Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:01:40]] Зареєструвалися картками в сесійній залі 437 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження народного депутата Василя Михайловича Горбаля. Давайте привітаємо нашого колегу і побажаємо йому успіхів. [[О п л е с к и]] Дозвольте надати вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України на планерних засіданнях 17 березня, тобто вчора. Розглянуто 20 питань порядку денного. За результатами розгляду: прийнято чотири закони та три постанови, шість законопроектів та два проекти постанов прийнято за основу, два законопроекти направлено на повторне перше читання, відхилено три законопроекти. Шановні колеги, відповідно до статті 25 Регламенту у середу 30 хвилин відводиться для виступів народних депутатів з внесенням пропозицій, виголошенням заяв і повідомлень. Прошу, шановні колеги, записатися на виступи. Відбувається запис. Прошу вивести прізвища народних депутатів, що записались, на табло. Олександр Пеклушенко, фракція Партії регіонів. Ну як не встигли? Записалось 19 людей. Шановні колеги, ну я ж не можу перезапис проводити. Ну, шановні колеги, запис було оголошено. Ну так що я можу зробити? Шановні колеги, відповідно до Регламенту я оголосив, що відбувається запис. Не встигли? Це проблема тих, хто не встигли. Я не хочу шукати причин для збурення в сесійній залі. Все! Будь ласка, Пеклушенко передає право на виступ Миколі Яновичу Азарову.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые народные депутаты! Премьер-министр Украины Юлия Тимошенко заявила: „Завдяки антикризових заходам уряду в Україні відбувається зростання промислового виробництва”. Давайте поаплодуєм, да? Интересно только благодаря каким таким мерам правительства удалось уронить экономику Украины больше, чем на 40 процентов? Как надо было так работать, чтобы впервые за 15 лет так упала экономика страны? Продолжается представление в театре абсурда. По телевизору показывают картинку, даже декорации не меняют, как Премьер-министр посещает авиационный завод. Два самолета благодаря героическим усилиям этого правительства построенных, которые еще Янукович построил и на которых лично я бывал 5 раз. 5 раз бывал лично я! Но а теперь давайте за пару минут по-серьезному поговорим о том, что больше всего беспокоит партию регионов. Номинальная заработная плата в январе уменьшилась на 17 процентов, а с учетом инфляции реальная заработная плата – почти на 20. Высокие темпы роста потребительских цен обесценивают зарплаты и трудовые сбережения. Каждый 5-й украинец – не интересно, да, народным депутатам?! Ну я думаю, для телезрителей будет интересно! – стал покупать меньшее количество продуктов питания. Каждый 10-й вынужден отказаться от некоторых продуктов. Наше правительство внимательно следит за этой тенденцией и благодаря его кипучей деятельности производство мяса в январе-феврале уменьшилось в 4 раза. Вообще мясо кушать очень вредно. Следующая проблема. Очень серьезная, на мой взгляд. К сожалению, так хорошо работает наша промышленность и Министерство финансов, что в бюджете сплошная дыра. Премьер говорит постоянно о том, что она к Национальному банку не имеет никакого отношения. Однако Национальный банк по просьбе правительства за 3 месяца предоставил «Нефтегазу» 35 миллиардов гривен. Этого хватило бы на то, чтобы увеличить пенсии нашим гражданам примерно на 250 гривен.
Будь ласка, завершуйте, Микола Янович.
Короче, за 3 минуты, конечно, дать детальный обзор той уникальной ситуации, которая сложилась, нельзя. Но Партия регионов в очередной раз обращается к правительству, представьте наконец свою антикризисную программу, поясните, что вы наконец делаете. Потому что темпы падения жизненного уровня и экономики в Украине в десятки раз выше, чем во всех окружающих нас странах. Спасибо. Задумайтесь.
Литвин Юрій. Будь ласка, Литвин Юрій передає право на виступ Катерині Ващук, фракція „Блоку Литвина”.
Шановні колеги, шановні радіослухачі, народні депутати „Блоку Литвина” в черговий раз звертаються до нашого уряду з вимогою, дійсно, всерйоз виконати ті обіцянки, які давалися селянам, погасити борги бюджету минулого року, зокрема, виплати за високовагові кондиції. Люди закидали нас листами, недоплачено людям за здану худобу, не повернутий селянам податок на додану вартість. І що найголовніше, проходить перший квартал 2009 року, іде посівна і на сьогодні ми звертаємо увагу Мінфіну, що по можливості підтягнути на перший квартал якомога більше платежів, запланованих селянам. А найголовніше – це відшкодування відсотків за отримані кредити. І дати можливість селянам отримати нові кредити. Не можна сьогодні замовчувати той факт, що майже ніякі банки не кредитують сьогодні аграрний сектор України. Як провести посівну кампанію? Тут звернення і до Національного банку, і до Президента, в чиєму він підпорядкуванні, і до уряду. Діяльність управлінських структур, у нашій державі складається таке враження, підпорядковується сьогодні одному, як скоріше знайти механізми аби накласти додаткові штрафи, додатковівимоги або створити додаткові труднощі товаровиробникам, а не до допомогти їм виживати в цій ситуації. Десятки людей на прийомах, сотні звернень у листах вимагають від уряду сьогодні переглянути умови роботи Аграрного фонду, де треба зібрати десятки довідок, щоб у тебе. з тобою заключили отой попередній контракт, який дає можливість отримати аванс і використати його на посівну кампанію. На біржі аграрній спеціально ставляться лоти, які у 5 тисяч тонн або і більше. Вони недоступні звичайним селянам, тільки великим трейдерам. Прийняте рішення: техогляди аграрної техніки проводити в одному місці. Це сьогодні всю техніку майже треба гнати в обласний центр або за десятки кілометрів у визначене місце. Хіба сьогодні це обов’язково – такі труднощі для селян? Податкова адміністрація, не дивлячись на численні звернення наших депутатів, ніяк не може.
Дайте можливість завершити.
ніяк не може вирішити питання з оподаткуванням давальницької сировини. Якщо ти виростив буряки, здав їх на завод, завод не має чим розрахуватися, дав тобі цукор, то ти хоч і являєшся пільговиком по ПДВ, маєш за цукор платити ПДВ, маєш так само за хліб платити ПДВ. Тоді якби це була б закуплена сировина, законодавець. ми в залі виписали все вірно. Інструкціями податкова цю пільгу селян зводить нанівець. Тому народні депутати Блоку Литвина вимагають реальних дій, або справді піти на зустріч селянам, а не тільки констатувати це у гучних заявах.
Дякую, Катерина Тимофіївна. Шановні колеги, я прошу вас дотримувати Регламенту трьох хвилин, бо інші депутати не зможуть виступити. Будь ласка, народні депутата Комар і Святаш передають право на виступ Володимиру Івановичу Ландику. Будь ласка. Валентину, сказали Володимиру, Валентину Ландику, будь ласка, шість хвилин.
Уважаемые народные депутаты! Уважаемые телерадиослушатели! Я попросил фракцию регионов предоставить мне слово, но это не слово, это крик души. Я хочу рассказать вам, что сегодня реально происходит в машиностроении производящей товары для народа, в той отрасли, которая должна стать локомотивом по выводу Украины с глубокого кризиса. Здесь уже говорили, передо мной выступающие, мы говорим по телевизору темпы падения упали по сравнению по темпам тем, и никто уже эту фразеологию понять не может, что против упало, а то растет?. Просто концерт. Поэтому мы все время говорим „мировой кризис”, „все падает”. Мировой кризис – давайте посмотрим Европу: один-два процента, все, а у нас больше 40 процентов. Поэтому я перейду чисто на промышленную это. Производство холодильников «Норд» и производство холодильников «Донбасс». Я вам официально заявляю: падение против соответствующего периода прошлого года 80 процентов. В том году тоже, если брать март месяц, падение 80 процентов. На складах в Украине сегодня находится двухмесячный запас продукции, на складах в торговых сетях находится тоже двухмесячный запас продукции. Выживаем только за счет продажи в Европу, в Германию, Францию, конвертируем эти деньги и выплачиваем людям зарплату, нет других поступлений. Рынок Украины остановлен, денег нет у людей. Возьмем к примеру реализацию промышленных холодильников и витрин, это имеется в виду, которые идут для воды, для пива, для мороженого, падение – 90 процентов против соответствующего периода прошлого года. Март месяц – то же самое падение 90 процентов. Поэтому, берем склады, на складах находится двухмесячный запас. Возьмем реализацию газовых, электрических комбинированных плит, это та продукция, которая зимой всегда продавалась хорошо. Это зимняя продукции, падение их 60 процентов к соответствующему периоду прошлого года и остатки тоже на два месяца. Возьмем вообще производство и реализацию промышленных кондиционеров, которые идут на тепловозы, которые идут на электровозы, которые идут на краны мостовые и так далее. Возьмем производство компрессоров, сложнейшей машиностроительной продукции, падение 60%. Задается вопрос, известно, чем закончится вот эта игра и к чему мы придем, какой будет финал, а финал известен, остатки мы доедим и остановимся, ведь кредиты, которые сегодня нам предлагают под 40% годовых, никто брать не будет, я вам заявляю, мы их брать не будем, запомните. А знаменитая фраза «Деньги – товар – деньги», она не работает, а это наши высокопоставленные лица сегодня говорят „гроші перш за все”, товар перш за все, а під товаром є гроші, нельзя так говорить. Поэтому из бумаги всегда получится бумага и будут фантики. Дальше закономерный вопрос: а почему ты не умеешь работать? – закономерный вопрос. А я отвечаю: 17 лет независимой Украины мы холдингом росли, каждый мы можем посмотреть, начиная с 91-го года росли, росли, наращивали, наращивали и вот на 18-м году получается, что независимости я ослабел, мировой кризис задавил. Да нет, видимо неправильно мы говорим, давайте скажем четко, мы не умеем управлять в своем государстве, что-то не так у нас и поэтому дальше вопрос не может стоять. Давайте второй вопрос, вы мне скажите, почему вы постоянно критикуете, ничего не предлагаете. Я хочу напомнить, первый приход Юлии Владимировны, она тут стоит вот здесь на этой трибуне, она говорит «я протягиваю руку бизнесу». Пожалуйста, я поднимаюсь от туда и даю стратегию перехода Украины к устойчивому развитию, она ее берет, здесь полностью расписано и больше против рукопожатия у нас ни разу, никогда, не было разговора и так оно – не так и так далее. Поэтому я повторяю, что уважаемые товарищи, я даже могу рассказать, пока у меня время есть несколько слов зачитать и стратегии. Здесь уже было «передумови форомування стратегічних цілей розвитку, зовнішні фактории впливу, загроза глобального гальмування темпів розвитку світової економіки». Ось ми писали і я вам говорю. И мы это видили. Если взять с экономической точки зрения, здесь опять таки мы писали, что рынок все только на экспорт не пойдет. Так вот опять таки я хочу повторить, видя, что времени хватает, что же надо делать? Первое. Определить приоритеты в экономике и начать ясно и прозрачно расти по продукции, создать предпосылки для честной конкуренции и начать по настоящему бороться с коррупцией. Постоянно снижать государственные расходы, а не говорить об этом и у нас все получится. Пожалуйста, работайте! Пожалуйста, управляйте государством! И закончу словами Людвига Ергерда: «Никакая экономическая ситуация не может быть настолько безнадежной, чтобы решительная воля и честный труд всего народа не справились с ней». Спасибо.
Слово має Акімова замість Віктора Януковича, будь ласка. Підготуватися – Рижуку.
Уважаемые коллеги! Я хочу обратить ваше внимание на ситуацию в финансовом секторе, о котором сейчас почему-то мы стали немножко забывать. Ситуация в финансовом секторе, к сожалению, не улучшилась она продолжает оставаться весьма серьезной. И свидетельством тому является, во-первых, продолжение оттока банковских депозитов, которая не уменьшилась, а увеличилась в январе и феврале месяце. Это введение уже в 11 банках временной администрации, что свидетельствует о нарастании проблем в банковском секторе. Это увеличение доли проблемных кредитов, которые сейчас по оценках экспертов составляют 15-20 процентов. И это уменьшение объема кредитования реального сектора, что, мне кажется, сейчас ощущают абсолютно все предприниматели. Эта проблема не абстрактная, она очень близка и для каждого избирателя, и для каждого предпринимателя. Потому что отсутствие стабильности банковского сектора – это, во-первых, на долгое время замороженные депозиты для людей, которые не могут их взять и обеспечивать сейчас просто нормальные условия своей жизни. Это продолжение давления в сторону девальвации гривны, а значит – дорогие кредиты, а значит – невозможность для банков пересмотреть их условия для облегчения жизни тех, кто взял эти деньги в банке; и это очень дорогие кредиты для предпринимательского сектора, которые сейчас достигают 35-40 процентов. Без стабилизации банковского сектора экономику из кризиса вывеси нельзя. Что же делает сейчас правительство? Назвать эти действия бессистемными, я думаю, будет совершенно правильно. Эти действия бессистемны и непоследовательны и они не дают возможности реальной стабилизации банковского сектора. О чем идет речь? До сих пор нет четкого и ясного закона о том, как государство будет заниматься рекапитализацией коммерческих банков. Ни условий, ни критериев нет, а это означает, что практически здесь огромная возможность и административного давления, и коррупции. Во-вторых, вопреки заявлениям, многочисленным заявлениям нашего Премьер-министра, на сегодняшний день стабилизационный фонд не обладает средствами, которые позволили бы заниматься рекапитализацией банков. В отношении кредита МВФ, очередного транша, правительство пока что потерпело огромное поражение и его предложения сейчас выглядят очень противоречиво: с одной стороны, правительство поддерживает получение транша за счет ухудшения социальных условий населения, с другой стороны он обещает эти условия не ухудшать. Чему же верить? Очевиден обман обеих сторон. Нам понятно, что без срочного пересмотра бюджета, без срочного принятия Закона о рекапитализации банков, ситуация стабилизироваться не может, мы требуем четкой антикризисной программы и в первую очередь в банковском секторе.
Дайте можливість завершити. Будь ласка, завершуйте.
Чтобы и население почувствовало облегчение, с точки зрения своих кредитных и депозитных обязательств и наш предпринимательский сектор получил возможность доступа к более дешевым кредитам. Спасибо.
Сергій Рижук, фракція Партії регіонів.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, народні депутати, я теж попросив слова, щоб привернути вашу увагу до проблеми, зокрема, сільського господарства на даний поточний момент. 3-4 квітня завжди зазвичай по всій державі розгортається масові весняно-польові роботи, іде посівна. Тиждень тому за згодою і доброю волею парламенту ми провели парламентські слухання щодо проблем агропромислового комплексу, зокрема, сільського господарства і харчовою промисловості. Дякуючи мудрості наших аграрників, вони нас з вами не критикували жорстко, хоча ми це заслужили всі не залежно хто до якої фракції, партії належить. Але була конструктивна розмова з тим, щоби підказати, і це правильно, у вигляді парламентських рекомендацій, що на даний момент має зробити, насамперед, виконавча влада в оперативному порядку і змінити в кінці кінців стратегію, про що ми говоримо, щоби сільське господарство якомога м’якше зазнало тієї кризи, яку воно теж переживає не один рік. Але ви знаєте, саме головне, що зараз ми відчули, і на останніх трьох засіданнях аграрного комітету, що чомусь уряд діючий знаходиться чи-то у безпорадності, чи-то в розгубленості, и іншій, але він безініціативний. За три останніх засідання комітету з аграрної політики ми розглянули близько 40 законопроектів, і левова частка – 95 відсотків цих законопроектів належать ініціативі народних депутатів. А уряд, який подав декілька законопроектів, і ті ми змушені були відправити на доопрацювання. Я не даремно звертався до Прем’єр-міністра з запитанням: „Скажіть, будь ласка, неупереджено, така аграрна політика, яка сьогодні є, вона є до вподоби, вона реалістична, вона допоможе вийти із цього піке. Отримали результат такий, що ви, мовляв, самі там дурні, ви працювали, то було менше зерна, у нас більше зерна і так далі. Так в тому-то і справа, що ми пропонували і пропонуємо відійти від кількісних параметрів показників, а перейти на питання і проблеми підвищення ефективності сільського господарства. А зараз кредитування не відкрито, фінансування бюджету не відкрито, сотні тисяч дзвінків кожного дня скрізь, що порятуйте нас, і таким чином дуже складна ситуація. Давайте ми розглянемо проблеми якраз по парламентських слуханнях і все-таки доручимо уряду зайнятися конкретно сільським господарством і посівною кампанією. Дякую.
Народний депутат Фесенко передає право на виступ Анатолію Кириловичу Кінаху. Підготуватися Григорович Лілії Степанівні.
Шановні народні депутати, вимушений продовжити тему, яка стосується звіту Служби безпеки України в питаннях захисту національних інтересів. В сучасних умовах, і ми це дуже болісно відчуваємо як держава, суттєво поглиблюються ризики, іспити, особливо в напрямку міжнародного тероризму, незаконної міграції, економічної, енергетичної безпеки. Україна знаходиться в дуже кризовому стані в контексті дієздатності спеціальних служб. І на підтвердження цьому те, що на сьогоднішній день практично зірвано виконання стратегії національної безпеки України, яка була затверджена біля двох років тому. Практично зриваються рішення, які стосуються стратегії реформування Служби безпеки України і відбувається подальше не тільки зниження наших можливостей як держави, нашого авторитету, але ця ситуація вже перейшла всю можливу межу з точки зору відповідальності за справу. Вчора пролунала офіційна заява прес-служби служби зовнішньої розвідки України, я цитую, де сказано, що в ході звіту голова Служби безпеки України ввів в оману Верховну Раду України. Це безпрецедентний випадок. Мова йде про розслідування так званої зради урядом України державних інтересів. Саме формулювання вже надало нещадну шкоду нашому міжнародному авторитету, гідності України. Виходячи з цього, я ще раз хотів би особливо підкреслити і формулюю позицію фракції Партії регіонів. Те, що відбувається зараз, це руйнація одних із головних інститутів влади, які забезпечують як незалежність України, так і гідний захист наших інтересів. Ненормативна лексика на засіданнях Ради безпеки; взаємні звинувачення в корупції, зраді державних інтересів на самому високому рівні, які лунають в світовому співтоваристві з України – все це дуже різко знижує наші можливості і та ж проблема незаконної міграції сьогодні загострюється, і по висновкамнезалежних експертів в Україні за рік уже перебуває до 6 мільйонів незаконних мігрантів. Енергетична безпека. Збільшується зовнішня залежність. Проблематика, яка стосується економічної безпеки, від’ємне сальдо уже досягло до 18 мільярдів доларів за минулий 2008 рік. Виходячи з цього, ми вимагаємо: перше, негайно – я звертаюся до всіх прагматичних сил в парламенті – затвердити постанову по комісії Верховної Ради за контролем за Службою безпеки України і іншими органами, які захищати повинні національні інтереси.
