarske, mada ima dosta njih iz Makedonije, Rumunije i još nekih drugih zemalja. Hvala Bogu, Niš kao grad ima šta da ponudi u turističkom pogledu. Tu je čuvena i nadaleko poznata Ćele-kula, Arheološko nalazište Medijana, spomen kompleks „Čegar“, Niška tvrđava, Spomen-park Bubanj i još mnogo toga. Zato smatram da bi država Srbija trebala da više ulaže u ovu granu, jer je očigledno da su savremeni tokovo i savremeni trendovi takvi da sve veći broj ljudi iz celog sveta ima značajnu i pojačanu želju i mogućnosti za putovanjem. Naravno, Srbija je jedna od poželjnih destinacija u svakom pogledu, jer tu imaju šta da vide, pre svega, zbog gostoprimstva naših samih građana. Dakle, nemojte vi donositi zakon samo zbog toga što to traži EU. Ako je to jedini razlog bolje da ga i ne donosimo. Očigledno je da u ovoj grani, u ovoj oblasti postoji ogroman prostor za napredak i ove privredne grane i samim tim prostor za punjenje budžeta Republike Srbije. Hvala.
Hvala, kolega Saviću. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Miljan Damnjanović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 3. amandman je podnela narodni poslanik Nataša SP. Jovanović. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodna poslanica Nataša Jovanović. Izvolite
Registrovanje turističkih agencija i njihovo klasifikovanje je ozbiljan i odgovoran posao. To što je neko dugogodišnji član Asocijacije turističkih agencija, odnosno JUTA-e koja daje na svom sajtu preporuke za one koje se dugo bave tim poslom, uopšte nije nikakva garancija, što smo videli, na primer, u S.A.B. Travel-a. To je agencija koja je dugo postojala na tržištu, ako je ipak izvršila veliku prevaru svojih klijenata. Građani Srbije moraju dobro da razmisle, pogotovo kada su putovanja u inostranstvo u pitanju. Šta oni dobijaju za tu cenu aranžmana i da li se to uklapa u to njihovo „putovanje iz snova“? Ako je taj aranžman po prilici stvari izuzetno povoljan, ne mogu da očekuju neki luksuz u hotelu ili smeštaj u samom centru. Ako turistička agencija to u opisu svog aranžmana obećava, momentalno turistička inspekcija mora da reaguje i da ne čeka da se to nešto desi, pa posle toga da se privodi vlasnici od strane nadležnih organa, a pitanje je, verujte gospodine Nedimoviću, koliko je još nerešenih sporova građana. Pokušala sam da dobijem tu informaciju, da vidim koliko se ljudi još vuče po sudovima zbog sporova sa raznim turističkim agencijama. To je nemoguća misija, jer se godinama to nagomilava. Sada sa ovako uređenim ministarstvom i sa ovakvim inspekcijskim nadzorom, pa znali su ti inspektori, gospodine Marinkoviću, nije tu ministar ali vi mu prenesite, valjda se još niste ustoličili, ako ćete vi biti taj kalif umesto kalifa, u toj partiji, da mu kažete mogli su još u januaru prošle godine da vide da nešto nije u redu. Znate, sve prijave građana Srbije su dovoljan alarm da se reaguje, a ne kada se nešto tek desi. Građani Srbije moraju da imaju adekvatnu zaštitu. Na kraju imaju Ustav i Ustav RS im to garantuje, a ne da dočekaju da u rođenoj zemlji budu prevareni i da tek posle toga država gleda da li će da ih spasi sa neke vrućine i sa malom decom ili decu koju odu na ekskurziju, a roditelju su jedva izdvojili pare da to plate.
