[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 29. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Tiba István és Ikotity István jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Hadházy Ákos képviselő úr, LMP-képviselőcsoport: „A társadalombiztosítás beszántása” címmel. Megadom a szót képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! - már aki itt van. A társadalombiztosítás megszüntetéséről lesz szó, ami nem egy új folyamat, gyakorlatilag megindult már az Alaptörvény elfogadásakor, hiszen az új Alaptörvény elfogadásakor annyi maradt az Alaptörvényben, hogy ezentúl az állam majd törekedni fog az állampolgárok biztonságára. Kimaradt belőle tulajdonképpen a társadalombiztosítás lényege, kimaradtak belőle a szociális jogok, kimaradt annak biztosítása, hogy mindenkinek joga van egészségügyi ellátásra és joga van nyugdíjbiztosításra. Azért nagyon fontos erről beszélni, az Országos Egészségbiztosítási Pénztár megszüntetéséről - úgy hívják, hogy OEP -, mert mindannyian tudjuk, ugyan lehet, hogy a kormány éppen nem tudja, lehet, hogy államtitkár úr nem tudja, de a magyar egészségügynek az épülete recseg-ropog, és nem tudjuk, hogy mikor dől össze. Az, hogy az egészen elképesztő alulfinanszírozottság miatt eddig nem dőlt össze, az több dolognak köszönhető, elsősorban a benne dolgozó orvosoknak, ápolóknak, személyzetnek, de van egy nagyon fontos intézmény, amelyiknek még köszönhetjük azt, hogy van egyáltalán egészségügy Magyarországon, az pedig a társadalombiztosítás, az országos egészségügyi pénztár dolgozói. Egy rendkívül komoly szakmai munkát végeznek, azok az eredmények, amiket itt államtitkár úr fel szokott sorolni, hogy bizonyos várólisták azért rövidülnek, az, hogy a gyógyszerfelhasználás racionalizálódik, az, hogy olcsóbb gyógyszereket, de jó gyógyszereket használnak fel, ez például ezeknek a szakembereknek köszönhető. Viszont 125 év után megszűnik Magyarországon az önálló társadalombiztosítás, az államtól független társadalombiztosítás. Volt már ilyen egyébként, az 50-es években a kommunisták vonták magukhoz ezeknek a pénzeknek az elosztását. Nem véletlen ez, hiszen jó ezekről a pénzekről kézi vezérléssel dönteni, azonban tudni kell, hogy ez egy egészen különleges szakma és egészen különleges szakértelmet igényel. Csendben, nyáron a hatalmas kampányok, a hatalmas migránskampányok között, idején szép csendben jött két kormányrendelet. Az egyik arról beszélt, hogy megszűnik a Nyugdíjfolyósítási Igazgatóság, ebből lett Nemzeti Családtámogatási és Társadalombiztosítási Hivatal január 1-jétől, amelyik majd a rendelet szerint átveszi az egészségügyi pénztár pénzbeli ellátásokkal, baleseti táppénzekkel való költségvetési feladatait, és március 31-én szépen meg is fog szűnni, és beleolvad a Magyar Államkincstárba. Majd ez a rendelet arról beszélt, hogy az egészségügyi pénztár egyszerűen december 31-én beleolvad az Emberi Erőforrások Minisztériumába. Ezt nem merték meglépni. Nagyon szerették volna, meg is lépték, ugye, megjött a kormányhatározat, de egy új kormányhatározat ezt egy picit módosította és azt mondta, hogy nemzeti egészségbiztosítási alapkezelő jön létre az EMMI, az Emberi Erőforrások Minisztériumának vezetésével, de a gazdálkodásának az önállóságát elveszíti. Ez a visszalépés megtörtént, ez egy pozitív visszalépés, ennek ellenére ez a folyamat nagyon jól beilleszthető abba, amikor gyakorlatilag szétverik az egészségügyi pénztárat. Semmi nem magyarázza, hogy ezeknek az embereknek a szervezetét felborítsuk, nincs rá magyarázat. Gyakorlatilag egészen költséghatékonyan működött az országos egészségügyi pénztár, ezentúl azonban, egy ilyen helyzetben, amikor tudjuk, hogy az egészségügy egésze krízisben van, semmi nem indokolja azt, hogy a következő fél évben, egy évben ne legyenek egyértelműek a feladatok. Állandó döntési zavarokat lehet borítékolni, a hatáskörök nem lesznek egyértelműek, a kötelezettségek nem lesznek egyértelműek, és nagyon jól mutatja azt, hogy nyáron még azt mondják, hogy az egészet beleolvasztják az önök minisztériumába, és utána pedig decemberben azt mondják, jó, azért egy bizonyos önállóság megmaradhat, majd kapnak valamit a kormányhivatalok is. Nem érthető. Egyetlenegy dolog magyarázhatja ezt, ha önök egy zavarost akarnak létrehozni, mert tudják jól, hogy a zavarosban nagyon jól lehet halászni. Azt gondolom, nem véletlen, hogy az Alaptörvényből is kivették a társadalombiztosítást [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és az ellenzéknek mindenképpen azon kell dolgoznia, hogy ez visszakerüljön oda. Köszönöm szépen. [[Sallai R. Benedek tapsol.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ha valami zavaros, akkor az az LMP véleménye nyugdíjkérdésben, azt hiszem, hiszen mást mondtak korábban, mondjuk, négy évvel ezelőtt, másról beszélnek most. Hadd olvassam föl önnek az LMP saját nyugdíjrendszerről kialakított javaslatát, ezt 2012… [[Dr. Hadházy Ákos: Az OEP-ről beszéltem, az egészségbiztosításról. Az elnök csenget.]] Szerintem az egész társadalmi szolidaritásról, jó? [[Dr. Hadházy Ákos: A társadalombiztosításról beszéljen! Sal­lai R. Benedek közbeszól. Az elnök csenget.]]
Képviselő úr, önnek megvolt a lehetősége felszólalni, most államtitkár úrnál van a szó. Kérem, ezt tartsa be! [[Sallai R. Benedek közbeszól. Dr. Hadházy Ákos: A társadalombiztosításról beszéljen!]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. A társadalombiztosítási szolidaritási elvről, amely mind az egészségügyben, mind a nyugdíjkasszánál megnyilvánulhat. Úgy látom, nem akarják hallani az LMP-s képviselők a saját korábbi álláspontjukat, mert úgy látszik, kínos lenne, és ismerik ezt, ezért akarják, hogy ne olvassam föl a saját víziójukat a nyugdíjrendszerről, amely két pilléren nyugodott az LMP korábbi társadalmi szolidaritási elképzelése szerint. A legfontosabb társadalmi szolidaritási elv az LMP szerint 2012. június 1-jén az öngondoskodás erősítése volt, ebben látta az LMP akkor a társadalmi szolidaritás alapját, és emellett a nyugdíjrendszernél egy német típusú pontrendszert is bevezettek volna, és egyébként tűzzel-vassal küzdöttek azért, hogy a kötelező magánnyugdíjrendszer valamilyen úton-módon mégiscsak megmaradhasson Magyarországon. Ennyit a társadalmi szolidaritás elvéről, amit most itt a parlamentben ma reggel mégiscsak fontosnak tartott az LMP. Az Alaptörvényünk egyértelművé teszi, Magyarország arra törekszik, hogy szociális biztonságot nyújtson mindenkinek, külön kiemeli azokat a csoportokat, akiknek ezt különösen megteszi: anyaság, betegség, rokkantság, fogyatékosság, özvegység, árvaság és az önhibáján kívül bekövetkezett munkanélküliség azok a konkrét esetek, ahol az Alaptörvény ezeket a garanciákat tartalmazza, és egy társadalmi szolidaritáson alapuló egységes nyugdíjrendszerről beszél, amelyet kiegészít az önkéntes magánkasszák rendszere, aki abba be akar lépni, az megteheti. Az is látható az ellenzék részéről, hogy egyrészről azt mondja, hogy az állam túl bürokratikus, túl sok szervezete van, túl sok az adminisztráció, amikor pedig a parlament elé kerülnek az állami adminisztrációt csökkentő programok, akkor mindig azokat ellenzi, hogy az nem jó, az helytelen, az garanciákat von el. Tisztelt Képviselő Úr! Itt is, továbbra is mindazok a funkciók, amelyeket az OEP ellátott, továbbra is ellátásra kerülnek, csak arra törekszünk, hogy az az ügyfelekhez közelebb kerüljön és jelentős informatikai fejlesztésen essen át. Az OEP nem megszűnik, hanem egy Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő viszi a feladatainak egy részét, más részeit pedig az EMMI látja el, az informatikai feladatokat pedig az ONYF viszi tovább, de együtt koordinálva nyilván ezzel a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelővel. A funkcionális és az alapkezelési feladatok kerülnek az EMMI-hez, így például az Egészségbiztosítási Alap, az ONYF-hez pedig a baleseti táppénzzel, utazási költségtérítéssel kapcsolatos feladatok, és ahogy mondtam, a feladatok informatikai hátterének biztosításával kapcsolatos feladatok. [[9.10]] Fontos: az integrált jogvédelmi szolgálat az OBDK-n, az Országos Betegjogi, Ellátottjogi Központon keresztül valósul meg. Itt is bízunk benne, hogy mindenkinek a jogvédelme még inkább erős lesz. Tisztelt Képviselő Úr! Én úgy gondolom, hogy mindenki számára a nagyobb társadalmi biztonságot, a társadalombiztosításon felül az adócsökkentést tudjuk garantálni, hiszen kinek-kinek nagyobb lehetőséget nyit a munkavállalásra. Ezt láthattuk, a kormánynak az elmúlt években vitt adócsökkentéses politikája sikeres volt, hiszen 600-700 ezer embernek teremtett munkalehetőséget Magyarországon, és ezeknek az embereknek a biztonságérzete is sokkal nagyobb, hiszen ők maguk a megtermelt munkájuknak nagyobb részét vihetik haza, és kisebb részét kell hogy befizessék adóként. Ez az adócsökkentések politikája, mindenki számára előnyös volt, láthatóan a cégek számára, az emberek számára, és az ország számára is. Ez az, ami előrébb vitte az országot. Az pedig, hogy önök akár egészségbiztosítás kapcsán, akár nyugdíjbiztosítás kapcsán a korábbiakban még a magánbiztosítókat vagy a magánpénztárakat védték, az ő érdekeiket képviselték itt a parlamentben és a parlamenten kívül is, azt hiszem, beszédes arról, hogy mi a valódi álláspontjuk ezzel a kérdéssel kapcsolatban. Az viszont fontos, hogy a magyar Alaptörvény és az elmúlt években meghozott jogszabályok is nagyobb biztonságot nyújtanak mindenkinek, aki dolgozni akar. És ha ebből egy időre akár betegség vagy más, önhibáján kívüli eset miatt ebből kiesik, akkor természetesen a társadalombiztosítás arra az időre is garantálja a megélhetését. Azt hiszem, hogy a legfontosabb, amit elmondhatunk, hogy a megélhetését most már 700 ezer emberrel többnek maga a munkaerőpiac és a saját munkaviszony tudja garantálni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Korózs Lajos képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport: „A nyugdíjasok többet érdemelnek” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Jó reggelt kívánok! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Így az év vége felé, azt gondolom, hogy nagyon sok ember, nagyon sok politikus számvetést készít, hogy hol is tartottunk ebben az évben, vagy hol tartunk év végén. Az idős emberekről, a nyugdíjasokról szeretnék néhány keresetlen mondatot szólni itt, a tisztelt Ház előtt, annál is inkább, mert azt látom, hogy a kormány és az idős emberek kapcsolata ebben az évben megromlott. Nem feltétlen ez a kapcsolat, annál is inkább, mert a közelmúltban éppen a legnagyobb kormánypárt frakcióvezetője, Kósa Lajos még éppen azt javasolta, hogy a nyugdíjasoktól vonják meg a szavazati jogot, vagy legalábbis ne érjen annyi voksot egy nyugdíjas szavazata, mint a társadalom egészéé. Aztán itt volt a szolnoki polgármester, aki minősíthetetlenül viselkedett az idős asszonyokkal egy küldöttgyűlési meghallgatás kapcsán. És itt vannak azok a kormányzati intézkedések, amelyek egyértelművé tették ma már, hogy ettől az évtől az idősek nem vehetnek igénybe méltányossági közgyógyellátást, nem választhatják a méltányossági ápolási díjat, megfosztották őket a lakhatási támogatástól, és elvették az adósságkezelési szolgáltatást, amely nagyon sok kisnyugdíjasnak nyújtott segítséget a múltban. És a közelmúltban benyújtotta a kormány ismételten a szülőtartás intézményét. Ismeretes, hogy a Ház előtt körülbelül két óra múlva végszavazásra került a sor. Egy biztos, hogy a szülő és a gyermek kapcsolatát ez az intézményi forma örökre meg fogja rontani. A parlamenti vitában annak idején céloztam arra, hogy méltatlan az idős emberekhez, méltatlan a családjukhoz az az intézkedés, amelyet a kormány tervez meghozni, amely szerint egy szülőnek bíróság előtt kell bizonyítania azt, hogy ő rászorul a gyermeke támogatására, és a gyermeknek bíróság előtt kell bizonyítania azt, hogy a szülő méltatlan arra a tartási kötelezettségre, amellyel őt megterhelték. Non plus ultra, bár idekapcsolódik, hiszen a szociális törvény tárgyalása kapcsán foglalkoztunk vele, hogy ismét átalakítják a házi segítségnyújtás intézményét. Az is ismeretes a Ház előtt, hogy mintegy két évvel ezelőtt olyan szigorú ponthatárokat hoztak meg benne a négyórás gondozási szükséglet kapcsán, hogy gyakorlatilag már csak olyan emberek kaphattak házi segítségnyújtást, akit egyébként bentlakásos idős otthonban kéne gondozni, ápolni. A kormányzati szándék most arról szól, hogy aki meg tudja fizetni a házi segítségnyújtást, az előnyt is élvezhet azokkal az ellátottakkal szemben, akiknek nincs pénzük, és nem biztos, hogy ezek után lesz kapacitás azokra az idős emberekre, akik az állami segítségre vagy az önkormányzati segítségre szorulnának. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Az elmúlt három nap történései az Erzsébet-utalvány körül forogtak, én azt hittem, hogy egy burleszkfilmet látok Chaplin főszereplésével, hiszen a hét végén szinte valamennyi kormányzati politikus megszólalt ebben a kérdésben. Nekünk meggyőződésünk, hogy ezt a forrást, hogyha ez rendelkezésre áll a 2,7 millió nyugdíjas számára, akkor azt elsősorban a méltányossági nyugdíjemelésre kellett volna fordítani, mert az igazán a kisnyugdíjasoknak segített volna vagy segítene, és nem azoknak a minisztereknek, akik a nyugdíjuk mellett felveszik a miniszteri fizetésüket, és még tartják a markukat a tízezer forintos Erzsébet-utalványért. Azért mondtam, hogy én azt hittem, hogy valami vicc ez az egész, mert ebben a magyarázkodásban élen járt Tállai András, a nemzet adószakértője, aki képtelen volt megfogalmazni, hogy mi a Szűz Máriába kerül 45 milliárd forintba, mikor 2,7 millió nyugdíjas tízezer forintos vásárlási utalványáról van szó. Őt überelte a tegnapi nap folyamán Kósa Lajos, a kormánypárt frakcióvezetője, aki azt mondta, hogy azért kell az államigazgatásban dolgozó szakemberekkel kivitetni, nehogy azt gondolják, hogy hónapról hónapra jár a postás, és a postás majd minden hónapban visz nekik tízezer forintos utalványt. Azt gondolom, hogy ha valami megalázó ebben az ügyben, akkor ez nagyon is az volt. Kedves Államtitkár Úr! A rendelkezésemre álló időben három kérdést szeretnék önhöz intézni. Mondja meg, legyen olyan kedves, mikor kapják meg a nyugdíjasok az Erzsébet-utalványt! Mondja meg azt is, hogy ki viszi ki számukra ezt az Erzsébet-utalványt, mert nem mindegy, hogy kit engednek be a lakásukba! És meddig lesz érvényes az utalvány? Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak, aki a kormány nevében kíván válaszolni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Nem könnyű feladat még így év végén sem szerintem egy szocialista politikusnak, hogy megpróbálja azt bebizonyítani, hogy a nyugdíjasok számára egy szocialista kormányzat kedvezőbb időszak lehet, mint egy Fidesz-KDNP-kormányzat. Nehéz feladat, nem is sikerült megugrania a mai napon sem. És azt bebizonyítani, hogy bármelyik nyugdíjas számára hátrányt jelent az, hogy tízezer forint értékű Erzsébet-utalványt kapnak még karácsony előtt vagy a két ünnep között, hiszen akkor kézbesíthetik számukra ezeket a többletutalványokat, nos, ez aztán még inkább vakmerő feladatnak tűnik. Emlékszünk arra az időszakra, amikor önöknél minden nyugdíjbiztosítási vagy nagy állami pénzalapokkal kapcsolatos döntés valamelyest az SZDSZ foglyává vált, és az üzleti szemlélet uralta el a nyugdíjterületet is, és ütöttek 400 milliárd forintos éves lyukat a nyugdíjkasszán, amit a Fidesz-KDNP-nek kellett befoltozni, pontosan annak érdekében, hogy mindenkinek minden nyugdíj kifizetése biztosítható legyen. Óriási hiánnyal vettük át a nyugdíjkasszát, itt a nyugdíjakkal kapcsolatos vitanapon, ugye, az ön korábbi miniszterét, Szűcs Erikát is idéztük, aki önmaga 200 milliárd forintos hiányt ismert be, hogy annyi hiányzott a nyugdíjkasszából. De ez a kevésbé szerény becslések szerint, akik nem a kormányzatból származtak, ott 320 milliárd forintot jelentett, ami 2014-re 460 milliárd forintra bővülhetett volna. Ezzel szemben mi azt vállaltuk, hogy stabilizálni fogjuk a nyugdíjkasszát, és biztossá tesszük a nyugdíjaknak az értékőrzését. Ezt meg is tettük, ahogy vállaltuk, sőt ezen túlmenően is összességében 8,4 százalékkal nőttek 2011-15 között a nyugdíjak a vásárlóértéket tekintve, természetesen ez nominálisan 21,1 százalék, de a vásárlóértéke, ha a nyugdíjaskosárra tekintem, akkor ez jóval nagyobb mértékű. Ezzel pont azt sikerült visszaadni a nyugdíjasoknak, amit önök elvettek, a 13. havi juttatást, hiszen a szocialisták bármit is adtak, azt általában hitelből adták, és csak ideiglenesen adták, hiszen mivel hitelből volt, egy idő után már nem tudták fizetni. Ahogy Margaret Thatcher mondta a szocialistákról, ő még sohasem látott egy olyan szocialista kormányt, amely azokat a hiteleket, amelyeket felvett, vissza is fizette volna. Ha ez az angol szocialistákra igaz, igaz ez a magyar szocialistákra is. Csakhogy itt mindezzel nyugdíjasokat sodortak veszélybe, nyugdíjasok megélhetését sodorták veszélybe. Ezzel szemben a Fidesz-KDNP-kormány a nyugdíjasok számára megőrizte a nyugdíj értékét, sőt növelte azt. [[9.20]] A kiadásaikat sikerült azzal is csökkenteni, hogy az infláció lényegében megszűnt Magyarországon, amely leginkább a kiskeresetűeket és a kis nyugdíjjal rendelkezőket sújtotta a korábbi időszakban. A rezsicsökkentéssel 88-tól 120 ezer forintig sikerült szintén a nyugdíjasok kiadásait csökkenteni. Az alapvető élelmiszerek áfájának csökkentésével szintén egy 20-30 ezer forintos segítséget a jövő évben is tudunk adni a nyugdíjasoknak azzal, hogy ennyivel kevesebbet kell hogy elköltsenek a boltokban. Szeretném cáfolni mindazt, amit ön a házi segítségnyújtással kapcsolatban mondott. Ön is nagyon jól tudja, hogy a házi segítségnyújtás esetében ugyanolyan körülmények között nyújtjuk ezeket a szolgáltatásokat, csak vannak olyan idős emberek, akik számára nem szakképzett végzettséggel rendelkező emberre van szükség, mert nem olyan ápolási-gondozási feladatokat kell ellátni, hanem volt, aki az akvárium takarítását, a kutya sétáltatását vagy a lottószelvény feladását kérte a házi segítségnyújtás keretében. Kettébontottuk a két közszolgáltatást, az egyiket szakképzett emberek viszik tovább, a másiknál viszont nyilvánvalóan más szempont kell hogy érvényesüljön, mert más egy ápolási feladat és más a kutyasétáltatás. Azt hiszem, ez teljesen logikus. De mindemellett, akiknek korábban járt az egészségi állapotuknál fogva, természetesen továbbra is jár és ingyenesen is. S azt is hadd igazítsam helyre, tisztelt képviselő úr, amit azzal kapcsolatban mondott, hogy ki tudja megfizetni és ki nem tudja megfizetni. Akinek rászorultsága miatt korábban az ellátás járt, annak továbbra is jár, akinek pedig a rászorultság alapján nem jár, annak fizetnie kell érte, ha ezt meg tudja tenni. Ha nem rászorult, de kifizeti, akkor ezt a közszolgáltatást szintén igénybe tudja venni. S az is fontos a nyugdíjak értékének, az idősek életminőségének a megőrzése szempontjából, hogy nagyon sokaknak pontosan a munkahelyvédelmi akciótervvel tudtunk segíteni, hiszen tíz 55 év feletti munkavállaló közül hétnek a munkahelyét ma is a munkahelyvédelmi akció garantálja. 340 ezer 55 év fölötti munkavállalónak tudtunk ezzel segíteni, hogy munkából magasabb nyugdíjösszeg mellett tudja az idős éveit eltölteni. Az is fontos, hogy az Erzsébet-program keretében sok-sok százezer nyugdíjasnak tudtunk segíteni, összesen 170 ezernek, akár kedvezményes üdüléssel, akár fürdőjeggyel, akár más módon. Bízom benne, hogy ezeket az Erzsébet-utalványokat is az idén mindenki megkapja, és a jövő évben a feltüntetett érvényességi időn belül hasznosan fel tudja használni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ugyancsak napirend előtti felszólalásra jelentkezett Staudt Gábor képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Már nem fontos az Alaptörvény-módosítás a Fidesznek?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tavasz óta azt hallottuk a Fidesztől, hogy csak a népszavazás védheti meg az országot, ez a leghatékonyabb eszköz. Mi folyamatosan elmondtuk, hogy az alaptörvény-módosítás lenne az, ami olcsóbban és hatékonyabban meg tudná védeni a hazánkat, noha azt is elmondtuk, hogy százszázalékos védelem csak egy hatékony brüsszeli érdekképviselettel együtt kivitelezhető. Utána rájöttek önök is, amikor elbukott ez a népszavazás, hogy alaptörvény-módosításra van szükség. Be is terjesztették az Országgyűléshez, de tudjuk, hogy egy törvény- vagy egy alaptörvény-módosítást jól és rosszul is meg lehet fogalmazni. Hogy ez szakmai slendriánság vagy tudatos, azt már önökre bízzuk, de az biztos, hogy azt láthattuk, hogy félmegoldásként került ez beterjesztésre, hiszen amíg a szegény migránsokat kizárta, addig a gazdagokat nem. A letelepedésikötvény-konstrukciót, amit nyugodtan minősíthetünk akár terrorkötvényeknek is, meghagyták, nem vezették ki, sőt amikor a Jobbik erre felhívta a figyelmet, akkor sem voltak hajlandók semmit tenni, ezért mi felelősen úgy gondoltuk, hogy amíg tökéletes megoldást nem végzünk, rá kell szorítani önöket, hogy valahogy a megfelelő megoldás mehessen át az Országgyűlésen. Önök ezt nem voltak hajlandók belátni, így november 8-án nem ment át az alaptörvény-módosítás. Ahogy mondtam, mi se szegény, se gazdag migránst, se Juncker-kvótákat, se Rogán-kvótákat nem szeretnénk, hogy semmilyen módon ne lehessen Magyarországra betelepíteni külföldieket. Önök zsarolásnak és jobbikos pártérdeknek minősítették az egészet, noha nem értjük, hogy önökön kívül, beleértve egyébként az országot is, kinek hajthat még profitot az egész kötvénybiznisz-konstrukció, főleg nem egy négyszeres haszonnal kecsegtető, az államot terhelő kamat esetén. November 8-ig azt is hallhattuk önöktől, hogy az az egy időpont, ameddig ezt a szavazást meg lehet tenni, nagyon fontos, hogy az alaptörvény-módosítás átmenjen, a haza védelme múlik rajta. Egyébként Dömötör Csaba tegnap is elmondta, hogy ez egy hatékony védelmet jelentene Magyarországnak. Aztán mit láthatunk? Miután a szavazás nem ment át, és egy olyan javaslatot benyújtottunk, amely már hézagmentesen biztosítaná Magyarország védelmét, önök három hete még a bizottságban sem hajlandók foglalkozni ezzel a javaslattal, s mivel tegnap is leszavazták, februárig várni kell arra, hogy egyáltalán a bizottság napirendjére kerülhessen. Felmerül a kérdés, hogy valóban fontos volt-e önöknek az Alaptörvény módosítása. Itt két variáció létezik: nem volt fontos és átverték az embereket, amikor a sajtóban ezt mondták, vagy fontos volt, de nem volt annyira fontos, mint a kötvénybiznisz, a terroristakötvények megtartása. Ez a két variáció van. [[Sallai R. Benedek: Szégyen!]] Igen, szégyen, ezzel én is egyetértek. Ezután három minisztertől háromféle verziót hallhattunk, hogy mikor fogják kivezetni ezeket a kötvényeket, egyáltalán kivezetik-e, és azt is hallhattuk, hogy ja, nem, bocsánat, csak felfüggesztik; egy napra, két napra, egy hónapra - ki tudja? Önök adósak maradtak azzal, hogy konkrétan meghatározzák, mikor fogják kivezetni. Az biztos, hogy az idén már nem, hiszen ehhez törvényt is kellene módosítani, és az Országgyűlés jövő héten fog utoljára ülésezni, akkor is csak szavazásokra fog javarészt sor kerülni. Az Alkotmánybíróság döntését üdvözöltük. Hogyne üdvözölnénk azt, hogy valaki a magyar szuverenitásra hivatkozik! De azért alaposan elolvasva ezt a döntést sajnos azt kell mondjam önöknek, hogy nagyon gyenge lábakon áll. Mi sem bizonyítja ezt jobban, mint hogy tizenegy alkotmánybíró közül, aki ezt meghozta, több mint a fele párhuzamos indokolást vagy különvéleményt írt hozzá. [[Dr. Rétvári Bence: Nem ugyanaz! A párhuzamos indokolás erősít!]] Érezték az alkotmánybírák is, hogy gyenge lábakon áll. És ha elolvassák önök is, még Rétvári Bence is elolvassa - bár tudom, hogy 32 oldal, de higgye el, megéri elolvasni -, akkor látni fogja, hogy inkább hivatkozik ez a döntés a különböző EU-s országok alkotmánybíróságainak döntésére, mint a magyar Alaptörvény szabályaira. S azt kell mondjam, ez alátámasztja azt, hogy soha nem volt még olyan fontos az alaptörvény-módosítás, mint az Alkotmánybíróság döntése után. Igen, abban a formában nem tudtuk támogatni, de önöknek februárban lehetőségük lesz, hogy ugyanazt a formát, ami itt elbukott, természetesen kiegészítve a terrorbizniszkötvényekkel, megszavazzák, és higgyék el, ez fog egy hatékonyabb védelmet nyújtani Magyarországnak. Ha azt mondják, hogy ez az alkotmánybírósági döntés tökéletes megoldás, akkor önök ezt sajnos nem olvasták el. 32 oldal nem olyan hosszú, vegyék a fáradságot és olvassák végig! Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr kíván válaszolni. Megadom a szót, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy az iménti felszólalását egyfajta terebélyes lelki vívódásnak tekintsem azzal kapcsolatban, hogy a Jobbik nem szavazta meg az Alaptörvény módosítását. Hiába próbálkoznak karaktergyilkossággal, hiába zsarolgatnak, hiába igazolnak baloldali szürkeállományt, és hiába szegődnek pénzemberekhez, ez nem fogja meg nem történtté tenni, hogy a Jobbik szembement 3,3 millió ember akaratával. Azt viszont valóban érdemes áttekintenünk, hogy az október 2-i népszavazás után mi is a helyzet, és mi is a legfontosabb teendő. Rögzítsük itt is, a népszavazás eredménye egyértelmű volt, az emberek 98 százaléka azt üzente, hogy hallani sem akar a betelepítési programokról. Mi azt gondoltuk, hogy ez az eredmény mindenkit kötelez, így a kormányt is, a kabinet ezért kezdeményezte az említett alaptörvény-módosítást. Az ellenzéki pártok azonban az MSZP-től Gyurcsány Ferencen át a Jobbikig keresztbefeküdtek. Ez a magatartás azért különösen felelőtlen, mert az Európai Bizottság azóta is folyamatosan egyértelművé teszi, hogy esze ágában sincs visszavonni a betelepítési kvótákat. Szeretném elmondani önnek, hogy pár nap múlva uniós csúcstalálkozó lesz, ahol újra napirendre kerül a migráció kérdése. A magyar kormány álláspontját a népszavazás eredménye és az Alkotmánybíróság múlt heti döntése is erősíti. Sajnálom, hogy önök már ezt a döntést is támadják. A kabinet azért harcol majd, hogy helyezzék hatályon kívül a kvótadöntéseket, és az Unió minden eszközzel védje meg a határait. A kvóták elleni fellépés egyébként azért is elengedhetetlen, mert mindenki látja, hogy milyen súlyos biztonsági kockázatokkal jár az ellenőrizetlen bevándorlás. Csak hogy pár példát említsek: Németország-szerte nagy vitákat vált ki az a brutális gyilkosság, amelyet egy 19 éves lány ellen követtek el. Ez a lány korábban önkéntesként segítette a bevándorlókat, a gyilkosa pedig egy olyan migráns, aki 2015-ben még kísérő nélküli kiskorúként érkezett Németországba. [[9.30]] Nem elszigetelt esetről van szó, hanem egyre gyakoribbak a hasonló brutális támadások. Sajnos, a terrorfenyegetések is a mindennapok részévé váltak [[Dr. Gyüre Csaba és Sallai R. Benedek közbeszól. Az elnök csenget.]] , az amerikai külügyminisztérium óvatossága inti az Európába érkező állampolgárait, és az Európai Unió is arra figyelmeztet, hogy nagy valószínűséggel újabb terrortámadások lehetnek majd Európában. Hadd kérdezzem meg önöktől: önök figyelembe vették ezeket a biztonsági kockázatokat, amikor saját megfontolásaik alapján úgy döntöttek, hogy nem támogatják az Alaptörvény módosítását? Ezt figyelembe vették? Azt gondolom egyébként, hogy ha a Jobbiknak valóban fontos lenne az ország biztonsága, akkor nem működne együtt olyan szervezetekkel, amelyeknek tagjai tucatnyi fegyvert tartanak otthon, törvénytelenül. Ha valóban fontos lenne a biztonság, akkor nem tűrne meg a Jobbik kémeket a sorai között. Ha valóban fontos lenne a biztonság, akkor megszavazták volna az Alaptörvény módosítását. Egyébként még a saját soraikban is számonkérik a jobbikos álláspontot. Az egyik alelnökük az ATV-ben, az új kedvenc helyükön azt mondta, hogy 3,3 millió magyar ember elég világosan megüzente a pártoknak és Brüsszelnek is, hogy azt szeretnék, ha Magyarország megvédené magát. Ha ő felméri a kérdés jelentőségét, akkor a többi jobbikos miért nem teszi ezt? Egyébként, Staudt képviselő úr, pár hónappal ezelőtt még ön fogalmazott úgy, hogy „a Jobbik hozzá fogja tenni a támogató szavazatát még az olyan intézkedésekhez is, amelyeket bár 100 százalékig nem tartunk tökéletesnek, de a jelenlegi helyzethez képest előrelépésnek tartunk”. Tisztelt Képviselő Úr! Ott volt a lehetőség, támogathattak volna egy ilyen javaslatot, de a Jobbik más utat választott. Nem támogatták az alkotmány-módosítást, pedig a TAB ülésén szakmailag elfogadhatónak tartották. Erre ön is jól emlékezhet. Az ön elnöke tegnap, talán a Facebookon egy zavaros következtetést próbált meg levonni az európai népszavazásokból. Az ő véleményével szemben a helyzet az, hogy a választók világszerte keményen megbüntetik azokat a vezetőket, akik nem veszik figyelembe a nemzeti identitással és az országok biztonságával kapcsolatos aggodalmakat. A Jobbik is így járhat, ha szembemegy 3,3 millió ember véleményével. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Harrach Péter frakcióvezető úr, KDNP-képviselőcsoport: „Ülésszak végén, ünnep előtt” címmel. Öné a szó, frakcióvezető úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Elnézést kérek azért az illetlenségért, hogy a pártpolitikai viták területéről egy békésebb színtérre megyek. [[Dr. Staudt Gábor: Meg van bocsátva.]] Köszönöm szépen a megbocsátást. A két időpont közeledik. Egyrészt valóban az ülésszak vége, másrészt karácsony. Úgy gondolom, mindenki tudja, hogy karácsonykor a keresztény világ Jézus Krisztus születését ünnepli. Ez az ünnep lényege. De most nem a vallási tartalmáról szeretnék szólni, hanem arról az üzenetről, amit az össztársadalom számára jelent, illetve amit a nem hívő embereknek is mond. Ha a keresztény tanítást karácsonyról megnézzük, akkor a megtestesülésről szól. Az Isten emberré lett azért, mert fontos számára az ember. Az üzenet egyik pontja tehát az, hogy van emberi méltóság, és ezt az emberi méltóságot másban tisztelni, magunkban pedig értékelni kell. Természetesen más üzenete is van ennek az ünnepnek, a családról is szól. De mit jelent az az emberi méltóság, amit nekünk üzen? Az minden területen, még a politikai cselekvés területén is érvényes, hiszen a politikai küzdelmekhez hozzátartozik a kemény küzdelem, akár még olyan is, mint amit az előbb hallottunk, érthető és természetes. Sőt, ki merem mondani, hogy még az úgynevezett szembesítő kampány is ebbe a kategóriába tartozik, a politikai hatalom megszerzésének eszköze. De nem lehet a másik ember megalázása, a másik méltóságának lábbal tiprása ennek a tevékenységnek a része. Természetesen a média tevékenységére is érvényes ez. Gondoljunk csak bele abba, nem egyedül vagyok, aki átélte azt, hogy ha mond valamit, és utána erről olvas egy médiumban vagy hall egy csatorna adásában, akkor nem ismer rá arra, amit ő mondott, mert úgy eltorzítják azt az üzenetet. Tehát valamiképpen a másik ember tiszteletéhez hozzátartozik, hogy nem hazudunk róla. [[Sallai R. Benedek: Ezt ti mondjátok? Pócs János: Ezt te nem értheted, Sallai.]] És persze az is hozzátartozik, és talán ez a mélypont, nem érdemes ezt elhallgatni, hogy van a médiumok, a nyilvánosság világának egy igen súlyos pontja, és ez egyes kommentelők stílusa. Az alpári stílus, a másik ember gyűlölete itt töményen jelenik meg. Más kérdés az, hogy ennek kezelésére valamit tenni kell, de ez nem a mai nap témája. Azt kell kimondanunk még, hogy mindaz, amit karácsony üzen, megfelel az emberi természetnek, még akkor is, ha vannak olyan jelenségek, amelyek ennek ellentmondanak. Úgy gondolom, hogy most, egy kicsit visszatekintve az elmúlt időszakra és annak sajátos problémáira, és előre is nézve ennek az ünnepnek az üzenetét ezekre a területekre is érvényesíteni kell. És most már majdhogynem utolsó alkalommal én is hadd kívánjam azt mindnyájuknak, hogy ebben a következő időszakban tudjunk lépni, hogy a karácsony üzenete mindnyájuknak személy szerint és a közösségben is békés, nyugodt világot közvetítsen. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr kíván válaszolni. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! Én is köszönöm frakcióvezető úrnak a karácsony előtti és ülésszak végéhez közeledő gondolatait. Azt hiszem, nekünk, politikusoknak és a világ minden parlamentjében, minden országában minden politikusnak ezt a tiszteletet egymás iránt és legfőképp a választók iránt kell kimutatni. A választók iránt pedig azzal tudja egy politikus kimutatni a tiszteletet, hogy azt a véleményt, amit megfogalmaznak, magára nézve kötelezőnek tartja. A titulusunk is az, hogy képviselő, hogy képviseljük az emberek véleményét, képviseljük a nép véleményét, képviseljük az emberek érdekeit itt a parlamentben. Úgy gondolom, az elmúlt években sikerült is ezt sok területen megtenni, ma az emberek nagyobb biztonságban élnek, legyenek akár munkavállalók, családosok, nyugdíjasok, most már nyugodtabban tudnak egyik hónapról a másikra terveket készíteni. Talán már a jövőre nézve is készíthetnek terveket, mondjuk, egy család, hogy a CSOK-ból hogyan épít házat, hogyan épít jövőt magának. Azt hiszem, ezt a munkát, ami nagyon nagy munka, és minden országban nyilván mindig van mit tenni ebben a kérdésben, de jó irányba sikerült befolyásolnunk azokkal a törvényekkel, amelyeket elfogadtunk. Ugyanakkor nemcsak a Mikulás kopogtat ezen a télen az ablakokon, hanem a valóság is. Sőt, a valóság inkább dörömböl, még ha a Mikulás csak kopogtat is. Ugyanis egy olyan krízisben van most már másfél-két éve Európa, egy olyan bevándorlási krízisben, amely minden politikustól őszinte beszédet kíván, a korábbi formák, a korábbi PC-beszédmód levetkőzését. Ebben a választók képviselete igencsak fontos. Emlékezhetünk Magyarországon egy olyasfajta időszakra, amikor az egyik párt, a Magyar Szocialista Párt akkor kormánypártként szembefordult saját választóival. Még a ’90-es évek közepéről kapta örökségül a Szocialista Párt Horn Gyulától, és akár mindenki más is megfontolhatja ezt az intést, hogy egy párt sohasem fordulhat szembe a törzsbázisával, mindig tisztelnie kell törzsbázisának akaratát, a szavazatát, a véleményét, és azzal ellentétes politikát nem vihet. Ezt be is tartották a szocialisták is éveken, ciklusokon keresztül, mígnem 2008-ban a szociális népszavazásnál Gyurcsány Ferenc akkori szocialista miniszterelnök szembefordult a saját szavazóbázisával. Tette ezt azért, mert a neoliberális eszméknek talán ő már 2004-től foglyává vált, hiszen ő az MSZP-SZDSZ-kormányon belül úgy tudta megpuccsolni saját korábbi miniszterelnökét és kormányra kerülni, hogy az SZDSZ, a koalíciós partner támogatását élvezte. [[9.40]] Innentől kezdve valószínűleg már a saját politikájának a fősodrában is elvesztette azt, hogy a szocialista, baloldali értékeket akár figyelembe vegye, és csak a neoliberális, SZDSZ által képviselt érdekeket vitte. Így tudott 2008-ban az ellen kampányolni, amit az akkori ellenzéki pártok javasoltak, és azt az álláspontot képviselte, hogy legyen tandíj, legyen kórházi napidíj, legyen vizitdíj, ami nyilvánvalóan a baloldali szavazóknak, az MSZP szavazóinak sem tetszett, nem beszélve a többi párt támogatóiról, a többi párt szavazóiról. Így a saját szavazóival való szembefordulás okozta a 2010-es katasztrofális, nem is vereségét, hanem összeomlását a baloldalnak. Ha egy párt szembefordult Magyarországon a szavazóbázisával, ha nem tisztelte a szavazóit, akkor ez a sors várt rá. És valami hasonlót láthatunk talán most is, ezekben a hónapokban, amikor a gyurcsányi útra lép valamelyest a Jobbik is, hiszen a saját szavazóival szemben szavaz itt a parlamentben az egyik legfontosabb kérdésben, a bevándorlás kérdésében, a kötelező betelepítési kvóták kérdésében. A 2008-as Gyurcsány Ferencet idézi a 2016-os Jobbik, amikor itt a parlamentben büszkén és hangosan szavazzák le azokat a javaslatokat, amelyekre az ő szavazóik is - a között a 3 millió 360 ezer szavazó között jobbikos szavazók is voltak szép számmal - nemcsak hogy felhatalmazást, de kötelezést, utasítást is adtak a saját képviselőiknek a parlamentben. Ha valaki nem tiszteli a saját szavazóit, ha le akarja cserélni a szavazóit, ha lenézi a szavazóit, akkor nem hajtja végre azt a mandátumot, amit az emberek a közvetlen demokrácia legfontosabb eszközével, a népszavazással kinyilvánítottak. Ez az a tisztelet, amit nemcsak magunknak kell megkövetelni Brüsszelből, hanem amit a választók felé nekünk is, minden pártnak tanúsítani kell. A Fidesz-KDNP ezt az óriási mértékű, a népszavazáson egy irányból megnyilvánuló akaratot kötelezőnek érezte, és itt a parlamentben több javaslatot is beterjesztett. Ezek közül a legfontosabb az Alaptörvény módosítása volt. Sajnálatos, hogy nem mindenki adta meg a tiszteletet a választóknak, nem mindenki vállalta azt a felelősséget, amit a szavazók október 2-án ránk ruháztak és nekünk mandátumul adtak. Én úgy gondolom, jó, hogyha a politikusok elsősorban a saját szavazóikat tisztelik. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Hörcsik Richárd képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Európai Ügyészség: Lehetőség vagy kockázat?” címmel. Öné a szó, képviselő úr. [[Folyamatos zaj a teremben.]