Дайте можливість завершити.
Ми закликаємо всі прагматичні сили в парламенті від фракції Партії регіонів чітко зрозуміти, коли мова йде про національну безпеку, немає політичного кольору; коли мова йде про національну безпеку, необхідно об’єднатися всім прагматичним силам в парламенті, в суспільстві, в державі і гідно захищати наші національні інтереси і безпеку.
Дякую. Лілія Григорович, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона". Підготуватися Андрію Шевченку.
Лілія Григорович, депутатська група „За Україну!”. Шановний пане Голово, шановні народні депутати, шановні громадяни України! Хтось із великих сказав: „Яким би трагічним не було минуле народу, яким би сумним не було його сьогодення, майбутнє все подолає”. Наше сьогодення, дійсно, дуже сумне. Минуло більш ніж 4 місяці – антикризової програми немає, не укріплений фінансово-економічний блок, тиск на дрібне і середнє підприємництво продовжується, в тому числі і тут, у цьому залі: часто за скороченою процедурою вискакують такі ініціативи, що дрібний і середній бізнес просто не знає, що думати. Але ж, шановні друзі, все це може бути подолано, подолано нашим майбутнім. Учора за участі фракцій Партії регіонів, „Блоку Тимошенко”, перепрошую, „Блоку Литвина” і комуністів, на жаль, була зупинена єдина доцільна і справді проведена за останній час реформа – це зовнішнє тестування. Я здивована, що фракція, яку очолює академік Академії Наук Володимир Литвин, фракція, яку очолює професор економіки пан Янукович, зупинили майбутнє. Буквально на днях Організація об’єднаних націй визначила, що корупція в Україні росте немислимо. В цьому залі забралися ті, які первинно накопичили капітал із своєю свитою, обслугою. Підкуп, підступ, рейдерство стали основою, хабарництво, основою державного менеджменту. Сьогодні ніхто не питає, де 11 мільярдів ПДВ ще до кризи? Так і має бути. Сьогодні ніхто не питає: чому доходи по імпорту стали основною дохідною частиною бюджету? Сьогодні вже ніхто ні про що не питає, бо корупція, суцільна корупція. Для того, щоб цю корупцію укріпити стають на порозі політичної корупції. "Блок Юлії Тимошенко" знову готовий, як деякі речники заявляють, домовлятися з Партією регіонів, щоб шляхом політичної корупції зробити двопартійну систему, парламентську республіку, яку не обіцяли виборцям і не прописали в своїх програмах. Але все це може бути зупинено, зупинено українською молоддю чесною гідною, достойною, тими дітьми з українських сіл, селищ, містечок, які прийшовши через свої знання і зусилля до вищої освіти змінять управління державою. І тому вчора був зроблений страшний крок, так званої, гуманітарної корупції. Я від імені групи „За Україну”, а також від імені українського народу, який обурений, бо дзвінками багато учнів, школярів і студентів, які поступили минулого року, звернулися до українського парламенту: відмініть політично корупційне гуманістичне рішення, проголосуйте за можливість доступу українських дітей до вищої освіти.
Так, Андрій Шевченко передає право на виступ Сергію Соболєву. Будь ласка, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Шановний пане головуючий, шановні колеги, шановні радіослухачі, я хотів би, щоб все-таки якась принаймні об’єктивність у виступах наших колег лунала, бо коли кажуть, що жодної ініціативи уряду стосовно розвитку села, я хотів би нагадати лише два останні рішення, які були прийняті за ініціативою уряду парламентом, при чому підтримані всімафракціями парламенту. Стосовно фіксованого сільгоспподатку вісім гривень з гектара, отака вартість на сьогодні фіксованого сільгоспподатку. Причому, вперше в Україні сільгоспподаток прийнятий не на рік, не на два, а, фактично, дає можливість селянам планувати свій товарообіг, сівообіг, фактично, на весь час існування цього податку. І по-друге, я хотів би нагадати, що завдяки саме ініціативі уряду і всього складу парламенту було прийняте рішення стосовно того, що податок на додану вартість залишається повністю у розпорядженні селян, і це дає можливість, знову таки, не на рік або на два планувати сільгоспвиробництво, а, фактично, на весь час. Але я хотів би присвятити свій виступ іншій темі. Я хотів би нагадати, скільки списів було зламано в цій сесійній залі стосовно судової реформи. І що ми отримуємо? Сьогодні на кінець-то відбудуться парламентські слухання щодо судової реформи в Україні. Як же підготовився парламент і комітет базовий до цих парламентських слухань? Не дивлячись на те, що розпорядження Голови Верховної Ради пана Литвина було підготовлено ще за два місяці до проведення парламентських слухань, за весь час робоча група була зібрана лише один раз на одну годину за годину до проведення засідання робочої групи. А вчорашнє засідання комітету, коли рекомендації парламентських слухань і регламент роботи був проведений за дві хвилини без попередження всіх членів комітету, ну, я думаю, такої практики жоден комітет ще не мав. Наступне, ми будемо сьогодні мати можливість послухати об’єктивно послухати ситуацію у судовій владі аж до 24-ї години. Я хотів би спитати тих, хто планував такі слухання: згідно з Регламентом парламентські слухання проводяться з третьої до 18-ї години. Вибачте, хто буде далі слухати всі ці речі до 24-ї години і навіщо це зроблено, абсолютно зрозуміло: для того, щоб штатні оратори мали можливість виступити в перший час, а всі інші не мали б навіть можливості вислухати або бути вислуханим в цій сесійній залі. Тому у мене звернення до Голови Верховної Ради,до регламентного комітету, це пряме порушення, яке прямо прийнято для того, щоб зірвати парламентські слухання по судовій реформі. Я хотів би, щоб в цьому плані у нас не було таких речей і ми врахували це при підготовці таких парламентських слухань. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, виступи народних депутатів з пропозиціями заяви, повідомленнями завершено. Я прошу секретаріат підготувати необхідні доручення з приводу тих питань, які порушувалися у виступах народних депутатів. Щодо парламентських слухань, які відбудуться сьогодні, шановні колеги, о 15 годині, я хочу сказати, що вони розпочнуться о 15 годині і закінчаться о 18 годині 15 хвилин. А що стосується того, що є дуже багато бажаючих взяти участь і виступити, ми будемо робити все, щоб Верховна Рада України слухала, щоб депутати не проводили чергове засідання, а слухали суддів, вчених, практиків для того, як нам краще удосконалити судову систему. Тепер у нас є всі необхідні підстави перейти до розгляду питань визначених розкладом на сьогодні. Шановні колеги, у нас надзвичайно великий розклад на сьогодні і ми домовлялися, що буде вноситися пропозиція на Погоджувальній раді для того, щоб законопроекти, окрім другого читання розглядати за скороченою процедурою, щоб ми встигли виконати наш робочий графік. Тому я цю пропозицію поставлю на голосування. Хто за те, щоб розклад законопроектів за винятком другого читання здійснювався за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[10:37:48]] За-201 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду Проект Закону про ратифікацію Європейської конвенції про спільне кінематографічне виробництво. Доповідає: міністр культури і туризму Василь Володимирович Вовкун, співдоповідачем буде виступати Тарас Чорновіл.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! На ваш розгляд вноситься проект Закону України про ратифікацію Європейської конвенції про спільне кінематографічне виробництво. Зазначена конвенція спрямована на підтримку спільного кінематографічного виробництва як засобу творення та вираження культурного розмаїття в європейському масштабі. Окрім того, конвенція чітко регулює відносини між країнами – членами конвенції в питанні багатостороннього кіновиробництва, визначає термін „європейський кінематографічний твір”, умови надання фільму статусу продукту спільного виробництва, розмір внесків кожного із співвиробників, їх права, умови використання кінематографічних творів спільного виробництва тощо. Українські кінематографісти мають досвід співпраці з кінематографістами європейських країн, однак, як правило, реалізація спільних кінопроектів відбувалася на двосторонній основі. Ратифікація конвенції відкриє Україні доступ до багатостороннього, зокрема європейського механізму підтримки кінематографії, розширить можливості доступу національної кіноіндустрії до фінансових ресурсів і ринків європейських країн. Міністерство культури і туризму України в разі ратифікації Верховною Радою України Конвенції буде ініціювати наступний крок: процедуру вступу України в Європейський фонд підтримки спільного кіновиробництва і прокату кінематографічних та аудіовізуальних робіт, тобто. Оскільки Європейська конвенція про спільне кінематографічне виробництво є одним з головних інструментів культурної політики Ради Європи і їй надається режим найбільшого сприяння, то її ратифікація забезпечить Україні участь в європейських культурних програмах співробітництва та сприятиме подальшому розвитку національної кінематографії. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Від комітету слово має перший заступник голови Комітету у закордонних справах Тарас Чорновіл.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги – народні депутати України! Наш Комітет у закордонних справах розглянув проект Закону про ратифікацію Європейської конвенції про спільне кінематографічне виробництво і одноголосно підтримав цю ратифікацію. Так само ми маємо позитивний висновок Головного науково-експертного управління, Комітету з питань культури, рішенняКомітету з питань бюджету про те, що ратифікація не впливатиме на видаткову чи прибуткову частину бюджету, і певні застереження Комітету з питань Регламенту тільки стосовно питань внесення, але не щодо суті самого проекту. Дана конвенція – я прошу вслухатися в самі цифрі ці, це дуже важливо – було вчинено в Страсбурзі в 92 році, розпорядження Президента України про приєднання України до неї, було в 2002 році, через десять років. Підписана вона була від імені України в 2004 році, і тільки зараз внесена на ратифікацію в лютому 2009. Щось знову в Датському королівстві нашому не зовсім в порядку. Чому потрібно знову п’ять років, щоб документ, який вигідний і потрібний Україні, знову-таки дістався до Верховної Ради. Це ж не Де Пард’є вино попивати, це робити реальний, корисний, потрібний Україні продукт. Тому я буду просити і міністра культури, і представника Секретаріату Президента все ж таки розібратися в чому там проблема. Що стосується цієї конкретної, цієї угоди, приєднання України до неї. Вона відкриває нам шлях до кооперації з виробництва і прокату кінопродукції. Комітет проаналізував всі деталі, там немає жодних невигідних для України речей, вона зроблена дуже деталізована тому і вона може бути реально використана. Це відкриває нам шлях до входження в Європейський фонд підтримки спільного кіновиробництва і прокату кінематографічних та аудіовізуальних робіт. Приєднує нас до європейського кінематографічного простору і дає можливість хоча би частково захиститися від тої навали дешевого, поганого кіно, яке сьогодні агресивно впроваджується Голівудом. Просимо підтримати.
Шановні колеги! Є потреба обговорювати? Будь ласка, запишіться. Прошу вивести прізвища народних депутатів, що записалися на табло. Юрій Кармазін. Справа в тім, що від фракції записався Ярослав Сухий там, якщо один записується інший не зможе записатись.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна - Народна Самооборона". Шановні народні депутати! У нас на очах зникають і гинуть кіностудія Довженка, Одеська кіностудія, Ялтинська кіностудія – просто гинуть. І тому сьогодні не хапатися за соломинку, за те, що нам пропонують зараз – ратифікувати Європейську конвенцію про спільне кінематографічне виробництво, це значить не хотіти нічого покращити. Включіть телебачення і ви побачите. Що ви побачите? Або американські фільми, або російські – два варіанти. Третього у нас, практично, не існує. Українських фільмів у нас немає. Саме через це є надія, що якщо буде ратифікована ця конвенція, то на підставі, скажімо, статті 14 тут під час надання статусу продукту спільного виробництва компетентний орган сторони має право вимагати від спів виробника, розташованого на її території, виготовлення остаточного варіанта кінематографічного твору однієї з мов цієї сторони. Далі. Сторона, яка надає режисера-постановника, також буде мати прерогативу. Якщо більшу долю ми не вкладемо. Це згідно статті 15, це теж позитивно – позитивно для того, що наші талановиті режисери зможуть себе застосувати і винайти в цій ситуації. А у нас такі талановиті люди є. Питання тільки в одному – у нас бракує грошей. А насправді у нас бракує тільки любові до свого народу. А насправді у нас бракує тільки єдності те, що ми весь час спостерігаємо. Тому я прошу вас ратифікувати зараз цю конвенцію. І приєднуюся до тієї думки, яку висловив тут Тарас В’ячеславович Чорновіл, щоб нас проінформували на найближчому засіданні пленарному, щоб ви дали таке доручення Володимире Михайловичу чому валялася ця конвенція і не подавалася в парламент. Хай проведуть службове розслідування. Дякую.
Дякую. Я прошу секретаріат підготувати відповідну інформацію з хронологією перебування у Верховній Раді цього документу. Володимир Олександрович Яворівський, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
На превеликий жаль, шановні колеги народні депутати, парламентарії українські Україна за роки незалежності фактично втратила таку дивовижну галузь мистецтва як кіно. Ми могли б вже давно вписатися в історію світового кіно, починаючи від Олександра Довженка, який це зробив, наше поетичне українське кіно – це і „Тіні забутих предків”, і „Вечір на Івана-Купала”, і „Білий птах з чорною ознакою”. Ми б вже давно мали дивовижний, абсолютно дивовижний напрямок у нашому кінематографі. На сьогодні фактично плачевний стан у нашому кіно, у бюджеті закладено всього-на-всього 5 мільйонів гривень на кінозйомки, а це означає, що можна зняти половину кінофільму, у якому є хоч кілька масових сцен і більше ні. Ми сьогодні маємо десь майже 50 кінофільмів, які розпочато, але не вистачає коштів для того, щоб їх закінчити. Навіть кінофільм зняти за моїм романом „Криза”, називається від „День переможених”, лежить фактично на полиці через те, що немає коштів для того щоби дати йому європейський рівень звуку. Абсолютно зрозуміло, що той, ратифікація того документу, вона не дасть нам грошей, гроші ми маємо заробити самі на кінозйомку в цьому році. Але те, що нам відкриє оперативний простір і появиться можливість нашим видатним кінорежисерам, а ми їх справді сьогодні в Україні маємо, я можу їх називати і називати – це і Іллєнко, і Бєліков, і Балаян і інших. Ми маємо кінорежисерів, які здатні сьогодні знімати кінофільми. Саме ратифікація цієї Угоди, цієї конвенції дасть можливість їм знімати можливо і кінофільми за рубежем. Через те немає жодного сумніву в тому, щоб ми прийняли Закон про ратифікацію цього документу і на цьому тижні ми з вами будемо розглядати законопроект , який внесе комітет, який я очолюю, з питань культури і духовності про державну підтримку українського.
Ярослав Сухий передає право на виступ Ганні Миколаївні Герман, будь ласка, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги народні депутати! Безперечно, конвенцію треба підтримати. Шкода лише, що нема конвенції на міністра культури, бо ми би цю конвенцію ні за яких умов не підтримали. Колега тільки що говорив, що бракує коштів на те, щоб зняти кіно, і лише 5 мільйонів гривень у 2009 році виділено на кіно. Але 2 мільйони гривень пан міністр використав на ремонт свого кабінету. Якщо я не маю рації. [[Ш у м у з а л і]] Якщо я не маю рації, то пан міністр може подати мене до суду, я готова представити йому усі платівки, які надійшли за ремонт його кабінету. Я хотіла сказати так само, що замість займатися розвитком кіно, нинішній міністр постійно намагається відібрати і приватизувати центр імені Довженка. При цьому незаконно хочуть звільнити директора цього центру пана Мандрика. Я хочу сказати, що цей міністр постійно переслідує голову служби Чміль Ганну Павлівну, яка багато років віддала на розвиток українського кіно. Все це через те, щоб розставити покірні собі кадри і робити у сфері все, що він хоче. Тому, шановні колеги, давайте затвердимо, проголосуємо за конвенцію і зробимо все, щоб витворити якусь тут таку конвенцію, щоб викинути з уряду таких міністрів культури, яких ми маємо.
Шановні колеги, обговорення завершено. Вноситься на голосування пропозиція комітету про схвалення проекту Закону про ратифікацію Європейської конвенції про спільне кінематографічне виробництво, реєстраційний номер 0117. Прошу голосувати. [[10:50:15]] За-397 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України і Урядом Республіки Таджикистан про співробітництво в галузі запобігання надзвичайним ситуаціям та ліквідації їх наслідків. Доповідач міністр з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи Володимир Миколайович Шандра. Співдоповідач – перший заступник голови Комітету в закордонних справах Тарас В’ячеславович Чорновіл.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати, міжнародний досвід свідчить, що ліквідація наслідків надзвичайних ситуацій, як природного, так і техногенного характеру, часто потребує мобілізації сил і засобів не тільки однієї країни, але і залучення допомоги з інших країн. Запропонована Угода спрямована на реалізацію наступних головних завдань: надання взаємної допомоги в ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, які виникли; координації та управління надання допомоги в разі надзвичайних ситуацій; реалізація ефективного механізму порядку перетину Державного кордону та правил перебування груп з надання допомоги. Предметом правового регулювання закону є взаємовідносини України з Республікою Таджикистан в галузі співробітництва щодо попередження надзвичайних ситуацій і ліквідація їх наслідків. Угода не суперечить чинному законодавству України, не потребує внесення змін до нього, укладання Угоди не потребує додаткового фінансування. При можливому наданні допомоги уряду Республіки Таджикистан у разі виникнення надзвичайних ситуацій джерелом фінансуванням згідно з рішенням Кабінету Міністрів України можуть бути резервний фонд Державного бюджету або інші джерела не заборонені законодавством України. Законопроект отримав позитивний висновок Головного науково-експертного управління Верховної Ради України, Комітету Верховної Ради України з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи і Комітету у закордонних справах. Ратифікація цієї угоди дозволить підвищити ефективність питання щодо попередження та ліквідації небезпечних для життя, здоров’я людей, майна або довкілля наслідків стихійного лиха, техногенної аварії або катастрофи на міжнародному рівні. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую вам. Тарасе В’ячеславовичу, будь ласка, позиція комітету.