Hvala, koleginice Jovanović. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik dr Aleksandar Martinović. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Jelena Žarić Kovačević. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, ovaj amandman odnosi se na odgovarajući registar kao statusni registar u kome će se naći sva pravna lica koja se bave ovom oblašću i ovom delatnošću. Ako želimo bolje uslove u turizmu svakako i za goste i za pravna lica koja se bave tom delatnošću mora postojati odgovarajući registar tih pravnih lica, ali i gostiju. Na osnovu ovakvih informacija mi ćemo imati pravu sliku zapravo o turizmu u Srbiji. Meni je drago da su ovde neke moje kolega pomenule grad Niš. Ja uvek želim da dam kao primer ono što se radi u toj lokalnoj samoupravi i samo kratko, upravo zbog raspolaganja informacijama, ja ću izneti neke podatke. Dakle, prema saopštenju Republičkog zavoda za statistiku, u gradu Nišu u 2018. godini došlo je do povećanja ukupnog broja turista za 15%, pri čemu je broj domaćih gostiju povećan za 7,3%, a broj inostranih za 20% u odnosu na 2017. godinu. Podaci u kategoriji noćenja beleže povećanje za 12,3% više ostvarenih noćenja nego u periodu od januara do decembra 2017. godine, pri čemu se broj noćenja domaćih turista u 2018. godini povećao za 6,7%, a broj inostranih je veći za 18%. Ovakav rast turističkog prometa je najbolji pokazatelj rezultata intenzivnog rada na promociji grada Niša, na ključnim tržištima, dakle, u Bugarskoj, Grčkoj, Nemačkoj, Austriji, Sloveniji, Slovačkoj, Rusiji i Turskoj, odakle nam, prema zvaničnim statistikama, dolazi najveći broj turista. Ono što je posebno važno za razvoj turističke privrede Niša je da broj turista raste ne samo tokom letnje sezone, kada grad praktično ima najviše stvari da ponudi, već raste i pre i u toku postsezone, zbog čega Turistička organizacija Niša planira nove digitalne kampanje i promocije kulturnog turizma, avanturističkog turizma, kao i lokalne gastronomije na novim tržištima i potpunog integrisanja kvalitetnog turističkog proizvoda kako bi im turistička ponuda grada Niša bila u skladu sa savremenom potražnjom i savremenim potrebama turista. Ja sam želela da, praktično, ministru ukažem na to da u Nišu uvek mogu da imaju stabilnog partnera u oblasti turizma. S druge strane, podrška Vlade nam naravno znači i ja se na tome zahvaljujem. Hvala.
Hvala, koleginice. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Despotović. Izvolite, kolega Despotoviću.
Hvala, gospodine Marinkoviću. Dame i gospodo narodni poslanici, ovim amandmanom želim da skrenem pažnju javnosti, kolega poslanika i gospode ministara, ali nema ih, tu je samo gospodin Nedimović, da duboko izražavam sumnju u nameri Vlade Republike Srbije da svoje regione ne tretira podjednako, odnosno ne razvija ih kako bi to trebalo po principu ravnomernog regionalnog razvoja Evo činjenica koje sigurno ne možete demantovati. Pitam nekog od ministara, i to više i ne znam kojeg i ko čiji zakon brani, ali ako su nam poljoprivreda i turizam najvažnije grane privrede, zašto nam hoteli u pojedinim opštinama u Srbiji, a u većini zvrje prazni. Navešću, recimo, primer hotela „Mileševe“ u Prijepolju, koji je više od deceniju pod stečajem. Ista sudbina zadesila je i hotel „Jabuka“ u blizini Memorijalnog kompleksa „Boško Buha“, kao i sam pomenuti kompleks koji polako i sigurno propada i postoje ruina, što se odnosi na paviljone oko hotela „Jabuka“, koji su građeni početkom 70-ih godina za brigadire zadužene za izgradnju pruge Beograd-Bar. Da bi opština promovisala svoje predivne destinacije netaknute prirode, da bi privukla turiste da se što duže zadrže na tim destinacijama, a opština ostvarila neki profit, nažalost, to u ovom slučaju nije moguće zbog nedostatka smeštajnih kapaciteta u takvim, takav turista samo dođe, vidi i prođe. Ne želim samo da pomenem sredinu iz koje dolazim. Ista sudbina hotela „Jabuke“, „Mileševa“, desila je i hotel „Jezero“ u Bajinoj Bašti, čiji je vlasnik EPS i koji se nalazi na vrlo atraktivnoj lokaciji na plaži jezera Perućac. Hotel je u jako dobrom stanju, ali, nažalost, ni on ne radi. Hvala.