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! [[Az elnök csenget.]] Az Országgyűlés Európai ügyek bizottsága a tegnapi ülésén két kérdést tárgyalt. Egyrészt eszmecserét folytattunk Vera Jourová biztos asszonnyal, másrészt pedig egyeztetési eljárás keretében állásfoglalást fogadtunk el az európai ügyészségről szóló rendelettervezetről. Ami összekötötte a két napirendi pontot, az nem más, mint maga Jourová biztos asszony, aki Brüsszelben felelős az európai ügyészségről szóló javaslatért, és akinek nem titkolt célja volt, hogy felkeresse azon tagállami parlamenteket, amelyek 2013 őszén indokolt véleményt fogadtak el az európai ügyészség tervezetéről, mint például a Magyar Országgyűlés, és hogy meggyőzzön bennünket. Tisztelt Képviselőtársaim! Az európai ügyészségről szóló rendelettervezet ugyanis egy rendkívül fontos uniós javaslat, amely kihatással lehet Magyarország szuverenitására; kihatással lehet közjogi berendezkedésére, a büntető-igazságszolgáltatás működésére. Megjegyzem, hogy a biztos asszony tegnapi látogatása nem volt véletlen, hiszen két nap múlva, csütörtökön mindez Brüsszelben, az Igazságügyi Tanács napirendjén fog szerepelni. Egyébként a rendelettervezet céljával mi is egyetértünk, nevezetesen: az Európai Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények ellen fel kell lépni. Ebben nincs vitánk. Viszont, ahogy szoktuk mondani, az ördög a részletekben bújik meg. Számunkra alapvető fontosságú, hogy a majdan felálló vagy létrejövő struktúra esélyt kínáljon a tagállamok számára, és ne tegye kockára az ügyészség működését. Emlékeztetem képviselőtársaimat, hogy 2013 őszén az Európai Bizottság eredeti javaslatát 13 nemzeti parlamenttel együtt mi is elutasítottuk, azaz sárgalapos eljárásban sárga lapot mutattunk a Bizottságnak.Tisztelt Képviselőtársaim! Az európai ügyészségről szóló rendelettervezet egyébként egy 80 paragrafusból álló, több mint 150 oldalas javaslat, ami még a szakemberek számára sem könnyű olvasmány, a laikusok számára pedig szinte lehetetlenség megérteni ezt a bonyolult szöveget, annyira például, hogy az európai ügyészség kizárólagos hatáskörébe tartozó bűncselekmények körét meghatározó, úgynevezett PIF irányelvtervezetet gyakorlatilag nem tudták megérteni, és ez elakadt az uniós döntéshozói mechanizmusban. Magyarországnak és más tagállamoknak számos kifogásuk, számos módosítási szándékuk van ehhez a rendelettervezethez, amelynek az elfogadása egyébként a Tanácsban egyhangúságot igényel. A kormány képviselőjének ebben a helyzetben szeretnénk egyfajta mankót adni az Igazságügyi Tanács csütörtöki ülésére. Ennek érdekében a bizottságunk a tegnapi ülésén, miután megvizsgáltuk a kormány tárgyalási pozícióját, miután meghallgattuk az illetékes igazságügyi államtitkárt, szerettünk volna szempontokat megfogalmazni a kormány számára a további tárgyalások menetére. Az Országgyűlés 87/2013. határozata szellemében így elsődleges szempont a szubszidiaritás és az arányosság elvének érvényesülése. Másodszor: tiszteletben kell tartani Magyarország nemzeti identitását és alapvető alkotmányos berendezkedését. Harmadszor: maximálisan tiszteletben kell tartani a tagállami hatásköröket, mert jelenleg nem látjuk biztosítottnak az európai ügyészség és a nemzeti hatóságok hatáskörének egyértelmű elhatárolását. Az európai ügyészség kizárólagos hatáskörébe tartozó bűncselekmények körét illetően pedig szeretnék rámutatni arra, tisztelt képviselőtársaim, hogy az Európai Parlament kifejezetten ragaszkodik ahhoz, hogy a határon átnyúló áfacsalások az úgynevezett PIF irányelvtervezet körébe tartozzanak. [[Folyamatos zaj a teremben.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel kapcsolatban emlékeztetem önöket, hogy a tagállam által beszedett általános forgalmi adó mindössze 5 százaléka megy az uniós költségvetésbe, 95 százaléka a tagállami büdzsét illeti. Az Unió büdzséjét megkárosító elkövetők ellen, úgy vélem, hatékonyan kell fellépnünk. Álláspontunk szerint azonban az adózással összefüggő kérdéseket kizárólag az adójogi dossziékban és ennek megfelelően egyhangú döntés alapján lehet rendezni. Erre a minősített többséggel elfogadandó irányelv nem megfelelő jogi eszköz. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Tehát a kormánynak ezen sarokpontokat érdemes követnie a további tárgyalások során. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Völner Pál államtitkár úr kíván válaszolni. Mielőtt megadom a szót, államtitkár úr, tisztelettel kérem képviselőtársaimat, hogy maradjunk csöndben, mert szinte nem lehet hallani a felszólalót. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az európai ügyészség létrehozásáról szóló rendelettervezet nemcsak a célkitűzéseit és eszközeit tekintve kiemelt jelentőségű, de Magyarország alkotmányos identitását, büntetőjogi szuverenitását is érinti, ezért rendkívül fontos, hogy a magyar kormány a hazai és összeurópai érdekeknek is leginkább megfelelő pozíciót foglalja el a tagállamok egyhangúságát igénylő uniós döntéshozatal során. Fontosnak tartjuk, hogy egy ilyen lényeges uniós jogszabálytervezet kapcsán a kormány minél nagyobb legitimációs felhatalmazással képviselje a magyar érdekeket. Ezért is üdvözöljük, hogy az Országgyűlés is napirendre tűzte a kérdést. Az Európai Unió Tanácsában képviselendő álláspontunk kialakításánál igyekszünk a lehető legteljesebb mértékben figyelembe venni a képviselők megállapításait. A kormány álláspontjának ismertetése keretében mindenekelőtt szeretném hangsúlyozni, hogy mindvégig egyetértettünk azokkal az alapvető célkitűzésekkel, törekvésekkel, amelyek az európai ügyészség létrehozása mögött húzódnak. [[Folyamatos zaj a teremben.]] Az Európai Unió pénzügyi érdekeit sértő bűncselekmények elleni fellépés alapvető közös érdeke a tagállamoknak. [[Az elnök csenget.]] Ebben a szellemben a rendelettervezet tárgyalásain a kormány részéről mindvégig komoly szakmai munkával, konstruktívan vettünk részt. A jogbiztonság megőrzése mellett azt a célt tartottuk szem előtt, hogy a gyakorlatban is jól működő és hatékony szervezet álljon fel. Más tagállamok mellett magunk is többször felhívtuk a figyelmet arra, hogy az Európai Ügyészség felállításával a tagállamok a büntetőjogi szuverenitásuknak és az állam egyik alapvető funkciójának korlátozását vállalva az egyik leglényegesebb hatáskörük egy részét adják át az Európai Uniónak, ez pedig csak megfelelő feltételek mellett történhet meg. [[9.50]] A magyar kormány álláspontja mindvégig az volt, hogy egy ilyen rendelet csak akkor fogadható el, ha az a legteljesebb mértékben tiszteletben tartja a tagállamok alkotmányos berendezkedését és az Európai Unió jogának olyan alapvető princípiumait, mint a szubszidiaritás és az arányosság elve. Minden törekvésünk ellenére azonban úgy tűnik, hogy a jelenlegi tervezet nem képes ezt garantálni, emellett az is kérdés, hogy a javaslat által az Unió pénzügyi érdekeinek védelme szakmai és gyakorlati szempontból megalapozott keretek között valóban hatékonyan valósulna-e meg. Ennek egyik legfőbb okát abban látjuk, hogy a jelenlegi szöveg alapján túlzottan nagy szerep jutna a központi szinten szerveződő állandó tanácsoknak. Történik ez annak ellenére, hogy az egységes európai büntetőjogi eljárás hiányában az új szervezet eljárását alapvetően a tagállamok nemzeti büntető eljárásjoga fogja meghatározni.Félő, hogy amennyiben ezek a körülmények nem változnak, az új szabályozás akár a céllal ellentétes hatást válthat ki, terhesebbé, lassabbá teheti az eljárásokat, és akár hátráltatója is lehet a hatékony bűnüldözésnek. A kormány álláspontjának kialakításánál szintén figyelmet fordítunk arra a még mindig függőben levő kérdésre, hogy milyen bűncselekmények kapcsán járhat majd el az Európai Ügyészség. A kezdetektől következetesen képviselt magyar álláspont mindvégig elutasította, hogy az Európai Ügyészség hatásköre az áfacsalásokra is kiterjedjen, tekintettel arra, hogy az adópolitika a tagállamok hatásköre. Az áfacsalások elsősorban és meghatározó módon a nemzeti költségvetésnek okoznak kár, így felderítésük elsősorban nemzeti érdek és nemzeti hatósági feladat. Végül nem szabad figyelmen kívül hagyni azt a tényt sem, hogy a magyar alkotmányos hagyományok szerint az ügyészség felépítése, függetlensége és vádmonopóliuma az Alaptörvényben rögzített. Az Európai Ügyészséghez való csatlakozásunk szükségképpen magával vonná ezen elvek átgondolásának és akár az Alaptörvény módosításának szükségességét. Ezt azonban kizárólag akkor tudnánk támogatni, ha az uniós szerv felállításával a magyar érdekek védelmére figyelemmel is valóban hatékonyabb, valós hozzáadott értékkel bíró rendszer jönne létre. A jelenlegi tervezet tehát számos ponton nem felel meg olyan, alapvető elvi szintű elvárásainknak, mint a szubszidiaritás elvének és az alkotmányos berendezkedésének teljes tiszteletben tartása, a hatékony működést biztosító szervezeti és eljárási keretek, valamint az uniós és nemzeti szinten is megmutatkozó hozzáadott érték. A fent részletezett aggályok alapján, valamint tekintettel a tényre, hogy a szerződések szerint az Európai Ügyészség létrehozása csak egy lehetőség arra nézve, hogy milyen eszközökkel harcoljunk az Unió pénzügyi érdekeinek sérelme ellen, a tervezetet jelenlegi formájában nem tudjuk támogatni. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Most határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Megkérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek helyüket elfoglalni, és kérem, ellenőrizzék, hogy kártyájukat elhelyezték-e a szavazógépben. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország Kormánya és Katar Állam Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás kihirdetéséről szóló T/12913. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12913. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 156 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Magyarország Kormánya és az Egyiptomi Arab Köztársaság Kormánya közötti légiközlekedési megállapodás kihirdetéséről szóló T/12917. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12917. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 160 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Magyarország Kormánya és a Szövetséges Transzformációs Főparancsnok Parancsnoksága, valamint a Szövetséges Erők Európai Legfelsőbb Parancsnoksága között a NATO műveletek, gyakorlatok, és hasonló katonai tevékenységek végrehajtása során befogadó nemzeti támogatás biztosításáról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló T/12915. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12915. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 168 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a higanyról szóló Minamata Egyezmény kihirdetéséről szóló T/12916. számú törvényjavaslat zárószavazása. Az előterjesztő T/12916/2. számon helyesírási és fordítási hiba javítását célzó kiigazítást nyújtott be, amely a hálózaton elérhető. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a benyújtott törvényjavaslat kiigazított szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12916. számú törvényjavaslatot a kiigazítással együtt. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a kiigazított törvényjavaslatot 170, egyhangú igen szavazattal elfogadta. Soron következik a jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvény és egyes törvények eljárásjogi kérdésekkel összefüggő módosításáról szóló T/12719. számú törvényjavaslathoz benyújtott, zárószavazás előtti módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Arra figyelemmel, hogy az Országgyűlés a november 22-ei ülésnapján a zárószavazás elhalasztásáról döntött, az előterjesztő T/12719/11. számon zárószavazást előkészítő módosító javaslatot nyújtott be. A Törvényalkotási bizottság zárószavazás előtti módosító javaslatát T/12719/12. számon, zárószavazás előtti jelentését pedig T/12719/13. számon terjesztette elő. Most a határozathozatalok következnek. A házszabály 55. § (1) bekezdése alapján a zárószavazás előtti módosító javaslatról az Országgyűlés egyetlen szavazással dönt. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12719/12. számú, zárószavazás előtti módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a zárószavazás előtti módosító javaslatot 114 igen, 27 nem szavazattal, 29 tartózkodás mellett elfogadta. Miután az Országgyűlés elfogadta a zárószavazás előtti módosító javaslatot, a zárószavazás során a módosított egységes javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a módosított, 12719/9. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes módosított javaslatot 114 igen, 27 nem szavazattal, 30 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény módosításáról szóló T/12878. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/12878/7. számon, összegző jelentését pedig T/12878/8. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12878/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] [[10.00]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 171 egyhangú igen szavazattal elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12878/9. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 171 egyhangú igen szavazattal elfogadta. Soron következik a mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény módosításáról szóló T/12925. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/12925/6. számon, összegző jelentését pedig T/12925/7. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 2. és 3. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Dúró Dóra indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 27 igen szavazattal, 140 nem szavazat ellenében, 4 tartózkodás mellett nem fogadta el. A 3. számú módosító javaslat Dúró Dóra indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 29 igen szavazattal, 138 nem szavazat ellenében, 4 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12925/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 115 igen szavazattal, 52 nem szavazat ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12925/8. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 113 igen szavazattal, 54 nem szavazat ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény és a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvény módosításáról szóló T/12727. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/12727/6. számon, összegző jelentését pedig T/12727/7. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12727/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 139 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 32 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12727/8. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 135 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében, 34 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény és az azzal összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/12738. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/12738/17. számon, összegző jelentését pedig T/12738/18. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja az 5., 6. és 7. számú, az MSZP képviselőcsoportja 3. számú, a Jobbik képviselőcsoportja pedig a 8., 10. és 12. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozták. Először ezekről határozunk. Az 5. számú módosító javaslat Hadházy Ákos indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 28 igen szavazattal, 141 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 6. számú módosító javaslatban Hadházy Ákos, a 8. számú módosító javaslatban pedig Szilágyi György és Apáti István azonos tartalommal terjesztettek elő javaslatot. A frakciók mindkét indítvány fenntartását kezdeményezték, ezért ezekről egy döntéssel határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen szavazattal, 113 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 7. számú módosító javaslat Hadházy Ákos indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 28 igen szavazattal, 113 nem szavazat ellenében, 30 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 3. számú módosító javaslat Tóth Csaba indítványa. Ennek elfogadása kizárja az 12. számú módosító javaslatot. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 30 igen szavazattal, 113 nem szavazat ellenében, 28 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 12. számú módosító javaslat Szilágyi György és Apáti István indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 26 igen szavazattal, 141 nem szavazat ellenében, 4 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 10. számú módosító javaslat Szilágyi György és Apáti István indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 26 igen szavazattal, 140 nem szavazat ellenében, 4 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12738/17. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 112 igen szavazattal, 59 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12738/22. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 112 igen szavazattal, 59 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[10.10]] Soron következik a Magyar Corvin-lánc Testületről szóló T/12914. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/12914/5. számon, összegző jelentését pedig T/12914/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12914/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 134 igen szavazattal, 33 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12914/7. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 135 igen szavazattal, 33 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a hivatalos statisztikáról szóló T/12924. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/12924/6. számon, összegző jelentését pedig T/12924/7. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Egyed Zsolt indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 27 igen szavazattal, 115 nem ellenében, 30 tartózkodás mellett nem tartotta fenn.Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján a Fidesz és az MSZP képviselőcsoportja a T/12924/6. számú összegző módosító javaslat 19. pontjáról külön szavazást kezdeményezett. Először erről döntünk, és ezután határozunk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Az összegző módosító javaslat 19. pontjában a bizottság a törvényjavaslat 52. §-ának új (2) és (3) bekezdéssel történő kiegészítését javasolja. A Fidesz és az MSZP képviselőcsoportja kérésére külön döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az összegző módosító javaslat 19. pontját. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosítójavaslat-pontot 49 igen szavazattal, 113 nem ellenében, 9 tartózkodás mellett nem fogadta el. Most az összegző módosító javaslat további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12924/6. számú összegző módosító javaslatának további pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat további pontjait 113 igen szavazattal, 36 nem ellenében, 23 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Arra figyelemmel, hogy az imént az Országgyűlés nem fogadta el az összegző módosító javaslat minden pontját, a zárószavazás során a törvényjavaslatnak az összegző módosító javaslat elfogadott pontjaival módosított szövegéről döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12924. számú módosult törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosult törvényjavaslatot 113 igen szavazattal, 51 nem ellenében, 7 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az általános közigazgatási rendtartásról szóló T/12233. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/12233/16. számon, összegző jelentését pedig T/12233/17. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 10. és 11. számú, a Jobbik képviselőcsoportja pedig az 5., 6. és 8. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 10. számú módosító javaslat Sallai R. Benedek és Hadházy Ákos indítványa. Ennek elfogadása magában foglalja a 8. számú módosító javaslatot. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 59 igen szavazattal, 113 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 8. számú módosító javaslat Staudt Gábor és Gyüre Csaba indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 58 igen szavazattal, 113 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 11. számú módosító javaslat Sallai R. Benedek és Hadházy Ákos indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 61 igen szavazattal, 111 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Az 5. számú módosító javaslat Staudt Gábor és Gyüre Csaba indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 54 igen szavazattal, 114 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 6. számú módosító javaslat Staudt Gábor és Gyüre Csaba indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 21 igen szavazattal, 143 nem ellenében, 7 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12233/16. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 113 igen szavazattal, 32 nem ellenében, 27 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12233/20. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 114 igen szavazattal, 34 nem ellenében, 24 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a közigazgatási perrendtartásról szóló T/12234. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/12234/12. számon, összegző jelentését pedig T/12234/13. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 6. és 7. számú, a Jobbik képviselőcsoportja pedig a 3., 4. és 5. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. [[10.20]] bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 6. és 7. számú, a Jobbik képviselőcsoportja pedig a 3., 4. és 5. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk.(10.20) A 6. számú módosító javaslat Hadházy Ákos indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 37 igen szavazattal, 112 nem ellenében, 23 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 7. számú módosító javaslat Hadházy Ákos indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 58 igen szavazattal, 114 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 3. számú módosító javaslat Staudt Gábor és Gyüre Csaba indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 52 igen szavazattal, 114 nem ellenében, 6 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 4. számú módosító javaslat Staudt Gábor és Gyüre Csaba indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 51 igen szavazattal, 113 nem ellenében, 7 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Az 5. számú módosító javaslat Staudt Gábor és Gyüre Csaba indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12234/12. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 115 igen szavazattal, 35 nem ellenében, 22 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12234/16. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 115 igen szavazattal, 36 nem ellenében, 21 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény, valamint a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló 2008. évi XLVII. törvény módosításáról szóló T/12718. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/12718/5. számon, összegző jelentését pedig T/12718/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12718/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 135 igen szavazattal, 32 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12718/7. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 135 igen szavazattal, 32 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az elektronikus hírközléssel és a fogyasztóvédelemmel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/12733. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/12733/8. számon, összegző jelentését pedig T/12733/9. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján a Fidesz képviselőcsoportja a T/12733/8. számú összegző módosító javaslat 1. pontjáról külön szavazást kezdeményezett. Először erről döntünk, és ezután határozunk az összegző módosító javaslat további pontjairól.Az összegző módosító javaslat 1. pontjában a bizottság a törvényjavaslat 2. § (1) bekezdésének módosítását javasolja. A Fidesz képviselőcsoportja kérésére külön döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az összegző módosító javaslat 1. pontját. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosítójavaslat-pontot 142 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 28 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12733/8. számú összegző módosító javaslatának további pontjait. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslat további pontjait 164 igen szavazattal, 4 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy az előterjesztő írásban kezdeményezte a zárószavazás elhalasztását. Megkérdezem az előterjesztőt, kívánja-e ismertetni kezdeményezése indokait, ötperces időkeretben. [[Dr. Fónagy János: Köszönöm szépen, nem.]] Az előterjesztő jelezte, hogy nem kívánja indokolni. Tisztelt Országgyűlés! A házszabály 51. § (2) bekezdése alapján a zárószavazás elhalasztásáról az Országgyűlés vita nélkül határoz. Kérdezem önöket, hogy az előterjesztő kezdeményezése alapján elhalasztják-e a T/12733. számú törvényjavaslat zárószavazását. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdése alapján a zárószavazás elhalasztásáról az Országgyűlés vita nélkül határoz. Kérdezem önöket, hogy az előterjesztő kezdeményezése alapján elhalasztják-e a T/12733. számú törvényjavaslat zárószavazását. Kérem, most szavazzanak! (Szavazás.) Az Országgyűlés a zárószavazást 117 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 54 tartózkodás mellett elhalasztotta. Soron következik a közlekedéssel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/12742. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/12742/9. számon, összegző jelentését pedig T/12742/10. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja az 5. számú, az MSZP képviselőcsoportja pedig a 2., 3. és 4. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. Az 5. számú módosító javaslat Schmuck Erzsébet indítványa. Ennek elfogadása magában foglalja a 4. számú módosító javaslatot. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen szavazattal, 113 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 4. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen szavazattal, 113 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 2. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen szavazattal, 114 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. [[10.30]] A 3. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 58 igen szavazattal, 115 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12742/9. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 111 igen szavazattal, 54 nem ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12742/13. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 113 igen szavazattal, 56 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az energetikai tárgyú törvények módosításáról szóló T/12743. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/12743/9. számon, összegző jelentését pedig T/12743/10. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 4. és 5. számú, az MSZP képviselőcsoportja pedig a 2. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 4. számú módosító javaslat Szél Bernadett indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés módosító javaslatot 36 igen szavazattal, 113 nem ellenében, 22 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Az 5. számú módosító javaslat Szél Bernadett indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 35 igen szavazattal, 114 nem ellenében, 22 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 2. számú módosító javaslat Heringes Anita indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 55 igen szavazattal, 112 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12743/9. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 140 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 26 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12743/11. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 137 igen szavazattal, 6 nem ellenében, 27 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a nemzeti turizmusfejlesztésről szóló T/12737. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/12737/5. számon, összegző jelentését pedig T/12737/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12737/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 134 igen szavazattal, 35 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12737/7. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 133 igen szavazattal, 35 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes foglalkoztatási tárgyú törvények módosításáról szóló T/12732. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/12732/13. számon, összegző jelentését pedig T/12732/14. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 7. és 8. számú, az MSZP képviselőcsoportja a 9. számú, a Jobbik képviselőcsoportja pedig a 4. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 7. számú módosító javaslat Szél Bernadett indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 59 igen szavazattal, 112 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 8. számú módosító javaslat Schmuck Erzsébet indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 6 igen szavazattal, 135 nem ellenében, 31 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 9. számú módosító javaslat Gúr Nándor indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 36 igen szavazattal, 135 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 4. számú módosító javaslat Ander Balázs és Pintér Tamás indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 53 igen szavazattal, 116 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12732/13. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 134 igen szavazattal, 33 nem ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12732/15. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 135 igen szavazattal, 7 nem ellenében, 31 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/12736. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/12736/6. számon, összegző jelentését pedig T/12736/7. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12736/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 116 igen szavazattal, 52 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. [[10.40]] Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12736/8. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 116 igen szavazattal, 52 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény eltérő szöveggel való hatálybalépéséről szóló T/12740. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Költségvetési bizottság összegző módosító javaslatát T/12740/7. számon, összegző jelentését pedig T/12740/8. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Hadházy Ákos indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 58 igen szavazattal, 108 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Költségvetési bizottság T/12740/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 113 igen szavazattal, 56 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12740/9. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 115 igen szavazattal, 56 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az egyes törvényeknek a táncművészeti életjáradék bevezetésével összefüggő módosításáról szóló T/12739. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/12739/9. számon, összegző jelentését pedig T/12739/10. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Kunhalmi Ágnes és Korózs Lajos indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 34 igen szavazattal, 114 nem ellenében, 24 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12739/9. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 172 igen szavazattal, egyhangúlag elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12739/11. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 171 igen szavazattal, egyhangúlag elfogadta. Soron következik az egyes iskolaszövetkezetekkel összefüggő törvények módosításáról szóló T/12899. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/12899/9. számon, összegző jelentését pedig T/12899/10. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja a 3. számú, a Jobbik képviselőcsoportja az 5. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. Az 5. számú módosító javaslat Farkas Gergely indítványa. Ennek elfogadása magában foglalja a 3. számú módosító javaslatot. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen szavazattal, 115 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 3. számú módosító javaslat Gúr Nándor és Heringes Anita indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen szavazattal, 115 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12899/9. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 139 igen szavazattal, 28 nem ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12899/13. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 114 igen szavazattal, 56 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a szakképzési és felnőttképzési hatósági feladatok átadásával összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/12919. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/12919/9. számon, összegző jelentését pedig T/12919/10. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12919/9. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 135 igen szavazattal, 34 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12919/11. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 134 igen szavazattal, 33 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény módosításáról szóló T/12922. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/12922/8. számon, összegző jelentését pedig T/12922/9. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 4. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 4. számú módosító javaslat Hegedűs Lorántné indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 21 igen szavazattal, 115 nem ellenében, 37 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. [[10.50]] Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12922/8. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 115 igen szavazattal, 56 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12922/11. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 115 igen szavazattal, 57 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes egészség- és önsegélyező szolgáltatások védelméről szóló T/12927. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/12927/7. számon, összegző jelentését pedig T/12927/8. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Schmuck Erzsébet indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 26 igen szavazattal, 115 nem ellenében, 31 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12927/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 143 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 30 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12927/10. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 143 igen szavazattal, 4 nem ellenében, 26 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most előterjesztések tárgysorozatba vételéről döntünk. Emlékeztetem önöket, hogy tegnap ezek tárgyalását már lefolytatta az Országgyűlés. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Tóth Bertalan, MSZP, és képviselőtársai által az alapvető élelmiszerek árának csökkentése érdekében az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény módosításáról címmel T/12574. számon előterjesztett törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 62 igen szavazattal, 109 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem vette tárgysorozatba. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Szakács László, MSZP, és képviselőtársai által a közfinanszírozott egészségügyi ellátórendszer összeomlásának megakadályozásához szükséges halaszthatatlan intézkedésekről címmel H/12997. számon előterjesztett határozati javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a határozati javaslatot 58 igen szavazattal, 113 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem vette tárgysorozatba. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Lukács László György, Jobbik, és képviselőtársai által a 2017-es év Ápolók Évének nyilvánításáról címmel H/12857. számon előterjesztett határozati javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a határozati javaslatot 54 igen szavazattal, 113 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem vette tárgysorozatba. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Szél Bernadett, LMP, és képviselőtársai által az örmény népirtás elítéléséről címmel H/11047. számon előterjesztett határozati javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a határozati javaslatot 32 igen szavazattal, 110 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett nem vette tárgysorozatba. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Hadházy Ákos és Ikotity István, LMP, által egyes törvényeknek a közpénzek és a közvagyon hatékonyabb védelme érdekében szükséges módosításáról címmel T/12069. számon előterjesztett törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 57 igen szavazattal, 111 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem vette tárgysorozatba. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalok végére értünk. Megköszönöm együttműködésüket. Most kettőperces technikai szünetet rendelek el. [[Rövid szünet.]] Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Megkérem képviselőtársaimat, hogy szíveskedjenek a helyüket elfoglalni. [[11.00]] Tisztelt Országgyűlés! Ismételten tisztelettel kérem képviselőtársaimat, amennyiben folytatni kívánják munkájukat, maradjanak, amennyiben halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt máshol kívánnak dolgozni, úgy tegyék ezt csendben. Köszönöm megértésüket. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyar Honvédség részletes bontású létszámáról szóló 35/2013. OGY határozat módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A kormány-előterjesztés H/12926. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, Vargha Tamás államtitkár urat, kíván-e előterjesztőként a vita e szakaszában felszólalni. [[Vargha Tamás: A végén.]] Államtitkár úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván felszólalni. Jelzem államtitkár úr számára, hogy tíz perc áll majd rendelkezésre. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a kijelölt Honvédelmi és rendészeti bizottság előadójának. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A Honvédelmi és rendészeti bizottság a házszabály 44-45. §-a alapján lefolytatta a határozati javaslat részletes vitáját. A bizottság a határozati javaslatot megvizsgálta, megállapította, hogy az megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. A határozati javaslathoz képviselői módosító indítvány nem érkezett, és a bizottság sem fogadott el módosító indítványra irányuló szándékot. A bizottság a határozati javaslat részletes vitáját 2016. november 29-én lezárta. Tisztelt Képviselőtársaim! A honvédelmi miniszter által benyújtott határozati javaslat a honvédség szervezeteinél rendszeresíthető beosztások számának felső határát emelné 29 700-ról 31 080 főre. Ezt a módosítást több változás indokolja: a migrációs helyzetből adódó kihívásokkal összhangban a honvédség szervezeteinek fejlesztése és a katonai szervezetek által ellátott feladatrendszer módosult. Továbbá a honvédség feladatrendszere kiegészült a terrorveszélyhelyzetben ellátandó új feladatokkal is. Ezekre a módosításokra azért is szükség van, mert Európa, így hazánk terrorfenyegetettsége jelentősen nőtt, és az illegális migráció kezelésének érdekében a katonák a rendőrökkel együttműködve ellenőrzik és védik Magyarország határait. Így új feladatai vannak az állománynak. Köszönöm megtisztelő figyelmüket és kérem, szavazatukkal támogassák a határozati javaslat elfogadását. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Írásban előre jelentkezett felszólalásra Kónya Péter független képviselő úr, viszont nem tartózkodik a teremben. Tehát most a normál időkeretben felszólalásra jelentkezett képviselőknek adom meg a szót. Felszólalásra következik Demeter Márta képviselő asszony, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Ahogy elmondta Vas Imre képviselő úr, nem érkezett módosító javaslat ehhez a határozati javaslathoz. Ennek egyébként részünkről az az indoka, hogy annak, hogy csupán papíron emelkedjen a számok kedvéért a honvédség létszáma, és egyébként ettől nem lesz több katonánk, és nem történik valós létszámfelöltés a Magyar Honvédségnél, az állománytábla nem változik, azt gondolom, ilyenformán semmi értelme nincs. Ez ilyenformán csupán egy pótcselekvés, egy szemfényvesztés, amit nem szeretnénk támogatni. Többször beadtunk határozati javaslatot a Magyar Honvédség létszámának valós feltöltésére, hiszen a vezérkari főnök saját bevallása szerint is most már az 5500 főt eléri a honvédség létszámhiánya. A legtöbben egyébként a legénységi végrehajtó állományból hiányoznak, ami külön problémát jelent. Egyes szakértői becslések szerint ennél jóval magasabb is a Magyar Honvédség létszámhiánya. Azzal, hogy most a kormány egy picit több mint 1300 fővel az engedélyezett létszámkeretet emeli, sem az állománytábla nem változik, sem pedig több katonánk nem lesz. Az az indok pedig, amivel megtörténik ez az emelkedés, gondolom, a kormánypárti többség egyébként meg fogja szavazni ezt majd a parlamentben, az újfajta területvédelmi egységeknek, a tartalékos területvédelmi egységeknek a felállítása lenne, amiről szintén azt gondoljuk, hogy elsősorban a Magyar Honvédség professzionális létszámát szükséges feltölteni, az ő eszközeiket szükséges fejleszteni. Nem térnék ki rá bővebben, hogy milyen szükség van most a modernizációra, azt gondolom, mindenki tisztában van a jelenlegi, nagyon szomorú és tragikus helyzettel ezzel kapcsolatban. Tehát elsősorban a professzionális haderőre szükséges költeni, az itteni problémákat szükséges megoldani, létezik önkéntes tartalékos rendszer Magyarországon, olyan-amilyen. Azt gondolom, rengeteg változtatásra lenne szükség ezzel kapcsolatban, mindenféle motivációs elemeket ebbe be lehetne építeni, amivel igenis a fiatalok számára ez vonzóbbá válhat. De semmiképp nem gondolom, hogy egy óriási, nagyon elaprózott, 197 járásra kiterjedő rendszer létrehozására lenne szükség pluszban. Amennyiben egy ilyennek a felállítása elveszi a forrásokat a Magyar Honvédség fejlesztésétől, a létszám valós feltöltésétől, azt gondolom, az megint csak évekre vagy akár évtizedekre meghatározhatja azt, determinálhatja azt, hogy megint csak nem lesznek komolyabb fejlesztések a Magyar Honvédségben. Többször beadtunk, ahogy említettem, a valós létszámfeltöltésre javaslatot, ezt fogjuk kérni, hogy támogassa az Országgyűlés, amennyiben a kormány és képviselőtársaim komolyan gondolják azt, hogy ténylegesen javítsuk a honvédség működőképességét és fejlesszük a professzionális haderőt. Azt gondolom, ez az, ami szakmailag megalapozott lehet, ennek a határozati javaslatnak a támogatása. Ennek a lényege, hogy a legénységi állomány létszáma 2018. január 31-én haladja meg a 7100 főt, és a 2017-18-as tanévtől mind a tisztképzésbe, mind az altisztképzésbe beiskolázott hallgatók létszámát szükséges emelni. Az altisztképzésben természetesen fokozottabban, hiszen ott nagyobb hiány jelentkezik. Tehát azt fogom kérni, hogy amennyiben valós megoldást keresünk, és én reménykednék ebben, akkor ezt a javaslatot támogassák majd. Azt, hogy egyébként papíron menjen úgymond a csiki-csuki meg a szemfényvesztés, az részünkről nem támogatható. Köszönjük.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Kérdezem, kíván-e még valaki felszólalni az adott napirendünk keretében. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom, és megadom a szót Vargha Tamás államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Egy régi vitát folytatunk itt most, az Országgyűlés előtt is. Az önkéntes területvédelmi elven szerveződő tartalékos rendszer nem része most ennek az előterjesztésnek. De elmondtuk számtalanszor a vitában is, hogy az önkéntes tartalékos rendszer fejlesztésére azért van szükség, mert igenis vannak fiatalok, akik szeretnének tartalékos szolgálatot teljesíteni, a haza védelmére felesküdni. Ez természetesen egy másik előterjesztés, ez most a létszámkeretről szól. Ez egy keretemelés, ami lehetővé teszi, hogy azokkal a kihívásokkal a Magyar Honvédség alakulatai szembenézzenek, amelyek biztonsági környezetünk változása miatt szükségessé teszik, hogy létrejöjjenek olyan alakulatok, amelyek eddig nem voltak. Ezt ez a keretemelés teszi majd lehetővé. A határozati javaslatot, amit önök benyújtottak, a Honvédelmi és rendészeti bizottság azért nem fogadta el, mert az Alaptörvénnyel ellentétes, hogy kényszerrel töltsék fel a Magyar Honvédség állományát. Mi nem is ezt az utat választottuk, hanem az illetményemelés útját, most január 1-jétől is újabb 5 százalékkal emelkedik a katonák illetménye. Éppen a múlt pénteken írta alá miniszter úr a szakszervezetekkel azt a megállapodást, amellyel az illetményen kívüli juttatások rendszerét rögzítettük. [[11.10]] Ez segít ahhoz, hogy az állomány létszámát emeljük. Ez tehát egy keretemelés, amely lehetővé teszi, hogy azokban az állománykategóriákban, amelyek itt szerepelnek, növekedjen a létszám, és arra kérem az Országgyűlést, hogy szavazatával támogassa majd az előterjesztésünket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[Móring József Attila elfoglalja jegyzői helyét.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra későbbi ülésünkön kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes törvények honvédelmi kérdésekkel összefüggő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/12695. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság november 24-én megtárgyalta az egyes törvények honvédelmi kérdésekkel összefüggő módosításáról szóló T/12695. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 30 igen szavazattal, 1 nem ellenében, tartózkodás nélkül összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be.Az összegző módosító javaslatban a Honvédelmi és rendészeti bizottság indítványa található meg, amely egyrészről nyelvhelyességi, kodifikációs pontosításokat, másrészről egy érdemi módosítást tartalmaz. Az érdemi részben a hadigondozásról szóló 1994. évi XLV. törvény 5. §-a módosul, amely pontosan meghatározza a hadiözvegy jogállás fogalmát, a jövőbeni félreértések elkerülése érdekében. Tisztelt Képviselőtársaim! A hadigondozásnak az állam szociális gondoskodása és erkölcsi kötelessége alapján igen régre visszanyúló hagyománya van, amelyet az idei évben is folytatni kívánunk. Ugyan nem hoztunk létre új igényjogosulti kört, azonban a javaslat elfogadásával megemeljük a most létező járadékokat, így lényeges a hatályos szabályozás korrekciója a jövőbeni hátrányos megkülönböztetések elkerülése céljából. Ezért kérem, hogy támogassák az előttünk fekvő törvényjavaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, Vargha Tamás államtitkár urat, kíván-e most felszólalni. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván felszólalni. Most a képviselői felszólalások következnek, ezek során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Kérdezem, hogy kíván-e valaki szólni. [[Senki sem jelentkezik.]] Nem. A vitát lezárom. Kérdezem államtitkár urat, kíván-e szólni. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván szólni. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra későbbi ülésünkön kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény, valamint a külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/12699. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság megtárgyalta a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény, valamint a külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény módosításáról szóló T/12699. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság 29 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül és 7 tartózkodás mellett elfogadta.Az összegző módosító javaslat a Külügyi bizottság módosító javaslatait és a Törvényalkotási bizottság saját módosító javaslatát öleli fel, amely jogtechnikai és nyelvhelyességi módosításokat tartalmaz. Továbbá rögzítésre került, hogy a külszolgálaton lévő kormánytisztviselőt és kormányzati ügykezelőket indokolatlan túlmunkáért járó szabadidőben vagy anyagi juttatásban részesíteni, így nem minősül rendkívüli munkavégzésnek, ha a kihelyezett fogadásokon, rendezvényeken, konferenciákon, kulturális eseményeken vesz részt. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, hogy amennyiben egyetértenek az elmúlt időszakban felmerült, mindennapi működésből fakadó problémák kezelésével, kérem, támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Szabó László államtitkár urat mint előterjesztőt, kíván-e most felszólalni a vita e szakaszában. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy a kijelölt Külügyi bizottság nem állított előadót. Amennyiben képviselőtársaim kívánnak felszólalni, most erre van lehetőség. Megadom a szót Gúr Nándor képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Igazából három kérdést feszegetnék még itt a törvényjavaslat tárgyalásának a vége felé. Az egyik magának a közszolgálati tisztségviselőkről szóló törvénynek az ügykezelőket érintő kérdésköre. Az teljesen világos, mindenki előtt tiszta, hogy nyilván ügykezelőként büntetlen előéletű, cselekvőképes ember lehet csak alkalmazható, de van egyéb kitétel is e tekintetben, ami a legalább középfokú szakképesítés kérdéskörét előírja. Ebben a törvénytervezetben kérdéses helyzetet teremt az, hogy a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvénytervezethez illesztetten, vagyis hogy attól eltérően miért kell olyan változtatást eszközölni, és kiknek a javát szolgálja ez a változtatás, amely a nem szakképesítésnek minősülő középiskolai végzettséggel is lehetőséget teremt kormányzati ügykezelőként történő kihelyezésre. Nem értem a miértet, és nem értem valójában a célfelületet sem, hogy kiknek az érdekében születik mindez. A végzettségbeli követelmények teljesítése alóli mentesség pedig még ezt követően fennáll a külszolgálatra vonatkozó időintervallum teljes hosszára vonatkozóan. Magyarul, ha valakinek ma ez a végzettsége nincs meg, akkor még az sincs, hogy azt mondanák, hogy záros határidőn belül ezt a végzettséget meg kell szerezni és pótolni kell, hanem ha egy évig, három évig, öt évig, bármilyen hosszú időtartamig fennáll ez a jogviszony, akkor a mentesség adott ezekben az esetekben. Tehát magyarul a közszolgálati tisztségviselőkről szóló törvény azon passzusának nem kell megfelelni, ami a büntetlen előéleten és a cselekvőképességen túl a legalább középfokú szakképesítés teljesítésének a kérdésével párosulna. Nonszensz. Nonszensz, hiszen tudjuk nagyon jól, hogy mondjuk, ilyen külszolgálati tevékenységre vonatkozóan számtalan ember van ma Magyarországon, aki egyébként azoknak a minimum peremfeltételeknek bőven meg tudna felelni, amelyek tekintetében önök most ezen törvénytervezet keretein keresztül egyeseknek felmentéseket nyújtatnak, s mint mondtam, a követelmény teljesítése alóli, külszolgálat megszűnéséig terjedő időszakban való biztosításával párosítják. S van még egy kérdés, ami szerintem fontos, ez a házastársaknak adminisztratív, technikai, egyéb másfajta munkában való foglalkoztatásával párosul. [[11.20]] Azt értem, és az világos mindegyikünk számára, hogy akkor és amennyiben van ilyen helyzet, akkor ez a prioritási sorban előrébb van, mint mondjuk, az adott ország állampolgárai közül történő foglalkoztatás biztosítása. Én is úgy gondolom, hogy ez így rendben van és helyénvaló is, de azt már végképp nem értjük, hogy mondjuk, a vezető konzul kinevezésénél miért is kell beszámítani - beszámításra sort keríteni - ezen foglalkoztatott adminisztratív vagy technikai háttérfeltételeket biztosító kollégák, munkatársak létszámát. A konzuli kinevezésekhez kapcsolódóan vélem, hogy nem a háttérkeretek között tevékenységet folytató emberek száma kell hogy meghatározó legyen. Valójában tehát ez a három olyan kérdés van még itt a döntés meghozatalát megelőzően, amelyben jó lenne tisztán látni. Az egyik tehát a szükséges képesítés mivolta, az az alóli mentesség biztosításának a mikéntje, miért és kiknek. A másik a házastársi technikai, adminisztratív tevékenységi körbe tartozók foglalkoztatásához kapcsolódó, konzuli kinevezéssel szorosan összefüggésben lévő kérdésnek a mikéntje, miértje. A harmadik pedig, hogy ha és amennyiben nincsenek meg ezek a képesítések, visszatérve az első kérdéshez, akkor miért kell végtelennek mondható belátható időtartamra történő mentességet biztosítani azok számára, akiknek legalább a középfokú képesítéssel rendelkezniük kellene a közszolgálati törvény keretei között előírt peremfeltételek alapján. Ebben a kérdéskörben jó lenne még, államtitkár úr, egy korrekt, tisztes visszaigazolást tenni, mielőtt a döntési helyzetig eljutunk. Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselőtársaimat, kívánnak-e felszólalni. [[Jelzésre:]] Megadom a szót Hende Csaba képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Szeretném hangsúlyozni, hogy támogatom az előterjesztést, és Gúr Nándor képviselőtársam felszólalása indított egy rövid válaszra. Nem érti a dolgok miértjét. Én érteni vélem. Azt gondolom, hogy ezek mögött a szabályozások mögött az elmúlt évtizedek elmaradt intézkedéseit kell keresnünk, azokat az esélyegyenlőtlenséghez vezető körülményeket, amelyek sok esetben bebetonoztak olyan munkavállalói rétegeket bizonyos külszolgálati pozíciókban, akiknek a foglalkoztatása már réges-régen nem lett volna indokolt, más oldalról viszont kirekesztettek a lehetőségek közül olyanokat, akik ragyogóan tudják szolgálni az országot különböző adminisztratív megkötöttségek miatt. Tehát ezeknek az oldása mindenképpen az ország érdekét és a külképviseleti munka hatékonyságának a növekedését fogja eredményezni megítélésem szerint. Úgyhogy támogatom az előterjesztést. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Gúr Nándor képviselő úrnak, MSZP. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Hende Csaba képviselőtársam, pont a fordítottjáról van szó. Tehát pont a fordítottjáról van szó, mint amiről ön beszél, hiszen a miért és a hogyan pont azért fogalmazódik meg, merthogy nem kell ezen törvénytervezet alapján azoknak a szakképesítéseknek, legalább középfokú szakképesítéssel való rendelkezésnek a biztosítása, ami egyébként a 2011. évi közszolgálati tisztségviselőkről szóló törvénytervezet alapján evidencia, minimumfeltétel. Ez a törvénytervezet pont az alól ad mentességet. Mondom, a 2011. évi közszolgálati tisztségviselőkről szóló törvény, az alól ad mentességet, tehát még egyszer, hogy legalább középfokú szakképesítéssel rendelkeznie kell. Ez ma nem szükségszerű. Tehát pont a fordítottjáról szól, mint amiről ön beszél. A másik, ami ehhez kapcsolódik, még egyszer megismétlem, hogy teljesen világos legyen és fogható legyen, hogy az meg a nonszensz netovábbja, hogy olyan helyzetet teremtenek, hogy akinek ma nincs meg ez a szükséges minimális feltétel, ezekben az esetekben a végzettségi követelmények teljesítése alól a külszolgálatuk teljes időszakában, tehát a külszolgálatuk megszűnéséig, megszüntetéséig gyakorlatilag felmentést adnak. Ez a két dolog pont a fordítottja annak, amiről ön beszél, képviselőtársam. Pont a fordítottja annak, amiről ön beszél! Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíván-e még valaki felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Urak! Úgy érzem, hogy nincs ellentmondás azokban a témákban, amelyeket Gúr képviselő úr említett. Ugyanis éppen az a cél, hogy minél gyakorlatiasabbá és minél költséghatékonyabbá tegyük a külszolgálatok működését. Azáltal, hogy most már a házastársak is egy elismert jogviszonyban tudnak hozzájárulni a külképviseletek működéséhez, azt is jelenti, hogy több technikai és adminisztratív feladatot tudunk majd ellátni, gyakorlatilag arányosan kevesebb befektetéssel. Ugyanis egy családon belül nyilvánvalóan a pluszköltségek, a lakhatás, az iskoláztatás költségei megmaradnak. Azáltal, hogy így szabadabb kezet adunk a külképviseletek vezetőinek, hogy házastársakat is foglalkoztassanak, például - így a következő kihívására térnék rá - éppen ezzel tudunk további lehetőségeket adni azoknak az embereknek, akik egyébként a minimumfeltételeknek nem felelnének meg, de a feladatok elvégzésére alkalmasak, természetesen a külképviseleti vezető által. Ha már ez a hölgy vagy úr alkalmas egy adott feladat elvégzésére, teljesen felesleges lenne pluszfeltételeket létrehozni a külszolgálat alatt. Ugyanis, ha nem felelne meg, akkor hazaküldenénk, és újabb embert keresnének arra a feladatra? Ennek sincsen értelme igazából. Gyakorlatiasan próbáljuk megközelíteni ezt a problémahalmazt. Úgy érzem, hogy az a törvénytervezet, amelyet most itt módosításra beadtunk, pontosan ezt a célt szolgálja, tehát gyakorlatias, több és jobb hatáskört ad a külképviselet-vezetőknek, és gyakorlatiasabban, költséghatékonyabban tudják majd a külképviseletek elvégezni a munkájukat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra későbbi ülésünkön kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a civil szervezetek és a cégek nyilvántartásával összefüggő eljárások módosításáról és gyorsításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/12722. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2016. december 1-jén megtárgyalta a civil szervezetek és cégek nyilvántartásával összefüggő eljárások módosításáról és gyorsításáról szóló T/12722. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 19 igen szavazattal, 6 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. A összegző módosító javaslat a Igazságügyi bizottság 12 pontos részletes vitát lezáró indítványát tartalmazza. Az elfogadottak tartalmából az alábbiakat emelem ki. Az egyik módosító rendelkezés a nyilvántartásba-vételi és változásbejegyzési eljárások további egyszerűsítését célozza. Egyrészt egyértelművé teszi, hogy az egyesület szerveit szabadon elnevezheti, vagyis nem köteles a Ptk.-ban használt elnevezéseket követni, másrészt rendezi azt a kérdést, hogy az egységes szerkezetű létesítő okiratban sem kell a tagok adatait hatályosítani. [[11.30]] Egyértelművé teszi továbbá, hogy valamennyi olyan szervezet esetében, amelyeknél az egyesület nyilvántartásba vételének szabályai szerint jár el, a bíróság… - nincs helye a létesítő okirat teljes újbóli vizsgálatának. Továbbá az összegző módosító javaslat egyszerűsíti a közgyűlés kötelező hatáskörének szabályát annak érdekében, hogy az egyesületek rugalmasabban tudják kialakítani szervezetüket. A vezető tisztségviselő megválasztása, visszahívása, az éves beszámoló elfogadása jellemzően a döntéshozó szerv hatásköre, azonban felesleges, hogy a törvény ebben a kérdésben az egyesület helyett döntsön ezekről a hatáskörökről. Minden egyesület az alapszabálya elfogadásakor szabadon állapítja meg - néhány kivételtől eltekintve - a szervei hatáskörét. Fontos rámutatni arra, hogy a javaslat nem érinti az ügyvezetés feladatait felsoroló rendelkezést, azonban nem azért, mert attól nem lehetne eltérni - tehát el lehet térni -, ezért nem módosítja a rendelkezést, ha az alapszabály mégsem szólna részletesen a közgyűlési hatáskörökről, akkor is legyen hatásköri szabály az egyesületek működésére, hiszen mindazon kérdések, amelyek nincsenek felsorolva az ügyvezetés hatáskörében, értelemszerűen a közgyűlés hatáskörébe tartoznak.Végezetül felhívom képviselőtársaim figyelmét, hogy a módosító javaslat elhagyja az éves közgyűlésre vonatkozó kötelező előírást, azonban garanciális okból négyévenként ülést kell tartania a közgyűlésnek. Ahogy az összegző módosító rendelkezéseiből is kitűnik, a jogalkotó igyekszik az egyesületek mindennapi működését a lehető legteljesebb mértékben megkönnyíteni. Bízom benne, hogy a törvényjavaslatban található egyszerűsítések, észszerűsítések nemcsak a már élő, hanem a bejegyzésre váró civil szervezetek, szerveződések életét is megkönnyítik. Ehhez kérem a támogatásukat. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Vízkelety Mariann államtitkár asszonyt, hogy a vita e szakaszában kíván-e mint előterjesztő felszólalni, vagy a vita későbbi szakaszában. [[Dr. Vízkelety Mariann: Köszönöm szépen, most nem.]] Igen, államtitkár asszony jelzi, a vita későbbi szakaszában kíván szólni. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, kétperces felszólalásra, mivel időkeretes a tárgyalás, nincs lehetőség. Megadom a szót Ikotity István képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Asszony! Az LMP számtalanszor felhívta a figyelmet e Ház falai között is a civil szervezetek nyilvántartásba vételének és a változás bejelentésének általában nehézkes, lassú és számtalan problémával járó gyakorlati módjára, erre a rendszerre, ami így nem a leggördülékenyebben működik. Különösen fájó volt eközben látni, hogy a kormány néhány hete a korábban zsákutcának bizonyult és súlyos korrupciós kockázatot rejtő közalapítványi forma részleges felélesztésével új jogintézményként megteremtette a kormányalapítványok létrehozásának a lehetőségét, és rögtön jelentős eljárási könnyítéseket biztosított ennek a speciális alapítványi formának a normál eljáráshoz képest. Ebből az alapállásból mindenképpen pozitív, hogy végre a nem privilegizált civil szervezetek nyilvántartásba-vételi és változásbejelentési eljárását is gyorsítani igyekszik a kormánytöbbség, alapítvány ugyanis nemcsak Habsburg Ottó hagyatékának van, hanem az országban még sok-sok ezer civil szervezet próbál boldogulni, és higgyék el, nem könnyű ez a mai valóságban. Az azonban, úgy gondoljuk, egy egészen kicsinyes megoldás, hogy azokat a módosítókat, amelyeket az LMP karolt fel és nyújtott be a javaslathoz, és most egyiküket-másikukat viszontlátjuk az összegző módosítóban, nem volt képes az Igazságügyi bizottság támogatni a részletes viták során, hanem zsigerből elutasította, lévén ellenzéki módosító, és olyat támogatni nyilván a nemzeti együttműködés rendszerében nem lehet, most meg némelyik egy az egyben megtalálható a zárószavazásra szánt szövegben. Tisztelt kormánypárti Képviselőtársaim! Önök csúfot űznek a parlamentarizmusból, de azt gondolom, hogy ennek ellenére mégis eredményként könyvelhető el, hogy a civil szervezeteknek talán valamivel könnyebb lesz, valamivel hozzá tudtunk ehhez járulni. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Turi-Kovács Béla képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Amióta a rendszerváltás bekövetkezett, de valamivel már előtte, azóta járom magam is a civil szervezetek útját, és azt gondolom, hogy ez valóban egy rögös út volt hosszú időn keresztül. Kezdetben vala az történt, hogy igyekeztünk kitalálni, hogy melyek azok a formák, lehetőségek, amelyek között egy civil szervezet működhet, és úgy működhet, hogy az hasznos is és eredményes. Aztán következtek azok az időszakok, amikor jól érezhetően - és ez nem a jelenlegi kormánynál kezdődött - a lehetőségeknek egyfajta korlátozása, szűkítése következett be, de nem azért feltétlenül, mert az aktuális kormány szűkíteni vagy korlátozni kívánta a civil szervezet működését, hanem egyszerűen egyfajta adminisztratív okoknál fogva, amelyek önjárókká váltak. Itt következtek be azok a helyzetek, amikor minden egyes változás egy-egy trauma volt egy civil szervezet esetében, mert a változás rendszeresen azzal járt, hogy az éppen aktuális elbíráló, aki ezt elbírálta, igazolta a saját létét, azt a létét, hogy egyáltalán ő miért van ott, és miért kell ezt az elbírálást végrehajtani, és következtek azok a lépések, amelyek szükségtelen és folyamatos felhívásokban jelentkeztek. Azt gondolom, hogy egy jelentős lépés ez a mostani javaslat abban az irányban, hogy ezek a visszaélésszerű anomáliák, azt kell mondanom, megszűnjenek. Az egész társadalom érdeke az, hogy ezek a civil szervezetek tudjanak, és jól tudjanak működni. Természetszerűleg a törvényesség megtartása és annak felügyelete nyilvánvalóan az állam folyamatos feladata. Ezt a feladatot azonban a lehető legnagyobb tapintattal kell ellátni, mert ha ez nem így történik, a civil szervezetek önkontrollja nem fog működni, hanem szünet nélkül a kikerülés lehetőségét fogja keresni mindenki már akkor, amikor egyáltalán bármilyen változtatásba kezd. Következésképpen én azt gondolom, hogy ezt a folyamatot, amelyet most elindított helyesen, jó irányba a kormány, akár folytatni is lehet, és a jó indítványokat és megfelelő indítványokat majd be kell fogadni, és azokat érvényesíteni kell. Az elkövetkezendő időben különösen fontosnak tartom a változások között azt, hogy szükségtelen, különösen a kisebb szervezetek esetében, de még az olyan nagy szervezeteknél is, mint a miénk is, ahol több ezer embert mozgatunk, szükségtelen olyanfajta közgyűléseket elrendelni, amelyeknek egyébként nincs tartalma. Sokkal inkább hagyni kell ezeknek a szervezeteknek, hogy például területi egységenként rendezzék azokat az ügyeiket, amelyek rendezésre várnak, nem biztos, hogy ezt mindig országos szinten kell megoldani. Annál is inkább így van ez, mert hiszen ezeknek a szervezeteknek egyfajta olyan sajátos költségvetése van, amely a lehető legnagyobb mértékben önfenntartó, és az önfenntartó szervezetek esetében pedig messze nem úgy működik egy-egy civil szervezet, mint azok a civil szervezetek, amelyek bizonyos támogatásokat netán élveznek, hanem úgy működik, ahol a legnagyobb takarékosság mellett kell minden ilyet végrehajtani. Azt gondolom, hogy ebben a tekintetben a tapintatnak és ebben a tekintetben még a további módosításnak lesz tere az elkövetkező időben. Mi a magunk részéről - most a kisgazdák részéről beszélek - támogatjuk ezt az indítványt, és még egyszer mondom, azzal támogatjuk, hogy azt reméljük, ez itt egy ponton nem áll meg, hanem folytatja azoknak a lehetőségeknek a felkutatását, amelyek az életünket a következőkben könnyíthetik. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíván-e még valaki felszólalni képviselőtársaim közül. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót Vízkelety Mariann államtitkár asszonynak. Parancsoljon, államtitkár asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Szeretném megköszönni a jelen lévő képviselőknek, a felszólaló két képviselőnek meg különösen ezeket az építő javaslatokat, és kérem egyben, hogy támogassák a benyújtott törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra későbbi ülésünkön kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a zártkertként nyilvántartott ingatlanok művelés alóli kivonásával kapcsolatban egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Font Sándor, Salacz László és Pócs János, Fidesz, képviselők által benyújtott T/12929. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. [[11.40]] Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2016. december 1-jei ülésén megtárgyalta a zártkertként nyilvántartott ingatlanok művelés alóli kivonásával kapcsolatban egyes törvények módosításáról szóló T/12929. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló törvény 46. §-a alapján, 25 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, valamint 3 tartózkodás mellett fogadta el. A bizottsági ülés során a tagok megtárgyalták a háttéranyagban található, a Mezőgazdasági bizottság módosító javaslatát, amelyet támogattak. Hozzáteszem: nem került elfogadásra új módosító szándék.Tisztelt Képviselőtársaim! Nagy örömömre szolgál, hogy a bizottsági ülésen elhangzott a Jobbik és az MSZP képviselőcsoportjából is, hogy képviselőtársaim üdvözlik a törvényjavaslatot, és egyetértenek az előterjesztés fontosságával. Kérem, támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e felszólalni. [[Jelzésre:]] Nem kíván Font elnök úr a vita e szakaszában mint előterjesztő felszólalni. Természetesen a későbbiek során a rendelkezésre álló időkeret tíz perc lesz. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, a kormány részéről kíván-e államtitkár úr felszólalni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem kíván. A kijelölt Mezőgazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek. Kérdezem, kíván-e valaki felszólalni képviselőtársaim közül. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Megkérdezem Font képviselő urat mint előterjesztőt, kíván-e szólni. [[Jelzésre:]] Nem kíván felszólalni. A vitát lezárom. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra későbbi ülésünkön kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a szőlő szaporítóanyag termesztés érdekében a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvény módosításáról szóló törvény előterjesztéséhez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Kósa Lajos, Font Sándor, Győrffy Balázs, dr. Salacz László, Pócs János Fidesz-képviselők által benyújtott T/12930. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a 2016. évi december 1-jén tartott ülésén a házszabály 46. §-a alapján a Törvényalkotási bizottság megtárgyalta a szőlő szaporítóanyag termesztés érdekében a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvény módosításáról szóló T/12930. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 30 igen szavazattal, tehát egyhangúlag összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat csupán a Mezőgazdasági bizottság hárompontos, részletes vitát lezáró irományát tartalmazza. A kodifikációs és nyelvhelyességi pontosításokon túl szeretném felhívni képviselőtársaim figyelmét, hogy a javaslat sarkalatos, ezért szükség van ellenzéki szavazatokra is. Az összegző módosító javaslat támogatási arányából kiindulva nem reménytelen ez a kezdeményezés. A magyar mezőgazdaság érdekében, a szőlőtermesztés könnyítése, egyben a bortermelés színvonala emelésének elősegítéséért kérem, hogy támogassák a javaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, a jelen lévő előterjesztő képviselőtársak közül kíván-e valaki felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A kormány részéről államtitkár úr kíván-e felszólalni? Parancsoljon, államtitkár úr!
A kormány támogatja az előterjesztést.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A Mezőgazdasági bizottság nem állított előadót. Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e valaki felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra későbbi ülésünkön kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyszerű bejelentés körének bővítésére és az építésügy területén érvényesítendő további bürokráciacsökkentésre vonatkozóan az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/12723. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Hadházy Sándor képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2016. november 24-én megtárgyalta a T/12723. számon benyújtott, az egyszerű bejelentés körének bővítésére és az építésügy területén érvényesítendő további bürokráciacsökkentésre vonatkozóan az épített környezet alakításáról szóló törvényjavaslatot, és ezzel összefüggésben a házszabály 46. §-a alapján, 23 igen szavazattal, 7 nem ellenében és 1 tartózkodás mellett összegző jelentést és összegző módosító javaslatot fogadott el. Az elfogadott összegző módosító javaslat tartalmazza a Gazdasági bizottság négypontos terjedelmű, illetve a Törvényalkotási bizottság 1. hivatkozási számú kormánypárti saját módosító javaslatát, amely a következőket tartalmazza. A nyelvtani és jogtechnikai pontosításokon túl az összegző módosító javaslat rögzíti, hogy az üzlet- és bevásárlóközpontok építésének építésügyi hatósági elsőfokú eljárásában szakhatóságként minden esetben a Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal jár el. A módosító tartalmazza továbbá a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot akként, hogy pontosítja a Budapesti és Pest Megyei Mérnöki Kamara energetikai tanúsítványokkal kapcsolatos figyelmeztetési és bírságolási jogkörét. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem támogatásukat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Csepreghy Nándor államtitkár urat, miniszterhelyettest, mint előterjesztő kíván-e szólni a vita e szakaszában. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, amennyiben van szándék képviselőtársaimnál, hogy felszólaljanak. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Államtitkár urat kérdezem, kíván-e zárszót mondani. [[Jelzésre:]] Nem kíván államtitkár úr felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra későbbi ülésünkön kerül sor. [[11.50]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/12928. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2016. december 1-jei ülésén megtárgyalta a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény módosításáról szóló T/12928. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló országgyűlési határozat 46. §-a alapján, 29 igen szavazattal, 5 nem ellenében, tartózkodás nélkül fogadta el. A bizottsági ülésen megtárgyaltuk a Gazdasági bizottság módosító javaslatát, amelyet támogatott a bizottság. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem az Országgyűlést, hogy a javaslat elfogadásával támogassák továbbra is a magyar gazdaság versenyképességét, a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődéshez ténylegesen hozzájáruló kutatás-fejlesztési és innovációs szakpolitikai program végrehajtását. Ehhez kérem, hogy támogassák a benyújtott törvényjavaslatot is. Köszönöm szépen szíves figyelmüket. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Csepreghy Nándor államtitkár urat, hogy mint előterjesztő kíván-e felszólalni. [[Csepreghy Nándor nemet int.]] Az államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván a vita e szakaszában szólni. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalásokra van lehetőség. Kérdezem képviselőtársaimat, kívánnak-e felszólalni. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Mivel az államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván felszólalni, így tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a határozathozatalokra későbbi ülésünkön kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Szociális Munka Napjának munkaszüneti nappá nyilvánításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. Balog Zoltán, Lázár János és Kovács Sándor, Fidesz, képviselők által benyújtott T/12921. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztők közül jelen lévő képviselőtársaimat, kívánnak-e felszólalni a vita e szakaszában. [[Jelzésre:]] Képviselőtársaim jelzik, hogy nem kívánnak felszólalni a vita e szakaszában. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, a kormány részéről van-e szándék a felszólalásra. [[Czibere Károly nemet int.]] Az államtitkár úr jelzi, hogy nincs. Vágó Sebestyén képviselő úr a kijelölt Népjóléti bizottság kisebbségi véleményének ismertetését, mivel nincs jelen, úgy gondolom, nem tudja teljesíteni. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalásokra van lehetőség. Kérdezem, kíván-e valaki élni ezzel a lehetőséggel. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra későbbi ülésünkön kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes szociális és gyermekvédelmi tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/12720. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Selmeczi Gabriella képviselő asszonynak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő asszony!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezúton tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2016. november 24-én a házszabály 46. §-a alapján megtárgyalta az egyes szociális és gyermekvédelmi tárgyú törvények módosításáról szóló T/12720. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 22 igen mellett, 8 nem ellenében és tartózkodás nélkül összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be.Az összegző módosító javaslat a Népjóléti bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát tartalmazza, amely egyrészről nyelvhelyességi és jogszabályszerkesztési célú pontosításokat vezet át a törvényjavaslaton. Másrészről a módosítás révén a 2017. évben is lehetővé válik, hogy a család- és gyermekjóléti központot erre irányuló szándékuk esetén társulásos formában továbbra is fenntarthassák a feladat ellátására kötelezett önkormányzatok, így a jól teljesítő szolgáltatórendszerek működtetésének biztonsága garantált lesz. Mindez természetesen a gyermekek biztonságának erősítése érdekében, a család- és gyermekjóléti központok működtetésének kiszámíthatóságáért történik. A törvényjavaslatnak köszönhetően a szociális és gyermekjóléti szolgáltatások terén az ellátórendszer átláthatóbbá és hatékonyabbá válik. Ehhez is kérem a támogatásukat. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, az előterjesztő képviseletében az államtitkár úr kíván-e felszólalni. [[Czibere Károly nemet int.]] Az államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván a vita e szakaszában felszólalni. Kérdezem, hogy Vágó Sebestyén képviselő úr a kijelölt Népjóléti bizottság kisebbségi véleményének ismertetését meg kívánja-e tenni. [[Vágó Sebestyén: Nem.]] A képviselő úr jelzi, hogy nem kíván felszólalni. Így most a képviselői felszólalásokra van lehetőség. Kérdezem, kíván-e valaki élni ezzel a lehetőséggel. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a határozathozatalokra későbbi ülésünkön kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes gyermekvédelmi és egészségügyi tárgyú törvényeknek a gyermekek biztonságának és védelmének fokozása érdekében történő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Selmeczi Gabriella és képviselőtársai által benyújtott előterjesztés T/12477. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Selmeczi Gabriella képviselő asszonynak, a bizottság előadójának; most pedig megköszönöm szíves együttműködésüket, és az ülés vezetését átadom Latorcai János alelnök úrnak. Parancsoljon, képviselő asszony!
