[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Szép jó napot kívánok, tisztelt képviselőtársaim! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 18. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek a segítségemre. Köszöntöm a kedves vendégeinket is és mindazokat, akik figyelemmel kísérik a mai munkánkat. Napirend előtti felszólalások következnek. „Durva támadás az úzvölgyi, magyar katonatemető ellen” címmel a KDNP képviselőcsoportjából Harrach Péter frakcióvezető úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Képviselőtársaim! Mielőtt rátérnék az ismert úzvölgyi brutális eseményekre, választ kell adnunk a legfontosabb kérdésre: hogyan kezeljük és hogyan ne kezeljük ezt a súlyos problémát? Két rossz választ el kell kerülnünk: a közömbös hallgatást és a támadáshoz hasonló viszonzást. Volt alkalmam az erdélyi magyar politikusokkal az elmúlt héten beszélni, és úgy láttam, hogy az ő magatartásuk jó válasz erre a kérdésre, határozott, de higgadt magatartásnak bizonyult. Egyrészt megvonták a parlamenti támogatást a kormánytól, és határozottan mondják el kemény véleményüket is, másrészt felelősen gondolkodva igyekeznek elkerülni a legnagyobb veszélyt, az általánosítást, és ezzel az erdélyi magyar-román népesség szembeállítását, illetve a két ország kapcsolatának a megrontását. Nézzük a tényeket! Június 6-án három súlyos cselekmény történt: vandál temetőrongálás, az ott álló magyarok bántalmazása és soviniszta jelszavak kiabálása. Ott egyértelművé vált, hogy egy szűk soviniszta csoport akciójáról van szó, a céljuk pedig az, hogy eltöröljék Erdélyből a magyar múltat, és ezzel természetesen a magyar jelent is. Joggal várjuk a román hatóságoktól, hogy megakadályozzák a további hasonló eseményeket. Az úzvölgyi katonai temetőben, tudjuk, első és második világháborúban elesett magyar, osztrák és német katonák nyugszanak, de többségükben magyarok, a korabeli temetői vázlat szerint ott is, ahová a rongáló csoport román elhunytakat feltételez, és ennek megfelelő szimbólumokat helyezett el ott. A román állítást, mármint azt, hogy nagy számban vannak ott román katonák eltemetve, eddig nem sikerült bizonyítania senkinek. Ha nincs soviniszta szándék, akkor a kérdés röviden és higgadtan kezelhető. Tudnunk kell, hogy a hadisírok gondozásának van nemzetközi gyakorlata, és vannak kétoldalú szerződések, így román-magyar szerződés is; ezt kell betartani. Vagyis méltó tiszteletet kell adni, és nem barbár rongálást végezni. Mi is betartottuk ezt az egyezményt, akkor is, amikor felújítottunk Magyarországon több mint négyszáz román katonasírt. A megoldást szorgalmazó többszöri kérésünkre az illetékes román szervek sokáig nem reagáltak. A hadisírok gondozásával megbízott magyar szerv javaslata igen egyszerű: az érintettek találkozzanak ha kell, a helyszínen , végezzenek feltárást, állapítsák meg az elhunytak nemzetiségét, és adják meg mindnyájuknak az embernek és katonának járó tiszteletet; a román hatóságok pedig ne engedjék, hogy a soviniszta gyűlöletkeltés eluralkodjon. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A frakcióvezető úr elhangzott napirend előtti felszólalására a választ Szijjártó Péter miniszter úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Először is engedjék meg, hogy leszögezzem, hogy a magyar kormány álláspontja értelmében elfogadhatatlan mindaz, ami az Úzvölgyében a múlt héten történt, és elfogadhatatlan az a folyamat is, amely az elmúlt heti eseményekhez vezetett. Elfogadhatatlannak tartjuk a sírgyalázást, elfogadhatatlannak tartjuk a kegyeletsértést, elfogadhatatlannak tartjuk történelmi tények tudatos meghamisítását, és elfogadhatatlannak tartjuk azt az erőszakot, amelyet ott az úzvölgyi temetőben magyar emberekkel szemben alkalmaztak alkalmaztak úgy, hogy a román hivatalos hatóságok semmit sem tettek ezen erőszak megakadályozása érdekében. Én azt gondolom, hogy nem lehet vitatéma, hogy történte erőszak. Ha valaki csak néhány másodpercet is megnézett azokból a videófelvételekből, amelyek a múlt héten az ominózus napon az úzvölgyi temetőben készültek, az világosan láthatja, hogy magyar emberek igenis erőszakos cselekmények áldozataivá váltak és ez elfogadhatatlan. Éppen ezért elvárjuk a román hatóságoktól, a román államtól, hogy kivizsgálja ezeket az eseményeket, az elkövetőket büntessék meg, és akadályozzák meg, hogy az elkövetkezendő időszakban hasonló eset előfordulhasson. Szeretném leszögezni, tisztelt képviselőtársaim, hogy ebben az ügyben a jogi, a ténybeli és a morális igazság is a mi oldalunkon áll. Mi is a helyzet? A frakcióvezető úr világosan elmondta, hogy ebben a katonai temetőben alapvetően és többségében magyar katonák holttestei nyugszanak, és minden egyes dokumentum, ami ebből a szempontból releváns, ezt a tényt támasztja alá, és ezt mindenkinek tudomásul kell vennie. De hogy a jogi igazság is a mi oldalunkon áll, arra a bizonyíték a román hatóságok korábbi döntései és eljárásai. Ugyanis az RMDSZ-es képviselők beadványai nyomán május 9-én a román Állami Építkezési Felügyelőség megállapította, hogy a dormánfalvi polgármesteri hivatal olyan dokumentáció alapján állította ki a katonatemető román parcellájának a létrehozásához szükséges építési engedélyt, amely nem bizonyította tehát nem bizonyította egyértelműen a terület fölötti tulajdonjogát, azaz a dormánfalvi városháza törvénytelenül állította ki az építési engedélyt. Ez egy román hatóság megállapítása. [[13.10]] Másnap, tehát május 10-én a román kulturális minisztérium is megállapította az építkezés jogellenes voltát. Ez azon betonkeresztekre vonatkozik, amelyeket egyértelműen olyan helyekre emeltek, amelyek alatt magyar katonák holttestei találhatók, tehát magyar katonák síremlékeire építettek rá betonkereszteket. Ezek után a román nemzetvédelmi minisztérium május 31-én kiadott egy állásfoglalást, amelynek értelmében az idegen háborús emlékhelyek átalakítása csakis a román nemzetvédelmi minisztériumnak alárendelt Hősök Emléke Országos Hivatal előzetes hozzájárulásával végezhető el Romániában. Márpedig ilyen előzetes hozzájárulást ez a bizonyos hivatal ezekre a munkákra nem adott ki. Tehát a román hatóságok eljárásai és döntései értelmében is mindaz, ami ott építkezés szintjén történt, az törvénytelen. Innentől kezdve, tisztelt képviselőtársaim, el kell mondanom önöknek még azt is, hogy folyamatosan kerestük a kommunikáció lehetőségét. A mi Katonai Emlékezet és Hadisírgondozó Igazgatóságunk nevében számtalanszor kerestük meg a román nemzetvédelmi minisztériumot, minden esetben a kommunikációs csatornákon elutasítással találkoztunk. A miniszterelnökök személyesen beszéltek erről a kérdésről, én magam a román külügyminiszter-kollegával pedig többször is. Szeretném elmondani önöknek, hogy tegnap is kaptunk telefonon egy tájékoztatást, amelyek után az RMDSZ vezetőivel egyeztettem, és azt kell mondanom önöknek, hogy mi, a magyar kormány az RMDSZ-szel értünk egyet. Az RMDSZ ugyanis valós párbeszédet akar, valamint a törvényesség, azaz a sírkert eredeti állapotának a helyreállítását akarja. Mi is ezt akarjuk, mi ezt tekintjük az egyetlenegy elfogadható döntésnek, az egyetlenegy elfogadható fejleménynek. Mi elvárjuk Romániától azt, hogy a kétoldalú kötelezettségeket és a nemzetközi szerződéseket betartva állítsák tehát helyre [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] az eredeti állapotot, és a kegyeletsértés és a sírgyalázás felszámolását várjuk el a román hatóságoktól. Köszönöm a téma felvetését, köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Nagy taps.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! „Felszabadítjuk Budapestet” címmel a DK képviselőcsoportjából Varju László képviselőtársunk jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselők! Azt kell mondjam, önök azt hitték, hogy mindörökké büntetlen marad az, amit kilenc éve Budapesttel tesznek. Azt gondolták, hogy következmények nélkül megtehetik, hogy évről évre egyre több pénzt vonnak el a fővárosunktól. Azt gondolták, hogy nem lesz következménye annak, ha új metró helyett felújíttatják a 40-50 éves metrókocsijainkat az oroszokkal egy új áráért. Azt gondolták, hogy soha nem kell majd viselniük a politikai felelősséget azért, hogy pénzhiány miatt a budapestiek abban sem lehetnek biztosak, hogy egyáltalán a szemetet elszállítják. Önök így lehetetlenítettek el színházakat, így hagyták lepusztulni a kórházainkat, így üldözték el a legjobb egyetemet. Úgy gondolták, hogy végeláthatatlanul kiárusíthatják maguknak a fővárosi ingatlanokat, és azok aztán egymás után jelennek meg a városban az Orbán család szállodáiként. Kilenc éven át nem foglalkoztak azokkal, akik itt élnek, kilenc éve semmit nem tesznek a budapestiekért. Ha még a dolgozó embereknek is megfizethetetlen a budapesti albérlet, önök azt mondják: így jártak, akkor el lehet menni vidékre. Ha egy diáknak nincs pénze BKV-bérletre, magára vessen, járjon gyalog mondják önök. Ha valaki elveszítette az otthonát, egy fűszálat nem tesznek keresztbe, inkább elvitetik a rendőrrel mondják önök. Önök tényleg azt hiszik, hogy a saját győzelmükre szabott választási törvényükkel most már mindig sakkban tarthatják ezt a várost? Önök tényleg azt hiszik, hogy részvénytársaság módjára mindig elég lesz a legnagyobb kisebbségnek lenniük, mert a többség, az ellenzék úgysem lesz képes eleget tenni annak a követelménynek, amelyet az önök választási rendszere kényszerít ránk? Önök mindent arra tettek fel, hogy mi képtelenek vagyunk összefogni, hogy mi nem tudunk együttműködni egymással az önök legyőzése érdekében. Kormánypárti képviselőtársak, önök tévedtek. Az utóbbi napok eseményei alapján az ellenzék egy izgalmas és valós versenyben, a budapesti előválasztással fogja eldönteni, ki fogja legyőzni Tarlós Istvánt. Igen, a budapestiek arról fognak dönteni, hogy kire bízzák azt a független Budapestet, amelyet felszabadítanak az Orbán-kormány uralma alól. Nem bújhatnak többé a magukra szabott választási törvényük mögé. Többé nem a kisebbség fogja megmondani a többségnek, milyen legyen a város. Ennek vége. Ahogy a futballban van, és van olyan, hogy azt mondják, hogy az elődöntő volt a valódi döntő, onnantól nem volt kérdés, hogy ki fog nyerni. Hasonló a helyzet itt is. Kis szerencsével nyugodtan mondhatjuk, hogy a budapestiek az előválasztáson arról fognak dönteni, hogy ki legyen Budapest főpolgármestere a következő öt évben. Ez lesz az ára az elmúlt kilenc évnek, Budapest előre kitervelt kormányzati kivéreztetésének. Önök ugyanígy elbízták magukat az EP-választás előtt is, 15 fideszes mandátumról ábrándoztak és a szélsőjobb európai előretöréséről beszéltek. Aztán lett belőle 13 mandátum, és a szélsőjobb teljes európai kudarca, meg a könyörgés meg a visítás a Néppártban, hogy ne rúgják ki a Fideszt. [[Nacsa Lőrinc közbeszólása.]] Budapesten és benne Újpesten, a választókerületemben önök több tízezer szavazattal maradtak el a DK, a Momentum és az MSZP-Párbeszéd szavazataitól az EP-választáson. Megteszünk mindent, hogy ősszel még inkább így legyen. Önök ismét elszámolják magukat, és most Budapestet fogják emiatt elveszíteni. Ez az év az önök kudarcának éve lesz. Az ellenzék itt van a pályán, és a fővárostól a legkisebb faluig mindenhol együttműködik, hogy véget vessen ennek a gyalázatnak, amit önök művelnek. Nagyon büszke vagyok arra, hogy részese lehetek ennek az ellenzéknek. [[Derültség és közbeszólások a kormánypárti padsorokból. Az elnök csenget.]] Mert mi nem fogjuk következmények nélkül hagyni, hogy kilenc éve kivéreztetik a fővárosukat, és kézi irányítással használják a saját meggazdagodásukra. A budapestiek meg fogják mutatni, hogy ez a város az övék és nem az Orbán-uradalom része. Meg fogják mutatni, hogy Budapest jobbat érdemel annál, amit önök tesznek vele egy évtizede. Egyértelművé fogják tenni önöknek, hogy egy tiszta, élhető, zöld európai nagyvárosban akarnak élni. Mi meg fogjuk mutatni, hogy ide nem stadion, hanem kórház és iskola kell. Hogy ide nem beton és térkő kell, hanem zöldfelület, parkok és fák. Ősszel a budapestiek megmutatják önöknek, hogy a bábokat csak a bábszínházban szeretik [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] azt nem, ha az önök bábja ül a városházákon. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Az elhangzott napirend előtti felszólalásra Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol a kormány nevében. Parancsoljon, államtitkár úr. öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Felszólalása elején felhozta a metrók ügyét. Ennek azért örülök, mert aki arra kiváncsi, hogy Gyurcsány Ferenc csapatától mire számíthat Budapest, akkor javasoljuk, hogy nézze meg a 4-es metró ügyét. Sokat beszéltek önök erről, sokat ígértek, nagyot is ígértek, de semmit nem valósítottak meg. Egy dologra azért volt gondjuk: egy jókora halom pénzt kitalicskáztak, olyan sokat, hogy a négyesmetró-botrány valószínűleg a legnagyobb korrupciós balhé a rendszerváltás óta. [[Közbekiáltások a DK soraiból. Az elnök csenget.]] udjuk azt, hogy a beruházás értékének nagyjából egyharmadát ellophatták és elcsalhatták; szóval, tisztelt képviselő úr, ha szeretnének Budapestnek segíteni, akkor hozzák nyilvánosságra a részletes információkat arról többek között, hogy kik vihették el ezeket a pénzeket. [[Zaj, közbekiáltások mindkét oldalról. Az elnök csenget.]] [[13.20]] Egyébként ez a kormány volt az, amelyik hosszú évtizedek után pontot tett a négyesmetró-beruházás végére. [[Zaj a DK soraiban.]] Önök beszéltek róla, önök nyerészkedtek rajta, a nemzeti kormány pedig elvégezte a munkát és befejezte a beruházást. Ugyanaz történt egyébként, mint sok más területen. Önök Budapesten is kivéreztették az egészségügyet, ez a kormány pedig 700 milliárdos fejlesztésről döntött. [[Gréczy Zsolt: És mi van a csecsemő sürgősségi ellátással?]] Tisztelt Képviselő Úr! Erős figyelemmel hallgatjuk itt hetente a DK napirend előtti felszólalásait, és ha nem tudnánk, hogy kikről van szó, akkor könnyen gondolhatnánk azt, hogy politikai szüzekkel van dolgunk, akik még nem kaptak lehetőséget. De az a helyzet, hogy már kaptak lehetőséget önök. Kaptak arra lehetőséget, hogy erősítsék Magyarországot és Budapestet, és ebben kudarcot vallottak, s ennek a következményeit a budapestiek éppúgy megérezték, mint a vidéken élők. Mert önök Budapesten is megnyirbálták a családtámogatási rendszert. Itt is megszüntették az otthonteremtési programot, ami egyenes utat jelentett a devizahiteleknek. A fővárosban is elvettek egyhavi bért a közalkalmazottaktól és egyhavi nyugdíjat az idősektől. Mindennek tetejébe fizetős egészségügyet is akartak, és ha ez nem lenne elég, akkor kórházi ágyak ezreit szüntették meg, és 6 ezer egészségügyi dolgozót tettek az utcára. Önök még az ingatlanadó ötletével is flörtöltek, ami a fővárosban élőket rendkívül kiszolgáltatott anyagi helyzetbe hozta volna. És ha a demokráciát veszi ön az ajkára, akkor rögzítsük most is, hogy önök vették kordonnal körbe Budapest ékkövét, a Parlamentet, és itt, a budapesti utcákon lőttek a békés tüntetők közé. S hogy az egészet még inkább felháborítóvá tegyék, még ki is tüntették utólag ennek a felelőseit. Na, tisztelt képviselő úr, ebben állt az önök Budapest-politikája: megszorítások, kudarcba fulladt fejlesztések, gumilövedékek és kitalicskázott pénzek. Borzasztó, borzasztó csomag ez! [[Zaj a DK soraiban.]] Tisztelt Képviselő Úr! Ön utalt az előválasztásra. Nézzük is, hogy mi történik! Az történik, hogy Gyurcsány Ferenc emberei nagy kedvvel bekebelezik az egész baloldalt. Az már eldőlt, hogy Brüsszelben a felesége lesz a főkoordinátor, a főmegbízott. Ezek után, az ön beszéde is ezt bizonyítja, Budapestet szemelték ki. A munkát most egy volt újságíróval szeretnék elvégeztetni, akinek akkora a függetlensége, hogy egyenesen Gyurcsány Ferencig ér. Sokadik példa ez, amely azt bizonyítja, hogy a szálakat a baloldalon mindvégig az őszödi szemkilövető mozgatja, és ő dönti el, hogy kinek oszt lapot. Egyébként azt, amit az előttünk álló hetekben látunk majd, azt már láttuk százszor. Kezdődik a baloldali marakodós szappanopera következő évada, a hatalomért éhezők viadala. A régi-új szereplőktől ebben az évadban is ugyanazt várhatjuk, ármánykodást, politikai cselszövést és látványos átveréseket. Az elmúlt napokban például Karácsony Gergelyt verték át, nem is kicsit, hanem nagyon. Azon már csak Karácsony Gergely lepődik meg, hogy Gyurcsány Ferenc nem tartja a szavát. Nos, Karácsony Gergely vagy nem látta az őszödi beszédet [[Nagy zaj a DK és a Párbeszéd soraiban.]] , vagy látta, de egyáltalán nem értette meg. S ebben a marakodós szappanoperában a főszereplőknek sok minden számít majd, sokféle céljuk lesz, de az ország és Budapest gyarapodása nem lesz köztük. Önöket most sem Budapest érdekli, most sem Magyarország, hanem a pozíciók. Biztos vagyok benne, hogy a magyar választók nagyon is jól tudják ezt, mert lehet, hogy az évad új, de a történet a régi. A magunk részéről nem akarjuk, hogy még egyszer azok kapjanak lehetőséget, akik egyszer már majdnem eljátszották Magyarország és Budapest jövőjét, és ha rajtunk múlik, akkor nem is kapnak lehetőséget. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelettel arra kérem Varju képviselő urat és Szabó Timea frakcióvezető asszonyt, különösen önt, frakcióvezető asszony, hogy ügyeljen oda, hogy rend legyen. Ön a frakcióvezetőségével azt is vállalta, hogy rendet tart a frakciójában és odafigyel a közbeszédre. [[Szabó Timea: Az én frakcióm teljesen rendben van, elnök úr!]] Tisztelt Országgyűlés! „A Magyar Tudományos Akadémia jövőjéről” címmel az MSZP képviselőcsoportjából Hiller István képviselő úr, az Országgyűlés alelnöke jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, alelnök úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Képviselő Asszonyok és Képviselő Urak! Tisztelt Ház! A Magyar Tudományos Akadémia jövőjéről akarok beszélni. „Szabadon szolgál a szellem.” Amikor a második világháború lezárása után Keresztury Dezsőt, az Eötvös Kollégium legendás igazgatóját, a kitűnő írót és költőt megkérdezték arról, hogy mi az oktatás, a kutatás, a tudomány feladata egy demokráciában, történetesen a mi hazánkban, akkor mondta ezt a három szót: „Szabadon szolgál a szellem.”Tisztelt Ház! Az elmúlt héten a kormány beterjesztette az Innovációs és Technológiai Minisztérium kezelésében a Magyar Tudományos Akadémia jövőjét alapvetően meghatározó törvényjavaslatot. Nyilván nem kell hogy önök közül mindenki az oktatás és a tudomány kérdésével foglalkozzon, de tapasztalhatták, hogy úgy a hazai, mint a nemzetközi közvéleményben mindenféle mércét, mindenféle ingerküszöböt átütött ez a kérdés. Tisztelt kollégák, tisztelt képviselők, messze többről van szó, mint önmagában a magyar tudományról. Azt kérem önöktől és arra szólítom fel önöket, a többség képviselőit, hogy ebben a kérdésben sem egyszerűen egy szakpolitikai törvényt lássanak, hanem valójában megvitatva döntsenek, döntsünk együtt a legjobb meggyőződésünk szerint a Magyar Tudományos Akadémia jövőjéről. Három pontban összefoglalva ez a törvény arról szól, hogy az akadémiai kutatóhálózatot elcsatolják, elveszik az Akadémiától. A második részben arról szól, hogy az Akadémia alapfinanszírozását megszüntetik. A harmadik részben pedig arról szól, hogy az Akadémia vagyonát ingyenes átadásban tulajdonképpen megfosztják a Magyar Tudományos Akadémiától, elveszik tőle. Ezzel a tartalommal, teljesen függetlenül attól, hogy ki terjeszti elő, teljesen függetlenül arról, hogy milyen kormány terjeszti elő, én soha, soha nem fogok egyetérteni. Azt gondolom, tisztelt képviselők, hogy ez rossz út. Arról próbálom önöket meggyőzni napirend előtti felszólalásban, hogy ez nem az országunk érdekét szolgálja. Kérem, értsék meg, hogy a Magyar Tudományos Akadémia nem a kormányé. Alapítása óta soha egyetlen kormányé sem volt. A Magyar Tudományos Akadémia a Széchenyi István-i értelemben vett közvagyon, a nemzeti identitásunk egyik nagyon fontos pillére. Az az elképzelés, hogy a kutatás, az oktatás, az innováció színvonalát kívánják emelni, ha nem politikai állításnak gondolják, akkor tartalmi alátámasztást igényel. Ezért a minisztérium és az Akadémia a tárgyalások előtt és alatt létrehozott és működtetett egy bizottságot, egy vegyes bizottságot tudósokból, amely az akadémiai kutatóhálózat színvonalát értékelte. Idézek ebből a jelentésből. „Az MTA kutatóintézet-hálózata Európában a legjobbak közé tartozik. A hálózat teljesítménye kiváló, és számos olyan alkotóműhellyel rendelkezik, amelyek a világ élvonalába tartoznak, és nemzeti kincsnek tekinthetők. A kutatóhálózat gyökeres átalakítására nincs szükség, de mint minden nagy rendszeren, ezen is lehet fejleszteni, például a fiatal kutatók intenzívebb bevonásával.” Ennyit a tartalomról, képviselőtársak. A formáról meg annyit, hogy tisztelettel tájékoztatom önöket, hogy a múlt héten a Kulturális bizottság ülésén, ahol a 2015-16. év akadémiai beszámolóját tárgyaltuk, azaz tárgyaltuk volna, a Magyar Tudományos Akadémia elnöke meghívást kapott, a tudós közösség első embere eljött, elmondta a véleményét, a kormány nevében az államtitkár úr szintén elmondta a saját véleményét, majd utána a bizottsági többség azt mondta a Magyar Tudományos Akadémia elnökének, hogy nem vitatjuk meg a beszámolóját, ajtót mutatott és kirakta. Őszintén mondom őszintén mondom! , hogy szégyelltem magam önök helyett is. A Magyar Tudományos Akadémia elnökét kiraktuk arról az ülésről, ahol ő tartotta a beszámolót. Hát, milyen dolog ez? Milyen dolog ez?! Itt a szabadságról, a kutatás szabadságáról van szó. Aki a törvény ellen van, az a kutatás szabadsága mellett van; én mi amellett vagyok. Köszönöm szépen. [[Varju László: Úgy van. Taps az MSZP, a Párbeszéd, a DK és az LMP soraiban.]] [[13.30]]
Köszönöm szépen, alelnök úr. Alelnök úr elhangzott napirend előtti felszólalására a kormány nevében Cseresnyés Péter államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az ön által egy jelentésből citált vagy abból a bizonyos jelentésből citált idézet nincs ellentmondásban véleményem szerint és véleményünk szerint a törvénymódosítás szándékával. Ugyanis nemzetközi tudásközpontok, többek között az Európai Bizottság is megerősítették, hogy a magyar tudományosság rendszere komoly kihívásokkal küszködik. Ha a komoly kihívásokat le akarom fordítani magyarra, akár így is lehet fordítani, hogy átalakításra vár, meg kell reformálni, valamiféle újítást kell véghez vinni annak érdekében, hogy a tudományos élet, a kutatás szorosabb kapcsolatban legyen a gazdasággal, komoly kapcsolatban, szorosabb kapcsolatban legyen a társadalmi elvárásokkal. Ehelyett most egy széttagolt, szétaprózott, a tehetséget és erőforrásokat koncentrálni nem tudó struktúránk van, ezen kell változtatni. Ráadásul a kutatások terén az alkalmazott kutatást sok szereplő másodrendűnek tekinti, ezen is kell változtatni. Ebből az is fakad, hogy a magyar kutatói kiválóság alig gyakorol hatást a magyarországi vállalkozások életére, hatékonyságára. Azok a transzferek, amelyeknek a tudást és a gazdaságot össze kellene kötnie Magyarországon, bizonyíték van rá, akár számszerűen be lehet bizonyítani, hogy alig működnek. Így az Akadémia szerepét át kell gondolni, és az akadémiai kutatóintézeteknek, a hálózatnak a szerepét át kell gondolni, hatékonyabbá kell tenni. A magyar társadalom és a magyar gazdaság állapotával, a magyar emberek jelenével és jövőjével kapcsolatban igen komoly felelősséggel bír ugyanis a Magyar Tudományos Akadémia. Felelőssége egyrészt abból adódik, abból fakad, hogy tagjai a legnagyobb magyar kutatók, akiknek munkáján, hatékonyságán az ország versenyképessége is nagyban múlhat. Másrészt felelős a rendelkezésre bocsátott több tíz milliárd forintnyi, az ország fejlődését előmozdítani hivatott közpénz megfelelő felhasználásáért és hasznosulásáért. Harmadrészt pedig az irányában fennálló tekintélyes közbizalom miatt felelős az általa képviselt értékek hiteles képviseletéért is. Ugyanakkor az Akadémia sem tagadja, hogy a magyar innováció terén komoly beavatkozásra van szükség; megint számokkal lehet bizonyítani ezt, hogy ennek a mondatnak mekkora valóságtartalma van. Ennek megoldásához az egész tudományos intézményrendszer átfogó megújítására, majd a megújított rendszer magasabb szintű finanszírozására van szükség. Az értékeket, amelyeket az Akadémiában ma is fel lehet találni és nagyra kell becsülni, meg kell őriznünk és tovább kell fejlesztenünk, így tehát az Akadémia mint a magyar tudomány autonóm köztestülete, a magyar alkotmányosság alapvető jellegzetessége volt, és szeretném hangsúlyozni, hogy marad is. Azok a világszínvonalú alapkutatások, amelyeket az Akadémia legkiválóbb műhelyei folytattak, szintén megérdemlik az ország anyagi áldozatvállalását, így kutatás-fejlesztésre és innovációra mint ön is bizonyára értesült róla a következő évben, ha a költségvetést az Országgyűlés elfogadja, 32 milliárd forinttal több fog jutni. Ez azt jelenti, hogy a kormány nagyon komolyan számít a Tudományos Akadémia kutatóintézeteinek hálózatára, az ott folyó, nagyon fontos munkára. De hogy mi is a cél, mit szeretnénk elérni, majd természetesen a vitában ezek az érvek és ellenérvek el fognak hangozni, és remélem, sikerül meggyőznünk önöket is, hogy szükség van egy megújításra, szükség van egy jobb hasznosulására a közpénznek. [[Varju László: A visszavonásra van szükség, államtitkár úr!]] A kormány nem kevesebb, hanem több kutatást szeretne, ezért erősíti a kutatóhálózatot [[Szabó Timea: Nem erősíti a kutatási hálózatot, nem erősíti!]] , és ahogy említettem, több pénzt is szán erre, több pénzt szán a kutatásra. A cél az, hogy a hazai tudományos kutatásokra fordított milliárdok ne kézzelfogható eredmény nélkül tűnjenek el, hanem a magyar gazdaságot érdemben szolgáló szabadalmakban, találmányokban is hasznosuljanak. És ebben az „is”-t szeretném hangsúlyozni: természetesen az alapkutatásoknak is ugyanolyan fontos szerepet szán a kormányzat, mind eddig. A fennálló rendszer nem hatékony, ezt több jelentés is bizonyítja. Magyarország nemzetközi összevetésben lemaradásban van, ezért a bevált gyakorlathoz igazodó átalakításokra van szükség. Ez természetesen, ahogy a törvénytervezetből is kiolvasható, nem államosítást jelent, hiszen a kutatóhálózat eddig is állami kézben volt, működését a központi költségvetés finanszírozta. Nem lehet államosítani azt, ami egyébként az államé és közpénzből finanszírozott. A változásokat, a kutatás szabadságát, függetlenségét pedig nem akarja senki sem csorbítani, hanem pontosan az ellenkezőjét akarjuk tenni: erősíteni szeretnénk ezt. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Az LMP képviselőcsoportjából Demeter Márta képviselő asszony: „Saját üzletük helyett mikor tartják végre a magyar emberek érdekét szem előtt?” címmel jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az LMP évek óta figyelmezteti arra a kormányt, hogy a Paks II.-beruházás felesleges, drága, veszélyes, rossz üzlet, és mára már meg is bukott. Mára eljutottunk oda, hogy még a magyar miniszterelnök is beismerte azt, hogy komoly csúszás várható a projektben, az államtitkár menesztésével pedig már a politikai felelősök keresése is megkezdődött. Mára ott tartunk tehát, hogy van egy rossz szerződés, egy rossz koncepció, egy nagyon komoly nemzetbiztonsági kockázat a putyini befolyásszerzési törekvések ilyetén történő támogatásával is, miközben pedig a szakma és maga a közvélemény is nagy többségben elutasítja a paksi bővítést, a kormány mégis szolgai módon kitart emellett. Varga Mihály 2019. február 21-én Moszkvában folytatott tárgyalásokat. A tárgyalásokról nem sietett tájékoztatni sem az Országgyűlést, sem a közvéleményt, a sajtóban is csak nagyon kevés hír jelent meg ezzel kapcsolatban. Több kérdést is tettem fel a kormány különböző szereplőihez ezzel a moszkvai úttal kapcsolatban. Szeretnék néhány választ idézni. Az egyik Tállai államtitkár úr válasza: a kormány, figyelembe véve az esetlegesen szükséges európai uniós eljárásokat is, kellő időben elkészíti, és az Országgyűléshez megvitatásra és jóváhagyásra benyújtja a javaslatát, hiszen nemzetközi szerződésről lévén szó, a döntéshozó ebben a kérdésben az Országgyűlés. Volt ez a válasz arra a kérdésemre, hogy mégis mit módosítottak a paksi hitelszerződésen. Süli miniszter úr amellett, hogy több helyen is nyilatkozott a sajtóban ezzel kapcsolatban, szintén megerősítette az egyik tévé műsorában, hogy az óriási késés miatt módosítani kell az orosz-magyar pénzügyi szerződést. Ezt Varga Mihály intézi, de majd az Országgyűlésnek kell róla szavaznia. Kovács Pál államtitkár úr szerint terítéken van a pénzügyi keretszerződés módosítása is, szavai szerint Varga Mihály pénzügyminiszter nemrég tárgyalt ez ügyben orosz kollégájával. A Pénzügyminisztérium válaszolt közérdekűadat-igénylésemre a témával kapcsolatban, amelyben ennek a paksi hitelszerződésnek a módosítását kértem ki, egészen pontosan. Hihetetlenül elképesztő választ kaptam, a válasz annyi volt: közérdekűadat-igénylésével kapcsolatban tájékoztatjuk, hogy az abban foglaltak tekintetében a Pénzügyminisztérium nem minősül adatkezelőnek. Tehát a paksi hitelszerződés módosításával kapcsolatban önök szerint a Pénzügyminisztérium nem minősül adatkezelőnek. Varga Mihály pedig az egyik bizottságban azt mondta, hogy nem módosították a paksi hitelszerződést. Ezek szerint viszont felmerülne a kérdés: akkor hamarosan el kell kezdeni törleszteni a magyar adófizetőknek ezt a rendkívül drága, veszteséges, borzasztóan rossz pénzügyi konstrukciót? Alapvető lenne, kedves képviselőtársaim, és a kormány képviselőinek is szeretném erre felhívni a figyelmét, hogy a nyilvánosságot tájékoztatják, hiszen elképesztő mértékű adófizetői pénzről van szó. A kormány viszont újra csak titkolózik és lapít. 2014-ben is titokban kötötték meg az Orbán-Putyin-paktumot, mintegy 4000 milliárd forintra eladósítva a magyar adófizetőket, úgy, hogy ezek a projektek egyértelműen veszteségesek. Magáncég már nem is fektetne ilyen projektekbe, de közpénzen nem érdekli a kormányt a magyar emberek vesztesége. Az, hogy a Paks II.-beruházás egyáltalán megkaphatta az engedélyeket az Európai Bizottságtól, pedig azt mutatja, hogy egyáltalán nem átlátható a bizottság döntéshozatala. Emellett nem csupán a Roszatom, hanem más nagyvállalatok is kedvezményezettjei a paksi projektnek, akik, ki tudja, milyen alkuk mentén, megkötötték a maguk üzletét, anyagi vagy pedig politikai haszonélvezői ennek a projektnek, és érdekeltté tudták tenni őket abban, hogy ennek a haszonnak a fejében rögvest szemet hunyjanak az orosz befolyásszerzés növekedése, valamint egy veszteséges és kifejezetten veszélyes projekt felett. Ez így nem mehet tovább, a multicégeket korlátok közé kell szorítani, a Paks II.-paktumot haladéktalanul fel kell mondani. Erről nyújtottunk is be határozati javaslatot; helyette a megújulókba és lakás-korszerűsítésbe kell fektetni, ami a mostanihoz képest is 30 százalékos rezsicsökkentést eredményezne. [[13.40]] Emellett minden háztartás számára egymillió forintos szigetelési és korszerűsítési programot kell indítani. Ahogy Magyarország biztonsági stratégiája is helyesen hangsúlyozza, a fosszilis rendszerekről át kell térni a megújulókra, foglalkoznunk kell az energiafelhasználás hatékonyságának fokozásával s lendületet adni a hazai megújuló energiák alkalmazásának, gyermekeink érdeke és Magyarország jövője múlik ezen. Természetesen szükség van a teljes gazdasági szerkezet átalakítására. Magyarországon a kormány által megvalósított vadliberális gazdaságpolitika révén külföldi nagy cégek nem csupán az olcsón eléjük vetett munkaerőt szipolyozzák ki, de Magyarországra a legnagyobb energiaigényű gyártási és munkafázisokat telepítették, így ellehetetlenítve a szükséges energetikai átalakításokat. Azonnal lépni kell tehát. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ha önök, kormánypárti képviselőtársaim, a magyar emberek érdekét tartják szem előtt, akkor haladéktalanul megteszik ezeket a módosításokat. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Képviselő asszony elhangzott napirend előtti felszólalására Süli János miniszter úr válaszol. Parancsoljon, miniszter úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Köszönöm, hogy megint lehetőséget kaptunk, hogy Paksról beszéljünk. Tehát az elmúlt időszakban mind a parlamenti választáskor, mind az uniós választáskor az önök részéről a paksi beruházás komoly támadást, kritikát kapott, a mi részünkről pedig a kampányban komoly támogatást. Ennek a szavazatokban érvényesült is az eredménye, tehát én nem tudom, hogy önök miről beszélnek, hogy egyértelmű elutasítottsága van a paksi projektnek, hogy a nép ezt nem támogatja. [[Demeter Márta közbeszól.]] Ezt én a 3-as választókerület képviseletében tudom mondani, ahol a szavazatok egyértelműen bizonyítják ezt a tényt.Amikor arról beszélünk, hogy akkor van csúszás és ehhez kell módosítani a pénzügyi és egyéb szerződéseket, persze, a legfontosabb feltétel, a csúszásnál mindig fontosabb, hogy jó minőségű, megbízható tervek álljanak rendelkezésre, ezeket a terveket pedig akkor lehet a hatóság részére benyújtani, ha számunkra rendelkezésre áll. A magyar követelmények szigorúbbak, mint az orosz követelmények, így több ponton áttervezésre szorul az erőmű, ennek az időigénye egyértelműen növeli a tervezést, illetve arról a 22 hónapról elfeledkezünk beszélni, ami 16 hónap brüsszeli felfüggesztést okozott a késésben, illetve az a 6 hónap, ami a brüsszeli döntés következménye, hogy uniós versenyjogszabályok szerint kell meghirdetni a projektmunkák 55 százalékát. Tehát ez összességében 22 hónap csúszást eredményezett eredetileg is a projekt végrehajtása során, és ezek a brüsszeli Bizottságnál mint műszaki követelmények lemódosításra kerültek, ennek a pénzügyi feltételei egyébként nincsenek még lemódosítva, de ezek folyamatban vannak. Ahogy ön Varga Mihály miniszter úr kérdéseire kapott választ, úgy, mivel minden ügyben a brüsszeli Bizottsághoz vissza kell mennünk mind a műszaki, mind a pénzügyi feltételekben, ezek az egyeztetések zajlanak, és mivel a pénzügyi finanszírozás parlamenti döntés alapján valósult meg, önálló parlamenti döntésben 2014-ben, így ezt a módosítást vissza is kell hoznunk, s az önök jóváhagyása nélkül ez a pénzügyi módosítás nem tud megtörténni. Ennek a módosításnak az a lényege, hogy eddig dátumhoz volt kötve a visszafizetés időpontja, most pedig eseményhez lesz kötve. Tehát ez azt jelenti, hogy nem egy elképzelt dátum, megvalósítási dátum, ami már nem igaz a 22 hónap csúszás sincs még lekövetve , hanem amikor termelésre alkalmas állapot, tehát kereskedelmi üzemre átadjuk a blokkot, attól kezdve kell a törlesztést megkezdeni. Tehát ez egyértelmű, amikor sikeresen üzembe van helyezve a blokk, attól kezdve fogjuk törleszteni. Tehát itt nincs semmi olyan kérdésről szó, hogy ezt akár a napokban el kell majd kezdenünk törleszteni. Ebben előzetesen az orosz féllel a magyar fél megállapodott, de minden kérdést, mint mondtam, Brüsszelben jóvá kell hagyatnunk, és utána tudjuk hozni a parlament elé, tehát erre megnyugtató választ fogunk adni önöknek. A magyar energiahelyzet egyébként változatlan, a napokban is 50 százalék importtal mentünk, az elmúlt évben 31,6 százalék importra volt szükségünk. Magyarország, a magyar kormány elkötelezett a megújulók, köztük a naperőművek létesítése mellett. Paks térségében készült el egy 20,6 megawattos, Bükkábrányban készült el egy 22 megawattos naperőmű, van a Mátrai Erőmű lerakóján egy 17 megawattos, és készül folyamatosan, 3 ezer megawatt naperőmű-kapacitásra van engedély. De ezek időjárástól függő termelőegységek, arra az időszakra is kell gondolni, amikor nem süt a nap vagy nincs egyéb lehetőségünk, akkor is kell, ezt meg alaperőmű nélkül nem lehet. Aki felelős Magyarország energiaellátásáért, úgy, hogy az ipar számára és a lakosság számára olcsó villamos energiát tud biztosítani, és egyébként a világon számtalan nemzetközi szervezet kimondta, hogy a megújulók önmagukban nem tudják a környezetvédelmi kihívásokat teljesíteni, atomerőművek nélkül nem lehet megoldani a szén-dioxid-kibocsátás problémáját, ezért azt gondolom, hogy a magyar kormány jó úton jár, hogy az atomerőmű létesítése mellett döntött. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! „Meddig él vissza a hatalom mindannyiunk türelmével?” címmel a Jobbik képviselőcsoportjából Jakab Péter képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt fideszes Képviselőtársak! Van önöknek egy jó barátjuk, úgy hívják, hogy Domokos László. Ugye, tudják, ő a pártállami Számvevőszék elnöke, volt fideszes országgyűlési képviselő, aki nem is olyan rég egy milliárdos ÁSZ-büntetéssel próbálta meg a Jobbikot a csőd szélére sodorni, most pedig úgy tűnik, hogy a magyar családokat akarja csődbe vinni. Domokos elvtárs ugyanis azt találta ki, hogy a jövőben a dolgozók ne kapják meg a teljes fizetésüket, hanem a fizetés egy részét a munkaadók utalják egy külön számlára, egy megtakarítási számlára, mondván, hogy ez a lépés majd segít a dolgozóknak spórolni, ha jön a válság. Magyarán, Domokos elvtárs azt gondolja, hogy a magyar munkavállalók nem tudnak felelősen gazdálkodni, két kézzel szórják a pénzt, de majd jön ő meg a kormány és majd ők ketten megmutatják, hogy hogyan is kell félretenni az éhbérből a nehezebb időkre. Történik ez egyébként azok után, hogy önök épp nemrég emelték meg Domokos László fizetését havi 2,5 millióról havi 4 millió forintra. Tehát ha van valaki, akkor biztosan Domokos László lesz az, aki majd hitelesen el tudja nekünk játszani, hogy hogyan kell „Gazdálkodj okosan!”-t művelni minimálbérből. Szégyen, képviselőtársak!Nyilván tudjuk azt, hogy Domokos László csak egy báb, ő az Orbán-kormány bábja, azt önti szavakba, amit az Orbán-kormány kitalál, és persze tudjuk azt is, hogy önök közül majd itt fel fog valaki állni és elmondja, hogy alapvetően nem is akarják Domokos László tervét megvalósítani. Csak szoktak önök sok mindent mondani, mondták már azt is, hogy nem engednek be gazdasági bevándorlókat, aztán három év alatt beengedtek mégiscsak 86 ezret. Szóval, azt gondoljuk, hogy az önkormányzati választások után önök igenis meg fogják lépni az Orbán Viktor által tollba mondott Domokos-tervet, addig pedig bedobták ezt az egészet a köztudatba, hogy hadd eméssze a nép. Csakhogy nem a népnek kéne már emészteni az önök marhaságait, hanem önöknek kéne szembenézni a magyar valósággal, szembenézni azzal, hogy a magyar munkavállalók nem azért nem takarékoskodnak, mert felelőtlenül gazdálkodnak, hanem azért, mert nincs miből félretenni. Örülnek a magyar melósok, ha ki tudják fizetni a hitelt meg a számlákat. Persze, tudom, hogy az önök világában, képviselőtársak, a Rogán Cecíliák meg az Orbán Ráhelek világában a nélkülözés egy ismeretlen fogalom. Én nagyon jól tudom, hogy az udvartartás világában takarékoskodás nélkül is jut pénz luxusra, de azt is tudom, hogy az átlag magyar világában meg takarékoskodással se jut pénz a legalapvetőbbekre sem, és ez nem a dolgozó hibája, hanem az önök hibája. Önök 2010 óta úgy legatyásították ezt az országot, hogy ma már az Európai Unióban csak a bolgárok csóróbbak, mint mi, és ha önökön múlik, akkor ez a helyzet csak rosszabb lesz. Hányszor, de hányszor tettek hitet, képviselőtársak, önök amellett, hogy annál jobb az országnak, minél kevesebbet kell fizetni a magyar munkavállalónak! Ugye, emlékeznek még rá, hogy Orbán Viktor mivel csalogatta ide a szaúdi befektetőket? Azzal, hogy nálunk a minőségéhez képest feltűnően olcsó a munkaerő. Ugye, emlékeznek, hogy Kövér László mivel utasította el a Jobbik bérunióját, a bérfelzárkóztatást? Azzal, hogy a magyarok kevesebbel is beérik. Vagy, ugye, emlékeznek arra, hogy Szijjártó Péter mivel nyugtatta nemrég a nyugati multikat? Azzal, hogy a kormány kordában tartja a béremelkedést. Így takarékoskodnak önök a szaúdi befektetőknek meg a nyugati multiknak, miközben meg a magyar munkavállalók közül, a magyarok közül minden harmadik ember ma már a létminimum alatt él, de azért csak takarékoskodjanak, mert jön a válság. Persze, hogy jön a válság, ezt mindannyian tudjuk. Az autóiparban, amelyre önök az egész ország gazdaságát építették, már elkezdődtek az elbocsátások. Ez így van, csak erre fel lehetett volna készülni. [[13.50]] Önök az elmúlt években nyakra-főre támogatták a multikat, pedig nagyon jól tudták, hogy ha jön egy válság, márpedig jön a válság, akkor a multi lesz az első, aki elköltözteti a gyártósorát, mondjuk, Ázsiába, és a magyar kis- és középvállalkozó lesz az, aki még a válság kellős közepén is azon fog gondolkodni, hogy ha kell, profilváltással, de hogyan tudja megőrizni a tevékenységét meg a magyar munkahelyeket. És önök mégsem a magyar vállalkozásokat támogatják, sőt agyonadóztatják őket, mint ahogyan a lakosságot is, teszem hozzá. A lakosságtól jövőre 300 milliárd forinttal több adót akarnak behajtani, mint az idei évben. Na, ez az önök igazi gazdaságpolitikája: a népnyúzás, a dolgozók kizsigerelése, a rabszolgatörvény, az alacsony munkabér meg a betelepített olcsó keleti migránsmunkás! [[Közbeszólás a kormányzó pártok padsoraiból.]] No, hogyha egy ilyen kormány akar megtakarítani a dolgozóknak, ha egy olyan kormány akar megtakarítani a dolgozóknak [[Közbeszólás a kormányzó pártok padsoraiból: Idő!]] amely kormány, egyébként nem is olyan rég, egy tollvonással elvette a dolgozók magánnyugdíjpénztári megtakarítását, akkor kezdjünk el aggódni, mert ez a kormány nem a dolgozóknak akar megtakarítani, hanem saját magának. [[Közbeszólások az ellenzéki pártok padsoraiból.]] És persze fontos, nagyon fontos, hogy a családoknak legyen pénzügyi megtakarítása, csak ezt nem úgy kell elérni, hogy Domokos Lászlót beengedjük a családi kasszába közgarázdálkodni, hanem úgy lehet elérni, hogy megfizetjük a munkát, hogy az emberek minőségi munkáért kapjanak minőségi fizetést. Hovatovább, van egy másik ötletem: adják vissza a dolgozóknak azt a temérdek pénzt, amit a korrupcióval az elmúlt években elloptak tőlük [[Közbeszólás az ellenzéki pártok padsoraiból: Úgy van!]] , és rögtön mindenkinek lesz kellő megtakarítása. Domokos Lászlót pedig az ötleteivel együtt végre takarítsák el a közéletből, mert közveszélyes, mint ahogy az a kormány is, amelyik a háttérben ilyeneket kitalál. Eszükbe ne jusson ezt megvalósítani! [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Így van! Dr. Hoppál Péter hatot mutatva: 6 százalék! Szórványos taps az ellenzéki pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Az elhangzott napirend előtti felszólalásra a kormány nevében Orbán Balázs államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Nagyon sajnálom, hogy a Gyurcsány Ferenc vezette baloldal az identitását vesztett, sodródó Jobbiknak egy ilyen politikai szerepet szán itt az ellenzéki szerepleosztásban [[Moraj, közbeszólások a Jobbik padsoraiból, többek között: Jaj, istenem!- Szabó Timea: Ez már a Jobbiknak válasz?]] hogy ezeket a sületlenségeket kell hétről hétre a parlament nyilvánossága elé hozni. [[Az elnök csenget.]] Sajnálatos módon azt kell mondanom, hogy, képviselő úr, ön öt percig beszélt, egyetlen igaz mondatot nem hallottunk benne. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban. Közbeszólások ugyanonnan: Úgy van! Szabó Timea közbeszól.]] Tudja, hogy én szeretek belekapaszkodni azokba az igazságmagokba, amik az ellenzéki felszólalásokban benne vannak, mert azok alapján tudunk párbeszédet kezdeni. Az ön felszólalásában egyetlen ilyen mondat nem volt. Engedje meg, hogy pár tényt felolvassak önnek! [[Gréczy Zsolt, Szilágyi György: Mondta vagy nem mondta? Z. Kárpát Dániel: Ne magyarázkodj, válaszolj! Zaj.]] [[Az elnök csenget.]] Sajnálatos módon azt kell mondanom, hogy, képviselő úr, ön öt percig beszélt, egyetlen igaz mondatot nem hallottunk benne. (Taps a kormányzó pártok padsoraiban. Közbeszólások ugyanonnan: Úgy van! Szabó Timea közbeszól.) Tudja, hogy én szeretek belekapaszkodni azokba az igazságmagokba, amik az ellenzéki felszólalásokban benne vannak, mert azok alapján tudunk párbeszédet kezdeni. Az ön felszólalásában egyetlen ilyen mondat nem volt. Engedje meg, hogy pár tényt felolvassak önnek! (Gréczy Zsolt, Szilágyi György: Mondta vagy nem mondta? Z. Kárpát Dániel: Ne magyarázkodj, válaszolj! Zaj.) Magyarországon 5,3 százalékkal (Az elnök csenget.) bővült a magyar gazdaság az elmúlt negyedévben, ami a legjobb eredmény az uniós tagállamok között. [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Bérekről beszéltünk…]] 2019 márciusában az építőipari termelés 67 százalékkal haladta meg az egy évvel korábbit. [[Z. Kárpát Dániel: Ne a termelési jelentést…]] 8 százalékkal nőtt a használatba vett új építésű lakások száma. [[Dr. Lukács László György: 100 százalékkal! Meg a Domokos fizetése! Az!]] Áprilisban az ipari termelés volumene 6,3 százalékkal nőtt éves alapon. A kiskereskedelmi üzletek forgalma 6,8 százalékkal bővült. Az első negyedévben 26 százalékkal nőttek a nemzetgazdasági beruházások éves alapon. [[Z. Kárpát Dániel: Jól teljesítették az ötéves tervet! – Szi-lágyi György: 100 százalékkal nőtt Domokos fizetése!]] 11 százalékkal nőtt az átlagkereset az előző év azonos időszakához viszonyítva, miközben a reálkereset 7,6 százalékkal nőtt, és ez már nem is az első ilyen év, hanem, hála istennek, most már több éve hasonlóan kedvező adatokat látunk. A foglalkoztatottak létszáma ma már 4,5 millió fő, 2010 óta 800 ezerrel többen dolgoznak, a munkanélküliség 12 százalékról 3,5 százalékra csökkent. És amiket pedig ön a jövő évi költségvetéssel kapcsolatban megfogalmazott, azok azon túl, hogy nem igaz állítások, még felháborítónak is minősülnek, azért, mert azt mutatják, hogy ön, annak ellenére, hogy országgyűlési képviselő, és ez lenne a feladata, még csak a múlt héten benyújtott költségvetési törvényjavaslatot sem olvasta el. [[Dr. Brenner Koloman közbeszól.]] Abban ugyanis még arra sem tud hivatkozni, hogy nem álltak rendelkezésre az adatok, mert azok az adatok ott vannak, és az ön rendelkezésére állnak. [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Kevés munka, ugye? Dr. Lukács László György: Mik azok az adatok? Mesélj!]] 2010 óta több mint megdupláztuk a családok támogatására szolgáló juttatásokat [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] immár 2200 milliárd forintot fordítunk erre a célra. [[Szabó Timea: Mit hazudozol összevissza!]] És az, amit az adóemeléssel kapcsolatban elmondott, az pedig [[Zaj, közbeszólások, többek között dr. Vadai Ágnes: Több stadiont! Az lesz a legjobb az egész országnak!]] egyszerűen tarthatatlan. Ha megnézi a magyar költségvetést, a benyújtott költségvetést [[Dr. Vadai Ágnes: Megnéztük!]] amiben, remélem, hogy a Jobbik támogatására is számítani tud a kormányoldal, 500 milliárd forint adócsökkentés van benne. 500 milliárd forint! [[Szabó Timea: 70 milliárd az Orbán…]] Tehát vagy a matematikai…. Bocsánat, csak nagyon kiabál a frakcióvezető asszony, kicsit nehéz válaszolni. Tehát vagy matematikailag…
Bocsánat, államtitkár úr! Frakcióvezető Asszony! Nyugodjon már meg, és próbálja ezt továbbterjeszteni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó. [[Szabó Timea: Én teljesen nyugodt vagyok! Csak ezt a sok hazugságot nehéz elviselni! Zaj.]]