Hvala, kolega Despotoviću. Na član 3. amandman je podneo narodni poslanik Dubravko Bojić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima prof. Bojić. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, želim da u ovom Predlogu zakona o turizmu u okviru predviđenog mi vremena kažem nešto ne samo kao narodni poslanik, već i kao putnik, korisnik turističkih usluga. Nismo mi ni Grčka, ni Turska u pogledu turizma. Mi smo Srbija. Mi nemamo more, ali imamo mnogo toga drugog koje možda nismo doveli do potrebnog nivoa prepoznatljivosti. Nalazimo se na neslavnom 95. mestu od 136 zemalja. To su, nažalost, činjenice. Pored poljoprivrede, naša šansa nije proizvodnja svemirskih brodova, već turizam. Moramo da se prikažemo i pokažemo na turističkoj mapi sveta i da opravdamo zašto bi baš neko iz belog sveta trebao da se uputi baš kod nas. Čini mi se da ni mi sami nismo još dovoljno prepoznali našu turističku ponudu, ono po čemu bi nas neko u svetu prepoznao, pa da i mi, ako već nemamo, da izmislimo neku gospu iz međugorja koja plače, a kolone turista se tiskaju oko izmišljotine. Nije turizam mesto za odmor. Nije to samo izlet, nije samo boravak, zabava, usluge vodiča, transfer. Nisu to ni turističke organizacije, ni turističke agencije, ni turističke usluge. To su samo sredstva, oruđa ove delatnosti. Cilj putovanja je da čovek doživi nezaboravne trenutke, da se razvedri i razveseli, da doživi nešto što će njegovom životu dodati malo začina od čega će se on lepše osećati u životu. Kada se vrati sa putovanja turista treba da priča priču svih nas. Zato to putovanje mora da bude protkano emocijom, bilo da se radi o prirodi ili ljudima.
Hvala, prof. Bojiću. Na naslov iznad člana 4. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima koleginica Jovanović. Izvolite.
I ovo je prilika sada, na kraju rasprave, da zaokružimo celinu što se tiče neophodnih investicija i projekata za razvoj turizma u Srbiji i na ono što decenijama propada. Postavlja se pitanje, gospodine Nedimoviću, zašto Vlada Republike Srbije nije izašla sa konkretnim, nazovite ga kako hoćete, mi to ovde predlažemo, srpski radikali, da to bude poseban program, master plan za uništene banje Srbije. Sa preko 1000 lekovitih izvora sa tradicijom dugom nekoliko vekova razvojna šansa za zdravstveni turizam Srbije je ogromna, a neiskorišćena. Tek Soko banja samo ima zaista urađen poseban master plan i čak su otišli korak dalje ne samo za zdravstveni, već i za rekreativni turizam. A šta ćemo sa pomenutom Koršumlijskom banjom o kojoj je govorio kolega Stojanović? Znate, ne može ministar koji još uvek vodi ovaj resor, Rasim Ljajić da kaže – ko da kupi tu ruinu za 2,5 miliona evra. Ne radi se tu o ruini, tu su radi o nacionalnom bogatstvu. Pa, ko je taj ko se usuđuje da procenjuje koliko vredi jedan nacionalni resurs? Objekat je jedna stvar, a drugo su potencijali. Zašto Vlada Republike Srbije nije uložila novac? Evo, govorio je i kolega Despotović o Prijepolju. Stvarno ne može da se stigne sve to da se pobroji. Šta ćemo sa Vranjskom Banjom? Šta ćemo sa banjom Voljavča kod Kragujevca, u Stragarima? Šta ćemo sa još drugim, ko zna koliko neiskorišćenim banjama u koje bi i te kako došli turisti iz celog sveta, jer oni to hoće – da imaju jednu prirodnu ambijentalnu celinu, da imaju dobru ponudu smeštaja, da imaju kvalitetnu etno hranu, što mi imamo zaista. Mi možemo, to je radila projekat Turistička organizacija Srbije, mislim „52 ukusa Srbije“ da se tako zvala, dakle, mi možemo to da proširimo još ko zna na koliko toga i sad dok traje ova kampanja „Vidi Srbiju“, znate, ne možemo samo da forsiramo ove oblasti koje su razvijene, moramo da gledamo i tamo gde i te kako ima potencijala, da se razvija turizam, da se Vlada Republike Srbije opredeli i da kaže, pa vi se hvalite gospdine Nedimoviću, i premijer i predsednik države, da ima novca u budžetu. Hajde, izvolite, znači, jedan uloženi dinar, evro u koju god hoćete valutu to da konvertujete, tri puta će da se vrati. Zaposliće se ljudi, razvićemo te krajeve Srbije, a najvažnija je putna infrastruktura. Bez toga nema ni razvoja turizma.