Шановний Володимире Михайловичу, шановній колеги народні депутати, Комітет у закордонних справах розглянув на своєму засіданні іпідтримав ратифікацію закону. проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України і Урядом Республіки Таджикистан про співробітництво в галузі запобігання надзвичайним ситуаціям та ліквідації їх наслідків. Є позитивні висновки Головного науково-експертного управління, є позитивне рішення Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи. Комітет з питань Регламенту так само зробив тут зауваження щодо оформлення документу і було би добре дуже, щоби так само і в уряді подивилися як оформляються документи, дрібні прикрі помилки, які в принципі не впливають на суть, але говорять про те, що підхід до оформлення документів не завжди є належним, не завжди відповідальним. Так само комітет з бюджету робив висновок, що це не впливає. прийняття цієї угоди ратифікації не впливає на Державний бюджет України. Комітет просить підтримати ратифікацію, оскільки сьогодні Україна активно діє саме в допомозі щодо наслідків надзвичайних ситуацій і співпраця з Таджикистаном у нас існує в цьому напрямку з дуже давніх часів. Традиції йдуть ще з радянських часів, коли ми співпрацювали спільно з відповідними службами ще Республіки Таджикистан в складі Радянського Союзу. На сьогоднішній день ця співпраця ускладнюється кожен раз і кожен раз треба приймати додаткові відомчі документи для того, щоб реалізувати ту чи іншу дію. Зрозуміло, що в основному допомогу може надавати більше українська сторона, що нам допомагає стати певним. дістати певні впливи в Центральноазіатському регіоні, з другого боку, в Таджикистані ми отримаємо дуже багато корисної для нас методичної інформації і певного практикуму щодо окремих напрямків ліквідації катастроф і надзвичайних ситуацій. Тому просимо підтримати. Угода вигідна для України, повністю відповідає практиці міжнародних договорів.
Шановні колеги, доповідь, співдоповідь виголошено. Є потреба обговорювати? Немає? Ніхто не наполягає? Тоді за вашої згодою, шановні колеги, вноситься на голосування проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України і Урядом Республіки Таджикистан про співробітництво в галузі запобігання надзвичайним ситуаціям та ліквідації їх наслідків. Реєстраційний номер 0113. Прошу голосувати. [[10:55:47]] За-379 Закон прийнято. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про міліцію" щодо вдосконалення соціального захисту працівників міліції [[друге читання]]. Реєстраційний номер 4037. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Володимир Степанович Малишев. Прошу.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, уважаемые граждане Украины! От имени семей погибших сотрудников милиции, ветеранов и работников правоохранительных органов благодарю вас, уважаемые коллеги, за поддержку данного законопроекта в первом чтении. В предыдущем выступлении я детально рассказал о необходимости сохранения медицинских учреждений Министерства внутренних дел. Думаю, нет необходимости повторять вновь. Комитету было поручено подготовить этот законопроект на следующую, то есть эту пленарную неделю. 11 марта комитет рассмотрел законопроект во втором чтении. Была составлена сравнительная таблица поправок, в ней учтены мои поправки и поправки народных депутатов Швеца и Карпука о том, чтобы переподпочинение медицинских учреждений МВД не допускается. После согласования с редакционным, юридическим управлениями таблица была сдана в Аппарат Верховной Рады. Но 16 марта комитет получил еще 2 поправки: от народных депутатов Стойко и Круця. Они не включены в таблицу, но фактически учтены. Решение по ним комитетом принято. Оно отражено в том тексте, который комитет предлагает принять. Поправка Ивана Стойко не касается этого законопроекта, там затронута совсем другая проблема: проблема льгот. 17 марта пришла еще одна поправка: Юрия Кармазина. Он тоже предлагал обеспечение заменить обслуживанием. Она также учтена. В основном его поправка фактически означает отклонение законопроекта. Комитет на заседании решил иначе, и в этой части поправка отклоняется. Следовательно, в окончательном варианте части 14-я и 15-я статьи 22 Закона Украины о милиции звучит так: работники органов внутренних дел и члены их семей, которые проживают вместе с ними пользуются бесплатным медицинским обслуживанием в учреждениях здравоохранения Министерства внутренних дел Украины. За работниками органов внутренних дел, уволенных из службы по возрасту, болезни или выслуге лет, сохраняется право на обслуживание этими заведениями. Изменение подчинения учреждений здравоохранения в том числе санаторно-курортных, подчиненных Министерству внутренних дел, не допускается. Поскольку мы добавляем два абзаца, а не один, как было на первом чтении. Значит, в законе нужно записать, дополнить статью 22 новыми частями 14 и 15 и в связи с этим часть 14-я частью 16. Прошу данное замечание учесть при оформлении закона. Комитет рекомендует принять законопроект во втором чтении и как закон Украины.
Дякую. Шановні народні депутати, поправки, які були надані своєчасно, вони розглянуті, практично повністю враховані. Є пропозиція: з урахуванням уточнень, які щойно були викладені, Малишевим Володимиром Степановичем, прийняти закон у другому читанні і в цілому як законю. Нема заперечень? Ця пропозиція ставиться на голосування, реєстраційний номер законопроекту 4037. Прошу голосувати. [[11:00:18]] За-385 Закон прийнято. Дякую. Шановні колеги, тепер увага нам треба розглянути питання про включення до порядку денного і в разі включення розглянутипроект Закону про внесення змін до Закону України "Про ставки акцизного збору на тютюнові вироби” [[щодо надпланових надходжень до Державного бюджету]]. Будь ласка. Будь ласка, шановні колеги! Олександр Єфремов, будь ласка.
Уважаемый Володимир Михайлович! Не понятно, как этот законопроект может появляться в порядке дня и кто дал команду на то, чтобы его включили. Я позволю напомнить о том, что согласно Регламента, статья 107, „законопроект вважається відхилений, якщо запропоновані рішення на його підтримку не отримали необхідної кількості голосів народних депутатів. Відхилений Верховною Радою законопроект або законопроект, що повторює його за суттю, не може бути внесений на поточній та наступній за нею.черговій сесії”. Тому пропонуючи те, що ви пропонуєте, ви порушуєте цю норму Регламенту. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, Олександр Сергійович Єфремов має абсолютну рацію, зачитавши відповідну норму Регламенту. Водночас я хочу нагадати, шановні колеги, що вчора ми проводили засідання Погоджувальної ради. Загалом вона тривала десь у межах двох годин, і, зокрема, обговорювалося це питання. І тоді було звернення трьох фракцій з проханням до двох фракцій підтримати своїм незапереченням, щоб ще раз повернутися до розгляду питання про включення до порядку денного проекту Закону. Одну хвилиночку. Включення. все правильно, голова комітету сказав, все правильно. І ми прийняли таке погоджене рішення. Тому я, по суті справи, виконую те рішення, бо три фракції, це було 226 людей. Якби його не було, я б, шановні колеги, не ставив на голосування. Тому, враховуючи зауваження справедливе, яке було виголошене головою регламентного комітету, я просив би, що якщо не буде підтримане включення, щоб ви після того не наполягали знову повертатися до цього питання. Тому прошу уваги, ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про ставки акцизного збору на тютюнові вироби” (щодо надпланових надходжень до Державного бюджету. Реєстраційний номер 4202, прошу голосувати. [[11:03:16]] За-229 Ми включили його до порядку денного. Будь ласка, доповідач: народний депутат України, Юрій Романович Мірошниченко. Співдоповідачем буде виступати Олег Валерійович Ляшко.
Шановні виборці! Шановні колеги! Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів. Дійсно цей законопроект не є новим для нашого парламенту, йдеться про надзвичайно серйозну проблему. В цій залі ми багато говоримо про необхідність поповнення бюджету, про те, що цей законопроект дозволить долучити до нашої скарбниці спільної понад три мільярди гривень, а, можливо, навіть і більше, і таким чином дозволить вирішити багато соціальних проблем необхідних. Звісно, це є аргумент. Але я би хотів говорити про інше, що пропонується по суті цим законом? По суті йдеться про велику проблему – проблему здоров’я наших громадян, адже ті люди, які сьогодні захворіли на рак і ті люди, які мають високі шанси хворіти, в переважній більшості палять. А якщо говорити про дітей, підлітків, то ви напевно знаєте, що майже 100 процентів і не лише хлопців, але і дівчат тримають в руках цигарки. І я питаю себе і своїх колеги, і коли підписував цей законопроект я керувався не бюджетними потребами, а тим, як подолати цю проблему? Як нам сьогодні убезпечити, в першу чергу підростаюче покоління від того, щоб вони не піддавалися такому впливу, яке сьогодні є через табакокуріння. Є два шляхи: просто заборонити, але ми це з вами вже зробили, адже заборонено продавати людям до 18 років цигарки взагалі. І не діє ця норма, вона не діє ніде в світі.
Дайте можливість завершити думку, будь ласка.
Є інший спосіб, це підвищення ціни на цигарки. Віддавати підвищення тим, хто їх продає, я думаю, буде неправильно. Ми пропонуємо через підвищення акцизу на ці цигарки, так пішла Європа, так сьогодні іде рух реформування законодавства і в пострадянських країнах. І те що пропонується в цьому законі по своїй суті, збільшення акцизу задля того, щоб цигарки стали дорожчими і вони вже не були таким доступним, в першу чергу, для підростаючого покоління засобом псування свого здоров’я, тим більше, що реклама іде цього паління дуже і дуже потужно. Визначайтеся, але я вважаю, що такий закон має бути прийнятий. Дякую.
Будь ласка, позиція комітету. Заступник голови комітету з питань бюджету Олег Валерійович Ляшко.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні колеги, Комітет Верховної Ради України з питань бюджету на своєму засіданні 17 березня розглянув проект закону про внесення до Закону України „Про ставки акцизного збору на тютюнові вироби”, поданий народними депутатами України від різних фракцій. Законопроект розроблено з метою виконання положень рамкою конвенцій Всесвітньої організації охорони здоров’я із боротьби проти тютюну в частині здіснення податкової і цінової політики стосовно тютюнових виробів, які передбачають для того, щоб сприяти досягненню цілої охорони здоров’я, які передбачаються скорочення споживання тютюнових виробів, а також з метою його отримання додаткових надходжень до Державного бюджету. Зазначеним законопроектом передбачено внесення до статті 1 Закону України „Про ставки акцизного збору на тютюнові вироби” в частині збільшення ставок акцизного збору, а також виключення статей 2 і 3, якими передбачено поетапне збільшення ставок акцизного збору на тютюнові вироби до 2011 року та індексація ставок, та мінімально податкове зобов’язання зі сплати акцизного збору на тютюнові вироби з 1 січня 2013 року. Згідно з висновком Міністерства фінансів додаткові надходження на 2009 рік складуть понад 2 мільярдів гривень у разі узгодження з іншим податковим законодавством. Комітет за наслідками розгляду, Комітет бюджетний, ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти проект закону за основу. Співдоповідачем. Від себе хочу сказати, як один із авторів законопроекту. Я прошу зал і особливо фракцію Партії регіонів, які в грудні, майже, повністю проголосували за аналогічний законопроект 3281, сьогодні підтримати. Ціна питання – це сотні тисяч життів наших людей, які помирають від раку. 90 процентів з тих, хто помирає від раку, якраз через куріння. У вашій фракції люди, які знають ці проблеми не по начуваності. І ми пропонуємо додаткові надходження, які складують понад 3 мільярдів спрямувати на медицину, на лікування онкології, на медичне страхування.
Дайте можливість завершити думку.
і на вкрай важливі інші напрямки, які сьогодні потребують державної уваги. Ми фактично вирішуємо два головних завдання: це [[завдяки прийняттю цього законопроекту]] дасть Бог, менше людей стане курити; і друге - ми отримаємо додаткові надходження до бюджету, які дозволять профінансувати ту шкоду, яку завдає куріння.Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги! Прошу записатися для висловлення позиції з приводу цього законопроекту. Прошу вивести на табло два – за, два - проти. Володимир Яворівський, фракція "Блоку Тимошенко". Мікрофон, будь ласка.
Володимир Яворівський, "Блок Юлії Тимошенко", місто Кіровоград. Шановні колеги народні депутати! Шановні наші виборці! Я покинув курити вже років 5 чи 6 через те маю моральне право на цю тему говорити. Мені здається, що закон дуже важливий. Я прекрасно розумію, що хтось із таких запеклих, заядлих курців буде ображатися, що цигарки подорожчали. Я, до речі, належу до тих, хто вважає, що не завжди для такого заїдливого курця ціна його особливо там зупинить. Але з цим стоїть просто цілий ряд якихось речей, які кожна цивілізована нормальна держава повинна обов’язково робити. Ви, та й сьогодні ми вже відкриті для світу, часто буваєте за кордоном і прекрасно розуміємо, що пачка тих самих сигарет, скажімо в Америці, коштує, якщо не вдвічі, то втричі разів дорожче, ніж вона коштує в нас в Україні. Через те „Блок Юлії Тимошенко” підтримує цей законопроект. Ще раз кажу, він дуже важливий і для поповнення нашого бюджету, треба подумати, як розумно ці гроші використати. Звичайно, в першу чергу і для антиреклами цього всього і це буде справді поповнення нашого бюджету. „Блок Юлії Тимошенко” всіма своїми голосами проголосує за прийняття цього законопроекту.
Народний депутат Карпук фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Володимир Карпук, депутатська група „За Україну!”. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Ми, звичайно, підтримуємо і включення цього Закону до порядку денного і прийняття його за основу. Я, як лікар, можу сказати і повторити ті численні спостереження, які є в світі і ту численну практику, яка є в світі, щодо боротьби з тютюнопалінням. Якщо переглянути ті законопроекти, які є зареєстровані в Верховній Раді, то практично від кожної фракції є автори того, чи іншого законопроекту, які спрямовані на зменшення в Україні тютюнопаління. Але коли доходить справа до конкретного вирішення цієї проблеми, то чомусь ці фракції не голосують за прийняття цього Закону. Я хочу сказати, хоча є сумнів в чіткості фінансових розрахунків Міністерства фінансів, ми все-таки хочемо, щоб до протоколу це було записано, щоб чітко прорахували ці кошти. Тому що якщо прийняття цього Закону дасть змогу поповнити державну казну на 3 мільярди гривень, то я хочу нагадати, що загалом по бюджету на Міністерство охорони здоров’я виділено по загальному фонду 5,2 мільярди гривень. Тому що якщо ми приймемо цей закон, це буде суттєвий внесок для того, щоб покращити здоров’я громадян, а не наповнювати кармани тих людей, які використовуючи низький акциз в Україні, використовують їх для контрабанди за кордон. За цих 3 мільярди можна спрямувати на виконання державних програм, насамперед, на охорону материнства і дитинства, зменшення серцево-судинних захворювань, які складають 63 відсотки смертності, на тих 140 тисяч смертей від раку, які є щорічно в Україні, і це дійсно буде сприяти і охороні здоров’я і вирішення проблеми поповнення бюджету. Дякую.
Володимир Ландик, фракція Партії регіонів.
Володимир, а включили Валентина. Ладно, добре.
Ну, Валентин Ландик.
Понимаете, от не пойму я саму идеологии фракции БЮТ. Когда мы предлагали вам программно сделать увеличние акциза по всей стране, когда, как во Франции, из каждой пачки, к примеру, евро идет на борьбу с раком, вы говорили, что это не надо, это надо защищать людей, потому что повышаем цены. Вы же поймите, эти 3 миллиарда гривен, которые, вы говорите, получит бюджет, вы же их получите со своих граждан, о которых ваш лидер в первую очередь так сильно печется и говорит, что я никогда и ничего с них не возьму. Вы хотите взять эти 3 миллиарда с нашего же народа. Тот, кто не курит, ему без разницы. Я, например, не курю, мне без разницы. НО масса людей одночасно курить не бросит. НО а что будет из завозом того импорта, ведь идеология вашего Кабинета Министров всегда была на откатах от ввоза. И вы сейчас хотите иметь откаты от сигарет. Но теперь же поедут самые дешевые, самые некачественные, пропитанные никотином, без табака и вынудите страну этой гадостью травиться и еще больше болеть раком. А деньги эти, 3 миллиарда вы, как все крали, так и дальше по карманам потырите. И ваш западный электорат сейчас хоть как-то, копейку зарабатывая, вывозя сигареты наши, которые у нас дешевле, качественные, вывозит их, на Западе копейку получает, вы и то хотите у них ободрать. Вы просто обдираете свой народ з гаслами, що мы за нього. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, всі, хто записався, виступив. Відповідно до Регламенту одну хвилину, якщо є наполягання з тих фракцій, що не виступили. Олег Зарубінський, будь ласка.
Дякую, Володимир Михайлович. Шановні колеги, ну нас дивує, „Блок Литвина” дивує, як, відверто кажучи, може підніматися язик зараз, скільки треба цинізму для того, щоб говорити, що цей законопроект не повинен був прийнятий. Всі ж прекрасно розуміють, що питання тут навіть не в цінах, хоча в Україні ціни на цигарки значно менші, ніж в Білорусі, Росії, я вже не кажу про країни Європейського Союзу. Мова іде про проблему, яка торкається десятків мільйонів людей. І коли ми кажемо про охорону здоров’я, коли ми кажемо про здоров’я нації, здоров’я народу і так далі, невже тут цинічні інтереси мають перевищувати те, що в нас наступне покоління має бути здоровим? І тому питання тут не в цінах, питання в доступності. Чим нижчі ціни на шкідливі товари, а ніхто не скаже, що цигарки – це не шкідливі товари, тим більший доступ підлітків, дітей навіть до тих цигарок, що ми можемо спостерігати сьогодні біля шкіл, біля вузів і таке інше. Треба підтримувати цей законопроект. Це чесно.