Tehát vagy a matematikai képességekkel van probléma, vagy a szövegértéssel van probléma, vagy pedig a dolgokra reális módon történő ránézési szándékkal van probléma. [[Szilágyi György: Mondta a Domokos vagy nem mondta?]] Akkor pedig tényleg csak az lehet, hogy Gyurcsány Ferenc ezt a szerepet osztotta a Jobbikra, ami nem egy hálás szerep, úgyhogy nagyon szeretnénk, ha hétről hétre nem vinnék ezt a szerepet.Ami pedig az Állami Számvevőszékkel kapcsolatos megjegyzéseit illeti, az Állami Számvevőszék egy független, alkotmányos szerv [[Moraj és közbeszólások a Jobbik padsoraiból: Na! Dr. Lukács László György: Ezt már hallottuk párszor!]] amelyiknek feladata a közpolitikai javaslatok megfogalmazása [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Az!]] , ugyanúgy, ahogy a többi alkotmányos szervnek is ez a feladata. A kormánynak nincs ilyen szándéka [[Egy hang a Jobbik padsoraiból: Á!]] amit ön a felszólalásban említett. Egyetlenegy probléma van, ami a Jobbiknak problémát okoz immáron évek óta. Az a probléma, ami a Jobbiknak problémát okoz, hogy a törvényeket be kell tartani, és aki nem tartja be a törvényeket, annak ezért szankciókkal kell számolnia. [[Dr. Vadai Ágnes: Hogy loptok, az a probléma! Jakab Péter: Nézz már magadra! Dr. Lukács László György: Farkas Flóriánnak… Szilágyi György: Mondd el a Flórinak is! Mondd el!]] Ez egy demokratikus jogállamban így néz ki, és ezt a feladatot… [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban. Gyöngyösi Márton: A strasbourgi bíróság ítélete után, visszanézzük neked…]] Ez ilyen egyszerű! [[Szilágyi György: Mondta a Domokos vagy nem mondta?]] Ezt a feladatot az Állami Számvevőszéknek kell ellátnia [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Úristen!]] a magyar alkotmánynak és a jogszabályi környezetnek megfelelően. [[Moraj az ellenzéki pártok padsoraiból.]] Tehát az nem elfogadható, hogy amikor valaki lebukik [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] hogy nem tartotta be a törvényeket, mint ahogy az a Jobbik esetében történt, az utána elkezdi az alkotmányos szerv vezetőjét mószerolni a parlamentben. Ezt mi elfogadhatatlannak gondoljuk, visszautasítjuk, és arra szólítjuk fel a Jobbikot, hogy tartsa be a törvényeket. Ilyen egyszerű! Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! „Aktuális ügyekről” címmel a Párbeszéd képviselőcsoportjából Burány Sándor képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr, a szót. Tisztelt Ház! Nehéz eligazodni azon, hogy a kormánynak éppen ki az aktuális ellensége. Nos, megpróbálok segíteni nekik. [[Varju László: Hoppá! Szórványos derültség az ellenzéki pártok padsoraiból.]] Figyeljenek már oda a KSH-ra! Nagyon úgy néz ki, hogy a KSH-ba Soros György vagy egyenesen Gyurcsány Ferenc tette be a lábát [[Derültség az ellenzéki pártok padsoraiból.]] , hiszen olyan közleményekkel bombáz bennünket, hogy csak kapkodjuk a fejünket. A KSH minapi közleménye ugyanis világosan leszögezte, hogy hét éve nem volt ilyen magas az infláció, mint ezekben a napokban. Ezek a szikár tények, államtitkár úr. És sajnos az a baj, hogy akárki is a KSH tényleges vezetője, a piaci tapasztalataink alátámasztják a KSH hivatalos közleményét. Ha kimegyünk a piacra, akkor mi magunk is megerősíthetjük, hogy a burgonyának, a friss zöldségnek, a gyümölcsnek, ezeknek a terményeknek az ára több mint 15 százalékkal nőtt egyetlen év leforgása alatt. Sajnos, erről a dobogóról nem tudott lemaradni a liszt, a kenyér, és a péksütemény sem ezek a termékek is brutális mértékben, lényegesen a hivatalos inflációs adatok fölött drágultak. De ha valaki szeretne még húst enni, és sertéshúsra fanyalodna, akkor azt kell döbbenten konstatálnia, hogy mintegy 9 százalékkal nőtt még egyszer mondom, a KSH hivatalos adatai szerint 12 hónap alatt a sertéshús ára. És ha valaki idegességében ezeket a számokat és a piaci árakat látva rá szeretne gyújtani, akkor éri az újabb kellemetlen meglepetés, hiszen a dohányáruk ára mintegy 13 százalékkal emelkedett egyetlen év leforgása alatt. Ha most megnézzük, hogy a költségvetés milyen nyugdíjemelést irányoz elő, és milyen inflációs prognózissal áll elő a jövő évre vonatkozóan, államtitkár úr, nézzük a számokat: 2,8 százalékos inflációval kalkulálnak, ebből következően a nyugdíjasoknak mintegy 2,8 százalékos nyugdíjemelést kívánnak adni. Ilyen áremelkedések mellett ez egészen egyszerűen szégyen! És az már csak hab a tortán, hogy miközben a kormány az összes elképzelhető csatornán, itt a parlamentben az elmúlt percekben is büszke a gazdaság eredményeire, a gazdaság szárnyalására, amit egyébként mi magunk is üdvözlünk, aközben a következményeket azért igyekszik megspórolni, hiszen éppen a minap az Országos Nyugdíjas Parlament hívta fel arra a figyelmet, hogy a tényleges gazdasági növekedés és a kormány által számolt gazdasági növekedés közötti különbség miatt a nyugdíjprémium tekintetében a nyugdíjasokat mintegy 10 ezer forinttal megrövidítették. [[14.00]] Ha egyszer büszkék és erre nyugodtan lehetnek büszkék a gazdaság szárnyalására, legalábbis a hivatalos adatok tekintetében, és most ne rontsuk azzal az ünnepet, hogy mennyire kettészakadt a társadalom, mennyire kettészakadt maga a gazdaság nagyvállalkozókra, kisvállalkozókra, Fidesz-közeli vállalkozókra és mindenki másra, akkor azért elismerhetjük, hogy a gazdasági növekedés adatai valóban átlagosan példamutatók, de akkor ennek a következményeit is hajtsák végre, és legalább utólag fizessék ki ezt a 10 ezer forintos nyugdíjprémium-beli különbözetet. Szintén a minap látott napvilágot az a terv, hogy az Erzsébet-programból gyakorlatilag a mozgássérülteket és a nyugdíjasokat kizárnák 2020-tól, jövő évtől kezdődően. Egészen egyszerűen a szociális érzékenység, a szociális rászorultság kategóriája az önök elképzelései szerint ebből a programból ki kell hogy maradjon; egy olyan országban, ahol a nyugdíjemelés mértéke messze elmarad a piaci áremelkedés mértékétől, egy olyan országban, ahol a minimálbér Európában a legmagasabb adót kell hogy fizesse, egy olyan országban, ahol az emberek zömének a fizetése kevés ahhoz, hogy egy albérletet fenn tudjon belőle tartani egy nagyobb városban ma Magyarországon. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ha az államtitkár úr az előbb hiányolta az igazságot, hiányolta a pontos számokat, akkor kérem, mélyedjenek el a KSH adataiban. Ezek a számok, bárhogy is hívják a KSH elnökét, sajnos azt mutatják, hogy nyugdíjemelés terén és más egyéb szociális rendezés területén önöknek bőven van még tennivalójuk. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az elhangzott napirend előtti felszólalásra a kormány nevében Tállai András államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Azzal kezdeném, hogy ön a szocialista kormányok tagja volt, amelynek az elve az volt, hogy nincs olyan bérnövekedés, amit én az inflációval el ne inflálnék. Tehát az önök kormányzása ideje alatt [[Szabó Timea: Kezdd elölről! Nem értjük!]] az volt a jellemző, hogy az infláció növekedése mindig meghaladta a jövedelmek növekedését, ezáltal az emberek jóléte nem volt biztosított. Ugyanakkor pedig a Fidesz-kormány éppen az ezzel ellenkező politikát folytatja. Nézzük a nyugdíjak tekintetében! Lehet itt az inflációról beszélni, hogy relatíve magasabb az infláció, de az inflációt ahhoz kell viszonyítani, hogy az embereknek mennyi a jövedelmük [[Tordai Bence: Vagy a nyugdíjuk!]] és hogy azzal, hogy fél százalékkal magasabb az infláció az előző évihez képest, miközben a jövedelmük pedig 10 százalékkal növekedett [[Tordai Bence: Tállai úr! Jaj!]] akkor biztosítva van minden társadalmi rétegnek, a munkavállalónak is [[Zaj. Az elnök csenget.]] a munkahelyén, a nyugdíjasnak is biztosítva van [[Tordai Bence: Na! Mi van biztosítva? Na?]] az életszínvonala. [[Tordai Bence: Na, az van!]] Azt gondolom, hogy önök ezt az önök kormányzása alatt nem tudták biztosítani. Most azt a kormányt kérik számon, amely azt mondja [[Szabó Timea: Amelyik 9 éve kormányoz!]] hogy több mint 50 hónapja növekszik a fogyasztás, növekszik a kiskereskedelmi bevétel. Ez is azt mutatja, hogy az emberek jövedelme is nő ezáltal, és így [[Tordai Bence: Bravó! Bravó!]] lényegesen nagyobb a jövedelmük, mint az infláció. De nézzük a nyugdíjakat! 2010 és 2019 között a nyugdíjak átlagosan több mint 33 százalékkal növekedtek, a tartósan alacsony inflációnak köszönhetően pedig a vásárlóerejük 10 százalék felett javult. Na, ezt önök nem tudják elmondani a kormányzásuk idejéről. A 2018. évben végrehajtott nyugdíjemelés mértéke 3 százalék volt, a 2019 januárjában végrehajtott nyugdíjemelés 2,7 százalék, és 2020-ra pedig 2,8 százalék van tervezve. Abban az esetben, ha a nyugdíjas-infláció alacsonyabb, akkor a kormány nyugdíjprémiumot biztosít a nyugdíjasok számára. 2011 és 2016 között erre nem volt szükség, mert a nyugdíjemelés mindig meghaladta az inflációt. 2017 novemberében erre szükség volt. Nyugdíjprémiumot kaptak a nyugdíjasok, így 0,8 százalékos utólagos emelést hajtott végre a kormány. Ennek nyomán nyugdíjprémiumként, kiegészítő nyugdíjemelésként, nyugdíj-kompenzációként is átlagosan 24 ezer forinttal kaptak a nyugdíjasok több pénzt. 2018-ban az infláció 2,8 százalék volt, míg a nyugdíjas-infláció 2,7 százalék, így nem volt szükség nyugdíj-kompenzációra, hiszen megvalósult a 3 százalékos emelés, magasabb volt, mint a pénzromlás mértéke. Ugyanez a helyzet a jövedelemmel rendelkezők esetén, hiszen a reáljövedelem mértéke most már évek óta jelentősen növekszik, ami azt jelenti, hogy nemcsak nominálisan haladja meg az inflációt a jövedelmek növekedésének a mértéke, hanem a valóságban is, magyarul, több árut tudnak vásárolni a munkavállalók a jövedelmükből. Ennek több összetevője van: egyrészt a gazdaság jelentős javulása és növekedése, amely eleve több és nagyobb jövedelmet biztosít a dolgozók számára, másrészt a kormány adópolitikája is, hiszen az egykulcsos 15 százalékos adó is reáljövedelem-növekményt biztosít, másrészt a családosok számára a családi adókedvezmény mértékének az éves növekedése, jelentős növekedése is magasabb jövedelmet biztosít a munkavállalók számára. Összességében tehát az ön kritikája, amely szerint kiemel egy-két inflációs adatot, egy-két terméket, amelynek az ára a piaci folyamatok következtében növekedett, ez nem a reális és valós képet mutatja, a kormány politikája e tekintetben is helyes, és a jövőben is ezt fogja követni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! „Aktuális ügyek” címmel a Fidesz képviselőcsoportjából Kósa Lajos képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A parlament nemsokára hozzákezd az ország minden évben egyik legfontosabb törvényének a tárgyalásához, a költségvetési törvény tárgyalásához. Mielőtt a költségvetési törvény tárgyalását megkezdenénk, nem árt, ha emlékszünk arra, hogy melyek a legfontosabb célok és célkitűzések, feladatok, amelyeket a költségvetési törvénnyel szeretnénk alátámasztani és segíteni.Az egyik legfontosabb a magyar emberek biztonságának a kérdése, a magyar családok biztonságának a kérdése. A magyar családok biztonságát úgy is, mint az ország biztonságát és úgy is, mint a megélhetés, a fejlődés biztonságát, érdemes megvizsgálni. A kormány kiemelt figyelmet fordít, és a Fidesz-frakció kiemelt figyelmet fordít a családok biztonságára, az emberek biztonságára. Az a családvédelmi akcióterv, amelyet a miniszterelnök meghirdetett, nagyon sokat hallottuk, hogy jó, jó, de hol vannak a számok, hol van az a garancia, amellyel egyébként biztosítani tudjuk, hogy a családvédelmi akcióterv egyébként nem kis anyagi fedezete rendelkezésre álljon. Ha valaki megnézi a benyújtott költségvetést, akkor elégedetten tapasztalhatja, hogy minden egyes ott meghirdetett családvédelmi akciótervelem megfelelő fedezettel rendelkezik a költségvetésben. Azoknál az elemeknél, ahol egyébként a tervezhető kiadások jelentős bizonytalanságot mutatnak, hiszen nem tudjuk, hogy hányan fognak például ahhoz a kedvezményes kölcsönhöz fordulni, amely egyébként a fiatal családokat támogatja, ott a költségvetés felülről nyitott alapot alkalmaz, és a költségvetésben meghatározott tartalékok megfelelő fedezetet biztosítanak arra, hogy ezek a vállalások teljesülhessenek. Tehát elmondhatjuk, hogy a családok védelme mindenképpen biztosított a következő évi költségvetésben. Minden egyes pontjára garanciát tudunk vállalni, természetesen akkor, ha a parlament a költségvetési törvényt elfogadja, mert ha nem fogadja el, akkor értelemszerűen az a garancia nem tud működni. [[14.10]] De nagyon remélem, hogy a vita végén fogja támogatni legalább azokat az elemeket, amelyek egyébként a magyar családok biztonságát és boldogulását szolgálják. Nagyon fontos a magyar gazdaság védelme. A gazdaság nem cél, csak egy eszköz arra, hogy a magyar emberek védelmét, a magyar emberek biztonságát alátámassza és ahhoz megfelelő anyagi forrásokat teremtsen. Külön kiemelkedik a következő évi költségvetésben az, hogy végre 70 százalék alatt van a magyar külső államadósság. Ugye, emlékszünk rá, hogy 2002-ben 50 százalékkal vették át a baloldali kormányok a magyar külső államadósságot. Ezt nyolc év alatt 80 százalék fölé tornászták, tehát több mint megduplázták nominálisan a magyar külső államadósságot. Most a jövő évi büdzsé célkitűzése a 67 százalék elérése, ha a stabilitási törvény kritériumának feleltetjük meg, akkor 65 százalék elérése, de ebben az évben már 70 százalék alá megyünk, ami óriási fegyvertény, ha azt figyelembe vesszük, hogy egyébként milyen kötelezettségek terhelték az országot, nem utolsósorban a baloldali kormányok kormányzása miatt. De nemcsak arról van szó, hogy a külső államadósságot csökkentjük, hanem a gazdaságvédelmi akciótervvel megteremtjük annak a feltételeit, hogy a magyar gazdaság növekedése továbbra is stabilan meghaladja az európai gazdaság növekedésének az ütemét, legalább 2 százalékkal. És nem utolsósorban ez a költségvetés, ha valaki megnézi a számokat, garantálja azt, hogy az ország fizikai védelmét is tudjuk biztosítani, hiszen nemcsak a haderőfejlesztési program számára biztosított milliárdokról van szó, és arról, hogy a Zrínyi haderőfejlesztési tervben meghatározott célokat tudjuk teljesíteni, így a NATO-elvárásokat is, hanem az is napnál világosabb, hogy az ország déli határvédelmére és erre koncentrálva biztosítjuk azokat a forrásokat, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az ország fizikailag is védve legyen attól az inváziótól, amely a déli határainkat fenyegeti. Összességében tehát a magyar költségvetés a legfontosabb kérdésekre mindenképpen választ ad az ország számára, ezért szeretném kérni a parlamentet arra, hogy egy felelős és megfelelő érvrendszerrel alátámasztott vita után támogassa a költségvetés elfogadását, hogy biztosítani tudjuk a magyar gazdaság, a magyar családok és az ország védelmét. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Az elhangzott napirend előtti felszólalásra a kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Ami a biztonság kérdését illeti: bő két hete volt az európai választás, és azóta a megválasztott képviselők többsége elfoglalta helyét az egyes frakciókban. A kormánypártok számára adott felhatalmazás kötött: olyan európai vezetőket szeretnénk, akik nemzeti alapokon állnak, akiknek számít a biztonság, számítanak a keresztényi értékek és gyökerek, és akik küzdenek a bevándorlás ellen. Elfoglalták helyüket az ellenzéki képviselők is: mindannyian beültek egy bevándorlást támogató frakcióba. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] A DK például ahhoz a Timmermanshoz csatlakozott, aki szerint a társadalmak mindenhol sokszínűek lesznek, és tetszik, nem tetszik, ezt mindenkinek el kell fogadni itt Kelet-Közép-Európában is. Az újrafestett liberális párt pedig Guy Verhofstadt mellé szegődött, aki még szélesebbre tárná Európa kapuit. A legfontosabb feladat most az, hogy mielőbb visszavonják a bevándorlást támogató és ösztönző programokat, például a migránskártyát. Jellemző módon csak a választás után hozták nyilvánosságra a legfrissebb összesítéseket, amelyek alapján egyetlen hónapban közel 70 ezer ilyen, pénzzel feltöltött bankkártyát osztottak ki. Mint ismert, ilyet kapott az a Hassan F. is, akinek több mint húsz ember élete száradhat a lelkén. Ebből is látszik, hogy egy felelőtlen, átláthatatlan és nehezen ellenőrizhető programról van szó, amely nem old meg semmilyen problémát, viszont rengeteg újat megnyit, ezért vissza kell vonni. Tisztelt Ház! Múlt héten a kormány előterjesztette a jövő évi költségvetés tervezetét. Olyan költségvetés ez, amely nagy hangsúlyt helyez a biztonságra. Ez egyrészt jelenti a fizikai biztonságot, másrészt pedig a gazdasági értelemben vett saját lábon állást. Úgy kell ugyanis megvédenünk az eredményeinket, hogy az európai gazdaság lassulóban van, sok helyen megugrott az államadósság, és a kereskedelmi vitáknak is komoly következményei lehetnek. Ezért tartjuk sokadik éve a hiánycélt, ezért növekednek a tartalékok, és ezért fordítunk minden eddiginél többet védelemmel kapcsolatos kiadásokra, amelyek egyébként 2010-hez képest megduplázódnak. Fontos körülmény az is, hogy minden vészjósló várakozás ellenére a magyar gazdaság jól teljesít, most 5 százalékos a növekedés, és jövőre is 4 százalék fölötti növekedést várunk. Az ebből fakadó többletforrásokat mindenekelőtt a magyar családok támogatására lehet fordítani. Ezért bővül tovább a családtámogatási rendszer, már most nyáron elindul a babaváró támogatás, ami akár 10 milliós támogatást is jelenthet, bővül az otthonteremtési program, lesz falusi CSOK és lesz nagyszülői gyed is. Ha a költségvetést a Ház elfogadja, akkor az azt fogja jelenteni, hogy 2010-hez képest már több mint dupla annyit tudunk majd családtámogatásokra költeni, több mint 2000 milliárd forintot. A kormány tehát nemcsak beszél arról, hogy a gyermek az első, hanem ehhez igazítja a politikáját is és a cselekvést is. A jövő évi költségvetés, összefoglalóan elmondható, hogy minden kiemelt területre több pénzt biztosít majd, miközben megőrzi a magyar gazdaság stabilitását, és megerősíti a biztonságot is. Olyan jellemzők ezek, amelyek alapján minden képviselő nyugodt szívvel támogathatja majd itt a Házban. Tisztelt Ház! Szeretnék még egy dologra reagálni… [[Zaj az ellenzéki oldalon.]] Szeretnék még egy dologra reagálni, az ellenzéki képviselők előtt is. Ezekben a percekben is zajlanak a dunai hajókatasztrófa mentési munkálatai. A hajót nemrég kiemelték. Mindenekelőtt szeretnénk részvétünket kifejezni az elhunytak hozzátartozóinak, osztozunk a nehezen felfogható tragédia utáni fájdalmukban. És szeretném megragadni az alkalmat arra is, hogy köszönetet mondjunk azoknak a rendvédelmi dolgozóknak, azoknak a búvároknak, azoknak a TEK-eseknek és minden szakembernek, akik az elmúlt napokban részt vettek a baleset mentési munkálataiban. Rendkívül nehéz körülmények között dolgoztak, helytállásuk példaértékű és minden tiszteletet megérdemel. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Most 14 óra 17 perc van. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további, napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Hajdu László, DK; Ander Balázs, Jobbik.A szerdai napon napirend előtti felszólalásra jelentkeztek a következő képviselők: Schmuck Erzsébet, LMP; László Imre, DK; Korózs Lajos, MSZP; Mellár Tamás, Párbeszéd; Mirkóczki Ádám, Jobbik; Hargitai János, KDNP; Hende Csaba, Fidesz. A szerdai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Magyar Zoltán, Jobbik. A csütörtöki napon napirend utáni felszólalásra senki sem jelentkezett.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Most megkérem képviselőtársaimat, hogy foglalják el helyüket, ellenőrizzék, hogy kártyájukat megfelelően elhelyeztéke a szavazógépekben, mert soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Tisztelt Országgyűlés! Először kivételes eljárásban történő tárgyalás kezdeményezéséről döntünk. A kormány kezdeményezte, hogy az Országgyűlés kivételes eljárásban tárgyalja meg a szociális hozzájárulási adó mértékének csökkentéséről és az ezzel összefüggő más törvények módosításáról szóló T/6441. számú előterjesztést. A kormány azt kezdeményezte, hogy a módosító javaslatok benyújtására a kivételes eljárást elrendelő döntés meghozatalát követő három órán belül legyen lehetőség; az összevont vitára a holnapi ülésnapon 1. napirendi pontként kerüljön sor; valamint, hogy az összegző módosító javaslatról történő határozathozatalra és a zárószavazásra holnapi ülésnapunkon kerüljön sor. Tisztelt Országgyűlés! A házszabályi rendelkezések 62. § (1) bekezdése alapján a kivételes eljárásban történő tárgyalásról az Országgyűlés vita nélkül határoz. [[14.20]] Felhívom szíves figyelmüket, hogy a kivételes eljárás elrendeléséhez a képviselők több mint felének, azaz 100 képviselőnek az igen szavazata szükséges. Most a döntéshozatal következik. Kérdezem önöket, elfogadjáke a T/6441. számú előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását az előterjesztői indítvány szerint. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását 121 igen, 19 nem szavazat és 21 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az elfogadott döntésünknek megfelelően a módosító javaslatok benyújtására 17 óra 21 percig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend módosítására tett indítványokról döntünk. Az MSZP képviselőcsoportja azt kezdeményezte, hogy az Országgyűlés a kutatás, fejlesztés és innovációs rendszer intézményrendszerének és finanszírozásának átalakításához szükséges egyes törvények módosításáról szóló T/6359. számú törvényjavaslat tárgyalását a június 12-ei ülésnapon ne kezdje meg. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Ez nem kapta meg a látható többséget. Tisztelt Országgyűlés! A DK képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az Országgyűlés a kutatás, fejlesztés és innovációs rendszer intézményrendszerének és finanszírozásának átalakításához szükséges egyes törvények módosításáról szóló T/6359. számú törvényjavaslatot a június 12-ei ülésnapon első napirendi pontként tárgyalja. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy ez sem nyerte el a látható többséget, tehát a látható többség elutasította. Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a 2019. június 12-ei, szerdai ülésnapon „a Magyarország Kormánya és a Horvát Köztársaság Kormánya között a katonai repülés és légvédelmi tevékenységek területén folytatott együttműködésről szóló Megállapodás” kihirdetéséről szóló T/6193. számú törvényjavaslat általános vitájára a lezárásig a képviselők mentelmi jogával összefüggésben egyes törvények módosításáról szóló T/6212. számú törvényjavaslat általános vitáját követő napirendi pontként kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Ez látható többség. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége elfogadta a javaslatot. Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz képviselőcsoportja azt is javasolta, hogy az egyes vagyongazdálkodást érintő rendelkezésekről, valamint a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokkal összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/6352. számú törvényjavaslat általános vitájára a lezárásig a 2019. június 12ei, szerdai ülésnapon a kutatás, fejlesztés és innovációs rendszer intézményrendszerének és finanszírozásának átalakításához szükséges egyes törvények módosításáról szóló T/6359. számú törvényjavaslat általános vitáját követően, utolsó napirendi pontként kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Látható többség. Megállapítom, hogy az Országgyűlés elfogadta a javaslatot. Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a június 13-ai, csütörtöki ülésnapon a médiaszolgáltatással kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló T/6355. számú törvényjavaslat általános vitájára a lezárásig az egyes közszolgálati tárgyú törvények módosításáról szóló T/6353. számú törvényjavaslat általános vitáját követően, utolsó napirendi pontként kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Ez látható többség. Megállapítom, hogy az Országgyűlés a javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a 2019. június 13-ai, csütörtöki ülésnapon az 1. napirendi pont az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Szingapúri Köztársaság közötti beruházásvédelmi megállapodás kihirdetéséről szóló T/6344. számú törvényjavaslat általános vitája a lezárásig, 2. napirendi pont „a Magyarország Kormánya és a Zöld-foki Köztársaság Kormánya között a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről szóló Megállapodás kihirdetéséről” szóló T/6346. számú törvényjavaslat általános vitája a lezárásig, 3. napirendi pont az Észak-Macedón Köztársaságnak az Észak-atlanti Szerződéshez való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló T/5886. számú törvényjavaslat általános vitája a lezárásig, a 4. napirendi pont a Magyarország Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya közötti, a védelmi együttműködésről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló T/6348. számú törvényjavaslat és az Amerikai Egyesült Államok fegyveres erői magyarországi állomásozásának engedélyezéséről szóló H/6354. számú határozati javaslat együttes általános vitája a lezárásig legyen. Aki ezzel egyetért, az, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Ez látható többség. Megállapítom, hogy az Országgyűlés a javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a 2019. június 12-ei, szerdai ülésnapon a határozathozatalokra legkorábban 12 órakor kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Ez látható többség. Megállapítom, hogy az Országgyűlés a javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást az előbbiekben elfogadott módosításokkal. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Ez látható többség. Megállapítom, hogy az Országgyűlés a napirendet elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Házbizottsági egyetértés hiányában az elnöki jogkörben előterjesztett indítvány alapján most előterjesztések bizottsági megtárgyalásáról és döntéshozataláról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Gazdasági bizottságot az „Országgyűlési beszámoló a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elektronikus hírközléssel összefüggő tevékenységéről 2018” című, B/4492. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kijelölt Gazdasági bizottságot 118 igen, 55 nem szavazattal, tartózkodás nélkül a határozathozatalra felkérte. Most kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Kulturális bizottságot az „Országgyűlési beszámoló a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 2018. évi tevékenységéről” című, B/5080. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kijelölt Kulturális bizottságot 120 igen szavazattal, 54 nem ellenében, tartózkodás nélkül a határozathozatalra felkérte. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Mezőgazdasági bizottságot „Az agrárgazdaság 2017. évi helyzetéről” című, B/6347. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kijelölt Mezőgazdasági bizottságot 120 igen szavazattal, 54 nem ellenében, tartózkodás nélkül a határozathozatalra felkérte. Tisztelt Országgyűlés! Most soron következik az Országos Bírósági Hivatal elnöke megbízatásával kapcsolatos indítványról történő határozathozatal. Az Országos Bírói Tanács 2019. május 8án határozatot fogadott el, amelyben indítványozza dr. Handó Tündének, az Országos Bírósági Hivatal elnökének a tisztségétől való megfosztását. [[Arató Gergely: Igen!]] Képviselő úr, fegyelmezze magát! [[14.30]] A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 74. §-a alapján az Igazságügyi bizottság a megfosztást kezdeményező indítványt megvizsgálta, és úgy foglalt állást, hogy az Országgyűlés dr. Handó Tündét, az Országos Bírósági Hivatal elnökét elnöki tisztségétől ne fossza meg. Az Igazságügyi bizottság előterjesztése S/6247. számon a Ház honlapján megismerhető. Tisztelt Ház! A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló törvény 70. § (1) bekezdés f) pontja és (2) bekezdése alapján az Országos Bírósági Hivatal elnöke tisztségétől való megfosztásáról az Országgyűlés dönt. Felhívom figyelmüket, hogy az Igazságügyi bizottság javaslatához módosító javaslatot nem lehet benyújtani, erről az Országgyűlés vita nélkül határoz. Most a határozathozatal következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Országos Bírósági Hivatal elnöke tisztségétől való megfosztásához az országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Emlékeztetem önöket, hogy a bizottság úgy foglalt állást, hogy az Országgyűlés dr. Handó Tündét, az Országos Bírósági Hivatal elnökét elnöki tisztségétől ne fossza meg. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, hogy megfosztjae dr. Handó Tündét az Országos Bírósági Hivatal elnöki tisztségétől. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás. Közbeszólás a Jobbik soraiból: Most kapja meg, hogy fideszes! Dr. Vadai Ágnes: Gyurcsány Ferenc azt üzente, hogy: igen!]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés dr. Handó Tündét, az Országos Bírósági Hivatal elnökét 54 igen szavazattal, 120 nem ellenében, tartózkodás nélkül hivatali elnöki tisztségétől nem fosztotta meg. Tisztelt Országgyűlés! Most, 14 óra 32 perckor áttérünk az interpellációk, az azonnali kérdések, valamint a kérdések tárgyalására. Tisztelt Országgyűlés! Szilágyi György képviselő úr, a Jobbik képviselője, az Országgyűlés jegyzője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Mindegy, hogy ki a miniszter, a közbeszerzések nyilvánosságát és tisztaságát egyik sem akarja.” címmel. Szilágyi György képviselő úré a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Amikor Lázár János volt a miniszter, és ő felelt azokért a forrásokért, amelyeket az Európai Uniótól kaptunk, ő felelt azokért a pályázatokért, amelyeket a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség után neki kellett irányítani, akkor sem volt minden rendben a pályáztatások környékén. Aztán, amikor Gulyás Gergely átvette ezt a pozíciót, akkor fennhangon rögtön azt közölte, hogy majd ő itt rendet tesz. Azonnal felbontott bizonyos szerződéseket, amelyek arra vonatkoztak, hogy kik ellenőrzik ezeket a szerződéseket, és kik bonyolítják le ezeket a közbeszerzéseket, rögtön megígérte, hogy több mint 80 embert fognak felvenni arra, hogy rendbe tegyék ezt a területet. Aztán azzal kellett találkozzunk, hogy teljesen mindegy, hogy éppen ki a miniszter, a közbeszerzési eljárások, az európai uniós pénzek feletti diszponálás nem megfelelő. Nem megfelelő, hiszen önök folyamatosan a barátoknak, a haveroknak játsszák ki ezeket az összegeket, és folyamatosan olyan helyzeteket teremtenek a közbeszerzési eljárások során, amelyekkel másnak esélye sincs nyerni, csak a haveroknak és a barátoknak. Nem támogatják soha azokat a törekvéseket, hogy ezek a közbeszerzési eljárások legyenek teljesen nyíltak, átláthatóak és transzparensek. Nem támogatják soha azt, teljesen mindegy, hogy éppen ki a miniszter, hogy ezek a közbeszerzési eljárások olyan nyilvánosságot kapjanak, mint amilyen nyilvánosságot már a körülöttünk lévő országokban is megkapnak, hiszen ha csak Romániát vagy Szlovákiát említem önöknek, akkor ezek a közbeszerzési eljárások ott nyíltak, és meg lehet ismerni minden egyes elemüket. Az a kérdés, hogy kívánjáke önök azt, hogy végre Magyarországon olyan nyílt közbeszerzési eljárások legyenek mind az európai uniós pénzek fölött, mind pedig az állami költségvetésből finanszírozott közbeszerzéseknél, amely közbeszerzések átláthatóak. Kívánjáke ezt a transzparenciát végre megteremteni? És kívánnake egy olyan normális országban élni, ahol nem a saját barátaik előrejutása a cél, hanem egy országnak, Magyarországnak és a magyar embereknek a boldogulása és előrejutása? Ezért kérdezem azt, hogy támogatjáke önök a minél átláthatóbb közbeszerzési eljárásokat. Támogatjáke önök azt, hogy Magyarországon végre rendbe tegyük ezt a területet? És ha támogatják, mert gondolom, ez lenne a válaszuk, akkor miért nem támogatják, hogy az Európai Ügyészséghez csatlakozzon Magyarország, és az Európai Ügyészség vizsgálni tudja azokat az uniós pénzeket, amelyeket azért ad Magyarországnak, hogy Magyarország fejlődjön és ne az önök barátai? Várom válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Képviselő úr interpellációs kérdésére a választ Orbán Balázs államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Szeretnék egypár dolgot helyre tenni. A közbeszerzésre vonatkozó szabályokkal összefüggésben mindig hármas célrendszerünk volt: egyrészt az adminisztratív terhek maximális csökkentése, az egyszerűsítés révén a magyar tulajdonú kis- és közepes vállalkozások bekapcsolódásának az elősegítése értelemszerűen az uniós irányelvek adta lehetőségek között, ez néha nem a mi oldalunkon, hanem velünk ellentétes oldalon dolgozik , illetve a hatályos közbeszerzési törvénynek is az egyik fontos alapelve, ahogy ön is említette, a verseny nyilvánosságának biztosítása és ennek tiszteletben tartása, amit mi is egy alapvetésként tekintünk. Hadd emlékeztessem arra, hogy a közbeszerzések nyilvánosságát erősítendő, már 2011-ben, az Alaptörvény elfogadásakor történtek lépések, ugyanis az Alaptörvény rögzítette először azt az alapelvet, hogy csak átlátható tulajdonosi hátterű gazdálkodó szervezet kaphat állami támogatást. Ez az alapelv korábban nem szerepelt a magyar jogrendszerben, az alkotmány szintjén pedig pláne nem. Ezt követően a hirdetményeket a legszélesebb közönség számára is nyilvánossá tettük az uniós elektronikus lapban, a TED-en, illetőleg az elektronikus Közbeszerzési Értesítőben. Majd az uniós irányelvi határidő lejártát hat hónappal megelőzve bevezettük a közbeszerzések esetében az elektronikus kommunikációt és nyilvántartási rendszert lehetővé tevő úgynevezett EKR-t, vagyis Elektronikus Közbeszerzési Rendszert; ez is a transzparenciát erősíti. Üzemel a Közbeszerzési Hatóság nyilvános elektronikus szerződéstára, a CoRe, amelyben elérhetőek a közbeszerzések alapján megkötött szerződések, esetleges szerződésmódosítások és a legfontosabb adatok. Ezek mind olyan lépések, amelyek a közbeszerzések átláthatóságát, transzparenciáját emelik, néha az uniós előírásoknak megfelelően, néha azokon túlmutató módon még szigorúbb szabályokat meghatározva. Ennek köszönhető az, hogy a Közbeszerzési Hatóság által készített aktuális, 2018-as beszámolóból kiderül: a kkv-k által elnyert közbeszerzések száma 7702-re nőtt, 2008-ban ez még csak 2700 volt; ezen vállalatok által elnyert közbeszerzések értéke majdnem 2000 milliárdra nőtt az 1500 milliárdhoz képest, annyi volt az előző évben, 2008-ban még csak 500 milliárdról beszéltünk. Az összes közbeszerzésre szánt összeg 58 százalékát kis- és közepes vállalkozások érik el, ez tízéves rekord. Az egyajánlatos közbeszerzések csökkenési tendenciája folytatódik: 24 százalékról uniós eljárások esetében 12,8 százalékra csökkent. Ha a térségbeli országokkal vetjük össze, akkor itt jóval alacsonyabb számokat találunk. A hirdetmény nélküli eljárások aránya is jelentősen csökken: 9,7 százalékról 4,8 százalékra, a nemzeti eljárásrendben 2,1 százalékról 1 százalékra. Azt gondolom, a fentiek alapján jól látható, hogy egy összehangolt eszközrendszer, amelyet 2010 után folyamatosan vezettünk be, és az uniós előírásoknak való megfelelést szolgálva, de egyébként attól szigorúbb szabályokat meghatározva, biztosítja nemcsak azt, hogy a magyar gazdasági szereplők elérjék a számukra releváns információkat, eséllyel induljanak ezeken a pályázatokon, de egyébként azt is, hogy az érdemi társadalmi kontroll is biztosítható, gyakorolható legyen a közbeszerzések terén. Kérem válaszom elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[14.40]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Elég nehéz elfogadni egy olyan választ, amely szinte semmi olyat nem tartalmazott, ami a kérdésben felmerült volna. Például egy szót sem említett ön arról, hogy ha ennyire tiszta önöknél mindig a szándék, akkor vajon miért is nem akarnak csatlakozni az Európai Ügyészséghez, amely vizsgálhatná az EU-s forrásokat. Utána azt mondja, hogy megalkották ezt a közbeszerzési törvényt, amit átírtak többször. Ez a közbeszerzési törvény a jogállamiság megcsúfolása. Aztán azt mondja, hogy önök bevezették azt, hogy az átláthatatlan tulajdonosi szerkezetű társaságok, offshore cégek nem indulhatnak a közbeszerzéseken. Elfelejtették önnek leírni. Tudja, mibe bukott bele a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség? Hogy miután meghozták ezt a törvényt, és ez a törvény életbe lépett január 1-jétől, mi megnéztük júniusban, hogy vajon hány offshore cég kapott a Nemzeti Fejlesztési Ügynökségtől támogatást: 35 milliárd forint értékben kaptak átláthatatlan tulajdonosi szerkezetű cégek támogatást, tehát nem tartották be a törvényt. Miért félnek az Európai Ügyészségtől? Azért, mert nem tiszták a szándékaik. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Képviselő Úr! Elfogadja a választ? [[Szi-lágyi György: Azt mondtam, hogy nem fogadom el, az elején… Dr. Vadai Ágnes: Szerintem le lehet vonni a következtetést! Balla György közbeszól.]] Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ, ezért kérdezem önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 115 igen szavazattal, 40 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Sándor képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mit kívánnak tenni annak érdekében, hogy senki ne maradjon egészségügyi ellátás nélkül?” címmel. Szabó Sándor képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Legutóbbi interpellációm is az egészségügy helyzetével foglalkozott, hiszen meggyőződésem, hogy ma Magyarországon az embereknek ez a legnagyobb problémája, és nemcsak az én meggyőződésem, hanem minden felmérés is ezt mutatja. Folytatom, hiszen nemcsak az én kérdéseimre, hanem ellenzéki képviselőtársaim kérdéseire se adott államtitkár úr hasonló jellegű témában megfelelő válaszokat. „Az egészség emberi jog, sokkal többet kell tennünk annak érdekében, hogy a legsérülékenyebbek is jobban hozzáférhessenek az egészségügyi szolgáltatásokhoz.” mondta dr. Piroska Östlin, a WHO Európai Regionális Irodájának szakigazgatója. Ezen állítással nehéz vitatkozni akkor, ha megnézzük azt, hogy Magyarországon 363 tartósan betöltetlen háziorvosi praxis van jelenleg, és 242 tartósan betöltetlen fogorvosi praxis található, amelyek döntő többsége egyébként nem a korábbi kormányok, hanem a jelenlegi kormányok alatt üresedett meg. Ehhez még hozzátartozik, hogy az orvosi körzetek száma is évről évre csökken, hiszen az orvosi praxisokat azért kell bezárni, mert nincsenek szakorvosok. Jelentős problémát jelent az is, hogy az esetleg újonnan létesített praxisokat amelyek száma azért lényegesen kevesebb, mint a bezárt praxisok száma nagyon nehéz elérni tömegközlekedéssel, így a megközelíthetőség is hátrányt jelent az emberek számára. „Magyarországon a szegényebb családok és az idősek jelentik azokat a csoportokat, melyek különösen veszélyeztetettek abból a szempontból, hogy vagy nem kapják meg a nekik szükséges szolgáltatásokat, vagy pénzügyi nehézségeknek vannak kitéve a zsebből fizetett szolgáltatások miatt.” vallja a továbbiakban a WHO, a fenti sorokat folytatva. Valóban, ha megnézzük az alapellátás helyzetét, akkor azt lehet megállapítani, hogy az alapellátás helyzete az elmúlt években nem javult, hiszen a háziorvosi praxisok kiürülése nem lassul, egyre több ember marad ellátás nélkül. Közel félmillió magyar emberről beszélünk, akik nem jutnak megfelelő módon egészségügyi alapellátáshoz. Fentiekre nézve kérdezem miniszter urat, hogy mit kívánnak tenni annak érdekében, hogy senki ne maradjon egészségügyi alapellátás nélkül. Tervezike a praxisközösségek és csoportpraxisok rendszerének teljes körű bevezetését oly módon, hogy ez a jelenlegi rendszert lecserélje annak érdekében, hogy a neki járó egészségügyi ellátást mindenki megkapja. Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Rétvári Bence államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Szemben más országokkal, Magyarországon mindenki megkapja mind az alapellátásban, mind a szakellátásban, mind a fekvőbeteg-ellátásban azt a kezelést, amire szüksége van. Nem így lett volna természetesen ez akkor, ha önök, a szocialisták maradnak hatalomban, akik, ne feledjük el, hogy vizitdíjat és napidíjat vezettek be pontosan azért, hogy a vizitdíjjal tartsák távol az orvosoktól a betegeket. Bezártak kórházakat, 16 ezer ágyat megszüntettek, és most, amikor ön azt mondja, hogy több orvosra lenne szükség, akkor elfelejti azt említeni, hogy amikor önök voltak kormányon, akkor a kormányzásuk alatt 6 ezer egészségügyi dolgozót bocsátottak el. Tisztelt Képviselő Úr! Tudja, mennyi orvos volt Magyarországon a hivatalos jegyzékekben 2010-ben, a kormányváltás évében? 34 ezer. És tudja, mennyi orvos van ma működési engedéllyel Magyarországon az önök 34 ezrével szemben? 39 ezer, tisztelt képviselő úr. [[Korózs Lajos: Ez nem igaz! Közbeszólás a DK soraiból: Mennyien dolgoznak?]] De, ez így van, ellenőrizhetik, minden nyilvántartásban ellenőrizhetik, tisztelt képviselő úr. Önök 6 ezer egészségügyi dolgozót elbocsátottak, a mi időnkben a működési engedéllyel rendelkező orvosok száma 5 ezerrel növekedett, és utána ön próbál nekünk leckét adni, tisztelt képviselő úr. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: …kérdezett!]] De ön is nemzetközi felméréseket idézett, egy-két nemzetközi példát hadd hozzak én is önnek. Szlovéniában a hírek szerint valóban van 2 százaléka a lakosságnak [[Kunhalmi Ágnes közbeszól.]] , aki ellátatlanul marad. Németországban, a hivatalos német szövetségi orvosi kamara elnöke véleménye szerint 10 ezer orvos hiányzik az ellátórendszerből, és az orvosok harmada nyugdíjaskorú, valamint nagyon sok német orvos Svájcba megy át inkább gyógyítani, a svájci orvosok 17 százaléka Németországból érkezik. A minap került napvilágra az amerikai orvosi egyetemek szövetségének a prognózisa, miszerint Amerikában 2032-re, tehát bő tíz év múlva 122 ezer orvos fog hiányozni az ellátórendszerből, és ma is 84 millió amerikainak nincsen megfelelő számú és felkészültségű orvosi háttere. Ezzel szemben, tisztelt képviselő úr, Magyarországon igyekeztünk az alapellátást, a háziorvosokat megerősíteni. Önök 2010-ben 79 milliárd forintot költöttek háziorvosi ellátásra, mi 139 milliárdot; 79, kontra 139 milliárd forint. Egy magyar háziorvosi praxis átlagos bevétele az önök kormányzásának utolsó évében 867 ezer forint volt, ma ez 1 millió 630 ezer forint, tisztelt képviselő úr, 70-80 százalékos emelkedésről beszélhetünk, ami a háziorvosok finanszírozását illeti. Mindemellett pedig igyekeztünk arra is törekedni, hogy ne csak általában növekedjen a háziorvosok bevétele, ne csak általában növekedjenek az erre fordított összegek, hanem azokon a területeken, ahol különösen fontos, hogy új háziorvosok lépjenek be olyan praxisokba, amelyeket évek óta helyettesítéssel oldanak csak meg, éppen ezért indítottuk a praxispályázatunkat és a letelepedési pályázatunkat. A letelepedési pályázaton vissza nem térítendő támogatásként 20 millió forintig terjedő összeg kapható, ebből 4,4 milliárd forint támogatást osztottunk ki az elmúlt években, és 247 praxist tudtunk betölteni, míg a praxisjogpályázattal 220 praxist tudtunk betölteni, és 1,1 milliárd forintot tudtunk erre fordítani. Ez azt jelenti, hogy ezeknek a támogató projekteknek köszönhetően 250 ezer lakosnak a fogorvosi ellátását, és 637 ezer lakosnak a háziorvosi ellátását tudtuk megoldani. Ha ezek a programok nem lettek volna, ezeknek az embereknek talán szintén még helyettesítéssel oldanák meg a háziorvosi ellátását. Ma már szerencsére nem így történik. Ahogy önnek is említettem, nincsen ellátatlan körzet Magyarországon. A „Három generációval az egészségért” pályázat kapcsán, amit ön is említett, itt prevencióra, praxisközösségek létrehozatalára 5,8 milliárd forintot fordítottunk, 81 pályázat nyert pár hónappal ezelőtt 50-80 millió forintos teljesen újfajta támogatást, azért, hogy jobban szervezzék az alapellátást, a „Magyar falu” program pedig 11 milliárd forint további egészségügyi többletforrást tartalmaz. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Igen!]] Képviselőtársaim, hagyjuk meg ezt az interpelláló képviselő úrnak, jó!? [[14.50]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár úr, először is nem leckéztettem. Engedje meg, hogy ellenzéki képviselőként hadd kérdezzek az egészségügy helyzetéről! Kilenc éve tetszenek kormányozni, nem mindig visszafele kellene mutatni. Tessenek valamit produkálni, és akkor nem lesznek ilyen és hasonló jellegű kérdéseink. Az egészségügyi ellátás színvonalát tekintve Magyarország 2007-hez képest jelentős mértékben romlott, mögöttünk ma az Európai Unió átlagát tekintve csak Bulgária és Románia van. Azt gondolom, hogy ezen el kellene gondolkodni. Egyébként, államtitkár úr, képviselő úr, én fölajánlom önnek tisztelettel, hogy odamegyek a minisztériumhoz a saját autómmal, nem kormányzati autóval, jöjjön velem, akár csak a saját megyémben vagy Békés megyében menjünk egy kört, nézzük meg a kórházi ellátás színvonalát, nézzük meg a szakorvosi ellátás színvonalát, nézzük meg a háziorvosi ellátás színvonalát, és akkor együtt tapasztaljuk meg, látjuk azt, hogy amit most nekem el tetszett mondani, az megálljae a helyét. Ne velem vitatkozzon! A magyar nép legnagyobb problémája az egészségügy helyzete, s ezt önnek is látnia és tapasztalnia kell. Nem tudom elfogadni a válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 114 igen szavazattal, 40 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Oláh Lajos képviselő úr, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be az innovációért és technológiáért felelős miniszterhez: „Tömegesen jönnek és elveszik a munkát, de mit tesz a kormány?” címmel. Oláh Lajos képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Önnek tudnia kell, hogy hosszú távon komoly veszély fenyegeti a magyar munkahelyeket. Bizonyos kutatások szerint 2030-ra akár 1 millió magyar munkahely is eltűnhet miattuk, az érkezésük márpedig feltartóztathatatlan, nem állítja meg őket semmilyen kerítés. Nem, nem bevándorlókról, menekültekről, migránsokról van szó, én egy valós problémáról beszélek: a robotizációról. A klímaváltozás mellett ma minden normális európai ország azzal foglalkozik, hogy felkészüljön és felkészítse a társadalmat a robotizációra, hiszen a robotok miatt számtalan munkahely fog megszűnni. Árufeltöltők, recepciósok, eladók, pénztárosok, könyvelők, telemarketingesek, és még sorolhatnánk sokáig, veszíthetik majd el az állásukat egyik napról a másikra. S lehetne még sorolni Magyarországon és a környező országokban is számtalan példát, s nemcsak a kétkezi munkásoknál, hanem az irodai dolgozóknál is. Azokban az országokban, amelyeket felelős kormányok irányítanak, két dolgot tesznek: az összeszerelő üzemek helyett olyan vállalkozásokat ösztönöznek, amelyek innovatív fejlesztésekkel foglalkoznak, illetve támogatják a tudományt, a kutatásokat. Önök ezzel szemben tönkreteszik a Magyar Tudományos Akadémiát, az egyetlen intézményt, amely képes lehetne választ adni arra, hogy mit is kellene csinálni, hogy tud erre felkészülni az ország. Mit fognak önök tenni, ha jön a robotizáció, és a robotok tényleg elveszik a munkát? Kiraknak majd pár plakátot? Lesz erről is nemzeti konzultáció, hogy ugye, milyen felháborító? Nagyjából ezt nézem ki önökből, pedig a valós problémákat nem lehet ezzel megoldani, ehhez dolgozni és kormányozni is kellene. A robotizáció nem kellene hogy negatív dolog legyen, ha a kormány felkészülne, a javunkra is fordíthatnánk. Olyan kutatásokra kellene költeni, amelyek megmutatják, hogy a robotizációnak milyen hatásai lesznek a társadalomra, olyan átképzési programokat kellene indítani, amelyek felkészítik a veszélyeztetett szakmában dolgozókat, hogy ha elveszítik a munkahelyeiket, gyorsan tudjanak máshol elhelyezkedni. Magyarország az EU öt legrosszabbul teljesítő országa között van az élethosszig tartó tanulás tekintetében, és nagyon magas a számítógép-analfabetizmus is. Pedig a kettő kulcsfontosságú. Meg kellene tanítani a programozás alapjait a gyerekeknek már az általános iskolában, hiszen annál biztosabb munkahely nem lesz, mint a robotok kezelése, fejlesztése és irányítása. Ezt tenné egy felelős kormány, csak sajnos tudjuk, hogy önök nem azok. Kérdezem hát államtitkár urat, hogy önök mit fognak tenni. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Cseresnyés Péter államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Érdekes egy olyan képviselő szájából hallani a riogatást a munkahelyek megszűnéséről a robotizáció kapcsán és azzal összefüggésben, amely képviselő annak a pártnak a tagja, amelyik nyolc éven keresztül, 2002-től 2010-ig anélkül, hogy robotizáció lett volna, képes volt arra, hogy körülbelül duplájára emelje a munkanélküliek számát, vagy éppen a foglalkoztatottak számát jelentős mértékben csökkentse. Én azt kérem öntől, képviselő úr, és önöktől, képviselő asszonyok és képviselő urak az ellenzéki oldalon, hogy ne riogassák a magyar embereket. Azért, mert mi például és Nyugat-Európa számos országában a robotizációban egy lehetőséget látunk, lehetőséget látunk arra, hogy jobb munkahelyeik legyenek a munkavállalóknak, és ezeken a munkahelyeken több jövedelemhez jussanak. Egy ilyen technológiai változás mellett, amely átalakítja a munkaerőpiacot, ugyanis új munkahelyek teremtődnek. Ezt számos kutatás mutatja. Ezek a munkahelyek magasan képzett munkaerőt, nagyobb hozzáadott értéket, termelékenységnövekedést és innovációt igényelnek, ráadásul lényegesen több bért is fizetnek a tapasztalatok alapján, s mindezzel kedvező hatást gyakorolnak az ország gazdaságára, javítják a magyar családok életminőségét. A munkaerőpiaci átalakulás azzal jár, hogy a technológia felváltja a rutinszerű szellemi és kézi gyakorlati feladatokat. Az emberi munkaerő felértékelődik, és szerteágazóbb szerepek kerülnek előtérbe, ebben pedig nagy lehetőségek vannak, amelyeket a lehető legnagyobb mértékben ki akarunk aknázni. Számos kutatás, felmérés szerint is sokkal több munkahely jöhet létre, mint amennyi esetleg megszűnik. Ön nem fejezte be a kutatások második részét, amely a megszűnés mellett az új munkahelyek létrejöttét is mutatja. De hogy néhány példát mondjak, a Deloitte felmérése szerint például Nagy-Britanniában az elmúlt tizenöt évben az automatizáció miatt 800 ezer munkahely szűnt meg, de 3,5 millió jobban fizetett munkahely jött létre. A Pricewaterhouse szerint pedig önmagában a mesterséges intelligencia térnyerése 200 ezerrel fogja növelni a következő húsz évben Nagy-Britannia munkaerőpiacát, megszüntetve 7 millió és létrehozva 7,2 millió új munkahelyet. [[Zaj a DK soraiban.]] Vadai Ágnesnek javaslom, hogy a hetedik osztályos általános iskolai történelemtankönyvet, az ipari forradalom idejét lapozgassa, hogy az ottani félelmek hogy valósultak meg, amikor a géprombolások voltak. [[Dr. Vadai Ágnes: Oktatással!]] Igen, oktatással, ezért kéne elolvasni például azt a történelemkönyvet is, amely hasonló, paralel módon utal ezekre a veszélyekre. Visszatérve a robotokra: a robotok megjelenésével felértékelődik azoknak a munkahelyeknek a szerepe is, ahol az emberi tényező nem helyettesíthető. Ugyanígy fontosabbá válnak az emberi együttműködéssel kapcsolatos készségek, a komplex problémamegoldás, a kritikus gondolkodás és a kreativitás. A megfelelő alkalmazkodáshoz, a korszerű elvárásokhoz rugalmasan igazodó készségekkel és képességekkel bíró munkaerőre van szükség. Az ITM munkaerőpiaci szempontból a változások valós igényeit kiszolgáló képzési rendszer létrehozásán dolgozik. Ha a napi munkában részt vennének, látnák azt, hogy ez a folyamat zajlik jelenleg is, éppen a munkaerőpiac által megkövetelt tudás átadására, az emberek által való elsajátítására. A jövőben tehát nem a képzések folyamatát fogjuk mérni és szabályozni, hanem a kimenetét, tehát azt, hogy a képzés résztvevője valóban elsajátítottae a szükséges ismereteket, és ezeknek az ismereteknek az elsajátításával komolyan számolunk például a felnőttképzés területén belül a munkaadókra, a különböző cégekre, amelyek ebben a képzésben részt akarnak venni. Tehát ha önnek fontos, hogy milyen lesz a magyar munkavállalók helyzete 2030-ban, akkor kérem, hogy támogassa a kormányzat szakképzéssel, felnőttképzéssel foglalkozó törvényjavaslatait és szándékait. Köszönöm a figyelmüket, és kérem válaszom elfogadását. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm a szót, elnök úr. Kérdeztem már a minisztériumot korábban is, hogy az oktatás területén milyen átalakítást terveznek annak érdekében, hogy a robotizáció ne vegyen el 1 millió munkahelyet. Akkor sem tudtak választ adni, most sem tudnak választ adni. Nagy-Britanniáról beszél, államtitkár úr. Igen, ott megvizsgálták és megcsinálták a szükséges átalakításokat. Külön nézték, hogy az általános iskoláknál minden tantárgyat hogy kellene módosítani annak érdekében, hogy a robotizációra felkészüljenek. Ezt Kanadában is megcsinálták. S ami érdekes, a két országban nem ugyanaz az eredmény jött ki. Magyarországon se lehet ezt a munkát elkerülni, ám ön csak beszél, de nem hajlandók semmit sem csinálni. A szakképzésre hivatkozik. Persze, lebutították a szakképzést is. Azok a gyerekek, akik azt elvégzik, nem lesznek képesek arra, hogy a robotizációval felvegyék a versenyt. Százezer diák hagyta abba az iskolát anélkül, hogy érettségit vagy szakmát kapott volna. Önök így készülnek fel. Ez elfogadhatatlan, tisztelt államtitkár úr! [[15.00]] Azt szeretném önöktől kérni, hogy végre vegyék komolyan ezt a dolgot [[Kunhalmi Ágnes: Szégyen! Az elnök csenget.]] vegyék fel a kapcsolatot a Tudományos Akadémiával [[Kunhalmi Ágnes: Haha! Most zárják be! Dr. Rétvári Bence: Most zárják be?!]] , hogy hátha kijön belőle valami megoldás. A választ nem tudom elfogadni. Köszönöm szépen. [[Taps a DK, az LMP és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 112 igen, 36 nem szavazattal és 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt képviselő úr, az LMP frakcióvezetője, interpellációt nyújtott be az innovációért és technológiáért felelős miniszterhez: „Miért nézi tétlenül a kormány a vidéki úthálózat pusztulását?” címmel. A frakcióvezető úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen a lehetőséget… [[Farkas Sándor: Nem hallani!]] Működik? [[Cseresnyés Péter: Már működik.]] Jó. Köszönöm szépen, elnök úr. Remélem, hogy a kérdésem, a felszólalásom kevesebb feszültséget fog kiváltani itt a parlamenti padsorokban. Egy rendkívül aktuális és a vidéki térségeket sújtó problémáról fogok kérdezni, és remélem, nem a statisztikákról fogunk tudni vitatkozni, hiszen ebben ezen a téren elég egzakt statisztikákkal rendelkezünk. Amikor a kormányzati kommunikációt halljuk a különböző fejlesztések, útfejlesztések kapcsán, akkor szinte kizárólag a gyorsforgalmi úthálózat fejlesztéséről esik szó, és keveset hallunk arról, hogy mit kívánnak tenni az alsóbbrendű úthálózat, a vidéket ellátó mellékutak problémáinak a kezelése kapcsán. Tudjuk azt, hogy a Magyar Közút Nonprofit Zrt. minden évben elkészít egy nagyon világos és részletes statisztikát a magyar közúthálózat állapotáról, és látjuk azt, hogy a burkolatminőség alapján a főutaknak a 40 százaléka, viszont a mellékutaknak a 60 százaléka kifejezetten rossz minősítésű, ilyen ezeknek az útszakaszoknak az aránya. És ha a két legrosszabb minősítést nézzük, tehát a rossz és a nem megfelelő útszakaszok arányát a mellékutak tekintetében, akkor egy egészen döbbenetes 71 százalékos számot kapunk, tehát 71 százaléka a magyarországi mellékúthálózatnak rossz vagy nem megfelelő minőségű, és amiatt, hogy a kormány elmulasztja a megfelelő cselekvést, az érdemi cselekvést, ez a szám döbbenetes mértékben évről évre egyre rosszabb, tehát minden évben egyre nagyobb a rossz és nem megfelelő minősítésű mellékutaknak az aránya. Felmerül a kérdés, hogy a kormány beszél különböző javaslatok kapcsán vidékfejlesztésről, a vidék népességmegtartó képességének a növeléséről, de mégis hogyan képzeli el azt a kormány, hogyha ilyen rossz állapotban van a vidék egyik legfontosabb infrastruktúrája, az úthálózat, tehát konkrétan milyen vidékfejlesztést és milyen módon képzel el a kormány, hogyha évről évre ilyen döbbenetes mértékben egyre inkább romlik a mellékúthálózat minősége? [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] És akkor egy konkrét választ is szeretnék az államtitkár úrtól hallani arra, hogy az alsóbbrendű utak tehát nem a gyorsforgalmi utak, hanem az alsóbbrendű utak fejlesztése kapcsán középtávon, tehát mondjuk, 2022-ig pontosan mennyi forrást szán a kormány a fejlesztésre, és hogyha a statisztikákat vesszük figyelembe, akkor a rossz és a nem megfelelő utak aránya tekintetében milyen javulást kívánnak elérni. Tehát konkrét, egzakt számokat szeretnék az államtitkár úrtól hallani a válaszában. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Köszöntöm képviselőtársaimat.Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Cseresnyés Péter államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Mielőtt számokat mondanék, konkrét kérdésre konkrét válaszokat adnék, azért szeretnék arra utalni, hogy lehet, hogy ezt a kérdést érdemesebb lett volna feltenni kilenc évvel ezelőtt, és akkor meg lehetett volna kérdezni azt, hogy az a vidékellenes gazdaságpolitika vagy közlekedéspolitika, amely az akkori szociálliberális kormánynak a sajátja volt, miért eredményezte azt [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] hogy a vidéki úthálózathoz, a mellékúthálózathoz éveken keresztül érdemben nem nyúltak hozzá [[Dr. Vadai Ágnes: Nem igaz!]] s 2010 után kellett nagyon gyorsan intézkedni annak érdekében [[Dr. Vadai Ágnes: Ez sem igaz!]] [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] , hogy a vidéki úthálózathoz, a mellékúthálózathoz éveken keresztül érdemben nem nyúltak hozzá (Dr. Vadai Ágnes: Nem igaz!), s 2010 után kellett nagyon gyorsan intézkedni annak érdekében (Dr. Vadai Ágnes: Ez sem igaz!), hogy ahogy a költségvetési források rendelkezésre állnak, szinte azonnal látható javítást és javulást okozzunk az ottani beavatkozásokkal a mellékúthálózat kapcsán. Természetesen ehhez egy-két évnek el kellett telnie, míg azt a csődközeli helyzetben lévő gazdaságot a mély gödörből sikerült kihúzni, amit egyébként az előbb említett szociálliberális kormányzat oda juttatott, ahova juttatott. A vidék felemeléséért dolgozó Orbán-kormányzat ezért közúti beruházásokkal nyitja meg Magyarországot és a felzárkózó térségeit (Dr. Vadai Ágnes közbeszól.) a lehetséges beruházók, munkahelyeket teremtő vállalkozások, a helyi gazdaságot élénkítő, a családok életlehetőségeit javító fejlesztések előtt. Ennek a munkának éppúgy részét képezi a gyorsforgalmi utak országhatárokig tartó, megyei jogú városokat összekapcsoló hálózatának az építése, mert ott teremtődnek nagy számban munkahelyek a vidéki emberek számára is, de emellett természetesen a mellékutak és a bekötőutak fejlesztése is nagyon-nagyon fontos. A kormány ezzel a célkitűzéssel hatalmas fába vágta a fejszéjét, ugyanis a korábban évtizedekig elmaradt karbantartások, beruházások miatt [[Dr. Vadai Ágnes: Ez sem igaz!]] közel 20 ezer kilométernyi útszakaszon van szükség úgy, ahogy ön is mondta beavatkozásra. Bárki beláthatja, hogy ilyen volumenű munkát egyik pillanatról a másikra, de egyik évről a másikra sem lehet elvégezni. A felelős és reális gondolkodás a hosszú távú, ütemezett, stabil finanszírozással bíró felújítási program elindítása lehet. A felszólalása alapján úgy tűnik, hogy az elmúlt években látta, hogy történtek lépések ebbe az irányba, de nem teljes mélységében tájékozódott, ezért szeretném felhívni a figyelmét, hogy az úthálózat fejlesztésére és felújítására a kormányzat a feladat nagyságához mért forrást különített el. A 2024-ig tervezett közútfejlesztési projekteket keretbe foglaló útprogram teljes költségvetése 3200 milliárd forint, a magyar gazdaság növekedésének köszönhetően e keretösszeg több mint felét hazai forrásból fogjuk finanszírozni. Hogy konkrét intézkedéseket is nevesítsek, a hazai finanszírozású komplex útfelújítási programban 2018-ban és 2019-ben 614 kilométer mellékút újul meg, az uniós finanszírozású terület- és településfejlesztési operatív program keretében pedig ugyanebben az időszakban 521 kilométer mellékút rendbetétele történik meg vagy van folyamatban a rendbetétele. A kifejezetten a kistelepülésekre koncentráló „Magyar falu” program keretében 2019-ben 50 milliárd forint áll rendelkezésre az útfelújítások kivitelezésére. Idén 163 helyszínen közel 430 kilométer úthosszon kezdődik meg a felújítási munka. A kormány megteremtette a közutak karbantartásához szükséges anyagi alapokat is, a kabinet 2016 és 2020 között összesen 400 milliárd forintnyi költségvetési forrást biztosít a közútkezelő számára az üzemeltetési és fenntartási feladatok színvonalas ellátásához. Ennek eredményeként a mindenkori éves büdzsébe e célra betervezendő kötelezettségvállalás mértéke a kiinduló 60 milliárd forintos szintről fokozatosan több mint a másfélszeresére fog nőni, tehát biztosított ahogy említettem a tervezett és ütemezett mellék- és bekötőút-felújítás. Kérem válaszom elfogadását. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr, és köszönöm szépen, hogy megkísérelt választ adni, államtitkár úr. A válaszában olvashattunk számokat is. Én kifejezetten nem szeretnék arról beszélni, hogy 2010 előtt mi történt, nyilván jogosan fogalmaz meg ön is kritikákat az azt megelőző időszak kormányai tevékenysége kapcsán, de én arról beszéltem, hogy 2010 óta, az önök kormányzása ideje alatt folyamatosan romlott és most is romlik évről évre a mellékúthálózatnak az állapota. Ön említett egyszer egy 600 kilométeres mellékútfejlesztést és a „Magyar falu” program keretében egy 430 kilométeres bekötőút- és összekötőút-fejlesztést. Szeretném felhívni az államtitkár úr figyelmét, hogy a magyar mellékúthálózatban jelenleg a rossz minősítésű utak aránya, száma, bocsánat, vagy hossza 13 725 kilométer, a nem megfelelő minősítésűeké 2440 kilométer, tehát több mint 16 ezer kilométernyi mellékút várja a felújítást és ehhez képest önök gyakorlatilag semmit nem csinálnak, hogyha ezeket a számokat tekintjük. Ezért van az, hogy évről évre folyamatosan romlik a magyar mellékúthálózat minősége, és ezért van az, hogy a szakemberek már körülbelül 50 százalékra teszik [[Az elnök csenget.]] [[Az elnök csenget.]] az újjáépítendő mellékutaknak az arányát, ami óriási kihívás. (Az elnök csenget.) Természetesen az államtitkár úr válaszát nem tudom elfogadni. Köszönöm.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 116 igen, 36 nem szavazattal, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be az innovációért és technológiáért felelős miniszterhez: „Meddig hagyják, hogy a túlárazott építőipari beruházások a NER-közeli építőipari cégek extra profitját növelje és a korrupciót támogassa?” címmel. Tordai Bence képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kénytelen vagyok Orbán Viktort idézni. Két éve azt mondta: „Meg vagyok lepődve azon, hogy ön azt állítja, hogy van olyan európai uniós projekt, ahol vállalkozóként, fővállalkozóként vagy alvállalkozóként az én családomból elindult volna valaki.” Nos, van ilyen projekt, nemcsak elindult, de meg is nyerte: a Direkt36 kiperelte, hogy az Orbán-cégek egyike alvállalkozóként vesz részt a dél-balatoni vasútfejlesztésben. [[15.10]] A 79 százalékban európai uniós forrásokból finanszírozott projekt 300 millió forintot fial ennek az Orbán-cégnek, a Nehéz Kő Kft.-nek. De közvetlenül vagy Mészáros Lőrincen keresztül, alvállalkozóként vagy beszállítóként az Orbán család cégei közpénzből, magyar és uniós közpénzből gazdagodnak. 2017-ben Orbán papa fő cége, a Dolomit Kft. 2,8 milliárdos bevétel mellett egymilliárdos profitot realizált, de az összes cége kétmilliárdos profitot termelt neki. A miniszterelnök apja és testvérei cégei rendelésállománya abszolút mértékben megugrott az elmúlt években, profitrátájuk 30 százalék fölé nőtt. De menjünk tovább! Mészáros Lőrinc cége, az Opus tavaly 54 milliárdos bevétel mellett 25 milliárdos profitot tett zsebre. Ez azt jelenti, hogy 46 százalékos haszonkulccsal dolgozik; ezek után valóban Zuckerberg is megnyalná az ujját. Tavaly a NER kilenc legnagyobb építőipari cége 59 milliárdnyi profitot zsebelt be. S amikor azt kérdezzük Orbán Viktortól, hogy hogy lehetséges ez, a válasz rendszerint annyi: a miniszterelnök üzleti kérdésekkel nem foglalkozik. De foglalkozik helyette az apja, a testvérei, a felesége, a lánya, a veje, a barátai, a szomszédai, a strómanjai és az oligarchái, és az üzleti ügy itt azt jelenti, hogy a közpénzt átlapátolják az Orbán család és a Fidesz kasszájába. Tehát az Orbán és a Fidesz által megtolt NER-cégek szinte kizárólag állami megrendelésekből és uniós projektekből élnek, és amikor azt halljuk, hogy már megint drágult egy ilyen állami vagy uniós finanszírozású beruházás, akkor bizony csilingel a kassza. De ennek a bődületes haszonnak a forrása nem az innováció, nem a hatékonyság, hanem kizárólag a bűnpártolás az Orbán-kormány részéről, és az adófizetők korlátlan mélységű pénztárcája. Túlszámláznak, lopnak és csalnak. Államtitkár úr, nem gondolja-e, hogy ha a kedvenc oligarchák közel 50 százalékos haszonkulccsal dolgoznak, akkor le kellene törni az árakat, és visszaszorítani a lopást és a csalást? Meddig tekintik még a közös kasszát az Orbán család és a Fidesz házi pénztárának? Meddig fizessék még az adófizetők a túlárazott beruházásokat, amik miatt nem jut pénz az oktatásra, az egészségügyre, a nyugdíjakra, a szociális ellátásra vagy éppen a nyugdíjasok és a fogyatékkal élők szociális üdültetésére, akiket önök most zárnak ki az Erzsébet-programból? Kíváncsian várom válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Cseresnyés Péter államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Úgy látszik, ha föltennénk azt a kérdést, hogy meddig tűrik az emberek a csúsztatásokat, a hazugságok terjesztését, akkor most például az európai parlamenti választáson megkaptuk a választ: önök annyi szavazatot kaptak, olyan arányú szavazatot kaptak, amivel bizonyítják azt, hogy az emberek unják már ezt az állandó vádaskodást, ezt a beégett hazugságterjesztést vagy a csúsztatásokat.De azt az olcsó közhelyet nem akarnám nagyon elsütni, hogy mindenki magából indul ki vagy nagyon sokak magukból indulnak ki, de talán önöknél ez igaz is, ugyanis a téma felvetése kapcsán javasolom azt, hogy először a saját háza táján söprögessen, ugyanis úgy tudom, hogy önök voltak azok, akiknél az Állami Számvevőszék a 2018-as országgyűlési választás kampánypénzeinek ellenőrzése során komoly szabálytalanságokat talált [[Tordai Bence: Nem is ellenőriztek!]] és az önök szövetségese volt az, amelynek a kormányzása alatt a magyar emberek soha nem látott mértékű korrupcióval szembesültek. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] Van egy olyan volt államtitkár az önök frakciójában, akitől tájékozódhatnak erre az időszakra vonatkozóan. De talán az is igaz, hogy úgy tűnik, a pártelnökük zuglói parkolási botrányának eltussolása talán vádaskodásra készteti önöket, önt és a frakcióját is, miközben sokak szerint a zuglói városvezetés még mindig egymillió forintos havonkénti kárt okoz a zuglói polgároknak. De talán Zugló botránysorozata miatt kerülte el a figyelmét az is, hogy az elmúlt időszakban az ön által kritizált építőipar nagyon jelentős sikereket tudhat magáénak, a magyar gazdaság egyik legsikeresebb szektorában húzóágazattá vált. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] Az építőipari ágazat GDP-arányos bruttó hozzáadott értéke 2010 és ’18 között 3,4 százalékról 4,8 százalékra növekedett [[Közbeszólások a Párbeszéd és a DK soraiból. Az elnök csenget.]] , a GDP-arányos termelési értéke pedig 7,5 százalékról 9,9 százalékra nőtt. Az építőipari termelés egésze 2017-hez képest 2018-ra 22,3 százalékkal bővült, ami 15 éve a legjobb teljesítmény. Ez mutatja a magyar gazdaság, azon belül a magyar építőipar jelentős bővülését és jelentős teljesítménynövekedését. A dinamikus növekedés, úgy néz ki, folytatódik, ugyanis a 2019. évi I. negyedéves számok azt mutatják, hogy az építőipari termelés jelentős mértékben legalább ilyen, ha nem nagyobb mértékben fog növekedni. Ez pedig azt jelenti, hogy a magyar gazdaság bővül, Magyarország épül, és ezt mindenki, aki nyitva tartja a szemét, láthatja. Ennek a jelentős keresletnek, ami az építőipari kapacitások iránt megnyilvánul, természetesen van egy árfelhajtó hatása is, hisz önök is tudhatják azt, hogy amit keresnek, és aminek híján vagyunk, annak az ára normál esetben egy kicsit emelkedik, így azt lehet mondani, hogy talán ennek a jelentős keresletnövekedésnek a hatása az, hogy bizonyos árnövekedés következett be az elmúlt időszakban. Ami a közbeszerzésekre való utalást illeti: el kell mondjam, a magyar kormány eddig is mindent megtett és ezután is mindent meg fog tenni azért, hogy a kiírások átláthatók legyenek, a rendelkezésre álló források hatékonyan hasznosuljanak. Ennek köszönhető, hogy az utóbbi években más mutatók mellett például az egyajánlatos közbeszerzési eljárások száma is folyamatosan csökkent. Míg 2009-ben, tehát az önök szövetségesének kormányzása idején, a baloldali kormányok idején 30 százalék fölötti, az uniós átlag duplája volt az egyajánlatos eljárások száma, addig a tavalyi évben az uniós értékhatárt elérő közbeszerzések esetén ez a szám 24 százalékra, körülbelül az európai uniós átlag szintjére csökkent le. Ez tehát gyakorlatilag az uniós átlagnak felel meg. Így mindaz, amit ön itt sejtet, csúsztat, vagy éppen hazugságként próbál terjeszteni, nem állja ki a valóság próbáját, ezért kérem, hogy fogadja el a válaszomat, nagy tisztelettel. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Államtitkár úrnak hazug személyeskedésre futotta csak, illetve azzal próbált biztatni minket, hogy még jobban felfut az építőipari termelés. Ez nem megnyugtató. Mészárosnak két cége van, amit most említenék, az R-Kord 100 milliárdos, a Mészáros és Mészáros 220 milliárdos megrendelésállománnyal rendelkezik most, tehát ha ennek is ellopják a felét, akkor mi nem örülünk annak, hogy bővül az építőipar teljesítménye; valójában csak a volumene, valójában csak az ellopott pénz mennyisége bővül. Lehet, hogy önök ennek örülnek, de a magyar adófizetők és az európai adófizetők, akiknek ezt finanszírozni kell, baromira nem boldogok. Úgyhogy miután az államtitkár úr gyakorlatilag megígérte, hogy ugyanezzel a lendülettel folytatják tovább a lopást, csak még nagyobb mértékben, a válaszát nem tudom elfogadni.
Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 115 igen szavazattal, 32 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Selmeczi Gabriella, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Hogyan segíti a magyar családokat a jövő évi költségvetés?” címmel. Selmeczi Gabriella képviselő asszonyt illeti a szó. [[Számos kormánypárti képviselő elhagyni készül az üléstermet. Dr. Vadai Ágnes: Ne szaladjanak el…!]]