Elnök Úr! Köszönjük szépen a munkát. Tisztelt Latorcai Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Kedves Képviselőtársaim! Akkor ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2016. november 24-én megtárgyalta az egyes gyermekvédelmi és egészségügyi tárgyú törvényeknek a gyermekek biztonságának és védelmének fokozása érdekében történő módosításáról szóló T/12477. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság a 22 igen szavazattal, 1 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott. Az összegző módosító javaslat csupán a Népjóléti bizottság egypontos irományát tartalmazza. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Eredetileg LMP-s kezdeményezésre a bizottsági módosító javaslat egyértelműsíti, hogy nem minősül a háziorvosi, házi gyermekorvosi ellátás visszautasításának, ha az ellátást nem a területileg illetékes, hanem a választott háziorvosnál, házi gyermekorvosnál veszik igénybe. Itt megvan a választhatóság lehetősége. Összességében a törvényjavaslat a gyermekek Alaptörvényben garantált védelméhez való jogát kívánja érvényesíteni, megerősítve a gyámhatóság és a gyermekvédelmi jelzőrendszer feladatát, felelősségét, a gyermekvédelmi jelzőrendszer működését. Ehhez kérem a támogatásukat. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]] [[12.00]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megkérdezem Horváth László képviselő urat mint előterjesztőt, hogy kíván-e élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Tízperces az időkeret, de amit nem használ el a képviselő úr, az használható föl a zárszóra. Köszöntöm képviselőtársaimat, megadom a szót Horváth László képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Mindenekelőtt szeretném megköszönni képviselőtársaimnak a vitában való részvételt. Az általános vita elején még reméltük előterjesztőtársaimmal együtt, hogy ezek a tragikus gyermekgyilkosságok, amelyek kapcsán megszületett az előterjesztésünk, ki tudnak kényszeríteni ha kell, képviselőtársaimból és az egyes politikai pártokból némi önmérsékletet a téma, az ügy kapcsán. Az önmérsékletet úgy is szoktuk nevezni, hogy alázat. Sajnos, a vita e végső szakaszában azt kell mondanom, hogy csalatkoztunk illúzióinkban, mert voltak olyan politikai pártok az ellenzéki oldalon, amelyek erre az önkorlátozásra nem voltak képesek. Szeretném megköszönni azokat az ellenzéki módosító javaslatokat, amelyek egyrészt felkészültségből és érzékenységből fakadtak, különösen szeretném megköszönni Szél Bernadett képviselő asszony módosító indítványát, amelynek javított változatát az előterjesztők a Népjóléti bizottság indítványaként örömmel, szívesen tudták támogatni.Azt is meg kell jegyeznem azonban, hogy képviselőtársaim is tapasztalták, hogy a parlamenten kívülre is helyeződött ennek a vitának egy része, és ez jól átgondolt, tudatos félremagyarázás és félelemkeltés kapcsán és céljával született meg, azt állítván, hogy módosító javaslatunk a családok biztonságát támadja, és a módosítás életbelépése a hivataloknak ad olyan lehetőséget, amelynek kapcsán a szenvtelen, érzéketlen, könyörtelen hivatalok és hivatalnokok majd a családok szétszakításán fognak dolgozni.Azért is álságos ez az álláspont, mert az a politikai erő, a Magyar Szocialista Párt, amely gerjesztette ezt az úgynevezett civil kezdeményezést, politikailag irányított civil kezdeményezést, még a napirendre vételét sem támogatta ennek a javaslatnak. A benyújtott módosító indítványa pedig nem a javaslat kapcsán született. A benyújtott módosító indítvány indoklásában egyébként saját magukat leplezik le a benyújtók, hiszen kiderül, hogy a módosító indítvány valamikor önálló indítvány formáját képezte, csak mivel az önálló indítvány nem nyert támogatást az illetékes bizottságban, ezért módosító indítványként nyújtották be a javaslatunkhoz. Nem a javaslatunk lényegi tartalmát érinti, majd pedig ezzel a civil félelemkeltéssel, dezinformálással olyan álláspontra jutnak, amely méltánytalan egyébként a gyermekvédelemben dolgozó kollégákkal szemben is.Egyfelől a gyermekvédelemben dolgozó kollégák sanyarú sorsára hívják fel mindig a figyelmet, látszólag kiállnak a gyermekvédelemben dolgozók mellett, másfelől, másik oldalon pedig a gyermekvédelemben dolgozó kollégákról állítják azt - közvetve, sugallva -, hogy ők érzéktelenek, ők nem járnak el kellő alapossággal, és azt kell mondjam, hogy bizony a gyermekvédelemben áldozatos munkát végző kollégák nevében is ki kell kérnünk ezt a fajta negatív, lopakodó, részben sunyi közvélemény-befolyásolást.Javaslatunk - szeretném még egyszer megismételni - a gyermekvédelemben dolgozó gyakorló szakemberek véleményének kikérésével, ezen véleményeknek a javaslatban történő megfogalmazásával született, és még egyszer szeretném azt is aláhúzni, hogy az alapjogi biztos nyáron, a gyöngyösi gyerekgyilkosság kapcsán lefolytatott vizsgálatának valamennyi lényeges megállapítását, javaslatát magában foglalja.Azokkal a szándékokkal pedig, amelyek a gyermektragédiák kapcsán szűnni nem akaróan mindig másról akartak beszélni, nevezetesen: a gyermekotthoni ügyekről, azokkal pedig nem tudunk mit kezdeni. Nyíltan vállaltuk azt a feladatot, és csak azt a feladatot vállaltuk, hogy az elmúlt időszakban bekövetkezett gyermektragédiák jövőbeni előfordulásának lehetőségét szűkítsük, és határozottan azon az állásponton vagyunk, hogy a gyermekek élethez való joga, a gyermeki élet megvédésének a kötelezettsége mindennél előrébb való.A szülő önrendelkezési joga nem előzheti meg véleményünk szerint a gyermek élethez való jogát. Ebből az álláspontból, azt hiszem, nem szabad egy centit sem engednünk. Azokkal a minősítésekkel pedig, amelyek úgy hangzottak az ellenzék részéről, hogy ez a javaslat csak egy kis szelettel foglalkozik, csak úgynevezett - mert ez is elhangzott szó szerint Szelényi Zsuzsától - kis sztorik, mondta ő, ez a három tragikus gyermekhalál számára csak kis sztori volt… - számunkra nem az. Számunkra minden egyes gyermek élete fontos, minden egyes, erőszakkal kioltott kisgyermek élete szörnyű tragédia, és azt gondolom, hogy ha a javaslatunkkal csak egy gyermek életét meg tudjuk menteni a jövőben, akkor képviselőtársaimmal nem ültünk már hiába ebben az Országgyűlésben. Összegzésképpen azt szeretném még mondani, hogy az is nyilvánvaló, hogy gyermekvédelmi ügyekben megoldást sem erőből nem lehet hozni, de nem lehet tüdőből sem, és nem lehet a kormány iránt érzett dühből sem eredményre jutni. Köszönöm a támogatását azon képviselőknek, akiknek a szándéka a gyermeki élet valóságos védelme volt, akiknek a szándéka az volt, hogy pontosítsuk és szigorítsuk a szülői felelősség körét, tegyük hatékonyabbá és gyorsabbá a gyermekvédelmi rendszer beavatkozóképességét. Nekik köszönöm, és azoknak pedig, akik félresiklottak, akik elvétették a házszámot, akiknek a szándékai nem a gyermeki élet védelme köré irányultak, nekik pedig azt tudom mondani, hogy sajnálom, hogy elszalasztották a lehetőséget. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Megköszönöm Horváth Lászlónak mint előterjesztőnek a felszólalását. Tájékoztatom, hogy 1 perc 35 másodperc időkerete van a zárszó elmondásához. Most megkérdezem Czibere Károly államtitkár urat, hogy kíván-e élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, államtitkár úr! Tíz perc az időkerete.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Először is szeretném megköszönni az előterjesztőknek ezt a javaslatot. Azt gondoljuk, hogy ez valóban közelebb fog vinni bennünket ahhoz, hogy egyetlen veszélyeztetettség, elhanyagolás vagy bántalmazás se maradjon titkokban, hanem valóban ezek a családok időben kapjanak érdemben is segítséget a gyermekjóléti szolgálatokon és központokon keresztül. Azt gondoljuk, ez a javaslat hozzá fog bennünket segíteni a szülők együttműködési kötelezettségének erősítéséhez, és a jelzőrendszerben szereplő, abban felelősséggel részt vevő szereplőknek ahhoz, hogy ők valóban felelősségteljesen vegyék a feladatukat. Még egyszer köszönöm. Egyetlenegy momentumra szeretnék én is reagálni, azokra a félelemkeltésekre, amelyek úgy hangoznak a médiában, hogy a szülői értekezlet elmulasztása ilyen típusú együttműködés, szülői együttműködés megtagadásának minősül. Ez nagyon súlyos félreértelmezése a szövegnek. Ha valaki veszi a fáradságot, és elolvassa pontosan a benyújtott javaslatot, így hangzik a gyermekvédelmi törvény 130/A. § (3) bekezdése, amely most kerül be a törvénybe: „egyéb jelzés hiányában is súlyos veszélyeztető oknak minősül, ha a gyermeket gondozó szülő megtagadja az együttműködést a gyermek gondozása tekintetében” az iskolával. A gyermek gondozása - nem nevelése vagy oktatása - tekintetében, ez a nagy különbség. Oda lett írva - ahogy a képviselő úr is említette, felkészült szakemberek segítségével készült a javaslat -, direkt itt van ez a szűkítő értelmezés, ez teszi falssá és igaztalanná az összes olyan félelemkeltést és rémhírkeltést, ami arra vonatkozik, hogy egy szülői elmulasztása esetén együttműködési probléma van, és kiemeljük a családból a gyereket. [[12.10]] bekezdése, amely most kerül be a törvénybe: „egyéb jelzés hiányában is súlyos veszélyeztető oknak minősül, ha a gyermeket gondozó szülő megtagadja az együttműködést a gyermek gondozása tekintetében” az iskolával. A gyermek gondozása - nem nevelése vagy oktatása - tekintetében, ez a nagy különbség. Oda lett írva - ahogy a képviselő úr is említette, felkészült szakemberek segítségével készült a javaslat -, direkt itt van ez a szűkítő értelmezés, ez teszi falssá és igaztalanná az összes olyan félelemkeltést és rémhírkeltést, ami arra vonatkozik, hogy egy szülői elmulasztása esetén együttműködési probléma van, és kiemeljük a családból a gyereket.(12.10) Fontos tehát itt a nyilvánosság erejét is felhasználni ahhoz, hogy üzenjük a magyar családoknak azt, hogy nincs ilyenről szó. A lényeg a gondozás, a gyermek gondozása tekintetében kell együttműködni. Ez pedig azt jelenti, hogy a pedagógusnak fel kell ismernie, ha elhanyagolt a gyermek, ha nem olyan a ruházata, ha alultáplált, és a többi, és ebben az esetben igyekezni kell felhívni a figyelmet arra a gyermekjóléti központnak, szolgáltatásnak, hogy segíteni kell a családnak. Nem a kiemelés a cél, a segítség a cél. Még egyszer tehát, nem a nevelés és oktatás, hanem a gondozás tekintetében van itt ez a szabály. Mindenféle olyan rémhír, amely ezzel ellentétes, teljességgel megalapozatlan. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy a kijelölt Népjóléti bizottság nem állított előadót, tehát most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretben. Elsőnek megadom a szót a Jobbik képviselőcsoportjából Vágó Sebestyén képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Asszony! Államtitkár Urak! Ez az utóbbi idők egyetlen olyan szociális és gyermekvédelmi témájú törvényjavaslata az Országgyűlés előtt, amit a Jobbik frakciója nyugodt szívvel és tiszta lelkiismerettel tud támogatni. Szerencsére ebbe a törvényjavaslatba a megszokott rendhez képest nem csempésztek bele olyan dolgokat, amelyek vállalhatatlanná és támogathatatlanná teszik, úgyhogy nyugodt szívvel tudjuk támogatni. Részben csatlakozva az előttem szólókhoz, elmondanám én is azt, hogy engem is felháborítottak a liberális ellenzék túlzó megnyilvánulásai a törvényjavaslattal kapcsolatban. Ezt mindig is elmondtam, hogy háromgyermekes édesapaként én azt gondolom, hogy ha az oktatási intézménnyel vagy akár az egészségügyi ellátórendszerrel nekem mint édesapának vagy szülőnek együtt kell működni, az számomra nem jogfosztás. Számomra, mint - remélem - gyermekeit normálisan nevelő szülő számára természetes az, hogy akár a gyermek intézményeivel, akár az egészségügyi ellátórendszerrel tartom a kapcsolatot a gyermekeim egészsége és egészséges fejlődése érdekében. Amiről már akár a törvényjavaslat kapcsán is szó volt tegnap a miniszter úr meghallgatásán a Népjóléti bizottság előtt, én azt mondom, hogy jó ez a javaslat, de én még tovább mennék. Én javasolni is fogom, és a napokban be fogok nyújtani egy törvénymódosító javaslatot, amihez várom majd a kormánypárti képviselők támogatását is, ez pedig arról szólna, hogy ne csak a kötelezettségek rendszerét építsük ki a gyermekvédelmi, akár a szociális vagy akár az egészségügyi törvényben, hanem a szankciórendszert is állítsuk fel. Tudom, hogy jelenleg is van szankciórendszer, csak a jelenlegi rend szerint a gyámhatóságnak van lehetősége arra, hogy a Btk. alapján foglalkoztatás körében elkövetett gondatlan veszélyeztetés okán feljelentést tegyen. Az én javaslatomban szerepelni fog, hogy külön Btk.-tételként szerepeljen az, hogy a jelzőrendszer hivatalos tagjaként a jelzést elmulasztotta, és így már nem kell a gyámhivatalnak megtenni ezeket a lépéseket, hanem ha bármelyik állampolgár vagy bármelyik hatóság tapasztalja az ez irányú mulasztást, akkor már a Btk.-tételnek megfelelően vagy az eljárást elindíthatja, vagy a feljelentést megteheti.Lehet, hogy súlyos dolognak tűnnek ezek, de sajnos az utóbbi időszak tragikus eseményei bebizonyították, hogy nem a gyermekvédelmi rendszer dolgozói főképpen, hanem a gyermekvédelmi jelzőrendszer többi tagja volt az, aki súlyos mulasztásokat követett el. Életszerűtlen helyzet az, ha egy védőnő rendesen végzi a munkáját és látogatja a családokat, akkor ne tűnjön fel neki egy ilyen mértékű gyermekbántalmazás, vagy ha a gyermekorvos találkozik a gyermekkel, elfogadhatatlan, hogy ez nem tűnik fel neki. Ha nem tűnik fel neki, az is elfogadhatatlan, ha meg feltűnik neki és nem teszi meg a szükséges lépéseket, az pedig még elfogadhatatlanabb, és ez nagyon sok esetben sajnos az oktatási intézményekre is igaz. Ehhez kapcsolódóan még mondanám, ami az iskolai szociális munkát illeti, úgy gondolom, fontos része lehet akár a gyermekvédelmi jelzőrendszernek is, akár a gyermekvédelem rendszerének is. Én mindig is azt mondtam, egyébként ezzel kapcsolatban talán biztatónak mondható mondatokat hallhattam tegnap miniszter úrtól, hogy most a jelenlegi, hogy gyermekvédelmi szakemberek látják el ezt a feladatot, egy kísérleti fázis. Remélem, hogy ennek a kifutása az lesz, hogy minden egyes oktatási intézménynek önálló szociális munkása lesz, iskolai szociális munkása lesz, tovább tudja erősíteni a gyermekvédelem rendszerét, rendszeres kapcsolatot tartson a gyermekekkel, a szülőkkel, folyamatosan rálátása legyen akár az iskolán belüli mini társadalmi mozgásokra, akár a gyermekek egyéb életére is, és így akár ő is szakemberként az oktatási intézményben a mentális, erkölcsi és egyéb fejlődését is tudja segíteni a gyermeknek és az azt veszélyeztető körülményeket segíthet felfedezni és aztán a gyermekvédelmi rendszer segítségével ezeket megszüntetni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki felszólalni a vitában. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem, az előterjesztők közül kíván-e valaki válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Nincs jelentkező.]] Nem kíván. Tájékoztatom tisztelt képviselőtársaimat, hogy a határozathozatalokra a későbbi ülésünkön kerül sor. Most soron következik a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény és egyéb törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/12728. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlament informatikai hálózatán valamennyiük számára elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Felkérem Selmeczi Gabriella képviselő asszonyt, a bizottság előadóját, hogy ismertesse a bizottság véleményét. Parancsoljon, képviselő asszony!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy 2016. november 24-én a Törvényalkotási bizottság a házszabály 46. §-a alapján megtárgyalta a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény és egyéb törvények módosításáról szóló T/12728. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 22 igen szavazattal, 8 nem ellenében összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat tartalmazza egyrészről a Népjóléti bizottság részletes vitát lezáró javaslatát, valamint a Törvényalkotási bizottság saját indítványát, mely szintén jogtechnikai pontosításra irányul. A törvényjavaslat általános célja, hogy a módosítással érintett törvényeket végrehajtó szervek, valamint az állampolgárok és az érdekképviseleti szervezetek visszajelzései alapján szükséges alapvetően pontosító jellegű módosításokkal segítse a hatékony, ügyfélbarát jogalkalmazást, legyen szó bölcsődei ellátásról, gyermekek napközbeni ellátásáról, társadalombiztosítási nyugellátásról. A gyakorlati tapasztalatok beépítésre kerülnek a gördülékenyebb ügyintézés érdekében. Ehhez kérem szíves támogatásukat. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Most megkérdezem Veresné Novák Katalin államtitkár asszonyt, hogy kíván-e előterjesztőként felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen, parancsoljon, államtitkár asszony! Tíz perc áll rendelkezésére; amit a tíz percből most felhasznál, annyival kevesebb marad a zárszóra. Parancsoljon! [[12.20]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Képviselőtársak! Csak annyival egészíteném ki azt, ami a vita előző fázisaiban már elhangzott, hogy a Népjóléti bizottságnak érkezett egy módosító indítványa ehhez a törvényjavaslathoz, amit a kormány is támogatott és amit örömmel üdvözöltünk. Immár ez is a törvénymódosítási javaslat részét képezi. Ez arról szól, hogy amikor a bölcsődébe való jelentkezésnél megnézik azt, hogy kik is jelentkeznek, és ha adott esetben férőhelyhiány lép fel, nem tudnak minden gyermeket befogadni, akkor előnyt élveznek különböző családok a bölcsődei felvételi során. Ilyen előnyt élvező családok a rendszeres gyermekvédelmi kedvezményben részesülő családok, a törvénymódosítás értelmében most már a nagycsaládosok is, aztán a védelembe vett gyermekek, és a módosító indítványnak köszönhetően azok a szülők is, akik a gyermekeiket egyedül nevelik, kedvezményesen, illetve előnyben részesített módon tudják gyermekeiket a bölcsődében elhelyezni abban az esetben, ha munkavégzésre irányuló tevékenységük van, vagy ha munkát végeznek a gyermeküket egyedül nevelő szülők. Ezzel is szeretnénk azt segíteni, hogy azok, akik a szülői terheket egyedül viselik és párhuzamosan munkát vállalnak, vagy munkába állásra irányuló tevékenységet folytatnak, 30 napon belül munkába tudnak állni, a gyermekeiket minél nagyobb számban el tudják helyezni a bölcsődében. Ezzel egészíteném ki a vita korábbi fázisában elhangzottakat. Abban bízom, hogy ennek a törvénymódosító javaslatnak köszönhetően mind a bölcsődei ellátás terén, mind az örökbefogadás terén, mind a nyugdíjszabályok terén olyan lépéseket tudunk tenni, amelyek csökkentik a terheket, amelyek egyszerűsítik az adminisztrációt, és amelyeknek egyre több haszonélvezője lesz. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tájékoztatom, hogy a zárszóra 8 perc 10 másodperc időkeret áll majd rendelkezésére. Mivel a Népjóléti bizottság kisebbségi véleménye nem tud elhangozni, mert a parlamenti felszólalás feltétele az, hogy az előadó jelen legyen, és az előadó pillanatnyilag nincs az ülésteremben, ennek megfelelően Korózs Lajosnak nem tudok szót adni. Most a képviselői felszólalások következnek. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy ki kíván felszólalni a vitában. [[Nincs jelentkező.]] Jelen lévő képviselő felszólalásra nem jelentkezett, a vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár asszonyt, hogy kíván-e zárszót mondani, nem a vitában elhangzottakra válaszolni, hanem zárszót mondani. [[Veresné Novák Katalin: Köszönöm, nem.]] Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra későbbi ülésünkön kerül sor. Soron következik a keresztényüldözés és a közel-keleti és afrikai népirtás elítéléséről és az üldözöttek támogatásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A Balog Zoltán és képviselőtársai által benyújtott előterjesztés H/12700. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlament informatikai hálózatán valamennyiük számára elérhetők. Megkérdezem Vas Imre képviselő urat, hogy az előterjesztők képviseletében kíván-e most felszólalni. [[Dr. Vas Imre: Nem.]] Most nem kíván, így 10 perc időkeret marad Vas Imre képviselő úrnak a zárszóra. Megkérdezem Rétvári Bence államtitkár urat, hogy kíván-e most a kormány részéről felszólalni. [[Dr. Rétvári Bence: Most nem kívánok.]] Nem kíván. A képviselői felszólalások következnek. Kétperces hozzászólásra a házszabályi előírásoknak megfelelően nincs lehetőség. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy ki kíván a vitában felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Most kérdezem meg az előterjesztőt, Vas Imrét, hogy kíván-e zárszót mondani. [[Dr. Vas Imre: Igen.]] Igen, kíván mondani. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Kérem, hogy szavazatukkal támogassák a határozati javaslat elfogadását.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy a határozathozatalokra későbbi ülésünkön kerül sor. Soron következik a megyei könyvtárak és megyei hatókörű városi múzeumok feladatának ellátását szolgáló egyes állami tulajdonú vagyontárgyak ingyenes önkormányzati tulajdonba adásáról szóló 2015. évi LXXV. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Hadházy Sándor, B. Nagy László, Bencsik János, Hende Csaba fideszes, valamint Szabó Sándor MSZP-s képviselőtársaink által benyújtott T/12910. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlament informatikai hálózatán valamennyiük számára elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Az időkeret 15 perc. Megadom a szót B. Nagy László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2016. december 1-jén a házszabály 46. §-a alapján megtárgyalta a megyei könyvtárak és megyei hatókörű városi múzeumok feladatának ellátását szolgáló egyes állami tulajdonú vagyontárgyak ingyenes önkormányzati tulajdonba adásáról szóló 2015. évi LXXV. törvény módosításáról szóló T/12910. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 30 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, tehát egyhangúlag összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat csupán a Kulturális bizottság apró jogtechnikai pontosítást tartalmazó, részletes vitát lezáró irományát tartalmazza. Tekintettel arra, hogy pártok felett álló, ha úgy tetszik, konszenzussal létrejövő törvényjavaslatról van szó, bízom képviselőtársaim támogató szavazatában, amelynek eredményeképpen az önkormányzatok kulturális közfeladatuknak még szélesebb körben eleget tudnak tenni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselőtársam. Megkérdezem képviselőtársamat, hogy előterjesztőként kíván-e most szólni, vagy csak a zárszóra tart igényt. [[B. Nagy László: Most nem.]] Most nem kíván szólni. Akkor 10 perces időkerete marad a zárszóra. Megkérdezem Hoppál Péter államtitkár urat, hogy kíván-e most szólni. [[Dr. Hoppál Péter: Igen.]] Igen, kíván. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány, ahogy az eredeti indítványt, most az összegző módosító indítvánnyal kiegészített indítványt is támogatja. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a kijelölt Kulturális bizottság nem állít előadót. Most a képviselői felszólalások következnek. A vita során kettőperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megkérdezem, hogy kíván-e valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom Megkérdezem B. Nagy László képviselő urat, hogy kíván-e zárszót mondani. [[B. Nagy László: Igen.]] Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm. Csak annyit szeretnék hozzátenni, hogy a megyei könyvtárak és múzeumok feladatellátását segítő törvény az előzőekben rendelkezett arról, hogy az ingó vagyontárgyak átkerüljenek az önkormányzatok tulajdonába, kezelésébe. Ezért aztán ez a törvényjavaslat, ez a módosítás ehhez kapcsolódóan azt segíti, hogy a tulajdon is kerüljön oda az önkormányzati testületekhez, ahol a működtetést biztosítják és az eszközvagyont is kezelik, hogy ezáltal még hatékonyabban tudják a feladataikat ellátni az önkormányzatok. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tájékoztatom tisztelt képviselőtársaimat, hogy a határozathozatalokra későbbi ülésünkön kerül sor. Most 14 óráig szünetet rendelek el. [[Szünet: 12.29 14.02Elnök: Lezsák SándorJegyzők: Gelencsér Attila és Gúr Nándor]]
Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Országos Bírósági Hivatal elnökének 2015. évi beszámolója, valamint az ennek elfogadásáról szóló határozati javaslat együttes általános vitája a lezárásig. Az Országos Bírósági Hivatal elnöke által benyújtott beszámoló B/12080. számon, az Igazságügyi bizottság által benyújtott határozati javaslat pedig H/12933. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! Elsőként megadom a szót Handó Tünde asszonynak, az Országos Bírósági Hivatal elnökének, a beszámoló előterjesztőjének, 30 perces időkeretben. Öné a szó, elnök asszony.