Так, дякую. Шановні колеги, інших пропозицій немає? Тому прошу уваги. Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про ставки акцизного збору на тютюнові вироби” [[щодо надпланових надходжень до Державного бюджету]]. Реєстраційний номер 4202. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[11:17:32]] За-235 Рішення прийнято. [[О п л е с к и]] По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 1, „Блок Юлії Тимошенко” – 154, "Наша Україна – Народна Самооборона” – 60, комуністів – 0, „Блок Литвина” – 20. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону про відчуження земельних ділянок приватної власності для суспільних потреб та з мотивів суспільної необхідності. Реєстраційний номер 3682. Доповідач – заступник міністра охорони навколишнього природного середовища Мовчан Микола Михайлович. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Бевзенко Валерій Федорович. І, шановні колеги, одну хвилиночку. У нас ці законопроекти і наступний споріднені. То ми можем таким чином, якщо ви погодитесь, – прошу уваги! – що доповідь буде зроблено по законопроекту 3682 і 2028, а обговорення буде спільним, а голосування проведемо окремо. Нема застережень? Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Законопроект, що пропонується до вашого розгляду, є необхідним для забезпечення потреб суспільства в цілому, оскільки порядок викупу земельних ділянок для суспільних потреб та відчуження з мотивів суспільної необхідності з законодавчому рівні не врегульовано. Перше. Законопроект спрямований на розв’язання проблем, які виникли в результаті суцільного паювання земель колективних сільськогосподарських підприємств, що проводились у багатьох випадках без урахування перспектив розвитку територій: об’єкти промисловості, енергетичні системи держави, забезпечення потреб, видобування корисних копалин, створення екомережі тощо. Проектом закону передбачається забезпечення правового захисту інтересів власників земельних ділянок і держави. Визначається принципи відчуження земельних ділянок, порядок визначення викупу ціни, випадки викупу земельних ділянок для потреб суспільства та примусового відчуження з мотивів суспільної необхідності, повноваження органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування щодо відчуження земельних ділянок та його порядку, форми та порядок відшкодування вартості земельних ділянок, які відчужуються. Прийняття закону створить необхідне правове поле у відносинах відчуження земельних ділянок для суспільних потреб та з мотивів суспільної необхідності, забезпечить умови для підвищення правового захисту інтересів власників земельних ділянок і держави, її економічної безпеки, стане ефективним інструментом для подолання наслідків світової економічної кризи в Україні. Законопроект забезпечить своєчасну підготовку необхідної інфраструктури для цілей, пов’язаних з проведенням в Україні чемпіонату Європи з футболу в 2012 році. прошу підтримати законопроект.
Дякую.
Володимире Михайловичу, пропоную проект Закону про державну інвентаризацію земель, розроблену урядом для визначення правових та організаційних засад виконання робіт з проведення державної інвентаризації земель.
Одну хвилиночку! Ні, це окремий закон, будемо окремо його розглядати. Ми зараз розглядаємо закони 3682 і 2028, а той буде окремо розглядатися як закон. Так що, будь ласка, перепочиньте поки що. Голова підкомітету Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Валерій Федорович Бевзенко, будь ласка. І по законопроекту 3682, і 2028.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати, шановні запрошені! Комітет на своєму засіданні 17 лютого 2009 року розглянув запропонований вашій увазі законопроект і зазначає, що такий закон вкрай необхідний, оскільки відсутність визначених на законодавчому рівні механізмів викупу державою та органами місцевого самоврядування таких земельних ділянок унеможливлює забезпечення потреб суспільства в цілому. Разом з цим слід зазначити, що визначений законопроектом перелік підстав примусового відчуження земельних ділянок з мотивів суспільної необхідності є недостатнім. Так, очевидним є доцільність здійснення примусового відчуження земельних ділянок для розміщення об’єктів оборони, національної безпеки та кладовищ. Зупинюсь на недоліках законопроекту. В законопроекті не врегульований порядок повідомлення власників майна розміщення на земельній ділянці, що відчужується у випадку, коли власник земельної ділянки не є власником такого майна. Окремі норми законопроекту потребують узгодження з іншими законодавчими актами, а саме із законами України про державну експертизу землепорядної документації, про оцінку земель в частині переліку об’єктів, які підлягають обов’язковій державній експертизі та підстав обов’язкового проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок. На думку комітету, в законопроекті необхідно передбачити особливості викупу забудованих і незабудованих земельних ділянок для зазначених цілей. Однак, все це можливо доопрацювати при підготовці законопроекту до другого читання. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України вважає, що за результатами розгляду у першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу. З огляду на вищевикладене, комітет пропонує законопроект за реєстраційним номером 3682 прийняти за основу. Дякую за увагу.
Так , тепер по другому. Все тоді у вас, да? І ви по другому сказали? Ну, ми будемо, ми вже домовилися, ви, будь ласка, зробіть доповідь по 2028, а потім ми разом їх обговоримо, а проголосуємо окремо.
Шановні колеги, щодо запропонованого вашій увазі законопроекту, перш за все, хочу зазначити, що діючими нормами статей 19-ї та 20-та Земельного кодексу України, до яких пропонується внести зміни у складі земельного фонду держави виділено 9 категорій земель та визначено загальні критерії встановлення і зміни їх цільового призначення. Однак, до сьогодні в законодавстві України відсутнє визначення поняття „цільового призначення земельної ділянки”. Є не зрозумілим, що розуміється під цим поняттям: напрями використання землі чи перелік конкретних способів її використання? І це в той час, коли кожна із категорій земель включає в себе значну кількість напрямків її використання. До тепер залишається відкритим питання: чи є вказані напрямки використання землі окремими видами цільового призначення земель в межах однієї категорії, чи поняття цільового призначення обмежується лише категорією? Важливість проблеми підкреслюється також неоднаковою практикою застосування цих норм. Не рідко трапляються ситуації неоднакового трактування вказаної проблеми. Вказані недоліки у правових нормах разом із довільним тлумаченням різними органами їх змісту, відсутність єдиного порядку зміни цільового призначення земельних ділянок призвела до неконтрольованої зміни цільового призначення значних масивів земель, вилучення з сільськогосподарського обороту тисяч гектарів ріллі, масової забудови лісових масивів. Тому зазначений законопроект саме спрямований на вирішення перелічених питань. Законопроект передбачає внесення змін до Земельного кодексу України, а також до Закону „Про зе.
Дайте можливість завершити думку.
поділ категорій на підкатегорії пропонується здійснити таким чином, щоб кожна з них мала у своєму складі подібні за угіддями. складом правовий режим земельної ділянки. При цьому напрямки використання земельних ділянок у рамках підкатегорій мають визначитися землекористувачем вільно, крім випадків, коли договором оренди був передбачений конкретний вид функціонального використання землі. Це, з одного боку, надасть додаткові можливості юридичним і фізичним особам для визначення найбільш ефективного використання належних їм земель, з іншого боку, сприятиме охороні земель. Запропоновані зміни: до статті 20 Кодексу передбачається встановити єдиний як для земель державної та комунальної власності, так і для земель приватної власності порядок зміни їх цільового призначення, а також встановити випадки, коли така зміна допускається і за рішенням якого конкретно органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування. З метою запобігання використання процедури зміни цільового використання земель як інструменту у різного роду тіньових схемах, в законопроекті пропонується норма, згідно якої після прийняття уповноваженим органом рішення про зміну цільового призначення земельної ділянки, подальша зміна її цільового призначення допускається не раніше, ніж через десять років, крім зміни цільового призначення земельної ділянки, вилученої для суспільних потреб або з мотивів суспільсної необхідності.
Так, Валерій Федорович, завершуйте, будь ласка.
Наприкінці хочу зазначити, що ми запрошуємо до співпраці народних депутатів України, а також представників Держкомзему і інших центральних органів виконавчої влади з метою вдосконалення положень законопроекту. Враховуючи необхідність і значимість таких змін, прошу підтримати даний законопроект та прийняти його за основу. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради підтримує зазначений законопроект. Комітет розглянув на своєму засідання зазначений законопроект і також пропонує прийняти його за основу. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги! Тепер прошу записатись на обговорення законопроектів 3682 і 2028. будь ласка. Валерій Писаренко, фракція "Блок Юлії Тимошенко". Мікрофон, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги! Звичайно, хоча ми і об’єднали обговорення цих двох законопроектів, але вони все ж таки несуть інший зміст, кожен з них і можна сказати, що якщо перший закон містить в собі норми, які вже давно очікує наша держава, і цілком зрозуміло, що ніякі серйозні інвестиційні проекти у нас не підуть поки ми не розберемося, де ми будемо будувати. Тому що та безсистемна роздача земель, яка тривала в державі останні роки, зараз фактично унеможливила будівництво серйозних інфраструктурних проектів таких, як, до речі, київська окружна дорога, про яку говорять десять років, і ще десять років будуть говорити, поки ми не дамо алгоритм, яким чином все ж таки заради інтересів держави земельні ділянки можуть віддаватись під такі серйозні інфраструктурні проекти. Це щодо законопроекту 3682, то, звичайно, ми його будемо підтримувати, серйозний законопроект потребує серйозного, ретельного доопрацювання, але повної підтримки сесійної зали. Щодо законопроекту 2028, то тут ситуація дещо інша, адже автори законопроекту пропонують розширити перелік ділянок і перелік під категорії встановити щодо цільового призначення. Ви знаєте, і так сьогодні настільки забюрократизована ця процедура переведення земельної ділянки з однієї категорії в іншу, що скоро ми віддамо чиновникам всі питання, в тому числі питання того, де, як ходити і переміщатись по своїй земельній ділянці. Я хочу навести приклади, що в декількох країнах світу взагалі сьогодні існує система, коли цільове призначення це справа власника. У нас на сьогоднішній день, коли держава відсторонилася від питання зонування земель і вирішення щодо того, що і де буде стояти, сьогодні власнику потрібно надати напевно.
Дякую. Завершіть, будь ласка, думку.
Сьогодні навпаки потрібно допомогти власнику зменшити бюрократію у цій сфері і допомогти власнику використовувати свою земельну ділянку. Тому 2028 я прошу не підтримувати. Дякую.
Олег Зарубінський, фракція „Блоку Литвина”. Підготуватися Сергію Рижуку.
Дякую, Володимире Михайловичу. Фракція „Блоку Литвина” буде підтримувати прийняття за основу цього законопроекту, деякі аргументи, деякі мотиви, але більше уваги, тому що треба змінити і що треба відкоригувати, щоб покращити варіант. По-перше, я хотів би сказати, що завжди були потреби відчуження, бажано щоб добровільного, тих чи інших ділянок. Всі це прекрасно розуміють і пам’ятають недавній досвід будівництва мостів в Києві, коли із-за того, що ці питання якраз були абсолютно не врегульовані, була серйозна затримка і сотні тисяч, якщо не мільйони людей, наражалися на проблеми з пересіканням, скажімо так, Дніпра. Є інші проблеми, пов’язані, не хотілося б, але завжди це є надзвичайний стан, не дай боже військовий, воєнний стан. Сьогодні говорилося про потреби підготовки до „Євро-2012”, тобто це є аксіоматично, що є випадки, коли треба відчужувати або краще викупати земельні ділянки. Чому варто, мені здається, підтримати цей законопроект, що будь-яка регламентація краще, ніж її відсутність. Будь-яке волюнтаристське рішення щодо того, щоб забрати в людини, як правило, простої людини, об’єкт її власності ділянки, набагато гірше, ніж це буде чітко установлено законопроектом і законом. На що я хотів би звернути увагу, правильно було сказано, я хочу уточнити, що в нинішньому Земельному кодексі є перелік відповідних ділянок. В даному законопроекті, який ми зараз розглядаємо, ще сюди додається „до переліку доданого будівництва та обслуговування промислових підприємств, що мають стратегічне значення для розвитку регіонів без визначення порядку віднесення певних підприємств до цієї категорії. Виникає питання: хто буде відносити те чи інше промислове підприємство до цієї категорії, що можна в людей забирати землю? Раз. І другий момент, мені здається, що треба більш чітко визначити і встановити критерії розмежування, коли застосовується викуп земельної.
Будь ласка, завершуйте.
викуп земельної ділянки для суспільних потреб та примусове відчуження земельної ділянки. Як ви розумієте це питання, навіть, не тільки юридичне, але і питання морально.Мені здається, що є над чим попрацювати до підготовки при підготовці до другого читання. Дякую.
Сергій Рижук, фракції Партія регіонів, будь ласка, мікрофон увімкніть.
Дякую, Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Хвилює не стільки те, що є проблемні питання у поданому законопроекті як те, що ми час від часу відкладаємо прийняття рамкових законів, основоположних, а зараз деталізуємо, вносимо багато пропозицій стосовно тих чи інших змін до законопроектів чи нових законопроектів. Володимире Михайловичу, я хочу привернути вашу увагу, що недаремно ви якраз і запропонував і правильно, щоб об’єднати розгляд цих двох законопроектів. Тому що вони дуже споріднені. І вони обидва випливають, власне, із Земельного кодексу, із Закону про охорону земель, тобто ми тут деталізуємо входимо в дріб’язок, це плодить багато нових законопроектів і законів. І таким чином ускладнює процедуру реалізації, і вносить якраз ту безсистемність у використанні земельних відносин. Що стосується законопроектів, звичайно, нам можливо потрібно було б не просто про відчуження, а в дужках поставити [[викуп земельних ділянок]] тому що тут принципово важливо. І конкретизувати, що таке суспільні потреби більш деталізувати, а особливо, що суспільні потреби відчуження для земельних ділянок громадян і територіальні громади, що таке примусовий порядок, і включаючи і назву закону. І друге, завершуючи, що цільове призначення і зміни до цільового призначення земельних ділянок це також надзвичайно важливе і складне питання і воно, не зважаючи, який би ми закон не прийняли, не може бути вирішене, коли ми остаточно не узгодимо, не приймемо Закон про земельний кадастр, про охорону земель. Таким чином, давайте можливо в першому читанні приймати, але враховуючи ці зауваження. Дякую.
Олександр Бондар, фракція „Наша Україна - Народна Самооборона”.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Ці законопроекти носять абсолютно різні змісти, тому за дві хвилини важко проаналізувати обидва. Що стосується кабмінівського Закону 3682. Безумовно, цей закон потребує норми Конституції і він носить позитивний характер, тому що там визначається безмовний добровільний характер викупу земельної ділянки і викуп земельних ділянок лише за умов повного попереднього відшкодування. Це постулати демократичних країн і вони тут збережені. Але в законопроекті визначено в назві і по тексту два питання, які потребують різного регулювання законом. Перше – це суспільні потреби, це коли відбувається викуп земельної ділянки. А з мотивів суспільної необхідності відбувається відчуження безкоштовно. Тому норми про суспільну необхідність треба вилучити з закону, вони стосуються зовсім іншого законодавчого акту, який поданий Кабінетом міністрів і передбачає примусове відчуження земельних ділянок за умов надзвичайного та воєнного стану. Це зовсім інша тема і її треба окремо законом розглянути. Тому цей закон Кабміну треба підтримати в першому читанні, врахувати в другому ці зауваження. Що стосується Закону депутатського 2028, я вважаю, що його треба відправити на доопрацювання. Він крім зарегламентування і збільшення корупції нічого не несе. Тому розширення категорій на підкатегорії заплутує процес отримання і зміни цільового призначення земельних ділянок, величина штрафу до 5000 неоподаткованих мінімумів – це для середніх громадян дуже завелика. І подання до проекту землеустрою додаткової документації збільшить рівень корупції і ускладнить отримання земельних ділянок. Тому я думаю що другий законопроект 2028 треба відправити на доопрацювання. Дякую за увагу.
Шановні колеги, ми завершили розгляд законопроектів 3682 і 2028. Вони є вкрай чутливими. І тут слушно депутати висловлювали застереження. Нам треба чітко виписати, що таке суспільні потреби і для відчуження. Бо, наприклад, якщо відносити до суспільних потреб розміщення будівель і споруд органів державної влади та органів місцевого самоврядування. Я думаю, від цього ж національна безпека не постраждає. Тому, шановні колеги, вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону, реєстраційний номер 3682, про відчуження земельних ділянок приватної власності для суспільних потреб та з мотивів суспільної необхідності.Прошу голосувати. [[11:38:48]] За-397 Рішення прийнято. А тепер вноситься на ваш розгляд проект Закону про внесення про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо зміни цільового призначення земельних ділянок, реєстраційний номер 2028,для прийняття за основу відповідно до рекомендацій комітету. Прошу голосувати. [[11:39:24]] За-177 Рішення не прийнято. Може спробуємо таким чином – поставити на голосування на направлення на повторне перше читання. Якщо ні, то тоді буде відхилений законопроект. Вноситься пропозиція про направлення на повторне перше читання проекту Закону про внесення про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо зміни цільового призначення земельних ділянок, реєстраційний номер 2028. [[11:40:03]] За-211 Рішення не прийнято, законопроект відхилено. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 144, „Блок Юлії Тимошенко” – 2, "Наша Україна – Народна Самооборона” – 38, фракції комуністів – 27, „Блок Литвина” – 0. Що? Хорошо. Шановні колеги, я поставлю зараз на голосування про повернення до розгляду законопроекту реєстраційний номер 2028. Про повернення до розгляду. Прошу голосувати. [[11:40:53]] За-229 Повернулись до розгляду законопроекту. Тепер я ставлю на голосування про направлення на повторне перше читання проекту закону, реєстраційний номер 2028, про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо зміни цільового призначення земельних ділянок. Прошу голосувати. [[11:41:26]] За-236 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про державну інвентаризацію земель, реєстраційний номер 2765. Доповідач – заступник міністра охорони навколишнього природного середовища Мовчан Микола Михайлович, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Валерій Федорович Бевзенко.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Проект Закону України про державну інвентаризацію земель розроблено урядом для визначення правових та організаційних засад виконання робіт з проведення державної інвентаризації земель. В законопроекті визначено поняття „державної інвентаризації земель” – зміст, напрямки та етапність державної інвентаризації землі. Окреслено повноваження органів у сфері державної інвентаризації земель. Друге. Визначено підстави проведення державної інвентаризації земель, формування інформації при проведенні та оформленні матеріалів державної інвентаризації земель, а також фінансування робіт у відповідність за порушення законодавства у сфері державної інвентаризації земель. Реалізація законопроекту забезпечить: перше, надання власникам і користувачам земельних ділянок органам місцевого самоврядування та органам виконавчої влади повної і об’єктивної інформації щодо правового статусу земель, їх кількості як відносно окремих ділянок, так і в межах адміністративно-територіальних одиниць та держави в цілому. Наступне. Виявлення земельних ділянок, які використовуються без належних правовстановлюючих документів на земельні ділянки та не здійснюють державну реєстрацію або використовуються на. не за цільовим призначенням. Аналіз Земельного кадастру і документації з метою визначення її достовірності, повноти, відповідності чинного законодавства, створення інформації бази для оподаткування. Зважаючи на вищевикладене, прошу підтримати даний законопроект. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Валерій Федорович, від комітету, будь ласка, висловіть точку зору.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати України! Комітет з питань аграрної політики та земельних відносин 30 вересня 2008 року розглянув проект закону України про державну інвентаризацію земель, реєстраційний номер 2765, внесений Кабінетом Міністрів, відмічає наступне: в цілому внесений законопроект носить ярко виражений методичний характер і спрямований лише на врегулювання порядку виконання робіт, залишаючи в стороні порядок вирішення питань із усунення виявлених результатів інвентаризації недоліків. Основною проблемою на даний час є фінансування робіт з проведення державної інвентаризації, а цей законопроект абсолютно не вирішує цю проблему. Крім того, комітет визначає, що при застосуванні закону в разі його прийняття можуть виникнути серйозні проблеми, оскільки, наприклад, законопроектом не визначено які дані мають пріоритет при застосуванні. Дані вказані в правоустановчих документах чи дані, отримані в результаті проведення державної інвентаризації земель. Запропонований в частині 1 статті 16 законопроекту надання фізичним та юридчним особам, які виконують землепідрядні роботи права на доступ до земельних ділянок, які знаходяться у власності та користуванні інших осіб, може створити передумови для серйозного зловживання цим правом, порушення прав землевласників та землекористувачів. Неприпустимим є запропоноване суб’єктом законодавчої ініціативи і у законопроекті здійснення уточнення обмежень прав на земельні ділянки в процесі проведення робіт із державної інвентаризації земель. Зміна обсягу обмежень прав на земельні ділянки без згоди власника цієї ділянки не може здійснюватись на підставі одноосібних рішень виконавчої влади чи місцевого самоврядування, оскільки частиною першою статті 110 Земельного кодексу України такі обмеження встановлюються в обсязі, передбаченому законом або договором. Неприпустимим є також запропоно.