Tisztelt Elnök Asszony, tisztelt Államtitkár Asszony! Köszönöm szépen a szót. Immár ötödik éve nyújtotta be tavasszal a költségvetés tervezetét a pénzügyminiszter, erősítve ezzel Magyarországon a kiszámíthatóságot és a tervezhetőséget. [[Zaj. Az elnök csenget.]] A tervezetből látszik, hogy a családok támogatásának költségvetése lesz, melynek központjában a családvédelmi akció végrehajtása áll. Nekünk a Fidesz-KDNP-frakcióban az a célunk, hogy Magyarország családbarát hely legyen. Számunkra a gyermek az első. A magyarok kiváló gazdasági teljesítménye által megteremtett forrásokat a gyermekekre és a gyermekes családokra szeretnénk fordítani, nem pedig idegen kultúrájú bevándorlókra.Tény, hogy a kormányt a 2020-as költségvetés összeállításakor ez a családbarát szemlélet vezérelte. Már eddig is igaz volt, hogy Európában a nemzeti össztermékhez képest Magyarországon a legmagasabb a családtámogatások aránya, de még további lépések megtételét tartottuk szükségesnek. Éppen ezért a jövő évben több mint 2200 milliárd forint áll majd rendelkezésre a magyar családok támogatására. Ez közel 224 milliárd forinttal magasabb az idei összegnél. Tisztelt Államtitkár Asszony! A költségvetésitörvény-tervezet tanulmányozása után mondhatjuk, hogy ez a költségvetés biztosítja a pénzügyi fedezetet a babaváró támogatásra, a CSOK kedvezményes hitel bővítésére, a gyermekes családok jelzáloghitelének átvállalására, a nagycsaládosok autóvásárlási programjára, valamint bölcsődeépítésekre. [[15.20]] Január 1-jétől hatályba tud lépni a négygyermekes anyák személyijövedelemadó-mentessége, valamint a nagyszülői gyed is. Továbbra is rendelkezésre állnak a források a gyed extrához, a nagymamák nyugdíjazását segítő „Nők 40”-hez és a gyermekek ingyenes gyermekétkeztetéséhez. Mindezeken túl az ideinél is több pénzt fogunk fordítani a tankönyvekre, a 2020/21-es tanévtől ugyanis teljeskörűvé válik az ingyenestankönyv-ellátás. Folytatjuk az adócsökkentés politikáját. A cél továbbra is a munkát terhelő adók, valamint a vállalkozások és családok adóterheinek csökkentése. Éppen ezért jövőre minden eddiginél nagyobb összeg, 380 milliárd forint jut a családi adókedvezményre és az első házasok kedvezményére. Az otthonteremtés támogatására is több, összesen 296 milliárd forint fog jutni, továbbá a „Magyar falu” programra szánt 150 milliárdos forrás is rendelkezésre áll. Tisztelt Államtitkár Asszony! Kérdezem, hogy milyen hatása lesz a jövő évi költségvetésnek a magyar családokra nézve. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Novák Katalin államtitkár asszony válaszol. Öné a szó, államtitkár asszony.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Képviselőtársak! Amikor a jövő évi költségvetésről azt mondjuk, hogy a családok költségvetése, akkor ezt nem alaptalanul tesszük. Már szinte hozzászoktunk ahhoz, hogy 2010 óta évről évre egyre többet tudunk a magyar családoknak adni. Hiszen az, ami a költségvetésben kiadásként jelenik meg, a családoknál bevétel; ez azt jelenti, hogy a családok mozgástere egyre nő, egyre könnyebb Magyarországon családot alapítani, gyermeket vállalni, gyermeket nevelni. Én nem is szívesen használom azt a szót, azt a kifejezést, hogy költségvetési kiadás, hiszen ez nem kiadás, ez egy befektetés, egy olyan befektetés, amellyel a jövőbe fektetünk be, a legértékesebb kincsünkbe, a magyar gyerekekbe. A jövő évi költségvetés több mint 2200 milliárd forintot tartalmaz kifejezetten családokat támogató intézkedésekre, egészen pontosan 2228 milliárd forintot. Ez csak az idei évhez képest is több mint 10, 11 százalékos emelkedést jelent, tehát egy igen jelentős bővülés már az idei, igen magas összeghez képest is, de ha visszamegyünk 2010-ig, a kormányzásunk kezdetéig, akkor bizony mondhatjuk, hogy a jövő évi költségvetés 2,5-szerese a 2010. évinek a családok támogatását illetően. A jövő évi költségvetés, a családok költségvetése biztosítja a forrásokat a családvédelmi akcióterv hét pontjára is ezek a babaváró támogatás, a CSOK-hoz kapcsolódó kölcsönnek a bővítése, a gyermekes családoknak, illetve az újabb gyermeket vállaló családoknak a jelzáloghitel elengedése, a nagycsaládosok autóvásárlási támogatása, a bölcsődeépítések, bölcsődei fejlesztések, illetve a jövőre induló nagyszülői gyed és a négygyermekes édesanyák teljes személyijövedelemadó-mentessége. Én csak egy-két elemet emelnék ki ezekből, amikről a képviselő asszony még nem beszélt. Ha a bölcsődefejlesztésekről van szó, akkor itt nemcsak a bölcsődei férőhelyek bővítésére kell hogy gondoljanak, tisztelt képviselőtársak, hanem arra is, hogy a bölcsődei finanszírozás is javul. Többet várunk el az önkormányzatoktól, hiszen megnő az ő feladatuk, több önkormányzatnak kell bölcsődei férőhelyet biztosítania, de megnő a finanszírozás is, sőt növeljük a nem állami vagy nem önkormányzati szereplőknek a súlyát is, egyre több lesz a családi bölcsőde Magyarországon, és a családi bölcsődéknek a finanszírozását is a duplájára emeljük a következő évtől, ahogy a humán erőforrás fejlesztésére is fogunk tudni nagyobb összeget fordítani. Összességében jövőre a három év alatti kisgyermekeknek az ellátására 52 milliárd forint lesz a költségvetésben; összehasonlításképpen mondanám, hogy 2010-ben ez az összeg 11 milliárd forint volt. Tehát tíz év alatt meg tudtuk emelni a bölcsődéskorú gyermekekre fordított összeget közel ötszörösére. Ha az otthonteremtésről beszélünk, egy közel 300 milliárd forintos tételt látunk a jövő évi költségvetésben, tehát bízunk abban, hogy minden eddiginél több segítséget tudunk nyújtani a gyermeket nevelő családok, illetve a gyermeket vállaló fiatalok otthonteremtéséhez. Jövőre indul a négygyermekes édesanyák személyijövedelemadó-mentessége, ez költségvetés szempontjából egy 22 milliárd forintos bevételkiesést, illetve költségvetési tételt fog jelenteni, de fontosabb ennél az az elv, hogy elismerjük azokat, akik legalább négy gyermeket vállaltak, és mellette dolgoztak és dolgoznak most is, vagy éppen már nyugdíj előtt állnak, de felnőtt gyerekeket nevelnek; nem kell ezeknek az édesanyáknak személyi jövedelemadót fizetni a jövő évtől. Az ingyenestankönyv-ellátás teljessé válik mind a 12 évfolyamon, illetve a kisgyermekek étkezésére is minden eddiginél nagyobb forrást tudunk fordítani. Összességében elmondhatjuk a jövő évi költségvetésről, hogy ez valóban a magyar családoknak a költségvetése lesz. Én azért is kérem a tisztelt képviselőtársakat, frakciótól, párttól függetlenül, hogy támogassák a jövő évi költségvetést, hiszen ahogy mondtam, ezek a kiadások nem kiadások, hanem befektetések a jövőbe, a magyar gyerekekbe. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem a képviselő asszonyt, elfogadjae a választ.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! A választ elfogadom. Magyarország Európában, az Európai Unióban a legcsaládbarátabb ország, és nekünk van a legcsaládbarátabb kormányunk. 2010 óta több mint a dupláját fordítjuk családtámogatásokra és a gyermekes családok támogatására. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] özben nézem, nem tudom, hogy az ellenzéknek mi az, ami nem tetszik ebben, arra gondolok esetleg, hogy nyilván amit az otthonteremtés támogatására most fogunk közel 300 milliárd forintot fordítani, lehet, hogy ők szívesebben fordítanák a bevándorlókra [[Közbeszólás a Jobbik soraiból. Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] , bizonyára vannak olyan helyek, ahol nagy népszerűséget élveznének, de ez a kormány egy másik kormány, családbarát, támogatjuk a gyermekek nevelését és a gyermekvállalást. Államtitkár asszony, tehát a választ elfogadom, köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő asszony az államtitkári választ elfogadta. [[Dr. Vadai Ágnes: Megnyugodtam.]] Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a miniszterelnök úrhoz: „Mennyire hiteles a kormány politikája?” címmel. Az interpelláció megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Trócsányi László igazságügyi miniszter urat bízta meg. Az interpellációra a miniszter úr felkérésére Völner Pál államtitkár úr válaszol. Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Mivel a devizahitel-károsultak helyzetéről lesz szó, külön köszöntöm az államtitkár urat, örülök, hogy egy, a témában ennyire elmélyedt szaktekintély válaszolhat nekem, mert konkrét kérdéseket fogok önöknek szegezni. Szerencsére nem kell konkrét kérdést önnek szegeznem arról a mai kilakoltatásról, ahol egy kiskorú gyermeket nevelő család esetében az idős nagypapa most, ezekben a napokban került tolószékbe, és nagy nehezen sikerült elérniük azt, hogy nem a végrehajtási eljárás szűnt meg, hanem „csak” szeptemberben távolítják el őket az otthonukból és nem most. Ugyanakkor holnapután a fővárosban kell megjelennünk megint egy olyan kiürítési eseményen, ahol bizony az a szégyenteljes helyzet állt elő, hogy ahol a károsult tud médiakapcsolatokat, -ismeretségeket mozgósítani, sok kamera megjelenik, civil jogvédők megjelennek, és megtalálják a jogszerűtlen folyamatokon azokat a bizonyos neuralgikus pontokat, amelyek alapján lassíthatók vagy megállíthatók a folyamatok, a család megmenekülhet, nagyon kevés esetben. De rendszerszinten elmondható önökről, hogy az utóbbi három évben több mint tízezer kilakoltatást engedtek lefolyni. És nincs közöttünk vita a tekintetben, hogy az előttünk fekvő költségvetésben lesz egy családtámogatási csomag, amely szerencsés módon kedvez a szerencsés helyzetben lévőknek jellemzően felső középosztálytól fölfelé. Még egyszer mondom, ebben nincs vita. Ahol a vita elkezdődik, az az a pont, ahol ki kell jelentenem: talán soha nem volt ennyire kettészakadt a magyar társadalom. Ahogy ma már elhangzott, minden harmadik magyar ember a létminimum alatt vagy annak a környékén kell hogy tengődjön, a magyar munkaerő egy folyamatos erőforrás-szivattyú alatt, a kifosztás állapotában leledzik, ezenközben pedig magyar családok ezreinek kell attól rettegni, hogy a legfontosabb kapcsot, az otthont veszítik el a fejük fölül. Volt egy bizottsági ülés az utóbbi hetekben, ahol benyújtottunk egy javaslatot. Ez, államtitkár úr, addig rendelte volna el a kilakoltatási és a részleges végrehajtási moratóriumot, amíg az ígéretüknek megfelelően ezt a problémát el nem tudják akár velünk együtt hárítani. Hiszen ha önök egy emberbarát csomagot tennének le ide, mi minden esetben támogatnánk ezt. Ugyanakkor el kell mondanom önnek, ezen a bizottsági ülésen az hangzott el a képviselőtársa szájából, hogy bizony, ha valaki szerinte felelőtlenül gazdálkodott, az nem érdemel védelmet, és itt a devizahitel-károsultakra célzott. Érdekelne, államtitkár úr, hogy tartjae ezt a véleményt, a Fidesz-frakció álláspontjaként kezelhetőe ez a vélemény, tehát felelőtlen embereknek nevezike a devizahitel-károsultakat, vagy akár csak egy széles körű csoport egy részét. A személyes kérdésemet illetően pedig arra szeretnék öntől választ kapni, hogy a holnaputáni kilakoltatási eseményre velünk tarte avagy sem. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[15.30]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Völner Pál államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A tartozások megfizetése és behajtása nagy terhet jelent az adós számára, ezért a végrehajtási törvény több eszközt biztosít az adós helyzetének megkönnyítésére. Azonban figyelni kell arra, hogy a végrehajtási eljárásokra, azok elrendelésére csak törvény által meghatározott esetekben kerül sor: ha a döntés jogerős és végrehajtható, illetve kivéletesen, ha előzetesen végrehajtható.Az adós részletfizetést kérhet a végrehajtási eljárás szinte minden szakaszában, amelynek következtében a végrehajtási eljárás szünetel, tehát a végrehajtó további intézkedést nem tesz, amíg az adós a részletfizetési megállapodásban foglaltaknak eleget tesz. A végrehajtási eljárásban lehetősége van az adósnak, illetve a kötelezettnek, hogy a végrehajtás foganatosítása során a végrehajtónak a végrehajtási eljárás szabályait és az adósnak a jogát vagy jogos érdekét lényegesen sértő intézkedése, illetve intézkedésének elmulasztása esetén rendes jogorvoslattal, úgynevezett végrehajtási kifogással éljen. Akár abban az esetben is élhet végrehajtási kifogással, ha a követelés jogalapját vagy összegszerűségét vitatja. E jogorvoslat célja, hogy a bíróság a törvényesség és a megalapozottság szempontjából megvizsgálja a végrehajtó eljárását, és ha az szabálytalan, megszüntesse a jogsértést. A végrehajtási kifogásnak a végrehajtási törvényben szabályzott bármely végrehajtói tevékenységgel kapcsolatban helye van. Jogorvoslat esetén van lehetősége az adósnak a végrehajtási eljárás felfüggesztését is kérni. Az adós eredményes jogorvoslata esetén a bíróság a végrehajtó intézkedését vagy akár a már elrendelt végrehajtást megszünteti. Ha a bíróság eljárása során előterjesztett jogorvoslat nem vezetett eredményre, az adós a polgári perrendtartás szabályai szerint a végrehajtás megszüntetése, korlátozása iránt is pert indíthat. Emellett kiemelendő, hogy a végrehajtási eljárásban érintett adósnak lehetősége van jogi tanácsadásért a területileg illetékes jogi segítségnyújtó szolgálathoz fordulni, amennyiben a jogi segítségnyújtásról szóló törvényben foglalt feltételeknek megfelel. [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] Továbbá az illetékes család- és gyermekjóléti szolgálat megkeresése mindenképpen indokolt, hiszen segítséget nyújthatnak akár a lakhatás, az ellátás és az étkezés tekintetében is. Ezenkívül az érintettek esetleges segítségért fordulhatnak a települési önkormányzat szociális osztályához is, hogy a nehezen viselhető terhek megkönnyítéséhez milyen szociális ellátást igényelhetnek, például lakásfenntartási támogatást, átmeneti segélyt. Lényeges, hogy az önálló bírósági végrehajtó eljárását, irodáját, működését a Magyar Bírósági Végrehajtói Kar is rendszeresen ellenőrzi, az önálló bírósági végrehajtók ügyvitelének, hivatali működésének és magatartásának ellenőrzésére irányuló vizsgálat lefolytatásának céljából a szabályokról szóló kormányrendelet alapján, amelynek következtében fegyelmi eljárás kezdeményezésére is sor kerülhet a jogszabálysértő végrehajtóval szemben. A fegyelmi eljárások a bíróság szervezetrendszerén belül első- és másodfokon kerülnek megtárgyalásra, amelyekben a kiszabható legsúlyosabb fegyelmi büntetés a hivatalvesztés. A végrehajtók tevékenységének vizsgálatával, ellenőrzésével összefüggésben kiemelendő, hogy súlyos vagy rendszeres jogszabálysértés vagy a Magyar Bírósági Végrehajtói Kar iránymutatásaiban foglalt megsértésének gyanúja esetén a miniszter, a végrehajtó székhelye szerinti törvényszék elnöke, továbbá a kar hivatalvezetője elrendelheti a végrehajtó tevékenységének soron kívüli vizsgálatát. A felsoroltakból kitűnik, hogy a minisztérium él is ezekkel az lehetőségekkel, ezek adottak. Azok a fajta közbeavatkozások, amelyeket a képviselő úr felvet, gyakorlatilag a bíróság működését akadályoznák [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] és nem a kormányzat hatáskörébe tartozik. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ha lett volna válasz, tudnék dönteni arról, hogy elfogadom-e. Ezt, amit ön itt előadott, ne haragudjon, de nem csak nem fogadom el, kimondott sértésnek veszem. Nem véletlen, hogy az elnöknek a saját képviselőtársait kellett rendre utasítani, hogy figyeljenek már oda önre, mert egy olyan haszontalan, paragrafusokból és idézetekből álló kupacot olvasott fel, aminek az égadta világon semmi köze nem volt ahhoz, amit én konkrétan megkérdeztem öntől. [[Dr. Völner Pál: Ezek jogszabályok.]] llamtitkár úr, két konkrét kérdésem elhangzott a megállapítások mellett. Az egyik az volt, hogy frakcióálláspontként vállaljae képviselőtársa véleményét, miszerint felelőtlenül döntöttek a devizahitel-károsultak. Erre ön nem válaszolt, kérem, tisztázza magát ez alól. [[Dr. Völner Pál egy iratot felmutatva: Ebben nincs benne. Eltért az interpellációtól.]] A másik konkrét kérdésem egyértelműen az volt, hogy a következő ilyen jogszerűtlen ingatlankiürítési eseményen tiszteletét teszie személyesen annak érdekében, hogy a folyamatokat a jogszerűség irányába lehessen visszavinni a jogszerűtlenség talajáról. Az, hogy ön itt felolvasta az önök stratégiai partnereit [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] a Végrehajtói Kamarát védő szemelvénycsokrot, tökéletesen elfogadhatatlan, szégyenteljes egy kormány képviselőjétől. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 114 igen szavazattal, 30 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Földi László, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be az innovációért és technológiáért felelős miniszterhez: „Hol tart a közútfejlesztési program?” címmel. Földi László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A magyar társadalom életszínvonala szorosan kapcsolódik a gazdaság mindenkori állapotához, a gazdaság fejlődése pedig lehetővé teszi az életminőség javítását. A közérzetünk javításának és a gazdaság fejlődésének is elengedhetetlen része az eszközállomány folyamatos karbantartása, a lehetőségekhez mért megújítása. Az útprogram a maga egyszerűségében így mégis komplex fejlesztésnek számít, hiszen a megfelelő úthálózat további tőkét vonz, az ott élők kényelmesebben, biztonságosabban közlekedhetnek, a költséghatékonyságról nem is beszélve.A Fidesz-KDNP-kormány gazdaságpolitikai döntéseinek és a magyar emberek áldozatos munkájának mára ezt a gazdasági adatok ismeretében nyugodtan kijelenthetjük megvan az eredménye. A magyar gazdaság jó teljesítménye ma lehetővé teszi, hogy Magyarország jelentős fejlesztéseket indítson el, ezen belül is a vidék fejlesztését, amihez hozzátartozik a közúthálózat fejlesztése is. Ez egy többszörösen megtérülő befektetés. A GDP folyamatos bővülése, a munkanélküliség csökkenése, az új munkahelyek létesítése, a beruházások felfutása az élet szinte minden területén, ez az a háttér, ami lehetővé teszi, de egyben igényli is Magyarország infrastruktúrájának folyamatos fejlesztését. Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány meghirdetett programja az elmúlt évek közlekedéspolitikáján alapul. A kormány az emberek és a vállalkozások, azaz a hazai gazdaság számára gyors ütemben bővülő, folyamatosan emelkedő szolgáltatási színvonalú közúthálózatot biztosít. Ennek keretében a meglévő közúthálózat jelentős mértékben bővülhet, amihez hazai és uniós források állnak rendelkezésünkre. Az útprogram megvalósításával bekötjük a megyeszékhelyeket, a nagyobb városokat, forgalmasabb ipari parkokat, gazdasági térségeket a hazai gyorsforgalmi úthálózatba. Az autópályák, autóutak reményeink szerint elérik az országhatárt. Úgy vélem, tisztelt képviselőtársaim, ezek régóta meglévő, mindannyiunkat érintő, és most úgy látszik, megvalósítható tervek lesznek. Tisztelt Államtitkár Úr! Pontosan milyen bővítést tesz lehetővé az új program, és ez milyen településeket érint a következő időszakban? Az üzemeltetésre és a meglévő úthálózatra mekkora pénzt fordít a kormány? Idén ebből mi valósulhat meg? Röviden, tisztelt államtitkár úr: hol tart most a program? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az interpellációra Cseresnyés Péter államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A Fidesz-KDNP-kormány kiemelt célja a hazai közúthálózat fejlesztése, a meglevő hálózati elemek magas színvonalú üzemeltetése és karbantartása. A magyar gazdaság stabil és tartósan jó teljesítménye, az Európai Unió legnagyobb gazdasági növekedése lehetővé teszi, hogy Magyarország jelentős közútfejlesztési programot valósítson meg.Az útprogram a magyar emberek és a vállalkozások, a hazai gazdaság számára gyors ütemben bővülő, folyamatosan emelkedő szolgáltatási színvonalú közúthálózatot biztosít. Ezzel hozzájárul a gazdaság további fejlődéséhez és a magyar családok életminőségének javulásához. [[15.40]] A kormány az útprogramban mintegy 3200 milliárd forintot fordít közútfejlesztésre 2016 és 2024 között. A teljes forrásmennyiség nagyobbik hányada, 1800 milliárd forint hazai forrás. A program keretében a meglévő közúthálózat mintegy 1000 kilométernyi új és fejlesztett szakasszal bővül. A kormány stratégiai célja, hogy bekösse a megyeszékhelyeket, a nagyobb városokat, forgalmasabb ipari parkokat, gazdasági térségeket a hazai gyorsforgalmi hálózatba, az autópályák, autóutak elérjék az országhatárt, valamint Magyarország bármely pontjáról 30 percen belül elérhető legyen egy négysávos útszakasz. A következő években magas szintű közúti kapcsolatot kap Békéscsaba, Eger, Kaposvár, Salgótarján, Sopron, Szolnok és Zalaegerszeg. A nagyvárosok és a legszűkebben értelmezett vonzáskörzetük mintegy 665 ezer lakójának közlekedési helyzete ugrásszerűen javul az előttünk álló időszakban. Még az idén átadunk mintegy 200 kilométer új gyorsforgalmi és főutat, többek között az M44-es gyorsforgalmi út Tiszakürt-Kondoros közötti szakaszát, az M4-es Üllő és Cegléd közötti szakaszát, Zala megyében az M70-es négysávos bővítését, amellyel teljes értékű autópálya-kapcsolat jön létre Budapest és Ljubljana, a magyar főváros és a szlovén Adriai-tengerpart között. Jövőre további 225 kilométer gyorsforgalmi és főút készül el. A közlekedési hálózatok folyamatos bővítése mellett a kormány kiemelt feladatának tartja a meglévő elemek folyamatos, magas színvonalú üzemeltetését és karbantartását. Ennek érdekében 2016 és 2020 között összesen 400 milliárd forint költségvetési forrást biztosítunk a közútkezelő számára a közúthálózat működtetési feladatainak színvonalas ellátásához, a balesetmentes közlekedés feltételeinek megteremtéséhez. Az erre a célra a mindenkori éves büdzsében betervezendő kötelezettségvállalás mértéke a kiinduló 60 milliárd forintos szintről fokozatosan több mint másfélszeresére fog nőni. Hazai forrásból elindítottuk a komplex útfelújítási programot, amelynek első két ütemében 175 milliárd forintból újulnak meg útszakaszok az ország minden részében, összesen 1500 kilométeren. Elértük, hogy az alacsonyabb rendű országos közutak korszerűsítését uniós forrásból is támogathassuk a terület- és településfejlesztési operatív programban 54 milliárd forinttal. E két programban csak a tavalyi évben összesen 1000 kilométernyi útszakasz rekonstrukciója történt meg. A kormány döntése szerint a „Magyar falu” programban idén 50 milliárd forint áll rendelkezésre főként a vidéki bekötő- és összekötő utak korszerűsítésére. A program első ütemében a tervek szerint 430 kilométernyi útszakasz újul meg. Összegezve tehát kijelenthető, hogy a kormány a magyar emberekkel közösen elért, kiemelkedő gazdasági eredményekre támaszkodva mindent megtesz a közúthálózat folyamatos fejlesztése és magas színvonalú üzemeltetése érdekében. Kérem válaszom elfogadását. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Elfogadom a válaszát, annál is inkább, mert nálunk, Pest megyében, Dél-Pest megyében, Cegléd környékén, ahol mint ahogy államtitkár úr is említette az előbb nemsokára átadjuk azt a 44 kilométernyi szakaszt az M4-esből Üllőtől a ceglédi csomópontig, az M4-es megépítésének, noha még nincs teljesen kész, de a hatása már ma is érződik a térségben, hiszen egyre több olyan cég érdeklődik ipartelepi területek iránt, ami korábban nem volt jellemző. Ugyanakkor annak is örülünk, hogy a „Modern falvak” program keretében további pénz áll rendelkezésre a bekötőutak és rövid utak építésére, ugyanakkor talán az alsóbbrendű utak fejlesztésére, átépítésére még többet kellene fordítsunk, hiszen a vidéki ember is élni akar, élni szeretne. [[Az elnök csenget.]] Meg kerékpárutakra is szükségünk lenne még többre az Alföldön is. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr az államtitkári választ elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! 15 óra 44 perc van, az azonnali kérdések tárgyalására térünk át. Tisztelt Országgyűlés! Ha véletlen képviselőtársaim közül valaki halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt elhagyja az üléstermet, kérem, csendben tegyék! Tisztelt Országgyűlés! Jakab Péter, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „A harc folytatódik.” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Nagy István miniszter urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Köszönöm szépen, de megvárom miniszterelnök urat.
Tájékoztatom képviselő urat, hogy miniszterelnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Szilágyi György, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „A harc folytatódik.” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Nagy István miniszter urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Tisztelt Elnök Úr! Megvárom, míg miniszterelnök úr gépe leszáll, és befárad a parlamentbe. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom képviselő urat, hogy miniszterelnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Gyöngyösi Márton, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszter úrnak: „Mennyire hiteles a kormány politikája?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Menczer Tamás államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Gyöngyösi Márton jelzésére:]] Igen, öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Megdöbbenve láttuk Úzvölgyéből múlt héten azokat a képsorokat, amelyen felheccelt román huligánok, bizonyos hatóságoknak a félrenézése mellett, illetve bizonyos hatósági kapcsolatokkal rendelkező személyek hathatós támogatásával magyar első és második világháborús katonasírokat rongáltak meg és gyaláztak meg. Ez a viselkedés a XXI. században elfogadhatatlan. Különösen az, hogy mindez állami segédlet mellett történhet meg. Nemcsak a magyarokat, de minden jóérzésű embert gyaláztak meg ezek a huligánok, nemzetiségi hovatartozás nélkül mindenkinek szembe kell helyezkednie az ilyen cselekedetekkel. Sajnálatos, hogy a román fél nem mutatott szándékot az eset kivizsgálására, és nem mutatott semmilyen szándékot a felszított nemzeti ellentéteknek a rendezésére. Még Szijjártó Péter kérésének sem tett eleget a hivatalos román diplomácia itteni képviselete, ugyanis nem fáradt be nagykövet úr a Külügyminisztériumba, amikor erre a tettre hivatalos magyarázatot kellett volna adni. Azt látjuk, hogy ma már napirend előtt Harrach Péter felszólalására már foglalkozott a tisztelt Ház ezzel a kérdéssel, Szijjártó Péter miniszter úr azonban a feltett kérdésre és a megfogalmazott aggodalmakkal kapcsolatosan egyfajta vágyvezérelt elképzeléseket fogalmazott meg. Semmilyen konkrét lépésre nem kaptunk ígéretet miniszter úrtól. Ezért szeretném most megkérdezni államtitkár urat, hogy megtörténte már az egyeztetés és a kapcsolatfelvétel Ausztriával, Németországgal, akiknek ugyancsak katonai sírhelyei találhatók ott Úzvölgyében. Történte már diplomáciai kapcsolatfelvétel ebben a kérdésben? [[Az elnök csenget.]] A Fidesz nemzetközileg elszigetelődött, ezért jó lenne azt látni, ha konkrét lépésekre is sor kerülne ebben a kérdésben. Várom államtitkár úr válaszát. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az azonnali kérdésre Menczer Tamás államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Mondtak már ránk egypár dolgot, vágyvezéreltek még nem voltunk soha, de most ezt is behúzzuk. Kérdésére a válasz [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] pillanat, képviselő úr, szeretnék még válaszolni , a kérdésére a válasz: igen. Megtörtént a diplomáciai testületek értesítése, és ez folytatódni is fog. És ahogyan ön is említette, Szijjártó miniszter úr a mai napon az ülés kezdetén már beszélt a témáról, de szeretném én is elismételni a legfontosabbakat. Az első, amit nagyon fontosnak tartok, az az, hogy a konfliktus forrása, a konfliktus oka, a temető átalakítása törvénytelenül történt. Ezt a román hatóságok, az állami építkezési felügyelőség, illetve két román minisztérium, a kulturális és a nemzetvédelmi minisztérium is megerősítette. [[Dr. Szűcs Lajost a jegyzői székben Gelencsér Attila váltja fel.]] Az, ami pénteken történt, teljes mértékben igaza van, ez elfogadhatatlan, magyarok sérültek meg, sírokat gyaláztak meg, betörték a temető kapuját, és a román rendőrség, a román csendőrség nem avatkozott közbe. [[15.50]] Jelenleg arról tudom tájékoztatni, hogy az RMDSZ-szel egyetértésben teljes körű vizsgálatot, felelősségre vonást akarunk, illetve a valós párbeszéd megkezdését, valamint a temető eredeti állapotának a helyreállítását. A valós párbeszéd megkezdése alatt pedig azt értem, hogy végre legyen párbeszéd a két kormányzat hadisírok gondozását felügyelő bizottsága között, erre magyar részről nagyon hosszú ideje nyitottság van, több soron tettünk erre kezdeményező lépést, de sajnos mostanáig román részről mindig elutasításban volt részünk. Remélem és reméljük, hogy ez változni tud és fog, de azt bizonyára ön is megérti, hogy a román fél álláspontjáért én nem vállalhatok felelősséget. Egyúttal szeretném megköszönni azoknak az ellenzéki pártoknak is, akik ebben a kérdésben támogatták az erdélyi magyarokat, illetőleg a kormányt, hogy így döntöttek. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak.
Azt nagyon sajnálom, hogy a konkrét lépésekről most az ön válaszában sem hallhattunk. Nem tudom, hogy mit gondol arról, hogy a magyar nemzeti érzékenység iránti totális érzéketlenség valóban összefüggésben lehet azzal, hogy a Fidesznek sikerült az elmúlt években teljesen elszigetelődnie a külvilágban és a nemzetközi színtéren [[Dr. Rétvári Bence: Ez az amerikai elnöki látogatásból is tisztán látszódik!]] illetve a román nagykövetnek ez a flegma lépése, miszerint nem fárad be a Külügyminisztériumba, amikor a magyar miniszter kéreti, az összefüggésben lehet azzal, hogy a magyar diplomácia és a magyar Külügyminisztérium szinte heti rendszerességgel szeret más országokat kioktatni akkor, amikor kritikát fogalmaznak meg az önök kormányával szemben. Mi azt várjuk el önöktől, hogy építsenek ki egy olyan diplomáciai kapcsolatrendszert, egy olyan külkapcsolati rendszert, amely hatékonyan képes föllépni az ilyen esetekkel szemben. A Jobbik-Magyarországért Mozgalom egy országgyűlési határozati javaslatot fog a mai napon benyújtani, amelyben arra kér minden országgyűlési képviselőt, hogy közösen [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ítéljük el ezt a román barbár cselekedetet, önöket pedig arra kérjük, hogy lépjenek fel hatékonyan a magyar nemzeti érdekek védelmében. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Érvelésének azt a részét, hogy a mi hibánk, illetőleg a magyar külpolitika hibája az, hogy az úzvölgyi temetőnél a román rendőrség és csendőrség nem védi meg a magyarokat, ne haragudjon, ezt vissza kell utasítom, ezt a logikai lépést én nem tudom megugrani, nem gondolom, hogy ez a magyar külpolitika hibája. A magyar külpolitikáról, illetve a konfliktus vállalásáról vagy nem vállalásáról pedig ugyanazt tudom önnek elmondani és a tisztelt Háznak, amit korábban is: a magyar érdekeket tartjuk szem előtt és a magyar érdekek teljes figyelembevételével járunk el, jártunk, és fogunk eljárni ebben az esetben is. Konkrétan pedig szeretném újra megismételni: igen, tájékoztattuk a diplomáciai testületeket és a holnapi napon újra tájékoztatást fogunk nekik adni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Mesterházy Attila, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Magyarországon többen halnak meg kórházi fertőzésben, mint közlekedési balesetben?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt a válaszadással Rétvári Bence államtitkár urat bízta meg. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a provokatív címmel jelent meg 2016-ban az a tanulmány, amit az „1001 orvos hálapénz nélkül” nevű csoport tett közzé. Ők azt állították, hogy Magyarországon többen halnak meg kórházi fertőzésben, mintsem közúti balesetben. Ez akkor sokkolta a magyar közvéleményt, és ezt az állítást azóta sem tudta tételesen cáfolni a minisztérium, hiszen 2011 óta nő az ilyen típusú fertőzések száma Magyarországon. A szakértők azt mondják, hogy 50-70 százaléka is elkerülhető lenne ezeknek a fertőzéseknek, ha a megfelelő protokollokat alkalmaznák. A WHO-nak volt egy kijelentése, amely arról szólt, hogy ezer főre körülbelül 20 liter fertőtlenítőszert kellene használni, ehhez képest, ezzel szemben Magyarországon 6 litert használunk. Tehát látszik, hogy a magyar egészségügyben nem tudnak mindent megtenni ezen fertőzések elkerülése végett. Ráadásul önök viszont mindent megtesznek annak érdekében, hogy eltitkolják ezeket az adatokat, miközben minden magyar betegnek joga lenne tudni kórházra lebontva azt, hogy hol, milyen fertőzések történtek, és milyen rátával fut az adott kórház. Ebben a TASZ perelte is önöket, és aztán végérvényesen ’18-ban megnyerte ezt a pert, aztán júniusban, most a Kúria is fenntartotta ezt a korábbi bírósági ítéletet. Ezért azt kérdezném államtitkár úrtól, hogy hány, egészségügyi ellátással összefüggő fertőzés volt Magyarországon 2017-ben és ’18-ban. A második kérdésem, hogy hányan haltak meg egészségügyi ellátással összefüggő fertőzésben Magyarországon szintén 2017-ben és ’18-ban. Illetőleg a harmadik kérdésem pedig az lenne, hogy mikor lesz nyilvánosan, mindenki számára elérhető és érthető módon közzétéve az egészségügyi ellátással összefüggő fertőzésekről szóló adatbázis, amely kórházankénti bontásban tartalmazza a fertőzések számát, hogy a betegek tudjanak egyértelműen tájékozódni. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt kérdezte a képviselő úr itt a felszólalása végén, hogy mikor lesznek elérhetőek közérthető módon ezek az adatok. Tisztelt Képviselő Úr! Bármikor fölmegy az internetre, beüti, hogy antsz.hu, ott rámegy a járvány menüpontra, odamegy, hogy éves jelentések, ezeket az ön által kért évekre, 2017-re, ’16-ra most is, ha felmegy az internetre, előveszi a telefonját, előveszi a számítógépét, tudja követni ezeket az adatokat, és pontosan, minden kérdésre, tisztelt képviselő úr, sokkal alaposabb választ tud kapni, mint sok más nyugat-európai országban. Hiszen míg Magyarországon ezek az adatok 82 ezer ágynak az adatai alapján jönnek létre, addig Franciaországban csak 44 ezer ágyról jelentenek hasonló adatokat, vagy például a magyar 82 ezerrel szemben Belgiumból 43 ezer, Ausztriából 1990 ágyról. Tehát Magyarországon ezek az adatok sokkal részletesebbek, sokkal alaposabbak, sokkal reprezentatívabbak, és sokkal inkább tudják a magyar betegek érdekét szolgálni, hiszen jóval szélesebb körű az adatszolgáltatás, mint a nálunk jóval nagyobb lakosságú és akár tőlünk nyugatabbra eső országokban is.Azt visszautasítom, képviselő úr, ahogy ön most is, a mai felszólalásában is és az előbbi felszólalásában is lenézte a magyar egészségügyi dolgozókat, mert azt sugallta, hogy a magyar egészségügyi dolgozók még arra se figyelnek oda, hogy megfelelő legyen a kézhigiénia, és tisztítószerekkel, egyéb, kórházakban rendszeresített eszközökkel megmossák a kezüket. Tisztelt képviselő úr, ezt Semmelweis országában nagyon jól tudják a magyar orvosok és a magyar ápolók, hogy ezt meg kell tenni, és azoknak az intézkedéseknek, amelyeket az elmúlt években hoztunk, amelyek intézményi szinten, országos szinten egyaránt újabb és újabb feladatokat írtak elő, ennek köszönhető, hogy többféle esetszám az elmúlt években, például a Clostridium difficile, a CDI által okozott megbetegedéseknek is az előfordulása Magyarországon a finn és a német mértéknél is alacsonyabb ezen nemzetközi Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ adatai szerint, és az előfordulási gyakoriság Magyarországon erre visszatérek majd az egy percemben jóval alacsonyabb több ilyesfajta eset tekintetében. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak.
Akkor meg nem értem, hogy mit beszélt az önök minisztériuma, tehát akkor miért kellett a TASZ-nak önökkel szemben pert indítania, és miről döntött a Kúria június 5-én. Ha ez mind igaz lenne, államtitkár úr, akkor tegye már meg nekem, üsse már be azokat az adatokat, amiket én kértem, és akkor mondja el nekem, legyen szíves, hiszen mégiscsak válaszadásra kötelezi önt az Országgyűlésről szóló törvény. Ha ilyen egyszerű, és mindenki ilyen könnyen tud tájékozódni, akkor egészen biztosan mindenki Magyarországon őrült, kivéve önt. Én azt látom, hogy önök nézik le az egészségügyi dolgozókat, önök nézik le az orvosokat, de önök nézik le a betegeket is, hiszen olyan egészségügyi szolgáltatást nyújtanak, ami nem megfelelő, úgy finanszírozzák, hogy nem tudnak ebből megfelelő szolgáltatást nyújtani ezek az emberek, és pont az egészségügyben dolgozók áldozatos munkája az, ami miatt ez a rendszer még nem omlott össze, és nekik köszönhető. Tehát azt kérdezném, hogy miért nem válaszol akkor nekem, ha ilyen egyszerűen csak be kell ütni ezeket az adatokat. Három egyszerű kérdést tettem föl, erre a három egyszerű kérdésre adjon nekem hat darab választ, hat darab adatot, és akkor elhiszem, hogy ez ilyen egyszerűen megtalálható az interneten. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Képviselő úr! Önnek lehetősége van, hogy bármelyiket végigfussa, járványok, sorrend, a megbetegedettek számait, a nazokomiális járványokat, ha nézem itt az első oldalakon, a 2016-os 2244 főről 1559 főre csökkent például. [[16.00]] Tehát mindezeket az adatokat itt megtalálja, tisztelt képviselő úr, és ez nem véletlenszerű csökkenés, hanem annak köszönhető, hogy igyekeztünk olyan megelőző lépéseket hozni, amivel a betegbiztonságot tudtuk növelni. Tudja, mi az európai uniós fejlesztési forrásainkat önökkel ellentétben nem négyes metrós különböző korrupciós ügyekre költöttük, hanem többek között magyar kórházakra. Így az intézményekben pontosan a betegbiztonságot is tudtuk növelni kézfertőtlenítőszer-adagolókkal, betegellátási pontokon egyaránt, látogatói belépési pontokon egyaránt. Ezeknek köszönhető, tisztelt képviselő úr, ahogy mondtam is, hogy míg uniós szinten a kórházi kezelésekkel összefüggő fertőzések előfordulási gyakorisága 4,5-6,7 százalék, nálunk 3,3-4,8 százalék [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] tehát jóval kedvezőbb adatok. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mikor tudják meg végre a Fóti Gyermekközpont lakói, hogy mi lesz a sorsuk?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét.
Elfogadom, igen.
Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Korábban azt a tájékoztatást kaptuk, amikor tájékozódtunk Fóton, azt az ígéretet, ha ezt lehet ígéretnek tekinteni, kapták az ott élők és az ott dolgozók, hogy május 31-ig biztosan nem kell kiköltöznie a fóti gyermekotthonnak, és utána kapnak tájékoztatást arról, hogy hova kerülnek el ezek a gyerekek, akik ma egy ősparkban családiház-jellegűen berendezett külön házikókban laknak, hogy ők majd hova kerülnek és mi fog velük történni.Május 31e elmúlt, de továbbra sincsen információjuk arról, hogy hova kerülnek, továbbra sem tudják azt, hogy mi lesz velük, mi lesz a sorsuk, mint ahogy nem tudják azt sem, hogy miért kell menniük ezek közül a körülmények közül minden valószínűség szerint sokkal rosszabb körülmények közé. A kormány, bár több képviselőtársunkkal különböző módon próbáltuk megtudni, hogy hova kerülnek ezek a gyermekek, köztük fogyatékkal élő és beteg gyermekek a Fóti Gyermekközpontból, nem hajlandó konkrét választ adni sem az érintetteknek, sem a parlamenti képviselőknek, sem a közvéleménynek arról, hogy mi lesz a sorsa ezeknek a gyermekeknek és az ő nevelőiknek. Önök titkolóznak, bizonyos adatokat tíz évre titkosítottak, és továbbra sem hajlandóak elárulni, hogy mi fog történni azokkal a gyerekekkel, akik ma Fóton élnek. Ez már nem egyszerűen csak kegyetlenség, barbárság, mint az egész fóti költözés, hanem ennek is egy különösen súlyos foka, amikor bizonytalanságban tartják ezeket az egyébként is támogatásra szoruló gyerekeket. Várom tehát a válaszát: mi fog történni ezekkel a gyerekekkel és mikor? Válaszoljanak végre! [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azokat a szavakat, kifejezéseket, amelyeket ön a kormánypártokra használt, saját magára és az ellenzéki képviselőkre kellene hogy használja, tisztelt képviselő úr. Ezt nem illetlenségből mondom, hanem azért mondom önnek, mert igazából az, hogy május 31-ig ki kell költözni, önök álltak oda, és önök mondták a Fóti Gyermekközpont kapujában, hogy márpedig innen május 31-ig a kormány minden gyermeket sokkal rosszabb körülmények közé el fog szállítani. Ezt nem mi mondtuk, tisztelt képviselő úr, önök mondták. Önök álltak ki többen is szinte mindegyik ellenzéki pártból, és elkezdték ezzel riogatni az ott lévő gyermekeket elsősorban és az ott levő dolgozókat. Eltelt május 31-e, és eljött június, és nem költöztettek ki senkit, mert ezt, hogy ki kell költöztetni onnan bárkit is, önök hintették el a közvéleményben, hogy ezzel próbáljanak minél inkább botrányt kelteni, pánikot kelteni. Az idő volt az, ami önöket cáfolta, tisztelt képviselő úr, mert senkinek nem kellett kiköltözni. Ahogy hiteltelen volt az a mondatuk, amikor azt próbálták a közvéleményben elhinteni, hogy ki kell költözni, nyilván nem tudom, miért pont ezt a dátumot használták, ugyanúgy hiteltelen az, amit most mondanak.Tisztelt Képviselő Úr! Senki semmilyen iratot ebben az ügyben nem titkosított. Van egy normál közigazgatási ügykezelési mód, ön is nagyon jól tudja, ön is ismeri ezt a jogszabályt, eszerint minden döntés-előkészítő irat, amely létrejön, egy bizonyos törvényi hely megítélése alá esik, és mint a több tízezer másik irat, amely szintén keletkezik Magyarországon és különböző közigazgatási döntéseket készít elő, ez is ugyanannak a sorsát osztja. Senki semmilyen egyedi döntést nem hozott, senki semmit nem akar eltitkolni, ugyanaz a jogszabály vonatkozik erre az iratra is, mint minden más iratra. És hogy mi a valóság, tisztelt képviselő úr, azt pedig bárki megismerheti a Magyar Közlönyből, az 528/2017., az 1037/2016., az 1621/2016. és az 1133/2018. számú kormányrendeletekből [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] kormányhatározatokból. Abból minden, ami a valóság, megismerhető, a többit pedig csak önök találták ki riogatásként. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak.
Tisztelt Államtitkár Úr! Azt kell mondanom, szomorúnak tartom, hogy ön csak kettő darab kérdésre nem válaszolt: mikor és hova kell kiköltözni a Fóti Gyermekközpont lakóinak? Csak erre nem válaszolt, és ez nincs benne az önök által mondott kormányhatározatokban. A május 31-i határidőt nem az ujjunkból szoptuk, tisztelt képviselőtársaim és tisztelt államtitkár úr, ezt önök mondták a Fóti Gyermekközpont dolgozóinak, hogy addig biztosan ott maradhatnak, de nem tudják, hogy meddig még. Nem tudják, hogy meddig tart ez az állapot, mert a kormányhatározatokból az viszont kiderül, hogy önök ki akarják őket onnan költöztetni. Az kiderül a kormányhatározatokból, hogy önök valamit akarnak kezdeni ezzel a területtel, de most már nem is kérdezem, hogy mire akarják használni. Semmi meglepetést nem fog okozni; nyilván valamelyik haverhoz kerül majd. De azt joggal várja el mindenki, hogy tisztességes és egyenes választ adjanak arról, hogy mit tesznek önök ezekkel a gyerekekkel, hogy mi az önök szándéka velük. Ne játsszanak velük tovább! [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Ön és a képviselőtársai használják fel kicsinyes politikai játszmájukhoz az ott lévő gyermekeket és az ő sorsukat. [[Szabó Timea: Jaj!]] Nem átallanak bennük és az ott dolgozókban bizonytalanságot kelteni valótlan információkkal, tisztelt képviselő úr. A kormányhatározatokból egyértelműen ki tudja olvasni, hogy mit csinál a kormány: fejleszt korszerűbbnél korszerűbb új ellátási helyeken új férőhelyeket. Ön ezt ellenzi jelen pillanatban. Ön azokat a kormányhatározatokat támadja, azokat kritizálja, amelyek a gyerekek számára korszerű, a fejlesztésüket jobban segítő, új férőhelyeket hoznak létre. [[Arató Gergely: Hova? Mikor?]] [[Arató Gergely: Hova? Mikor?]] [[Arató Gergely: Hova? Mikor?]] Ön szerint ezek hibás döntések. Ön szerint nem kellene új férőhelyeket létrehozni ezek szerint, és nem kellene a gyermekeket lehetőség szerint korszerűbb körülmények között elhelyezni. (Arató Gergely: Hova? Mikor?)Tisztelt Képviselő Úr! Továbbra is mondom: bármilyen határidő, ami ebben elhangzott, az az ellenzék által a sajtóban elhintett határidő volt. Senki számára… (Arató Gergely: Hova? Mikor?) Ön olyan kérdést tett fel, tisztelt képviselő úr, amiről soha, semmikor semmilyen döntés nem született, mert ezek a gyermekek ott lesznek, és ha lesz korszerűbb hely, lesz jobb elhelyezés, ahova őket el lehet helyezni, mivel a kormány milliárdokból fejleszt újabb és újabb, korszerűbb és korszerűbb helyeket, akkor természetesen akinek jobb helyen [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] lehet az elhelyezését biztosítani [[Arató Gergely: Hol? Mikor?]] azoknak jobb helyen biztosítjuk, a többiek pedig természetesen ott lesznek a megszokott környezetükben. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet és Ungár Péter, az LMP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mikor szánja rá magát a kormány, hogy végre érdemi lépéseket tegyen a klímaváltozás és annak kedvezőtlen hatásai megfékezésére?” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Nagy István miniszter urat jelölte ki. Kérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Köszönöm szépen, megvárom miniszterelnök urat.
Tájékoztatom képviselő asszonyt, hogy miniszterelnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia.Tisztelt Országgyűlés! Demeter Márta, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Magyar Nemzeti Bank elnökének: „Vajon miért buknak sorra a NER-nek kedves bankok?” címmel. A Magyar Nemzeti Bank elnöke halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Nagy Márton István alelnök urat jelölte ki. Kérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen elnök úrtól kéri a választ.
Köszönöm, elnök úr. Megvárnám, hogy Matolcsy elnök úr személyesen válaszoljon, hogy miért buknak sorra a NER-nek kedves bankok.
Köszönöm. Tájékoztatom képviselő asszonyt, hogy elnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. [[16.10]] Tisztelt Országgyűlés! Szabó Timea, a Párbeszéd képviselője… Parancsol? [[Schmuck Erzsébet: Nem az LMP jön? Korózs Lajos: Az LMP jön!]] Megértését kérem, nem volt besorszámozva, az ön felszólalása még a további… Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mit tesz a kormány a nyugdíjas társadalom szétszakadása ellen?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. [[Schmuck Erzsébet bólint.]] Képviselő asszony jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A nyugdíjas-társadalom nagyon gyors ütemben szakad szét. A minimálnyugdíj még mindig 28 500 forint, több mint tíz éve, és úgy látszik, hogy a kormánynak nincs is szándékában emelni, pedig az élelmiszerárak extrém módon nőnek. Gondolom, abban egyetérthetünk, hogy ekkora összegből nemhogy tisztességesen nem, de sehogyan sem lehet megélni. Ma Magyarországon 47 ezren 50 ezer forintnál kevesebb nyugdíjszerű ellátást kapnak, és közel 600 ezren pedig 100 ezer forint alattit, miközben tudjuk azt, hogy most már jó néhány nyugdíjasnak a nyugdíja 2 millió forintnál is magasabb.A nyugdíjasok jelentős része nemcsak a nyugdíjas-társadalmon belül szakad le, hanem nő a távolság az aktív dolgozókétól is. Mindezt tetézi, hogy a kormány a nyugdíjasokon akar spórolni: jövőre 2,8 százalékos inflációval számol, miközben a Magyar Nemzeti Bank több mint 3 százalékot jelzett előre. Ez azt jelenti, hogy a kormány hónapokon keresztül kamatmentesen akarja használni a nyugdíjasoknak járó pénzt. A nyugdíjas-társadalom szétszakadását mihamarabb meg kell állítani. Elfogadhatatlan, hogy a nyugdíjemelés még mindig csak inflációkövető, és a nyugdíjasok nem részesülnek a gazdasági növekedés hasznából. Az is elfogadhatatlan, hogy miközben az alacsonynyugdíjasok maximum néhány ezer forint nyugdíjemelést kapnak, a magasnyugdíjasok akár több tízezer forinttal is többet kaphatnak. Államtitkár úr, azt kérdezem, hogy mit kíván tenni a kormány a méltányosabb időskorért; hogyan kívánja emelni az alacsony nyugdíjakat; mit tesz az egyre növekvő egyenlőtlenség és a nyugdíjas-társadalom szétszakadása ellen. Várom megtisztelő válaszát. [[Szórványos taps az ellenzék soraiból.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Az ön szavait leginkább az önök egyik nagy szövetségese, Brüsszel az, amelyik cáfolja. [[Schmuck Erzsébet: Ki?]] Ön azt mondta, hogy a munkajövedelmükhöz képest túl kevés az az összeg, amit a nyugdíjasok kapnak. Nyilván mindannyian azon dolgozunk, hogy a nyugdíjasok nyugdíja minél magasabb legyen. Van olyan kormány, amelyiknek ezt sikerül megtenni: így a Fidesz-KDNP, amelyik 33 százalékkal tudta növelni a nyugdíjak értékét és a vásárlóértékét közel 10 százalékkal, míg az önök szövetségesei, akikkel együtt indulnak a választásokon, elvettek a nyugdíjasoktól egyhavi nyugdíjat. Nos, ezeknek a növeléseknek az az eredménye, hogy míg az Unióban átlagosan valaki a jövedelme 57 százalékát kapja meg nyugdíjként, Németországban 46 százalékát kapja meg valaki a jövedelmének nyugdíjként, Magyarországon 64 százalékát. Tehát az 57 százalékos uniós átlaghoz képest magasabb, 64 százalékát. Ha megnézi ön, hogy a relatív jövedelmi szegénység ön azt mondja, hogy elszegényednek a magyar nyugdíjasok az Unióban a nyugdíjasok hány százalékát érinti: az Unióban 14,2 százalékát érintette a nyugdíjasoknak az úgynevezett relatív jövedelmi szegénység, Magyarországon 10. Tehát alacsonyabb a nyugdíjasok között a szegénységnek kitettek aránya, mint az Unión belül, pontosan azért, mert olyan többletjuttatásokat is igyekszünk biztosítani, akár természetben, akár anyagiakban, amely segít a nyugdíjasoknak. Tisztelt Képviselő Asszony! Ön minimálnyugdíjról, nyugdíjminimumról beszélt. Tizedszázalékait érinti a nyugdíjasoknak ez a kérdés, és nyilván, aki több évtizedet dolgozott normál, bejelentett munkahelyen nyolcórás állásban, azok közül szinte pedig senkit. És azoknak a száma, ahogy mondtam, akik a nyugdíjminimumban érintettek mint megállapított nyugdíjösszeg, ahogy mondtam, tizedszázalék, de még ezeknek a száma is egy év alatt felére csökkent. Az szerintem örvendetes, hogy azoknak a száma, akiknek magas nyugdíja van, másfélszeresére nőtt. És mindemellett azoknak a száma, akiknek a legkisebb értékű nyugdíja van, azoknak a száma pedig a felére csökkent. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Tehát én azt hiszem, hogy mindenki számára egyre inkább a nyugdíjas évek nagyobb biztonságot jelentenek [[Az elnök ismét csenget.]] mint az a kormányváltás előtt volt, 2010 előtt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen. Államtitkár úr, ön viccel! Ha egyetlenegy nyugdíjas kapna csak 28 500 forintot, akkor is szót emelnénk. Mit mondott az önök miniszterelnöke? Azt mondta, hogy egyetlenegy embert sem hagyunk az út szélén. Önnek fogalma sincs az árakról. Tudja, hogy mit jelent az, hogy 28 500 forintot kap 47 ezer ember? [[Dr. Rétvári Bence: Dehogy kap annyi! 47 ezer? Miről beszél?]] Ön Brüsszellel példálózik, hogy Magyarországon az átlagbérnek hány százaléka a nyugdíj, de ez nem mond semmit. Ez nem azt jelenti, hogy magasak Magyarországon az átlagbérek, ez azt jelenti, hogy kevés, az átlagbéreknek is sokkal magasabbnak kellene lenni. És szégyen, hogy önök egyszerűen nem érzik azt, hogy a nyugdíjasok mennyire nehéz helyzetben vannak. Önök ezek szerint nem ismerik, mi az, hogy nyugdíjas fogyasztói kosár. Ön nem tudja azt, hogy mennyi egyhavi rezsi, mennyibe kerülnek a gyógyszerek, fogalma sincs! Ön egyszerűen a minisztérium elefántcsonttornyában él.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Képviselő Asszony! Az ön javaslatai, amiket az előző időszakban az ön és az önökkel szövetséges pártok benyújtottak, csak rontottak volna a nyugdíjasok helyzetén. Az a nyugdíjszámítási mód, amit önök ellenzéki oldalról javasoltak, havi 5000 forintot vett volna ki a magyar nyugdíjasok zsebéből. Ez az 5000 forint is, tudja, képviselő asszony, lehet, hogy önnek nem számít, de egy nyugdíjasnak számít. Lehet, önnek egy matematikai képlet jobban tetszik, de egy nyugdíjasnak az hátrányos. [[Moraj az ellenzéki padsorokban.]] Mennyit támadták önök azt, amikor a nyugdíjasok 10 ezer forintos Erzsébet-utalványt kaptak? Hányszor korholták a kormánypártokat ezért? [[Dr. Völner Pál: Így van! Irigyek!]] Amikor nyugdíjprémium volt, nyugdíjkompenzáció volt, önök ezek mellé a javaslatok mellé oda tudtak állni? Azt a 12 ezer, 18 ezer forintot, amit a nyugdíjasok megkaptak, tudták támogatni itt a parlamentben? Nem, folyamatosan csak kritikával illették. Ami az ön matematikai képességeit vagy torzításait illeti: ön az előző felszólalásában egy 350-szeres matematikai hibát vétett, amikor arról beszélt, hogy mennyien kapnak Magyarországon nyugdíjminimumot vagy mennyien nem. 350-szer akkora számot mondott, képviselő asszony, mint ami a valóság! [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Lehet, hogy Gyurcsány Ferenccel versenyzik, és úgy gondolja, hogy ez abban a versenyben lehetséges, de, képviselő asszony (Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.), ennyire a valóságtól elrugaszkodott vitában nehéz részt venni [[Schmuck Erzsébet: Statisztikai adat!]] , amikor 350-szeres tévedést vét. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Timea, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Nagy István miniszter urat jelölte ki. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Elnök úr, igazából én Gulyás Gergelyre számítottam, nem hiszem, hogy miniszter úr fog tudni válaszolni…
Képviselő asszony, egy lehetősége van: elfogadjae vagy nem? Kérem, nyilatkozzon!
Elfogadom, nézzük meg! [[Dr. Rétvári Bence: Ez nem kívánságműsor!]]
Képviselő asszony, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! A kormány néhány héttel ezelőtt a Hajógyári-szigetet kivette az UNESCO világörökségi pályázatából, mindenféle indoklás nélkül. Tudjuk, hogy ez általában mit jelent, ha ezt önök indoklás nélkül teszik meg. A jól értesült Magyar Nemzet szerint ez azért volt, hogy aztán helyreállíthassák a Hadrianus-palotát. Aztán utána rá egy hétre megint megjelent a Magyar Közlönyben, hogy nem is Hadrianus-palota helyreállítása, hanem egy kajak-kenu központ fog épülni, aztán el is különítettek rögtön 630 millió forintot árvízvédelemre. [[Dr. Rétvári Bence: Tehát ne épüljön gát?]] Aztán utána megkérdeztem miniszterelnök urat írásbeli kérdésben, hogy mégis mondja már, hogy mire készül a kormány, mert tudjuk, hogy ráadásul a múlt évben az a Marina Kft. kapta meg az ingatlanhasználati jogot [[Dr. Rétvári Bence: Minden benne van a Közlönyben!]] , amelynek a vezetői köztudottan jó viszonyt ápolnak Rogán Antallal. Tehát sejtjük, hogy tulajdonképpen mi folyik itt a kormány tervei mögött: megint le akarnak tarolni egy zöldterületet. Beletört a bicskájuk a Római-partba, mert megvédtük önöktől a Római-partot, most akkor a III. kerület egy másik zöldterületét akarják letarolni és átadni az önök NER-lovag haverjainak valami gigantikus ingatlanberuházásra. Feltettem a kérdést Orbán Viktornak, hogy mire készül ott a kormány. Orbán Balázs válaszolt Orbán Viktor helyett, aki nem kis meglepetésemre alátámasztotta a félelmeinket, ugyanis felolvasom, mit mondott: „A Hajógyári-sziget természeti örökségével, jó megközelítési lehetőségeivel, közvetlen vízparti elhelyezkedésével a főváros egyik jelentős és mindeddig kiaknázatlan társadalmi, gazdasági erőforrásainak tekinthető.” [[Dr. Rétvári Bence: A sziget vízparton van, ez neki tulajdonsága.]] [[16.20]] Hát, pontosan ettől féltünk, miniszter úr, hogy önök egy gazdaságilag eddig kiaknázatlan területnek tekintették a Hajógyári-szigetet, és valami oltári nagy, botrányos, milliárdos NER-lovagoknak szánt ingatlanberuházásra készülnek. [[Dr. Rétvári Bence: Képviselő asszony ellenzi a gátépítést!]] Miniszter úr, nem tudom, ön mennyire van képben, de mondja már el akkor ön a kormány nevében, hogy mire készülnek a Hajógyári-szigeten!