Köszönöm szépen. Tisztelt Alelnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! „Csak az tudja, hogy meddig mentünk, aki azt látta, hogy honnan indultunk el. Én láttam téglát téglára rakni, nyomot nyom után haladni; én láttam a ligetet, mikor ültették, az utcát, mikor kimérték. S engem nem hagy el a reménység, hogy előremegyünk.” Jókai Mór írta ezeket a sorokat az „És mégis mozog a föld” című regényében.És valóban, különösen ebben a teremben állva, a bíróságok történetét, amely ezeréves államiságunkhoz is kapcsolódik, egy romantikus regény történelméhez is lehet hasonlítani. Én magam a 2012-es bírósági reformok óta negyedszer állok itt és adok számot az Országos Bírósági Hivatal és a bíróságok működéséről. Az elnöki ciklusom félidejéhez érve, úgy gondolom, érdemes egy pillanatra visszatekinteni, a tavalyi évről adott pillanatkép mellett azt is számba venni, hogy vajon honnan indultunk és hová érkeztünk.A 2015. évi beszámoló, amely a bíróságok központi honlapján mindenki számára elérhető és olvasható, több mint 250 oldalon, 15 fő részre tagolva részletezi azokat az adatokat, amelyek közül én most csak néhányat emelnék ki. Az OBH elnökeként kezdetek óta első számú stratégiai célkitűzésem annak biztosítása, hogy a bíróságok alkotmányos kötelezettségüket teljesítsék, a független bírók magas színvonalon és időszerűen ítélkezzenek. Miközben 2011 és 2015 között a bírák és igazságügyi alkalmazottak száma szinte azonos maradt, 2015-ben is mintegy 11 ezer fő, ebből 2900 bíró teljesített szolgálatot Magyarországon, addig a bíróságokra érkező ügyek száma több mint negyedével emelkedett.Ez azt jelenti, hogy a bíróságokra most már csaknem másfél millió ügy érkezik évente. Kiváló eredmény, hogy mégis több ügyet sikerül befejezni minden évben, mint amennyi érkezik a bíróságokra. Csökken az ügyhátralékunk és gyorsabb az ügyintézés. Különösen akkor figyelemre méltóak ezek az adatok, ha azt mondom, hogy európai összehasonlításban is az élvonalba tartozunk. Az Európai Bizottság által évente közzétett igazságügyi eredménytáblán 2015-ben, de azóta a 2016-os összefoglaló szerint is előkelő helyen, az uniós tagállamok élvonalában vagyunk.Összességében én itt ki merem azt jelenteni, hogy a bírósági rendszer az egyik legsikeresebb államszervezeti ágazat. Évről évre kézzelfoghatóan, mérhető adatokkal alátámasztottan jobbak, javulnak az eredményeink. Ezeket a kimagasló eredményeket elérni, de megtartani is rendkívüli teljesítmény, különösen, hogy mindig vannak olyan élethelyzetek, olyan jogszabály-módosítások, amelyek a szokásos ügymeneten túl rendkívüli kihívást jelentenek számunkra. Egy példát hozok fel: a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet és az abból adódó ügydömping, ügyérkezések, amelyek elsősorban a Szegedi Járásbíróságot érték el. Elsőként azt kellett biztosítani, hogy egyáltalán elégséges számú bíró legyen ezen a törvényszéken, illetve elégséges számú igazságügyi alkalmazott.Bírák, igazságügyi alkalmazottak lelkiismeretesen, sokszor napi 10-12 órában, hétvégén is dolgoztak, ügyelve arra, hogy a bíróság elé állítottak jogai maximálisan érvényesüljenek, azok a garanciák, amelyeket a törvény biztosít. A száraz statisztikai adatok mögött mindig látni kell az embert, azokat az embereket, akik a bíróságon teszik a dolgukat. Köszönettel tartozunk, tartozom én magam személy szerint is a bírósági szervezetben dolgozó kollégáknak, akik azon vannak, hogy a bíróságok a társadalom megelégedésére szolgáljanak, és úgy működjenek, hogy elnyerjük az emberek bizalmát.Sokat tettünk például azért, hogy azoknak, akik bűncselekmények áldozatai, ne kelljen éveken át bírósági processzus részeseiként a bíróságokra járniuk. Ma Magyarországon a büntetőeljárások jelentős része igen rövid idő alatt befejeződik. Négyötöde egy éven belül, több mint a fele fél éven belül befejeződik, és csaknem harmada, 30 százaléka egyszerűsített eljárásban 30 napon belül fejeződik be. Nyilvánvaló, hogy mindig lesznek olyan ügyek, amelyek hosszabb idő alatt tudnak befejeződni. De gondoljanak bele, hogy amikor a vád tárgyává tett cselekmény szerint 72 vádlott áll a bíróság előtt, akár 150 tanú, tucatnyi szakértő, több ezer, több tízezer oldalas nyomozati irat, több száz oldalas vádirat, nem lehet ezekben az ügyekben, fizikai képtelenség is volna talán fél éven belül ítéletet hozni. Bizony, vannak olyan ügyek, amelyekben 200-300 napig tartó tárgyalássorozatot kell tartania a bíróságnak. Az Országos Bírósági Hivatal és a bíróságok is értik ugyanakkor azokat az elvárásokat, amelyek az utóbbi ügyekben is a mind hatékonyabb ügyintézést igénylik a bíróságoktól. A 2012. évi reform egyik lényeges eredménye, hogy éppen a hosszabb, két éven túli pertartamú ügyeket sikerült nagyon jelentős mértékben csökkenteni. Egy példát hozok fel, a büntető ügyszakban a járásbíróságokon 2011-ben még 4225 ilyen ügy volt, 2015 végén harmadával kevesebb, 2594, és 2016 első felében már csak 2 ezer, két éven túli ügyünk volt.Az Országos Bírósági Hivatal azon túl, hogy igyekszik a munkafeltételeket megteremteni a bírósági dolgozók számára, és igyekszik a jogszabály-módosításoknál a működést segítő javaslatokat megfogalmazni, de a munkaszervezésen belül külön programokat is meghirdetünk. Ilyen volt 2015-ben a „Szolgáltató bíróságért” program, illetőleg az idei évben a „Fenntartható fejlődés” program. [[14.10]] Az elmúlt négy év alatt nem volt még ilyen alacsony a járásbírósági büntetőperes ügyszakban a két éven túli ügyek száma. Azt jelenti egyébként, ha kevesebb ügy van folyamatban, hogy a nagyobb munkaigényességű ügyekben nagyobb figyelemmel, odafigyeléssel képesek eljárni a bírók. Reméljük, hogy az új büntetőeljárási kódex, illetőleg az új polgári peres eljárási kódex olyan változásokat vezet be, amelyek tovább egyszerűsítik, átláthatóbbá teszik az eljárásokat, tehát ezek az eredmények még inkább megtarthatóak lesznek a 2018-as évben is. A 2012. évi bírósági reform egyik eredménye volt a közigazgatási bíráskodás önállóságának a megteremtése. 2013-ban álltak fel a közigazgatási és munkaügyi bíróságok és a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégiumok. Először kapott ’49 után önállóságot a közigazgatási bírósági ügyszak, ami nagyon sok eredménnyel járt. Tulajdonképpen egy sikertörténetnek is tekinthető, s ha kilépünk az ország határain, akkor itt is azt látjuk, hogy az Európai Bizottság igazságügyi eredménytáblája éppen a közigazgatási ügyszakot hozza ki élenjáró ügyszakunkként, hiszen az európai uniós tagállamok között Magyarországon a második legalacsonyabb az ügyhátralék a közigazgatási ügyszakban, a közigazgatási perek hazánkban érnek véget az uniós országok közül a hatodik legrövidebb idő alatt. A közigazgatási és munkaügyi regionális kollégiumok működésének köszönhetően a szakmai párbeszéd, a jogegység a korábbiakhoz képest sokkal erősebb. A közigazgatási bírói gyakorlatot rendszeresen elemző szakfolyóiratok, kommentárok a hazai közigazgatási bíráskodás európai mércével mérve is időszerű, magas színvonalú voltát hangsúlyozzák, és ez egy olyan ítélkezési ügyszakunk, amely kiemelt figyelmet fordít a nemzetközi és alkotmányos kötelezettségek figyelembevételére, naprakészen követik ezeket az iránymutatásokat az ügyszakban eljáró bírók.Természetesen az időszerűség, a gyorsaság nem mehet a minőség rovására. Egy költőt idézek, Pilinszky Jánost, aki egy publicisztikájában fejtette ki azt, hogy „a valódi cselekvés mindig minőségi, a mennyisége - ha nem is elhanyagolható - alárendelt szerepet játszik”, és teszünk is azért, hogy az ítélkezésünk megalapozott és minőségi legyen. Persze azt tudni kell, hogy az ítéletek tartalma, az ítélkezési gyakorlat egysége nem az Országos Bírósági Hivatal jogkörébe tartozik, hiszen azért az Alaptörvényünk szerint a Kúria tartozik felelősséggel. Mégis mi magunk is, igazgatási vezetők sokat tehetünk azért, hogy az ítélkezés minősége megfelelő színvonalú legyen, hogy kiszámíthatóbb legyen a bírói gyakorlat. Ezek első lépése az volt, hogy az ügyteher arányos legyen az egyes bíróságokon, hiszen nagyon fontos a bírósághoz való hozzáférés szempontjából, hogy egy budapesti ügyfél vagy egy békéscsabai ügyfél ugyanannyi időn belül kerülhessen a bírói tárgyalóterembe, ne legyenek különbségek.A Fővárosi Törvényszéken - és most már az látszik, hogy a központi régió egészében - százéves problémát sikerült megoldanunk, hiszen a bírók munkaterhe az országos átlaggal egy szinten vagy az országos átlag alatt van ma már. 2011-ben 85 központi képzési rendezvény volt a bírósági szervezetben, 2015-ben 300 központi képzést szerveztünk. 2011-ben 50-en utaztak külföldre a bírósági szervezetből, 2015-ben már 200-an vettek részt különféle konferenciákon, tanulmányutakon. Kiemeltük a beszámolóban azt is, hogy milyen újfajta vezetési módszereket alkalmaztunk, amelyek eddig csak a versenyszférában voltak ismeretesek, nevezetesen: több területen pályázatokat írtunk ki, pályázati rendszert vezettünk be, különféle munkacsoportokat, pilotprogramokat indítottunk el, workshopokat rendezünk, konzultációkat, networköket működtetünk különféle szakterületen eljáró bírók vagy igazságügyi alkalmazottak számára. Ahogyan a mennyiség, úgy a minőség is mérhető. A bírói döntések minőségének egyik indikátora az is - persze sok más tényező is befolyásolja ezt -, hogy vajon az ügyfelek milyen arányban fellebbezik meg a döntéseket, illetőleg hogy a fellebbezett döntések milyen jellegűek. Az állapítható meg, hogy ezek a mutatóink is javultak 2011 óta. 2015-ben a büntetőítéletek 73 százaléka első fokon jogerőre emelkedett, és a megfellebbezett ítéleteknek egy töredéke, csupán 7,4 százaléka bizonyult megalapozatlannak, került sor ezekben az ügyekben hatályon kívül helyezésre. A civilisztikai ügyeket illetően pedig szinte hihetetlennek tűnik, de 2015-ben a peres határozatok több mint 90 százaléka emelkedett első fokon jogerőre. A 2015. év fő feladatai közül feltétlenül ki kell emelnem az elektronikus kapcsolattartás lehetőségének megteremtését, az erre való felkészülést. 2011-ben még csak szűk körben voltak ilyen eljárások, az ügyvéd képviselő urak ismerhetik azt, hogy cégbírósági eljárásban régóta működik az elektronikus eljárás. Nos, ezeknek az eljárásoknak a köre 2015-ben bővült, illetve felkészültünk egy nagyon széles körű bővítésre a 2016. évet illetően. A jogi feltételeket és az informatikai feltételeket kellett megteremteni, az oktatásokat kellett megszervezni, a tájékoztatásokat az ügyfelek irányába, a beérkező megkeresések kezelését meg kellett szerveznünk. S a számok azt mutatják, hogy a civilisztikai perekben az elektronikusan érkező beadványok száma ugrásszerűen növekedett; 2013-ban, amikor ez még csak lehetőség volt, 300 beadvány érkezett, 2015-ben már 1600, és 2016 második felében túl vagyunk a hetvenezredik elektronikus beadványon. Ezek az adatok azt jelzik, hogy nagyon is fontos ez a fajta fejlesztés a bírósági szervezetben. Akkor leszünk igazán XXI. századi államszervezet, ha a tértől és időtől független kapcsolattartást képesek vagyunk biztosítani a bírósági szervezeten belül is, és ebben képesek vagyunk az államszervezet egy részeként jó példával elöl járni. Ezért is nagyon fontos, hogy amikor az államszervezet fejlesztéséről van szó, az uniós pályázatokról, a bíróságokról se feledkezzenek meg, hiszen ez a repülő már felszállt, nem állhat meg a levegőben, ehhez viszont támogatásra van szükségünk. Nagyon fontos tehát az, hogy a megfelelő színvonalú munkához megfelelő tárgyi feltételek, erőforrások álljanak rendelkezésünkre. Nagyon leegyszerűsítve: a montesquieu-i három hatalmi ágat egy háromlábú székhez is szoktam hasonlítani, hiszen ez a szék akkor lehet stabil, ha a törvényhozó, a végrehajtó és a bírói hatalom egymáshoz való viszonya, az ereje kellőképpen egyforma, nehogy felboruljon ez a bizonyos szék. Elengedhetetlen, hogy ezek a tartópillérek stabilan álljanak, bármelyik láb meggyengülése oda vezet, hogy ez a szék felborulhat. [[14.20]] Fontos ezért, hogy az államhatalmi ágak, így a törvényhozás is felismerje ennek az egyensúlynak a jelentőségét. Akár az egyik sikeres, akár a másik sikertelen, mindegyik befolyásolja a megítélését összességében a magyar államiságnak. Ahogyan Juhász Andor egykori kúriai elnök megfogalmazta: „A törvénykezés nem elszigetelt hivatali funkció, hanem a kultúra általános fejlődésével együtthaladásra hivatott legfontosabb megnyilatkozása az állami életnek.” Az Országos Bírósági Hivatal és a bíróságok az elmúlt években a tárgyi és emberi erőforrásaikkal megfontolt, optimális, odafigyelő gazdálkodást folytattak. Egy példát emelek ki: a 2015-ös évben a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. nekünk ítélte „Az év vagyonkezelője” megtisztelő díjat. A tavalyi évben adtuk át a Ceglédi Járásbíróság teljesen felújított épületét, a Debreceni Járásbíróság épületét, az Egri Törvényszék rekonstrukciója kezdődött meg. De nincs olyan bírósági épület Magyarországon, ahol ne találnának valamit az oda belépők, ami megújult, ami megszépült, ami segíti az ügyfeleket. Az emberi erőforrások tekintetében is nagyon fontos a holisztikus, a teljességet jelentő szemléletmód, amikor arról döntünk, hogy hol töltsünk be álláshelyeket, illetőleg hova rendeljük a szervezeti erőforrásokat. Fontos tudni, hogy nemcsak bírók dolgoznak ebben a szervezetben, hanem igazságügyi alkalmazottak is. Olyanfajta létszámgazdálkodást igyekeztünk kialakítani, amelynek a lényege az, hogy a bírók valóban csak érdemi munkát végezhessenek, és a fontos, kiemelt fontosságú ügyekre tudjanak koncentrálni a mindennapi munkájuk során. Ehhez viszont azt is kell biztosítanunk, hogy kellő számban álljanak rendelkezésre az őket segítő munkatársak, akik természetesen az ügyfeleket is segítik. Mit sem érnének a legkitűnőbb ítéletek sem, ha nem volna olyan, aki azokat leírja, azokat postára adja, aki befogadná adott esetben a fellebbezéseket. Nem létezhetünk az igazságügyi alkalmazottak nélkül, ezért is fontos a stabil, kiszámítható életpálya, a megtartó erő, hiszen itt olyan döntéseket hoznak a bíróságok, amelyekben milliárdos vagyonok sorsa dől el, vagy több éven keresztül tartó szabadságelvonásokról kell határozni. Nagyon fontos tehát ennek a munkának, ennek a döntési felelősségnek a megbecsülése. Juhász Andort idézem itt is: „Minél jobban meg van alapozva a társadalmi súly és anyagi függetlenség tekintetében a bírói és ügyészi pálya, annál jobban meg van könnyítve eme testületek tagjai számára a nehéz hivatásuk gyakorlása és a bírói tekintély megóvása. A helyesen berendezett bírói pálya vonzerőt gyakorol a kívülállókra, ami ismét megkönnyíti az utódlásról való gondoskodást és ennek körében a gondos kiválasztást.” Nos, ennek érdekében a szervezeten belül is sokat tettünk. Végül is a 2015-ös év munkálkodásának is lett az eredménye, hogy 2015-ben bevezetésre kerülhetett a fogalmazók, titkárok esetében egy munkaköri pótlék, és ennek a munkálkodásnak lehetett talán az is az eredménye, hogy az idén októbertől, illetőleg 2017 januárjától történik illetményemelés a bírósági szervezetben. Bár meg kell azt jegyeznem, hogy éppen a most látható, közszférában mutatkozó illetményrendezések újra felhívják a figyelmet a mi nehézségeinkre, hiszen ma már nemcsak az árufeltöltő helyek, állások jelentenek kihívást az igazságügyi alkalmazottak számára, hanem ilyen vonzerőt jelenthetnek adott esetben a mi alapos, szorgalmas munkatársaink számára a közszféra különféle hivatalai is. Nagyon remélem és bízom abban, hogy ahogy eddig is, most is, még a következő napokban is számíthatunk az Igazságügyi Minisztérium támogatására, hiszen ha nem a legjobbakat tudjuk felvenni a kezdő igazságügyi alkalmazottak közé, a fogalmazói pályára, akik közül a bírók választódnak majd ki, az bizony a jogállamiságot veszélyeztetheti. A kérdést tehát a jogalkotási szinten is kezelni kell. Én bízom abban, hogy amit miniszterelnök úr az ügyészek napján számunkra elmondott, az egy fogadalomnak is tekinthető, hiszen ő maga azt mondta, törekedni arra kell, hogy a bérrendszer méltó és igazságos legyen. Igazságos, ami azt jelenti, hogy arányban kell állnia az elvégzett munkával, másfelől pedig méltónak kell lennie, vagyis annak a szellemi tőkének és erőnek, amelyet a hosszú tanulmányuk során mozgósítottak, megszereztek, pontos elismerése és magas társadalmi presztízse legyen Magyarországon.De min múlhat az, hogy milyen az ítélkezés Magyarországon? Elsőként is - és itt van a törvényhozás felelőssége - a jogszabályokon. A bíróságok, a bírák nem jogalkotók, hanem jogalkalmazók, a jogalkotó által papírra vetett normákat kell értelmezniük és élő joggá tenniük. Ahogy azt az 1868-as első bírósági törvényt kommentáló vezércikkben olvashattuk: „Ha a törvény szava tiszta, a bíró nem hibázhat.” Mit jelent ez? Azt, hogy mindenféle jogalkalmazás kiindulópontja a jogszabály, amit alkalmazni kell. Ez az, amely egy-egy ítélet milyenségét és annak visszhangját alapvetően meghatározhatja. Ezért fontos, hogy a jogszabályok megalkotásakor a jogalkalmazó a bíróságok véleményét is kellő súllyal vegye figyelembe, hiszen mi, gyakorló jogászok ismerhetjük és segíthetjük az észrevételekkel a jogalkotót abban, hogy valóban működőképes, értelmezhető szabályokat alkossanak. Az elmúlt években számos esetben megtörtént ez akár az Országgyűlés, akár pedig a különféle minisztériumok részéről. Ezt ezúton is köszönöm, és büszke vagyok arra, hogy ezek a javaslatok nagyobb részben kiállták az évek próbáját. Ilyen javaslat volt többek között a civil szervezetek nyilvántartásával kapcsolatban megtett többtucatnyi javaslatunk is. Mi magunk is észleljük azt, hogy egy ilyen egyszerű, sokak számára fontos ügyben milyen nehézkesen működik a bírósági szervezet, de sajnos ezek a nehézségek nem feltétlenül az ügyekben eljáró bírókon, bírósági titkárokon múlnak. Örömmel láttuk az, hogy bekerül a jogalkotási programba a civil szervezetek nyilvántartása. Remélem, hogy ez orvosolja azokat a panaszokat, problémákat, amiket természetesen mi is észlelünk.Ami még befolyásolja az ítélkezést, azok közül egy fontos kérdést emelnék ki, nevezetesen azt, hogy a hatalmi ágak, a jogi hivatásrendek miképpen viszonyulnak egymáshoz. Ahogyan már többször említettem, nagyon fontos az együttműködés ezen szervezetek között. Persze mindig helye van a versengésnek, de a versengés nem jelentheti azt, hogy ne tartsák tiszteletben ezek a hatalmi ágak, illetőleg hivatásrendek egymást kellőképpen. Trócsányi László miniszter úr azt mondta, hogy a bírói függetlenség a jogállamiság állócsillaga. Egy kicsit egyszerűbb példával élve én a levegőhöz hasonlítanám a bírói függetlenséget: amíg van, addig természetesnek vesszük, amikor nincs, akkor kétségbeesve kapkodhatunk ez után a levegő után. Azért is nagyon fontos, hogy önmagában ezt a függetlenséget tartsák tiszteletben, önmagában az igazságszolgáltatásnak legyen egy minimális tekintélye, amelyre a hatalmi ágak képviselői mindig figyelemmel vannak. [[14.30]] Éppen az idei év megemlékezései kell hogy rádöbbentsenek mindannyiunkat arra, hogy micsoda érték a bírói függetlenség és a bíró tisztessége. A bírói felelősség és az igazságszolgáltatás iránti tisztelet és megbecsülés az egész állam stabilitásának, a rendnek és a biztonságnak is a záloga. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, elnök asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, az Igazságügyi bizottság előadójának, a határozati javaslat előterjesztőjének. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Az Igazságügyi bizottság 2016. november 15-én meghallgatta az Országos Bírósági Hivatal elnökét, illetve annak beszámolóját. Az Igazságügyi bizottság a beszámolót elfogadásra javasolja az Országgyűlésnek, és ennek megfelelően terjesztette elő a H/12933. számú határozati javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem, hogy a kormány nevében kíván-e felszólalni. [[Dr. Völner Pál: Nem.]] Most nem. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, képviselőcsoportonként 30-30 perces időkeretben. Ezek első körében a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Répássy Róbert képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz-Magyar Polgári Szövetség képviselőcsoportja támogatja az Országos Bírósági Hivatal elnökének 2015. évi tevékenységéről szóló beszámoló elfogadását. Tisztelt Ház! Az Országos Bírósági Hivatal elnökének beszámolójából szeretném kiemelni, hogy maga az OBH elnöke mit tart a 2015. évi legfőbb eredményeknek. Az országos időszerűségi adatok további javulását; a központi igazságszolgáltatási régió tehermentesítésének a folytatódását; a perek 87 százaléka - tehát a döntő többsége - változatlanul az adott ítélkezési szintre érkezéstől számított egy éven belül befejeződik; a nyilvántartási adatkörök bővítésének köszönhetően részletesebb statisztikai adatgyűjtés vált lehetővé, amely még jobban segíti a megalapozott döntések meghozatalát; a járásbírósági szintű bírósági végrehajtási ügyek kivételével valamennyi ügycsoportban a befejezések száma meghaladta az ügyérkezést. Tehát még egyszer: a járásbírósági szintű bírósági végrehajtási ügyek kivételével - tehát egy kis szelete a bírósági ügyeknek - valamennyi ügycsoportban a befejezések száma meghaladja az érkezett ügyek számát. A Fővárosi Törvényszéken és a Budapest Környéki Törvényszéken tovább javultak az időszerűségi mutatók; és a Kúria kivételével valamennyi ítélkezési szinten csökkent az ügyhátralék. Tehát ezeket az eredményeket tartja az Országos Bírósági Hivatal a legfontosabb teljesítménynek a 2015. évet illetően. Nos, tisztelt Ház, ahogy az elnök asszony kezdte, az Országos Bírósági Hivatal elnöke negyedik alkalommal számol be a munkájáról az Országgyűlés előtt, és ez azt jelenti, hogy több mint négy éve áll a hivatal élén az Országos Bírósági Hivatal elnöke, és több mint négy éve született az a döntés, 2011-ben, de 2012. január 1-jén lépett hatályba az az országgyűlési döntésünk, amely szétválasztotta a bírósági szervezet vezetését az igazgatást ellátó Országos Bírósági Hivatalra és annak elnökére, valamint a szakmai irányítást gyakorló Kúria tevékenységére. Nagyon fontos tehát leszögeznünk, hogy itt előttünk a bírósági igazgatás, vagy ahogyan szokták ezt mondani, a külső igazgatás megítélése a mostani vitánk tárgya. A bírósági igazgatásnak tehát nem feladata, nem felelőssége, inkább úgy mondanám, az ítélkezés, hiszen az ítélkezést, annak irányítását - persze az alkotmányos eszközökkel való irányítását - a Kúria elnökén lehet majd számonkérni, nem pedig a Bírósági Hivatal igazgatási tevékenységet végző elnökén lehet számonkérni. Mit lehet számonkérni az Országos Bírósági Hivatal elnökén? A Bírósági Hivatal elnökének beszámolója is tartalmazza azokat a szempontokat, amelyek alapján meg kell ítélnünk a munkáját. A bírói függetlenség és - továbbmegyek - a bíróságok szervezeti függetlenségének tiszteletben tartása mellett az ítélkezés hatékonyságának mérése a feladatunk, a bíróságok szolgáltató jellegének erősítése az OBH elnökének feladata és a bíróságok nyitottságának a biztosítása. Tehát még egyszer: bírói függetlenség, hatékonyság, szolgáltató jelleg és nyitottság. Ebben a négy célkitűzésben érdemes tehát vizsgálni azt, hogy az Országos Bírósági Hivatal elnökének és a Bírósági Hivatalnak a tevékenysége hogyan alakult. Bírói függetlenség, a bírósági szervezet függetlensége. Szeretném leszögezni, hogy mindenekelőtt magát a jogi szabályozást érték kritikák az elmúlt években, már megszületése pillanatában. Tehát nem lehet számonkérni az Országos Bírósági Hivatal elnökén a törvényeket, amelyeket köteles végrehajtani. A törvényeket nyilván a törvényhozáson lehet számonkérni. Azonban ezzel együtt is azt állítom, hogy az Országos Bírósági Hivatal elnökének négyéves tevékenysége bizonyította, hogy nem igazolódtak azok a vádak, semmi nem támasztja alá azokat a vádakat, amelyek az Országos Bírósági Hivatal létrehozásával és az elnökének hatásköre felruházásával kapcsolatban megfogalmazódtak. Tehát az Országos Bírósági Hivatal és a bíróság külső igazgatása semmilyen nyomást nem gyakorol a bírói ítélkezésre, semmilyen módon nem avatkozik bele a bírói függetlenségbe, ellenkezőleg, a bírói függetlenséget segítő, azt támogató tevékenységet végez. Gondoljanak csak azokra a javaslatokra, amelyeket a jogszabályalkotás során megfogalmaz a Bírósági Hivatal, vagy akár gondoljanak csak arra, hogy az Országos Bírósági Hivatal elnöke nyújtja be, pontosabban ő állítja össze a bíróságok költségvetési javaslatát, és azt a kormány változtatás nélkül köteles az Országgyűlés elé terjeszteni. Tehát a költségvetésen keresztül sem gyakorolhat semmilyen nyomást az Országos Bírósági Hivatal elnöke a bíróságok tevékenységére, sőt, ha a költségvetést nézem, akkor 2010-ben még körülbelül 70 milliárd forint volt a bírósági fejezet költségvetési támogatása, ez több mint 50 százalékkal nőtt hat év alatt, tehát most már több mint százmilliárd forint a bíróságok költségvetési támogatása. Nyilván növekedtek a feladataik is, de azt le kell szögezni, hogy ez folyamatos növekmény, folyamatos költségvetési támogatást tanúsít az Országgyűlés, természetesen az OBH elnökének javaslatára. Tehát az OBH elnöke javasolja a bíróságok költségvetését. Ennyit a bírói függetlenség és a bírósági szervezet függetlenségének tiszteletben tartásáról.A hatékonyság, a bírói szervezet hatékonysága, az ítélkezés hatékonysága jól kimutatható azokban az adatokban, amelyeket az előbb elnök asszony is ismertetett. Tehát nagyon fontos, hogy az éppen legleterheltebb úgynevezett központi igazságszolgáltatási régió, tehát nagyon egyszerűen azok a bíróságok, amelyeknek a székhelye Budapest, ezek a bíróságok többéves elmaradással küszködtek még a 2012. január 1-jén hatályba lépett bírósági törvények előtt, ezeket folyamatosan a szervezet feldolgozta, és ma már, azt kell hogy mondjam, hogy sok esetben a központi igazságszolgáltatási régió néhány mutatószáma akár még a vidéki bíróságokhoz képest is jobb, vagy legalább olyan jó mutatószámokat tud a központi régió is mutatni, annak ellenére, hogy az ügyek természetesen továbbra is a központi igazságszolgáltatási régióba érkeznek legnagyobb számban. A bíróság szolgáltató jellege a következő célkitűzése az OBH elnökének. [[14.40]] A bíróság alapvetően nem egy szolgáltató szervezet, ezt mindannyian tudjuk. De a választópolgárok, vagy nevezzük úgy őket, hogy adófizetők, joggal várják el bármilyen állami szervezettől, hogy az ő érdekükben szolgáltató tevékenységet végezzen. Abban az értelemben mindenképpen szolgáltatnak, hogy igazságot szolgáltat a bírósági szervezet, de a szolgáltató jelleget úgy tudja erősíteni a bíróság, hogy az ügyfelek könnyebben hozzáférnek például a bírósági adatokhoz. Ezt nyilván a számos elektronikusadat-hozzáférés, adatkezelés biztosítja, számos módon tudnak most már az ügyfelek hozzáférni ezekhez a legfontosabb információkhoz. Természetesen egy adott perben, egy adott eljárásban maguknak az ügyfeleknek a felvilágosítása, információhoz való hozzáférése jogi kérdés, tehát elsősorban törvényalkotási kérdés, hogy hogyan tudnak hozzáférni. Azt gondolom, hogy a bírósági szervezet legalább annyira szolgáltató, mint ahogyan közhatalmi jelleget is ellát. Tehát egy nagyon erős közhatalmi jellegű tevékenységet ellátó szervezethez képest valóban szolgáltatóbbá vált a bíróság. Egy újabb célkitűzés, amely az OBH elnöke előtt állt, a bíróságok nyitottsága. Az rendkívül fontos, hogy az igazságszolgáltatás működését az igazságot kereső állampolgárok átlássák; rendkívül fontos. Ezt nyilván akár a legfiatalabb korban kezdhetik elsajátítani, megtanulni az állampolgárok, hogy vajon mit is csinál a bíróság, hogyan dolgozik a bíró. Erre is látunk bőven példát a Bírósági Hivatal szervezésében. De ennél is talán még fontosabb, hogy azok a megoldások, amelyekkel megpróbálja a bírósági szervezet egyik-másik szereplője elmagyarázni, hogy az ítéletek miért születnek, a bíróságok nyitottságát segítsék. Ez is legalább annyira fontos, hiszen ha nem értik az ügyfelek, vagy nem érti a széles közvélemény a bírói döntést, akkor úgy látja a bíróságokat, mintha azok egy elefántcsonttoronyba bezárva működnének. Ezen nagyon sokat változtatott az Országos Bírósági Hivatal, és még a jövőben is nyilván változtatnia kell ezen. Nem elsősorban az OBH felelőssége, ezt a Kúria elnökével kapcsolatban is fel lehet vetni, hogy magyarázatot kell arra kapnia a közvéleménynek, hogy miért születnek néha egymásnak szöges ellentétben álló ítéletek első és másodfokon. Nyilván a jogászok tudják, hogy ez a bírósági működés velejárója, azonban ennek az okait, ezt a mechanizmust el kell tudni magyarázni a közvélemény számára ahhoz, hogy ne okozzon zavart a fejekben, ha a bírósági döntések ennyire divergálnak, ennyire széttartóak. Mindenesetre az OBH elnöke által megfogalmazott négy célkitűzés, tehát a bírói függetlenség, a hatékonyság, a szolgáltató jelleg és a nyitottság, a frakciónk meglátása szerint megvalósult a beszámoló időszakában. Tisztelt Ház!Tisztelt Elnök Asszony! Úgy ítélem meg, és ezt a véleményt a képviselőcsoportunk is osztja, hogy az Országos Bírósági Hivatal elnöke törvényesen és magas színvonalon látta el a bíróságok külső igazgatását. Ennél többet nem is lehet számonkérni az OBH elnökén, mint hogy törvényesen dolgozzon, az általunk, a törvényhozó hatalom által alkotott törvényeket maradéktalanul betartsa. Nyilván nem is lehet azt sem számonkérni, ha él a törvényes jogaival. Azért vannak a törvényes mérlegelési jogai az OBH elnökének, mert a törvényhozó így akarta, azt csak a törvényhozón lehet számonkérni, az elnök asszony mindezekkel a jogosítványokkal törvényesen élt, és a beszámoló pedig bizonyítja az általam elmondott magas színvonalat. Tisztelt Elnök Asszony! Valóban most a félidejéhez ért az ön tevékenysége. Ezért indokolt megjegyezni, és erre már utaltam, hogy ahogy nem igazolódtak magával a jogi szabályozással szembeni vádak, úgy nem igazolódtak az ön személyével szembeni vádak sem. Az elmúlt években számos kritika érte az ön integritását, az ön személyes függetlenségét, de ennek egyetlen bizonyítékára sem tudnak hivatkozni, ezek mindig csak prekoncepcióknak és különböző összeesküvés-elméleteknek a hangoztatásai voltak. Tehát az elnök asszony így az elnöki ciklusának feléhez érve, a működésével maximálisan bizonyította, hogy jó döntés volt az Országgyűléstől, hogy megválasztotta az OBH elnökének Handó Tündét. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Répássy Róbert képviselő úr. Most megadom a szót Bárándy Gergely úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Elnök Asszony! Engedje meg, elnök asszony, hogy képviselőként - és ezt kötelességemnek érzem - egy személyes kritikát hadd fogalmazzak meg; vagy az ön hibája, vagy nem, de kérem, hogy erre a jövőben figyeljen oda. Én tíz éve nem emlékszem olyanra, hogy egy beszámolásra kötelezett távolléte miatt kellett az Országgyűlés munkáját felfüggeszteni, főleg nem másfél órára. Ha ez az ön hibája, akkor úgy tekintse, ha nem, kérem, tegyen azért, hogy ez a jövőben ne forduljon elő, mert úgy hiszem, hogy egy Országgyűlés által választott tisztségviselőnek különösen őriznie kell az Országgyűlés tekintélyét és erre figyelemmel kell lennie.Ami az érdemet illeti, a bírósági beszámoló tárgyalásakor a magam és a frakcióm nevében szeretnék az első érdemi mondatommal köszönetet mondani a közel 3 ezer bírónak, valamint az ő munkájukat segítő több ezer igazságügyi alkalmazottnak, hogy a méltatlanul kevés fizetésért is kiemelkedő munkát végeznek. Legalább ilyen fontos, hogy minden külső befolyásolási kísérlet ellenére megőrizték a szervezetük függetlenségét, ami ma különösen említésre méltó. Ezt nem az OBH eredményének tekintem, tisztelt képviselőtársaim, ahogy ezt Répássy képviselő úr az előző megszólalásában jelezte, hanem azon 3 ezer bíró érdemének, aki ezt megőrizte. Ennek, azt gondolom, nem sok köze van az OBH-hoz és a tevékenységéhez. Legfőképpen azért emelem ezt ki, mert ma talán ez az egyetlen elvileg független hatalmi centrum a magyar államrenden belül, amely gyakorlatilag is az. Minthogy persze az OBH elnökének beszámolója a mai napirendünk témája, én is elsősorban erre szeretnék koncentrálni. Lesz számos negatív, kritikus megjegyzésem is, de néhány pozitívat is kiemelnék. Pozitívként emelném ki azt is, amire elnök asszony, és ezt mindig mondom, idejének körülbelül kétharmad részét, háromnegyed részét szokta szánni már a megszólalásokat tekintve, és amivel Répássy képviselő úr is kezdte, hogy az időszerűségre, annak megtartására komoly hangsúlyt fektetnek. Ez kétségkívül egy eredménye az OBH-nak, ebben kétségkívül sikert ért el. Megjegyzem azt is, hogy az időszerűség megtartásának jelentőségét nem vitatva az elnök asszony által képviselt, sokszor nagyon statisztikai szemléletmódot én nem tudom a magaménak érezni. Ezt is sokszor elmondtam, el kell most is mondanom; bár ebben, megmondom őszintén, hogy pici elmozdulást látok. Talán az elmúlt napokat tekintve is látok bizonyos elmozdulást. Az Igazságügyi bizottság ülésén az elnök asszony még mondott egy olyan mondatot, ami megütötte nagyon a fülem, és ott is kiemeltem, hogy megszabadulva a hátralékoktól a bírák az ítélkezés minőségére koncentrálhatnak most már. Azt hiszem, hogy jól idézem. Én rendkívül szerencsétlennek tartom ezt a mondatot, mert úgy hiszem, hogy egy bírónak, függetlenül az ügyteher mennyiségétől, elsősorban a minőségi ítélkezésre kell koncentrálnia, és utána veheti figyelembe az időszerűség szempontjait. Legfeljebb azt tudom mondani, hogy a kettőt egyszerre, de hogy a minőség rovására nem mehet az időszerűségre való törekvés, az egészen biztos. Márpedig ez a mondat, amit az elnök asszony ott elmondott, ezt jelenti. Azonban, és ezt alá is húztam valahol most a jegyzeteim között, nagyon örülök, hogy úgy tűnik, elnök asszony e vélemény tekintetében elmozdult, mert most már a beszámolójának ismertetésekor azt mondta, hogy az időszerűség nem mehet a minőség rovására. Nos, maximálisan egyetértek ebben az elnök asszonnyal, és remélem, hogy ez nemcsak idézett mondat volt, hanem valóban, ha úgy tetszik, önnél egy bizonyosfajta szemléletváltást is tükröz. [[14.50]] Őszintén szólva, mindkettőt figyelembe kell venni, és egyik nem mehet a másik rovására, főleg a minőség rovására az időszerűség megtartása.A másik, amit pozitívumként emelnék ki, az a jogszabályok véleményezése. Itt én is azt gondolom, hogy nagyon és kifejezetten pozitív az OBH tevékenysége, figyelmet fordít arra, hogy komoly és szakmai javaslatokat tegyen az asztalra, és ezt a bizottságok ülésén, főleg az Igazságügyi bizottság ülésén magam is tapasztalom. Remélem, hogy ezt a munkát hasonló módon tudja az elnök asszony és az OBH majd folytatni. Annak is örülök, ha csak utalás szintjén is, de most az Országgyűlésnek is és ezáltal az ellenzéki frakcióknak is, ha jól értettem, megköszönte az elnök asszony a közreműködést, mert itt a bizottsági ülésen ez csak a kormány felé történt meg, hiszen nemcsak a kormánypárti, hanem az ellenzéki frakciók is tényleg figyelmet fordítanak arra, hogy akár a Kúria, akár az OBH javaslatait támogassák, még akkor is, ha adott esetben ezt a kormány nem támogatja. Nemegyszer fordult elő, hogy saját javaslatként nyújtottunk be egy az egyben OBH-s javaslatokat, amelyekkel mi egyébként egyetértettünk.Szintén pozitívumként emelném ki a közigazgatási bíróságokkal kapcsolatos álláspontját az OBH-nak, bár ez, hogy mondjam, inkább egyfajta vélemény-egybeesés a miénkkel, úgy érzem, ugyanis egyikünk sem azt mondja, hogy a közigazgatási bíróságoknak mint önálló szervezeti formának nem lehet létjogosultsága, hanem mi is azt mondtuk és azt mondja az OBH is, hogy abban a formában, ahogy ezt a kormány megvalósítani kívánta, úgy nem. Nyilván én ennél élesebben tudok fogalmazni; nem szeretnénk fideszes pártbíróságot, nem szeretnénk azt, hogy egy közigazgatási felsőbb bíróságra vagy akár alsóbb fokú bíróságokra túlnyomórészt olyan emberek kerüljenek be, akik nem bírók, hanem a közigazgatásból érkeznének, és töltenék be gyorsváltásban ezt a feladatkört. Ezt nem tartjuk jónak, nem tartjuk elfogadhatónak, és örülünk, hogy ebben az OBH is hasonló állásponton van. Az épületfelújítások és más fejlesztések dolgában azt kell hogy mondjam, tisztelt elnök asszony, és itt már a határán járunk pozitívnak, negatívnak, hogy ebben semmi különös nincs, tehát az OBH-nak ez feladata, ez természetes feladata. Nem lehet a XIX. századi viszonyokat fenntartani, ha omladozik az épület, azt fel kell újítani, ezt felújította akkor is a szervezet, amikor az OIT működött, akkor is ugyanígy történt, amikor az igazságügyi miniszter alá rendelt módon működtek a bíróságok, és most is így történik, tehát ezt én különös eredményként nem könyvelném el, ezt természetes dolognak tartom. Viszont rátérnék az aggályokra és a problémákra, amelyeknek egy része önnek szól, elnök asszony, egy része pedig a kormánynak az ön beszámolóján keresztül. Komoly aggályokat vet fel, elnök asszony, az ön kinevezési gyakorlata; ez nem új keletű kritika, minden évben sajnos meg kell ismételni. Úgy hiszem, hogy ezt elhibázottnak, sőt a jogállami elvekkel összeegyeztethetetlennek tarthatjuk és nevezhetjük magát a jogszabályt is, azaz az OBH-elnöknek azon jogát, amely alapján a bírói és a bírósági vezetői pályázatokat eredménytelenné nyilváníthatja. Itt utalt arra Répássy képviselő úr, hogy miért rovom én ezt az elnök asszony terhére, hiszen ez jogszabályi lehetőség. Igen, tisztelt képviselő úr, tényleg egy lehetőség, és a jogszabályi lehetőség megléte természetesen nem az elnök asszony hibája, de ahogy már oly sokszor beszéltünk különböző nyilvános és nem nyilvános fórumokon róla, ezzel lehet élni, de nem kötelező. Kértük, hogy ne éljen ezzel az elnök asszony, ehhez képest az elnök asszony sokszor nem csupán él, hanem az én meglátásom szerint már-már visszaél ezzel a lehetőséggel, ugyanis tendenciaként mutatható ki, hogy azokban az esetekben, amelyekben nem egy önnek megfelelő vagy tetsző pályázó fut be győztesként valamelyik felsővezetői helyre, akkor eredménytelenné nyilvánítja ezt a pályázatot, ráadásul indokolás nélkül, helyette pedig megbízás alapján kinevez valaki olyat, aki önnek jobban tetszik. Tudja jól, elnök asszony, hogy ezt a problémát az ellenzéki pártok, legalábbis az annak 90 százalékát kiadó MSZP- és Jobbik-frakció, olyan súlyú problémának tartják, hogy ennek módosításához kötnek bármiféle kétharmados támogatást igazságügyi területen. Az elnök asszony azt mondta nekem egyszer, hogy a pályázatok kiírását nem tudja úgy megoldani, hogy abban a releváns feltételrendszert megjelenítse és feltételül szabja. Megértettem, sőt még akceptálni is tudom ezt az érvelést, éppen ezért oly sokszor ajánlottuk már, legutóbb a pár nappal ezelőtti Igazságügyi bizottság ülésén is az elnök asszonynak, jómagam is személyesen többször, hogy változtassuk meg a szabályozást akként, hogy az eredménytelenné nyilvánítási lehetőség mintegy ellentételezéseképpen szabjuk jóval szabadabbra az elnök asszony lehetőségeit a kiíráskor. Eddig ahányszor felvetettem, sosem kaptam öntől érdemi választ erre, talán most. Szóval, ez az ajánlatunk áll, ehhez biztosítanánk a kétharmadot, és azt gondolom, az elnök asszony pedig gond nélkül meg tudná győzni a Fideszt, hogy szintén támogassa ezt. Kérem, hogy legyen partner ebben a kérdésben. Ha már a kinevezési gyakorlatnál tartunk és a 2015-ös beszámolónál, volt szó erről az Igazságügyi bizottság ülésén, mert a parlamenti logikának már csak ez a természete, hogy itt is hasonló témákról tárgyalunk. 2015-ben ön kinevezett egy mindössze három év bírói gyakorlattal rendelkező bírót a Gyulai Törvényszék elnökének, másként egy megyei főbírót. Elfogadható magyarázatot azóta sem kaptunk erre, annyit tudunk, hogy rövid pályafutása alatt szoros kapcsolatban állt az OBH-val. Ennyi elég volna? Nem a kinevezett bíró képességeit vitatom, de lássa be, elnök asszony, ez a kinevezés magyarázatot igényel, amit felvetésemre a bizottsági ülésen nem kaptam meg, úgyhogy most várnám öntől, ha szabad. Mert ha a bíró mögött, mondjuk, bár csak három éve bíró, komoly ügyészi, ügyvédi, esetleg tudományos pályafutás állt volna, akkor még megérteném ezt a döntést. A helyzet azonban az, hogy ez a törvényszéki elnök kikerült az egyetemről, utána fogalmazó lett, a szakvizsga letételét követően titkár, majd határozott időre, három évre kinevezett bíró, a határozatlan időre történő kinevezésén pedig még a tinta sem száradt meg, azonnal törvényszéki elnök lett; nem járásbírósági, hanem törvényszéki elnök. Nem hiszem, hogy egész Békés megyében nem lehetett volna nála alkalmasabb jelöltet találni, de még egyszer mondom, várom majd az elnök asszony indokait, hogy miért pont ő.Itt jegyezném meg, hogy pontosan az ilyen esetek miatt lenne indokolt eleget tenni annak az igénynek, hogy a bírák, de főképpen a bírósági vezetők életpályája megismerhető legyen az OBH honlapján. Ha ezt a Kúria meg tudta oldani, azaz ők nem látták ennek jogszabályi akadályát, akkor talán az OBH sem látná. Így például látni lehetne, hogy az OBH-val kapcsolatos szoros viszonyán kívül vajon milyen rendkívüli életpálya indokolta egy harmincas évei első felében járó bíró kinevezését egy megyei bíróság élére. Maradjunk még egy kicsit a kinevezési gyakorlatnál, és csak azután térjünk át, mondjuk úgy, a piszkos anyagiakra. Az a hír járja, és ezt is a bizottság ülésén elmondtam, csak választ nem kaptam sajnos rá, hogy ha OBH-s titkár pályázik valahová, szinte pályázni sem érdemes. A dolog nem úgy zajlik, hogy a titkár közvetlenül az OBH-ból pályázik, hanem előtte átmegy két-három hónapra valamelyik járásbíróságra vagy törvényszékre, és formálisan az ő pályázójukként indul, így ez nem vet rossz fényt az OBH-ra annak ellenére, hogy akár a titkári pályájának, mondjuk, 90-95 százalékát ott dolgozta le. Van tehát a folyamatban egy kis trükk, egy kis fordulat, persze, ha ez igaz. Kérdezem, hogy így van-e, én mindenhonnan ezt hallom vissza, mert ha igaz, akkor a helyzet annál rosszabb, ugyanis akkor egy előre kitervelt mechanizmussal állunk szemben, nem csupán sima, idézőjelbe téve, protekcionizmussal. Aztán amit szinte minden bírótól visszahall az ember, ha beszélget velük, hogy elképesztően megnövekedtek és évről évre növekszenek az adminisztratív terheik. Márpedig úgy gondolom, ez önmagában a minőségi ítélkezést nem segíti, hiszen természetesen egy-egy oktatás, egy munkacsoportban való részvétel járhat ilyen pozitív eredménnyel, de az a kritika tárgya, hogy a statisztikák, az adatlapok, a képzések, a munkacsoportok, a munkabizottságok úgy lekötik akár még az ítélkező bírák energiáit is, hát még a nem igazgatási, hanem a szakmai vezetők energiáit is, hogy lényegesen kevesebb idő jut az ítélkezési munkára, mint az ideális lenne, mint az helyes lenne. [[15.00]] Nincs bíró szinte, aki erről ne panaszkodna, legalábbis akkor én csak ilyennel találkoztam, hadd fogalmazzak így.A másik ilyen komoly probléma, és itt már egy picit áttérnék a kormányhoz címzett mondatokra is - persze vegyesen az elnök asszonyhoz is teszem ugyanezt -, ez a megfelelő fizetés a bíráknál. Az elnök asszony úgy fogalmazott most a beszámolójában, hogy a stabil életpálya, a megbecsültség az igazságügyi alkalmazottaknál és a bíráknál rendkívül fontos, még Juhász Andort is idézte. Úgy tűnik, sokunkhoz eljutott, nyilván a sajtón keresztül, ez az árufeltöltős példa. Ha egy igazságügyi alkalmazottnak jobb alternatíva a Tescóban vagy bármelyik más áruházláncban árufeltöltőnek lenni, akkor ott valami óriási probléma van a rendszerben. A megfelelő fizetés a bíráknál, ugyanúgy egyébként például az alkotmánybíráknál, nem csupán jövedelmi kérdés, egységesen mindenki a bírói függetlenség egyik elemeként beszél róla, és ez olyan evidencia, tisztelt képviselőtársaim, amit úgy gondolom, hogy ebben a körben magyaráznom vagy bizonygatnom nem kell. Az viszont tény, hogy 2003 óta nem volt fizetésemelés ebben a szektorban. És most háromszor 5 százalékos fizetésemeléssel, több évre elnyújtva kívánják ezután kiszúrni a bírák és az igazságügyi alkalmazottak szemét. Elképesztő és szégyenteljes, tisztelt képviselőtársaim. És ezt most főleg államtitkár úr felé és rajta keresztül a kormány felé címzem. [[Dr. Völner Pál: OBH-beszámoló van, csak szólok, képviselő úr!]] Tisztelt Államtitkár Úr! Azt gondolom, hogy az OBH beszámolójához a bírák fizetése azért elég szervesen hozzátartozik, maradjunk ennyiben. Annyira szervesen, tisztelt államtitkár úr, hogy elég hosszan beszélt róla elnök asszony is, úgyhogy gondolom, hogy akkor ő is fontosnak tartja ezt a saját beszámolójánál. Persze tudom, mindenki tudja, köztudott, hogy Orbán Viktor a bírói kart utálja. Ez rendben is van - már hogy nincs rendben, csak ennek a tudata van rendben, ezt mindannyian tudjuk. Ez talán az egyetlen olyan szektor, ahol a döntésekre ma még nincs befolyása, és remélem, nem is lesz a jövőben sem, ezt pedig nehezen viseli. De én azt hiszem, hogy elnök asszonynak meg felelőssége az, hogy a miniszterelnököt ebben jobb belátásra bírja. Utálja, utálja, de én úgy hiszem, hogy az igazságszolgáltatás függetlensége, legalábbis önnek nyilvánvalóan érték. Azt kérem elnök asszonytól, hogy hasson oda egy kicsit ennél jobban a miniszterelnökre, hogy változtasson ezen az álláspontján. Mindenki pontosan tudja, hogy ez nem az igazságügyi miniszteren múlik, ez a miniszterelnökön múlik. Ez nem költségvetési tétel, tisztelt képviselőtársaim. Naponta, hetente ennél többet kapnak pályázatban Mészáros Lőrincnek és Rogán Antalnak a különböző érdekeltségei. Ez mennyi lehet évente? Egy 5-10 milliárd forint körülbelül. És ez már egy nagyon jelentős fizetésemelést jelentene. Ez akarat kérdése, tisztelt képviselőtársaim, nem lehetőség kérdése. Öt százalék egyenlő a nullával jelen esetben. Tizenhárom olyan év után, amikor egy fillért, egyszázaléknyi fizetésemelést a bírói kar és az igazságügyi alkalmazottak nem kaptak, akkor 5 százalékot nem lehet emelni. Szeretném azt hangsúlyozni, hogy nemcsak a bírák fizetéséről van itt szó, hanem azokéról is, akiknek a bírák fizetéséhez hozzákötött fizetésük van. Praktikusan az igazságügyi alkalmazottakról beszélek. Normálisnak tartja azt bárki ebben az országban, hogy a bírósági fogalmazóknak - azaz azoknak az embereknek, akikből jó esetben 3-4 év múlva bíró lesz, elvégezték a jogi egyetemet - azért kell majd valamit farigcsálni a fizetésükön, mert ha pusztán a 40 százalékát kapnák meg a kezdő bírói fizetésnek, ahogy ma ezt a törvény mondja, akkor az nem érné el a minimálbért? Államtitkár úr, nem tartja ezt szégyenteljesnek? Tarthatónak tartja ezt, hogy egy bírósági fogalmazó fizetése a mai szabályok alapján az önök által meghatározott minimálbért nem érné el, ha nem korrigálnának rajta? És normálisnak tartja ezt - és itt térek vissza újra -, hogy egy igazságügyi alkalmazottnak - aki egyébként valóban, az elnök asszony elmondta, pontosan jól és helyesen, hogy milyen felelősségteljes munkát végeznek - jobb alternatíva árufeltöltőnek, segédmunkásnak elmenni, mert ott többet keres, mint igazságügyi alkalmazottként? Ez konkrétan így van, államtitkár úr, ez egy konkrét példa, amiről elnök asszony beszélt. Nem véletlenül beszélünk az árufeltöltésről, mert hatan mentek el egyszerre, kiürült egy teljes szektor. És onnan is meg lehet közelíteni a dolgot, hogy normális bírói fizetés-e az, tisztelt parlament, ahol egy bírói fizetés 40 százaléka nem éri el a minimálbért. Ez egy bírói fizetés? Ez garantálja tényleg a függetlenséget? Ez az egyik pillére annak a bírói függetlenségnek, amiről egyébként elnök asszony is beszélt? Ehhez képest mi volt az önök reakciója, az első? Pont Völner államtitkár úr, nem kormánytagként, hanem képviselőként, benyújtott egy indítványt, ami gyakorlatilag elválasztotta volna az igazságügyi alkalmazottak bérét a bíróitól, tehát nem annak egy bizonyos százalékában határozták volna meg, hanem hozzákötötte volna a közszféra többi alkalmazotti béréhez. Ez két okból is elképesztő, az én meglátásom szerint. Az egyik, hogy ezek szerint messze nem keresnek annyit a bírósági közalkalmazottak, mint egyébként egyéb, az államigazgatásban dolgozó közalkalmazottak. A másik, hogy egy bírói fizetésnek egy komoly százaléka annyira kevés, hogy nem éri el egyébként a közszférában dolgozó akár fizikai alkalmazottaknak a munkabérét. Bárhonnan is nézzük, tisztelt államtitkár úr, az Európai Unióban a magyar bírói fizetések a legutolsó helyen vannak. Ha önök végrehajtanának egy 40 százalékos béremelést, amivel ez a szektor, a bírói kar és talán az alkalmazottak is viszonylag elégedettek lennének - szégyen, hogy itt tartunk, de viszonylag elégedettek lennének -, akkor elérnénk boldog Romániát, akkor annyit keresnének, mint a román bírók. Ide jutnánk el egy 40 százalékos béremeléssel. Másként fogalmazva, ma 40 százalékkal rosszabbul keresnek, mint a román kollégáik. És hogy még a bajt tetézzük, államtitkár úr, legalább az ön javaslata, minden elvi aggályunk ellenére arra jó lett volna, hogy tűzoltásként megakadályozza, mondjuk, január 1-jével az igazságügyi alkalmazottak tömeges elvándorlását, mert körülbelül ez a hangulat ma a bíróságokon. És mi történik? Az Igazságügyi bizottságban Vas képviselőtársam javaslatára levettük a napirendről a tárgyalását. Szeretném kérdezni, hogy hogy lesz megoldva ez január 1-jéig akkor. Mert Vas Imre például ígéretet tett arra - és nagyon örülnék neki, képviselő úr, ha elmesélné nekünk akkor most itt, a beszámoló keretében, hogy hogy gondolta ezt, hogy rendezve lesz, mert ön erre ígéretet tett a bizottság ülésén, hogy ez így lesz. Ugyanis, ha jól számolom, akkor az Igazságügyi bizottság legfeljebb jövő héten hétfőn fog ülésezni, és jövő héten hétfőn van az utolsó parlamenti nap, ahol szavazunk. A Törvényalkotási bizottságot nem tudja megjárni ez a javaslat. Magyarán, ez biztos nem rendezi. És tessék mondani, hol van az a másik, ami rendezi?! Mert azt sem látom folyamatban. Márpedig, ha az nincs folyamatban, akkor arról nem fogunk szavazni 12-én. Ha nem szavazunk erről 12-én, akkor a legkorábban majd február közepén fog tudni a parlament szavazni bármiről is. Hogy lesz akkor januárig ez rendezve, képviselő úr? Mondja már meg nekem! Térjünk át röviden a titkárok helyzetére. Tisztelt Elnök Asszony! Én azt gondolom, hogy ez megint közös felelőssége önnek és a jogalkotónak. [[15.10]] Az, hogy egyébként egy olyan intézményt, amit egy, két, maximum három évre terveztek betölteni, amikor bevezették, már a titkári beosztást, ezt ma 6-8 évig tölti be egy titkár nagyon sok esetben, és ez most már gyakorlat. Pontosan látja és tudja, hogy nem több titkárra, hanem több bíróra lenne szükség. Semmi más nem mutatja ezt jobban, mint hogy bírói jogköröket csoportosít át a jogalkotó időről időre - egyébként az önök egyetértésével - titkári jogkörbe. Itt pedig óriási garanciális problémák vannak. Lehet, hogy ezzel valamit lehet spórolni, mert a titkári fizetés, ha jól tudom, 60 százaléka a bíróinak, még úgy is egyébként lehet spórolni, hogy némi kiegészítést kap, ahogy elnök asszony mondta, a különböző beosztású titkár, de messze nem élvez olyan függetlenséget az igazságügyi alkalmazott, mint egy kinevezett bíró. A bírói függetlenség rá nem vonatkozik, legfeljebb konkrétan az ő döntési tevékenységére, de a státuszára már nem. Ugyanúgy elmozdítható, ugyanúgy kezelhető egy titkár, mint bármelyik igazságügyi alkalmazott. Márpedig én azt gondolom, hogy bírákat kellene kinevezni, erre kellene státuszt kérni és találni - mi természetesen, ha elnök asszony ebben proaktív, akkor ezt támogatni fogjuk akár a költségvetésben is -, nem pedig a titkárokra kellene bírói munkát bízni. Baj lesz belőle, probléma lesz, és nem a titkárok képessége miatt, hanem a titkárok státusza miatt.Vagy hozzuk létre az albírói státuszt, ezt is javasoltam. Ez nem egy szemantikai különbség, hogy most titkárnak vagy albírónak nevezem, mert az albíró a Bszi.-ben szabályozott tisztség, míg az Iasz.-ban szabályozott tisztség a titkár. Tehát az albíró bíró, és a rá vonatkozó függetlenség az, amit ő birtokol, nem pedig az igazságügyi alkalmazotti jogszabályokban szerepel. Ezt én egy óriási problémának látom szintén.S végül, tisztelt képviselőtársaim, az idő rövidsége miatt, a bírósági rendszer, amit említett Répássy képviselő úr - és ez egy érdekes szituáció, mert egyről beszélünk, képviselő úr. Az OBH beszámolójánál én is azt gondolom, hogy ma már nem kellene a bírósági szervezetrendszerről beszélni. Nem azért, mert ne lenne vitatható, mert szerintem az. Szerintem ez nem egy jó rendszer, szerintem másként kellene, de ez egy jogalkotási kérdés. De elnök asszony időről időre belemegy abba, hogy az új bírósági rendszert dicséri. Én értem, hogy ez az ön személyes alkotása, illetve többekkel az ön személyes alkotása, elnök asszony. Szerintem rémesen rossz, de ettől még nem idevaló. Itt most egy igazgatási tevékenység bírálata, parlamenti bírálata folyik, ha tetszik, és nem pedig egy struktúrának, egy jogi struktúrának az értékelése.De ha már itt tartunk, azt gondolom egyrészt, hogy jó-e. Azt gondolom, hogy az a hihetetlen elégedetlenség, ami a bíróságokon van, a bírák a legkevésbé sem szeretik ezt a rendszert. Látva a sok betöltetlen vezetői álláshelyet, az eredménytelenné nyilvánítás lehetőségének az alkalmazását és egyáltalán a létét, a 13 éve változatlan fizetést, a betöltetlen igazságügyi alkalmazotti státuszokat, a fogalmazónak jelentkezők egyre csökkenő számát, az OBH-ban tapasztalható fluktuációt, és még sorolhatnám, nem arról győz meg engem, hogy ez egy olyan jó rendszer lenne, mindazon kívül, amik alkotmányos fenntartásaim ezzel a rendszerrel kapcsolatban. Bár azt is meg kell jegyezni, hogy hála a jóistennek, én leszámítva egy-két kisebb elemét, egy alkotmányos megoldásnak tartom, csak azért, mert az előző vagy a kezdeti tervekhez képest körülbelül a 80 százalékát kényszerűségből a kormány visszaalakította ennek a rendszernek, így most már viszonylag elfogadhatóvá vált a dolog. És azt tudom mondani, hogy mindaz, amit soroltam, részben a rendszer hibája, részben pedig az igazgatásé, együtt a kettő. Még egy megjegyzés e körben. Tisztelt Répássy képviselőtársam, az igazgatás és az ítélkezés vegytisztán nem választható el egymástól, azt gondolom, ezek egymásra hatnak. Nagyon különböző dolgok, nagyon különböző dolgok, de egymásra bizony nagyon is ható dolgok. A költségvetés vonatkozásában pedig azt gondolom, nem kell álszentnek lennünk, mindig is így volt, most is így van, nem az OBH elnöke kitalál egy számot és előterjeszti, hanem ez mindenkor - formálisan ez igaz, gyakorlatban az OIT-os időktől kezdve a mai pillanatig - úgy működik, hogy a kormánnyal ezt egyezteti az OBH elnöke vagy korábban az OIT elnöke. Ez így megy, úgyhogy ezt nem értékelném úgy, ahogy ezt Répássy képviselő úr tette. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Elnök Asszony! A most megfogalmazott kritikák alapján tiszteletben tartva és elismerve egyébként [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] az OBH elért eredményeit, az MSZP képviselőcsoportja a beszámolót a szavazáskor nem fogja támogatni. Nagyon szépen köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, Bárándy képviselő úr. Most megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Tisztelt Elnök Asszony! Először is szeretnék köszönetet mondani azért az áldozatos munkáért, amelyet a bíróságok végeznek Magyarországon, figyelembe véve az ott dolgozó bírákat, az ott dolgozó titkárokat, fogalmazókat, ott dolgozó igazságügyi ügyintézőket és tisztségviselőket, valamennyiüket, hiszen valamennyiüket meg kell hogy dicsérjük azért az áldozatos munkáért, amit megtesznek. Mi a legfontosabb? Mi a legfontosabb mindenki számára, ha a bíróságokat említjük? Ahogy már az előttem felszólalók is valamennyien megemlítették, ez a bírák függetlensége, a bírói függetlenség biztosítása. Így van, Répássy képviselőtársam beszélt arról, hogy igen, az ellenzék féltette a bírói függetlenséget. Valóban féltette, hiszen a kormány az elmúlt hat esztendőben, hat és fél esztendőben többször nagyon komoly támadást intézett a bírói függetlenség felszámolása érdekében. Nagyon örülünk annak, hogy eddig ezt azért alapvetően nem sikerült tönkretenni, valamennyi hatalmi ági területen nyilván a végrehajtói hatalomban azért a jelenlegi kormány tudja az álláspontját érvényesíteni. Nagyon fontos és a jogállamiság utolsó bástyája valóban a bíróság és a bíróságok függetlensége, amit hála istennek, alapvetően még a kormány nem tudott maga alá gyűrni.Mi nagyon fontosnak tartottuk a függetlenség megőrzését, és tartjuk is a jövőben is. Emlékszem arra, hogy Gaudi képviselőtársammal még az előző ciklusban nagyon komoly érveket hoztunk fel annak érdekében is, és már az Alaptörvény vitájában is leszögeztük azt, hogy nagyon fontosnak tartanánk azt, hogy alaptörvényi szinten legyen független a bíróság, azaz pontosan legyen Alaptörvény szintjén meghatározva a költségvetése a bíróságnak. Ne lehessen, ne fordulhasson elő az, hogy a kormány bármilyen formában, akár költségvetési megszorítás vagy adott esetben költségvetési ígéret, növekményígéret formájában hatást tudjon gyakorolni a bíróságok munkájára. Mi már ezt szerettük volna kiküszöbölni alaptörvényi szinten, azonban ez a fajta javaslatunk süket fülekre talált annak idején.Viszont nagyon örülünk annak, hogy azok a kísérletek, amelyek történtek az elmúlt hat és fél évben, egyelőre nem vezettek eredményre, és nyilván az ellenzék a maga részéről mindent meg is fog tenni, hogy ezek továbbra se vezessenek eredményre Magyarországon.Néhány szót szeretnék szólni az elnök asszony beszámolójával kapcsolatban, amit szóban itt elmondott. Felhívta a figyelmünket arra, hogy milyen nagy eredmények vannak a két éven túli ügyek csökkenésében. Nagyon jelentősnek nevezte. Ha jól emlékszem, ez azt is jelentette, hogy felére csökkent a két éven túli ügyek száma Magyarországon. Ez valóban nagyon fontos, és a Jobbik Magyarországért Mozgalom is az ügy gyorsaságát, az eredményességét, a gyors befejezését nagyon fontosnak tartja, azonban nem mindegy, hogy milyen áron történik meg ez a befejezés.Mégpedig itt az a félelmünk van, hogy ebben az esetben a minőség rovására megy a mennyiség, azaz a gyorsaság adott esetben a minőség rovására megy. Ez általában a szocializmus időszakára volt jellemző, amikor a mennyiség gyakorlatilag sokkal fontosabb volt a minőségnél. Nagyon reméljük, hogy a bíróságon ez az elv nem fog érvényesülni. Ma jelen pillanatban az a rendszer van, hogy ahol két éven túlivá válik az ügy, havi beszámolót kell a bírónak készíteni, statisztikákban kell folyamatosan jelölni, jelentéseket készít róla. Több adminisztrációs munkája van, mint hogy ezt gyakorlatilag be tudná fejezni. Arra kényszeríti maga a rendszer, ez a rendszer a bírót, hogy minél hamarabb fejezze be, legyen túl rajta, statisztikában azt fogják kimutatni, hogy nincsen két éven túli ügy, majd a másodfokú szerv ezt megoldja. [[15.20]] ppen ezért fordul elő az, hogy nagyon sok esetben nem folytatódik le a bizonyítás első fokon, annak, aminek le kellene folynia, mert már továbbpasszolja a bíró, igyekszik tőle megszabadulni, és mivel az az iránymutatás is van, hogy a másodfokú bíróság lehetőleg ne helyezze hatályon kívül az ügyet és ne kezdődjön újra, főleg nem egy két éven túli ügy esetében, így a felkerülő ügyben újabb bizonyítást fognak majd elrendelni, vagy ott fogják a bizonyítást lefolytatni. S mivel kétfokú az eljárási rendszer, ezért az, akinek nem lesz igaza, gyakorlatilag nem fog tudni fellebbezni, tehát kvázi ebben az esetben az ő számára a jogorvoslati lehetőség hiányozni fog, s igaz, hogy a gyakorlatban kétfokú, de mégis egyfokúvá válik az ítélkezés. Azt gondolom, hogy ez esetben egy picit a minőség rovására megy a dolog, és ezzel a jogállamiságba vetett hit is a sérelmet szenvedő félben nyilván emléket fog hagyni, és negatív véleménye lesz a magyarországi jogállamiságról. Ezért azt gondolom, hogy itt nagyon fontos az egyensúly megtalálása a tekintetben, hogy mi a fontosabb, az, hogy minőségi legyen az igazságszolgáltatás, vagy az, hogy ne legyenek két éven túli ügyek. Említette elnök asszony a közigazgatási bíróságok eredményességét is. Ez megint egy nagyon fontos terület, amiről beszélnünk kell. Nagyon örülök annak, és köszönöm elnök asszonynak, valamint az OBH-nak azt a jelentést, amit - megmondom őszintén, elsőre nem is hittem el - a közigazgatási bíróságok rendszerének az átalakításáról készített javaslat alapján kaptunk meg, illetve nem kaptunk meg, csak az Igazságügyi Minisztérium. Ez az Országos Bírósági Hivatal által készített vélemény nagyon alapos és nagyon kritikus volt a közigazgatási bíráskodás rendszer-átalakítása tervével kapcsolatosan. Igazából utóbb lehet csak megérteni, és elnök asszony beszámolója alapján merült fel bennem egy dolog, mégpedig az, hogy mit látunk a jelentésből. Azt látjuk elnök asszony jelentéséből, hogy a közigazgatási bíráskodás új rendszere nagyon bevált. Ezt mutatja az - ahogy elnök asszony elmondta az eredményeket -, hogy a közigazgatási bíróságokban az ügyirathátralékok ledolgozása tekintetében Európában a második helyen állunk, az eredményesség szempontjából pedig a hatodik helyen állunk. Azt gondolom, hogy mind a kettő előkelő hely. Ezért nem értem, és teszem fel a kérdést a kormánynak, hogy ha ez ilyen jól működik, hogy európai szinten az élmezőnybe tartozik Magyarország, akkor miért kell átalakítani a közigazgatási bírósági szerkezetet, miért kell hozzányúlni valamihez, ami jól működik. Felteszem a kérdést: adott esetben ezt akarja a kormány lerombolni, ezt akarja megváltoztatni, ami az elnök asszony beszámolója szerint Magyarországon kitűnően működik? Azt gondolom, hogy ez egyértelműen a kormány kritikája, és hogy amikor az OBH elkészítette a kritikai megjegyzéseit az új tervezettel kapcsolatban, az elsősorban ezeknek a bírósági eredményeknek a megvédésére szolgált, azok megvédésére, amiket a bíróságok elértek. Nagyon komoly kritikai megjegyzések voltak, amelyek magukban foglalták azt is, hogy aki kitalálta ennek az új rendszernek a gondolatát, az nincs tisztában a közigazgatási bíróságok jelenlegi felépítésével, rendszerével, működésével. Ha pedig valaki úgy készít el egy javaslatot, hogy nincs tisztában ezzel a rendszerrel, akkor az nem fog eredményre vezetni, az nem fogja jobbá tenni a magyar igazságszolgáltatást. Nem véletlen az, hogy az ellenzéki pártok körömszakadtukig védekeztek az új közigazgatási bírósági rendszer felépítése ellen, ennek a gondolatától is ódzkodtunk, és valamennyien elutasítottuk azt. Az szerencsére még kétharmados törvény, amit a kormányzati többség jelen pillanatban nem tud keresztülvinni. Mi ezt a törvényjavaslatot - ami végül nem került elénk, csak javaslati szinten, és ötpárti egyeztetéseken volt módunk e tekintetben részt venni - a jogállamiság elleni támadásnak és a bírói függetlenség lerombolásának tekintettük. Nagyon örülünk neki, hogy ez mind a mai napig nem került be, és bízunk is benne, hogy a jövőben sem fog ez a törvényjavaslat ide bekerülni elénk. Elnök asszony említette a beszámolójában a fellebbezett ítéletek arányát, azt, hogy ez milyen jó Magyarországon. Nagyon örülünk neki. A megkapott statisztikákból azt látjuk, hogy Magyarországon 79,5 százalék a meg nem fellebbezett ítéletek aránya, amikor az elsőfokú ítélet jogerőre emelkedik. Azt gondolom, hogy ez egy nagyon jó szám. Mit mutat ez nekünk? Elsősorban azt mutatja, hogy az emberek bíznak a bíróságokban, bíznak a bíróságok szakmaiságában, hozzáértésében, lelkiismeretességében. Itt is érdemes megnézni azt a kimutatást és statisztikát, amit a jelentésben megkaptunk. Nagyon érdekes az, hogy elsősorban a vidéki bíróságokkal szemben van meg a bizalom, míg a fővárosi bíróságokkal szemben nincs meg, hiszen a fővárosi bíróságoknál az első fokon jogerőre emelkedő ítéletek aránya csak 70 százalékos, vidéken pedig messze 80 százalékot meghaladó, sok helyen majdnem a 90 százalékot is eléri. Ez egyrészt azt mutatja, hogy megbíznak a bíróságokban, másrészt azt, hogy megvan az a tisztelet az emberekben a bíróság iránt, amit nem sikerült lerombolni semmilyen formában az elmúlt időszakban. Azt gondolom, hogy ez mindenféleképpen elismerés. Elnök asszonyt idézném szó szerint a következő gondolatban. Ha nem a legjobbakat vesszük fel, az már a jogállamiságot is veszélyezteti. Itt kiragadtam egy mondatot; nyilván arra gondolt elnök asszony, hogy ha azok közül, akik végeznek a jogi egyetemen és bírók szeretnének lenni, nem a legjobbakat vesszük fel, akkor az a jogállamiságot veszélyezteti. Teljes mértékben egyetértek ezzel, s már én is többször felhívtam erre a figyelmet korábbi beszámolók, illetve a költségvetési törvény tárgyalásánál, hogy ha nem a legjobbakat fogjuk felvenni Magyarországon, az bizony nagyon súlyos problémákat fog felvetni. Nem rövid távon fogja felvetni, hanem közép- és hosszú távon, hiszen ha nem a legjobb jogászokat tesszük be a független bírói székekbe, akkor azt fogjuk látni, hogy a magyar igazságszolgáltatás szakmai színvonala jelentősen romlani fog a közeli és távoli jövőben egyaránt. Azt gondolom, hogy ezt az intést nagyon fontos lenne mindenkinek figyelembe venni. Nagyon fontos az ügyirathátralék csökkenése. Ebben komoly eredmények voltak. Az látjuk, hogy a bíróságok, az eljáró bírák és a bíróságokon dolgozók mindent megtesznek azért, hogy az ügyirathátralékot csökkentsék, hogy Magyarországon gyorsan, szakszerűen és igazságosan legyenek befejezve az ügyek. Ha ők mindent megtesznek ezért és az elvárások szerint folyamatosan csökkentik az ügyirathátralékokat, ha gyorsul a befejezési idő, hamarabb befejezik az ügyeket, akkor ezt valahogy a másik oldalon is meg kellene becsülni. Bárándy képviselőtársam vezérszónoki felszólalásának egy nagy részét ennek szentelte, és én is úgy terveztem, hogy erről mindenképpen fogok beszélni a felszólalásomban. Valamennyi alkalomkor, amikor elnök asszonyt meghallgatjuk, ezt el szoktam mondani, valamint a költségvetési tárgyalásokkor is el szoktam mondani, de nemcsak el szoktuk mondani, hanem mind e mellé még odatesszük azt a lábat is, ami a költségvetésben nagyon fontos, mégpedig azt, hogy egy átfogó és nagyon sürgős bérrendezésre lenne szükség az igazságügy területén. Ez egyaránt vonatkozik a bíróságokra és az ügyészségekre, de nemcsak a bírókra és az ügyészekre, hanem a titkárokra, a fogalmazókra, az ügykezelőkre, az ügyintézőkre, a tisztviselőkre, és mindenkire, aki az igazságügy területén dolgozik. Amikor bejelentésre került, hogy mennyi lesz Magyarországon a minimálbér, és tudjuk, hogy 15 százalékkal emelkedik a minimálbér mértéke, melynek az összege 127 ezer forint körüli lesz 2017. január 1-jétől - ami nagyon jó, hogy így megemelkedik, ezzel nincs is probléma -, de ez azt a problémát hozza magával, hogy sok bírósági dolgozó, akik ügykezelőként középfokú végzettséggel dolgoznak a bíróságokon, sajnos a minimálbér közvetlen közelébe fognak kerülni. Aki 15-20 éve ott dolgozik a bíróságon, nagyon komoly és felelősségteljes munkát végez, az szégyen, hogy minimálbért vagy minimálbér közeli bért fog hazavinni. Valóban be fog következni az, hogy elmennek árufeltöltőnek és elmennek máshová. [[15.30]] kkor, amikor egy ügykezelőnek, egy ügyintézőnek olyan felelőssége is van, hogy ha hibázik, akkor valaki kiszabadul a börtönből, akinek nem lenne szabad, vagy bekerül, de nem kellene neki, igaz, hogy néhány nap múlva majd kiderül; tehát ilyen dolgokban is felelősségük van nekik, nagyon-nagyon felelősségteljes munkát végeznek. Azt gondolom, nem lenne szabad őket lebecsülni, hanem éppen megbecsülni kellene, és ez az anyagiakban mutatkozna meg a legjobban.Ugyanez vonatkozik a bírákra is. Azt látjuk, hogy folyamatosan, immár azt kell mondjuk, több mint egy évtizede a magyar bírák sereghajtók az Európai Unióban a munkabérek tekintetében. Akkor, amikor a Jobbik Magyarországért Mozgalom már több alkalommal a költségvetési törvény tárgyalása során benyújtotta javaslatát, mi egy egyszeri és azonnali 30 százalékos bérfejlesztésre tettünk javaslatot, ami lassan már kevés lesz, mert egyre növekszik az elmaradás. Azt is minden alkalommal kifejtettük, amikor a költségvetési módosítókat benyújtottuk az adott tárgyév költségvetéséhez, ami a bíróságokra vonatkozott, hogy a 30 százalékos bérfejlesztés is nagyon minimális. Nagyon minimális azért, mert ebben az esetben sem mozdulunk el a sereghajtói helyről, hanem csak holtversenybe fogunk kerülni. Bulgáriával és ha jól emlékszem, valamelyik balti állammal, talán Litvániával kerül majd holtversenybe Magyarország, de még mindig az utolsó helyen fog maradni a bérek tekintetében. Persze, hallottuk itt, hogy mit fognak szólni az ápolónők és a többi, és a többi. Náluk is volt bérfejlesztés, sok ágazatban volt bérfejlesztés. Én nem tudom, miért az igazságügy az a terület, ahol nincs bérfejlesztés. Illetve van 5 százalék, amit november 1-jével megkaptak és még majd két lépcsőben meg fog valósulni, talán még 5-5 százalék, ami, azt gondolom, nevetségesen kevés.