Будь ласка, завершуйте.
статтею 4 законопроекту затвердження результатів інвентаризації не органом державної влади, а землевласником. Таке положення може привести до узаконення самовільного захоплення землі. З огляду на вищевикладене комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України законопроект про державну інвентаризацію земель [[реєстраційний номер 2765]] відправити на доопрацювання суб’єкту законодавчої ініціативи. Дякую за увагу.
Шановні колеги, прошу записатися для обговорення законопроекту. Прошу вивести прізвища народних депутатів на табло. Олександр Бондар, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Я хочу нагадати депутатам, що питання інвентаризації землі є основною умовою введення ринка землі і запровадження прозорих і відкритих механізмів на ринку землі. Врегулювання питання державної інвентаризації земель обов’язково треба врегульовувати, дані державної інвентаризації земель мають стати основою для створення інформаційної бази ведення Державного земельного кадастру, регулювання земельних відносин, раціонального використання та охорони земельних ресурсів, оподаткування тощо. Законопроект є необхідною умовою на шляху формування ефективного, прозорого ринку землі в Україні. У законопроекті визначено зміст, мету, напрямки та етапи державної інвентаризації земель. Окреслено повноваження органів у сфері державної інвентаризації земель, права і обов’язки сторін інвентаризації, визначено підстави проведення державної інвентаризації земель, формування інформації про проведення та оформлення матеріалів державної інвентаризації земель, а також фінансування робіт і відповідальність за порушення законодавства в сфері державної інвентаризації земель. Крім того, врегульовано питання стану та змісту технічної документації. Якщо ми, дійсно, хочемо прозорих, відкритих механізмів, ринку землі, інформації про те, у кого, яка земля знаходиться, хто чим володіє, обов’язково треба приймати цей закон в першому читанні, врегульовувати всі неузгоджені питання і затвердити його, як складову ведення прозорого ринку механізму землі. Тому я пропоную, підтримати цей законопроект в першому читанні. Дякую за увагу.
Євген Кирильчук, фракція "Блок Юлії Тимошенко".
Дякую. Євген Іванович Кирильчук, "Блок Юлії Тимошенко". Шановні колеги, це просто невідкладне питання. Справа в тому, що існують сьогодні самозахвати, існують сьогодні незаконні оборутки навколо землі. І один із тих 20 законів, яких не вистачає до Земельного кодексу, він повинен бути прийнятий. Давайте ми зробимо крок вперед, можливо, до другого читання треба трошки спростити ситуацію, забрати звідти всякі непотрібні узгодження і таке інше. Але ми маємо можливість до другого читання його серйозно доопрацювати. Ви ж бачите, що твориться сьогодні із землею і навколо цього, які оборутки діються і скільки там є зловживань, скільки там ходить диких грошей. І що характерно, що ті землевласники, яким там земля має бути, до цих пір не мають законних документів. Через те вважаю, що інвентаризація землі – справа невідкладна, і ми обов’язково повинні проголосувати сьогодні у першому читанні. Дякую.
Михайло Васильович Чечетов, фракція Партії регіонів.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Проект потребує доопрацювання щодо визначення у ньому принципів проведення державної інвентаризації земель. Це – обов’язковість її проведення незалежно від правового режиму земель, достовірність та повнота визначення правового стану кількісних та якісних характеристик земельних ділянок, послідовність та стандартність процедур, періодичність проведення тощо. Вважаємо, що відповідне законодавче регулювання має поширюватися на інвентаризацію територій у межах державного кордону України в цілому. Це – державні інвентаризації. Регіональні інвентаризації – у межах окремих адміністративно-територіальних одиниць. Локальна інвентаризація по окремих підприємствах, в установах та організаціях. З огляду на такий поділ інвентаризації земель, варто було б встановити періодичність її проведення. Крім того, проект потребує більш детального визначення об’єктів інвентаризації. До відповідного переліку можна додати, зокрема, сукупність земельних ділянок та прав на них, і тому числі, земельні ділянки, паї, тощо та суб’єктів зазначеної інвентаризації. У відповідному переліку можна виділити осіб, які, фактично, володіють і користуються земельними ділянками без оформлення на те прав відповідно до закону, іноземних юридичних осіб, іноземних громадян тощо. Звертаємо увагу, що у проекті необхідно більш повно врегулювати питання взаємовідносин між замовником та виконавцем. Зокрема, слід врахувати, що відповідні юридичні та фізичні особи набувають статусу виконавця робіт з інвентаризації земель тільки після отримання замовлення та укладання відповідного договору. Пропонуємо узгодити даний законопроект з Законом України "Про землеустрій” з метою уникнення дублювання норм чинного закону. З урахуванням цього фракція Партії регіонів пропонує відхилити даний законопроект. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, фракції, які записалися, виступили. Будь ласка, фракція має право. Одну хвилину Ващук Катерина Тимофіївна, оскільки не виступала.
Катерина Ващук, "Блок Литвина". Шановні колеги, дійсно, сьогодні цей законопроект не просто на часі, він аж кричить. У нашій передвиборній програмі одним з основних пунктів було проведення інвентаризації всієї землі в Україні. Ви мені назвіть, яке більше багатство має Україна, ніж земля. І сьогодні запитайте любу структуру: чи ми маємо чітку картину кому, де, в якому регіоні належить земля? Не маємо. На сьогодні цей законопроект недосконалий, його до другого читання не просто доопрацьовувати, а серйозно чистити, серйозно над ним працювати, аби можна було з державницьким підходом визначити долю кожної земельної ділянки, кому вона належить, за яким правом, якими документами підтверджено це право, і навести порядок з землею в Україні, інакше земельним законодавством пере.
Шановні колеги! Обговорення законопроекту завершено. Комітет пропонує повернути суб’єкту прав законодавчої ініціативи на доопрацювання, разом з тим висновок Головного науково-експертного управління, що може бути прийнятий за основу. Відповідно до Регламенту ставиться пропозиція про прийняття за основу проекту Закону „Про державну інвентаризацію земель”. Реєстраційний номер 2765, прошу голосувати. За основу. Я нагадую, це – урядовий законопроект, шановні колеги. [[11:54:27]] За-46 Рішення не прийнято. Що тут по фракціям, тут і так ясно. Будь ласка, по фракціям. От ви, шановні колеги, побачили, фракція Партії регіонів – 0, "Блок Юлії Тимошенко" – 2, "Наша Україна - Народна Самооборона" 24, комуністів – 0, "Блок Литвина" – 20. Друга пропозиція повернуту суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання, тобто повернути до Кабінет Міністрів України. Будь ласка, давайте проголосуємо. Голосуємо, про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Будь ласка, визначайтесь. [[11:55:22]] За-213 Рішення не прийнято. На повторне перше читання. Будь ласка, голосуйте. [[11:55:44]] За-208 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні колеги, нам треба розпочинати розгляд законопроекту і водночас перерва. Може поступимо в такий спосіб, прошу уваги. Оголосимо перерву на 30 хвилин, до 12 години 25-ти, я орієнтуюсь тут, що в мене, 56-ть, в мене електронні є. Значить до 12 годин 26 хвилин оголошується перерва.
Запросіть народних депутатів до сесійної зали будемо продовжувати роботу. Шановні колеги! Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо ліцензування продажу суб’єктами господарювання природного газу власного видобутку. Реєстраційний номер 2225. Доповідач – голова Національної комісії регулювання електроенергетики Валерій Миколайович Кальченко, співдоповідач – голова Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Наталія Юріївна Королевська. Будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо ліцензування продажу природного газу власного видобутку розроблений Національною комісією регулювання електроенергетики на виконання Указу Президента України від 2 серпня 2007 року та відповідного доручення Кабінету Міністрів України. Проект Закону був схвалений Комітетом Верховної Ради з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва у травні 2008 року. Згідно з Законом України „Про Державний бюджет України на 2008 рік” та Закону України „Про Державний бюджет України на 2009 рік” Національна комісія регулювання електроенергетики затверджує ціну на газ власного видобутку для підприємств, частка держави у статному фонді яких перевищує 50 відсотків. Це положення повною мірою може бути реалізовано лише за умови поширення регулюючого впливу держави на діяльність газо видобувних підприємств шляхом ліцензування діяльності з продажу суб’єктам господарювання природного газу власного видобутку. При цьому регулюючий орган набуває права на утримання від ліцензіатів інформацію необхідної для затвердження економічно обґрунтованої ціни продажу газу власного видобутку, а також повноваження щодо контролю за ліцензованою діяльністю цих підприємств. У тому числі контролю за цільовим використанням коштів, затверджених по ціні продажу природного газу власного видобутку. З огляду на зазначене, розроблено і внесено до Верховної Ради України проект відповідного Закону. Проектом Закону передбачено внесення змін до Закону України „Про природні монополії”, якими продаж газу власного видобутку буде віднесено до суміжних ринків, які регулюються відповідно до цього Закону. А також зміни до Закону України про ліцензування певних видів господарської діяльності, в результаті чого продаж природного газу власного видобутку буде віднесено до видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню. Досягнуто в результаті прийняття даного проекту закону удосконалюють систему державного.
Дайте можливість завершити.
Досягнуте в результаті прийняття даного проекту закону удосконалить систему державного регулювання, сприятиме прозорості при прийнятті рішення, при затвердженій ціні на газ власного видобутку, включення обґрунтованої інвестиційної складової на розвиток галузі та дасть можливість оптимізувати роздрібні ціни на природній газ для населення, основною складовою яких є ціна на газ власного видобутку. Прошу підтримати даний законопроект. Дякую за увагу.
Так, дякую, сідайте, будь ласка. Голова комітету Королевська Наталя Юріївна.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые коллеги! Комитет по вопросам промышленной регуляторной политики и предпринимательства на заседании 16 апреля 2008 года рассмотрел проект Закона Украины о внесении изменений в некоторые законы Украины относительно лицензирования продажи субъектами хозяйствования природного газа собственной добычи [[регистрационный номер 2255]], внесенный Кабинетом Министров Украины. Цель законопроекта – заложить в нормативно-правовые основы для лицензирования и продажи природного газа собственной добычи. Определение цены продажи добутого лицензиатом природного газа в контроле за соблюдение лицензионных условий. Главное научно-экспертное управления Аппарата Верховной Рады считают, что по результатам рассмотрения в первом чтении законопроект может быть принят за основу с последующим учетом высказанных замечаний и предложений. При рассмотрении законопроекта номер 2255 члены нашего комитета указали, что законопроект разработан в исполнение требований статьи 3 Закона Украины о Государственном бюджете Украины на 2008 год и о внесении изменений в некоторые законодательные акты Украины. Этим законом очеркивается круг предприятий, которые продают природный газ собственной добычей по цене, утвержденной Национальной комиссией регулирования электроэнергетики Украины для каждого субъекта хозяйствования. Это, в частности, предприятия, государственная доля в уставном фонде которых превышает 50 процентов, а также хозяйственное общество, больше чем 50 процентов акций которых находятся в уставных фондах других хозяйственных обществ, чьим контрольным пакетом акций также владеет государство. Положения этой статьи могут быть реализованы лишь в случае применения такой формы госрегулирования, как лицензирование. При этом регулирующий орган приобретает право на получение от лицензиатов информации, необходимой для утверждения экономически обоснованных цен продажи газа. Таким образом формируется ресурс природного газа, используемый для нужд населения. Также регулирующий орган сможет контролировать целевое использование средств, заложенных в цену продажи природного газа собственной добычи. Учитывая вышеизложенное, комитет.
Дайте можливість завершити.
принял решение проект Закона Украины о внесении изменений в некоторые законы Украины относительно лицензирования продажи субъектами хозяйствования природного газа собственной добычи, внесенный Кабинетом Министров Украины [[регистрационный номер 2255]], внести на рассмотрение Верховной Рады Украины и предложить принять его за основу. Спасибо за внимание.
Дякую. Шановні колеги, прошу, запишіться на обговорення. Відбувається запис. У нас від комітету записано Комітет з питань регуляторної політики. І промислової політики. Будь ласка, Александровська, Вечерко і Мартиненко. Алла Александровська.
Спасибо. Александровская, фракция коммунистов. Фракция коммунистов будет поддерживать в первом чтении принятие этого закона. Мы считаем, что вопрос очень актуальный – вопрос цены на газ собственной добычи, и мы понимаем, что без лицензирования невозможно будет обеспечить государственный контроль за тем, как формируется цена, и по какой цене газ реально поставляется потребителям. Но я бы хотела обратить внимание еще на один вопрос. Насколько мне известно, у нас в Украине в настоящее время, не существует реестра скважин, то есть, скважин, в которых добывается газ. Таким образом у нас не существует четкого учета и контроля объема газа, который добывается в Украине. Речь идет о лицензировании деятельности по продаже тех юридических лиц, в которых участвует государство. Мне кажется, что нужно усилить государственный контроль, в том числе за формированием цены и на те объемы газа, которые добываются субъектами предпринимательской деятельности, юридическими лицами, в которых не участвует государство. И мне бы хотелось, чтобы ко второму чтению были уточнены эти вопросы, каким же образом государство будет регулировать цены на все объемы газа, добываемого в Украине. Только в этом случае мы можем быть уверены, что мы сможем защитить интересы граждан Украины, что мы сможем обеспечить обоснованные цены на газ, который потребляет наше население и, кстати, наша теплоэнергетика. Поэтому в первом чтении мы такой законопроект будем поддерживать, а ко второму чтению нужно, конечно, внимательно посмотреть и внести соответствующие изменения. Спасибо за внимание.
Народний депутат Вечерко, фракція Партії регіонів.
Вечерко, фракция Партии регионов. Я хочу сказать, что лицензирование, как на добычу природного газа, так и на каменный уголь, это дело нужное в нашем государстве, это положительно. Но сегодня, когда мы рассматриваем данный законопроект, я считаю, что его нужно доработать, потому что мы попадаем под монополию, и все эти нюансы нужно включить, чтобы не государство контролировало. У нас здесь все-таки рыночные отношения в государстве. Я хочу просто посоветовать председателю комитета Королевской, так как она поддерживает на словах предпринимателей Украины, на словах, чтобы это было и государству польза, и предпринимателям, потому что сегодня каменный уголь поставляется только государству, а предприниматели, которые добывают и имеют частные шахты, страдают от того, что некоторые предприниматели, в кавычках, с БЮТа поддерживают государство и тем самым отмывают денежные средства на горно-шахтном оборудовании. Поэтому этот закон нужно доработать и вынести снова в зал. Спасибо.
Дякую. Микола Мартиненко, фракція "Наша Україна – Народна Самооборона”.
Дякую, Володимир Михайлович. Шановні колеги, як ми думаємо, якщо ми введемо ще одне ліцензування, тим паче, ви вдумайтесь на що – на продаж, від цього видобуток газу збільшиться в Україні чи ні? В період кризи, коли ми перейшли на світові ціни по імпорту природного газу до нашої держави, на сьогоднішній день ще ми вводимо одну ліцензію на продаж. Яким чином потім ця процедура буде здійснюватись, нікому не зрозуміло, і ми таким чином будемо вести до стагнації всю галузь. На сьогоднішній день проблема навіть існує в тих підприємствах, які контролюються державою, які насправді видобувають більше 90 відсотків газу, і вони вже на сьогодні дійшли до збиткового видобутку газу. Тому, шановні колеги, категорично не можна підтримувати. Тим паче я хотів би ще нагадати всім про те, що ми, наприклад, ратифікувати Енергетичну хартію – про це треба не забувати, а законопроект суперечить. Не треба забувати про те, що ми адаптуємось до законодавства ЄС і так далі. Тому позиція Комітету з паливно-енергетичного комплексу, ми розглядали даний законопроект, одностайно категорично не підтримувати. Дякую.