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nagy István miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kedves Képviselő Asszony! Köszönöm szépen a lehetőséget, hogy próbáljak önnek választ adni a feltett kérdésére. A kormány az Óbudai-sziget fejlesztését Tarlós István főpolgármester úrral szoros együttműködésben a főváros hosszú távú céljait tartalmazó „Budapest 2030” fejlesztési tervbe illeszkedően kívánja megoldani, hiszen ez a terület kiemelkedő jelentőségű régészeti, épített és természeti örökségével, jó megközelítési lehetőségével valóban egy kiaknázatlan lehetőség arra, hogy ott élhető környezetet teremtsünk. Azt szeretném önnek mondani, hogy semmi sem igazolja azt, hogy félelmeinek kellene lennie, hiszen az a környezet, az a hely, és bármi olyan, ami ott fejlesztésként megvalósul, az épített és természeti örökségünk megóvása mellett elősegíti azt, hogy Budapest 2030-ra Európa három legjobb és legélhetőbb városa között legyen. Biztosíthatom önt arról, hogy semmilyen olyan terv sem a kormány asztalán, sem bárhol nem szerepel, amely ezt a természeti örökséget bárminemű veszélynek vagy megváltozásnak kitenné. Felelős döntés várható, és semmilyen olyan intézkedés nincs a kormány asztalán, ami önnek ezt a kérdését megalapozta volna vagy ami alapján ezt föltehette volna. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, miniszter úr. Látom, hogy igyekezett, de nem sikerült teljesen megnyugtatnia. Én azt is láttam, hogy pontosan azt az Orbán Balázs által írt választ olvasta föl vagy annak részeit, amit én is az előbb idéztem. Ön is azt mondta, hogy ez egy kiaknázatlan társadalmi és gazdasági lehetőség. Ami még érdekes volt egyébként Orbán Balázs válaszában, az az, hogy itt valami korhű restauráció lehetőségét emlegette. Na most, ekkora butaságot legközelebb ne írjon le, államtitkár úr, mert ha beszél az Aquincumi Múzeum főigazgatójával vagy bárki hozzáértő régésszel, az elmondhatja, hogy nincs ilyen. Az, amire ön gondol, egy Disney-park. Nincs olyan, hogy a Hadrianus-palotát korhűen restaurálják, mert ott van nyolc-kilenc különböző kor, tehát azt maximum ki lehetne ásni, de önök nem adnak erre pénzt. [[Dr. Orbán Balázs: Szerencsére ön régészeti szaktudással is rendelkezik.]] Az elmúlt kilenc évben nem sikerült egyébként ott sem egy közparkot létrehozni, ahogy ígérték, sem ezeket az ásatásokat megcsinálni. Lehet, hogy a kormány terveiben nem szerepel ilyen terv egyelőre, de én attól tartok, hogy Rogán Antalnak és köreinek a terveiben viszont szerepel. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ezt nem fogjuk hagyni; ahogy megakadályoztuk a Római-part lenyúlását, ezt is meg fogjuk akadályozni.
Köszönöm szépen, az időkerete lejárt. Képviselő asszony, kénytelen vagyok jelezni önnek, hogy Orbán Balázs államtitkár úrnak nem áll módjában válaszolni, és azt gondolom, hogy az államtitkár úr felé jelzett észrevételét akkor tegye fel, akkor éljen vele, amikor államtitkár úr válaszolni tud önnek a házszabály szerint. [[Szabó Timea: De a házszabály szerint én nyugodtan beszélhetek hozzá.]] Köszönöm, képviselő asszony, nem vitatkozom önnel. Köszönöm. Miniszter úr, öné a válaszadás joga. Parancsoljon, miniszter úr!
Tisztelt Elnök Úr! Kedves Képviselőtársam! Pontosan arra szerettem volna a figyelmet fölhívni, hogy ne süketek párbeszéde legyen ez a kérdés, mert láthatóan önt teljességgel hidegen hagyja, hogy milyen választ kap. Van egy alternatív valóság önben, ami pörög és mozog, és erre épít föl mindent. Az a helyzet, hogy annyiszor kiabáltak már farkast, hogy ha valóban jön, ki fog önöknek hinni? [[Zaj a Párbeszéd soraiban.]] Azt szeretném öntől kérni, hogy fogadja el azt a választ, hogy semmilyen olyan javaslat, ami önből mindezt a kérdést vagy félelmet kiválthatta volna, nem szerepel a kormány asztalán, s hogy ezeket a vitákat le kelljen folytatni. S arra kérem önt, hogy fogadjuk el egymás mondatait, válaszait, mert ha nem tudunk egymással kérdés-felelet vagy párbeszéd formájában szót érteni, akkor nagy bajba fogunk kerülni, mert soha semmilyen történetet nem fog elfogadni. [[Szabó Timea: Miniszter úr, a brüsszelező meg sorosozó kollégáinak mondja el ezt!]] De ön most nekem tette fel ezt a kérdést, és mi ketten próbálunk egymással szót érteni. Arra kérem önt, tegye meg azt a szívességet vagy azt a lehetőséget, hogy ha kérdez és kap egy választ, akkor arról vitatkozzunk vagy beszéljünk egymással, és próbáljuk egymást megérteni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Böröcz László, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „Milyen mértékben járul hozzá a vállalkozások sikeréhez a Gazdaságvédelmi Akcióterv bevezetése?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Tállai András miniszterhelyettest, államtitkárt jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, Tállai miniszterhelyettes urat, vagy személyesen miniszter úrtól kéri a választ.
Köszönöm, elfogadom Tállai államtitkár urat.
Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Orbán Viktor miniszterelnök úr nemrégiben jelentette be, hogy a kormány a magyar gazdaság teljesítményének védelme érdekében gazdaságvédelmi akciótervet indít. Az akcióterv olyan területekre terjed ki, amelyek a magyar gazdasági növekedés szempontjából meghatározó jelentőséggel bírnak. A gazdaságvédelmi akcióterv különösen fontos a vállalkozások szempontjából, hiszen tovább csökkennek a munkát terhelő adók. Júliustól a szociális hozzájárulási adó 2 százalékponttal, 17,5 százalékra csökken, ezzel évente mintegy 150 milliárd forintot hagyunk a magyar vállalkozásoknál. Januártól pedig 1 százalékponttal, 12 százalékra csökken a kisvállalkozói adó, a kiva, ez több mint 40 ezer magyar kisvállalkozót érint, s ezzel évente 5 milliárd forintot hagyunk náluk. Kibővítésre kerül a fejlesztési adókedvezmény is, ez az adócsökkentés mintegy 7 ezer vállalkozást érint. Tisztelt Képviselőtársaim! Mindössze néhány pontját említettem a kormány által elindított gazdaságvédelmi akciótervnek, s már ezekből is jól látható, hogy a Fidesz-KDNP-kormány ezzel az egy intézkedéssel többet tesz a magyar vállalatokért és a magyar gazdaság fejlődéséért, mint azt korábban a Gyurcsány Ferenc által irányított baloldal tette. A Fidesz-KDNP-kormány minden erőfeszítést megtesz és megtett az elmúlt években is a magyar gazdaságért, kezdve azzal, hogy talpra állította az ország gazdaságát a teljes összeomlás széléről, melybe a 2002 és 2010 közötti nyolc évig tartó szocialista kormányzás belesodorta. Gyurcsány Ferenc a kormányzása alatt nem a magyar gazdaság, nem a magyar vállalatok és nem a magyar emberek érdekeit képviselte, hanem adóemelésekkel tette tönkre a vállalatokat, munkahelyeket szüntettek meg, és lehetetlenné tették a béremeléseket is. Tisztelt Államtitkár Úr! 2010-től a magyar gazdaság és a magyar vállalkozások felfelé ívelő teljesítményt mutatnak, és évről évre jobb eredményeket produkálnak. Ezért kérdezem, milyen mértékben járul hozzá a vállalkozások sikeréhez a gazdaságvédelmi akcióterv. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Tállai András miniszterhelyettes, államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A gazdaságvédelmi akcióterv lényegét az érti meg, aki lát egy folyamatot 2010 óta, a Fidesz-KDNP-kormány megalakulása óta a gazdaságpolitika terén. A kormány gazdaságpolitikai célkitűzése kezdetben a munkahelyteremtés volt, ma is az, a foglalkoztatás bővítése, de azt azért tudnunk kell, hogy abban az időben 12 százalék volt a munkanélküliség, most pedig 3,5 százalék, több mint 800 ezer embernek sikerült munkát szerezni. A tartós gazdasági növekedés megteremtésével az elmúlt években az Európai Unió első három országában volt a magyarországi növekedés, most pedig 5,3 százalék, ami a legmagasabb az Unióban. A jövedelmek növekedésének egyértelmű célja, hogy a reáljövedelem növekedjen, és most már több éve folyamatosan növekszik a munkavállalók reáljövedelme. Ehhez párosul az adóterhek csökkentése, a személyijövedelemadó-kulcs 15 százalékos mértéke és a társasági adó 9 százalékos mértéke Európában is kiemelkedő. Nagyon fontos, hogy a kormány az adócsökkentéssel teremti meg a versenyképességet a kis, közép- és nagy nemzetközi vállalatok számára is. Fontos célkitűzése a gazdaságvédelmi akciótervnek, hogy megvédje az eddigi eredményeket egy esetleges gazdasági lassulástól vagy más olyan tényezőtől, ami negatívan hat a gazdaságra. Ezekkel az intézkedésekkel a kormány kivédi ezeket a hatásokat. [[16.30]] A versenyképesség terén, amit csak az adózás terén fogunk megszavazni, jelentős forrást hagyunk a vállalkozásoknál, amelyek a beruházásaikat, fejlesztéseiket tovább tudják növelni, és adott esetben a munkavállalók bérét tudják növelni ez a célja a gazdaságvédelmi akciótervnek. Köszönöm szépen. [[Dr. Rétvári Bence: Bravó! Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm a miniszterhelyettes úr válaszát. Öné a szó, képviselő úr, viszonválaszra.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm a válaszát. Természetesen nagyon fontos az, hogy a magyar vállalkozások érezzék a kormány támogatását, hogy megtapasztalhassák azt, hogy a különböző intézkedések mentén a magyar emberek és a magyar vállalkozások érdekeit tartja szem előtt a kormány, és bízzanak benne, hogy hosszú távon is meg fog maradni ez a tendencia. Hiszen hogyha valaki visszaemlékszik, 2002 és 2010 között Gyurcsány Ferenc [[Derültség az LMP soraiban.]] és a baloldali kormánya gyakorlatilag törvénybe iktatta az adócsökkentéseket, majd a választások után, 2006-ban rögtön el is törölte azt, csődbe vitte az országot, még mielőtt a gazdasági világválság Magyarországon vagy egyáltalán a világon szóba került volna. Ahhoz, hogy a magyar vállalatok és főleg a kkv-szektor, amely a magyar munkavállalóknak a 60 százalékát foglalkoztatja, fejlődni tudjon, és hatékonyabbá tudjon válni, szüksége van arra, hogy a kormány jelentősen csökkentse a terheit és támogassa őket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterhelyettes urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Ha megengeded, megengedi, mondanék én is néhány konkrét intézkedést. Ahogy ön a kérdésében kiemelte, a szociális hozzájárulási adó 2 százalékpontos csökkentését, azért most 17,5 százalék lesz ez az adónem, de amikor a Fidesz elkezdte csökkenteni, ez bizony 27 százalék volt, és csak a Fidesz csökkentette a szociális hozzájárulási adó, a társadalombiztosítási járulék mértékét, és most is vállalja a kormány, hogy ezzel 144 milliárd 2019-ben és 156 milliárd forint fog kiesni a költségvetésből, ugyanakkor ez az összeg ott fog maradni a vállalkozásoknál, és a már említett célokra tudják fordítani. De ha már adóváltozásokról beszélünk, meg kell említeni a szálláshelyáfa csökkentését, ami egyértelműen a turizmus mint húzóágazat feltételrendszerét fogja könnyíteni. Tisztelt Képviselő Úr! A kormány a múltban is és a jövőben is ezen az úton, a gazdaságpolitikai intézkedések sorozatán fogja folytatni a kormányzást. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Közbeszólás az LMP soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Gyüre Csaba, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Mennyire hiteles a kormány politikája?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Völner Pál államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen.
Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! 2010-ben a második Orbán-kormány elhatározta, hogy átalakítja Magyarországon az igazságügyi igazgatási rendszert, ennek egyik első lépéseként felállításra került az Országos Bírói Tanács 2011-ben, amely az Országos Igazságszolgáltatási Tanácsot követte ezen tisztségben. Ugyanebben az időben, 2012. január 1-jétől meg lett választva Handó Tünde az Országos Bírósági Hivatal elnökévé. Az Alaptörvényünk így szabályozta ezt a két tisztséget, illetve intézményt, mégpedig a 25. cikk (5) bekezdése: „A rendes bíróságok igazgatásának központi feladatait az Országos Bírósági Hivatal elnöke végzi. Az Országos Bírói Tanács felügyeli a rendes bíróságok központi igazgatását.”, tehát az OBT mintegy felügyeleti szerve lett az Alaptörvény szerint az Országos Bírósági Hivatalnak. Az OBT az elmúlt időszakban több alkalommal is vizsgálta az OBH elnökének működését, illetve tevékenységének törvényességét, és az alábbi megállapításokat tette: az OBH elnöke egyes bírák más bíróságra történő törvénysértő kirendelési gyakorlatával megsértette az állampolgárok törvényes bíróhoz való jogát; a bírósági vezetői álláshelyekre vonatkozó pályázatok elbírálása során több alkalommal kiüresítette a pályázati rendszer lényegét; törvénysértő járásbírósági elnöki kinevezését az OBT jelzése ellenére nem vizsgálta ki; a bírósági fejezetre vonatkozó költségvetési javaslatát az OBT véleményének kikérése nélkül terjesztette a kormány elé. Az OBT elnöke ezekre nem válaszolt, ő azt mondta, hogy ő pedig illegitimnek tekinti ezt a két szervezetet. Álláspontom szerint itt az igazságügyi tárca jogalkotása és jogpolitikája vezetett ehhez az eredményhez [[Az elnök csenget.]] [[Az elnök csenget.]] hogy egy példátlan helyzet alakult ki. Ön szerint, államtitkár úr, akkor mennyire hiteles (Az elnök csenget.) a kormány politikája? Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik és az LMP soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Völner Pál államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az igazságszolgáltatásra vonatkozó joganyagok áttanulmányozásánál talán képviselőtársamnak is feltűnt, hogy a kormányzatnak a bíróságok fölött semmiféle, sem igazgatási, sem egyéb jogköre nincsen. Az is feltűnt talán, hogy a parlamentnél tartja meg a beszámolóját az Országos Bírósági Hivatal elnöke évről évre, ezekben a beszámolókban egyébként mindazokat az adatok, amelyek például ebben a vitában felmerülnek, hogy az OBT-nek benyújtottáke vagy sem, fellelhetőek voltak, tehát valószínűleg egy álvita zajlik itt a szervezetek között, de az Igazságügyi Minisztérium többször is kifejtette az álláspontját, hogy az OBH és az OBT közötti jogvitában nem illetékes annak a kimondására, hogy melyik félnek van igaza, az illegitim kérdésben az OBH által előadottak, a létszáma az OBT-nek megfelelő-e. Nyilván az Alkotmánybíróság vagy más alkotmányos szerv ezt kimondhatja, vagy a parlament jogszabályalkotással ezt a kérdést kezelni tudja. Ma is döntöttünk egy kérdésben, ahol láthatóan parlamenti hatáskör volt, az OBH elnök asszonyának az alkalmassága, illetve hogy azok a felvetések, amelyek előjöttek az OBT részéről, azok megalapozottak-e. A válasz az Igazságügyi bizottság javaslata alapján megszületett, mint tudjuk, az OBH elnökét a parlament a mai napon megerősítette, tehát semmiféle beavatkozásra nem volt szükség. Nagyon furcsa dolog lenne, hogyha most én ebben a válaszban az Igazságügyi Minisztérium vagy a kormányzat részéről markánsan véleményt nyilvánítanék abban, hogy a következetesen képviselt álláspontunkat feladjuk, és parlamenti hatásköröket sajátítanánk ki magunknak, vagy netán alkotmánybírósági hatásköröket. Ugyanakkor mindenkinek szeretném felhívni a figyelmét arra is, hogy mindenféle olyan értelmezés, amely az Igazságügyi Minisztérium szerepét illetően az OBT álláspontját megerősíti, vagy az OBH álláspontját megerősítő értelmezéseknek adna terepet, ezek teljességgel megalapozatlanok. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszát. Viszonválasz illeti meg a képviselő urat maximum egy percben.
Köszönöm szépen, elnök úr, és elnézést az előbbi túllépésért. Államtitkár úr, abban valóban sok igazság van, amit ön elmondott, és valóban nem kell itt állást foglalni ebben a kérdésben, a két szervezetnek a vitájában. Én arra próbálnám ebben a felszólalásomban felhívni a figyelmét, hogy a Jobbik Magyarországért Mozgalom kezdettől fogva, az első pillanattól mondta, hogy ezek a jogszabályok nem jók. Bármilyen ötpárti, utána hétpárti, többpárti egyeztetés volt, mindig jeleztük az Igazságügyi Minisztérium felé azt, hogy ezek a problémák előbb-utóbb összpontosulni fognak, és össze fognak gyűlni, és ezek megoldhatatlan problémákká fognak válni. Mi többször jeleztük azt önnek is, államtitkár úr, hogy milyen módon kellene változtatni a jogszabályokon, hogy ezeket az áldatlan állapotokat elkerüljük, hogy az állampolgároknak az igazságügybe, a független igazságügybe vetett bizalma ne sérüljön, azért, hogy a bíróság függetlenségében, a bírák függetlenségében való bizalma ne sérüljön az állampolgároknak. Szerintem ez mindenképpen a tárca felelőssége, hogy nem történt már ebben jogszabályváltozás. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[Hiszékeny Dezsőt a jegyzői székben Szabó Sándor váltja fel.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Képviselőtársam említette, hogy a kezdetektől megvoltak az aggályaik, de arra azért szeretném felhívni a figyelmet, hogy az eredetileg megalakult OBT és az OBH viszonyában a teljes időszak alatt semmiféle olyan disszonancia vagy olyan vita nem merült fel, ami azt jelentette volna, hogy jogalkotói oldalról be kellene avatkozni ebbe a folyamatba. Az is látszik, hogy a mostani OBT egyes tagjai, hogy úgy mondjam, markánsan, akár politikai szerepvállalást is felvetve amit egyébként az egyikük konkrétan kimondott, hogy ezektől a bíráknak nem kell félnie, ami a hatalmi ágaknak a szétválasztását szerintem sértheti gyakorlatilag felvettek egy olyan ellenzéki úgymond pozíciót, ahol nem felügyeleti, hanem irányítási jogokat követeltek az OBH fölött, tehát van ilyen értelmezés is. [[16.40]] Összességében azt tudom mondani, hogy természetesen, ha szükségessé válik olyan jogszabályi beavatkozás, amely ezt a viszályt hosszú távon kiiktatja, akkor azt a parlamentnek nyilvánvalóan majd mérlegelnie kell. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Móring József Attila, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Hogyan bővül a falugondnoki, tanyagondnoki szolgáltatás?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Azbej Tristan… Bocsánat, válaszadásra Orbán Balázs államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Móring József Attila: Természetesen.]] Igen. Öné a szó. Bocsánat, államtitkár úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! A kormány kezdetektől elkötelezett a kistelepüléseken élők életminőségének javítása mellett, mellyel a Kereszténydemokrata Néppárt is egyetért, és támogatja az ezt szolgáló intézkedéseket.A kormány tervei szerint a kistelepülések kiemelt támogatása tovább folytatódik. A következő években több száz településen indulhat új falugondnoki vagy tanyagondnoki szolgálat, az önkormányzatok ehhez az eddiginél nagyobb állami támogatást vehetnek majd igénybe. A „Magyar falu” program keretében a gondnoki szolgálatok számára gépjárműbeszerzési pályázat áll rendelkezésre, erre 5 milliárd forint, bérezésre pedig 3 milliárd forint keretet biztosít a kormány. Falugondnoki, illetve tanyagondnoki munkakörbe a megfelelő alapképzést követően vehet fel alkalmazottat az önkormányzat. A gondnok feladata, hogy közvetlenül személyesen vegyen részt a település szociális ellátórendszerében, az étkeztetésben, a házi segítségnyújtásban, a közösségi és szociális információk szolgáltatásában. Háziorvosi rendelésre vagy egészségügyi intézménybe szállíthatja a rászorulókat, vagy gyógyszereket válthat ki nekik. Az oktatást segítve az óvodáskorú, illetve iskoláskorú gyerekeket szállíthatja az adott intézményekbe. A közösségi művelődési, sport- és szabadidős tevékenységek szervezésében vesznek részt, és segítenek az állampolgárok hivatalos ügyeinek intézésében is. Magyarországon több mint ezer településen működnek ilyen szolgálatok. Munkájukkal pótolhatatlan segítséget nyújtanak azokon a kistelepüléseken, ahol nem épültek ki vagy nincsenek jelen a szükséges intézmények, ezért máshova kell szállítani az ott élőket. Tisztelt Államtitkár Úr! Úgy gondolom, mindannyiunk nevében mondhatom, hogy a jól működő szociális és önkormányzati ellátórendszer folyamatos fejlesztése, a körülmények javítása, a tisztességes bérezés biztosítása szintén elengedhetetlen feladat. Kérdezem tehát tisztelettel, hogy hogyan bővül, hogy változik a falugondnoki, tanyagondnoki szolgálat munkája a jövőben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Balázs államtitkár úrnak, akit megkövetek, hogy nem őt jeleztem először. Parancsoljon!
Nagyon-nagyon szépen köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország Kormányának fontos a magyar emberek és a magyar vidék sorsa. Azt látjuk, hogy a baloldali kormányok tönkretették a magyar agráriumot, elszegényítették a magyar vidéket, külföldiek kezére játszották a magyar földeket, és az általuk okozott kár nemcsak elszegényedett, kiüresedett falvakat, leromlott épületeket jelentett, hanem a vidéki élet, a falusi környezet szépségét, a hagyományokhoz való kötődést, a közösséghez való tartozást is megpróbálták ezáltal lerombolni vagy megszüntetni. Pedig mi azt gondoljuk, Magyarország nincs magyar vidék nélkül, magyar vidék nincs vidéki magyar emberek nélkül.Ma, amikor Magyarország gazdasági értelemben jól teljesít, a kormánynak az a célja, hogy a magyar emberek, éljenek bár nagyvárosban vagy az ország legkisebb településén, megtalálják a biztonságot, a békét, és hozzájussanak azokhoz a szolgáltatásokhoz, amelyek számukra a megfelelő életkörülményeket biztosítják. Úgy látjuk, hogy a „Magyar falu” program valóban minden idők legnagyobb vidékfejlesztési programja, amely minden eszközzel ezt a célt szolgálja. Gyopáros Alpár kormánybiztos úr vezetésével zajlik a program lebonyolítása. Ennek keretében a költségvetés 2019-ben és 2020-ban is 150-150 milliárd forintot biztosít közvetve vagy közvetlenül a vidéki magyar emberek számára. Ennek a programnak része az ön által is említett falu- és tanyagondnoki szolgáltatások rendszerének bővítése is. Egyetértünk azzal, hogy nélkülözhetetlen szerepet játszanak ezek a falugondnokok az olyan legkisebb településeken, ahol az intézményrendszer nem érhető el, így az étkeztetésben, egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférésben és az óvodáskorúak, kiskorúak, gyermekek intézménybe szállításához. Nagyon-nagyon fontos munkát végeznek. Köszönet a munkájukért ezúton is. A következő felszólalásomban beszámolok a bővítésről is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Teljes mértékben egyetértek azzal, amit államtitkár úr elmondott. A falu- és tanyagondnoki szolgálat munkatársai rendkívül széles körű munkát végeznek. Ezt mint korábban polgármesterként tevékenykedő is meg tudom erősíteni. Örömmel fogadjuk azt a bővítést, hogy egyre magasabb lélekszámú településeken lehet majd igénybe venni ezt a szolgáltatást.Mindenképpen indokolt a szolgálatot végző falugondnokok, tanyagondnokok béremelése is. Mindenképpen érdemes elgondolkodni azon, hogy ezeknek a széles körű és rendkívül sok munkát végző embereknek a helyettesítéséről is gondoskodni tudjunk a kistelepüléseken, hiszen nem egy esetben fordul elő, hogy amikor betegszabadság vagy egyéb más ok miatt kiesnek a falugondnokok, akkor a polgármesterek kénytelenek ráülni ezekre az autókra azért, hogy a szolgáltatás zavartalan legyen. De nagyon figyelemre méltó, hogy ezt a munkát akkor is elvégzik, és mindenképpen köszönet illeti őket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Ahogy ígértem, a kormány döntése alapján a következő években több száz településen indulhat meg a szolgálat, az önkormányzatok pedig nagyobb állami támogatást vehetnek igénybe. Jelenleg a 600 fő alatti lélekszámú települések igényelhetnek falugondnoki szolgáltatás működtetését segítő állami támogatást, de mivel erre a népesebb településeknek is szüksége lehet, a kormány úgy döntött, hogy ’20. január 1-jétől 800 főre, ’22-től 1000 főre emeli a lélekszámhatárt. Megközelítőleg 300 olyan település van Magyarországon, amely 600-800 fő lakossal bír, további 200, amíg ezer főig elérünk, így potenciálisan 500 új falugondnoki szolgálat indulhat el a következő években. A kormány arról is döntött, hogy idén 1,1 millió forinttal megemeli a már működő szolgálatok éves, maximum 3,1 millió forintos támogatását. Így jövőre pedig már az újonnan induló szolgálatok 4,2 millió forintos állami forrást vehetnek igénybe ehhez a nagyon-nagyon fontos munkához, amit végeznek. Kérem ehhez a támogatásukat, és köszönöm érdeklődésüket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! 16 óra 47 perc van. Az azonnali kérdések tárgyalásának végére értünk. Most a kérdések tárgyalásával folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Népességcsere vagy gazdaságfejlesztés?” címmel. A kérdés megválaszolásával miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Varga Mihály pénzügyminiszter urat bízta meg, a kérdésre a miniszter úr felkérése alapján Bodó Sándor államtitkár úr válaszol. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A gazdaságvédelmi akciótervként elhíresült csomag számos pontja hozzám is közel áll, hiszen jobbikos és más ellenzéki képviselők is javasoltak bizonyos pontokat ebből. Ugyanakkor van egy feloldhatatlan, szakadéknyi ellentét közöttünk és a kormányzó pártok hozzáállása között. Ez pedig az úgynevezett munkásszálló-építési programjuk kapcsán bontakozik ki.Eddig jellemzően az önkormányzati szféra számára nyitotta ki a kormány annak lehetőségét, hogy támogatást kérhessen munkásszálló-építésekre, majd pedig idegen munkaerő importjára. Tették ezt olyan sikerrel, hogy jóval százezer fölötti azoknak a száma, akiket ez a kormányzat és a Fidesz-KDNP című jogelődje importált Magyarországra vagy éppen 90 napos rotációs rendszerben forgat Magyarországon. Most ezt a tulajdonképpen egyfajta népességcseréhez hozzájáruló programot terjeszti ki a kormány. Miért beszélhetünk népességcseréről, hiszen adott egyrészt körülbelül 600 ezer magyar ember, aki a feketegazdaságban vagy a szürkegazdaság legszélén kell hogy a mindennapi betevőt megszerezze áldatlan állapotok között. Itt is lehetne javítani. De adott még egy hasonló társadalmi tömeg, aki kényszerből, jellemzően kényszerből elhagyta Magyarországot, kivándorolt, hogy mondjuk, a holland keresetéből fizesse az itteni devizahitelét. Őket semmiféle motivátorral mondjuk, egy állami hátterű bérlakásépítési programmal nem igyekezett ez a kormány itthon tartani. A távozók helyét ugyanakkor látszólag be akarja tölteni a munkaerőhiány ismeretében. Ehhez munkásszálló-építési programot tervez, és most ezt akarja valamilyen okokból a vállalkozói szférára is kiterjeszteni Magyarország Kormánya. Államtitkár úr, teljesen egyértelmű a kérdésem: kinek akarnak kedvezni ezzel a programmal? Nyilván nem a magyar mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozásoknak. Mely multicégek rendelték meg az új munkaerőt, milyen módszerekkel képzelik el az új munkaerő behozatalát, ha úgy tetszik, rotációját, importját, és egyáltalán, egy nemzetinek mondott kormánytól mennyire tartják vállalhatónak mindezt? Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]] [[16.50]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Bodó Sándor államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom a képviselő urat, hogy semmiféle népességcseréről nincs szó. [[Z. Kárpát Dániel: A számok mást mutatnak!]] Nincs semmiféle népességcseréről szó. Az tény, hogy a munkavállalók világa egy színes, de ugyanakkor nagyon szabályozott világ is. Engedje meg, hogy felhívjam a figyelmét arra, hogy nyilván vannak a hazai munkavállalók, akiknek az elsődleges foglalkoztatása számunkra rendkívül fontos, de ugyanezen jogok illetnek meg minden európai uniós munkavállalót. [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] Bocsánat! A következő kategória a két szomszédos ország, amelyek nem európai uniós tagállamok, ott is van egy szabályozási rend, és amiről igazán ön beszél, azok vélhetően azok a harmadik országok, amelyek nyilván nem tartoznak az előzőek közé. Az ő esetükben mindig van egy nagyon fontos szabály a munkavállalás kapcsán, ez pedig nevezetesen a tartózkodási engedély kiadása. A tartózkodási engedély kiadására jogosult szervezet minden olyan szempontot mérlegel, ami alapján [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] ezek az emberek Magyarországon munkát vállalhatnak egészségügyi szempontok, szakképzettség, illetve egy nagyon fontos szabály, hogy nincs hazai vagy európai uniós munkavállaló, aki az adott munkakört betöltené. Ebben az esetben, ha ezek a vizsgálatok megtörténnek [[Z. Kárpát Dániel: Ez nem igaz!]] , akkor kerülhet arra sor, hogy ezek az emberek Magyarországon munkát vállaljanak és a gazdaság erősödéséhez hozzájáruljanak. Ennek megvannak a szabályai, adott munkavállaló rögzíti ezt, és az maximum két évre szólhat. A munkásszálló-építés kapcsán pedig egyáltalán nincs arról szó, amiről ön beszél, hogy valakinek a megrendelésére történne. Eddig az önkormányzatok voltak azok, amelyek az adott településen jelentkező munkaerőhiány segítése érdekében ilyen létesítményeket hoztak létre, és most nyilván a gazdaság szereplőinek és egyáltalán nem a multik kérésének eleget téve ezt a lehetőséget megvizsgáljuk, hogy a későbbiekben esetleg cégek is létesíthessenek munkásszállásokat, annak érdekében, hogy legyen megfelelő számú szakképzett munkaerő. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Korózs Lajos képviselő úr, az MSZP képviselőcsoportjából, kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Mennyi családot tesznek idén az utcára?” címmel. Korózs Lajos képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Többször foglalkoztunk már itt a parlament falai között a kilakoltatás kérdéskörével. A statisztikát ma már mindenki fejből fújja: az elmúlt három évben több mint 10 ezer családot lakoltattak ki, az előző évben 3212-t, és az azt megelőző évben még többet, mintegy 3636-ot. Kedves Képviselőtársaim! Volt egy úgymond dicséretes cselekedete a kormánynak, amikor a kilakoltatási moratóriumot egy hónappal meghosszabbította, bár többen felhívtuk akkor a figyelmet arra, hogy nem moratóriumot kellene hirdetni, hanem egy olyan átfogó programot, ahol a bajba jutott családok nem maradnak fedél nélkül. A múlt héten a Népjóléti bizottságban a képviselőtársaim indítványára foglalkoztunk volna ezzel a kérdéssel, ha a fideszes többség nem utasítja el a napirendre vételt, de volt olyan témakör, amelyet persze megvitathattunk; ebből kiderült, hogy teljesen extrém helyzetek is adódtak az elmúlt időben. A képviselőtársaim említést tettek egy olyan családról, ahol egyértelműen a gyerekeket elszakították kizárólag abból az okból kifolyólag, hogy fedelet nem tudtak biztosítani a fejük fölött. Az adott családban négy gyermeket neveltek, kettő gyermeket állami gondoskodás alá vettek, és kettőt otthagytak a szülőknél. Teljesen abszurd, egyszerűen erre nem találok szavakat. Azt gondolom, hogy a huszonötödik-huszonhatodik éves politikai pályafutásom alatt még soha nem találkoztam ilyen helyzettel, de tudomásom szerint a gyermekjóléti szolgálatok sem tudtak hasonló történettel előállni. Ugyanilyen extrém helyzet volt az, amikor egy édesanya úgy nevelt egy autista gyereket, hogy utcára került hangsúlyozom, karhatalmi segédlettel , és szó szerint a híd alá kellett költözniük. Éppen ezért kérdezem: hány eljárás van folyamatban, államtitkár úr? Hány család fölött lebeg Damoklész kardja? És vane olyan programjuk [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] amellyel meg tudják akadályozni, hogy fedél nélkül maradjanak legalább a gyermeket nevelő családok? [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Völner Pál államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Képviselő úr már többször feltette ezeket a kérdéseket írásban, és többször megkapta rájuk a választ. Tudhatjuk, hogy valamennyi esetben, amikor végrehajtási eljárásra kerül sor, annak számtalan oka lehet. Ha lakásokról beszélünk, lakáskiürítésekről, elég, ha csak az önkényes lakásfoglalókról beszélünk, céges ingatlanokról, amelyek a cégek tartozásainak a fedezetéül szolgáltak, lakásbérlőkről, ahol az önkormányzatok nemfizetés és egyéb okok miatt kérik az ingatlanok kiürítését, vagyonjogi magánpereknek a következményeként szintén sor kerülhet erre, és végül sor kerülhet abban az esetben, amikor a banki fedezetekről beszélünk, az önök által sokat emlegetett devizahitelesek ügyéről. A képviselő úr említett egy számot; ezzel szemben említhetném például, hogy csak az eszközkezelőnél 36 ezer családnak a lakhatását oldottuk meg. Azokban az esetekben, ha a végrehajtási ügyeknél gyerekek is érintettek, az érintett önkormányzatok, gyámhatóságok is a feladatukat ellátva gondoskodnak az elhelyezésükről. Visszautalnék azért ha már devizahitelekről beszéltünk, meg lakástartozásokról a Magyar Narancsnak egy 2003. 05. 22-én megjelent cikkére, amely így kezdődött: „Régóta várható volt, hogy az országgyűlési választások kampányában elhangzottak ellenére” az akkori kormány az MSZP-SZDSZ volt, talán emlékszik rá, képviselő úr, akkor is itt ült a parlamentben „és az uniós népszavazást maga mögött hagyva a kormány módosítja a lakáshitel-támogatások rendszerét.” Gyakorlatilag abban a pillanatban megfelezték, a kamatokat felemelték, és a devizahitel karjaiba hajtották a teljes lakosságot [[Gréczy Zsolt: Ti vezettétek be a devizahitelt…]] , a bankoknak az áldásos segítségével, és mindezek jelentették azt, hogy 2010-től éveken át ennek a parlamentnek, ennek a kormánytöbbségnek azon kellett dolgoznia, hogy minél több embert, családok százezreit kimentse ebből az adósságcsapdából, amit nagyrészt sikerült megoldanunk, az önök segítsége nélkül önök ezeket nem szavazták meg. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Ungár Péter, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Figyelembe veszie a kormány az emberek valós véleményét a 2019. évi önkormányzati választásokon?” címmel. Ungár Péter képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Szombathelyen az ellenzék 2018 októberében megmutatta, hogy képes győzni, László Győző lett az önkormányzati képviselő a Derkovitson, aki azóta is megmutatta, hogy hogy kell igazán önkormányzati munkát végezni. Ugyanakkor akkor sem számíthattunk arra, hogy Hende Csaba vezényletével a Fidesz szisztematikus munkát fog végezni azért, hogy Szombathelyen szétverje a saját többségét, és így az ellenzék az Éljen Szombathely Egyesület vezetésével többségbe tudott kerülni a szombathelyi képviselő-testületben.Már ez az új ellenzéki többség megmutatta, hogyan kell a szombathelyi emberek érdekében kormányozni a várost, hiszen önkormányzati bérlakásprogramot indított, több pénzt adott ebben a költségvetésben a játszóterekre, és ami a legfontosabb, ez a többség már el tudta intézni, hogy a Szombathelyen teljesen tarthatatlan út- és járdaviszonyokra több pénz jusson. Ezzel szemben Hende Csaba, a város országgyűlési képviselője egyetlenegy dolgot tudott elintézni: ez az, hogy pénzt kapjon a város egy olyan stadionra, amit nem akart, ezzel szemben más forrásokat nem tudott Szombathely városnak hozni az elmúlt időszakban. [[Dr. Völner Pál: Autópályát kapott!]] Az a helyzet, hogy sokszor a Fidesz azt mondja, hogy azért kell rájuk szavazni az önkormányzati választásokon, mert ők tudják a fejlesztési pénzeket hozni. Ez zsarolás. Ezzel szemben arra kérem a Belügyminisztérium államtitkárát, hogy biztosítsa a szombathelyi embereket arról, hogy amennyiben úgy fognak dönteni, hogy véget ér az a Hende-Puskás-uralom, ami eddig Szombathelyet nem fejlesztette eléggé, és ezzel szemben Nemény András vezetésével az Éljen Szombathely Egyesülettel új városvezetést választanak, akkor a kormány együttműködő lesz, el fogja ismerni az emberek akaratát, és tudomásul fogja venni, hogy nem mindenhol mindig az történik, amit ők akarnak, és ha egy várost éveken át elhanyagolnak, éveken át egy ember a hűbérbirtokának tekinti, annak van következménye. Ezt a következményt októberben ki fogják mondani a szombathelyi emberek, önöknek meg egy feladatuk van: ezt elfogadni. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Pogácsás Tibor államtitkár úr válaszol. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! „Én egy olyan javaslatot fogok a kormány elé terjeszteni, amely a kormánypárti, szocialista politikusoknak erős lehetőséget és mandátumot ad a regionális területfejlesztési tanácsokban. Tudjuk a dolgunkat. Bízzatok bennem. Tudom, hogy most más részleteket nem mondhatok, de örülök, hogy értjük egymást.” [[17.00]] Ezt a Gyurcsány-kormány belügyminisztere mondta, képviselő úr, az ön szövetségese az elbukott önkormányzati választások után, képviselő úr. [[Moraj.]] Igen, látom, hogy csodálkozik. Így fenyegette meg az önkormányzatokat. Ezt követően valóban tették, amit tettek, eladósították az önkormányzatokat, olyan helyzet állt elő, amikor is az önkormányzatoknak a vagyonukat fel kellett élniük, és hitelt kellett felvenniük a működéshez is. 2010 után a kormány átvállalta a hitelt, nem vizsgálva azt, hogy az önkormányzatok vezetése milyen pártállású, és azok az önkormányzatok, amelyek nem adósodtak el, függetlenül attól, hogy milyen pártállású önkormányzati vezetés volt, szintén kaptak támogatást, megkapták azt a lehetőséget, hogy mindazt, amit hitelből nem hajtottak végre, azt véghez vigyék. Szombathely fejlődött, fejlődhet és fejlődni fog a továbbiakban is. Szombathelyen, ahhoz, hogy a fejlődését elősegítse a kormányzat, és nyilván az országnak is érdeke volt, például gyorsforgalmi út épült. Hozzátartozik az, hogy utánanéztem, Szombathelyen LMP-s képviselő nincsen, mint ahogy az LMP honlapján vagy Facebook-oldalán sem található egy évre visszamenőleg semmi olyan téma, amely a szombathelyi közügyekkel foglalkozott volna. [[Ungár Péter: Ez a vád, hogy Szombathely ügyeiben nem veszek részt, még nem fogalmazódott meg!]] Tisztelt Képviselő Úr! Én elhiszem, ön büszke arra, hogy ez az együttműködés létrejött, de ez az együttműködés ezek szerint azt jelenti, hogy az LMP azt hajtja végre és azt támogatja, verbálisan azt segíti, amit Gyurcsány Ferenc mond neki. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Mekkora a létszámhiány a budapesti vízirendészetnél, valamint miért engedték el Magyarországról a Viking szállodahajót?” címmel. Kocsis-Cake Olivio képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Először is én is szeretnék köszönetet mondani a Dunán jelenleg is dolgozó szakembereknek, a hivatásos állománynak, minden elismerésem, emberfeletti munka, amit elvégeztek a Hableány kiemelésével. Nekünk, képviselőknek most az a feladatunk, hogy olyan jogszabályi környezetet alakítsunk ki, amely kizárja annak az esélyét, hogy a tragédia újra megtörténhessen. A hajóbaleset óta megkezdődött egy szakmai vita arról, hogy milyen okok idézhették elő a tragédiát. A szakértők szerint a dunai hajózásra vonatkozó szabályozás alapvetően megfelelő lenne, ha betartanák a szabályokat. A nyilvánosságra hozott radarfelvételekből az látható, hogy a Hableány az ütközést megelőzően akár háromszor is szabálytalankodhatott. Ha a probléma a szabályok be nem tartása, akkor felmerül a kérdés, vane elég vízi rendész, hogy a szabályokat betartassák, a szabályok ellen vétőket pedig megbüntessék. Az adatokból úgy tűnik, hogy a BRFK rendőrhiánnyal küzd, feltehetően nincs elég rendőr a Dunai Vízirendészeti Rendőrkapitányságon sem. A rendőrhiánnyal kapcsolatban pár nappal ezelőtt kérdeztem a belügyminiszter urat. A válasz az volt, hogy a létszámhiány jelenlegi mértéke egy ekkora állomány esetében, mint a rendőrségé, a szakmai feladatok maradéktalan ellátását nem akadályozza. Ezek alapján kérdezném az államtitkár urat az ügy tisztázása érdekében, hogy mekkora a létszámhiány a budapesti vízi rendészetnél. Pontosan hány járőr hiányzik a budapesti szakaszról? Hány vízi rendőr teljesített szolgálatot a tragédia időpontjában a Duna budapesti szakaszán? Tervezike növelni a járőrök számát annak érdekében, hogy a jövőben ne legyen újabb baleset? És miért engedélyezték a Viking szállodahajó távozását Magyarországról, hiszen ha jól tudom, akkor a mai nap is még vizsgálták ezt a szállodahajót? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Kontrát Károly államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Mindenekelőtt szeretnék köszönetet mondani a kutatásban, a mentésben részt vevőknek, akik azon dolgoztak, hogy mentsék a bajbajutottakat, felkutassák az áldozatokat, és a hajóroncsot a felszínre hozzák. Ez az áldozatos munka ma kora délután eredményre vezetett, ezért a hősies munkáért köszönetet mondok.Arra is felhívom a figyelmét, tisztelt képviselő úr, hogy ezt a feladatot csak úgy lehet eredményesen végrehajtani, ha a politikai pártok politikai haszonszerzés céljából nem helyeznek nyomást sem a mentésben részt vevő szakemberekre, sem a nyomozást lefolytató hatóságokra. Tisztelt Képviselő Úr! Nem illik ezzel a fájdalmas balesettel politizálni! Ami a vízi rendészet helyzetét illeti, van elég vízi rendész, minden feltételt biztosít a Belügyminisztérium annak érdekében, hogy a vízi rendészet eredményesen lássa el a feladatát, mint ahogy eddig is ellátta. Köszönetet mondok a vízi rendészet személyi állományának. Szeretném elmondani, hogy jelen pillanatban is 16 hajóval vesznek részt az áldozatok felkutatásában. A hajóroncs kiemelése a Belügyminisztérium közvetlen irányítása mellett, a Terrorelhárítási Központ közreműködésével ma reggel, 6 óra 30 perckor kezdődött, és kora délután sikeresen befejeződött. A kiemelésben 498-an vettek részt: magyarok, külföldiek, hivatásosok és együttműködők. Pintér Sándor belügyminiszter úr a helyszínen tájékozódott a mentés körülményeiről, beszélt a koreai küldöttség tagjaival és az áldozatok hozzátartozóival. Miniszter úr a nagykövet úrral is találkozott, közvetlenül kifejezte részvétét a megjelent hozzátartozóknak. A miniszter úr felkérte az országos rendőrfőkapitányt, hogy duplázza meg a part menti személykeresésben részt vevők létszámát, az erre vonatkozó döntés, utasítás megszületett. Ma 12 óráig négy holttestet emeltek ki a roncsból, és még négy áldozatot keresnek. Mind a két magyar áldozat azonosításra került. Magyarország Kormánya minden szükséges intézkedést megtett és meg fog tenni a még eltűntként nyilvántartott személyek megtalálására, illetve a balesethez vezető körülmények teljes körű tisztázására. Az ezzel kapcsolatos nyomozás… [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Engedje meg, mivel, úgy gondolom, ez egy fontos kérdés, hogy túllépjem az időkeretet, és befejezzem! Az ezzel kapcsolatos nyomozás a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény, az eljárási garancia betartásával folyik, amely egyébként nem ír elő kötelező lefoglalási kötelezettséget. Tartjuk magunkat ahhoz a töretlen parlamenti gyakorlathoz, hogy folyamatban lévő büntetőeljárásról nem nyilatkozunk. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! Ezzel kapcsolatban szerettem volna tájékoztatást adni a képviselő úr kérdésére, illetőleg a tisztelt Országgyűlés felé. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Gyopáros Alpár, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Teljesülte az élelmiszeripar támogatásával kapcsolatos kormányzati elképzelés? Mit tervez az Agrártárca az élelmiszeripar fejlesztése, valamint az élelmiszerbiztonság további megerősítése érdekében? És különösen: mit tesz a Kormány a magyar húsexport elősegítése érdekében?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarország Kormánya 2010 óta kiemelt figyelmet fordít az élelmiszeriparra, stratégiai ágazattá nyilvánítva azt. Ennek oka nyilvánvaló: egyrészt az iparág a feldolgozóiparon belül a második legtöbb árbevételt és kibocsátást realizáló ágazat a járműgyártás után, egyben a második legnagyobb foglalkoztató is. Az ágazat árbevétele 2017-ben meghaladta a 3600 milliárd forintot, az export aránya a bevétel harmada. Jelentős pozitívum, hogy az élelmiszeripar eredményessége dinamikusan nő, az elmúlt öt évben a nyeresége több mint duplájára emelkedett. Másrészt az ágazat támogatottsága is jelentősen javult a korábbi időszakokhoz képest: 2014 óta közel 230 milliárd forint támogatást ítéltek meg az ágazatnak, elsősorban hazai, illetve európai uniós forrásból, ami minden vállalati méretben jelentős beruházási növekedést indukált. Emellett a táplálkozás szerepe is egyre hangsúlyosabb: 2017-ben élelmiszerekre több mint 10 százalékkal költött többet a lakosság, mint egy évvel korábban. Ebben szerepe van a tudatosságnak is, amelynek kialakításában a szemléletformáló kampányok mellett kiemelt jelentőségűek a Magyar Élelmiszerkönyv előírásai és irányelvei. Egyértelmű cél, hogy a magyar fogyasztók biztonságos, jó minőségű élelmiszerekhez jussanak hozzá, és ezen élelmiszerek minél nagyobb részét a magyar élelmiszeripar állítsa elő a magyar mezőgazdaság által megtermelt alapanyagokból. Mindezek alapján kérdezem államtitkár úrtól: teljesülte az élelmiszeripar támogatásával kapcsolatos kormányzati elképzelés? Mit tervez az agrártárca az élelmiszeripar fejlesztése, valamint az élelmiszer-biztonság további megerősödése érdekében? És különösen: mit tesz a kormány a magyar húsexport elősegítése érdekében? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Farkas Sándor miniszterhelyettes úrnak, államtitkárnak, aki a kérdésre válaszol.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! 2010 óta a kormány kiemelt figyelmet fordít az élelmiszeriparra. A jelentős árbevételt elérő, egyre nyereségesebb ágazat több mint 90 ezer embernek ad munkát. A 2014-2020-as időszakra a kormány szándéka szerint mintegy 300 milliárd forint támogatás szükséges, és az, hogy ez az összeg el is jusson az élelmiszeriparba; ez a szám már 2018 végére teljesülni látszik. A következő támogatási időszak tervezése során is kiemelt figyelmet fordítunk az ágazatra. [[17.10]] Egyértelmű cél, hogy a magyar fogyasztók biztonságos, jó minőségű, az egészség megőrzését támogató élelmiszerekhez jussanak hozzá, és ezen élelmiszerek minél nagyobb részét a magyar élelmiszeripar állítsa elő a magyar mezőgazdaság által megtermelt alapanyagokból. Ehhez készített az Agrárminisztérium fejlesztési tervet, mely a belső piac visszaszerzésére fókuszál az Agrárminisztérium kezelésében lévő forrással és ernyővédjeggyel. Tisztelt Képviselő Úr! A kérdés második felére tudnék még néhány gondolatban nagyon röviden válaszolni. Számos országgal tárgyalunk az exportbővítési lehetőségekről. Az Állategészségügyi Világszervezet idén májusban megrendezett közgyűlésén 16 ország állategészségügyi hatóságával egyeztettünk főállatorvosi szinten. A tavalyi évben mintegy 80 új exportbizonyítványt véglegesítettünk harmadik országbeli hatóságokkal, jelentős részben a magyar export új célterületei vonatkozásában. Idén áprilisban megállapodás született a magyar baromfihús Kínába történő kiviteléről, Szingapúr, Japán és Thaiföld pedig elismeri a magyar állategészségügyi szolgálat által nyújtott biztosítékokat, így a jövőben egy esetleges hazai madárinfluenza-járvány esetén kizárólag a fertőzött területről származó baromfitermékekkel szemben vezetnek csak be korlátozásokat. A sertéshúsexport vonatkozásában Szingapúrral sikerült megállapodni az afrikai sertéspestis miatt letiltott kivitel újraindításának feltételeiről, számos további országgal pedig tárgyalásokat folytatunk. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Tudjae a kormány, hogy „mi folyik” a Ráckevei Duna-ágban?” címmel. Csárdi Antal képviselő urat illeti a szó.