Hvala koleginice Jovanović. Koliko sam mogao izlazio sam vam u susret. Hvala vam na razumevanju. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Da li neko želi reč? Ne. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Ružica Nikolić. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, na član 4. podneli smo amandman koji glasi – u članu 4. iza reči „turizma“ dodaju se reči: „u Republici Srbiji“, jer zakon mora da precizira da se turizam, razvoj turizma odnosi na čitavu teritoriju države. Međutim, vaše obrazloženje je da se amandman ne prihvata iz razloga što je odredba iz predloga dovoljno precizna i predlagač smatra da je ne treba menjati. Za nas je to potpuno neprihvatljivo. Ovaj predloženi zakon o turizmu svakako neće rešiti osnovne probleme u turizmu, a to je prvenstveno kako se zaštiti od prevara pri uplati letovanja, po kojim kriterijumima odabrati turističku agenciju i zašto država nije efikasnija u sprečavanju mahinacija sa aranžmanima jer ne postoji 100% uspešan mehanizam za zaštitu od prevara. Mi smo vam ukazali i na rad Turističke inspekcije i da rad Turističke inspekcije treba svakako unaprediti i da ona treba da reaguje i da odgovori na konstantne pritužbe građana o prevarama u turizmu, kao i da ispita i dokaže eventualnu krivičnu odgovornost. Tome ste trebali svakako da posvetite više pažnje u okviru ovog predloga zakona. Zahvaljujem.
Hvala koleginice Nikolić. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Izvinjavam se, ministre, vi ste se javili? (Branislav Nedimović: Posle ću.) U redu. Izvolite, Nikola Savić.
Dame i gospodo narodni poslanici, i ovaj moj amandman koji sam podneo u ime poslaničke grupe Srpske radikalne stranke ima za cilj da se na bolji i precizniji način definišu pojmovi koji su predmet ovog zakona. Već sam u prethodnim amandmanima govorio o tome da ova privredna grana pruža velike mogućnosti i velike perspektive. Dakle, svima nama je jasno da u ovoj oblasti vladaju neki novi trendovi i to treba iskoristiti. Zato apelujem na Ministarstvo i Vladu da se ne gubi vreme, nego da se gleda da se iz ove oblasti, znači iz ove privredne grane izvuče maksimum. Svima nama je poznata činjenica da Srbija ima dva izrazito velika prijatelja među dve velike države, dve velike svetske sile, a to su Rusija i Kina. Ne činimo dovoljno da bi unapredili turističku saradnju sa tim zemljama, a da bi to bilo moguće pre svega treba otvoriti veći broj avio linija između gradova tih zemalja, niškog aerodroma i naravno beogradskog aerodroma „Nikola Tesla“ i ukoliko bi došlo do tako nečega, a imamo neke naznake da se o tome govori, onda verujte da bi broj turista i te kako se povećao u odnosu na postojeće stanje. Ako znamo da je Kina zemlja sa preko milijardu stanovnika, Rusija je ogromna zemlja, a iako sa 150 miliona, i ako uračunamo tu i post-sovjetski prostor, to je negde preko 200 miliona stanovnika. Evo, recimo, ja apelujem na ministra i predlažem Ministarstvu i Vladi da se otvori za početak linija Niš-Sankt Petersburg i, verujte mi, sve neke analize govore da bi ta avio linija i te kako bila profitabilna da bi se tražila karta više.
Hvala kolega Saviću. Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Belačić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Dubravko Bojić. Izvolite prof. Bojiću.