Шановні колеги, обговорення проекту закону завершено. Пропозиція. інших зауважень немає? Пропозиція комітету полягає в тому, щоб прийняти закон за основу. І ця пропозиція ставиться на голосування. Про прийняття за основу проекту закону про внесення змін до деяких законів України щодо ліцензування продажу суб’єктами господарювання природного газу власного видобутку. Реєстраційний номер 2255. [[12:39:10]] За-54 По фракціях. Партія регіонів – 0, "Блок Юлії Тимошенко" – 27, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 0, комуністів – 27, „Блок Литвина” – 0. Ну єдине залишається поставити на голосування про направлення на повторне перше читання проекту закону 2255. Прошу визначатися. [[12:39:45]] За-142 Рішення не прийнято, законопроект відхилено. Оголошується до розгляду проект закону про доповнення статті 3 Закону України „Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності” [[реєстраційний номер 2323]]. Доповідач – голова Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку Балюк Анатолій Іванович. Співдоповідач – голова Комітету з питань промислової, регуляторної політики та підприємництва Наталія Юріївна Королевська. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! На ваш розгляд пропонується проект Закону України про внесення змін до статті 3 Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності". Необхідність прийняття даного законопроекту зумовлена врегулюванням розбіжностей та суперечностей законодавства України з питань регуляторної політики при здійсненні державного регулювання ринків фінансових послуг. Враховуючи специфічність фінансових ринків, яка полягає у швидкій зміні ситуації на фінансових ринках у моменти сьогоднішньої кризи, виникає необхідність оперативного реагування регуляторами на ці зміни шляхом прийняття відповідних регуляторних актів. Ціллю проекту України є надання регуляторам ринків фінансових послуг: Державній комісії з цінних паперів та фондового ринку та Державній комісії з регулювання ринків фінансових послуг України – можливості оперативного здійснення державного регулювання ринків фінансових послуг в частині захисту прав інвесторів та регулювання відносин між власниками цінних паперів. Проектом передбачається визначити пункти, які є регуляторними нормами, нормативно-правовими актами Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку та спеціально уповноваженого органу виконавчої влади у сфері регулювання ринків фінансових послуг. Інші нормативно-правові акти комісії відповідно до Закону України „Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності” пропонується визначити нерегуляторними актами. Так, наприклад, Державна комісія з цінних паперів та фондового ринку відповідно до покладених на неї завдань встановлює ліцензійні умови провадження професійної діяльності на фондовому ринку, встановлює правила, вимоги та стандарти подання адміністративних даних професійними учасниками ринку цінних паперів, забезпечує створення інформаційної бази даних про ринок цінних паперів. Необхідно зазначити, що ці всі види не є регуляторними актами. Так само нормативні документи, які регулюють порядок подання адміністративних даних чи порядок здійснення інших адміністративних дій не є регуляторним актом. Таким чином, більшість нормативно-правових актів Державної комісії з цінних паперів не регулюють порядок здійснення учасниками ринку цінних паперів їхньої господарської діяльності, а спрямовані на формування та забезпечення реалізації держав.
Завершуйте, будь ласка.
та функціонування ринку цінних паперів. Хочу наголосити, що даний законопроект погоджений з Державним комітетом України з питань регуляторної політики та підприємництва без зауважень, а також в цілому підтримується Головним науково-експертним управлінням Верховної Ради України. Підтримує цей законопроект Міністерство юстиції. Прошу підтримати, шановні народні депутати. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Наталія Юріївна, позиція комітету, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, Комитет по вопросам промышленной, регуляторной политики и предпринимательства на заседании 21 мая 2008 года рассмотрел проект Закона Украины о дополнении статьи 3 Закона Украины об основах государственной регуляторной политики в сфере хозяйственной деятельности номер 2323, поданный Кабинетом Министров Украины. Цель законопроекта – урегулировать противоречия в законодательстве Украины по вопросам регуляторной политике при государственном регулировании рынка финансовых услуг. Урегулировать противоречия предлагается, выведя регуляторную деятельность на рынках финуслуг, не связанных с изданием регуляторных актов, из под действия закона об основах государственной регуляторной политики в сфере хозяйственной деятельности. Главное научно-экспертное управление Аппарата Верховной Рады Украины в своем выводе от 16 мая 2008 года, отмечает, что по результатам рассмотрения в первом чтении законопроект может быть принят за основу с последующим учетом высказанных замечаний и предложений. Во время обсуждения законопроекта номер 2323 члены комитета поддержали предложение Кабинета Министров Украины. Комитет согласен с тем, что нужно повысить эффективность и оперативность государственной комиссии по ценным бумагам и фондовому рынку и государственной комиссии по регулированию рынка финансовых услуг в вопросах их деятельности. Комитет по вопросам промышленной политики и регуляторной политики, и предпринимательства принял решение: проект закона проект Закона Украины о дополнении статьи 3 Закона Украины об основах государственной регуляторной политики в сфере хозяйственной деятельности, номер 2323 внести на рассмотрение Верховной Рады Украины и предлагаем принять его за основу. Просим поддержать решение комитета. Спасибо за внимание.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, запишіться, щоб висловити свою позицію з приводу цього законопроекту. Прошу вивести прізвища народних депутатів, що записалися, на табло. Ксенія Ляпіна, будь ласка, фракція "Наша Україна-Народна Самооборона".
Дякую. Ляпіна, група „За Україну”. Я хочу звернути увагу на те, що, це, можливо, ну, такий рідкий випадок, коли я, дійсно, підтримую зміни в Закон „Про засади державної регуляторної політики”. Він не шкодить в цілому концепції регуляторної політики, більше того, він, дійсно, впорядковує відносини, чітко розділяючи ті відносини, які є відносинами регуляторного характеру, і які не є відносинами регуляторного характеру. Досить симптоматично, що це наведення порядку ми почали з таких регуляторів, як Комісія по цінним паперам, які усвідомлюють своє призначення і у яких досить чітко врегульоване спеціальне законодавство. Тому, власне, я думаю, що це – позитивна тенденція. Однак хочу звернути увагу на те, що законопроект, тим не менше, до другого читання потребує доопрацювання. Треба уточнити низку норм. І, власне, ми готові це в комітеті зробити, розглянути і професійно доопрацювати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, немає інших міркувань з цього приводу? Тоді вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проект Закону 2323 про доповнення статті 3 Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності”. [[12:46:36]] За-243 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо принципів державної політики у сфері ліцензування), реєстраційний номер 2391. Доповідач – заступник голови Державного комітету з питань регуляторної політики та підприємництва Третьяков Сергій Іванович, співдоповідач – голова Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Королевська Наталія Юріївна.
Вельмишановний Володимир Михайлович, вельмишановні народні депутати! Цей законопроект спрямований на вирішення деяких проблем,, які виникли з питань досліду за десятирічне використання цього проекту. Однією з основних проблем за часи дії закону є виведення окремих видів діяльності з-під дії цього закону. Це перш за все прийняття особливих порядків ліцензування, додаткових вимог до суб’єктів господарювання і звуження можливостей суб’єктів господарювання, і непрозорості самих процесів ліцензування. Ідея внесення змін до закону полягає в тому, щоби зберігши специфіку спеціальних законів, залишити єдиний порядок ліцензування. З цією метою пропонується запровадити принцип переважного застосування норм базового закону стосовно порядку ліцензування при обов’язковому використанні особливостей спеціальних законів. Це дозволить зупинити постійні спроби виведення певних видів діяльності з під ліцензування. По-друге, з метою необґрунтованого розширення видів господарської діяльності, що повинні підлягати ліцензуванню пропонується запровадити вимоги, згідно з яким ліцензування може бути запроваджене лише у разі, якщо впровадження даного виду господарської діяльності не може регулюватися за допомогою чинних регуляторних актів. По-третє, проектом закону пропонується зменшити перелік видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню. Перш за все це стосується наземною космічної інфраструктури, це стосується виключення з переліку видів господарської діяльності дублюючого виду діяльності стосовно організації та утримання тоталізаторів гральних закладів. По-третє, це виключити те, що підлягає подвійному регулюванню державного ліцензування, тобто сертифікації ліцензування. Наступний момент – це виключення ліцензування хімічних джерел струму та імпорту хімічних джерел струму, мається на увазі батарейки. Четвертий момент, що слід звернути увагу особливо на господарську діяльність.
Завершуйте, будь ласка.
Дякую. І четвертий момент – це законопроект суто кодифікаційний, про внесення змін до ліцензування, про перевірки і також про внесення пропозицій СОТ, приведення вимог до СОТ. Дякую за увагу.
Дякую вам, сідайте будь ласка, Наталія Королевська, голова комітету.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые коллеги! Комитет по вопросам промышленной регуляторной политики и предпринимательства на своем заседании 21 мая 2008 года рассмотрел проект Закона Украины о внесении изменений в некоторые законы Украины относительно принципов государственной политики в сфере лицензирования, внесенный Кабинетом Министров Украины. Регистрационный номер 2391. Законопроектом вносятся изменения в Закон Украины о лицензировании определенных видов хозяйственной деятельности и закон Украины о химических источниках энергии. Таким образом эти законы приводятся в соответствие с нормами закона Украины об основных принципах государственного надзора и контроля в сфере хозяйственной деятельности. Цели законопроекта 2391 – это сокращение перечня видов хозяйственной деятельности, подлежащих лицензированию, и внедрение новых подходов к лицензировании, делающих невозможным необоснованное ведение лицензионных условий новых видов хозяйственной деятельности и вывод видов деятельности из-под сферы деятельности закона Украины о лицензировании определенных видов хозяйственной деятельности. Совершенствование лицензирования хозяйственной деятельности криптографической защиты, информации, связанной с выполнением обязательств Украины по ВТО. Сейчас во многих постсоветских странах идет работа по упорядочению и сокращению списков лицензирования. Например, в России сократили с 125 перечень товаров, которые подлежат видов работ лицензированию до 103, в Таджикистане с тысячи до 72, такую работу начали сегодня делать и в Украине. В Украине лицензируется свыше 70 видов деятельности, но проблема не всегда в количестве, важно что лицензирование часто вводится или отменяется абсолютно хаотично в обход закона о лицензировании. Иногда сама отмена лицензирования оправдана, как например в случае предоставления услуг по перевозу багажа на такси, иногда менее оправдано, но ее сложно отследить. Так как лицензирование по целым отраслям таким, как производство табачных изделий, предоставление услуг радиосвязи и телефонной связи.
Завершуйте, будь ласка.
торговля, регулируется отдельными законами и лицензируемость в рамках этих отраслей виды деятельности почему-то не включены в перечень, содержащихся в законе, о лицензировании определенных видов хозяйственной деятельности. Поэтому комитет категорически поддерживает данный законопроект и при обсуждении члены комитета подчеркивали, что данный законопроект направлен на упрощение порядка лицензирования хозяйственной деятельности и сокращение числа видов деятельности, подлежащих лицензированию, ограничение чрезмерного административного контроля в сфере лицензирования. Его принятие также будет способствовать созданию благоприятных условий для активизации инвестиционной деятельности. Мы обсуждали данный законопроект с союзами и объединениями предпринимателей и все однозначно также поддерживают данный законопроект. Мы понимаем, что Кабинет Министров сейчас делает первые шаги для того, чтобы навести и привести к нормальным общим законодательным принципам систему лицензирования в нашей стране. Мы просим народных депутатов, Верховную Раду поддержать данный законопроект, потому что без реформы, которую нужно сделать в сфере лицензирования, нам очень сложно будет создавать тот свободный рынок, где нормальные рыночные условия, которые сегодня в период кризиса, как никогда нужны нашей стране. И также нам необходимо сделать сегодня удар по системе взяток. И откатов, которые, к сожалению, существуют при лицензировании сегодня.
Дякую. Шановні колеги! Прошу записатися на виступи. На табло прошу вивести прізвища народних депутатів, що записалися. Михайло Чечетов мікрофон, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Законопроектом пропонується внести до Закону України „Про ліцензування певних видів господарської діяльності та про хімічні джерела струму” ряд змін, які спрямовані на подальше вдосконалення порядку ліцензування господарської діяльності та скорочення видів такої діяльності, які підлягають ліцензуванню. В абзаці, яким пропонується доповнити частину першу статті 3 Закону України „Про ліцензування певних видів господарської діяльності” слід уточнити, що ліцензування має запроваджуватися у випадку недостатності інших засобів державного регулювання для забезпечення належного захисту прав та законних інтересів громадян та суб’єктів господарювання, а також громадянської безпеки. Але це зауваження можна буде врахувати на процедурі доопрацюванні його до другого читання. А підсумовуючий висновок такий, що Партія регіонів пропонує підтримати рішення комітету і прийняти цей закон у першому читанні. Дякую.
Ксенія Ляпіна, „Наша Україна – Народна Самооборона”.
Дякую. Ляпіна група „За Україну”. Хочу звернути увагу на те, що цей закон вкрай важливий, особливо в умовах кризи. Тому що цей закон реально зменшує адміністративні бар’єри на шляху розвитку підприємництва. Він запроваджує дуже правильний принцип: регулювання державне має бути одне, але дієве. У нас сьогодні зовсім інший принцип поширений, вводяться десятки різноманітних регулювань на одну і ту ж легальну діяльність, всі вони не дієві, а це призводить до тонізації і розквіту тіньової економіки. Цей принцип неправильний і ми маємо від неправильного переходити до правильного, і це є крок в напрямку правильних принципів. І ще хочу звернути увагу на одну дуже важливу деталь – це перший законопроект, в якому орган державної влади пропонує зменшити власні повноваження. Держпідриємництво пропонує, щоб ліцензійні умови затверджувалися не подвійним наказом, як сьогодні, що насправді є екзотичною ситуацією в органах державної влади, коли фактично має бути два підписи двох осіб, двох осіб в статусі міністра під одним актом; а вони пропонують запровадити нормальний принцип регуляторної політики – орган ліцензування затверджує своїм наказом, але погоджує з відповідним органом регуляторної політики, тобто з Держпідприємництвом. Я вважаю, що це дуже корисний і дуже правильний крок назустріч наведенню порядку в державному регулюванні, тому всіх прошу підтримати. Дякую.
Шановні колеги! Обговорення законопроекту завершено, пропозиція Комітету прийняти за основу. Тому вноситься на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо принципів державної політики у сфері ліцензування для прийняття за основу. Реєстраційний номер 2391. [[12:57:06]] За-373 Рішення прийнято. Шановні колеги! Дві фракції, фракція БЮТ і фракція "Наша Україна - Народна Самооборона" звернулися із вимогою відповідно до Регламенту оголосити перерву на 30 хвилин. Можливо, ви тоді заяву, з якого приводу, зробите, і ми продовжимо роботу? Будь ласка, Сергій Шевчук. Три хвилини.
Шановні народні депутати, задля, дійсно, роботи Верховної Ради ми не брали перерву на 30 хвилин, однак, хочемо оголосити заяву наступного змісту. Сьогодні до Москви прибула делегація народних депутатів у складі представників усіх фракцій для участі у засіданні Міжпарламентської комісії співробітництва Верховної Ради України та Федеральних Зборів Російської Федерації. Попереднє засідання подібної комісії відбулося минулого року в Одесі. Нагадаю, що тоді ж було прийнято спільне рішення щодо ліквідації списків парламентарів, які були оголошені відповідними службами персонами нон-грата. Таке рішення відповідало, на нашу думку, духу співробітництва, колегіальності найвищих представницьких органів України та Росії. Однак сьогодні при перетині кордону стався прикрий інцидент по відношенню до голови Комітету із-за кордонних справ України Олега Білоруса. Під час проходження депутатами паспортного контролю народного депутата України відділили від делегації, яку очолював заступник Голови Верховної Ради Олександр Лавринович, для прискіпливого вивчення та перевірки документів, зокрема дипломатичного паспорту народного депутата України Білоруса. Впродовж неадекватно тривалого періоду часу російські прикордонники вивчали документи, в лапках, без жодних причин та пояснень спровокували принизливу процедуру очікування допиту та різноманітних підозр, а по суті радилися з своїм вищим керівництвом, чи дозволити голові Комітету з закордонних справ Верховної Ради України пропуск на території сусідньої та дружньої держави. Лише під загрозою зриву засідання міжпарламентської комісії, яку ще називають групою дружби відповідні служби Російської Федерації милосердно дали дозвіл на перетин кордону. Я нагадаю вам, шановні колеги, що Олег Білорус, як досвідчений та визнаний у світових колах дипломат, як віце-президент Парламентської асамблеї ОБСЄ ніколи не дозволяв собі ні висловлювань, ні дій, котрі могли би розцінюватися, як ворожі до Росії. Єдиною його провиною, в лапках, було те, що Олег Білорус був автором резолюції Парламентської асамблеї ОБСЄ по Голодомору. Ця резолюція завдяки його наполегливості та вмінню і була прийнята минулого року на літній сесії Парламентської асамблеї ОБСЄ в місті Астанак [[Казахстан]], проти чого виступали окремі делегації. І вже тоді в кулуарах обіцяли автору резолюції неприємності. Звичайно, організовані подібні неприємності і Олег Білорус, і уся українська делегація переживе, але безпідставна провокація по відношенню до відомого українського дипломата вимагає рішучих дій від МЗС України та і, мабуть, при певних превентивних дій від українського посольства у Росії. Висловлюючи свій процес, ми водночас вимагаємо роз’яснень та вибачень задля недопущення подібних прикрих дій у майбутньому.