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Az infrastruktúra társadalmunk alapszerkezetét adó rendszer, ez létünk mára nélkülözhetetlen feltétele. Nem véletlen, hogy környezetbiztonsági okból uniós irányelv rendelkezik a kritikus infrastruktúrák azonosításáról, kijelöléséről, védelmi fejlesztésük szükségességéről. A kritikus infrastruktúrának a települési szennyvíz gyűjtése, elvezetése és tisztítása is részét képezi. Ezért elfogadhatatlan, hogy ha már a kormány nem gondoskodik a budapesti 100-150 éves vízközművek rekonstrukciójáról, legalább azt biztosítaná, hogy az egyesített csatornába vezetett szenny- és csapadékvizet megfelelő kapacitású tározókban a tisztítás előtt fel lehessen fogni, és az ne hatalmas mennyiségű szennyvízként a Natura 2000-es védettségű, üdülésre használt Ráckevei Duna-ágba ömöljék, mint ahogy ez történt a napokban, és történt már ezen túlmenően eddig is, és még hónapokig bekövetkezhet. A szakmai tervek évek óta készen állnak a megvalósításra, hogy megoldásra kerüljön ez a probléma. A dél-pesti szennyvíztisztító telepre beérkező csapadék- és szennyvizek előtározása, a tisztított szennyvizek Dunába való átvezetése révén megakadályozható volna, hogy a szennyvíz tisztítás nélkül jusson a Duna-ágba. Kérdezem miniszter urat, milyen konkrét intézkedéseket terveznek, mikorra és milyen forrásból, mennyi ráfordítással, hogy ez és az ehhez hasonló esetek ne történhessenek meg újra. És mikorra várható, hogy benyújtják végre a hazai vízi közművek átfogó rekonstrukciójáról szóló cselekvési tervet? Tisztelettel várom válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Pogácsás Tibor államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban régen elkészült a terv, például a dunai főágba történő szennyvízátvezetéshez, azonban a korábbi Fővárosi Önkormányzat ehhez nem járult hozzá, és ezek a tervek ilyen módon nem voltak megvalósíthatók. Ezért a kormánynak új fejlesztési lépéseket kellett betervezni, és új irányba kellett megtenni a lépéseket. Ez folyik is, mindent megteszünk a szennyezés megakadályozása és a vízminőség javítása érdekében.A Ráckevei-Soroksári Duna-ágat, a mellékágat érintően megtörtént a vízbeeresztő zsilip elzáróberendezéseinek a felújítása, megvalósult a vízminőségi monintoringrendszer kiépítése, megkezdődött a tassi többfunkciójú vízleeresztő műtárgy kivitelezése. 2015-ben 14 önkormányzat üdülőterületén megvalósult a gerincvezeték lefektetése, valamint az átvezetők létesítése. Megkezdődött a hajózsilip rekonstrukciójának a kivitelezése, illetve elkészültek a tervek a Dél-pesti Szennyvíztisztító Telep jelenleg három rekeszből álló záportározó medencéjének a bővítésére, és kiírásra került az ezzel kapcsolatos építési pályázat is. Az átfogó rekonstrukcióval kapcsolatos cselekvési terv előkészítése és kidolgozása megkezdődött. A Kehop 2.2.2 felhívás keretében nevesítésre került a Dél-pesti Szenyvíztisztító Telep vízgyűjtő területéhez kapcsolódó fejlesztések I. ütem megnevezésű projekt közel 3 milliárd forint indikatív támogatási kerettel, melynek keretében a Dél-pesti Szennyvíztiszító Telep tekintetében az iszapvíz-elvezetés, a csurgalékvíz-kezelés fejlesztése, a tápanyag-eltávolítás fejlesztése, a biológiailag tisztított szennyvíz sodorvonali bevezetése a Ráckevei-Soroksári Duna-ágba valósulhat meg. A kormány a 2018-as költségvetési törvényben a vízi közművek állami rekonstrukciós alapja jogcímen 1,5 milliárd forintot különített el, amelynek célja a rekonstrukciós munkálatok megvalósítása a rendszerek javításának érdekében. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szatmáry Kristóf, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Milyen ütemben folytatódik a múlt terhes örökségének, a fővárosi földutaknak a felszámolása?” címmel. Szatmáry Kristóf képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Budapest, tudjuk jól, nemcsak az ország, a magyar nemzet fővárosa is, de Európa egyik legdinamikusabban fejlődő települése is, nagyvárosa, biztonságának köszönhetően pedig az egyik legnépszerűbb, leglátogatottabb turisztikai célpontja. Mi, budapestiek, ezért is szeretünk egyébként itt élni.2010-től, mondhatjuk azt, hogy Budapest többet fejlődött talán, mint az elmúlt húsz évben: új közintézmények, új közterületek, sportberuházások, Liget-projekt, sok száz milliárdos állami támogatással, nemzetközi rendezvények, hosszan lehetne ezt sorolni. Igen, mi büszkék vagyunk arra, hogy a Fidesz többet tett Budapestért, mint bármely más politikai szervezet. Mindezek ellenére maradtak elvégzendő feladatok. Az egyik ilyen a múlt örökségeként főként a külső kerületeket érintőleg, a belterületi földutak problémája, amelynek felszámolására néhány évvel ezelőtt a Fidesz budapesti vezetése javaslatot tett egy négyéves program keretében, és a kormány a 2019-es költségvetésből 10 milliárd forint összegű forrást biztosított erre a célra. Csak a saját választókerületemről, a XVI. kerületről hadd mondjam el, hogy a kormánynak köszönhetően közel 800 millió forint támogatásban tudott részesülni idén, amelyből összesen 11 út épül, földút kerül leaszfaltozásra majdnem 4 kilométeres hosszúságban. Mindezek alapján kérdezem államtitkár úrtól, hogy egész Budapestre vonatkozólag hogy áll a földutak fölszámolásának programja. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Orbán Balázs államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Mi is úgy gondoljuk, hogy Budapest főváros fejlesztésével összefüggésben a fővárosi kerületek közlekedési helyzetének javítása is kulcsfontosságú, és a feladatok nagyságrendje miatt a főváros és a kerületek nem tudják a kormány támogatása nélkül megoldani. Ezért a kormány év elején úgy döntött, hogy segítséget nyújt a fővárosi és kerületi önkormányzatok számára a tulajdonukban lévő belterületi, szilárd útburkolattal nem rendelkező útállomány szilárd burkolattal való ellátásához, ez a terminológia. Március 26-án született meg az a kormányhatározat, amely végső soron egy módosítást követően 326 kilométernyi szilárd burkolat nélküli út szilárd burkolattal történő ellátását támogatja.Első lépésként a 2019. évi költségvetésből 10 milliárd forintot biztosítottunk erre a célra. Ebből 45 kilométer fővárosi burkolatlan útszakasz aszfaltozása történik meg 14 kerületben. Eddig közel 5 milliárd forint támogatást hívtak már le az önkormányzatok. A kerületek legtöbbjében már folynak az építési munkálatok, és a következő hetekben az első elkészült útszakaszok átadására is sor kerül, a mi információink szerint legelőször a XVI., XVIII. és XXII. kerületben. A kormány azonban nemcsak az idei, hanem a következő három évre is garantálja a támogatást és azt, hogy 2022 végéig nagyjából egyenlő ütemben megtörténik az összes kerület még le nem betonozott útjának az aszfaltozása. A 2020-as központi költségvetésben további 5 milliárd forint összegű támogatást biztosítottunk már nem csak kizárólag a belterületi utak leaszfaltozásához. Ennek köszönhetően mi azt látjuk, hogy a megkezdett munka jövőre is folytatódni fog. Köszönjük ez irányú támogatásukat. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[17.20]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A kérdések tárgyalásának végére értünk, 17 óra 20 perc van. Most előterjesztések tárgysorozatba-vételi kérelmének tárgyalása következik. Tisztelt Országgyűlés! A DK képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön az „Egyes törvényeknek az Európa-nap munkaszüneti nappá történő nyilvánításával összefüggő módosításáról” című, T/6050. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt az Európai ügyek bizottsága utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót az előterjesztőnek ötperces időkeretben. Az előterjesztő Oláh Lajos képviselő úr. Most az ön felszólalása következik öt percben. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! 1950. május 9-én Robert Schuman francia külügyminiszter javaslatot tett az első és második világháborúban egymás ellen harcoló európai országoknak, hogy szén- és acéltermelésüket vonják közös irányítás alá. Ez a pillanat volt az, amikor az Európai Unió alapja megszületett, ekkor lépett a nemzetek együttműködésének és békéjének az útjára a kontinens. Május 9-ét ezért Európa-napként tartjuk számon Európa-szerte. Idén februárban az Európai Parlament arra ösztönözte a tagállamokat, hogy május 9-ét tegyék munkaszüneti nappá, legyen ez egy Európa-szerte általános, közös szabadnapja minden európai polgárnak. Európa nem csupán egy kontinens, Európa egy kulturális és gazdasági közösség, ami vívmányaival arra törekszik, hogy minden tagállama valamennyi polgárának jobbá, könnyebbé és sikeresebbé tegye az életét. Nekünk magyaroknak Európa tágabb értelemben vett hazánk, munkánkkal gyarapítjuk a közösséget, annak sikerei és eredményei pedig minket tesznek gazdagabbá. Ahogy közösséget alkotunk sikerben és nehézségben egyaránt, úgy jogunk és kötelességünk magunkénak tudni a közös ünnepeket is. Nemzetközi ünnep a munka ünnepe, Európa keresztény polgárai számára a karácsony, a húsvét és a pünkösd, ezek is összekötnek minket. Miért ne ünnepelhetnénk méltón és közösen azt a napot, ami erről a közösségről, Európáról szól? A Demokratikus Koalíció törvényjavaslatot nyújtott be, hogy a május 9-i Európa-nap legyen Magyarországon is iskolai és munkaszüneti nap. Ezen a napon az uniós intézmények megnyitják kapuikat a nagyközönség előtt. A nyílt nap célja, hogy a polgárok betekintést nyerjenek az európai uniós intézmények munkájába. Nyilvánvaló, hogy ezt a tájékozódást és ünneplést úgy tudjuk leginkább elősegíteni, ha más, hazánkban is jeles ünnepekhez hasonlóan iskolai és munkaszüneti nappá nyilvánítjuk ezt a napot. Európa fontos, az európaiságunk fontos, ezért kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy csatlakozzanak a javaslatunkhoz, nyilvánítsuk az Európa-napot, május 9-ét iskolai és munkaszüneti nappá. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén kétperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Elsőként megadom a szót Bana Tibor képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy az Európai ügyek bizottságának ülésén is támogattam az előttünk fekvő javaslat tárgysorozatba vételét, úgy most a plenáris ülésen is megerősítem azt, hogy a Jobbik képviselőcsoportja támogatja azt, hogy érdemi vita kezdődjön arról a javaslatról, hogy az Európa-napot, május 9-ét munkaszüneti nappá nyilvánítsuk. Bízom benne, hogy kormánypárti oldalról a Fidesz és/vagy a KDNP padsoraiból is hallgatunk majd felszólalást ezzel összefüggésben, sajnálatos módon ugyanis a szakbizottsági ülésen nem tudtak érdemi érveket felhozni azzal kapcsolatban, hogy miért is nem támogatják ezt az indítványt. Így jó lenne, ha most a plenáris ülésen kerülne erre sor, de körbenézve a teremben, meglehetősen szkeptikus vagyok ebben a vonatkozásban. Mindenesetre azt szeretném aláhúzni, hogy a Jobbik jobbközép, modern és Európai Unió-párti erőként fontosnak tartja azt, hogy Magyarország kinyilvánítsa azt, hogy egyértelműen az Európai Unió tagjaként kívánja folytatni működését, életét az elkövetkezendő években, évtizedekben, hozzátéve, hogy természetesen mindenképpen alapvető változásokra és reformokra is szükség van a közösségben. És a Jobbik európai parlamenti képviselője, Gyöngyösi Márton is ezen fog majd munkálkodni a szükséges együttműködések mentén. Azt pedig nagyon szomorúnak tartom, hogy kormánypárti oldalról, a Fidesz részéről többnyire populista megnyilvánulásokkal szembesülhetünk az elmúlt időszak vonatkozásában. Hogy csak egy példát mondjak a mai Európai ügyek bizottsága üléséről: kizárólag a migráció, a bevándorlás témaköréről beszélt Schmitt Pál Péter helyettes államtitkár, és ezt tették a Fidesz képviselői is, ahelyett, hogy olyan döntő jelentőségű témák is megjelentek volna, mint a környezetvédelem, a klímaváltozás ügye vagy éppen a szociális témák kérdésköre. Még egyszer megerősítem tehát, hogy a Jobbik ennek az indítványnak a tárgysorozatba vételét támogatni fogja a szavazás során, és erre buzdítom minden képviselőtársamat. [[Taps a Jobbik és a DK soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Korózs Lajos képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, igyekszem rövid lenni. Azon túlmenően, hogy támogatjuk ezt az indítványt, én ugyanígy szavaztam a Népjóléti bizottság ülésén is. Igazából ott vita nem tudott kialakulni, egyszerűen a fideszes képviselők leszavazták ezt az indítványt, mint ahogy nagyon sok más ilyen indítványt is. Én magam is úgy gondolom, hogy vannak az Európai Uniónak olyan közös értékei, amelyekben meg kell hogy nyilvánuljon minden egyes tagállam, ahogy itt képviselőtársam éppen említette, a szakpolitikákon túl példának okáért, mint a klímavédelem vagy a környezetvédelem, vagy a természetvédelem ügye. Mind-mind olyan kérdés, amely, azt gondolom, hogy olyan preferenciákkal bír, hogy függetlenül attól, hogy ki milyen politikai beállítottságú vagy értékrendű, kell hogy támogassa ezeket a kezdeményezéseket. Én magam természetesen a szociális Európa mellett fogok szót emelni, annál is inkább, mert az Európai Uniónak rengeteg olyan kezdeményezése van, rengeteg olyan ajánlása van a tagországok felé, amelyeket érdemes lenne megfontolni. Csak utalni szeretnék rá, másfél évvel ezelőtt éppen Göteborgban került elfogadásra az a nyilatkozat, amely mintegy húsz pontban tesz ajánlásokat a kormányunknak; a magyar miniszterelnök nagyon helyesen kézjegyével látta el ezt a dokumentumot. Csupán a csalódottságomnak azért tudok hangot adni itt ebben a felszólalásban is, mert azóta nem láttam egyetlenegy olyan előterjesztést sem, amely ennek a húsz pontnak a figyelembevételével került volna megfogalmazásra és beterjesztésre ide a parlament elé. Summa summarum: támogatni fogjuk ezt a kezdeményezést. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíváne még valaki a frakciók részéről felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Megkérdezem Oláh Lajos képviselőt mint előterjesztőt, kíváne reagálni az elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen, öné a szó, két percben. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Úgy látom, hogy akiknek fontos Európa, azok felszólaltak, és elmondták a véleményüket. A fideszesek úgy döntöttek, hogy inkább alszanak. Hát, próbálják tudomásul venni azt a vereséget, amit az Európai Unióban elszenvedett az a pártcsalád, amihez ők tartozni fognak nemsokára. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön „A megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól szóló szabályozás felülvizsgálatához szükséges intézkedésekről” című, H/5551. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Népjóléti bizottság utasította el. Először megadom a szót Korózs Lajos képviselő úrnak mint előterjesztőnek, ötperces időkeretben. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Ez a téma, úgy látszik, az elmúlt hét hónapban szinte ilyen menetrendszerűen napirendre kell hogy kerüljön, hiszen ismeretes képviselőtársaim előtt, hogy múlt év november elején az Alkotmánybíróság elfogadott egy határozatot, amelyben kötelezte a kormányt március 31-i hatállyal, hogy alkosson egy új szabályt arra nézvést, hogy azok a rokkantak, akik 2012 előtt már rokkantsági nyugdíjban részesültek… ezek közül nagyon sokat, elsősorban itt a III. csoportos rokkantakról van szó, akiket átsoroltak, és kétféle ellátást lehetett számukra későbbiekben már megállapítani, rehabilitációs ellátást, illetve rokkantellátást. [[17.30]] Az Alkotmánybíróság ugyanakkor kimondta, hogy aki előtte, 2012 előtt már rokkantnyugdíjban részesült, neki mintegy várományként ott volt a nyugdíj mint lehetőség, illetve a nyugdíjasstátuszhoz nagyon sok olyan ellátás és támogatás kapcsolódott, amely támogatásoktól 2012 után megfosztották ezeket az embereket. Utalnék itt például a közlekedési támogatásra vagy utalhatnék a közgyógyellátásra is. Kérem a tisztelt Házat, hogy vegyék tárgysorozatba, és a holnapi nap folyamán kedvezően szavazzanak, annál is inkább, meg kell hogy említsem, hogy az Alkotmánybíróság pontosan, világosan kifejezte, hogy mi a probléma ezzel a törvénnyel, ugyanis elmondta, hogy nagyon sok embernél nem vették figyelembe azt az állapotot, amelybe éppen az adott illető került, annál is inkább, mert egyszerűen csak egy százalékos megoszlásba besorolták, illetve kvázi lefokozták ezeket az embereket, ennek következtében alacsonyabb ellátást kaptak, vagy nagyon sok embertől még az ellátást is megvonták. Azért hozom ezt szóba, mert amikor még valaki rokkantnyugdíjat tudott kapni, akár III. csoportos rokkantnyugdíjas is, ott a rokkantnyugdíj összege függött a biztosítási jogviszony idejétől, és a befizetett járulék összegének arányában került megállapításra gyakorlatilag ez a váromány. Ezt követően, 2012-től pedig egyszerűen nem függ az összes szolgálati időtől, és alig-alig függ attól a keresettől, amely alapján adóköteles jövedelemként járulékot fizet az adott illető. Ebből adódóan nagyon-nagyon sokan vannak, akik méltatlan helyzetbe kerültek az elmúlt években, egyes becslések szerint ez 70-80 ezer főt is érinthet. Egyébként a felülvizsgálatokon a III. csoportos rokkantak száma 196 ezer fő volt, de soha nem kaptunk egy igazából egzakt számot arra nézvést, melyik évben hány embertől vették el az ellátást, melyik évben hány embernek csökkentették az ellátását és mennyivel. Csak becsülni lehet, hogy az állam százmilliárdokat spórolt meg ezeken az embereken, de közben ezek az emberek pedig méltatlan helyzetbe kerültek. Ettől függetlenül szeretném megjegyezni, hogy már nyújtottam be az alkotmánybírósági határozatot követően szintén egy országgyűlési határozati javaslatot, amelyben, összefoglalva, csak három pontot említek, hogy mit kéne tennie a kormánynak. Az egyik az, ami pénzbe se kerül: bocsánatot kérni ezektől az emberektől. A második az, hogy mindenkit, akit valamilyen kár ért a kormányzati döntés következtében, visszamenőlegesen kártalanítani kell ezeket az embereket, és olyan jogszabályt kell alkotni, hogy ha valaki nem tudja ezt igénybe venni, mert példának okáért időközben elhalálozott, akkor terjedjen ki ez a kártalanítás az örököseire is. Azt gondolom, hogy ezt az intézkedést érdemes lenne megfontolni kormánypárti képviselőtársaimnak is, és holnap igennel szavazni. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén kétperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Írásban előre senki nem jelentkezett. Megadom a szót Ander Balázs képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Hazánkban mintegy félmillió fogyatékossággal és körülbelül másfél millió tartós betegséggel élő honfitársunk él. A várható élettartam hét évvel rövidebb, mint Európa szerencsésebbik felén, a férfiak egyharmada meg sem éri egyébként a nyugdíjkorhatárt, aki pedig mégiscsak eljut odáig, azoknak körülbelül az ötven százaléka valamilyen krónikus betegséggel küszködik. Hogyan viszonyul ezekhez az emberekhez a kormányzat, hogyan viszonyul hozzájuk a narancskartell? Úgy, hogy szabadon kizsigerelhető igavonó baromnak tekinti ezeket az embereket, munkaerőállatnak tulajdonképpen, és ha már nem tudnak róluk több bőrt lenyúzni, akkor aztán adott esetben elküldik őket az egzisztenciális vágóhídra, mint ahogy történt 2012. január 1-jével, amikor megváltoztak a nyugdíjszabályok. Az egész magyar nyugdíjrendszer változása bizony azt okozta, hogy a rokkantsági és a baleseti nyugdíjasok egy jelentős részét nemes egyszerűséggel kormánypárti oldalról lerugdalták a Taigetoszról. Ugye, Taigetosz volt az a hegy az ókori spártaiaknál, ahová az életképtelennek ítélt csecsemőket rakták ki meghalni. Valahogyan így tekintettek ezekre az emberekre itt, a Fidesz padsoraiban is, hiszen jobban féltette Orbán Viktor a saját pénztárcáját attól, mint hogy ezeknek az embereknek méltó megbecsülést adjon, és zokszó nélkül löktek oda tízezreket olyan élethelyzetbe, amit ezek az emberek nem érdemeltek meg. Szociális érzékenységből önök levizsgáztak, ez egy szociopata, vegytisztán neoliberális szemléletet tükrözött, nyugodtan mondhatjuk azt, hogy tort ült annak a szellemisége, hogy annyit érsz, amennyi vagy, és ha már a munkaerőd sem olyan, ami nekünk megfelelő, akkor téged leírunk. Így jártak ezek az emberek. Azt mondja a Jobbik egyébként, hogy mindent vissza, igenis ezeknek az embereknek megjár a teljes körű kárpótlás. Ezenkívül azt hirdetjük, hogy valódi esélyegyenlőséget kell nyújtani azoknak a honfitársainknak, akik baleset, betegség vagy éppen az ínszakasztó munka miatt, de megrokkantak. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Oláh Lajos képviselő úrnak, Demokratikus Koalíció. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Valószínűleg, nem meglepő módon a fideszesek megint hallgatni fognak, ők csak pénzt szeretnek elvenni a rokkantnyugdíjasoktól, de igazából a problémáikkal nem akarnak foglalkozni, inkább elfordulnak és átmennek az utca másik oldalára, hisz magukon kívül, a fideszeseken kívül mindenkit az út mentén szoktak hagyni. Nemcsak alkotmánybírósági kérdés ez, de emberiességi alapon is kötelessége, azt gondolom, a tisztelt Háznak felvenni ezt napirendi pontként és tárgyalni erről az ügyről. A DK támogatja Korózs Lajos előterjesztését, és azt szeretném kérni mindenkitől, hogy tegyen ugyanígy. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Tordai Bence képviselő úrnak, Párbeszéd-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Azt már megszoktuk, hogy a fideszesek tolvajként viselkednek, azt, hogy a kormányzás tulajdonképpen a szervezett lopás szinonimája számukra, de az a helyzet, hogy még a tolvajok is kivetik maguk közül azt, aki a legnyomorultabbaktól lopja el azt a kevéske jövedelmét vagy vagyonát, amije van. Maguk pontosan ezt csinálták; amit a rokkantakkal szemben, amit a munkában vagy betegségben egészségüket vesztő honfitársainkkal szemben elkövettek, az a tolvajlás legalja, és az az erkölcsi színvonal, amit ezen keresztül megmutatnak, az nagyon pontos képet ad az önök egész kormányzásáról. A Párbeszéd nagyra értékeli Korózs Lajos és az MSZP kezdeményezését, és természetesen a magunk részéről támogatni fogjuk ennek a javaslatnak a napirendre vételét. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Ungár Péter képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen. Ha itt imitálnánk, mintha a fideszes képviselők hozzászólnának ehhez a vitához, bár értelemszerűen nem fogják megtenni, akkor azt mondanák, hogy az volt ennek a döntésnek az eredeti értelme, hogy azt a rengeteg visszaélést, ami Magyarországon a rokkantnyugdíjrendszerrel történt, azt ezzel visszavessék. Az, hogy ez nem volt sikeres és nem vetették vissza a visszaéléseket, azt tulajdonképpen már a szociális kormányzat is belátja, hiszen azóta, ez után a döntés után még vagy huszonhétszer hozzányúltak ehhez az egész rendszerhez. Tehát azt összességében ők is belátták, hogy ez önmagában nem szolgálta azt a célt, amit ők szerettek volna. Ez azt szolgálta, hogy az államháztartást ezeknek az embereknek a hátán egyensúlyozták ki, egyszerűen itt akartak spórolni. Azon akartak spórolni, hogy ki hány százalékban, hogyan kap rokkantsági nyugdíjat, és az mennyibe kerül. Ez a véleményünk szerint elfogadhatatlan, az Alkotmánybíróság döntését egy jogállamban végre kell hajtani. Önöknek az a munkájuk, hogy ezt végrehajtsák, van egy kormányzati apparátus, és ezért az LMP támogatja Korózs Lajos képviselőtársunk javaslatát. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Kérdezem, kíváne még valaki a napirend keretében felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Megkérdezem Korózs Lajos képviselő urat mint előterjesztőt, kíváne reagálni az elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó.
Csak nagyon röviden. Március 31e volt, megismétlem, a határidő. Én azt gondolom, hogy az Alkotmánybíróság méltányos volt a kormánnyal szemben, mert azt mondta, hogy ad nekik négy és fél hónapot, majdnem öt hónapot arra, hogy ezt a jogszabályt megalkossák. Ehhez képest is eltelt már több mint két hónap. Gyakorlatilag a hetedik hónapon túl vagyunk, már kíváncsian várom, hogy a kihordási idő megütie majd a kilenc hónapot, hátha meg tudják szülni ezt a jogszabályt. Egyébiránt, ha nem tudják, akkor bátran lapozzák föl, egyébként Gulyás Gergely miniszter úr egy interpellációmra adott válaszában azt mondta, hogy a jogszabály megalkotásánál figyelembe fogják venni az általam benyújtott országgyűlési határozati javaslatot, annak minden egyes pontját, amit ezek szerint miniszter úr elolvasott, és azt mondta, hogy lehet akceptálni. [[17.40]] Egy dolgot nem akceptáltak a fideszes képviselők a felszólalásukban a bizottsági ülésen, akik megszólaltak, azt mondták, hogy aránytalanul megterhelné a költségvetést. Hát, akkor bizonyára végeztek valamilyen számításokat, ha meg számításokat végeztek, azt meg ide kell hozni az Országgyűlés elé, hogy minden ellenzéki képviselő megismerje. Annál is inkább, mert éves kimutatásuk van, hiszen minden egyes kliensről határozatot kellett hozni. Helyben hagyták az előző ellátását, módosították, ha módosították, akkor lefelé vagy felfelé, rendszerint lefelé természetesen, ha csökkentették az ellátásukat, mennyivel csökkentették, akkor ki lehet számolni, hogy a hátralévő időre mennyi pénztől fosztották meg ezeket az embereket, vagy ha valakitől elvették az ellátását, akkor egyszerűen az látszik. Szintén az idő előrehaladtával ki lehet számolni, hogy mennyi pénzt takarítottak meg ezeken az embereken, és ha az Alkotmánybíróság döntése alapján jogtalan volte az elvétel, vagy a csökkentés, akkor kérem szépen, kártalanítani kell őket. Köszönöm szépen. Kérem, hogy a holnapi nap folyamán támogassák az indítványomat.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor.A Párbeszéd képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön „A gyermekes családok hajléktalanságának a megelőzéséhez szükséges egyes törvénymódosításokról” című, T/5905. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Népjóléti bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót Szabó Timea képviselő asszonynak, frakcióvezetőnek mint előterjesztőnek, ötperces időkeretben. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Ezt a nagyon fontos javaslatot A Város Mindenkié csoport javaslatára nyújtottuk be többen is. Tudjuk, hogy a lakhatási szegénység Magyarországon több mint két és fél millió embert érint ma, több tízezer ember él az utcán, százezreket fenyeget a hajléktalanság réme, több millióan élnek, köztük gyerekek is olyan embertelen körülmények között, olyan lakásokban, ahol vagy vizes a tető, vagy nincs WC, vagy akár penészes a fal. Azt is tudjuk, hogy 900 ezer végrehajtási eljárás van folyamatban, amit magától a minisztertől tudunk. Ezek főleg devizahitelek. Ha ennek folyamán 900 ezer emberrel számolunk, illetve 900 ezer eljárással, akkor potenciálisan, ha családokat veszünk figyelembe, akár 2-3 millió embert is fenyegethet közvetetten a kilakoltatás veszélye. Az elmúlt évben több mint háromezer tényleges kilakoltatás történt, többségükben vagy kisgyerekes családok, vagy olyan beteg, idős emberek kerültek az utcára, akiken az államnak segíteni kellett volna. Az elmúlt három évben összesen több mint tízezer kilakoltatás volt. Ha megint csak, mondjuk, egy négyfős családdal számolunk, akár 50 ezer embert is érinthetett az elmúlt három évben a kilakoltatás. Ez egy Eger méretű város, amit a kormány nemtörődömsége, hanyagsága és embertelensége miatt nem tudtak vagy nem akart a kormány megmenteni.Történik ez akkor, amikor tudjuk, hogy Tiborcz István Orbán Viktor veje 32 évesen 35 milliárd forintos vagyonra tett szert, Mészáros Lőrinc percenként keres 7 millió forintot. Tehát azt látjuk, hogy a kormánynak csak a saját NER-lovagjai számítanak, csak a saját tolvajlásuk, csak a saját meggazdagodásuk, miközben magasról tesznek arra, hogy itt százezrek, milliók vannak veszélyben, és élnek embertelen körülmények között. Ráadásul a kormány, Orbán Viktor kormánya a saját Alaptörvényét sem tartja be ezzel kapcsolatban, hiszen a 22. cikkely kimondja, hogy Magyarország törekszik arra, hogy mindenki számára biztosítsa az emberhez méltó lakhatás feltételeit. Kezdeményezett az ellenzék egy rendkívüli ülést annak kapcsán, hogy beszéljük meg, hogy hogyan tudunk azonnal segíteni a kilakoltatás előtt álló családoknak, hogyan tudjuk a devizahiteles családokat megmenteni, hogyan tudjuk megakadályozni azt, hogy gyerekek a híd alá kerüljenek. Nulla, azaz nulla kormánypárti képviselő jött el erre a rendkívüli ülésre. Megint „elmúltnyolcéveztek”, meg összevissza hadováltak, biztos erről is Brüsszel meg Soros, meg mindenki tehet, csak éppen a kormány nem. Ez egy akkora szégyen! A kormánypárti képviselők, már az a három, aki itt megjelent most ezen a vitán [[Közbeszólások az LMP soraiból: Négy!]] , most sincsenek itt, és nem is fognak gombot nyomni, hogy erre válaszoljanak, szégyelljék magukat, hogy hagyják azt, hogy a magyar társadalom egynegyede ilyen körülmények között éljen. A mi javaslatunk azt célozza, hogy legalább első lépésként azt akadályozzuk meg, és ne engedjük meg, hogy kisgyerekes családokat elhelyezés nélkül az utcára lehessen tenni. Legyen önöknek szíve! Nem egy alkalommal fordult a szó szoros értelmében elő az, hogy egy egyedülálló édesanya rákos végstádiumban szenvedő kisfiával együtt került az utcára. Egy olyan idős édesanya, aki az autizmussal élő, de már felnőtt fiát nevelte, került szó szerint a híd alá. Ilyennek nem szabadna megtörténnie Magyarországon a XXI. században az Európai Unióban! Maguk mégis hagyják ezt! Nem tettek semmit az elmúlt kilenc évben annak érdekében, hogy segítsenek ezeknek a kisgyerekes családoknak. Most mi annyit kérünk önöktől, hogy ha nem is akarják megoldani ennek a több millió embernek azonnal a problémáját, bár az elmúlt kilenc évben lett volna erre lehetőségük, nem egy javaslatot be is nyújtottunk arra vonatkozóan, hogy hogyan lehet akár pár hét alatt is ezeknek a bajba jutott családoknak segíteni, de most azt kérjük önöktől, hogy legalább vegyék tárgysorozatba ezt a javaslatot, legalább vitatkozzunk erről. Mondják el a véleményüket, hogy ha nem értenek egyet szó szerint ezzel a javaslattal, akkor nyújtsanak be módosító indítványt, de legalább legyenek már hajlandóak beszélni Magyarország problémáiról! Magyarország nem teljesít jobban. A NER-lovagok teljesítenek jobban, Orbán Viktor haverjai teljesítenek jobban, meg Mészáros Lőrincek teljesítenek jobban. A magyar családok nem teljesítenek jobban. Nekünk kutya kötelességünk itt, a képviselőknek azt képviselni, hogy ezeknek az embereknek azonnali segítséget nyújtsunk. Vegyék ezt tárgysorozatba legalább! Köszönöm.
Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén kétperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Írásban előre jelezte felszólalási szándékát Szél Bernadett független képviselő. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslatot kidolgozó civil szervezet, A Város Mindenkié csoport üzenetét olvasom fel önöknek. „A javaslatunk célja a gyermekes családok hajléktalanná válásának a megelőzése és ennek érdekében annak törvénybe foglalása, hogy gyermekes családokat nem szabad közös elhelyezés nélkül kilakoltatni. Azt gondoljuk, hogy ez a minimum minimuma. Olyan alapvető erkölcsi követelmény, amiben mindannyiunknak, baloldaliaknak és jobboldaliaknak egyaránt egyet kell értenünk. Kegyetlenség, amikor a kilakoltatás előtt álló családokat a hatóságok azzal fenyegetik, hogy el fogják venni tőlük a gyerekeket, és így a bajba került családoknak éppen azok elől az állami szervek elől kell menekülniük, amelyek a megsegítésükre lennének hivatottak. Kegyetlenség, amikor a család szegénysége vagy hajléktalansága miatt választanak el gyermekeket a szüleiktől. A gyermekvédelmi törvény hiába mondja ki egyértelműen, hogy gyermeket kizárólag anyagi okból fennálló veszélyeztetettség miatt nem szabad a családjától elválasztani, mindenki pontosan tudja, aki a területen dolgozik, hogy ez rendszeresen megtörténik, gyakran éppen a családok nem megfelelő lakáskörülményei vagy hajléktalanná válása miatt. A törvényjavaslat a gyermekes családok hajléktalanná válása mellett éppen ezt igyekszik megelőzni, a családok szétszakítását és az ettől való elviselhetetlen félelmet. A kormánypárti képviselőket arra kérjük, hogy emelkedjenek felül a törvényjavaslatot előterjesztő képviselők párthovatartozásán, és ha kell, akár a frakciófegyelmen is, tegyék azt, ami helyes, és támogassák ők is a törvényjavaslatot. Köszönjük.”
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Csárdi Antal képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport, aki jelezte felszólalási szándékát. [[17.50]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Nehéz elkezdeni ezt a két percet, mert önök a plakátokon azt hirdetik, hogy nekünk a gyermek az első. Ezzel szemben azt látom, hogy az e tárgyban összehívott rendkívüli parlamenti ülésen egyetlenegy képviselőjük sem volt jelen, azt látom, hogy e törvényjavaslat bizottsági tárgyalásakor egyetlenegy kormánypárti hozzászólás sem hangzott el, és azt látom, hogy most itt a parlamentben öt kormánypárti képviselő ül velünk szemben. Önöknek a gyermek az utolsó. Sajnálom, hogy ezzel a mondatommal Böröcz képviselőtársamat felháborítom, illetve felébresztem. [[Derültség.]] zt gondolom, hogy ez a javaslat, ami előttünk fekszik, a minimum minimuma. Felelősséget érzünke a következő generációért, azért a generációért, amelyik minimálisan sem tehető felelőssé azért, hogy egy olyan élethelyzetbe kerül, ami a hajléktalanság rémével fenyeget. Kormánypárti képviselőtársaim, ha önöknek a gyermek az első, „nekünk a gyermek az első”, és önök valóban keresztényi értékrendet képviselnek ennek a szent Háznak a falai között, akkor nekem egyetlenegy kérésem van, mint ahogy ez kérésem az ellenzék felé is, csak tudom, hogy ők meg fogják csinálni: támogassák ennek a javaslatnak a napirendre kerülését, a tárgysorozatba vételét. S ha önökben van egy kis szív és van egy kis lelkiismeret, akkor szavazzák is meg ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Szeretném a kormánypárti képviselőtársakkal beláttatni, hogy azok az emberek, akikről itt szó van, nem vonalkódok és nem egy termelési értekezlet statisztikai adatai. Itt a parlamentben nagyon sokszor hallunk költségvetési vitákat, amelyek mögött mintha vonalkódok lennének az emberek, és napi szintűek a termelési jelentések. A mai napon is hallhattunk ezek közül sokat. Én magam mindenki esetében megakadályoznám a kilakoltatásokat, legyen szó kisgyermekes családokról vagy legyen szó bárki másról, aki nehéz élethelyzetbe került. Ezért követeltük a kilakoltatási moratórium haladéktalan meghosszabbítását. Hozzáteszem, itt a végrehajtásokra is egyfajta moratóriumot kellene kivetni, hogy a kilakoltatási szünet alatt ne tudják mesterségesen duzzasztani a tartozásukat. Ennek is megvolt a bizottsági vitája, és szeretném elmondani, hogy fideszes képviselőtársuk azzal indokolta meg a moratórium leszavazását, tehát azt, hogy semmilyen úton-módon ne segítsenek ezeknek az embereknek, hogy aki felelőtlen volt őszerinte, tehát ezt nem én gondolom, hanem az önök társa , az szerinte nem érdemel segítséget. Pontosan ez a mentalitás, amit úgy gondolom, hogy kétharmados győzelem után el kellene hessegetniük maguktól. A mindenkori választások után arról beszéltünk, hogy az önök emberi minőségét az határozza meg, hogy egy választási győzelem után hogyan tudnak viselkedni politikai ellenlábasokkal, hogyan tudnak valódi vitákat kibontakoztatni, és nemcsak lenéző, pökhendi módon köpködni az ellenzék felé, és hovatovább hogyan bánnak, hogyan viselkednek a nehezebb sorban élő embertársainkkal; hogyan viselkednek azokkal, akik az önök szemében, tisztelet a kivételnek, de nagyon sokszor valóban csak vonalkódok. Én nem szeretném, hogy egy költségvetési vita döntsön ezeknek az embereknek a sorsáról, ezért arra szólítom fel önöket, hogy folytassák le az idevágó vitákat. Ha az önök bizonyítványa tiszta, akkor ezt minden bizonnyal meg fogják tudni magyarázni. Ehhez viszont vita kell, ahhoz pedig támogatni kell az előttünk fekvő javaslatot. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm. Megadom a szót Korózs Lajos képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! A trendet előre lehet vetíteni: egyre több kilakoltatás lesz, ez nyilvánvaló, mert a kormány nem akar olyan intézkedéseket hozni, hogy ez ne történjék meg. Szeretnék egyetlenegy statisztikai adatot a figyelmükbe ajánlani. Az elmúlt három és fél évben, durván négy évben a bérek mintegy 26-27 százalékkal növekedtek, a lakásbérleti díjak pedig 200 százalékkal. A lakásszociológiában, pontosan tudjuk, hogy az ingatlanárak növekedését három-négy hónap múlva lekövetik az albérleti díjak, és elsősorban az egyetemi városok azok Magyarországon, amelyek fókuszba kerülnek, és egyértelműen növekednek, szinte megfizethetetlenné válnak példának okáért az albérleti díjak. Ma Magyarországon két, két és fél millió ember lakhatási szegénységgel küzd. Ennek sok fajtája van. Ez nemcsak arról szól, hogy dohose a fal vagy beázike a tető, hanem szól például a megfizethetőségről, amiről az előbb beszéltem, szól a jogi biztonságról, hogy kit milyen feltételek mellett lehet példának okáért kitenni a lakásából, szól a lakásminőségről, szól a megfizethetőségről és az energiaszegénységről. Kérem szépen, ha veszünk egy olyan családot, amelynek tényleg a feje fölött lebeg a Damoklész kardja, akkor azt látjuk, hogy ezek a legrosszabb helyzetben lévő családok szinte minden paraméterében érintettek, a megfizethetőségben is, az energiaszegénységben is, a jogi biztonságban is, és még sorolhatnám. Tehát minél kiszolgáltatottabbá válik egy ember, annál halmozottabban jelennek meg nála ezek a problémák. Ebből adódóan azt gondolom, ha valahol kell a kormánynak hathatós beavatkozást tenni, akkor ez a lakhatási szegénység csökkentése és felszámolása. Ezért támogatjuk a holnapi nap folyamán. Köszönöm.