Hvala gospodine predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, Srbija je zemlja možda sa najvećim brojem mineralnih i termalnih voda u Evropi, u čemu prednjači centralna i južna Srbija, ali bukvalno cela zemlja leži na ovom bogatstvu. Teško je nabrojati sve naše resurse u ovoj oblasti, ali je i mnogo onih koji nisu dovedeni do željenog nivoa prepoznatljivosti, pa bih u tom kontekstu pomenuo Sijarinsku Banju na jugu Srbije, iza Medveđe, uz samu administrativnu liniju sa Kosovom i Metohijom. To je pravi dar, nagrada od Boga, a kazna od ljudi. Ovaj lokalitet je u sferi geološke, hidrološke, meteorološke i svake druge fenomenologije, gde se na nekoliko stotina metara, smeštena su dva gejzira, od kojih je jedan, do duše, prigušen zbog neuspešne eksploatacije oniksa i na desetine izvora mineralne vode, od kojih je svaki priča za sebe. Razlikuju se i po boji i po temperaturi i po ukusu. Ova voda, nažalost, i ovo bogatstvo nije prepoznato od strane države i odliva se rekom Banjskom u dalje, a ostaje neiskorišćeno, a mogli bi se zagrevati svi plastenici od Banje preko Lebana do Leskovca. Ovde bih ponovio reči našeg predsednika, profesora Vojislava Šešelja, da ove banje treba pre svega preurediti, osposobiti, pa tek onda razmišljati o njihovom statusu. Nisam promoter ove banje i nije ona jedini primer prepuštenosti same sebe, ima takvih primera, nažalost, mnogo. Hvala.
Hvala profesore Bojiću. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Despotović. Izvolite.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, u članu 4. posle reči „turizam“ predložili smo amandman koji glasi „sa posebnim osvrtom na ruralni turizam“. Srbija ima čime da se pohvali kada su u pitanju područja netaknute prirode, a takve destinacije država mora maksimalno da vodi računa kroz svaki vid pomoći. Da bi sačuvali te sredine koje polako odumiru, a razlog odumiranja je jasan i evidentan, u takva područja siromašne opštine nemaju ni snage ni mogućnosti da ulože sredstva bez pomoći države. Lokalno stanovništvo sve više napušta takve sredine, tražeći bolji život van granica Srbije. Strategija, vizija i misija ostaju samo na papiru i dok nam se ne planski grade Zlatibor, Kopaonik i slične urbane turističke destinacije, u senci velikih ostaju mala i predivna mesta sa netaknutom prirodom i značajnim turističkim potencijalom koji nažalost ostaje neiskorišćen. Takva mesta su sa izuzetnim odlikama, čekaju neko novo vreme ili neku novu vlast da bi se razvijali i dobili svoje mesto na turističkoj mapi Srbije, Evrope i sveta. Kada bi ministri posetili sve delove Srbije, videli bi da još uvek ima potencijala da pored, kako sam napomenuo, Kopaonika i Zlatibora, ima destinacija za razvoj turizma, prevashodno ruralnog. Nemojte, gospodo, da zaboravite da jugozapadna granica Srbije nije samo do Zlatibora, već ide i malo dalje. Zašto to kažem? Sedamdesetih godina prošlog veka rađena je pruga Beograd-Bar i to Limskom dolinom i tada to područje nije bilo zapostavljeno. Zašto je to slučaj danas? Smatram da celokupni razvoj ne samo turizma treba da prati i trasa autoputa, recimo preko Peštera, protiv koje nemam ništa, ali trasa autoputa Limskom dolinom mnogo je isplativija i lakše održiva, jer bi opštine pograničnih delova Srbije, Crne Gore i BiH imale brži i bolji razvoj po svim ekonomskim parametrima. Hvala.
Hvala. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Šešelj. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav Ljubenović. Da li neko želi reč? Izvolite.