Дякую. Я, шановні колеги, думаю, від імені Верховної Ради України ми зробимо відповідній запит для того, щоб з’ясувати всі обставини, і щоб такі інциденти у взаєминах між нашими країнами, народами більше не повторилися. Я думаю, це буде правильний підхід. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо ліцензування діяльності з розробки, виробництва і реалізації технічних та інших засобів реабілітації, реєстраційний номер 3287. Доповідач – міністр праці та соціальної політики Людмила Леонтіївна Денісова, співдоповідач – голова Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Наталія Юріївна Королевська. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Протезну ортопедичну допомогу окремим категоріям населення надають 48 протезно-ортопедичних підприємств усіх форм власності. З них 16 – це державні та казенні підприємства. Відповідно до статті 26 Закону України „Про реабілітацію інвалідів України” протезно-ортопедичні підприємства здійснюють свою діяльність на підставі її ліцензування. Законом України про ліцензування певних видів господарської діяльності не передбачено проведення ліцензування протезно-ортопедичної допомоги. З огляду на викладене та з метою необхідності узгодження Закону України про реабілітацію інвалідів в Україні та Закону України про ліцензування певних видів господарської діяльності розроблено зазначений законопроект. Зокрема пропонується внести зміни до статті 9 Закону України про ліцензування певних видів господарської діяльності, доповнивши перелік видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню, надання протезно-ортопедичних послуг. У статті 26 Закону України про реабілітацію інвалідів в Україні визначити, що розробку, виробництво, реалізацію технічних та інших засобів реабілітації, що компенсують чи відновляють порушення або втрачені функції організму, надання послуг і обслуговування ремонту зазначеної продукції здійснюються. суб’єкти господарської діяльності, їх відокремлені структурні підрозділи, а не протезно-ортопедичні підприємства. Це пов’язано з тим, що поняття „протезно-ортопедичне підприємство” обмежує інші суб’єкти господарювання у можливості здійснювати діяльність у цій сфері. Прийняття законопроекту дозволять проводити ліцензування протезно-ортопедичних послуг з метою підтвердження відповідності суб’єктів господарювання основним критеріям та гарантіям високої якості їх продукції. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Голова комітету Королевська Наталія Юріївна. Будь ласка, позиція комітету.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые коллеги! Внесенный Кабинетом Министров Украины законопроект номер 3287 призван разрешить противоречия, которые сегодня существуют между законами «О реабилитации инвалидов в Украине» и «О лицензировании определенных видов хозяйственной деятельности». Разработчики законопроекта указывают на то, что закон «О реабилитации инвалидов в Украине» предусматривает лицензирование протезно-ортопедической помощи. В то же время, как вы знаете, закон «О лицензировании определенных видов хозяйственной деятельности» содержится перечень видов хозяйственной деятельности подлежащих лицензированию. Но в этом перечне, охватывающем порядка 70 видов деятельности протезно-ортопедической помощи нет. Хотя часто лицензируются виды деятельности, которые не должны лицензироваться, исходя из принципов госполитики в сфере лицензирования. Напоминаю, что к числу этих принципов относится защита прав, законных интересов, жизни и здоровья граждан. В то же время здоровье самых уязвимых людей, инвалидов, мы от некачественной продукции сегодня не защищаем. Разработчики законопроекта предлагают устранить противоречия между законами, внеся в список лицензированных видов деятельности разработку, производство, реализацию, ремонт технических и других средств реабилитации и предоставление услуг по обслуживанию указанных средств реабилитации. Мы, комитет поддерживает данное предложение, и предлагаем принять законопроект за основу. Мы продолжаем тем самым наведение порядка в системе лицензирования и сделаем еще один шаг навстречу законодательного порядка. Спасибо большое.
Будь ласка, шановні колеги, хто бажає взяти участь в обговоренні, запишіться. Прошу вивести прізвища народних депутатів на табло. Юрій Кармазін. Фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Наша Україна – Народна Самооборона”. Шановні народні депутати, між багатьма законами у нас є, на превеликий жаль, розбіжності, і рано чи пізно ми маємо ці розбіжності в ту чи іншу сторону виправляти. Існує два закони, однакові два нормативних акти, однакової юридичної сили – це закони України „Про реабілітацію інвалідів” і „Про ліцензування певних видів господарської діяльності”. І то, і то закони, але в одному передбачено, в Законі „Про реабілітацію інвалідів” передбачено, що ліцензуються ці види діяльності, в другому – не передбачено. Яким шляхом піти? Можна піти шляхом дикого ринку, яким ми зараз йдемо багато років уже, і йдемо в нікуди. Тому що якість продукції, яка сьогодні лежить на полицях, незважаючи на те, що приймалося рішення про те, щоб і генетично модифікована продукція, і інша якимось чином визначалася, маркувалася і так далі, вона не відповідає сьогодні тим критеріям, які є для безпечності продукції. Саме через це я вважаю абсолютно правильний зроблений висновок і уряд вносить цю пропозицію, щоб внести зміни в ці два закони і передбачити, що розробка, виробництво, реалізація технічних засобів реабілітації та надання послуг з обслуговування підпадають під ліцензування. Тому, на мій погляд, це захистить наших інвалідів, це зробить контрольованим більш цей процес, але все залежить від виконання законів. Якщо закони не будуть виконувати, то, звісно, вони і будуть. не будуть захищені люди. Законодавчо ми можемо зробити тільки те, що підтримати цей закон в першому читанні. Дякую.
Дякую. Олег Зарубінський, фракція „Блоку Литвина. Наступним буде виступати Вечерко.
Дякую, Володимире Михайловичу. Олег Зарубінський, "Блок Литвина". Шановні колеги, трошки щодо історії цього питання. Справа втому, що в 2006 році наші колеги вже подавали, або були авторами законодавчої ініціативи, так, яка те ж була спрямована, в принципі, на цю ж саму тему. Зокрема, йшлося про внесення змін до закону про ліцензування певних видів господарської діяльності щодо виробництва, торгівлі медичною технікою та виробами медичного призначення. Тоді Президент України наклав вето на цей закон і ситуація вже 3 роки така, яка вона є. Але, підтримуючи за основу цей законопроект і фракція "Блок Литвина" буде підтримувати його при голосуванні за основу. Ми хотіли все-таки зазначити таке, що є певна небезпека, розумієте, при всьому тому, що дикунський ринок на. тут недоречний, тому що люди з обмеженими фізичними можливостями найбільш чутливі до неякісної продукції, вони найбільш потерпають, їм нема на кого посилатися і до кого апелювати. Але в даному випадку чи не може це стати перешкодою для того, щоб буде певним адміністративним методом обмежуватися коло тих, хто хотів би надавати свої послуги, хто хотів би бути джерелом виробництва от цього. Я хотів би, щоб коли ми готувалися до другого читання, щоб ви надали, можливо, в якійсь формі, або нам інформацію, або консультацію з того приводу, щоб це не було обмежувальним моментом і щоб це не шкодило, перш за все, оцим же інвалідам і людям, які не можуть скористатися всім тим, чим, на щастя, можуть здорові люди користатися. Дякую.
Народний депутат Вечерко, фракція Партії регіонів. Мікрофон, будь ласка.
Вечерко, Партия регионов. Мы рассматриваем данный законопроект, он является актуальным, и реабилитация такого данного контингента больных, она тоже является актуальной. Но правильно передо мной выступали два депутата и сказали то, что сегодня мы можем принять такой законопроект, что даст возможность вообще исчезнуть с рынка данных товаров. Поэтому нужно избегать «дикого» рынка, но нужно плавно переходить на рыночные отношения и дать возможность другим производить данную группу товаров и, естественно, его в дальнейшем лицензировать. Поэтому данный законопроект нужно доработать и вынести на повторное слушание. Спасибо.
Шановні колеги, розгляд законопроекту завершено. Пропозиція комітети – прийняти за основу. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких Законів України [[щодо ліцензування діяльності з розробки, виробництва і реалізації технічних та інших засобів реабілітації]], реєстраційний номер 3287. Прошу голосувати. [[13:11:50]] За-227 Рішення прийнято. Я прошу керівників фракцій, щоб депутати ж були в сесійній залі. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності" [[щодо літакобудівної промисловості]]. Реєстраційний номер 2311. доповідач: народний депутат України Ярослав Михайлович Сухий, співдоповідач: голова Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Королевська Наталія Юріївна.
Шановні колеги! В чім необхідність розробки цього законопроекту, який ми сьогодні, який ми сьогодні з народним депутатом України В’ячеславом Богуслаєвим виносимо на ваш суд. Так сталося, що в 2001 році приймався базовий закон про ліцензування певних видів господарської діяльності і було передбачено необхідність ліцензування і централізованого водопостачання, і виготовлення бланків цінних паперів, медично-ветеринарна практика, виробництво автомобілів, навіть було передбачено ліцензування розведення домашніх тварин, то виготовлення, реалізація, продаж авіаційних ракетних двигунів, обладнання до них та іншої авіаційної техніки упустили, бо, напевно, тоді у 2001 році ніхто не думав, що тут собі хтось зможе робити якийсь сумнівний бізнес. Як наслідок, останні два-три роки на підприємствах України з виробництва і ремонту авіаційної техніки, їх зараз більше 20 на Україні, від правоохоронних органів, в першу чергу від служби зовнішньої розвідки СБУ почали надходити запити щодо природи походження деяких авіаційних двигунів, що їх за підозріло низькими цінами намагаються вивезти за кордон. Як правило, перевірки показують: номера на двигунах – фальшиві, формуляри фабричні, заводські документи – підроблені, підроблені підписи, підроблені печатки, порушуються кримінальні справи, але от останній випадок за інформацією СБУ. Товариство з обмеженою відповідальністю статний фонд 20 тисяч гривень. Види діяльності: розведення овець і кіз, вирощування зернових культур картоплі, плодоовочевих консервів, і – увага! – будування повітряних та космічних літальних апаратів. Фірма зареєстрована на Україні і має коди, і все на світі, вродє би можна сказати, що смішно. Але ось останній випадок. Було затримано партію двигунів, АІ-20, це двигуни на все сімейство літаків АН, які ми маємо зараз в Африці і в інших країнах проблеми. Що це за двигуни? Це двигуни, які хтось поцупив з Міністерства оборони, зі складів, перебили формуляри і намагалися продати за кордон. Ми пропонуємо внести доповнення до базового закону, зміни коротенькі. Той перелік, їх 78 видів.
Будь ласка, дайте можливість завершити.
Ми пропонуємо внести доповнення в базовий закон, передбачивши необхідність ліцензування і отримання сертифікатів на виготовлення ремонт і продажу авіаційних двигунів та авіаційної техніки. Запропонований законопроект немає витрат з бюджету, навпаки буде сприяти поповнення бюджету.
Наталія Юріївна Королевська, голова комітету. Будь ласка, позиція комітету.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, комитет по вопросам промышленной регуляторной политике и предпринимательства на заседании 14 мая 2008 года рассмотрел проект закона о внесении изменений в закон Украины о лицензировании отдельных видов хозяйственной деятельности, относительно авиастроительной промышленности. Регистрационный номер 2311. Цель законопроекта устранить проблемы, которые возникли в отечественном авиастроении путем введения лицензирования деятельности по реализации авиационных двигателей и комплектующих к ним, авиационного оборудования и другой техники. Решение этих проблем является действительно очень актуальным в Украине, Украина одна из немногих стран в мире, которая производит самолеты и авиастроение одно из немногих отраслей в Украине, которое способно создавать сегодня высокотехнологическую продукцию. То есть конкурентно способную не в 19-м, а в 21 веке. Кроме того, одно рабочее место сегодня на наших авиазаводах обеспечивает 12 рабочих мест на других машиностроительных предприятиях. Сегодня в авиапроме работает 34 предприятия и более 70 тысяч человек. Решениями правительства отрасль серьезно поддерживается, так недавно предусмотрено пополнение уставного фонда Харьковского государственного авиационного предприятия, предусмотрено пополнение уставного фонда госпредприятия «Авиан», в обоих случаях выделение денег направляется на выплату заработной платы персоналу и на модернизацию. Ведется работа над обеспечением поставки наших самолетов «АН-148» за рубеж. Это как раз по существу, уважаемые коллеги, потому что это как раз об авиапроме и мы должны понимать, на сколько это сегодня важно для того, чтобы там были выплачены заработные платы, для того чтобы они имели перспективы сегодня развития. И в то же время есть нарекания, потому что это действительно форма поддержки, в данном случае, по лицензированию. Комитет рассмотрел данный законопроект и поддержал его. В тоже время члены комитета обращают внимание на то, что отдельные положения законопроекта не полностью отвечают сегодня.
Завершуйте, будь ласка.
Комитет просит поддержать данный законопроект. Спасибо, уважаемые коллеги.
Так може підтримаємо рішення комітету? Обговорення, будь ласка, я ж запитую вас, запишіться, будь ласка. На табло прізвища народних депутатів, що записалися на обговорення. Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, «Наша Україна- Народна Самооборона». Шановні народні депутати! Зараз, в момент кризи, якраз треба замислитися, які галузі нас можуть викинути вперед – це, безумовно, і космічна галузь, де ми займаємо 6-7 місце в світі, а за пусковими послугами взагалі в 2007 році займали 5-те місце, а в 2008 і 4-те місце в світі. Де ще ми на таких рівнях знаходимося? В авіобудуванні – приблизно в десятку входимо. Ось за що треба чиплятися. За ці галузі треба циплятися. І я вдячний народним депутатам: і Богуслаєву, і Сухому, - за їх законодавчу ініціативу. Причому я хотів би зараз висловитися, оцінюючи висновок Головного науково-експертного управління, яке говорить, що ті зміни, які є до пункту 78-го друга частина: „умови надання ліцензії і обов’язкового попереднього отримання відповідних сертифікатів на виробництво і ремонт двигунів, деталей та комплектуючих до них, авіаційного обладнання та іншої авіаційної техніки” , - а далі написано, - „дія цього пункту не поширюється на тих суб’єктів господарювання, які згідно з Законом України та до набрання чинності цього закону отримали відповідні сертифікати на виробництво і ремонт авіаційної техніки”. Шановні друзі! Абсолютно правильно записано і те, що Науково-експертне управління написало, що це нібито порушує принцип рівності і статтю 13 Конституції, згідно з якою всі суб’єкти права власності рівні перед законом, та виконавці Зуб і Вальковський є маразматичним приписом! Це нічого не порушує, воно просто говорить, що ці підприємства, а в нас їх всього кілька, вони не мають заново нічого робити, ми не маємо утрудняти їм діяльність і я хотів би, щоб Експертне управління також не утрудняло. Цей Закон треба приймати і в першому, і в другому читанні, сюди нічого.
Дякую! Михайло Чечетов фракція „Партії регіонів”.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Зазначений законопроект встановлює додатковий законодавчий бар’єр – це введення обов’язку отримання підприємствами, які бажають займатися реалізацією двигунів, деталей та комплектуючих до них авіаційного обладнання та іншої авіаційної техніки, ліцензій., А саме: перше – для новостворених підприємств; друге – невеликих підприємств, які не мають авіаційної історії стосовно виробництва та ремонту авіаційної техніки; третє – підприємств основними видами діяльності яких є інші галузі господарства, ніж авіаційна промисловість; четверте – підприємств, які не отримали передбачені законодавством України сертифікати на виробництво та ремонт авіаційної техніки; п’яте – підприємств, які не отримали передбачені законодавством України сертифікати на виробництво та ремонт авіаційної техніки після набрання чинності цього Закону і шосте – підприємств, які не мають належних умов персоналу, бази, щоб виробляти і ремонтувати авіаційну техніку та інші недобросовісні підприємства. Таким чином, щоб реалізувати право на продаж відповідної виготовленої, або відремонтованої, або іншим чином придбаної авіаційної техніки, суб’єкти господарювання повинні отримати сертифікати відповідності на її виробництво та ремонт. Прийняття зазначених змін до Закону України „Про ліцензування певних видів господарської діяльності” дозволить забезпечити зведення до мінімуму, я ще раз підкреслюю, зведення до мінімуму в галузі літакобудівної промисловості. Недопущення дискредитації та пониження авторитету зазначеної галузі з боку некомпетентних підприємств, а в цілому захист прав законних інтересів, життя та здоров’я громадян, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави. Фракція Партії регіонів пропонує прийняти цей законопроект у першому читанні і в цілому і тим самим підтримати нашу літакобудівну галузь. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, обговорення завершено Вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про ліцензування певних видів господарської діяльності” [[щодо літакобудівної промисловості]], реєстраційний номер 2311. Прошу голосувати. [[13:22:52]] За-348 Рішення прийнято. Шановні колеги, у виступах звучала пропозиція, прошу уваги, прийняти цей проект в цілому, як закон. У кого є застереження? Є застереження у Королівської, я не можу. Будь ласка, можливо якісь там пропозиції врахувати і прийняти його, Наталія Юріївна, скажіть, будь ласка. Щоб ми знаходили тут порозуміння і компроміс.
Уважаемые коллеги, уважаемый Владимир Михайлович, необходимо доработать некоторые вводят, действительно, дискриминацию для ряда предприятий сегодня авиапромышленного комплекса. И когда с авторами законопроекта мы обсуждали эти нормы на заседании комитета, они согласились с членами комитета доработать все ко второму чтению. Поэтому комитет поддержал данный законопроект в первом чтении. Есть предложение, мы за неделю доработаем все эти нормы, на следующей сессионной неделе рассмотреть данный законопроект и принять его за основу. Спасибо большое за поддержку.
Шановні колеги, позиція зрозуміла? Тоді давайте приймем таке рішення, що доручити комітету скоротити процедуру підготовки до другого читання. Хто за цю пропозицію, прошу проголосувати. [[13:24:19]] За-334 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності" [[щодо ліцензійних умов]], реєстраційний номер 3336. Доповідач – народнийдепутат України Ксенія Михайлівна Ляпіна. Співдоповідач – член Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Валерій Григорович Крайній. Будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, я хочу звернути увагу на те, що ця законопроектна ініціативна народилася як відповідь на аналіз роботи експертно-апеляційної ради, яка працює при Державному комітеті з питань регуляторної політики і підприємництва. Власне, цей орган вирішує багато, ну, в досудовому порядку вирішує багато скарг суб’єктів підприємницької діяльності в разі, коли, наприклад, їх позбавили ліцензій. Аналіз показує, що дуже часто у нас відбувається позбавлення ліцензій по формальній ознаці. Тобто виходить так, що суб’єкт, виконуючи всі ліцензійні вимоги, фактично абсолютно веде діяльність в межах закону, має відповідні кваліфікаційні вимоги до працівників, однак, наприклад, не через 10, а через 12 днів повідомив орган про звільнення одного працівника і наймання іншого, і це вже є підставою для позбавлення його ліцензії. А ті суб’єкти, що своєчасно повідомляють, одначе порушують, по суті, ліцензійні умови, у нас не підлягають позбавленню. Це, безумовно, нонсенс, але, власне, аналіз роботи експертної апеляційної ради показує, що це є. І цей законопроект, який я пропоную, він є достатньо технічним, але він пропонує якраз змінити оцю абсурдну ситуацію. Я пропоную, щоб в ліцензійних умовах, які затверджуються кожним органом ліцензування, визначалось, яка інформація і в які терміни має подаватися суб’єктом. Якщо ця інформація не є суттєвою для щоденної роботи суб’єкта, вона може подаватися в місячний термін, а якщо є суттєва, то має подаватися, може, і в дводенний термін. І кожен раз це має встановити в своїх ліцензійних умовах відповідний орган. Ви знаєте, скільки у нас видів ліцензування, скільки видів діяльності ліцензується, і кожен з них має свої особливості. Саме для цього передбачені ліцензійні умови. От, власне, і зміст мого законопроекту. Я пропоную таку формальну підставу виключити, але по суті внести її в ліцензійні умови, і якщо буде порушено, то це буде порушення ліцензійних умов. І.