Köszönöm. Felszólalásra következik Oláh Lajos képviselő úr, Demokratikus Koalíció. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Önök azt mondják, hogy csak olyanokat támogatnak az Európai Unió különböző vezető posztjaira, akik a zsidó-keresztény értékrend alapján gondolkodnak. Ideje lenne akkor önöknek is így gondolkodni, hisz az látszik, hogy önök nem foglalkoznak a szegénységben élő emberekkel, valószínűleg azért, mert nincsenek rajta a Kubatov-listán, nem járnak el szavazni, aki pedig nincs rajta a listán és nem szavaz, az önöknek nem is létezik. Az elmúlt időszakban számtalan írásbeli kérdést, javaslatot tettem magam is a kisgyermekek kilakoltatásával kapcsolatosan, de a szépkorúak ügyében is ugyanígy javaslatokat tettem. Önök egyikre sem reagáltak érdemben. Önöknek teljesen mindegy, hogy kiskorú vagy nyugdíjas, ha nem úgy szavaz, akkor nincs rá szükség. Mutogathatnak a bankokra, hogy azok milyen galádak, de tisztelt képviselőtársaim, a Nemzeti Eszközkezelő sem volt arra hajlandó válaszolni, hogy hány kisgyermeket lakoltatott ki az állam az adott időszakban. Ha nem tudják, az a baj, ha titkolóznak, az a baj. Ismétlem, maga az állam is cinkos, és összekacsint ebben az ügyben, nem érdekli az, hogy kik kerülnek az utcára. Ezért azt kérem önöktől, hogy a tárgysorozatba vételt támogassák. Mondjanak ellent a pártjuknak, és hallgassanak a lelkiismeretükre, illetve próbálják meg a választóikat is meghallgatni ebben az ügyben. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, hogy kíváne még valaki felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Megkérdezem frakcióvezető asszonyt, hogy kíváne reagálni a vitában elhangzottakra. [[Szabó Timea jelzésére:]] Igen. Kettőperces időkeret áll rendelkezésére. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Köszönöm az ellenzéki képviselők támogatását. S hadd mondjam el, nagyon sajnálom, hogy a jelen lévő három kormánypárti képviselőnek nem volt erről véleménye, és nem tűnik úgy, mintha nagyon érdekelné őket az, hogy mi történik ezekkel a kisgyerekes családokkal. A múlt héten volt a Népjóléti bizottságnak egy ülése, ahol tárgyaltuk ezt a törvényjavaslatot, és ahol olyan szégyenteljes mondatok hangzottak el többek között Selmeczi Gabriellától, hogy azért ne kapjon szót az AVM-csoport, mert ha egy szakmai civil szervezet hozzászól egy ilyen vitához, az a szakmai színvonalat csökkenti. De Révész Máriusz is megtette a tőle telhetőt, ő például olyat mondott, hogy felelőtlenség volt ezeket a hiteleket felvenni, vagy hogy olyan felelőtlen családokat ne támogassunk, akik nem tudják fizetni a rezsit. Nem egy olyan családot ismerünk, aki felvett 3 millió forint hitelt nem harmincat meg százat, hanem 3 millió forint hitelt , azt hét évig becsülettel minden hónapban törlesztette, majd hét év után 8 millió forinttal tartoztak. Na, ezeknek az embereknek nem akarnak segíteni, és ezeket az embereket hívják önök felelőtlennek. Most egy kicsit jó lenne körülnézni az országban, hogy mégis kikről beszélünk. Az ország egynegyede itt a tét, az ország egynegyedének a sorsa. Azt kérem önöktől, mutassák meg, hogy önök nem Selmeczi Gabriellák, mutassák meg, hogy önökbe szorult még némi emberség, mutassák meg azt, hogy amikor a családok évéről beszélnek, akkor azt komolyan gondolják. Nem kell egy az egyben támogatni ezt a javaslatot, nyújtsanak be hozzá módosító indítványokat, de támogassák a tárgysorozatba vételét, hogy legalább vitatkozhassunk erről a kérdésről, és közösen, pártpolitika nélkül találjunk megoldást ezeknek a családoknak a problémájára. Köszönöm. [[18.00]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. A Párbeszéd képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön „A közhatalmat gyakorlók, valamint a közbeszerzések nyerteseinek vagyonosodásának átláthatóságáról” című, H/6135. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt az Igazságügyi bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Elsőként megadom a szót Tordai Bence képviselő úrnak mint előterjesztőnek, ötperces időkeretben. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A Párbeszéd negyedik alkalommal nyújt be a vagyonnyilatkozat-tételről egy törvényjavaslatot, egy olyan módosítást, amelynek az alapjait a szakmai civil szervezetek dolgozták ki évekkel ezelőtt, és amellyel kapcsolatban teljes konszenzus van a szakmában és az ellenzéki pártok között; hogy, hogy nem, éppen a fideszes politikusok azok egyedül az országban, akik ellenzik azt, hogy a vagyonosodás átlátható legyen, hogy a magyar állampolgároknak esélye legyen rálátni arra, hogy a döntéshozók, illetve a nagy vagyonok tulajdonosai mégis hogyan gyarapodnak, hogyan jutottak hozzá az újabb és újabb vagyonelemekhez. Ez a 12 pontban összefoglalt eredeti civil szervezeti javaslat a valódi nyilvánosságot, a valódi tartalmat, a valódi ellenőrzést és a valódi büntetést kívánja megteremteni, hiszen a mai helyzet az, hogy a gyakorlatban nem átlátható a vagyonnyilatkozatoknak a tartalma, nem lehet összehasonlítani az évről évre zajló változásokat. Minden évben megrendezik a vagyonnyilatkozatok éjszakáját, ahol elkötelezett civil aktivisták próbálják összevetni a kézzel írott vagyonnyilatkozatokat a korábbi évek hasonló produktumaival, és azt is tudjuk, hogy a valódi tartalomra sincsenek garanciák; van, hogy Mészáros Lőrinc még polgármesterként, amikor ilyen kötelezettsége volt, kifelejtette egy milliárdos cégét a vagyonnyilatkozatából, Rogán Antalnak eszébe jut, hogy időnként megnő a lakása, és fideszesek tucatjai az agrártámogatásaikról szoktak elfeledkezni. Nincs itt valódi ellenőrzés sem, tehát ha nem lehet összevetni ezeket a vagyonnyilatkozatokat, akkor talán nem is meglepő, hogy nem indulnak automatikusan eljárások, nem indul vagyongyarapodási eljárás, vagyonosodási eljárás azokkal szemben, akiknél okkal feltételezhető, hogy a bevallott jövedelmükből az adott vagyongyarapodást nem tudják megmagyarázni. De ez is a rendszer része, kéz kezet mos, önök ezt nagyon professzionálisan gyakorolják, és innentől kezdve nem meglepő, hogy nincsen valódi büntetés, nincs valódi szankció. Tulajdonképpen itt nem is nagyon lenne dolga Polt Péternek, hiszen már maga a törvény sem ad lehetőséget arra, hogy komoly büntetést szabjanak ki arra, aki hamis adatokat ad meg, vagy szándékosan elszabotálja a vagyonnyilatkozat-tételi eljárást. Ezeken mind javítani kéne, mind javítani kell, de az a helyzet és ez a Párbeszéd idei felismerése , hogy nagyon kevés, hogyha csak a politikai döntéshozók és családjaik vagyonnyilatkozata lesz nyilvános, átlátható, követhető, hanem fontos, hogy a Fidesz-rezsimmel, a politikai hatalommal összenőtt oligarchák is tegyenek vagyonnyilatkozatot, ezért kiegészítettük, és egy új ponttal, az 5. §-sal kötelezővé tennénk minden közpénzből vagyonosodó vállalkozás tulajdonosa számára is a vagyonnyilatkozati eljárást, amennyiben az általuk elnyert közbeszerzéseknek az értéke meghaladja az 500 millió forintot, illetve amennyiben az általuk kapott vissza nem térítendő támogatásnak az értéke meghaladja a 100 millió forintot évente. [[Az elnöki széket Sneider Tamás, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Ezt a kiegészítést azért kellett betennünk, merthogy a közpénzek nem is csak az Orbán Viktorokon és családtagjaikon keresztül folynak el, hanem a Mészáros Lőrinceken keresztül. A legnagyobb vagyonokkal rendelkező, a száz leggazdagabb magyar klubjába beférő milliárdosok közül a Fidesz-rezsimhez kötődőek az elmúlt kilenc évben majdnem pontosan ezermilliárdos vagyongyarapodásnak örülhettek, mi pedig bánkódhattunk miatta, hiszen ezt az ezermilliárd forintot a magyar adófizetők pénzéből lopták el. Nos, ezeknek az embereknek is kötelező lenne, a Tiborczoknak, a Mészárosoknak és a többieknek benyújtani, az állam szerveinek pedig nyilvánossá tenni ezt a vagyonnyilatkozatot, és akkor kiderülne, hogy hogyan lett évről évre az arcpirítóan fiatal Tiborcz Istvánból Magyarország egyik leggazdagabb embere, vagy hogy hogyan lett évről évre gazdagabb Orbán Viktor felebarátja, telekszomszédja, kedvenc falusi gázszerelője, a dollármilliárdossá növekedett Mészáros Lőrinc. A következő lépés pedig természetesen az, hogy ezeket a vagyonokat, amelyek így nyilvánosságra kerülnek, meg kell adóztatni, bírósági eljárások után el kell majd kobozni azoktól, akik jogtalanul jutottak hozzá. Erről szól a Párbeszédnek ez a javaslata itt az Országgyűlésben, és erről szól Karácsony Gergelynek a Tiborcz-adó című javaslata, amelyet holnap mutat be részleteiben, amelynek lényege, hogy azokat a milliárdos villákat, amelyeket biztos hogy meg tudunk találni itt, szeretett fővárosunkban, adóztassuk rommá, hogy azok a NER-lovagok, akik a mi pénzünkből híztak zsírosra, azok adó formájában legalább egy részét visszatérítsék a tőlünk ellopott javaknak.
Köszöntöm képviselőtársaimat. Köszönjük, képviselő úr. Most kétperces hozzászólásra van lehetőség képviselőcsoportonként. Elsőként megadom a szót Szilágyi György képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Pont a mai előkészített interpellációmnak volt a témája, hogy a közbeszerzések mennyire átláthatóak ma Magyarországon; semennyire, hiszen a kormány mindent megtesz azért, hogy a közbeszerzések átláthatatlanok legyenek, és félnek minden olyan ellenőrzéstől, mint például az Európai Ügyészségtől, és ezért nem csatlakoznak hozzá. Ez a javaslat szervesen kapcsolódik az átláthatósághoz, hiszen a közhatalmat gyakorló személyek, illetve a közpénzeket felhasználó vállalkozások és tulajdonosai vagyoni helyzetének nyomon követése hatékonyan csak a lehető legszélesebb nyilvánosság segítségével képzelhető el. A határozati javaslat arra a körülményre reagál, miszerint a Fidesz kormányzása alatt mesés vagyonok halmozódtak fel olyan személyeknél, akik a korábbi kormányok alatt érdekes módon semmiféle érdemi gazdasági teljesítményre nem voltak képesek, akiknek üzleti eredményei szinte kizárólag az állami megrendeléseknek köszönhetően születnek. E Ház falai között már számtalanszor számtalan képviselőtársam és jómagam is felhívtam a figyelmet erre a jelenségre. Mindenekelőtt szögezzük azért le: nem szégyen a vagyon, tehát nem rejtegetni való vagy eltitkolni való az az eredmény, amit piaci teljesítménye alapján valamely gazdasági szereplő fel tud mutatni. De szégyen az, ha valaki valós teljesítmény nélkül, a közösség rovására gazdagodik oly módon, hogy a nyújtott szolgáltatásait a tényleges piaci árhoz képest túlárazza, vagy politikai befolyással visszaélve versenytársait jogellenesen kizárja. Sajnos, számtalan példát láttunk erre az utóbbi években, ezért minden olyan kezdeményezés támogatandó, amely segíti a nyilvánosságot, segíti a magyar emberek tisztánlátását, illetve segíti leleplezni a tisztességtelen, közpénzpazarló, káros folyamatokat és személyeket, és segít leleplezni a fideszes oligarchákat. Ezért ezt a javaslatot természetesen támogatja a Jobbik Magyarországért Mozgalom. [[Taps a Jobbik, a Párbeszéd és az LMP soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Korózs Lajos képviselő úrnak adom meg a szót.
Úgy kell nekünk ez az előterjesztés, mint egy falat kenyér. Kedves képviselőtársaim, én azt tapasztaltam, hogy az elmúlt 8-9 évben ez a kormány mindent, de mindent ellenőrizni akart. Hát, most itt van a lehetőség, akkor ezt a nagy ellenőrzést terjesszék ki erre az indítványra is, illetve azokra az ügyekre, amelyek, azt hiszem, hogy igencsak borzolják a kedélyeket. Ez egy abnormális helyzet, mert egyébiránt a kormánynak kéne idehozni ilyen előterjesztéseket és ilyen törvényjavaslatokat, és azért is tartom abnormálisnak ezt a helyzetet, mert éppen mai hír, hogy egy köztörvényes bűnöző, Simonka György a mai nap folyamán kitüntetést kapott, holott itt a parlament megszavazta, még a fideszes képviselők is megszavazták, hogy a mentelmi jogától meg kell fosztani, mert 1,3 vagy 1,4 milliárd forint, 1400 millió forint eltüntetésében tevékenykedett meglehetősen aktívan. Erre a saját térsége, összefogva persze kéz kezet most, meg azért egy banda , kérem szépen, kitüntetést adományoz ennek a sötét gazembernek. Ez, azt hiszem, tényleg felháborít mindenkit. Képviselőtársaim! Ez az előterjesztés nem szól semmi különös dologról, én két szóban is meg tudtam volna fogalmazni, ami Tordai képviselőtársam beadványában szerepelt: nem engedi ellopni a pénzt, és nem engedi tisztára mosni a pénzt. Itt azt láttuk az elmúlt években, hogy nulla forint befektetéssel semmi emberek milliárdos vagyonokra tettek szert. [[18.10]] Ez nagyobb haszon egyébként, mint a koldulás, ahol nincs befektetés, csak dől a haszon. De, kérem szépen, ez azért a gazemberségnek a csimborasszója! Tehát ne gondolják azt a fideszes képviselőtársaink, hogy ezt a végtelenségig lehet csinálni, ami itt az országban folyik! Előbb-utóbb valakinek ezért felelni kell! Ezért fogjuk támogatni ezt az előterjesztést.
Köszönjük, képviselő úr. Kérdezem, hogy kíváne még valaki felszólalni. [[Nem érkezik jelzés.]] Nem látok jelentkezőt. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne hozzászólni a beszélgetéshez. [[Tordai Bence jelzésére:]] Úgy látom, Tordai Bence jelentkezik. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Köszönöm a kifejezett támogatást a Jobbik és az MSZP képviselőcsoportjának, de folyosói beszélgetésekből és az eddigi reakciókból azt is tudjuk, hogy a többi ellenzéki párt szavazatára is számíthatunk a holnapi napon a tárgysorozatba-vételi döntésnél. Úgyhogy előre is köszönjük ezt a támogatást. Azt gondolom, ez közös felelősségünk, hogy egy új rendszer alapjait majd a tisztességre építsük fel, ahhoz pedig tisztánlátás kell a múlt bűneivel kapcsolatban. Úgyhogy nyugodjanak meg, kedves fideszes, KDNP-s kollégák, lesz tisztánlátás, lesz elszámoltatás, és azoknak a vagyonoknak, amelyeket az elmúlt években összeharácsoltak, meg fogjuk találni az eredetét, és ha úgy van, ahogy gondoljuk, akkor meg fogják ezért fizetni a megfelelő árat. Köszönjük szépen.
Köszönjük, képviselő úr. A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. A Párbeszéd képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön „A személyi jövedelemadó egy százalékának a szakszervezetek részére történő felajánlása érdekében az 1996. évi CXXVI. törvény módosításáról” című, T/5980. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Gazdasági bizottság utasította el. Elsőként az előterjesztőnek adom meg ötperces időkeretben a szót. Tordai Bence képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! A Párbeszéd javaslata arról szól, hogy az 1 százalékos adófelajánlásokat ne csak a civil szervezeteknek, ne csak az egyházaknak, hanem a szakszervezeteknek is meg lehessen tenni, hiszen azt hiszem, hogy ez egy nagyon sikeres intézménye a magyar demokráciának, a kilencvenes évek második felében, a szocialista kormányzás idején vezették be az szja 1 százalék felajánlás rendszerét, úgyhogy talán ezért is fontos, hogy közösen nyújtottuk be ezt a javaslatot Korózs Lajos képviselőtársammal. Azt hiszem, hogy ez a rendszer jól vizsgázott, garantálta a civil szervezetek egy jelentős részének anyagi függetlenségét és biztonságát, és komoly segítséget jelentett azoknak az egyházaknak is, amelyeknek sokszor más forrásból csak minimális bevétele van. Nem mehetünk el persze amellett szó nélkül, hogy az Orbán-rezsimben a kegyenc egyházak meglehetősen komoly pénzeket kapnak ezen felül is. De ne azzal foglalkozzunk, hogy mik ezek a pénzek, és vajon jó-e, ha nem állami stadionok, hanem egyházi stadionok épülnek, foglalkozzunk azzal, hogy kik azok, akiknek sokkal nagyobb szüksége lenne az állampolgárok anyagi támogatására. Ezek pedig a szakszervezetek, amelyek nyilvánvalóan szerencsés esetben, egy ideális társadalomban a tagjaik befizetéseiből is remekül eltartják magukat, de azt is tudjuk, hogy az államszocializmus összeomlása, a rendszerváltás után a szakszervezetek taglétszáma is összeomlott, és mostanra nagyjából tizedannyi szervezett munkás van, mint az előző, vagy ha úgy tetszik, kettővel megelőző rezsimben volt. A szakszervezetek miközben 4,5 millió magyar dolgozó érdekeit képviselik, sajnos nem számíthatnak mindannyiuk támogatására, úgy tűnik, hogy az elmúlt évtizedekben egy elég komoly válságon mentek át. De azt is látjuk, hogy ennek a szakszervezeti válságnak az eredményét elsősorban nem ők kénytelenek elkönyvelni veszteségként, hanem a magyar dolgozók. Tehát nem az a nagy veszteség ebben a történetben, hogy néhány szakszervezeti vezető elveszítette a megélhetését, hanem az, hogy nem képesek egyszerűen emberi és anyagi erőforrások hiányában a magyar szakszervezetek érdemi ellenállásra, érdemi dolgozói érdekképviseletre. Jó példa erre a 2012-es fideszes munka törvénykönyve, ami valójában már akkor is a munkáltatók rabszolgatörvénykönyve volt, és amely ellen a Párbeszéd mai vezetői akkor népszavazást kezdeményeztek. Ez a kezdeményezés nem járt sikerrel, és ebben jelentős szerepe volt annak is, hogy a szakszervezetek számos okból nem tudták megszervezni magukat. Most azonban, 2018 végével végre úgy látszik, hogy világossá vált a probléma, világossá vált az, hogy a magyar dolgozók kiszolgáltatottságára épül ez az államkapitalista rendszer, az, hogy az Orbán-rezsim és a vele összefonódott gazdasági érdekek beletolják a magyar munkást egy kiszolgáltatott és kizsákmányolt pozícióba. És látszik, hogy ez nem valami rejtett agenda, ez kimondott konkrét tény, sőt ez az Orbán-kormány versenyképességi filozófiájának az alapja. Ez az, amivel befektetőket toboroz Orbán Viktor és Szijjártó Péter szerte a világban, hogy a magyar munkavállaló olcsó, hogy a magyar munkavállaló kiszolgáltatott, hogy a magyar munkaügyi törvények úgymond rugalmasak, tehát hogy a munkáltatók bármit megtehetnek. Ennek akart végre ellentartani a magyar ellenzék, a magyar szakszervezeti mozgalom és a magyar dolgozók, amikor tavaly decemberben elkezdődött a rabszolgatörvény elleni mozgalom. Ebben a harcban is nagyon jól látszott, hogy ki az, aki képviseli egy-egy konkrét esetben a dolgozói érdekeket, és ki az, aki a saját törvényeire is fittyet hányva az út szélén hagyja a magyar munkavállalót. Ilyen volt például a Suzuki-gyár esete, ahol minden munkáltatói elnyomás ellenére szakszervezet alakult, amit megtámogatott a független magyar média, beszámolt róla, tőlük telhetően megtámogattak a magyar ellenzéki pártok, amelyek a helyszínen is biztosították a dolgozók harcát a támogatásukról, és azzal a nyilvánvaló, kimondott törvénysértéssel szemben, hogy a megalakult szakszervezet nem képviselheti a dolgozók érdekeit, a magyar kormány és annak szervei nem tettek semmit. Itt van tehát az ideje annak, hogy a szakszervezeteket képessé tegyük arra, hogy kiálljanak a dolgozók érdekeiért, ha a kormányra nem számíthatnak, akkor számíthassanak ne csak a saját szervezett dolgozóikra, a saját tagdíjfizetőikre, hanem számíthassanak az adófizető magyar polgároknak a közösségére, ezzel is elismerve, hogy a szakszervezetek munkája létfontosságú, és a magyar dolgozók érdekeit közös feladatunk megvédeni. Remélem, támogatják ezt az indítványt. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő úr. Most kétperces hozzászólásokra van lehetőség. Elsőként megadom a szót Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem is olyan régen, áprilisban, alig kettő hónapja érkezett egy kormánypárti javaslat, hasonló témakörben, más kedvezményezetti kör bevonásával. A vallási egyesületeket emelték be az 1 százalékos körbe. Orbán Gáspár neve akkor is többször elhangzott, és én most is meg kívánom erősíteni, hogy akkor ez a javaslat, én úgy gondolom, hogy sírnivaló volt, hogy eljutottunk idáig, hogy a vallási egyesületek is beépültek, úgy, hogy igen, lehetett volna nem technikai számmal, hanem a kedvezményezettek közé betenni, ugyanúgy, mint a többi civil szervezetet. Úgyhogy, amikor láttuk a Párbeszéd képviselőcsoportjának kezdeményezését, igenis fontosnak tartottuk, és támogatni fogjuk, már most jelzem. Ami látszott az elmúlt hónapokban, hogy a szakszervezetek mennyit küzdenek azért, hogy a munkavállalói érdekeket képviseljék: igen, ez is egy jó megoldás lehet arra. Hogy milyen formában, ezt remélhetőleg majd a vita során meg tudjuk vitatni, mert elolvasva a törvényjavaslatot, egy újabb, egy harmadik százalék, 1 plusz 1 plusz 1 százalékról gondolják, hogy fel kellene ajánlani a szakszervezetek részére. Mindenképpen támogatjuk ezt a javaslatot, a tárgysorozatba vételt, és bízunk benne, hogy a vita során ennek szakmai álláspontjait is ki tudjuk alakítani. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő asszony. Most Csárdi Antal képviselő úrnak adom meg a szót.
Tisztelt Ház! Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Azt gondolom, hogy erős munkavállalók nélkül egyszerűen nem tud erős gazdaság és erős gazdaság nélkül pedig nem tud erős Magyarország épülni. A javaslat nagyban segíti, hogy Magyarországon erősödjenek a munkavállalói érdekképviseletek, és azt gondolom, ez mindannyiunk érdeke. Emlékezzünk vissza, a rabszolgatörvény vitáját követően példák sorozata bizonyítja azt, hogy egyébként a szakszervezetek milyen sokat tudnak segíteni a munkavállalóknak, a dolgozóknak. Emlékezzünk csak a Suzukira, ahol ütik-vágják az érdekképviseletet, ahol minden létező eszközzel megpróbálják ellehetetleníteni az érdekképviseleteket, és mégis, amikor a bértárgyalások ideje eljött, akkor a Vasas Szakszervezet hathatós segítségével és közreműködésével sikerült elérni, hogy olyan béremelést kapjanak a dolgozók, ami megilleti őket. [[18.20]] De tudnék még példát mondani a BKV-ról vagy sok más termelő gyár részéről. Én azt gondolom, hogy nekünk itt az Országgyűlésben egyetlenegy feladatunk és felelősségünk van, hogy Magyarország versenyképesebbé tétele érdekében támogassuk ezt a javaslatot, hogy erősödjenek a szakszervezetek, erősödjön a munkavállalói érdekképviselet, mert ellentétben sajnos a kormányzati kommunikációval el kell mondanunk, hogy gyenge munkavállalói érdekképviselet mellett Magyarország soha nem lesz versenyképes. Úgyhogy a Lehet Más a Politika teljes támogatásáról biztosítja a javaslatot, és javasolja egyébként a kormánypártoknak is a tárgysorozatba vételt és egyébként a törvényjavaslat megszavazását is. [[Szórványos taps az LMP, az MSZP és a Párbeszéd soraiból.]]
Köszönjük, képviselő úr. Most megadom a szót Gréczy Zsolt képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Természetesen a Demokratikus Koalíció támogatni fogja ezt a javaslatot, és nemcsak azért, mert a munkavállalóknak szüksége van, a szakszervezeteknek szüksége van erre az injekcióra, hanem azért is, mert valóban a rabszolgatörvény megmutatta, hogy a szakszervezetek ereje, a szakszervezetek tiltakozó ereje, a szakszervezetek összefogottsága, a szakszervezetek fellépési lehetőségei nincsenek arányban azzal, mint amire a társadalomnak szüksége lenne. Éppen ezért a szakszervezetekre nagyon-nagyon nagy szükség lesz abban, hogy hogyan és milyen módon fogjuk lebontani az Orbán-rendszert.Én egy másik részhez is szeretnék hozzászólni. Például, amióta a NAV elvégzi az adózók adóbevallásának kitöltését, emiatt nagyon sok civil szervezet nem kapja meg azt a pénzt, amit korábban esetleg az adózó nekik utalt volna, ugyanis a NAV nem töltheti ki azt a rubrikát, ami arról rendelkezik, hogy az 1 százalékot kinek ajánlja fel. Emiatt a Bátor Tábor, a Daganatos.hu vagy a Heim Pál Gyermekkórház is kevesebb bevételhez jutott. Arra szeretném fölhívni a kormánypártok figyelmét, hogy ha már óriásplakátra vagy tévéhirdetésre költenek, akkor most arra hirdessenek, hogy az adózó, aki fölajánlja a NAV-nak, lehetővé teszi a NAV-nak, hogy kitöltse helyette az adóbevallást, ne felejtsen el arról rendelkezni, hogy az adófizetésének az 1 százalékát kinek szeretné felajánlani. Ezúton is szeretném erre fölhívni a kormánypártok figyelmét, de természetesen a szakszervezetek támogatását a Demokratikus Koalíció is támogatja. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő úr. Korózs Lajos képviselő úrnak adom meg a szót.
Csak néhány gondolatot. Képviselőtársaim biztosan elmélyedtek ebben az 1 százalékban itt az elmúlt egy hónapban, hiszen már körülbelül ennyi ideje, hogy benyújtottuk ezt az előterjesztést. De még egy adalékot szeretnék önöknek elmondani. Még szerencse, hogy most tárgyaljuk majd a jövő évi költségvetést, az adótörvényeket és a megalapozó törvényt is. Simán bele lehet illeszteni. A legtöbb képviselő biztosan nem ismeri, hogy mindösszesen 20 milliárd forintról van szó, amelyet az 1 százalékok eme rovatán, ilyen civil rovaton föl lehet ajánlani, és körülbelül ennyit ad vissza az állam vagy enged vissza az állam a civil szervezeteknek. Ez semmi, szinte semmi, egy ország költségvetésében ez a 20 milliárd forint. Abba gondoljanak csak bele, képviselőtársaim, hogy a köztévé a négyszeresét kapja ennek, mint amit a civil szervezetek, amelyek garantáltan jó helyre fordítják ezeket a pénzeket. A másik: az év eleji bértárgyalások egyértelműen megmutatták, hogy a munkáltatókat, azokat a kapitalistákat, akik kizsigerelik a magyar munkást, azokat az oligarchákat, akik élősködnek a magyar munkásokon, igenis meghátrálásra lehet kényszeríteni akkor, hogyha van hatékony fellépés. Ilyen hatékony fellépés volt még akkor is, hogyha sztrájktörőket hoztak például a Hankookba Mongóliából, hogy letörjék a sztrájkot, de a végén csak kiharcolták maguknak a béremelést az ott dolgozók. Ugyanez, a szervezettségnek volt köszönhető az Audiban a sikeres tárgyalás, majd később a Suzukiban, bár még szerintem annak a meccsnek nincs vége, ami a Suzukiban zajlik. Éppen ebből adódóan azt gondolom, képviselőtársaim, hogy az indítványunkat támogassák. A legnagyobb szüksége egyébként a kormánynak lenne erre, hogy erős szakszervezetek legyenek az országban, mert ez mindenképp az ország javát szolgálná. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő úr. Kérdezem, hogy még valaki esetleg hozzászólna-e, bár sok lehetőség nincs, mert a frakciók mind megszólaltak. [[Nincs jelentkező.]] Előterjesztőként megadom a szót Tordai Bence képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Nagy örömmel láttam, hogy nemcsak a baloldali pártok, az MSZP és a Párbeszéd tartják fontosnak természetszerűleg a szakszervezetek támogatását, hanem a teljes ellenzék támogatója ennek a harmadik szja 1 százaléknak. Úgy látszik, hogy akkor egyetértünk abban, hogy ezt a neoliberális, vagyis gazdasági értelemben szélsőjobboldali, autoriter, államkapitalista rendszert ezzel az eszközzel is gyengíteni kell, illetve teret kell nyitni annak az alternatív gazdaságfelfogásnak, amelyben talán megint csak mindannyian osztozunk, amely szerint nem a nagytőkét kell kiszolgálni, úgy, ahogy a Fidesz teszi a társasági adó csökkentésével és egyéb multisimogató és a NER-oligarchák cégeit hizlaló lépésekkel, hanem a magyar munkavállalókat kell támogatni, hogyha a tőke-munka feszültség megjelenik a gazdaságban. Általában is tudomásul kell venni, hogy a gazdaság nem öncél, a gazdaság nem önmaga növekedéséért van, az nem a profitnövekedésért van, az a társadalom, az emberek érdekét kell hogy szolgálja. Márpedig ezek az emberek az egyik oldalon állampolgárok, fogyasztók és egy környezetben élő biológiai lények, és másfelől pedig dolgozók és munkavállalók, és ebben a minőségükben is őket szolgáló törvényeket kell alkotnunk.Úgyhogy azt szeretném kérni, hogy a kedves fideszes, KDNP-s kollégák aludjanak rá egyet, fontolják meg, hogy a magyar társadalomnak egyértelműen az az érdeke, hogy a dolgozói érdekképviselet megerősödjön, és holnap pedig támogassák szavazatukkal a tárgysorozatba vételt, majd pedig az szja harmadik, szakszervezeteknek felajánlható 1 százalékának a bevezetését. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az MSZP, a Párbeszéd és az LMP soraiból.]]
Köszönjük, képviselő úr. A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor.A Párbeszéd képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön az „Egyes törvényeknek a gyermekvállalás támogatásához szükséges módosításáról” című, T/4995. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Népjóléti bizottság utasította el. Elsőként megadom a szót az előterjesztőnek, Szabó Timea képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Itt a gyermekvállalás támogatásáról van szó. Azért tartottam fontosnak benyújtani ezt a törvényjavaslatot, mert az Orbán-kormánytól az elmúlt kilenc évben nem hallunk mást, mint hogy ők a családokat támogatják. Folyamatosan azt sorolják, Orbán Viktor is, a kormány tagjai is, hogy milyen nagyszerű intézkedéseket tettek az elmúlt kilenc évben a családok támogatására.Ha tényleg ilyen nagyszerűek az intézkedések, akkor ennek meg kellene látnunk az eredményét, azaz azt kellene látnunk kilenc év után, hogy nő a születések száma Magyarországon. De ehhez képest mit látunk? Hogy a kevésnél is kevesebb gyerek születik. Idén csak az első negyedévben 4,3 százalékkal született kevesebb gyerek az előző év azonos időszakához képest, miközben a halálozás sajnos 1,6 százalékkal nőtt szintén ugyanebben az időszakban. Tehát a KSH adatai szerint a természetes fogyás 10 százalékkal nőtt Magyarországon idén az első negyedévben. Ezek a számok nem azt mutatják, hogy az Orbán-kormány annyira jeleskedne a családok támogatásában, hogy azok az intézkedések, amiket az elmúlt kilenc évben bevezettek, elnyerték volna édesanyák, édesapák vagy leendő szülők tetszését, és így kedvet kaptak volna a gyermekvállaláshoz, hiszen akkor ennek már láttuk volna, látnánk az eredményét. Orbán Viktor végső kétségbeesésében ugyan nemrég bejelentett egy hétpontos családvédelmi tervet. Itt mindig védeni kell valamit, most éppen a családokat védjük meg, nem tudom éppen, hogy kitől, de bejelentett egy hétpontos családvédelmi tervet. Ez miből áll? Hitelfelvételből meg autó osztogatásából, illetve egy olyan nagyszülői gyedből, amit láttunk, hogy az óriásplakáton egy ilyen 70 éves nagypapa vigyázott az unokára, csakhogy kiderült, hogy rá, mondjuk, pont nem fog vonatkozni ez a nagyszülői gyed, hiszen már csak az aktív korú nagyszülőkre vonatkozhat ez, azokra, akik még dolgoznak. Reméljük, hogy a 70 éves nagypapa már nem dolgozik. [[18.30]] Mindenesetre megnézzük azt, hogy például akkor kezdjük ezzel a ponttal melyik lesz az az éppen nyugdíj előtt álló idős ember, aki el fog menni egy vagy két évre gyedre, kockáztatva ezzel azt, hogy nem tud visszamenni a munkahelyére. A kismamákat sem védi a jogszabály, illetve hivatalosan védi, de pontosan tudjuk, hogy az esetek 60 százalékában kijátsszák ezt a jogszabályt. Most egy nyugdíj előtt álló nagypapa vagy nagymama biztos nem fogja megkockáztatni azt, hogy elmegy, és aztán ne tudjon visszamenni még a nyugdíj előtti utolsó éveiben munkahelyre. Ugyanilyen a kocsitámogatás. Nem attól fog több gyerek születni ma Magyarországon, hogy kap valaki egy hatszemélyes autót, de még csak attól sem, hogy felvehet valaki teljes lutrira egy tízmillió forintos hitelt. Pontosan tudjuk, mert hiszen az előbb volt szó róla, hogy már így is több mint egymillió bajba jutott devizahiteles, illetve hiteles család van, akiket fenyeget a kilakoltatás réme. Most megint egy hitelcsapdába akarja a kormány üldözni ezeket az embereket. Családi tragédiákat fog okozni ezekkel a tervekkel. Ráadásul ez a terv megint nem segít az egygyerekes, kétgyerekes családokon, csak azokon, akik majd esetleg négy gyerekig meg sem állnak, de ki tudja, hogy mikor. Az általam benyújtott törvényjavaslat viszont olyan pontokat tartalmaz, amelyek valóban ösztönöznék az édesanyákat, édesapákat arra, hogy több gyermeket vállaljanak. Például a 2008 óta nem emelkedett családi pótlékot a duplájára emelnénk, visszaemelnénk a tankötelezettségi korhatárt 18 évre. Ez is nagyon fontos, mert akkor vállalnak gyereket a családok, ha látják, hogy az oktatás rendben van Magyarországon, ha látják, hogy az egészségügy rendben van Magyarországon. Nem egy hatszemélyes autótól lesz nekem kedvem még több gyereket vállalni, hanem attól, hogy tudom, van elég gyerekorvos az országban. Tudom, hogy ha bármi baja lesz az én gyerekemnek, akkor el tudom vinni meggyógyítani. Egy hatszemélyes autó nem fogja tudni meggyógyítani az én gyerekemet. Szintén szerepel a javaslatunkban a kismamák védettsége. Tudjuk az előbb elmondtam , hogy hiába van érvényben egy jogszabály, az esetek több mint 60 százalékában kijátsszák a munkaadók ezt a jogszabályt, és nem kirúgják a gyedről visszatérő kismamát, hanem hogy, hogy nem, megszűnik a munkahelye. Ugyanígy szerepel a részmunkaidő és a távmunka típusú foglalkoztatottság a kismamák számára, hogy a gyermek mellett is tudjanak dolgozni. Illetve a gyermekek jogainak kiszélesítése; ne csak a gyerekek kötelezettségeiről beszéljünk, hanem a jogairól is. Azt gondolom, nem kell minden ponttal egyetérteni ebben a javaslatban, de vegyék tárgysorozatba azért, hogy legyen miről vitatkozni. Ne hitelcsapdába csaljuk ezeket a családokat, hanem valódi támogatást tudjunk nekik adni, hogy tényleg szülessenek gyermekek Magyarországon! Köszönöm.
Köszönjük, képviselő asszony. Most megadom a szót két percben Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy, ahogy az előbbiekben, most is szeretnék csatlakozni, és elmondani, hogy a Jobbik képviselőcsoportja természetesen támogatni fogja a javaslat tárgysorozatba vételét. Támogatjuk, már csak azért is, mert Z. Kárpát Dániel képviselőtársam maga is adott be módosító indítványokat ehhez a családvédelmi akciótervhez, többek között az ön által említett autóvásárlással kapcsolatosan, a használt autókra is ezt kiterjesztenénk. Ezenkívül elnézést, hogy hazafelé húz a szívem a családi adókedvezmény intézményénél és ehhez kapcsolódóan a családi pótléknál is javasoltuk, hogy legalább az infláció mértékével növekedjen minden évben. Mert azt látjuk, hogy ugyan a kormány három-négy meg öt gyermekről áhítozik, de amíg az első gyermek sem születik meg, addig felesleges erről beszélni. Magában a családi adókedvezményben is az látható, hogy a 2019. évre elérte a 40 ezer forintot, tehát lehet arra mutogatni, hogy pár év alatt megduplázódott a családi adókedvezmények összege kétgyermekes családok esetén, de úgy látszik most az szja-törvényből, hogy egyébként ez megreked, és továbbra is 40 ezer forinton akarják tartani. Magában a javaslatban is szerepel, hogy a családi pótléknak legalább az inflációval való emelésére tesz javaslatot. Úgyhogy bízunk abban, hogy legalább a vita erejéig a tárgysorozatba vételt a kormánypártok is támogatni fogják. A Jobbik meg fogja ezt tenni. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő asszony. Most megadom a szót Hohn Krisztina képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt több mint egy órában kisebbfajta pánik tört rám, hogy a végén nem marad egyetlen kormánypárti képviselőtárs sem a teremben. [[Kovács Sándorhoz fordulva:]] De szerencsére azért ön bennmaradt , és nagyon köszönöm, hogy meg tetszik hallgatni, mert igazán nem üres Háznak beszél az ember. Mégiscsak néha az ellenzéket is meg kell hallgatni ezekkel a fura és erőltetett törvényjavaslatokkal kapcsolatban.Az LMP-frakció minden olyan törvényjavaslatot, annak tárgysorozatba vételét támogatni fog, és szívesen vitázna is a parlamentben ezekről, amely a családok valódi támogatását és boldogulását, védelmét hivatott segíteni. Ilyen például a rugalmas munkaidő, amiről Szabó Timea is beszélt. Nagyon jó lenne. Van olyan hatgyermekes anyuka ismerősöm, aki egyedül neveli a hat gyermekét, tehát bőven eleget tett a kormány kívánalmainak, már úgy értem, hogy túl is teljesítette, és szegény, ha betegek a gyerekei, akkor bizony nem talál melléjük senkit, mert annyit nem keres, hogy ebből bébiszittert fizessen, és a munkáltatók ezt nem tolerálják. A legkisebb gyermek óvodáskorú. Kérdezem, hogy mit tegyen szegény, ha a munkáltató jogszabályban nem kötelezett arra, hogy tűrje az ő távollétét. Akkor, ugye, nagyon hamar újra munkanélküli lehet. Ezenkívül pedig főállású anyaként olyan kevés az a jövedelem, amit kaphat, hogy ez sem megoldás, hiszen több mint tíz éve nem emelték már a családi pótlékot, pedig az emelése égető lenne. Különösen az egyedülálló szülők esetében, mert ez a támogatáskülönbség nagyon elenyésző, hogy finoman fogalmazzak. Tehát a családi pótlék emelése, hasonlóan a mindenkori öregséginyugdíj-minimum emeléséhez, amit mindig elmondok, szükségszerű lenne már, hiszen rengeteg támogatásnak ez az alapja. De túlléptem az időmet. Köszönöm. [[Az üres padsorokra mutatva:]] Az államtitkároknak is ismét megköszönöm, hogy megjelentek és meghallgattak. Ja, nem! Köszönöm a szót. [[Derültség és taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönjük, képviselő asszony. Megadom a szót Korózs Lajos képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Azzal a reménnyel szólalok fel, hogy tudom, Kovács Sándor képviselőtársunk a lelke mélyén egyébként támogatná ezeket az indítványokat, de ugye, a frakciófegyelem nem teszi lehetővé számára, hogy támogassa ezeket a borzalmakat, amelyeket idehoznak az Országgyűlés elé. Gondoljanak bele, biztosan fellapozták képviselőtársaim az általános indoklás mellett a részletes indoklást is, azt írták bele, hogy a családmodellek hátrányos megkülönböztetését tiltsa meg a törvény. Atyaúristen, hogy mit gondolnak ezek a képviselők! Vagy ilyeneket gondolnak az indítványukban, hogy az állam minden család számára biztosítsa az otthonteremtést és a lakhatást. Nemcsak a kiváltságosoknak, minden család számára. Ilyen borzalmakat írnak bele, hogy a kisgyermekes szülők kiemelt munkajogi védelmet élvezzenek. Éppen az előttem szóló képviselőtársam említette a hatgyerekes édesanyát, aki egyszerűen nem mer elmenni a munkahelyéről akkor sem, ha súlyos beteg. Egyébként tudom, a helyzetet ismerem, a legkisebb gyerek óvodás, a legnagyobb meg még iskolás. Gondoljanak bele! És egyedül kénytelen nevelni a gyerekeit. És ezek az ellenzéki képviselők ilyen javaslattal állnak elő az Országgyűlésben, hogy ezeknek az édesanyáknak kiemelt munkajogi védelmet szeretnének. Ezen túlmenően pedig ilyeneket írnak a 7. §-ban, hogy a rászorulók támogatása és a szociális biztonság megteremtése. Tudják, ez arról szól, hogy ne csak a luxusfeleségek tudjanak hétszemélyes terepjárót venni állami támogatással tízmillió forintért. A betyár mindenit neki! Hát, micsoda világ ez! Gondoljanak ebbe bele! Értik? Értik, ugye? Hogy az a háromgyerekes édesanya, aki egyedül neveli a gyerekét, az nem kap semmilyen támogatást, vagy az a hatgyerekes édesanya, aki egyedül kényszerül nevelni a gyerekeit, nem kap semmilyen támogatást, aki meg kivágja csikkzsebből a hét és fél millió forintot, mellé kap kettő és fél milliót. Majd beterjesztenek egy másik törvényt az Országgyűlés elé, amely azt mondja, hogy ez nem személyijövedelemadó-köteles jövedelem, amelyet az állam ad neki. Hát, ezért kéne támogatni ezt az előterjesztést, komolyra fordítva a szót! Holnap mi ezt fogjuk tenni. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő úr. Most megadom a szót Gréczy Zsolt képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Nagy meglepetést nem fogok okozni: a Demokratikus Koalíció támogatni fogja a tárgysorozatba vételt. Még egy olyan kiegészítést tennék hozzá, hogy ahhoz, hogy több gyermek szülessen, mondjuk, nem kéne bezárni a Honvédkórház csecsemő sürgősségi osztályának. Ahhoz kicsit több gyermekorvosra lenne szükség. Ahhoz például a védőoltásokat minden beteg gyermeknek meg kellene kapni. Vannak beteg gyermekek, akik gerincsorvadásos betegségben szenvednek, a kormány pedig spórol pár milliárdot, hogy néhányan meghaljanak közülük, mert nem mindenkinek fog ebből jutni. Ha ilyen országot képzelnek el önök, akkor ez ellen a Demokratikus Koalíció tiltakozik. [[18.40]] De hosszabb távon egyébként a családvédelemhez az is hozzátartozna, hogy 16-ról 18-ra visszaemelik az oktatási határt. Ki kellene nyitni az egyetemeket, és nem kellene szedni például ezeket a több százezres, majd a Corvinus esetében a több millió forintos tandíjat, ezenkívül meg kellene oldani például azt a kérdést, hogy bérlakásokat kéne építeni a fiataloknak, akik mondjuk, családot szeretnének alapítani és gyermeket szeretnének vállalni; ez mind segítene. De az is segített volna, ha például egyetlen tollvonással nem szüntették volna meg a lakástakarék rendszerét, merthogy éveken át a fiatalok gyűjtötték a pénzüket arra, hogy akkor ebből majd vagy lakást vesznek, vagy egy szobával több lesz, esetleg felújítanak egy lakást vagy berendeznek egy lakást, de önök ezt a lehetőséget is elvették tőlük. Ez gyalázat! Amit a Fidesz-kormány művel, az nem családpolitika, hanem családok kifosztása. A jómódúakat segítik, a szegényebbeket és a középosztályt pedig tönkreteszik. Köszönöm szépen. [[Taps a DK, az MSZP, az LMP és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Megkérdezem Szabó Timeát, előterjesztőként kíváne válaszolni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm, elnök úr, csak röviden. Köszönöm szépen az ellenzéki pártok támogatását. Itt ráerősítenék arra, ami már elhangzott egy képviselőtársamtól: nagyon fontos, hogy nem arról beszélünk ma Magyarországon, hogy a harmadik meg a negyedik gyerek szülessen meg, hanem arról, hogy az első és a második gyerek szülessen meg, mert már itt vannak a problémák. Elképesztő mértékű a népességfogyás. Néhány év vagy évtized múlva feleannyian leszünk itt Magyarországon, mint ahányan most vagyunk. Tehát jó lenne, ha a fideszesek tényleg észhez térnének, és a saját maguknak nyújtott, milliárdos támogatások helyett tényleg azt próbálnák meg megnézni, hogy mivel tudják a magyar családokat segíteni, mivel tudják a leendő szülőket vagy a jelenlegi szülőket arra jobban biztatni, hogy több gyermeket vállaljanak. A jelenlegi intézkedésekkel ez nem fog menni, márpedig megint csak pártpolitikai hovatartozás nélkül, azon felülemelkedve mindannyiunk érdeke, hogy ezen a problémán változtassunk. Köszönöm.