Hvala. Član 4. odnosi se na planiranje i razvoj turizma. Mi smo predložili da se posle reči „turizam“ dodaju reči „sa posebnim osvrtom na razvoj u nedovoljno razvijenim područjima u Republici Srbiji“. Time bi bila stvorena obaveza da sprovođenjem podsticajnih mera za razvoj turizma sagledaju nedovoljno razvijena područja, jer ih u Srbiji ima mnogo i ta područja poseduju turističke potencijale koje bi trebalo razvijati. Jug i jugoistok već godinama zaostaju za ostalim delovima Srbije i neopravdano su zapostavljeni od strane srpske vlasti, a naročito kada je reč o turizmu, jer u ovoj oblasti zaista imaju šta da ponude. Najznačajnije turističke centre u ovom delu Srbije – Leskovac, Pirot, Vranje i Prokuplje karakteriše bogato kulturno nasleđe, dobra komunikacijska povezanost sa svim većim gradovima u zemlji i inostranstvu, ali i tradicionalnim kulinarskim specijalitetima. Spomenik prirode Đavolja varoš nalazi se na jugu Srbije. To je retki prirodni fenomen koji se nalazi na Radan planini, u blizini Kuršumlije, u Topličkom upravnom okrugu. Vranje je grad u Pčinjskom okrugu koji danas ima dosta sačuvanih spomenika iz turske epohe. Među značajnijima su Stari hram, Pašini konaci, koji su među najlepšim primerima arhitekture balkanskog stila južne Srbije. Pirot je poznat po pirotskim ćilimima, siru, kačkavalju i starim zanatima. Nalazi se na krajnjem jugoistoku Srbije i karakterističan je po arhitekturi sa vidljivim znacima turskog perioda i prirodnoj lepoti. Posebno je poznat Momčilov grad, tvrđava sagrađena početkom 14. veka. Na jugu i jugoistoku Srbije postoji veliki broj banja koje karakterišu velikom lekovitošću i čijim bi razvojem na ogromnom dobitku bio i ovaj kraj, ali i čitava Srbija – Vranjska banja, Bujanovačka banja, Niška banja, Protom banja, Lukovska banja, Sijarinska banja i Vlasinsko jezero, jedno od najlepših destinacija u Srbiji. Hvala.
Hvala. Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Ljiljana Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podnela narodni poslanik Marina Ristić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 4. amandman je podneo narodni poslanik Filip Stojanović. Da li neko želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani ministre sa saradnicima, podneo sam amandman na član 4. Predloga zakona o turizmu. Smatram da se mojim amandmanom vrši jasnije i preciznije definisanje predmeta ovog zakona, ovog pogotovo što je u pitanju zakon koji se na najdirektniji način dotiče svakog građanina Republike Srbije. Zato bi trebalo da imate malo više sluha za sve krajeve naše zemlje, pogotovo nerazvijene i slabo naseljene krajeve kakva je opština Kuršumlija. Na teritoriji opštine Kuršumlija postoje tri prelepe banje, ali je turizam tamo potpuno uništen. U Kuršumlijskoj banji radili su najkvalitetniji ugostiteljski radnici poznati decenijama po svom gostoprimstvu i ljubaznosti. Svi oni su danas bez posla, mnogi mladi iz ovog prelepog kraja koji su se spremali da rade, ali niko im to ne omogućava. Najlepša i najstarija od te tri banje, Kuršumlijska banja je danas skroz propala. Prosto je neverovatno da država može sebi da dozvoli luksuz da ovako prirodno blago propada. I lokalni i državni čelnici su puno puta obećavali da će se nešto preduzeti na oživljavanju ove banje, ali stvari se nisu pomerile sa mrtve tačke. Da stvari budu još gore, u neka ne tako davna vremena država je mnogo uložila u razvoj ove banje. I taman kada je sve došlo na svoje mesto, kao da je to nekome zasmetalo i krenulo je obrnutim procesom. Kuršumlijska banja je za kratko vreme totalno devastirana i danas izgleda sablasno. Pitam nadležnog ministra – šta će Vlada učiniti za oživljavanje ove stare i prelepe banje? Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 28. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 29. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 51. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 63. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 64. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 67. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 121. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 122. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 125. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 126. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 128. amandman je podneo narodni poslanik dr Aleksandar Martinović. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavi deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 137. amandman je podneo narodni poslanik dr Aleksandar Martinović. Vlada i Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku prihvatili su amandman, a Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavi deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? (Ne) Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Takođe, želim da se zahvalim svim narodnim poslanicima na učešću i na radu na ovoj sednici, kao i ministru Nedimoviću, ministru Ružiću, ministru Ljajiću i njihovim timovima na aktivnom učešću. Saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, određujem četvrtak, 14. mart 2019. godine, sa početkom u 10.00 časova, kao dan za glasanje o tačkama dnevnog reda Prve sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2019. godini. Hvala na pažnji i vidimo se sutra.