Дайте можливість завершити.
І це буде підстава для того, щоб суб’єкта ліцензії. Я дуже прошу всіх підтримати, оскільки це сьогодні пече, наприклад, тим самим перевізникам, за яких ми всі з вами тут турбуємося. Дуже дякую.
Голова комітету буде доповідати. Королевська Наталія Юріївна.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые коллеги! Законопроект 3336 – один из законов, который сегодня призван защищать отечественных предпринимателей. Изменения Закона Украины «О лицензировании определенных видов хозяйственной деятельности» действительно дано назрели и сегодня этим законом предусмотрено, что субъект хозяйствования достаточно не сообщить об изменении данных в документах на выдачу лицензии в течение 10 дней и лицензия может быть отобрана. Вы можете быть добросовестным бизнесменом, платить налоги, создавать рабочие места, выполнять все условия лицензирования, но при этом лицензию у вас могут отобрать водночасье. Поэтому Комитет по вопросам промышленной, регуляторной политики и предпринимательства согласился с предложениями автора внести предложения в Закон Украины «О лицензировании определенных видов хозяйственной деятельности», в частности сократить перечень оснований для аннулирования лицензий. Главное научно-экспертное управление Аппарата Верховной Рады Украины в своем заключении предлагает вернуть законопроект на доработку. Комитет по вопросам промышленной политики. регуляторной политики и предпринимательства предлагает принять за основу, но при этом доработать с учетом тех предложений, которые были сейчас высказаны автором ко второму чтению. Спасибо за внимание.
Шановні колеги, є потреба обговорювати цей законопроект? Є? ну запишіться, будь ласка. Прошу вивести прізвища народних депутатів на табло. Юрій Кармазін і Михайло Чечетов. Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна - Народна Самооборона". Шановні народні депутати! Я попросив слово через те, що законопроект потрібен, але не можна однозначно відноситись до різних норм цього законопроекту. Якщо погодитись, можна. і можна погоджуватися з статтею 8 про те, що в ліцензійних умовах встановлюються вимоги щодо необхідності повідомлення про зміну даних, і це правильно абсолютно, то зразу вилучати без будь-якої альтернативи в статті 21 акт про встановлення факту неподання в уставний строк повідомлення про зміну даних, зазначених в документах, про зміну даних, зазначених в документах, і крім того щодо. Це мова йде про те, що розгляд питань про анулювання на підставі акта про встановлення форми, і також те, що неможливість, якщо раніше передбачалося законом анулювання ліцензій тоді, коли неможливо ліцензіату забезпечити виконання ліцензійних умов, тепер ми говоримо, що треба акт про неможливість його встановити. Це треба доробляти. Це треба доробляти, і це можна зробити тільки в другому читанні. Тому що, з одного боку, неможливість забезпечити умови – це щось таке для цієї діяльності, що залежить від цього суб’єкта, це суб’єктивна його можливість, яку він не може виконати, а ми її підміняємо актом про неможливість забезпечити. Тобто хтось має ще скласти про це акт. Я вважаю, що таку норму вводити неможливо, нереально, і абсолютно це не відповідає тому, що ми хочемо досягти в цьому законі. Тому цю річ треба буде вилучити, де акт про неможливість, залишити так, як неможливість забезпечити. А там, де щодо акту про встановлення, зробити множину, що це кілька порушень, щоб не за одне порушення виключати ліцензію. А в цілому прошу підтримати в першому читанні.
Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів. Мікрофон, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Проект Закону про внесення змін до Закону України „Про ліцензування певних видів господарської діяльності” [[щодо ліцензійних умов]] передбачає за можливе продовження дії ліцензії у суб’єкта підприємницької діяльності, наприклад будівельної організації, у разі відсутності у неї відповідної техніки, наявність якої є необхідною умовою для отримання ліцензії. За таких умов будь-яка організація може отримати ліцензію на будь-який вид діяльності та продовжувати таку діяльність без дотримання де-факто ліцензійних умов. Фракція Партії регіонів пропонує направити на доопрацювання цей законопроект. Дякую.
Шановні колеги, обговорення проекту закону 3336 завершено. Вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту закону про внесення змін до закону України про рецензування певних видів господарської діяльності щодо рецензійних умов, реєстраційний номер 3336. Прошу голосувати. [[13:32:44]] За-233 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про звернення громадян" щодо звернення, що подається в формі електронного документа. Доповідач міністр юстиції Микола Васильович Оніщук, співдоповідач голова підкомітету Комітету з питань прав людини міжнаціональних меншин і міжнаціональних., національних меншин і міжнаціональних відносин Едуард Іванович Павленко. Будь ласка.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні народні депутати, уряд України входить з ініціативою ухвалити проект за., закон про внесення змін до закону про звернення громадян, метою якого є забезпечити громадянам України право на звернення до органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб та підприємств, установ та організацій усіх форм власності через використання мережі Інтернет. Тобто ідеться про те, щоб громадяни України мали право звертатися до вказаних категорій державних і публічних інституцій не лише через форму письмового звернення, а й також, використовуючи сучасні засоби електронного і поштового зв’язку. Закон надзвичайно короткий, зрозумілий і ясний, доповнюється ряд статей чинного закону про звернення громадян. Уряд України вважає, що це дозволить розширити та забезпечити гарантії реалізації конституційних прав громадянщодо контролю за діяльністю органів публічної влади і, зокрема, щодо обов’язку останніх надавати відповідну відповідь, аргументовану, мотивовану відповідь на такі звернення, також, можливо, у електронній формі. Дякую за увагу. Доповідь закінчено.
Дякую, Миколо Васильовичу. Будь ласка, позиція комітету. Едуард Іванович Павленко, голова підкомітету комітету з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Наш Комітет з питань прав людини, національних меншин і національних відносин на своєму засіданні 24 грудня 2008 року розглянув даний законопроект про внесення змін до Закону України "Про звернення громадян”, поданий на розгляд Верховної Ради України Кабінетом Міністрів. Як уже зазначалося ним передбачається надати право громадянам звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових осіб та отримувати відповідь за допомогою електронної пошти. Порядок роботи з такими зверненнями має визначити Кабінет Міністрів України. При обговоренні даного питання члени комітету відзначили, що ця новела заслуговує на увагу і підтримку, оскільки розширює можливості реалізації права громадян на звернення, що подається у формі електронного документу. Наголошувалося на необхідності запровадження механізму використання електронної пошти в роботі із зверненнями громадян та впровадження електронних цифрових підписів. До речі, закони, що регулюють ці питання, були прийняті ще у 2003 році. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України не заперечує проти прийняття даного законопроекту за основу. Запропоновані ним редакційні зауваження можна буде враховувати при доопрацюванні цього законопроекту у другому читанні. Як зазначено в пояснювальній записці, зазначений проект Закону погоджений без зауважень з Міністерством фінансів України, Міністерством економіки, Міністерством транспорту та зв’язку, а також Державним комітетом інформації і потребуватиме додаткових фінансових витрат з Державного бюджету України. Прийняття цього закону підтримується також Комітетами Верховної Ради з питань транспорту і зв’язку та з питань бюджету. З урахуванням викладеного наш комітет прийняв рішення рекомендувати зазначений законопроект [[реєстраційний номер 3664]] прийняти за основу. Просимо підтримати. Дякую за увагу.
Є потреба обговорювати цей законопроект? Є, будь ласка, давайте запишемося. Відбувається запис на обговорення, прошу вивести прізвища народних депутатів на табло. Олег Зарубінський. Мікрофон, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Ви знаєте, кільки б експертів не розглядали цей законопроект, реального негативу ніхто не може відзначити. Тобто є певні поправки редакційного характеру, але очевидно всі розуміють і ми з вами розуміємо, що першочерговим є право людей перед правом організацій, відомств, органів державної влади і таке інше. Ми цим законопроектом, точніше реалізацією цього закону розширюємо можливості і категорії людей, які мають можливість мати доступ, доступ до органів державної влади, до органів місцевого самоврядування, підприємств, організацій, установ тощо. Чому? Тому що на сьогоднішній день і це всі прекрасно розуміють Інтернет для багатьох людей, в першу чергу людей, а їх багато у нас, які не можуть з хати вийти, з квартири вийти, це інваліди, це люди з обмеженими можливостями. При чому при відсутності пандусів у нас і всього того іншого, що в цивілізованій країні є нормальним. Мені здається, шановні колеги, що можливість людей звертатися до органів державної влади через Інтернет за допомогою електронної пошти розширює і ніхто тут не може це оскаржити, розширює права людей. З іншого боку і організації і органи державної влади вже достатньо сьогодні підготовлені і оснащені в комп’ютерному плані для того, щоб давати і відповіді теж цим людям, які до них звертаються в електронному варіанті. Дякую.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Наша Україна - Народна Самооборона". Шановні народні депутати! Безумовно те, що пропонується проектом унормувати можливість громадян надсилати звернення до органів установ і отримувати відповідь на них електронною поштою це позитив. Але я не переконаний сьогодні і якщо Уряд впевнений, що всі наші державні установи можуть сприймати, взагалі всі, я підкреслюю, державні установи, можуть приймати електронну пошту поки що. А я, знаючи ситуацію в районах і містах нашої держави, хочу стверджувати, що на жаль не всі можуть сприймати, то хотів би ще висловити пару речей, пару зауважень, які треба буде врахувати потім під час другого читання. Нам треба передбачити, як можна оскаржувати буде потім ті відповіді, як ми їх будемо, ви розумієте, ідентифікувати, що там є підпис шановного пана міністра чи заступника міністра, чи там підпис прокурора, чи керівника СБУ. Як відділити анонімне звернення від не анонімного звернення, адже зараз знову пішло посилення цих звернень, в тому числі анонімних. Тобто очевидно, нам треба записувати, що організація, державна установа, яка відповідає на це звернення, крім всього, має відповісти ще і письмово, щоб потім людина отримала цю відповідь. Хоча і тут величезна проблема, бо пошта наша вже наскільки підняла тарифи, що це колосальне питання, яке треба слухати тут і це питання до урядовців. Я ставлю до вас питання, що сталося, що сьогодні конверти вже понад 5 гривень і так далі, ви розумієте, а послати його неможливо? Тому в принципі треба приймати в першому читанні, але.
Дякую. Тарас Чорновіл, фракція Партії регіонів.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати, при всьому тому, що я одним з тих депутатів, які використовують ці норми цього законопроекту в реальній роботі, я на основі свого досвіду змушений сьогодні проголосувати проти. Перше, немає на сьогодні введено системи для громадян України електронного підпису. За цих обставин безвідповідальність, яка виникає за таких обставин, вона буде тільки зростати. Я отримую кожний день порядку двохсот листів по електронній пошті з них відкидаємо 150 – відвертих спам, абсолютно відвертий спам, порядку 30 – різні звернення, різних там громадських організацій і всякого іншого, там, підтримайте проект Конституції чи ще щось у вигляді спаму і порядка 20 – звернення в конкретних питаннях. Я особисто кілька разів уже погорів уже на цьому, коли я, реагуючи на ці звернення по електронній пошті потім натикався на те, що таких людей в природі не існує. Я не маю можливості чітко перевірити чи людина, яка звертається до мене конкретно чи до будь-якого іншого органу влади, реально існує в природі, чи це є не елементарне шулерство. Якщо ми ставимо питання, що людина може звернутися до чиновника і отримувати якусь відповідь, то що ми ставимо собі за завдання ввести чергову бюрократичну переписку чи допомогу людині. В мене це питання виникає. Якщо ми тільки ставимо питання, щоб хтось писав і йому відписали, так і відписують там Секретаріату Президента, з інших органів „ваш лист прийнятий до розгляду” і кудись там відфутболений це можна робити. Толку з цього ніякого, ми тільки домножуємо бюрократію доки немає системи електронного підпису – раз, і системи фіксації факту приходження таких листів бо, що мені коштує натиснути на кнопку і викинути це звернення і потім оговорити: воно до мене дійшло, - то це буде елементарна популістика. Я вважаю, що гратися в це варто.
Адам Мартинюк фракція комуністів.
Шановні колеги! Я думаю треба вітати Кабінет Міністрів а більше авторів цього законопроекту, я маю великий сумнів, що писався він у Кабінеті Міністрів. Я зараз скажу, хто швидше всього його описав із тим, що нас дуже прискореними темпами рухають до цивілізації. Це дуже добре. Але, скажіть, будь ласка, шановні колеги, ви часто заглядаєте в свою електронну пошту, яка є у ваших комп’ютерах? Якщо ви заглядаєте, що ви там бачите? Можливо Тарас і спілкується, бо там є з чим поспілкуватися, якщо все переглянути, Тарасе! Там є можливості поспілкуватися із різними сайтами, які задоволення певне дають перед депутатським чи після депутатського засідання. Це профанація вищого ґатунку! Цей законопроект писали лобісти, провайдери, які хочуть заробити на цьому кошти! Підсунули Кабінету Міністрів, який нібито, ну правильно, хороший закон, давайте будемо листуватися через електронну пошту. Скажіть, будь ласка, а хто проконтролює? Що, до мене будуть приходити і залазити у ваші персональні комп’ютери і перевіряти, прийшло мені звернення чи не прийшло мені звернення. А якщо це звернення уже забрано з комп’ютеру? Будуть залазити у сервери і так далі, і тому подібне. Це дуже і дуже небезпечна і, ще раз повторюю, робота, яка не підлягає контролю. Далі. Скажіть, будь ласка, а на якій підставі ми даємо право Кабінету міністрів творити закони? Ми вносимо зміни в Закон України „Про звернення громадян”. Ще раз наголошую, в закон України! Значить звернення громадян визначається законом. А далі пишемо, нехай Кабінет Міністрів встановлює нам інструкцію замість закону, як ми будемо спілкуватися з громадянами. Давайте, шановні колеги, в черговий раз „дамо по рукам” лобістським законам! Дякую!
Шановні колеги! Виступ завершено, разом з тим дозвольте декілька слів для узагальнення. Все це правильно, все це є, але давайте думати про перспективу. Може прийняти це рішення за основу і нехай потім доопрацьовують його? Ми ж не можемо жити в кам’яному віці. Але воля ваша, Верховної Ради України. Тому вноситься на голосування пропозиція Комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про звернення громадян [[щодо звернення, що подається у формі електронного документа]]. Реєстраційний номер 3064. Прошу голосувати. [[13:46:52]] За-183 Рішення не прийнято. За практикою можемо поставити про направлення на повторне перше читання. Вноситься така пропозиція – на повторне перше читання проекту закону 3064. Давайте визначимось. [[13:47:21]] За-203 Рішення не прийнято, закон відхилено. Шановні колеги, продовжуєм роботу. [[Ш у м у з а л і]] На 15 хвилин, шановні колеги. Шановні колеги, я у нас залишилось чотири законопроекти, які стосуються якраз ядерної енергетики. Давайте. Зараз я вам можу зачитати. Це по суті один і то1 же пакет. Нам треба пройти його. Тому я пропоную продовжити на 15 хвилин або ми зараз розглянем. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про дозвільну діяльність у сфері використання ядерної енергії", реєстраційний номер 2324. Комітет пропонує прийняти його за основу. Треба доповідать його? Але ж щоб ми не завалили законопроекти, шановні колеги. Верховна Рада підтримує прийняття за основу? Я ставлю на голосуванна про прийняття за основу проекту Закону 2324 "Про дозвільну діяльність у сфері використання ядерної енергії". Прошу голосувати. [[13:49:00]] За-356 Рішення прийнято. Тепер наступний проект Закону про внесення змін до Закону України "Про порядок прийняття рішень про розміщення, проектування, будівництво ядерних установок і об’єктів, призначених для поводження з радіоактивними відходами, які мають загальнодержавне значення" [[щодо удосконалення процедури прийняття рішень]]. Це проект під номером 3562. Комітет його розглянув, науково-експертне управління розглянули, вони пропонують прийняти за основу. Нема заперечень? Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту закону 3562. Прошу голосувати. Автор – народний депутат Тулуб Сергій Борисович. [[13:49:54]] За-376 Рішення прийнято. Наступний – проект Закону про внесення змін до деяких законів України у зв’язку з ратифікацією Поправки до Конвенції про фізичний захист ядерного матеріалу [[реєстраційний номер 2365]]. Комітет розглянув, рекомендує прийняти за основу. Висновок Головного науково-експертного управління: законопроект може бути прийнятий за основу. Є потреба його обговорювати? Немає? Ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 2365]] про внесення змін до деяких законів України у зв’язку з ратифікацією Поправки до Конвенції про фізичний захист ядерного матеріалу. Прошу голосувати. [[13:50:56]] За-385 Рішення прийнято. Наступний законопроект – про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо державного нагляду з ядерної та радіаційної безпеки]], реєстраційний номер 3017. Але тут таким чином, висновок комітету: прийняти за основу і в цілому. А висновок Головного науково-експертного управління: може бути прийнятий за основу. Є потреба доповідати його? Тому давайте я оставлю на голосування про прийняття за основу проекту закону реєстраційний номер 3017. Прошу голосувати. [[13:51:53]] За-378 Рішення прийнято. [[Ш у м у з а л і]] Шановні колеги, є заперечення. Шановні колеги! [[Ш у м у з а л і]] Шановні колеги, позаяк є заперечення. прийняли ми за основу. Перелік питань, визначених розкладом на середу, вичерпаний. Верховна Рада України прийняла відповідні рішення, відтак у нас є всі підстави проголосити, що. ранкове. засідання Верховної Ради України закритим. О 15-ій годині розпочнуться парламентські слухання на тему „Про стан правосуддя в Україні”. Завтра Верховної Ради України розпочне роботу у пленарному режимі о 10-ій годині за розкладом на четвер. Дякую.