Köszönjük, képviselő asszony. A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Az LMP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön az „Egyes törvényeknek az otthonápolás munkaként való elismeréséhez szükséges módosításáról” című, T/4778. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Népjóléti bizottság utasította el. Elsőként megadom a szót ötperces időkeretben Ungár Péter képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Az a helyzet, hogy a tavalyi évben az otthonápolási díj rendezése kapcsán kialakult egy civil mozgalom, és ez a civil mozgalom sok politikai támogatással elért egy félsikert, ami az volt, hogy a gyermek otthongondozási díját 100 ezer forintra emelte a kormány az 58 ezer forint helyett. Ez egy helyes lépés volt, ez egy olyan lépés volt, amit már egy ideje meg kellett volna tenni.Két probléma van. Az egyik, hogy ennek az otthongondozási díjnak a növelésével kapcsolatban több civil szervezet, én is, illetve más ellenzéki politikusok is fogalmaztak meg kritikát, ami leginkább az autizmus, illetve más fogyatékossággal élő gyermekeknek a kizárásáról szólt ebből a megnövekedett díjból. Erre akkor azt mondta az Emberi Erőforrások Minisztériuma, hogy ez egy politikai hisztériakeltés volt, majd fél évvel később legalább ez megtörtént az éj leple alatt bejelentették, hogy módosítani fogják azt a pontrendszert, ami alapján elbírálják a gyermekek otthongondozási díját. Ugyanakkor az ápolási díj kapcsán azok a változtatások, amiket követeltek a civil szervezetek és az érintett személyek, nem teljesültek teljességében. A legfontosabb probléma az, hogy a kormány csak a gyermekeiket otthon ápolók esetében emelte meg az otthongondozási díjat. Ez azt jelenti, hogy mindenki, aki nem a gyermekét neveli és ez a jelentős többsége azoknak, akik otthongondozási díjban részesülnek , továbbra is 58 vagy 38 ezer forintot kap. Azt, hogy 58 ezer forint mire elég, legtöbbször fideszes képviselők szokták elmondani különböző interjúkban szerintük , amivel szintén megmutatják, hogy nem feltétlenül Magyarországon töltik idejük jelentős részét. De az a helyzet, hogy 58 ezer forintból nemhogy a pelenkát nem tudják megvenni az idős, demens hozzátartozóiknak, nemhogy nem tudják semmilyen fejlesztésre, vagy mondjuk, az Alzheimer-kór kialakulását késleltető foglalkozásra vinni vagy szállítani őket, hanem arra sem elég, hogy kipótolják azt az időt, amiért ez a díj eredetileg létrejött, ami a munkaidő elvesztését jelenti, ugyanis és ez a filozófiai lényege a javaslatomnak az otthonápolás egy munka. Ha azt nem végzi valaki otthon a szüleivel, házastársával, testvérével, akkor ezt a munkát a szociális szektoron keresztül fizetett, amúgy nagyon rosszul fizetett emberek munkaidőben végzik el. Ráadásul, amíg ezt a gondoskodó munkát végzi az ember otthon, addig nem tud részt venni a munkaerőpiacon, és így nem tud kellő megélhetést keresni. Ez az a fajta munka, ez az a fajta gondoskodó munka, ami megalapozza azt, hogy az emberek, legtöbb esetben a férfiak ki tudjanak menni az elsődleges munkaerőpiacra és munkát tudjanak vállalni a piacon. Ez az a fajta munka. Mert ezek miatt az emberek miatt akik jelentős részben nők , akik otthon vannak és gondoskodnak az anyósról, édesanyáról, testvérről s a többi, a másik házastárs, a gyermek vagy valaki el tud menni és részt tud venni a munkaerőpiacon. Mégis ez az a munka, amit nem fizetünk ki. Továbbmegyek: teljesen értelmezhetetlen dolgok is vannak az otthongondozást szabályozó törvényben. Azt, hogy valaki, aki törvényes gyámja egy gyermeknek, nem részesül az otthongondozási díjban, egyszerűen nem tudja az EMMI sem megmagyarázni. Leírják 65 ezer karakterben, hogy lorem ipsum, és ezt sokszor, de azt nem tudják megmondani, hogy miért tesznek itt különbséget a gyám és a szülő között. Továbbmegyek: az, hogy a nagyszülő nem tud gyermek-otthongondozási díjra menni és egyszerre nyugdíjban részesülni, az meg olyan filléreskedés költségvetési szinten szerintem az ötmilliárd forintot nem haladja meg , ami meg teljességgel érthetetlen. Tehát itt van több tízezer olyan magyar ember, aki elvégez egy munkát 0-24 órában, nincs szabadidő, nem lehet szabadságolni, nem váltják le, nincs másik műszak, kap 58 ezer forintot. Itt, ha nagyon nyomást érez magán Rétvári államtitkár úr, mert egy nap huszonhétszer kell végighallgatnia, akkor bejelentenek egy 10 százalékos emelést, ami semmire sem elég, hiszen mindannyian tudjuk, hogy 58 ezer forintnak mennyi a 10 százaléka. Ezek az emberek nem kapják meg azt a minimumot, ami járna azért a munkáért, amit végeznek, ez pedig a minimálbér lenne. Egyetértettünk a kormánnyal abban, hogy a fokozatosság elvét lehet érvényesíteni, és a gyermekek otthongondozási díjánál az, hogy először 100 ezer forintra, majd 2022-re az akkori minimálbér szintjére érjen el, helyes volt, de nem tudják megmagyarázni, hogy ez a nem gyermeküket, tehát egyéb hozzátartozójukat otthon ápoló embereknél miért nincs így, és azt sem tudják megmagyarázni, hogy miért kell különböző, teljesen értelmezhetetlen, adminisztratív butaságokkal embereket kizárni a gyermekek otthongondozási díjából. [[Kovács Sándor felé:]] Én arra kérem az egy szem fideszes képviselőt, aki részt vett ezen a vitán, hogy gondolja végig azt, hogy az ő körzetében hány olyan ember él, aki 38 meg 58 ezer forintot keres egy olyan munkáért, ami mindannyiunk megbecsülését érdemli. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő úr. Megadom a szót Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Végtelenül elszomorító, amikor az otthonápolási díjról beszélünk itt a Parlament falai között, és azt kapjuk vissza államtitkároktól, hogy: de hát ott volt a lehetőség, decemberben miért nem szavaztátok meg? Hogy miért nem szavazta meg akkor a Jobbik frakciója? Akkor egy másik helyzet volt, akkor fel kellett emelnünk a hangunkat az ellen a galád törvényhozás ellen, ami itt a magyar Országgyűlésben, a parlamentben zajlik. Mi természetesen támogatjuk az otthonápolási díj intézményét, az otthonápolási díj emelését és munkaként való, munkaviszonyként vagy egyéb foglalkoztatásra irányuló jogviszonyként való bevezetését, átminősítését. Szégyenteljes az, hogy a kormány visszamutogat december 12-ére és ezt fennhangon hangoztatja. Biztos az ő családjukban nincs ilyen ember; nincsenek olyan gyermekek, akik szülei jelenleg kiszorulnak ebből a támogatásból; biztos nincs nekik olyan hozzátartozójuk, akik nem gyermekek, hanem ahogy elhangzott édesapák, édesanyák, nagyszülők, testvérek, de nem gyermekek. Én rendkívül el vagyok keseredve, hogy ezeket a családtagokat kizárja a kormány ebből az intézményből, amikor tudna nekik segíteni, amikor tudná támogatni, hogy ha már ilyen szörnyű élethelyzetben vannak, ilyen gyötrelmekkel teli az életük, legalább anyagilag megbecsüljék azt a fáradhatatlan munkát, amit a hozzátartozóikkal végeznek. Nem kérdés, a Jobbik képviselőcsoportja támogatni fogja a tárgysorozatba vételt. Köszönöm szépen. [[18.50]]
Köszönjük, képviselő asszony. Megadom a szót Demeter Márta képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Rendkívül fontos az, hogy beszéljünk erről a problémáról. Nagyon fontos az a törvényjavaslat, határozati javaslat, amely most idekerült a Ház elé. Én is egy szem kormánypárti képviselőtársamnak mondanám, aki itt van, és úgy tudom, talán köze is van ehhez a témához, merthogy ön az ELTE-n végzett egyébként ehhez szervesen kapcsolódó szakon, hogy azt gondolom, az egy fontos dolog, hogy a civileknek, az érintetteknek és a politikusoknak, pártoknak a közös munkája nyomán, társadalmi nyomásra a kormány tett bizonyos lépéseket, fontos lépéseket az ügyben, de egyáltalán nem szégyen az, hogy ezeket a dolgokat ki kell egészíteni ahhoz, hogy ez életszerű legyen, ahhoz, hogy alkalmazható legyen, szükséges kiegészíteni. Ebben kérem az ön segítségét.Nagyon sok emberrel találkoztunk ezzel a témával kapcsolatban, és nagyon sokaknál kiderült az először is, hogy közöttük is feszültséget okoztak az intézkedések, mert aki a gyermekét ápolja otthon, és kap ilyen jellegű támogatást, nagyon örül az emelésnek, de ők sokszor kapcsolatban állnak olyanokkal, akik testvérüket, szülőt, másokat ápolnak otthon, és ez közöttük okozott feszültséget. Többen kerestek minket azzal, hogy más családtagot ápolnak, akár több családtagot is, és egyszerűen nem elég ez az ötvenpárezer forint, semmire nem elég, tehát mindenféleképpen emelni kell az ő részükre is ezt a támogatást. Azt gondolom, ez egy össztársadalmi ügy, rengeteg elképesztő élethelyzet van, nagyon sokan a kórházból kikerülve kerülnek haza, és vállalják a családtagok azt, hogy a családtagjukat élete végéig szeretettel övezik és gondozzák, tényleg olyan áldozatot vállalva, amit, azt gondolom, tényleg az ember a családjáért, remélhetőleg, bármikor kész vállalni, viszont az államnak ebben minden segítséget meg kell adni számukra. Nagyon sok olyan átmeneti élethelyzet is van [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] , amikor sok-sok hónapon keresztül valaki akár semmilyen ellátásban nem részesül, és sem az egészségügyi intézményben, sem máshol nem tudja a családtagot úgy biztonságban, mint ahogy otthon. Úgyhogy nagyon kérem az ön segítségét, kerüljön ez tárgysorozatba, tárgyaljunk erről a javaslatról. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő asszony. Megadom a szót Gréczy Zsolt képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Természetesen a Demokratikus Koalíció ezt a javaslatot, a tárgysorozatba vételt is támogatni fogja. Mi is kiemelten fontosnak tartjuk az otthonápolók problémáinak kezelését, ezért is volt az, hogy mi is mindig részt vettünk akkor, ha a Kossuth téren tiltakoztak, ha valamilyen javaslatot kellett a tisztelt Ház elé eljuttatni.Ha már most beszélhetek itt a tisztelt Ház falai között, akkor én ezúton is szeretném megköszönni ezt az áldozatos munkát, amit az otthonápolók végeznek, tényleg egészen fantasztikus emberi teljesítmény, amit ők elvégeznek. Azt szeretném még hozzátenni, hogy ha azt állítja a Fidesz, és folyamatosan azt kommunikálja, hogy ebben az országban már minden olyan fantasztikusan jó, és minden olyan jól megy, és még soha az életben nem ment ilyen jól Magyarországnak, akkor egy fél stadion árát miért nem lehet erre még odaadni. Egy fél stadion árából ez a probléma megoldható lenne, tessenek már ezen elgondolkodni! Nem kerülne többe, egy fontos igazságtalanságot lehetne ezzel orvosolni, és méltányosak, tisztességesek lehetnénk azokkal szemben, akik ezt a hősies munkát elvégzik. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő úr. Korózs Lajos képviselő úrnak adom meg a szót.
Tisztelt Ház! A közelmúltban itt a magyar médiában keringett egy szám, azt hiszem, három héttel ezelőtt szinte nem volt olyan portál, amelyik ne vette volna át. Ebben arról nyilatkozik az illetékes statisztikai adatot gyűjtő intézmény, mivel közadatigényléssel kellett ezt is kikukázni, hogy mintegy 34 288 ember vár valamilyen szociális intézménybe elhelyezésre. Ebből kiderült, hogy közel felük soha nem jut elhelyezésre, mert időközben meghal. Aki régebben ismer, az tudja, hogy én utána szoktam járni dolgoknak, és elég jó barátságot ápolok a számokkal. Megnéztem, hogy a különböző intézményekben a férőhelyek az elmúlt évben hogyan alakultak: a pszichiátriai betegek otthonában a férőhelyek a múlt évben csökkentek; a fogyatékosok otthonában a férőhelyek az elmúlt évben radikálisan csökkentek; a szenvedélybetegek intézményében a férőhelyek csökkentek, és kapaszkodjanak meg, a hajléktalanellátásban a férőhelyek radikálisan csökkentek, annak ellenére, hogy a múlt év őszén a kormány azt művelte, amit művelt, és azt mondta, hogy mindenkit el tudnak helyezni, és mindenkinek tudnak fedelet biztosítani a feje fölé. Egyébként csak megjegyzem: ennyi hajléktalan ember Budapest utcáin nem volt az elmúlt egy évtizedben, mint most; ennyi hajléktalan ember tömegközlekedési eszközön nem élt, végállomástól végállomásig utaznak ezek a szerencsétlenek, mert nincs hajlék a fejük fölött; tönkreverték az utcai szociális munkát is. Ezen túlmenően, ahogy elmondtam, nincs intézményi férőhely, mert építik lefelé a férőhelyeket. Éppen ezért kéne támogatni az LMP indítványát, ezt fogjuk tenni a holnapi nap folyamán. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő úr. Tordai Bence képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A Párbeszéd is támogatni fogja az LMP indítványát, annál is inkább, mert az otthonápolás ügyében a 45 ezer érintett családból 33 ezernek az életviszonyaira nem kínált semmilyen megoldást a Fidesz. Annyira kiábrándító, hogy tényleg már nincs is kedvem erős szavakat használni arra, hogy ebben a helyzetben ezekkel az emberekkel szemben is használják az „oszd meg és uralkodj” taktikáját. Csak ezt használják, mert a valódi megoldásra nincs tehetségük, bátorságuk vagy emberségük, nem is tudom. Én is itt szeretném megköszönni nemcsak azoknak, akik ezt a nagyon nehezen viselhető munkát végzik, hanem azoknak a civil szervezeteknek, azoknak a csoportoknak, mozgalmaknak, akik ezt az ügyet napirenden tartották: a Lépjünk, hogy léphessenek!, az aHang, a CSEVE csoport, és itt tényleg nem szabad elmenni kivételesen az ellenzéki képviselők kitartó és hatékony munkája mellett, gondolva itt elsősorban Ungár képviselőtársunkra. Úgyhogy a Párbeszéd a maga részéről természetesen a holnapi napon, a szavazásnál is támogatja a kezdeményezést. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő úr. Megkérdezem Ungár Péter képviselő urat, hozzászóle a beszélgetéshez. [[Ungár Péter jelzésére:]] Jelzi, hogy igen.
Köszönöm a szót. Először is szeretném megköszönni az összes frakció támogatását. Itt Demeter képviselőtársam felvetette, csak hogy még valamiről képviselő urat tájékoztassam, aki mégiscsak a Bárczi Gusztávon végzett, hogy jelenleg az is van valamiért még a gyermekek otthongondozási törvényében is, hogy ha valaki több gyermeket ápol, például ikreket ahol nagyon sokszor a genetikai rendellenességek miatt mind a két esetben van fogyatékosság , egy összeget kap, tehát nem kapja meg a két összeget. Erre az volt az érvelése az EMMI-nek, hogy azért nem kapja meg a két összeget, mert már egyet megkap azért, mert kiesett a munkaerőpiacról, tehát nem kell még egyet. Na most, azt belátni nem kell mérhetetlen filozófiai alapműveltség, hogy két gyermeknél kétszer kell kifizetni a fejlesztőpedagógiát, kétszer kell elvinni, kétszer kell anyagot vagy valamilyen eszközt vásárolni, tehát nagyobb a költség két gyermeknél. Ezt még kihagytam az előző alkalommal. Összefoglalva annyit szeretnék elmondani, hogy természetesen az állam, és nincs is ilyen elvárásunk, nem fogja tudni tökéletesen a munkaerőpiacról való kiesést soha pótolni, de nem is kell. Az kell, hogy ezek az emberek érezzék, hogy megbecsüljük azt, amit csinálnak, elismerjük, hogy ez egy munka, és ha már a kormányzat önmagát keresztényszociális kormányzatnak tartja, akkor a jóléti állam mint a valaha legnagyobb keresztényszociális találmány alapján elmondjuk ezeknek az embereknek anyagi megbecsültség mellett, hogy ugyanolyan értékes munka az, amit ők végeznek, mint amit valaki végez az elsődleges munkaerőpiacon. Erről szól ez. Igen, itt forintokról van szó és emberek mindennapos megélhetéséről, de ennél többről is: arról, hogy milyen országban szeretnénk élni, arról, hogy olyan országban szeretnénk élni, ahol azoknak a munkáját elismerjük, akik gondoskodó munkát végeznek, legyen ez otthon vagy legyen ez állami intézményben. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő úr. A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Az LMP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön „A közterületi parkolással összefüggő törvénymódosításokról” című, T/6027. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt az Igazságügyi bizottság utasította el. Elsőként megadom a szót ötperces időkeretben Csárdi Antal képviselő úrnak. [[19.00]]
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A javaslat, amely önök előtt fekszik, arról szól, hogy egy most már húszéves adósságot törlesszünk elsősorban a budapesti adózó állampolgároknak. Mert miről is van szó? Arról van szó, hogy a budapesti parkolási rendszer úgy lett kialakítva, hogy hosszú éveken keresztül a Centrum parkolás szivattyúzta el a közpénzt és tette magánpénzzé, majd amikor megint csak a kommunikáció és a valóság kettéválva a Fidesz elkezdte megoldani ezt a kérdést, akkor azonnal megjelentek alvállalkozóként jellemzően ugyanennek a társaságnak a munkatársai, és most megint magánzsebekbe vándorol a parkolásból befolyó összeg, egy olyan helyzetben, képviselőtársaim, amikor sok mindent el lehet mondani az önkormányzati finanszírozási rendszerről, csak azt nem, hogy bőkezű. Ennek kapcsán gyakorlatilag évente tízmilliárd forintokat buknak el a kerületi önkormányzatok, és erről nyilatkozta azt Tarlós István, Budapest főpolgármestere, hogy ennek megoldását még Orbán Viktor miniszterelnök sem tudta neki megígérni. Tisztelt miniszterelnök úr, tisztelt egyszemélyes Fidesz-frakció, aki szemben ül velem, itt van a megoldás az orrunk előtt. Tarlós István mondta el, hogy a megoldás az, és ebben neki teljesen igaza van, hogy kivesszük a kerületek kötelező feladatai közül a parkolásüzemeltetést, és odaadjuk a fővárosnak. Ez a törvényjavaslat, amely előttünk fekszik, arról szól, hogy ne 14 cég csinálja a parkolásüzemeltetést, hanem egy. Hogy ne büntethessenek meg azért, mert a Bajcsy-Zsilinszky út jobb és bal oldala különböző parkolási övezetbe esik. Ráadásul, minthogy egy cégről beszélünk vagy egy üzemeltetőről beszélünk, hogy egész pontosan fogalmazzak, azt is el fogjuk érni, hogy ezek a bevételek átláthatóan kerülnek bele a rendszerbe, a választó számára is követhető módon, és nem utolsósorban egyébként a kerületek sem fognak veszteséget elszenvedni, hiszen a mi javaslatunk szerint az iparűzési adóhoz hasonlatos módon visszaosztásra kerülhet ez a nyereséghányad a kerületeknek. Igaz, ebben az esetben azok a parkolási maffiában érdekelt csoportok nem jutnak hozzá ezekhez a pénzekhez. Itt nemcsak Zugló, hanem Ferencváros, XI. kerület, és hosszasan sorolhatnám azokat a kerületeket, ahonnan gyakorlatilag zsákszámra tűnnek el az adóforintok, illetve a parkolási pénzek. Azt gondolom, hogy önöknek meg kell mutatni, nem opcionális, hogy meg lehet, önöknek meg kell mutatni, hogy nincsenek benne a parkolási maffia zsebében, hogy igenis, föl lehet lépni, föl mernek lépni a parkolási maffia ellen. De ehhez az kell első körben, hogy tárgysorozatba vegyük ezt a törvényjavaslatot, aminek egyébként a másik eleme megint egy teljesen emberi dolog, ami arról szól, hogy egészségügyi intézmények, kórházak 500 méteres körzetében ne kelljen parkolási díjat fizetni. Azt gondolom, hogy ez a két tétel gyönyörűen mutatja azt, hogy hozzá kell és hol kell hozzányúlni a parkolási rendszerhez. A 444 kiváló újságírója, Ács Dániel csodálatos videósorozatban mutatta be azt, hogy hogyan és hol tűnnek el a parkolási pénzek. Ha azt válaszolná erre nekem bárki, hogy majd az online parkolóautomaták megoldják ezt a kérdést, akkor sajnos el kell mondanom neki, hogy ez nem igaz. Mert egyrészt persze a feketén működő automatáknak az okán eltűnik a bevétel egy része, de ott vannak az alvállalkozók, akik megkerülték az önkormányzatokról szóló törvény rendelkezését, és alvállalkozóként szedik ki a pénzt a parkolási rendszerből. Azt gondolom, hogy egyszer s mindenkorra ennek véget kell vetni. Azt kérem ellenzéki képviselőtársaimtól is, ahogy kormánypárti képviselőtársaimtól is, hogy támogassák ezt a törvényjavaslatot, mert egyszer mutassuk már meg, hogy ezt az országot nem a maffia vezeti, hanem van itt egy törvényhozás, aki alkalmas és meg tudja csinálni. Ehhez kérem a szíves támogatásukat. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő úr. Most megadom a szót Korózs Lajos képviselő úrnak. [[Kovács Sándor távozni készül az ülésteremből. Közbeszólások az ellenzéki pártok soraiból, köztük Csárdi Antal: Nem akartam elijeszteni. Kovács Sándor: Eddig van a mandátumom. Derültség.]]
Pedig már úgy kezdtem volna, hogy egy, csak egy legény van talpon a vidéken. [[Derültség. Kovács Sándor visszalépve az ülésterembe: Azt még visszajövök meghallgatni.]] Hosszú a vers… [[Kovács Sándor távozik az ülésteremből.]] Természetesen támogatni fogjuk a holnapi nap folyamán az előterjesztést. Köszönöm.
Köszönjük. Most megadom a szót Demeter Márta képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslatnak a kórházak és egészségügyi intézmények 500 méteres körzetében történő parkolási díjakkal kapcsolatos részét szeretném kiemelni. Elképesztően sok olyan jelzéssel találkoztunk, hogy ha valaki családtagját vitte egy egészségügyi intézménybe, akkor miután végeztek a kezeléssel, az adott sürgősségi ellátással, ezt követően azzal szembesültek, hogy egy bírság várta őket a gépjárművön, ami egyébként méltánytalanul drága, és egy amúgy is rendkívül érzékeny élethelyzetben éri az embereket. Éppen ezért a javaslatunk azt tartalmazza, hogy az egészségügyi intézmények 500 méteres körzetében ilyenformán ingyenes legyen a parkolás, tehát az egészségügyi dokumentáció, zárójelentések bemutatásával lehessen igazolni azt, hogy valaki halaszthatatlan vizsgálatra, kezelésre érkezett vagy pedig sürgősségi ellátásra. Azt gondolom, hogy ez egy sokkal méltányosabb helyzet lenne, mint a mostani. Arra felhívnám a figyelmet, hogy a területi ellátási kötelezettség az egészségügyben nagyon-nagyon drasztikuson megváltozott. Több olyan, például budapesti kórház van, ahová több tíz kilométerről és egyébként a megyékben is ez abszolút megfigyelhető járnak be betegek. Nagyon sokszor valaki a házastársát, gyermekét viszi be gépjárművel úgy, hogy értelemszerűen bemegy vele a vizsgálatra, tehát nincs meg az a lehetősége, hogy az adott családtagot kiteszi a kórház ajtajánál, aki esetleg van olyan állapotban, hogy meg tudja őt várni, és addig valahová leparkol valaki, ahol esetleg meg tud állni ingyenesen. Erre ilyenkor nincsen idő, azt gondolom, nagyon méltánytalan helyzetek alakulnak ki azzal, hogy sorra büntetik meg az embereket, akik egészségügyi kezelésre érkeznek. A javaslatunk orvosolná ezt a problémát, úgyhogy kérem, támogassák ezt a javaslatot.
Köszönjük, képviselő asszony. Gréczy Zsolt képviselőnek adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Annyit szeretnék hozzátenni, hogy ez egy régi méregfog, amit ki kell már húzni. Tehát senki ne kerüljön most már olyan helyzetbe, hogy el kell fordítania a fejét, ha pártmutyikat lát, ha olyan helyzetbe kerül, hogy ezen múlhat bármiféle egyéb pozíció, döntés, támogatás vagy egyebek. Ezt az egészet, ezt az egész történetet ki kell szerelni a pártok karmaiból. Ha már az egészségügy ez ügyben előkerült, akkor azt is szeretném hozzátenni, hogy a háziorvosoknak is súlyos problémája ez. Megérkezik a beteghez, kering, kering összevissza, nagy nehezen talál egy parkolóhelyet, és ahelyett, hogy fölrohanna a beteghez, még szaladgál a sarokra, hogy akkor melyik kódot kell itt beütni a telefonjába. Szerintem a csomag részévé kell tenni azt is, hogy ezek a háziorvosok nyilván a megfelelő autómatricával vagy szélvédő mögé tett irattal igazolni tudják, hogy nekik ne ez legyen a legfontosabb dolguk egy ilyen helyzetben, hanem valóban a beteg ellátása, és hogy minél hamarabb kezelni tudják a beteget. Köszönöm szépen. Támogatni fogjuk a javaslatot.
Köszönjük, képviselő úr. Most megadom a szót Tordai Bence képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. A Párbeszéd jó szívvel fogja támogatnak ennek a törvényjavaslatnak a napirendre vételét. Egyébként nagy barátja vagyok a különböző retorikai eszközöknek, de ez esetben a költői kérdés talán kicsit erős volt, jelesül, hogy zsebre teszie a parkolási maffia a Fideszt. Nem teszi zsebre, merthogy a Fidesz „a” parkolási maffia, tehát lehetséges egy olyan típusú megoldás, hogy saját zsebébe teszi magát, de ez fenyeget a legkevésbé. Ami minket fenyeget, az az Orbán Viktortól az utolsó kerületi fideszes képviselőig terjedő lánc, amelynek része Tarlós István, része Kupper András meg az egész bonyolító hálózat, akik arra utaznak, hogy a budapesti parkolást a saját gazdasági hátországuk kiépítésének az egyik alapjává tegyék. [[19.10]] Természetesen ennek a felszámolása közös érdekünk, és éppen ez az, amit mi is kezdeményeztünk, hogy legyen egységes fővárosi hatáskör, és ezt a folyamatot, a parkolási rendszer átláthatóvá és igazságossá tételét támogassuk meg itt az Országgyűlésben is törvényhozási eszközökkel. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő úr. Most Szilágyi György képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Ebből is látszik egyébként, hogy van, amiben egyetértünk, van, amiben nem, hiszen egy dolog biztos, hogy Budapesten a parkolási maffia él, és létezik. De azt ki kell jelenteni, hogy ezt a rendszert a baloldal és a Fidesz közösen alakította ki. Közösen üzemeltette, és egyes magáncégek, kihasználva a régi politikai kapcsolataikat, még ma is üzemeltetik. Ez egy nagyon zsíros falat. Hogy csak példákat mondjak, az egyik kerületben, amikor az egyik fideszes potentátot kinevezték, hogy ő ott tegyen rendet meg felügyeljen, akkor a legelső dolga az volt, hogy meg akarta szerezni a parkolási céget, és hogy ő üzemeltesse a parkolást. Nem tudom, hogy kelle a Csárdi úrnak kerületet mondani, hogy ez hol történt. Ez a parkolási díj ma egy sarc a fővárosban. Ráadásul egy olyan sarc, ami laza elszámolású, hiszen láthattuk azokat a példákat, amikor zsákszámra viszik ki az aprót, és nem tűnik fel hosszú hónapokon keresztül, ha hiányzik a pénz. Ez vajon milyen elszámolás lehet? Vagy szintén egy másik kerület, nem tudom, miért mindig az a kerület jut eszembe, ahol nincs sorszám a parkolócédulákon. Ott vajon hogy számolják el ezeket a pénzeket? Ez egy abszolút laza elszámolással működő dolog, és meg kell említeni sajnos azt a zuglói fideszes, MSZP-s parkolási mutyit, amit a polgármester tehetetlenül néz a mai napig, és nem tud vele mit csinálni. Ez a sarc magánzsebeket töm folyamatosan, ráadásul az autósok nem kapnak érte semmit. Ezt a maffiát fel kell számolni, véleményünk szerint újra kell gondolni a fizetős parkolás rendszerét, hogy az átláthatóan és az autóstársadalomnak is előnyöket nyújtva működjön. Tehát a tárgysorozatba vételt ezért hangsúlyozom ki, a tárgysorozatba vételt támogatjuk, és utána azt szeretnénk, hogy itt a Ház előtt szakmailag vitatkozzunk arról, hogy hogy tudnánk minél jobban átalakítani ezt a parkolási rendszert. Remélem, hogy lesz rá lehetőségünk, bár ez a nagy csönd, ami a fideszes padsorokból felénk árad, nem ezt jelzi jelen pillanatban, hiszen ez nem a figyelem csendje, hanem a nemtörődömség csendje, hogy nincsenek benn a Házban. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönjük, képviselő úr. A csendre ez egyben magyarázat is természetesen. Kérdezem, hogy kíváne még valaki hozzászólni. Nem látok jelentkezőt… Jaj, bocsánat, elnézést, igen, majdnem kihagytam az előterjesztői viszonválaszt. Öné a szó, Csárdi Antal képviselő úr.
Köszönöm szépen. Ahogy Szilágyi képviselőtársam befejezte, a nagy csönd beszédes. Hát igen, hazáig, otthon a nappaliig nem hallatszanak el a mi szavaink sajnos, de azt gondolom, hogy elérkezett az a pillanat, amikor egyszer s mindenkorra meg kell állítani azt a közpénzpazarlást, azt a közpénz-kilapátolást, ami egyébként hosszú évtizedek óta jellemzi a parkolásüzemeltetést. Másodsorban azt gondolom, hogy igenis egyszer s mindenkorra meg kell szüntetni azokat a gyakorlatban megtapasztalt folyamatokat, hogy nem tud úgy elmenni egy várandós mama szülni, hogy az őt szállító gépkocsira ne kerüljön fel adott esetben egy parkolási bírság, vagy nem lehet úgy eljutni egy sürgősségi betegellátásra, hogy egyébként ne mikuláscsomag várja a bekötött kézzel a kocsijához visszasiető tulajdonost. Azt gondolom, hogy egy rendszer működhet a polgárokért, működhet értünk, és azt gondolom, hogy ez láthatóan könnyen elérhető, hogy megvalósuljon. Jól bizonyítható, hogy ebben az esetben az átláthatóság, a gazdaságosság… Ugye, tíz cég helyett csak egy végezné az üzemeltetést, annak minden költségével együtt, tehát hatékony, átlátható rendszerben, számonkérhető módon és a parkoló autók számára is kiszámíthatóan működne ez a rendszer. Emberiesebb, hiszen nem a beteg embereken és azokon hajtaná be a bevételt, akik egyébként egy kényszerhelyzetben vannak. Azt gondolom, hogy ehhez csak a szándék szükséges, és mint ahogy kezdtem, úgy fejezem be: nem én voltam az első, és nem a Lehet Más a Politika volt az első, aki azt mondta, hogy ez a megoldás. Az első, aki ebben a kérdésben állást foglalt, és azt mondta, hogy a fővárosnak kell ezt a feladatot elvégeznie, Tarlós István volt, Budapest főpolgármestere. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő úr. A döntésekre a holnapi ülésnapon kerül sor. Az LMP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön az „Éghajlatváltozási vészhelyzet megállításáról és az ezzel összefüggő feladatokról” című, H/6028. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Fenntartható fejlődés bizottsága utasította el. Először megadom a szót ötperces időkeretben Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom, hogy ezek a tömött padsorok itt mindent elárulnak arról, hogy a kormány, a kormánytöbbség, a Fidesz-KDNP hogyan viszonyul az éghajlatváltozás kérdéseihez. Attól tartok, hogy könnyebb lesz nekem meggyőzni itt az üres padsorokat, hogy itt valóban a mai világ legégetőbb kérdéséről beszélünk, mint a kormánytöbbséget.Múlt héten volt napirenden a Fenntartható fejlődés bizottsága ülésén az LMP frakciója által beterjesztett klímavészhelyzet megállapítására és az ezzel kapcsolatos feladatok elhatározására vonatkozó határozati javaslat. Tulajdonképpen a kormánytöbbség, a jelen lévő kormánytöbbség két fontosabb érvet fogalmazott meg, hogy miért nem támogatja ezt a határozati javaslatot. Egyikként Turi-Kovács Béla alelnök úr azt mondta, hogy ez a határozati javaslat tulajdonképpen nem más, mint egy kampányfogás, és tulajdonképpen azért született, mert európai parlamenti választások voltak. Turi-Kovács Bélának, alelnök úrnak ezt az érvét, azt gondolom, hogy azonnal meg tudtam cáfolni, ennek a határozati javaslatnak semmi, de semmi köze nem volt az európai parlamenti kampányhoz. Azért nem volt köze, mert aki egy picikét követi a klímaváltozással kapcsolatos ügyeket, és hogy a különböző kormányok, akár globális, akár európai szinten mit tesznek, az tudhatta azt, hogy nem olyan régen a brit parlament, majd őket követően az ír parlament egy klímavészhelyzet kihirdetésével kapcsolatos állásfoglalást fogadott el. Gyakorlatilag az LMP-nek ez a határozati javaslata nem tett mást, mint ezt a sort követte, és harmadikként élt azzal a javaslattal, hogy a magyar Országgyűlés is egy ilyen határozati javaslatot elfogadjon. A másik érve az volt Turi-Kovács Bélának, és ezt tudni kell, hogy nem az ő álláspontja, hanem a Fidesz-frakcióé, hogy tulajdonképpen nem is lehet tudni, hogy a klímaváltozásban mekkora szerepe van az emberi tevékenységnek. Ez azt jelenti, hogy ha kevés, akkor tényleg nem kell semmit csinálni, akkor nyugodtan hátra lehet dőlni, és majd lesz, ami lesz. Ez mindent elmond. Tehát gyakorlatilag a Fenntartható fejlődés bizottsága ezt leszavazta. Egyszerűen számomra megdöbbentő, mert ennek a bizottságnak legalább tisztában kellene lenni azokkal a folyamatokkal, amik a klímaváltozás terén történnek. 2015 óta, amikor 2015-ben volt a párizsi klímacsúcs, akkor még ott az az elhatározás született, hogy 2 Celsius-fokon belül kell tartani a hőmérséklet-emelkedést, és a kormányok önkéntes vállalásokat tesznek, hogy a szén-dioxid-kibocsátásukat mennyivel csökkentik. Ezt követően be is nyújtottak a kormányok javaslatokat, amit múlt évben a katowicei klímacsúcs előtt összegeztek. Megdöbbentő az, hogy az eredmény az, hogy amit így bevállaltak a kormányok, az 3 Celsius-fok fölött tartja a hőmérséklet-emelkedést, holott a katowicei csúcs előtt az IPCC ez az ENSZ éghajlatváltozási kormányközi testülete közzétette azt a jelentést, ami gyakorlatilag egy helyzetfelmérés volt, sok-sok ezer tudósnak a munkájára alapozva, és feladatokat fogalmazott meg. [[19.20]] Ez a jelentés nagyon-nagyon sötét képet festett, és azt mondta, 10-12 éve van az emberiségnek, kormányoknak, politikáknak arra, hogy radikálisan változtassanak a gazdaságpolitikájukon, a társadalompolitikájukon, mert a civilizáció veszélyben van, veszélyeztetve van. S azt is kell tudni ezt kormányzati emberek is elmondták, nem nyilvánosan, hanem paravánok mögött , hogy ez a jelentés már kozmetikázott volt. Tehát mindezek miatt azt gondoljuk, nagyon fontos, hogy az Országgyűlés ezt elfogadja. Ebben a határozati javaslatban javasoljuk egy klímatörvény elfogadását még ebben az évben, hogy készüljön el az ország dekarbonizációs útiterve, és európai uniós és hazai forrásokat ne lehessen olyan programokra fordítani, amelyek a klímaváltozás megfékezését nem szolgálják. De azt gondolom, hogy a kormánytöbbség ebből semmit nem ért. De ha már nem ért az ellenzék javaslataiból, legalább érthetne a köztársasági elnök rendszeres megszólalásaiból, akire legalább a diákoknak egy köre hallgat, s a diákok kimennek az utcára, és klímamenetet szerveznek. De hiába mondja a miniszterelnök, hogy ott van Áder János mellett, ha a kormányzatban ezzel kapcsolatosan nem történik semmi. Kérem képviselőtársaimat, kormánytöbbséget és ellenzéket, hogy támogassák a határozati javaslatunkat. Köszönöm.
Köszönjük, képviselő asszony. Elsőként Kepli Lajos képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Ez a kép valóban tökéletesen jellemzi nemcsak a mai magyar parlamenti állapotokat és a parlamenti vitakultúrát a kormány részéről, hanem a klímaváltozáshoz, a globális felmelegedéshez, a környezetvédelemhez való hozzáállását is ennek a kormányzatnak. Az, hogy az ülésteremben sem a levezető elnöki pulpituson, sem a képviselői padsorokban egyetlen kormánypárti képviselő sem foglal helyet, egészen példátlan, hiszen a parlament normális működéséhez nyilvánvalóan hozzátartozna, gondolom én naivan, egy normális demokráciában, hogy vitázni lehessen azokkal, akik a törvényeket alkotják. Esetünkben azt mondta a Fenntartható fejlődés bizottságának ülésén Böröcz képviselő úr, hogy a kormány tesz a klímaváltozás ellen, csak nem ezekkel az eszközökkel, és ők ezt majd máshogy megoldják, mert beterjesztenek ilyen meg olyan javaslatokat. Hát látjuk, hogy mennyire tesz a kormány a klímaváltozás ellen, amikor azt nyilatkozza a külügyminiszter, hogy az autóipari érdek fontosabb, mint a szén-dioxid-kibocsátás, amikor sorra szűnnek meg a környezetvédelmet szolgáló intézmények, kormányzati és nem kormányzati intézmények, és sorra szűkül be a lehetőségük azoknak, akik valamit még tenni szeretnének a klímaváltozás ellen, tenni szeretnének azért, hogy a jövő generációk is normális életfeltételek között élhessenek. Ez nem egy klisé vagy nem egy évtizedek távlatában bekövetkező lehetőség, hanem ez már a mai napon most itt valóság. Hát látjuk, hogy egy olyan esős időszak után, amikor az éves csapadékmennyiség nagy része egyszerre zúdult le néhány napon vagy néhány héten belül, most bekövetkezett egy kánikulai időszak, amit több hétre jósolnak, többhetes időtartamúra, amikor viszont átcsap az ellenkezőjébe, és hőhullámok fogják majd megkínozni a lakosságot, illetve az arra érzékenyeket. Ez természetesen csak a jéghegy csúcsa, mert ami ránk vár, az valami egészen megdöbbentő a tudósok és a klímaváltozást kutatók előrejelzései szerint. Úgyhogy fel kéne ébredni, és főleg a kormánynak kéne felébredni és végre cselekedni valamit, vagy pedig azt a kormányt, amelyik nem cselekszik és nem teszi meg a gyermekeink és unokáink érdekében ezeket a lépéseket, az embereknek egész egyszerűen el kell zavarni. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő úr. Most megadom a szót Korózs Lajos képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Azon túl, hogy a határozati javaslatot támogatni fogjuk, én is csak azzal szeretném folytatni, amit jobbikos képviselőtársunk, Kepli Lajos elmondott: látszik, hogy fogalmuk sincs arról, hogy itt mi elé nézünk. Én nem szeretnék belekotnyeleskedni a klímakutatók szakmájába, de itt elég sokan tudják rólam, hogy én szociológus vagyok. S ha csak azt a kérdést tesszük fel, hogy értjük, ez be fog következni, behelyettesítjük a valószínűségi mátrixba azokat a tudásokat, amelyek rendelkezésünkre állnak, annak nagy valószínűséggel ilyen és ilyen hatása lesz a társadalmak átalakulására. Hogy hogyan szerveződik majd meg itt egy társadalom, hogyan alakulnak át a közösségi kapcsolatok, hogyan alakul a szociális és egészségügyi ellátórendszer ennek következtében, hogy tudunke olyan biztonságot nyújtani embertársainknak, amellyel élhető lesz ez a világ néhány évtized múlva mit évtized múlva, itt kopogtat az ajtón! Senki nem beszél arról, hogy hogyan kéne az urbanisztikában, a várostervezésben ezeket a lépéseket megcsinálni. Hogyan fogjuk kiszellőztetni, átszellőztetni a városainkat, hogyan tudjuk zöldíteni a környezetünket annak érdekében, hogy példának okáért ne legyenek ilyen drasztikus változások a társadalom életében, mint például a hőmérséklet-növekedés következtében emberek százai-ezrei halnak meg csupáncsak azért, mert nincs felkészülve a társadalom ennek a problémának a kezelésére. Ezekről kéne beszélgetni, de hát nincs kivel, mert az az egy legény is elkopott innen közülünk, aki eddig tartotta a frontot. Nagyon sajnálom. Természetesen megismétlem, hogy holnap támogatni fogjuk a határozati javaslatot.
Köszönjük, képviselő úr. Demeter Márta képviselő asszonynak adom meg a szót.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy képviselőtársaim már elmondták az előzőekben, a klímaváltozás szó szerint ránk rúgta az ajtót. Ennek számos jele van. Tapasztaljuk némi esős időszakok ellenére is, hogy milyen elképesztő aszálytrend van, tehát egy folyamatos kiszáradás, elsivatagosodás, és napi szinten tapasztaljuk az életünkben ezeket a változásokat. S bár a kormánypárti képviselők nincsenek itt, én reményemet fejezném ki, hogy talán az online közvetítést nézik, vagy legalább a jegyzőkönyvet utólag elolvassák, már csak azért, mert egy olyan aspektusra hívnám fel a figyelmet a klímaváltozással kapcsolatban, ami őket legalábbis a szavak szintjén szokta érdekelni, ez pedig nem más, mint a migráció. Merthogy tudni kell azt, hogy a migráció egyik elsődleges kiváltó oka jelenleg és a jövőben leginkább a klímaváltozás lesz. Éppen ezért is haladéktalanul fel kell lépni a klímaváltozás ellen. S bár azt tudjuk, hogy a kormánypártiak leginkább propagandaszinten foglalkoznak csak ezzel a rendkívül súlyos kérdéssel, mégis emiatt is ajánlanám figyelmükbe ennek a javaslatnak az elfogadását. Az nem kérdés, hogy az illegális migráció ellen fel kell lépni, és az sem, hogy a bevándorláspolitikának nemzeti hatáskörben kell maradnia. Sőt, az Európai Unió külső határait meg kell védeni, így Magyarország határait is meg kell védeni. De azt szeretném elmondani, amellett, hogy folyamatosak a háborús konfliktusok, amellett, hogy egyre durvább a környezetszennyezés, egyre intenzívebb a klímaváltozás, olyan tömegek indulhatnak el az elsivatagosodás, a konfliktusok, az elképesztő hőhullámok, katasztrófák hatására, amit nem fog megállítani egy szem kerítés a déli határon. Tehát ha a migrációs krízissel érdemben fel akarjuk venni a küzdelmet, ha azt akarjuk biztosítani, hogy mindenki a szülőföldjén boldogulhasson és az LMP ezt szeretné biztosítani , akkor igenis fel kell lépnünk a klímaváltozás ellen. Ezért is kérem, hogy támogassák ezt a javaslatot. Köszönöm.
Köszönjük, képviselő asszony. Gréczy Zsolt képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Annyit fűznék hozzá az előttem szólókhoz, hogy ugyan nincsenek itt a fideszes képviselők, de nekik mondom, ha más nem, a jegyzőkönyv számára, hogy ne higgyenek Donald Trumpnak, aki azt mondta, hogy milyen jó, ha olvad az Északi-sark, mert akkor ő ebben gazdasági lehetőségeket lát. Majd amikor a Szabadság-szoborból csak a fáklya látszik, akkor végig fogja gondolni, hogy ez mégsem volt olyan jó ötlet. Ez a kormány nem törődik a környezetvédelemmel, és nem törődik semmivel, ami zöldpolitika. A fák helyett betonnal tölti meg a városokat, az utcákat, a tereket, fákat irt ki, nádasokat irt ki a Balatonnál, a természetvédelmi területen azért, hogy fideszes oligarchák oda házakat építsenek, és még hosszasan sorolhatnám. A Demokratikus Koalíció számára ez teljességgel elfogadhatatlan. A klímaváltozásra oda kell figyelni. S azt szeretném ez ügyben még hozzátenni, hogy a Demokratikus Koalíció a megnövekedett európai parlamenti felelőssége során kiemelten fogja kezelni a zöldpolitika ügyét Brüsszelben. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő úr. Tordai Bence képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Képviselőtársak! A Párbeszéd nemcsak hogy támogatja a klímavészhelyzet kihirdetését és az erről szóló törvényjavaslat tárgyalását, hanem félig-meddig már el is végeztük a kormány munkáját, hiszen tudjuk, hogy a Fideszre nem számíthatunk, ha nemcsak unokáink és gyerekeink jövője, hanem a mi holnapunk a tét. Ha felelős jövőtudatos politikát kéne folytatni, akkor Orbán Viktor kormánya csődöt mond. Ehhez képest Jávor Benedek vezetésével kidolgoztuk azt a „Zöld Magyarország” energia-útitervet, ami a klímaátállás talán egyik legfontosabb szakpolitikai dokumentuma. A következő célunk az, hogy ne csak itt az Országgyűlésben fogalmazzunk meg kizárólag az ellenzék által támogatott javaslatokat, hanem vegyük át Budapest vezetését, és mutassuk meg, hogy egy zöld főpolgármesterrel be lehet zöldíteni egy nagyvárost is. [[19.30]] Hiszen éppen a város és a városban lakók azok, akik a leginkább kiszolgáltatottak a klímaváltozásnak, itt fogják legelőször az idősek és a betegek életét követelni azok a hőhullámok, amelyek egyszerűen sokkal intenzívebben jelentkeznek ebben a betondzsungelben. Tehát nagyon sok dolgunk van az országban, nagyon sok dolgunk van Budapesten annak érdekében, hogy egyrészt lelassítsuk, és ha lehetséges, visszájára fordítsuk a klímaváltozást, másrészt pedig megtegyük a klímaalkalmazkodás legfontosabb, legalapvetőbb lépéseit, amelyek egyszerűen tényleg csak azt teszik lehetővé, hogy tíz év múlva is élni tudjunk ezen a bolygón, ebben az országban, ezekben a városokban.
Köszönjük, képviselő úr. Minden frakció hozzászólt, úgyhogy megadom a szót az előterjesztőnek, Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Megköszönöm ellenzéki képviselőtársaimnak a támogató javaslatát, köszönjük szépen, viszont még arra is szeretném képviselőtársaimat kérni, hogy az elkövetkezendő időszakban, ha lehetséges, minél többen és minél többször hozzuk be ide ezt a témát az Országgyűlésbe, hogy legyen szó róla, hátha eljut majd a kormánypárti képviselők füléig is ez a kérdés. Még annyit szeretnék hozzátenni, hogy azért látszik az, hogy a politikai térképen is gyorsulnak azért ezek a folyamatok. Nem minden kormány folytat ennyire halogató politikát és ennyire elutasító politikát a klímaváltozással kapcsolatos feladatokkal. Példának tudom hozni a német szövetségi kormányt, amelyről tudjuk, hogy persze az autóipari lobbi erős hatással van rá, mégis a német kormány azokkal a folyamatokkal, hogy a klímaváltozás láncreakció-szerűen berobbant, és nem sikerült megfelelő lépéseket tenni, illetve hogy nőnek, tehát az emberek egyre jobban felismerik ezt a problémát, kimennek az utcára, és tiltakoznak, és kérik a politikusokat, ezzel összefüggésben egy klímakabinetet hoztak létre, és ez a klímakabinet egy nagyon szigorú, kemény munkát kezdett el, és ebben az évben nagyon várható, hogy a német szövetségi kormánynak is lesz klímatörvénye. Vagy például egy más összefüggésben tudom mondani, hogy az IPU, az Interparlamentáris Unió is kiemelt figyelmet kezdett fordítani a klímaváltozás kérdéseire, most például a „béke és demokrácia” munkacsoportja egy klímaváltozási és migrációs projekten kezd el dolgozni, mert ez nagyon sok országot a világ különböző pontjain nagyon komolyan érint. Azt kérem tehát, hogy, igen, ezt vegyük komolyan, mi magunk is hozzuk ide a problémát, hátha előbb-utóbb el fogja érni a kormánytöbbséget, hogy baj van, cselekedni kell. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő asszony. A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Ezzel mai napirendi pontjaink tárgyalásának a végére értünk. Napirend utáni felszólalásra végül is nem jelentkezett senki, így megköszönöm a munkájukat, holnap reggel 9 órakor folytatjuk az ülést. Az ülésnapot bezárom.