És azt gondolom, ha meg akarjuk tartani azt a szakmai színvonalat Magyarországon, amit itt az állampolgárok megszoktak, azt a szakmai színvonalat, amit elvárunk a bíróságoktól, ha elvárjuk a bírák függetlenségét, amikor elvárjuk azt, hogy egy bíró semmilyen másodállást ne vállaljon, mert összeférhetetlen a hivatásával, rengeteg mindenben nem tud részt venni, mert maga a bírói hivatása ebben meggátolja, semmilyen más jövedelme gyakorlatilag egy-két különleges kivételtől eltekintve neki nem lehet, és csak ebből a bérből kell megélnie, akkor azt gondolom, hogy még jobban meg kell becsülnünk. Valóban ez biztosítaná azt, amit elnök asszony elmondott, hogy ide a legjobbak kerüljenek be.Igenis, legyen meg az a bírói életpályamodell, ami lehetőséget biztosít arra, hogy kiszámíthatóan, hosszú távon a bírák, a leendő bírák, a jogi egyetemen végzősök ki tudják számolni, hogy mi lesz nála, mi fog megvalósulni az ő esetében, és ne arról kelljen beszélni, hogy ők a sereghajtók az Európai Unióban, és valóban, ahogy elhangzott, még a román bírák is sokkal, de sokkal többet keresnek, mint ők. Tehát azt gondolom, hogy ez egy olyan kardinális kérdés, amin változtatni kellene.Képzés. Elnök asszony a képzésről is beszélt, kiemelte, hogy 2012-től kezdve folyamatosan nő, illetve jelentősen növekedett a képzések száma. Egyértelmű, a statisztikai adatok ezt mutatták, bár, ahogy én néztem a jelentésben, 2014-hez viszonyítva 2015-ben bizonyos visszaesés figyelhető meg, tehát a képzések száma a kimutatások szerint csökkent. Illetve a képzések minősége is kérdéses, hogy milyen szintűek ezek a képzések akkor, amikor nagyon sok esetben önképző képzésekről beszélünk a bíróságon. Nem biztos, hogy ez rossz, nem biztos, hogy ez kritika, de ha nincs meg ennek a megfelelő színvonala, akkor akár kritika is lehet, ha önképző képzésekről van szó, tehát önmagát képzi egy-egy bírósági csoport, akkor ebből is lehet probléma.A bírák száma a következő. Azt látjuk a statisztikai kimutatásban, hogy 0,8 százalékkal nőtt három év alatt a bírák száma. Azt gondolom, ez egyáltalán nem sok, tehát amennyiben ennyi bíróval el lehet látni azt a tevékenységet, akkor a mai bírói létszám alapvetően jól van meghatározva. A probléma itt abban van, hogy a jelentésből egyértelműen kitűnik, hogy 23 százalékkal nőtt ugyanezen időszakban az ügyérkezések száma, tehát ez azt is jelenti, hogy egy-egy bíró 23 százalékkal, tehát csaknem egynegyedével több munkát kell ellásson. És ha három év alatt ennyire megemelkedett az ügyszám, ennyivel megnövekedett az elvégzendő munka, akkor különösen megjelenik az, amiről az előbb beszéltem, hogy valahol mellé kellene tenni a bérezést is. Ha azonos szakmai színvonalat akarunk, akkor ennek nyilván meg kell mutatkozni a bérezésben is.Említette elnök asszony, hogy egyre több területen elektronikus ügyintézésre is van lehetőség a bíróságon. Nagyon fontosnak tartom, és azt gondolom, a kor követelményei ezt megkövetelik, és azt gondolom, hogy a bíróság meg is próbál lépést tartani ezzel a követelményrendszerrel, és folyamatosan bővíti annak lehetőségét, hogy minél több területen van lehetőség az elektronikus kapcsolattartásra, az elektronikus ügyintézésre. Teljesen nyilvánvaló, hogy abszolút ebben van a jövő.Itt azonban szeretnék néminemű kritikát is megfogalmazni, ez belső kritika. Nagyon sokfelől hallom azokat, hogy nincs meg a megfelelő rendszer bíróságon belül, amikor az elektronikus ügyintézés alapvető célja az, hogy felgyorsítsuk az ügyintézést, hogy gyorsabb, egyszerűbb legyen. Nagyon gyakran arról panaszkodnak ügykezelők, ügyintézők, illetve bírók, titkárok, fogalmazók, hogy az elektronikus ügyintézés kifejezetten lassítja ezt a folyamatot. Nagyon-nagyon sok problémájuk van a rendszerrel, a rendszergazdával, magával a számítógépek működésével. Nagyon sok esetben nem áll megfelelő elektronikai eszköz a bírák rendelkezésére. Bár én olvastam, hogy mennyi új laptop került beszerzésre, de valahol ezek akkor nem megfelelően kerülnek elosztásra, de ebből fakadóan is problémák vannak. Illetve, ami a legfontosabb, az az, hogy nagyon sokszor éppen lassítja az ügyintézés lehetőségét. Azt gondolom, hogy elnök asszonynak lehet, hogy egy kicsit utána kellene nézni, hogy országos szinten ez hogyan működik, és megnézni, hogy az elektronikus ügyintézésben milyen problémák vannak helyi szinten, mik merülnek föl. Mert abban az esetben szerintem jobbá lehetne tenni ezt az elektronikus ügyintézést, és ki lehetne kerülni azokat a problémákat, amelyek sajnos sorozatosan merülnek fel. És sorozatosan hallok ezekről a problémákról, amelyek jelzése szerintem nem jut el elnök asszonyig. Azért lenne jó ezeket megnézni, számba venni, és amennyiben lehetőség van rá, akkor ezeken változtatni kellene.Olvastam egy érdekes statisztikát is a jelentésben, amely nem biztos, hogy hízelgő a bíróságok munkájára nézve, ez pedig az Emberi Jogok Európai Bíróságára eljutó ügyek száma, illetve ezek aránya. A számával még nincs is nagyon probléma, hanem az aránnyal, amelyekben a bíróságokkal szemben az Emberi Jogok Európai Bírósága az állampolgárnak, az ügyfélnek ad igazat. Ebben rendkívül rossz a mutató, hiszen 44 eset volt 2015-ben, ebből 42 esetben megállt a bíróságokkal szemben, ami 95 százalékos elmarasztalást jelent. Általában az észszerű eljárási idő megsértése volt az ok. Hát igen, ezek valószínűleg az elhúzódó régi ügyek, amelyek itt felszínre kerültek. És itt éppen az előbb én mondtam kritikát az ügyek gyorsításával kapcsolatban, hogy csak akkor van értelme, ha nem megy a minőség rovására. Hát, itt meg kell találni azt az egyensúlyt, amit, azt gondolom, nem könnyű megtalálni, de mindenféleképpen meg kellene.Kritikaként a Jobbik Magyarországért Mozgalom mindig el szokta mondani azt, ami már egyébként elhangzott a mai napon, ez pedig a bírói álláspályázatok eredménytelenné nyilvánításának kérdése. Ezt mindig elnök asszonnyal szemben szoktuk megfogalmazni, holott nem elnök asszony tehet erről, hanem úgy, ahogy Répássy képviselőtársam már elmondta, ezt a törvényt az Országgyűlés alkotta meg, az Országgyűlés hozta meg ezt a lehetőséget, elnök asszony pedig vagy él vele, vagy nem él. Azt láttuk, hogy él ezzel a lehetőséggel. Mi, a Jobbik Magyarországért Mozgalom valamennyi esetben kritikaként szoktuk felemlegetni. Ezzel kapcsolatban vannak is statisztikák, amelyek elsősorban bírósági vezetői pályázattal kapcsolatosak. [[15.40]] Itt érezzük azt, hogy leginkább van lehetőség arra, hogy elnök asszony éljen vagy - ha lehetősége arra is megvan - visszaéljen ezzel a joggal. Én nem vizsgáltam meg ezeket a pályázatokat, de statisztikailag a közelmúltban 19 olyan vezetői pályázat volt, amelyből 8-at eredménytelenné nyilvánított elnök asszony. Ezek után felmerülhet az a kérdés is az emberben, hogy vajon a bírói vezetők ennyire alkalmatlanok lennének-e erre a tisztségre. Én azt gondolom, hogy ez nem így van, ezért nyilván felmerülnek az emberben bizonyos kételyek, felmerülnek kérdések, és ez az, ami bennünket nem elbizonytalanít, hanem éppen afelé tol el, hogy igenis helye van azoknak a kritikáknak, amit mi ezzel kapcsolatban meg szoktunk fogalmazni minden alkalommal. Még egy kritika, amelyet már az előttem szóló Bárándy képviselőtársam is említett, és azt mondta, hogy gyakorlatilag nincs olyan bíró vagy bírósági dolgozó, aki kritikaként ezt ne fogalmazná meg. Ugyanígy megerősítem, és ugyanígy az én jegyzeteimben is szerepelt, mégpedig az adminisztrációnak a növekedése, az adminisztrációs feladatok növekedése, ami nagyon sok esetben már a bírói munka hátrányára válik, olyan mértékű ez az adminisztrációs munka. Ez, azt gondolom, hogyha a korábbi, akár tíz évvel ezelőtti múlthoz lépünk vissza, akkor ez egy megsokszorozódása annak az időnek, amelyet egy bírónak vagy egy ügyintézőnek erre a feladatra kell fordítania, és nagyon sokan úgy érzik, hogy ez bizony a tényleges bírói munkától veszi el az időt, ennek a hatékonyságát fogja rontani. Gyakorlatilag én sem találkoztam olyan bíróval, bírósági dolgozóval, aki ezt kritikaként ne fogalmazta volna meg, és ne mondaná azt, hogy bizony ők ezt nem találják jónak, és ezen nem kellene változtatni. Én ezért javaslom elnök asszonynak, hogy valóban jó az, hogy nagyon sok statisztikát kapunk, valóban jó az, hogy belelátunk ezáltal az ügyekbe, de valahol itt is meg kell találni a megfelelő egyensúlyt, hogy ez már ne menjen a bírói munka hatékonyságának a rovására; és ne érezzék úgy a bírák, hogy ez egy olyan többletterhet jelent nekik, amely komolyan gátolja már a munkájukat sok esetben.Még egy dologról szeretnék beszélni, az Országos Bírói Tanácsról, ennek a kontrolljáról az elnöki tevékenység fölött. Ennek lenne a jogszabály szerint némi kontrollfeladata. Mi már komoly kritikát fogalmaztunk meg annak idején, amikor a törvény megszületett, hogy kik is kerülnek be és hogyan történik meg az Országos Bírói Tanácsban a kiválasztás folyamata. Mi ezzel abszolút nem értettünk egyet, úgy éreztük, hogy gyakorlatilag, akit ellenőriznek, ő komoly befolyást gyakorol arra, hogy kik kerüljenek ebbe az ellenőrző jogkörbe. Ezzel nem értettünk egyet, de ez megint a jogszabály hibája, és itt a többségi akarat nyilván érvényesülni tud, és így a Fidesz-KDNP akarata tudott-e, ezt nem tudom e tekintetben felróni. Ez nyilván jogalkotói probléma, nem pedig a végrehajtói területé. De hogy mennyire igazunk volt, azt gondolom, hogy a számokkal is lehet bizonyítani, hiszen 2015-ben elnök asszonynak tíz ajánlása és hat utasításának a véleményezése került be az OBT elé, és valamennyi esetben, amikor ez megtörtént, én úgy tudom, hogy az OBT mindegyikkel egyetértett. Tehát semmifajta kritikát, ellenvéleményt nem fogalmazott meg, és ez megint afelé hajlik, hogy ebben a kérdésben is nekünk volt igazunk, illetve ebben is jogszabály-módosításra lenne szükség.Összefoglalva: azt látom, hogy vannak előrelépések a bírósági területen, itt elsősorban az ügyek gyorsítása érdekében. Azt gondolom, hogy a bírói függetlenséget is sikerült még megőrizni, és nagyon bízom benne, hogy ez így fog megmaradni. Nagyon fontosnak tartanám az életpályamodellt, és fontos az is, hogy a Bírói Életpálya Szakértői Testület működik, amely ennek a kérdéseit meg akarja oldani. De ha nem lesz mellette kormányzati szándék, nem lesz mellette az Országgyűlés többsége, amennyiben ez az asztalunkra kerül, meg is tudjuk valósítani, akkor az egész valójában semmit nem fog érni. Azt gondolom, hogy ezek alapján a Jobbik Magyarországért Mozgalom tartózkodni fog a beszámoló elfogadásával kapcsolatban. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, Gyüre Csaba képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Mivel a többi képviselőcsoport vezérszónokot nem állított, ezért a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Független képviselő nem jelentkezett szólásra.Kétperces felszólalás következik. Gúr Nándor jegyző úrnak, képviselő úrnak adom meg a szót, MSZP.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Asszony! Egy kérdést meg egy álláspontrögzítést szeretnék feltenni az ön irányába. A kérdésem igazából az, hogy… - bár lehet, hogy ez sem kérdés, fordítsuk inkább ponttal és felkiáltójellel a végén a mondatot. Talán nem kérdeznem kell öntől, hanem arra biztatnom, hogy álljon ki a bírókért, álljon ki az igazságszolgáltatásban dolgozó minden emberért, azoknak a béréért, fizetéséért, illetményéért, életpályamodell-megerősítéséért. Ugyanis tényleg tényszerűen azt látjuk, azt tapasztaljuk, és ha egy kicsit kutakodunk, akkor azt vesszük észre magunk körül, hogy itt Európában, mindegy, hogy a V4-eket nézzük, de Bárándy Gergely képviselőtársam, vezérszónok mondta is, hogy Romániát érintően az utolérés már egy nagy feladat Magyarországnak e tekintetben. Valószínű, ebben egy viszonylag mértékadót kellene tudni lépni. Fel kellene oldani a miniszterelnöknek azon gátlásait, gátjait, amelyek e tekintetben fékezik őt. Arra biztatom, elnök asszony, hogy tegye meg azt, amit e tekintetben meg kell tennie, és érje el azt, amit el kell érnie azért, hogy az igazságszolgáltatás még erősebb cölöpökön álljon. Másodjára pedig azt szeretném megemlíteni - na, itt akkor inkább kérdezek -, hogy mi a vélekedése a tekintetben, ha arról beszél, hogy általában javulnak, gyorsulnak a feldolgozási, ítélkezési döntések, hogyha mondjuk, egy egyszerű, teljesen mindegy, hogy munkaügyi vagy bármilyen más per tekintetében, 15-20 tárgyalást folytatnak le, 5-6 éves futamidejű folyamatok keretei között képtelenek dönteni. Hogy látja ön ezt? Ez így rendben van? Nem kellene e tekintetben is valamilyen útmutatásokat megfogalmazni? Köszönöm szépen. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a további képviselői felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, Jobbik.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Ami az időbe már nem fért bele a vezérszónoki felszólalásban, két dologra szeretnék kitérni, az egyik egy kérdés lenne elnök asszonyhoz. A jelentésből, amelyet elég figyelmesen végigolvastam, egy olyan területet találtam, amelyben az ügyirathátralék nőtt, ez pedig az elsőfokú végrehajtási ügyeknek a száma, ezzel kapcsolatban van-e terve elnök asszonynak, hogy ez hogyan lesz ledolgozva. Ez lenne, ami kérdésként felmerül. Illetve még egy terület, amiről nem beszéltem, erről akartam szót ejteni, ez pedig a jogszabályok véleményezése. Bárándy képviselőtársam nagyon dicsérte az OBH-nak ez irányú munkáját, amelyhez én is csatlakoznék. Azonban egy kritikát szeretnék ezzel kapcsolatban megfogalmazni, de azt gondolom, hogy ezt elnök asszony is tudja, és azt gondolom, hogy nem is az OBH-nak a felelőssége vagy az ő körében felmerülő probléma; mégpedig az, hogy amikor ezek a véleményezések körbekerülnek az országban és a bíróságokban az illetékes bírókhoz, kollégiumokhoz kerülnek, akkor rendkívül kevés idő áll a rendelkezésükre, hogy véleményt mondjanak. Ilyen volt például a közigazgatási bíróságokkal kapcsolatos véleménykikérés, amikor is az ítélkezési szünetben négynapos, háromnapos határidőre érkezett meg a bíróságokra. Tehát ezen időszakban, főleg az ítélkezési szünetben azok a bírák, akik teljesen leterheltek a saját területükön a bírói munkában, nem tudnak komoly szakmai véleményt mondani, mert nincsen rá idejük. De én azt gondolom, hogy itt, amikor önök megkapják, akkor ilyen kevés idő van arra, hogy erre véleményt mondjanak, nem pedig valamelyik íróasztalfiókban nyugszik, mondjuk, két hétig ez. Én ezt nem gondolom, én azt gondolom, hogy ilyen kevés idő van, de, ha lehet, ezen kellene még változtatni, hogy több idő álljon a szakmai vélemény kifejtésére rendelkezésre ezekben az esetekben. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő hozzászóló Bárándy Gergely képviselő úr, MSZP. [[15.50]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Gyakran biztatjuk a kormány képviselőjét úgy általában, hogy kapcsolódjon be a vitába és ne a zárszóban mondjon véleményt. Én ismerem ezt az újabb szokását a kormánynak, hogy ilyen esetekben nem szólal meg, de, tisztelt képviselőtársaim, én azt gondolom, államtitkár úr nem dísznek van itt, hanem okkal rendelkezik úgy a törvény, hogy önnek ebben a vitában itt szerepe van, és meg kéne szólalnia. Államtitkár úr, szólaljon meg, legyen szíves! Én értem, hogy most belebújik a telefonjába, és körülbelül a vita egészében ezzel foglalkozott, biztos nagyon érdekes, amit olvas rajta. [[Dr. Völner Pál bólogat.]] Bólogat, örülök ennek, hogy ez érdekes, de ezt el lehet halasztani egy kicsit későbbre is. Higgye el, államtitkár úr, nem provokálni akarom önt, én azt szeretném kérni, hogy azokra a kérdésekre, amelyek kifejezetten az OBH beszámolójával vannak összefüggésben, de nem az OBH elnökét, hanem a kormányt érintik, legyen szíves reflektálni. Legyen szíves például először is reflektálni arra, hogy mi lesz az igazságügyi alkalmazottak béremelésével, hogy az a javaslat, amit ön egyéni képviselői indítványként előterjesztett, és egyébként azzal magyarázta ön is és az ön kollégája, államtitkár-kollégája - mert ön éppen képviselői sapkában ült ott a padban, és ön helyett az államtitkár asszony ült ott az ön helyén -, azzal magyarázta, hogy erre azért van szükség, mert rendkívül gyorsan kívánják ezt a problémát rendezni. Ehhez képest Vas Imre képviselő úr levetette az Igazságügyi bizottság napirendjéről, és azóta sem tudjuk, hogy mi van ezzel a javaslattal, úgyhogy, államtitkár úr, legyen szíves, itt a vitában reagáljon arra, hogy mi van az ön egyéni képviselői indítványával. Azért kérdezem én ezt, mert ismét nyomatékosítom önben, hogy összesen a mostani ülésszakban kettő parlamenti napunk van még; nem, három, bocsánat, a holnapi kettő, ahol csak viták vannak, tehát semmiféle szavazás és más nem tud történni, mint hogy egyébként a hétfőn megszavazott napirendek kapcsán lefolytatjuk a vitát, itt ezek között nincs az ön egyéni képviselői indítványa, és van hétfőn egy parlamenti napunk, amikor szavazni fogunk, de csak olyan törvényről tudunk szavazni, aminek megtörtént a parlamenti tárgyalása. Az ön javaslatának nem ment végig a parlamenti tárgyalása, ezért minden bizonnyal hétfőn nem tudunk szavazni erről, de javítson ki, államtitkár úr, ha netán ebben tévedek. És ez a javaslat biztosította volna azt, hogy egyébként január 1-jével az igazságügyi alkalmazottak bérezése megváltozik, és ők fizetésemelést tudnak kapni. Vas Imre képviselő úr, önt is megszólítom, legyen szíves gombot nyomni, és az ígéretét némiképpen magyarázni, amit tett az Igazságügyi bizottság ülésén, amikor azt kérdeztük öntől, hogy miért vesszük le, miért kéri a levételét ennek a törvénynek a napirendről, és akkor ön azt mondta, még egyszer mondom, ugyanazt, amit a pulpituson is elmondtam, hogy azért, mert másként kívánják ezt rendezni, de január 1-jéig rendezve lesz. Hogy? Legyen szíves valaki önök közül megmondani azt, hogy melyik előttünk lévő törvényjavaslat az, amelyikben az igazságügyi alkalmazottak bérét január 1-jétől rendezni kívánják, ez az egyik kérésem. Nagyon kérem önöket, hogy válaszoljanak rá, azért vannak itt az ülésteremben, és nyilván nem a levegőbe beszélnek. Több ezer embert érint, sok ezer embert érint, és sok ezer ember várja azt, hogy itt mi mit döntünk ma vagy a következő néhány napban. Nem hiszik el, képviselőtársaim, tudják, önök megszüntették a parlamenti közvetítést, de voltak olyan bíróságok - ezt egy picit zárójelben mondom, kritika is az informatikai rendszer fejlesztésének az állapotáról -, ahol két alkalmas számítógép volt, amin lehetett nézni a parlamenti közvetítést, és csoportosan szerveztek szinte programot rá, hogy ezt megtekintsék, amikor az ön törvényjavaslatáról volt szó. Higgye el, ezeket az embereket rendkívüli módon érdekli, hogy január 1-jétől tényleg rendezve lesz-e a bérük vagy sem, úgyhogy én azt gondolom, annyi elvárható önöktől, hogy legalább erre választ adjanak. A másik, amire, én azt gondolom, hogy nem elnök asszonynak kell a zárszóban választ adnia, hanem önöknek, az pedig az, hogy egyébként várható-e a bíráknak a normális fizetésemelése. Várható-e az, hogy az igazságügyi alkalmazottaknak is a bérezését ismételten hozzáigazítják a bírákéhoz, azért, mert ismét érdemes lesz hozzáigazítani, vagy pedig tényleg ez a háromszor 5 százalékos béremelés az, amit önök, mondjuk, a parlamenti ciklusuk végéig terveznek ebben a szférában? Szintén a beszámoló kapcsán merült fel az, hogy kívánnak-e arra forrást biztosítani, hogy újabb bírói státuszokat lehessen kiírni. Azért kérdezem, mert nemcsak tőlem egyébként, hanem ha jól tudom, más politikai párttól is, de a szakmában rendkívül sokaktól kritikaként hangzik el az, amit én is elmondtam most, azt gondolom, ha jól emlékszem, talán tavaly is, hogy a titkárok olyan munkákat végeznek, és egyre több ilyen van, amit egyébként bíróknak kéne végezni, aminél a bírói függetlenség feltétel lenne egy normális jogállamban; azok a titkárok, akik egyébként kvázi bírói feladatokat végeznek, azok végre 6-8 év után bíróként tudják ugyanezeket a feladatokat végezni. Ez megint csak nem egy OBH-szervezési kérdés, hanem a kormány felelőssége, és én ezért kérdezem államtitkár urat, hogy terveznek-e bírói létszámbővítést, mert ezek a kérdések, ezek a problémák, ezek a kritikák, ha úgy tetszik, akkor tudnak annullálódni, akkor tudnak megoldódni ezek a problémák, ha bírói státuszt teremtenek, természetesen itt a költségvetési oldalának a megteremtésével, tehát ha megfelelő pénzt adnak rá. Tehát ha másra nem is, de ezekre a kérdésekre én nagyon kérem önöket, hogy a kormányoldalról válaszoljanak. Köszönöm szépen. [[Gúr Nándor tapsol.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Répássy Róbert képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Elnök Asszony! Én egy témakörben szeretnék hozzászólni, mondjuk úgy, hogy a bér, a bérkérdés témakörében. Először is, csak a történelmi tények kedvéért vagy történeti - legyünk szerények -, a történeti tények kedvéért szeretném azt leszögezni, hogy az Országos Bírósági Hivatal elnökének költségvetési javaslata körülbelül 27 százalék, több mint 27 százalékos illetményemelést tartalmazott. Tehát az Országgyűlés döntése volt, hogy megváltoztatva az Országos Bírósági Hivatal elnökének költségvetési javaslatát, végül is három lépésben, háromszor 5 százalékos illetményemelésről döntött az Országgyűlés, de nem az OBH elnökén kell számon kérni azt, hogy harcoljon jobban a bírák béremeléséért, mert ahogy mondtam, a javaslatuk tartalmazott egy jóval nagyobb lépést. Hozzáteszem, én akkor is elmondtam, hogy magával a módszerrel nem értettem egyet és a frakcióm nevében nem értettem egyet, mert ott a nemzetgazdasági átlagkereset emelkedéséhez kötötték volna, egy automatizmushoz kötötték volna a bírák illetményemelését, ez azonban számos problémát vet föl, minimum azt, hogy sarkalatos törvényben szabályozott kérdésről van szó, de hangsúlyozom, hogy az OBH javaslata nagyobb béremelést tartalmazott volna a bíráknak.Ami az igazságügyi alkalmazottak béremelését illeti, és Völner Pál képviselőtársam, államtitkár úr által benyújtott javaslatot illeti, szeretném felhívni képviselőtársaim figyelmét, hogy az igazságügyi alkalmazottak illetménye emelkedik január 1-jétől, emelkedik azért, mert a vetítési alap emelkedik, hiszen a bírák illetménye emelkedik. A képviselő úr, államtitkár úr javaslata azt a problémát igyekezett orvosolni, hogy a törvény egy olyan másik törvényre utal, nevezetesen, a közszolgálati jogviszonyra utal, amely alapján egy kompenzációt kell fizetni azoknak az igazságügyi alkalmazottaknak, akiknek a jövedelme vagy az illetménye a közszolgálati illetmények alatt maradna. [[16.00]] Most nagyon leegyszerűsítettem a problémát, de ez a lényeg, hogy egy bérkiegészítésről vagy egy kompenzációról szól. Tehát nem arról van szó, hogy az igazságügyi alkalmazottak közül senkinek nem fog emelkedni a jövőben az illetménye, sőt, mindenkinek fog emelkedni az illetménye, hanem arról van szó, hogy a közszolgálatban dolgozókhoz képest mennyivel emelkedik az illetménye. Tehát az itt a kérdés, hogy mennyivel emelkedik az igazságügyi alkalmazottak illetménye. És természetesen egy ilyen kompenzációt utólag is ki lehet fizetni, amennyiben az Országgyűlés később így dönt, de ezt csak a tények kedvéért szerettem volna leszögezni. És egy harmadik kérdés, hogy vajon nagyjából az elmúlt 15 évben… - 2003-at jelölte meg Bárándy képviselő úr, hogy onnantól számított, hogy a bíráknak emelkedett a jövedelme. [[Az elnöki széket Sneider Tamás, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Először is, most azon nagyvonalúan ugorjunk át, hogy 2003-2010-ig önök kormányoztak, tehát akár emelhették is volna a bírák illetményét, de 2010-től jelentős reálbér-növekedés van a bírák illetményében, azért, mert az adóelvonás jelentősen csökkent. Önök is tudják, hogy a bírák illetménye, pontosabban egy része abba a felső kulcsba tartozott, amit megszüntetett a 2010-ben hivatalba lépő kormány, tehát reálbér-növekedés nemcsak emiatt, hanem például a gyermekek után járó adókedvezmény miatt is volt a bírák körében. Nyilván a reálbért nehezebb kimutatni, mint a nominális bért, de a reálbér-növekedés bekövetkezett. Igaz, hogy ez mindenkinél bekövetkezett, az azonban nem állítható, hogy a bírák tekintetében semmilyen elmozdulás nem történt. Utoljára 2012-ben állapította meg az Országgyűlés, ha jól emlékszem, 391 ezer forintban a bírói illetményalapot, és ez a jövő évtől 431 ezer forint lesz. Tehát ez az 5 százalék, és erre jön majd rá még további emelés. Tisztelt Ház! A béremelés kérdése nem annyira fekete-fehér, mint ahogy önök állítják, és úgy gondolom, különösen nem az OBH elnökének róható fel az, hogy az Országgyűlés úgy döntött, hogy kisebb lépésekben növeli a bírósági dolgozók illetményét, de növeli a bírósági dolgozók illetményét, tehát minden területen léphet előre az ország, nemcsak mondjuk, a közszolgálatban dolgozók, hanem a bírósági dolgozók tekintetében is. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszöntöm képviselőtársaimat. Most Gyüre Csaba képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Szeretnék Répássy képviselőtársamra reagálni. Azt gondolom, hogy az ellenzéki pártok nagyon jól tisztában vannak azzal, hogy nem az elnök asszonyban kell látnunk a felelőst, aki miatt nem megy keresztül a bérfejlesztés olyan módon, ahogyan azt szeretnénk a bíróságokon.Nagyon jól tudjuk, hogy nem rajta múlik, hiszen úgy emlékszem, hogy valamennyi beszámolójában, amikor ideállt, mindig elmondta, hogy egy komoly bérfejlesztésre lenne szükség mind a bírák esetében, mind pedig az egyéb bírósági alkalmazottak esetében, de mi nem is benne látjuk a felelőst, hanem egyértelműen a kormányban látjuk, illetve az országgyűlési többségben látjuk. Én magam terjesztettem be azt a módosítást, szerintem az utóbbi három évben, biztos vagyok benne, hogy valamennyi költségvetési törvényben szerepelt, amelyben 30 százalékot javasoltam vagy javasoltunk Staudt képviselőtársammal vagy előtte még Gaudi képviselőtársammal a dolgozóknak. Ezzel szemben, én azt gondolom, ezt valamennyi ellenzéki párt támogatta. Egyértelmű, hogy a 2010-2014-es időszakban a kétharmados többség nem akarta, ma pedig a ma már szerencsére nem kétharmados Fidesz-KDNP-s többség nem akarta ezt a fajta bérfejlesztést. A reálbér-növekedéssel kapcsolatban én azt olvastam nem is az elnök asszony mostani beszámolójában, hanem a tavalyiban ő is kifejezetten említette a reálbér kérdését a bíróságok vonatkozásában. Ott azt a statisztikát olvastam, hogy majdnem 50 százalékos szintű a reálbércsökkenés a bírók esetében. És ha ebből még le is vonjuk azt a különbözetet, amit Répássy úr említett, amelyet az adó csökkenő mértéke miatt veszünk figyelembe, akkor is azt kell látnunk, hogy minimum 30 százalékos reálbércsökkenés figyelhető meg a bíráknál az elmúlt 10-15 év vonatkozásában, ami, azt gondolom, egy nagyon komoly szám, ha nem is a 47-48 százalékból indulunk ki, hanem a 30 százalékból. A gyermekkedvezménnyel kapcsolatban is szeretném elmondani, hogy nagyon jó, a Jobbik Magyarországért Mozgalom támogat mindenfajta ehhez hasonló gyermekkedvezményt, adózási kedvezményt, amely a gyermekekre vonatkozik, és azzal is teljes mértékben egyetértünk, hogy ez bevezetésre került Magyarországon, de azt is látnunk kell, ebben a beszámolóban láttuk a korfát is, hogy mind a nők, mind a férfiak esetében hogyan néz ki a korfa. Azt látjuk, hogy ma a nők esetében, úgy emlékszem, 45-50 év között van az átlagéletkor, és ha jól emlékszem, a bíráknak körülbelül 69 százaléka a hölgy és csak 31 százaléka a férfi, vagy talán még ettől is kevesebb; 45-50 éves korban már nem a gyermekkedvezmény számít. Tehát a bíráknak a többsége, azt kell lássuk, már nem is tudja igénybe venni ezt a gyermekkedvezményt. Tehát azt gondolom, azért nem kellene figyelembe venni, mint ahogy maga Répássy úr is mondta, hogy azért más területeken is érvényesül ez a fajta kedvezmény. A bíráknál pedig nem volt bérfejlesztés, és mi nem is az elnök asszonyon akarjuk ezt bevasalni, hanem elsősorban a kormányon akarjuk bevasalni, és elmondtuk, ma minden lehetőséget megragadunk arra, hogy ezt el tudjuk mondani. Ma bírósági, OBH-vita van, akkor itt mondjuk el, és nyilván ez nem az elnök asszonynak szól, hanem elsősorban a kormánynak szól ez a fajta kritika. Még két dolgot szeretnék megjegyezni. Találkoztam a beszámolóban a többletképzettséggel is. Nagyon sok bírónál van többletképzettség, tehát két diploma, három diploma vagy adott esetben még több diploma. Nagyon sokan jártak különböző szakjogászira, ezt is látjuk a kimutatásban. Ez nagyon örvendetes, mert ha egy bíró más szakterületen is felsőfokú végzettséget szerez, az mindenképpen az ő szakmaiságát, a szakmai tapasztalatát, a szakmai hozzáértését fogja növelni, tehát ez mindenképpen jó és dicséretes, csak mögötte van az a kérdés, hogy vajon megbecsülik-e ezt, tehát ez a bérben is érvényesül-e. Én ezzel kapcsolatban ellentétes híreket hallottam az ország különböző pontjairól. Vannak olyan megyék, ahol ezt figyelembe veszik, vannak olyan megyék, ahol ezt nem veszik figyelembe. Én azt gondolom, hogy akár ezt a többletképzettséget, akár a nyelvi többletképzettséget, mindenütt figyelembe kellene venni. Ezt már korábban is, évekkel ezelőtt is elmondtam, és azt gondolom, ebben van is javulás, hiszen ez sok helyen bevezetésre került, de úgy tudom, hogy nem mindenütt. Ezt azért jó lenne egységesen kezelni és mindenütt megadni ezeket a többletjuttatásokat is, ami megadható a többletképzettséggel kapcsolatosan. Még egy problémára szeretném felhívni a figyelmet, amely, azt gondolom, elsősorban nem az elnök asszonynak szól, hanem a jogalkotónak szól ezzel kapcsolatban, ez pedig a pályázatok, a pályáztatások kérdése. A bírák nagyon sokszor kritikát fogalmaznak meg a pályázatok kiírt szempontjaival kapcsolatosan, mégpedig azt, hogy ha egy bírósági titkár áldozatos munkával elvégzi azt a munkát, amit rábíznak a bíróságokon, akkor sajnos nem lesz arra ideje, hogy mindamellett ő tudományos munkát végezzen, publikációi legyenek, jelenjenek meg sorozatban a szaklapokban. Azt kell látni, hogy aki ledolgozza a 8-10 óráját a bíróságon, annak nem marad ideje, energiája ezekkel foglalkozni. Akkor, amikor egy pályázat elbírálásánál ez előnyt fog jelenteni, azzal szemben, aki esetleg ott ledolgozza a napi 8-10 óráját, a szakmaiságát és minden tudását beleadja, és mégsem ő lesz a bíró, akkor az megkérdőjelezhető, hogy vajon a szakmai hozzáértés vagy egyéb szempont fog dönteni a pályázatoknál. Ugyanez van akkor, amikor áthelyezést kérne az egyik bíró a másik helyre, mert olyan dolog történt vele, hogy férjhez ment, megnősült, máshova költözik, családi problémák, akkor, én azt gondolom, az, aki már határozatlan időre kinevezett bíró volt, annak előnyt kellene élveznie, nem pedig ugyanúgy besorolva lenni, és aki adott esetben publikált, az előnyt fog élvezni azzal szemben, aki már komoly, akár 10-20 éves szakmai múltat tesz le. [[16.10]] Ebben kellene változtatni, de azt gondolom, ez megint jogalkotói szándék kérdése, és ezen az Országgyűlésnek kellene változtatni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm. Most normál hozzászólásként Bárándy Gergely képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Répássy képviselő úr felszólalására reagálnék. Maximálisan egyetértek vele; az, hogy a bírák nem kapnak normális, értékelhető fizetésemelést, ez nem az elnök asszony felelőssége, hanem Orbán Viktor személyes felelőssége, aki nem engedi a béremelést azért, mert kifejezetten utálja, rühelli a bírói kart. Ez az igazság.Én mindössze annyit mondtam elnök asszonynak, annyit kértem tőle, rengetegszer fogalmaztuk meg kritikaként, amikor önt kinevezték, elnök asszony, hogy rendkívül jó kapcsolat fűzi önt a miniszterelnökhöz. Én ezért gondoltam azt, és gondolom most is, hogy egy olyan személyt kellett volna szerintem kinevezni bírósági első számú vezetőnek, akinek ilyen kapcsolata a végrehajtó hatalom fejéhez nincsen. Ez így esett. Az ön kinevezése, megválasztása megtörtént. De ha már ez így van, ha már így lett, így alakult, akkor én annyit kértem öntől, és e tekintetben fordulok csak önhöz, hogy ezt a jó kapcsolatát akkor vesse latba most, és legalább ez szolgáljon a bírói kar előnyére, hogy önök között van egy ilyen bizalmi kapcsolat és viszony, hogy a fizetés dolgában próbálja meg a miniszterelnököt jobb belátásra bírni. Én mindösszesen ezért fordultam önhöz. Ebben látom az ön felelősségét ebben a körben. Nyilvánvalóan ebben önt a bírói kar, a bírói egyesület mellszélességgel tudja támogatni, tehát ön mögött áll, ez egészen biztos. Én ennyit kértem öntől; de a felelősség vonatkozásában maximálisan osztom Répássy képviselő úr álláspontját, ez a miniszterelnök egyszemélyi felelőssége. A reálbércsökkenés vonatkozásában tudok nagyon rövid lenni, mert Gyüre képviselőtársam elmondta, amit én szerettem volna. Valóban így van, hogy ez megtörtént, és hogy ez milyen mérvű és mértékű, azt épp az OBH tudja kimutatni. Nekünk ebben semmiféle önálló statisztikát nem kell produkálnunk vagy érvelést nem kell kifejtenünk, hanem egyszerűen hagyatkoznunk kell arra, amit a bírói szervezet maga állapított meg. Ha pedig ez így van, akkor úgy hiszem, hogy legalább a 2003-as szintre illene felhozni a bírák reálbérét a kormánynak a mostani fizetésemeléssel. Megjegyzem, hogy 2003-ban is azért volt szükség ilyen mérvű béremelésre, mert olyan alacsony volt akkor is az akkori viszonyokhoz képest a bírák fizetése, ami szégyenteljes volt. Akkor egy normális szintre sikerült felhozni. Jó lett volna valóban, ha a következő kormányok is szisztematikusan ezt az emelést végrehajtják, akár legyen szocialista, akár fideszes kormányzat. Megjegyzem, hogy ezt a 2003-as béremelést is a Medgyessy-kormánynak sikerült végrehajtania. De hogy 13 év után eltolva háromszor 5 százalékot emelnek, ez elképesztő. Nem tudok egyszerűen mást mondani rá jelen felszólalásomban sem. Arra sem tudok mit mondani, és nem nagyon van szavam, államtitkár úr, hogy ön ezután sem hajlandó ebbe a vitába beszállni, hogy semmit nem mond, hogy egy szava nincsen azokhoz az emberekhez, akikről itt most tárgyalunk. Ez közel tízezer ember. Az Igazságügyi Minisztériumnak az egyik legfontosabb feladata, ha úgy tetszik, ez a szektor. Nem gondolom azt, hogy helyes az, ha erről a vitában az igazságügyi államtitkár, a miniszter nem nyilvánít véleményt. Azt is mondom, államtitkár úr, és e tekintetben higgye el, tényleg félre ne értse az ön személyével kapcsolatban, én önt tisztelem mint szakembert, mint kollégámat, de itt a miniszternek kéne ülnie. A miniszternek személyesen kéne most ezekre a kérdésekre válaszolnia, mert ő ebben az első számú döntéshozó, leszámítva a miniszterelnököt. Neki kéne számot adnia arról, hogy ezekben a kérdésekben egyébként a miniszterelnökkel milyen megbeszéléseket folytatott. Úgyhogy, tisztelt képviselőtársaim, azt gondolom, hogy azok a kritikák, amelyek a béremeléssel kapcsolatosak voltak, még akkor is, ha néhol egyébként sikerül reálbéremelést kimutatni, Répássy képviselő úrnak megjegyzem még egyszer, ugyanúgy, mint bárhol máshol és bármilyen más szektorban, ahol egyébként évente, vagy azt mondom, hogy az elmúlt 13 évben több alkalommal kaptak egyébként nominálisan béremelést, ettől függetlenül a bírák fizetésének az értéke a 2003-as szinthez képest valami hihetetlen, hogy mekkorát zuhant. Szeretném mondani, hogy itt nemcsak a bíráknak, nem találok jó szót rá, mert ha azt mondanám, hogy kiemelt fizetéséről van szó, akkor úgy tűnne, mintha ez egy magas fizetés lenne, a többiekhez képest kiemelt fizetéséről van szó az igazságügyi szektorban, hanem azoknak az alkalmazottaknak a béréről is, akik egyébként egy bizonyos százalékát, töredékét kapják a bírói fizetésnek. Tehát itt nemcsak a bíróról beszélünk, aki megkapja azt az illetményalapot, amiről Répássy képviselő úr beszélt, hanem beszélünk a bírósági fogalmazóról is, aki annak a 40 százalékát kapja, és beszélünk arról a leíróról vagy fizikai alkalmazottról, aki ennél még szerényebb százalékát kapja meg a bírói fizetésnek. Ha ezt vesszük alapul, akkor azt gondolom, szembetűnő és látható, hogy milyen elképesztően nagy a baj.Higgyék el nekem, hogy ez nem egy ellenzéki gumicsont, amin most rágódunk, hanem minden államban, nyugati államban felismerték azt, hogy az igazságszolgáltatás kiegyensúlyozott működése egy olyan állami érdek, ami nem lehet pénz kérdése. Minden államban, Magyarországon is ez a költségvetésnek egy icipici részét teszi ki, az összköltségvetésnek. Ha ezt összehasonlítom, mondjuk, akár az egyébként rendkívül fontos, ne értse senki félre, egészségüggyel, rendészeti dolgozók bérével vagy bármi mással, ami nagy rendszer, azt fogjuk látni, hogy ez elenyészően pici, szinte semmi a költségvetésben. Azok a számok, azok az összegek, amiket most mi számonkérünk a kormányon, a költségvetésben szinte nagyítóval sem láthatók, viszont a jelentőségük annál nagyobb. Az igazságszolgáltatás kiegyensúlyozott működése, az, hogy az igazságszolgáltatásban dolgozó emberek között ne fluktuáció legyen, hanem stabilitás, hogy ott életpályamodell legyen; hogyha ott egy leíró, aki valójában egy igazságügyi alkalmazott, egy kisegítő embere egy bírónak, hibázik, Gyüre képviselőtársam mondott talán egy jó példát erre, akkor lehet, hogy valakit bent tartanak a börtönben még három napig úgy, hogy nem kéne, vagy tovább, ha egy igazságügyi alkalmazott hibázik. Óriási felelősséggel dolgoznak ezek az emberek, hihetetlen kevés pénzért. Úgy hiszem, az államnak kutya kötelessége megbecsülni ezt a munkát, sőt mi több, azt kell hogy mondjam, megéri megbecsülni ezt a munkát. Megéri azért is megbecsülni ezt a munkát, mert nem akarok odáig sem elmenni, hogy mondjuk, egy strasbourgi ítélet kapcsán mennyi pénzt kell utána kifizetni, ha ez a munka nem megfelelő, de a társadalom hangulatát, a társadalom biztonságérzetét alapvetően határozza meg az, hogy mondjuk, az egymás közti peres jogviták hogy intéződnek, hogy egy büntetőügynek milyen a lefolyása, hogy megbízhatnak-e az emberek a bíróságokban, hogy a bíróságok egyébként jó minőségű munkát végeznek-e, időszerűen végzik-e. Ezek az államnak hallatlanul fontosak. Kevés olyan terület van, ahol ilyen kicsi befektetéssel ennyire jó eredményt lehet elérni. Ezt a kicsi befektetést kérjük most a kormánytól azért, hogy az eredmény jó legyen, hogy azok az egyébként sokat próbált és tapasztalt munkatársai az igazságszolgáltatásnak, akik most azon gondolkodnak, hogy kénytelenek elmenni, azok maradjanak ott, azokat bírjuk rá arra, hogy maradjanak. Nem a bírókkal lesz a probléma. A bírók ott fognak maradni. Nagyon kicsi lesz az eláramlás a bíróságokról. Sokkal nagyobb probléma lesz az igazságügyi alkalmazottak elvándorlása. És tudja mit, államtitkár úr, amit elnök asszony mondott, Gyüre képviselőtársam megerősítette, és tökéletesen igazuk van. [[16.20]] Az, hogy jó minőségű embereket vegyünk fel a bíróságainkra, alapvető érdek. Ha valami, az rendkívül hosszú távon fogja meghatározni azt, hogy milyen lesz az igazságszolgáltatás színvonala. Mert ha ma egy végzős, egy egyetemet elvégzett diák azt mondja, hogy gondolkodom azon, hol helyezkedjek el, akkor meglátja azt, hogy talán, talán, ha a kompenzáció jól sikerül önöknek, akkor a minimálbért el fogja majd érni a fizetése három éven keresztül, mint bírósági fogalmazónak. Ha ezt megnézi, és ugyanez a diák, mondjuk, nyelveket beszél, beiratkozott már egy PhD-tanfolyamra, egy Erasmus-ösztöndíjat elvégzett, tudja, mi van külföldön, és summa cum laude eredménnyel végezte el az egyetemet, akkor azt mondja, hogy kérem szépen, elmegyek egy nagy nemzetközi irodához, és hihetetlen sok pénzt fogok keresni. Márpedig vannak olyan diákok - tudom, mert annyira még nem rég végeztem, bár most már lassan mondhatom, hogy igen -, akik elhivatottak a bírói pálya iránt, és el szeretnének menni bírónak, ha csak egy mód van rá. Olyan fizetést úgy sem fog tudni az állami szektor kínálni természetesen, mint egy multi, de tisztes megélhetéshez szükséges fizetést igen. Ha azonban azt látja, hogy egyébként van egy bírói életpálya, amelyen végig tud haladni, és ha mondjuk, eléri azt a szintet, hogy törvényszéki tanácselnök lesz, egy olyan tisztességes fizetést fog kapni, amely Magyarországon akár a közszférában egy kiemelt fizetésnek minősül, akkor lehet, hogy szívesebben választja ezt az életpályát; mert szakmailag neki ez a kihívás, és azt mondja, hogy egyébként még a családom is el tudom tartani mellette. Szóval, ezek azok a kérdések, amelyeket most mi meg tudunk válaszolni, és meg tudunk nagyon könnyedén oldani, ha akarunk. Ezzel az igazságszolgáltatás színvonalát hosszú évekre, évtizedekre tudjuk meghatározni. Meg tudjuk határozni, hogy kikből legyenek majd bírók; jó minőségű, okos, felkészült, tehetséges emberekből, vagy, ha úgy tetszik, a resztliből. A másik, amit szerettem volna mondani és e tekintetben Gyüre képviselőtársam felszólalása indított arra, hogy gombot nyomjak: teljesen igaza van képviselő úrnak abban, hogy a pluszpontok rendszerét érdemes lenne átgondolni. Elnök asszony, tudom, hogy ez önnek fontos. Tudja mit? Nekem is. Mert én úgy hiszem, hogy egy kúriai bírónál például az, hogy legyen PhD-je vagy akár habilitációja, vagy akár egy MTA-doktorija, az rendkívül fontos. Mert ott már egy bíró a gyakorlat és a tudomány határán dolgozik. Egy jogegységi határozat meghozatala meglátásom szerint inkább tudományos munka, mint bírói gyakorlati munka, egyetértünk. De ez nem igaz egy járásbíróságon. Ott meg sokkal inkább a gyakorlat az, aminek meghatározónak kell lennie. Éppen ezért azt mondom, hogy én akár még azt is el tudom fogadni, hogy tanulja meg, mi volt ott, és egy kétéves bírói gyakorlat után valakit kinevezzenek a Kúriára egy jogegységi tanácsba úgy, hogy két évig volt bíró, de egyébként egyetemi tanár és a szakma egyik legelismertebbje. Mert ott azt a típusú munkát kell végezni. Ott hihetetlen sokat ér az, hogy tudományos munkája van, vagy publikációi vannak. Megjegyzem azt is, hogy maximálják, ha jól emlékszem, két publikációban, tehát két publikációnál hiába van több, akkor is ugyanannyi pontot fog kapni egy bíró, ha jól tudom vagy jól emlékszem. Ez megint, azt mondom, butaság, mert két publikációt annyira nem nehéz megoldani, leszervezni. Ha van valakinek kis affinitása hozzá, megírja gyorsan. De egy komoly tudományos hátteret teremteni, mondjuk, több tucat publikációval, idegen nyelvűvel, külföldi folyóiratokban megjelenővel, az már más. Az már egy tudományos életpályát tükröz, egy tudományos irányultságot; nem azt, hogy valaki ezt így összeszedte, mert volt két ismerőse a különböző tudományos lapoknál. Tudom, hogy így megy, én is látom. Ezt a szempontrendszert és ezt a pontrendszert, azt gondolom, érdemes lenne felülvizsgálni. És míg járásbíróságokon vagy törvényszéken lényegesen kisebb jelentőséget lehet tulajdonítani egy ilyen szempontnak, akár tudományos, akár más jellegű külföldi előadást értek ezalatt vagy valami hasonlót, addig, ahogy feljebb megyünk a hierarchiában a bíróságokon, egyre nagyobb jelentőséget tulajdonítani ennek. Ezt érdemes átgondolni és azért ebben a vitában mondom el és nem egy másikban, mert úgy hiszem, hogy ezt az OBH-val való egyeztetés és egyetértés nélkül nem érdemes a törvényalkotónak módosítani. Ebben, azt gondolom, szükség lenne egy konzultációra, és bizony ebben szükség volna változásokra, még akkor is, ha egyébként azzal, hogy ezek a szempontok bejöttek a rendszerbe, alapvetően egyet tudok érteni. Köszönöm szépen.
Köszönjük. Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e még valaki hozzászólni a napirendi ponthoz. [[Senki sem jelentkezik.]] Nem látok jelentkezőt. Így az együttes általános vitát lezárom. Megkérdezem Handó Tünde elnök asszonyt, hogy kíván-e válaszolni az elhangzottakra. [[Dr. Handó Tünde: Igen.]] Jelzi, hogy igen. Öné a szó.
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Alelnök Úr! Köszönöm szépen a figyelmet, és köszönöm szépen azt az elismerést, amit a bírósági dolgozók és a bírók kaptak az önök részéről. Higgyék el, hogy a bírósági szervezetben dolgozók az esküjükhöz hűen felelősségteljesen, a lehető legjobban szeretnék a munkájukat végezni.Ami a konkrét felvetéseket illeti, ezek többször, több helyen már felmerültek az országgyűlési képviselők részéről kérdésként. Nagyon sok mindenre a válaszok egyébként ebben a 250 oldalas beszámolóban vannak. Meg fogjuk találni az alkalmat, hogy minden egyes felvetésre, amely kérdésként fogalmazódott meg, választ adjunk. Néhányat emelnék ki ezekből, amelyek talán visszatérő kérdések.Az egyik a pályázati rendszer, a vezetői pályázatokat illető kérdések, és itt az egyik képviselő úr utalt is rá, hogy nyolc eredménytelen pályázat volt. Ebből egy olyan volt, amelyre nem is volt jelentkező, négy pályázat esetén pedig a bírói véleménynyilvánító testület nem támogatta a megfelelő arányban a pályázókat. Idecsatolnám a másik képviselő úr felvetését, hogy hogyan lehetséges az, hogy vezetők kisebb bírói gyakorlattal is lehetnek már a bírósági szervezetben. Nos, mert arról van szó, hogy egy vezetőnek, akinek menedzselnie kell, beleértve az épületfenntartást, a gazdasági, pénzügyi kérdéseket, egészen másfajta képességekre, kompetenciákra van szüksége egy ilyen pozícióban, mint egy bírónak, ahol valóban a többéves gyakorlatra van szükség. Tehát egy szakvezetőnél, egy kollégiumvezetőnél egész másfajta elvárások vannak vagy képességekre van szükség a mai időkben, mint amilyenekre akár öt vagy tíz évvel ezelőtt, mert akkora igényeket fogalmaznak meg felénk nemcsak a képviselő urak, hanem a körülöttünk lévő társadalom, a média, a versenyszféra, maguknak az ügyeknek a bonyolultsága, hogy igenis szükség van olyan vezetőkre, akik kis menedzserként egyáltalán a rendszer működtetését tudják megoldani. Maximálisan egyetértek azzal, nem is tehetnék mást, húszéves bírói gyakorlattal, tízéves elnöki gyakorlattal, mint hogy mellszélességgel kiállok annak érdekében, hogy az adminisztrációs terhek csökkenjenek. De valakinek azokat a jogszabályvéleményeket össze kell gyűjteni, azokat összegezni kell, az ellenőrzéseket, amelyek az időszerűséget, a minőséget biztosítják, el kell végezni, a képzéseket meg kell szervezni. Sajnos, ez azzal jár, hogy a mai vezetőknek sokkal többet, több mindent kell tenniük, mint akár öt évvel ezelőtt, pláne tíz évvel ezelőtt. Valakinek ezt a munkát el kell végezni. Ezért is fontos, hogy az igazságügyi alkalmazottak, a bírók, de a vezetők is különösen, akárcsak a privát szférában vagy az állami szférában legyenek megbecsülve, elismerve is. Tehát legyen meg a lehetőség arra, hogy ne egy-két pályázó jelentkezzen egy-egy vezetői posztra. Itt nemcsak arról a 130 felső szintű vezetőről van szó, hanem a mögöttük lévő 600-ról, mert tudni kell, hogy összességében 750 vezető van ebben a szervezetben tanácselnöktől az ítélőtáblai elnökig. Fontos volna, hogy minél többen jelentkezzenek ezekre a helyekre, és bizony mindig lesz, lenne olyan, aki nem nyeri el a pályázatot. [[16.30]] Maximálisan egyetértek azzal, hogy a vezetőkiválasztáshoz, a módszerekhez, a lehetséges vezetők felkészítéséhez is, illetve úgy, ahogyan ez a közszférában egyébként elindult, vagy akár említhetném a Belügyminisztériumot, ahol egy nagyon szisztematikus rendszert alakítottak ki a nem vezetők vezetői felkészítésére is, forrásra van szükségünk és segítségre, hogy legyenek ilyen rendszereink; mint ahogy ahhoz is, hogy ezeket a bizonyos statisztikákat ne kézzel kelljen kőkorszaki módon előállítani, hanem olyan elektronikus alkalmazások legyenek a bíróságokon, hogy minden elektronikusan történjen, tehát egy adatot egyszer kelljen bevinni, és azokat utána különféle összerendezésben bárkinek, akinek jogosultsága van, egy elnöknek, egy OBH-nak, de kérésre akár országgyűlési képviselőknek, azt elő tudjuk állítani. Ebben az irányban vagyunk, ezért is hivatkoztam a repülőre, hogy ha már felszálltunk, és felszálló ágban van a magyar igazságszolgáltatás, akkor muszáj ezt irányban tartani. Tehát minden területről bizony támogatásra van szükségünk ahhoz, hogy ezek a felmerülő problémák megoldódjanak, vagy egyre jobban és jobban tudjunk működni, és belül a dolgozók is elégedettebbek legyenek, és lássák maguk előtt a jövőt.Ahogyan többször utaltak is rá, az igények, az elvárások olyan jellegűek, amelyek egymást kiolthatják, ha megvalósulnak, vagy ahogyan az elhangzott, a helyes egyensúlyt meg kell találni. Így van ez az időszerűség, a minőség tekintetében, éppen ezért hirdettük meg stratégiai célként már 2012-ben, hogy „Hatékony igazságszolgáltatás: időszerűség és minőség”. Ezeknek kéz a kézben kell járniuk, ezzel mi is tisztában vagyunk, és igyekszünk azon lenni, hogy ez az egyensúly eme két érték tekintetében megvalósuljon a bírósági szervezetben. Ugyanígy a bírók kompetenciáját illetően is fontos az egyensúlyt megtartani, és mi magunk is két éve vagy talán már több is, folyamatos egyeztetésben vagyunk az Igazságügyi Minisztériummal a pontrendszer módosítása érdekében, nevezetesen, hogy a joggyakorlati idő sokkal nagyobb mértékben kerüljön elismerésre, de figyelnünk kell arra is, hogy a pálya nyitottsága maradjon meg, tehát nem csak a bíróságon eltöltött időt kell figyelembe venni. Ha igazán azt akarjuk, hogy jó bírók legyenek, és a Kúriára ne csak kivételezettek jussanak be, akkor kellő számban kell megteremtenünk a lehetőséget annak, hogy az alsó fokú bíróságokon, a törvényszékeken is igenis legyenek olyan bírók, akik nyelveket beszélnek, akiknek akár PhD-juk, másoddiplomájuk van. Tehát azt is biztosítanunk kell a vezetői támogatással, hogy esélyt adjunk a bírósági titkároknak, a kisbíróknak arra, hogy igenis megmutathassák magukat más versenyszámokban is, mint maga az ítélkező tevékenység. Ha szabad azt mondanom, bizony pont bírói pályázatoknál fordult az elő, hogy azért minősítettem eredménytelennek bírói pályázatot, mert azt láttam, hogy ezt az esélyegyenlőséget a bírósági szervezeten belül nem biztosították adott esetben egy titkár részére. Tehát volt, aki véleményezhetett jogszabályt, mert közel dolgozhatott a kollégiumvezetőhöz, másnak meg, aki, nem mondom ki a kisváros nevét, ahol dolgozott bírósági titkárként, nem voltak ilyen lehetőségei. Ha lehetősége van, de nem jól teljesít, annak persze következménye van; de ha lehetősége sincs, akkor annak a terhét nem lehet a bírósági titkárra hárítani.A bírói létszámmal kapcsolatban fontosnak tartom ezen a helyen is elmondani, mert ez természetesen a bírósági szervezetben is felmerül, és akik még voltak annak idején az Országos Igazságszolgáltatási Tanács tagjai, hallhatták, hogy a legnagyobb harc azért ment, hogy még több bíró legyen egy-egy törvényszéken. De bocsánatot kérek, nézzük meg Dániát! 5 millió lakos 350 bíróval; mi 10 millióan vagyunk 3 ezer bíróval. Persze sokkal több fajta ügytípus tartozik nálunk a bíróságokra, de álljon meg a menet! Valóban azt akarjuk, hogy mindent bíró intézzen? Most egy egészségügyi példát hozok: valóban az összes injekciót a professzornak kell beadnia? Nem feltétlenül. Tehát pont az a lényeges, ebbe az irányba mentünk el, azért is tudunk ilyen eredményesek lenni, mert a komoly felkészültséget, nagy tapasztalatot igénylő munkát a bírónak kell elvégeznie, és ha érdemi segítők mellette vannak vagy olyanok, akik kevésbé bonyolult ügyeket képesek elintézni, azok ezt képesek és készek megtenni. Mi magunk is támogatnánk az albírói intézmény létrehozását, mert azért a distinkciót meg kellene tartani. Egyelőre még egy alaptörvényi kötöttségünk van, hiszen az Alaptörvény csak a bírósági titkárokat nevesíti. Természetesen éppen az átalakult eljárási szabályok miatt másfajta munkaköri megnevezéseket, másfajta státuszokat is érdemes volna létrehozni a bírósági szervezetben, ezen dolgozunk.S azért azt nem szabad elfelejteni, hogy egyedül a bírói pályánál van alsó korhatár. Tehát kikerül a fiatal az egyetemről 23 évesen, ezek után hét évet kell minimum eltöltenie ahhoz, hogy egyáltalán a bírói pályázatát beadhassa, mert 30 év alatt pályázatról se lehet szó. Nagyon rövid életút van egy bíró előtt, ezek után még egy határozott idejű próbát kell tennie, hogy egyáltalán alkalmas-e erre a tisztségre, hogy az élethossziglani kinevezést kézhez kaphassa. Iszonyú nehéz megtartani és behozni ezeket a fiatal embereket a szervezetbe, mert pont ez a 27-33 éves kor az, amikor családot kell alapítani. Én magam ismerek olyan vidéki bírósági titkárokat, akik tíz évet töltöttek már a szervezetben, olyan tudással rendelkeznek, hogy komoly jogszabály-módosítási tárgyalásokon képviselik az egész bírósági szervezetet, nem sorolom fel, hogy milyen nagy hivatásrendek képviselőinek a maximális elismertsége mellett, hogy bármikor lehetne belőlük bíró, bírósági vezető is akár, mert őrájuk támaszkodunk, nemcsak én, hanem mások is, de olyan lehetőségek vannak, olyan álláshely-üresedések, amelyek nem teszik lehetővé az előrelépését bíróként, de más formában bizony meg kellene teremteni, ezzel egyetértek. Óva intenék azonban attól, hogy minden ügy mellé egy bírót állítsunk, mert az rendkívüli pazarlás lenne, és még inkább kevés lehetőségünk volna arra, hogy végre egy nagyobb arányú bíróibér-emelés legyen, hiszen minél többen vagyunk, annál szűkösebbek lehetnek azok a kilátásba helyezett források. Nagyon szépen köszönöm a felvetéseket, azon leszünk, hogy a konkrét kérdéseket is meg tudjuk válaszolni. Azt kérem a képviselő uraktól, azt kérem a minisztériumtól is természetesen, hogy vegyék komolyan, amit kérünk, amit elmondunk, és bízzanak bennünk, önökért vagyunk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük. Megkérdezem Vas Imre képviselő urat, hogy kíván-e hozzászólni. [[Dr. Vas Imre jelzésére:]] Jelzi, hogy igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Bárándy képviselőtársamnak bizonyára elkerülte a figyelmét a T/13159. számú törvényjavaslat; a jobb beazonosíthatóság érdekében: holnap 15 órakor a Törvényalkotási bizottság tárgyalja házszabálytól eltéréssel. Ha a törvényjavaslat 51. §-át megnézte a képviselőtársam, az a problémát ha nem is teljeskörűen, de a legalacsonyabb bérezésű igazságügyi alkalmazottak díjazását mindenképpen rendezi. [[16.40]] Nem szeretnénk megállni ennél a törvényjavaslatnál, újabb törvényjavaslatot is elő fogunk terjeszteni. Persze megértem Bárándy képviselőtársam problémáját, hisz ők voltak azok, akik mondjuk, ha már áttérünk a bírói illetményekre, a bírói illetményeknek nagyjából a felét 36 százalékos személyi jövedelemadóval terhelték, és amikor, ha jól emlékszem, 2012. január 1-jétől megszüntettük a kétkulcsos személyi jövedelemadót, akkor még önök voltak azok, akik ezt egyébként ellenezték is, merthogy ez az állami szféra, így aztán a bírók illetményét is jelentősen befolyásolta, mert mondom, a bíróknak nagyjából az illetményük fele a 36 százalékos személyijövedelemadó-kulcsba esett, most pedig 15 százalékos személyijövedelemadó-kulcsba esik. [[Dr. Bárándy Gergely: Mégis akkor elégedettek voltak, most meg nem!]] Amikor kormányon voltak, akkor nem tettek a bírók illetményemeléséért, értem én, hogy most próbál tenni érte, úgyhogy ezt erősen álságosnak érzem. [[Dr. Bárándy Gergely: Jaj, Imre! Hagyjuk ezt! Kár veled vitázni!]] Köszönöm szépen azoknak, akik támogatják a határozati javaslat elfogadását; akik pedig most úgy nyilatkoztak, hogy nem, még a zárószavazásig lesz idejük megfontolni, hogy mégiscsak támogatni kellene ezt a határozati javaslatot. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm. A határozati javaslathoz a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Képviselőtársaim! A mai napirendi pontjaink tárgyalásának a végére értünk. Most egyetlenegy napirend utáni felszólalásunk lesz a mai nap folyamán. Gúr Nándor jegyző úr jelezte felszólalási szándékát: „Vízügyi kérdések” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Kétfelé bontanám a mondandót. Az egyik magával a vízügyi dolgozók kérdéskörével, a másik pedig a víziközmű-társaságok keretei között zajló folyamatokkal kapcsolatos. De mind a kettőnél van azonosság. Az egyik az azonosság tekintetében általában az, hogy létszámhiánnyal küszködnek, a másik pedig az, hogy a létszámhiányok, elvándorlások mellett - nyilván a létszámhiányok nem véletlenszerűen alakulnak ki, ezek elvándorlásból, máshol való munkavállalásból fakadnak - kérdésköre mellett a másik alapvető problematika a méltánytalanul alacsony fizetések kérdésköre. Megalázóan alacsonyak ezek a fizetések. Nem véletlenszerű, hogy sztrájkközeli állapotok vannak, sztrájkelőkészítési folyamatok zajlanak a Vízügyi Szakszervezetek Országos Ágazati Szövetsége részéről is. Nem véletlenszerű, hiszen ha az elmúlt, most már lassan hét év időszakát górcső alá vesszük, akkor gyakorlatilag a víziközmű-társaságok közül van ez az öt nagy rt., tehát az állam által működtetett társaságok köre, itt sem dúskáltak a javakban, talán 2014-ben volt egy 2,5 százalékos mértékű bérbeli fejlesztés, de a normál, más hasonló tevékenységet folytató felületeken történő bérfejlesztésekhez képesti elmaradások azt hozták, hogy nagyjából 25-30 százalékos mértékű lemaradások alakultak ki. A vízügy tekintetében nagyjából négyezer ember az, aki foglalkoztatott. Két cikluson át, mint ahogy mondtam, befagyott a bérük. Ma ott tartanak, hogy a középfokú végzettségű emberek szinte kivétel nélkül a minimálbér vagy épp maximum a garantált bérminimum szintjén végeznek munkatevékenységet. Miközben a havi bruttó átlag Magyarországon durván 270 ezer, aközben, most mondok egy jó példát, nem egy északkelet-magyarországi példát, hanem mondok egy jó példát, ami észak-dunántúli példa, ott 189 ezer bruttó. Gondolják el, mi lenne, ha északkelet-magyarországi példát mondanék.A mai helyzetben a dolgozóknak, jelen esetben az észak-dunántúli vízügy keretei között dolgozóknak 52 százaléka minimálbéres. Mi lesz jövőre? Nagyjából, most mondom, 70 százalékuk minimálbérért fog dolgozni, függetlenül attól, hogy középfokú végzettségűek. Tíz éve 1-2 százalékos volt a fluktuáció, most ennek a tízszerese, 15-20 százalékos mértékű fluktuációval kell szembenézni. Voltak tárgyalások életpályamodell tekintetében, de ezek befulladtak. A belügyminiszter azt mondta, hogy nincs pénz 2017-re; lehet ezt ilyen egyszerűen is rendezni.Azt gondolom, hogy nagyobb felelősség kell ennél, nem elég a védelmi berendezések sokasága, adott esetben annak a modern volta, azokat működtetni is kell, azokhoz emberek kellenek, azokat meg meg kell becsülni.A víziközmű-szolgáltatók tekintetében pedig egy aspektussal szeretnék még kitérni a jelen állapotra. Itt van 41 ilyen szolgáltató, öt állami, a többi az önkormányzatok által működtetettek köre. Főleg ott, ahol az önkormányzatok működtetik ezeket a szolgáltatásokat, ott végképp nincs anyagi fedezet arra, akár még a bérfinanszírozásra sem, de egyéb más dologra sem. A legnagyobb baj meg abból származtatható, hogy közműadót vetettek ki, és gondolják el, például egy halmozottan hátrányos helyzetű térségben, ahol félelmetesen sok kistelepülésen élő és kevés fogyasztó kiszolgálására kerül sor, hogy mennyivel rosszabb a pozíció, mint mondjuk itt, Budapesten, ahol koncentrált a szolgáltatás mikéntje. Ezek a cégek gyakorlatilag nemhogy nyereséget nem termelnek, hanem a felügyeleti díjakat vagy a különféle auditból fakadó díjakat sem képesek megfizetni. Érdemes lenne elgondolkodni azon tehát, hogy itt milyen típusú segítségeket nyújtson a kormány. Mondjuk, olyanokat, ami bér tekintetében a költségvetés vállalásán keresztül legalább a százezer forintos nettó minimálbért jelentenék, meg ha már vízről beszélünk, akkor például az áfacsökkentések kapcsán az alapvető élelmiszerek körébe bevenné a vizet is. Utolsó mondatom pedig az, elnök úr, hogy érdemes lenne a kormánynak számításba venni mindazt, amit az aktuális felületeken megfogalmazó és üzenetet foganatosító szakszervezetek nap nap után, folyamatában mindig mondanak. Elnök Úr! Köszönöm szépen.
Köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalásoknak a végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom. [[Az ülésnap 16 óra 48 perckor ért véget.]] Gelencsér Attila s.k.Gúr Nándor s.k.jegyzőjegyzőIkotity István s.k.