Доброго ранку, шановні народні депутати та гості Верховної Ради! Прошу народних депутатів підготуватися до електронної реєстрації. Нагадую, після початку реєстрації необхідно, утримуючи сенсорну кнопку, натиснути на зелену кнопку "За" та утримувати її до кінця реєстрації, до появи результатів на табло. Шановні колеги, готові реєструватися? Прошу реєструватися. [[10:05:39]] У залі зареєстровано 224 народних депутати. Пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати! Сьогодні день народження у наших колег народних депутатів України. Ігоря Петровича Кісільова, "Опозиційна платформа – За життя". Давайте привітаємо. [[Оплески]] Олексія Олександровича Кузнєцова, фракція "Слуга народу". Давайте привітаємо. [[Оплески]] І Суто Чолоєвича Мамояна, фракція "Опозиційна платформа – За життя". Давайте привітаємо колег. [[Оплески]] Шановні колеги, міцного здоров’я вам і звитяжної праці на благо українського народу. Шановні колеги, перед тим, як перейти до переліку питань, що пропонуються для обговорення, в мене надійшла заява від двох фракцій з перервою із заміною на виступ. Слово надається народному депутату Кожем’якіну.
Шановні президія, шановні колеги! 11 лютого 2014 року в місті Кременчук Полтавської області з вогнепальної зброї було вбито суддю Автозаводського районного суду міста Кременчука Лободенка Олександра Станіславовича. Цього ж року 26 липня 2014 року був вбитий міський голова міста Кременчука Бабаєв Олег Мейданович з цієї ж самої вогнепальної зброї. Хто такий Бабаєв Олег? Олег Бабаєв – це полковник запасу Збройних Сил України. Це успішний бізнесмен, футбольний функціонер, депутат фракції "Батьківщина" шостого скликання, президент футбольного клубу "Ворскла". Підозри у вчиненні кримінального правопорушення були пред’явлені чотирьом особам. Проте з 14-го року судову справу так і не було завершено і не було винесено справедливого рішення щодо підозрюваних. Також дуже. це дуже резонансне кримінальне провадження не розслідується та затягується. Сьогодні Пирятинський районний суд Полтавської області є дев’ятим судом, який сьогодні о 10 годині починає розглядати, судом першої інстанції розглядати цю справу. Це повний судовий беспредел. Чому він відбувається? Тому що затягується затягування справи в суді, її розгляд, хвороби, відсторонення суддів, а також відвід присяжних і таке інше, і все це продовжується сім років. Зазначимо, що в 14-му році протягом п’яти років дану справу розглядало шість суддівських колегій в п’яти районних судах Полтавської області, а Октябрьский районний суд міста Полтави навіть повернув прокуратурі обвинувальний акт. З метою забезпечення прозорості і неупередженості, і справедливості розслідування обставин вбивства фракція "Батьківщина" пропонує і наполягає на тому, щоб створити в Раді тимчасову слідчу комісію. Також в найближчий час буде зареєстровано проект Постанови про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування вбивства судді Лободенка Олександра Станіславовича та міського голови міста Кременчука Полтавської області Бабаєва Олега Мейдановича колишнього депутата Верховної Ради шостого скликання. Прошу всі депутатські фракції та групи надати свої кандидатури до складу тимчасової слідчої комісії та справедливого проведення перевірки розслідування даного провадження. Прошу вважати цей виступ депутатським запитом до Офісу Генерального прокурора України. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, перелік питань, що пропонується для обговорення і прийняття рішень, сьогодні вам надано. Переходимо до їх розгляду. Перших два питання – це ратифікації, 0129. Першою є, це проект Закону про ратифікацію Протоколу до Угоди між Урядом Угорської Республіки, Урядом Румунії, Урядом Словацької Республіки та Кабінетом Міністрів України стосовно створення багатонаціонального інженерного батальйону. Шановні колеги, приготуйтесь до голосування, я пропоную розглянути це питання за скороченою процедурою. Приготуйтесь до голосування, нам потрібно набрати 150 голосів, щоб розглядати це питання за скороченою процедурою. Займіть свої місця. Готові голосувати? Ще раз, я ставлю питання розглянути законопроект 0129 за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[10:10:40]] За-184 Рішення прийнято. Запрошую до слова заступника міністра оборони Олександра Миколайовича Поліщука. Будь ласка, Олександр Миколайович.
Доброго ранку, шановний Руслане Олексійовичу, шановні народні депутати! Проект закону розроблений відповідно до статті 9 положень Закону України "Про міжнародні договори України" з метою виконання внутрішньодержавної процедури ратифікації, необхідної для набрання чинності Протоколу до Угоди між Урядом Угорської Республіки, Урядом Румунії, Урядом Словацької Республіки та Кабінетом Міністрів України стосовно створення багатонаціонального інженерного батальйону. Протоколом до вищезазначеної угоди вносяться зміни, якими передбачується розширення району діяльності батальйону з місією надання допомоги місцевому цивільному населенню та участі в ліквідації наслідків природних катастроф в районах, в басейнах річки Тиса і Дунай. На даний час цей район діяльності батальйону обмежується лише водозабірним басейном річки Тиса. Державними органами, уповноваженими на виконання протоколу, є Міністерство оборони з сторін підписантів. Цей законопроект не потребує додаткових витрат з державного бюджету. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Слово надається голові Комітету з питань інтеграції України з Європейським Союзом Климпуш-Цинцадзе Іванні Орестівні. Будь ласка, Іванна Орестівна.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Комітет з питань інтеграції України до Європейського Союзу розглянув проект Закону України про ратифікацію Протоколу до Угоди між Урядом Угорської Республіки, Урядом Румунії, Урядом Словацької Республіки та Кабінетом Міністрів України стосовно створення багатонаціонального інженерного батальйону, який був внесений Кабінетом Міністрів України (за реєстраційним номером 0129) і ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти його в цілому. Приймаючи таке рішення, депутати члени комітету виходили з того, що прийняття закону України дозволить завершити внутрішньодержавні процедури, необхідні для набрання протоколом чинності. Ратифікація протоколу дозволить розширити діяльність багатонаціонального інженерного батальйону з місією надання допомоги місцевому цивільному населенню та участі в ліквідації наслідків катастрофи в басейнах річок Тиса та Дунай. Водні катастрофи, колеги, є причиною 70 відсотків усіх смертей, які пов’язані зі стихійними лихами. А негативні наслідки від повеней і паводків можливі на сьогодні на 27 відсотках території України, де проживає майже третина населення держави. Мешканці басейну річки Тиса часто потерпають від паводків, навіть сезонна і очікувана повінь в умовах інтенсивних опадів або швидкого танення снігу може завершитись руйнівним паводком. Особливо страждають села низинних районів, куди збігаються води самої річки та її приток. Майже на третині території країни і надалі можливі негативні наслідки від повеней та паводків, тому комплексний протипаводковий захист у басейнах річок Тиса і Дунай є вкрай необхідним. Словом, прийняття закону України матиме позитивний вплив на організацію процесу ліквідації наслідків імовірної катастрофи в басейнах річок Тиса і Дунай і дозволить розширити діяльність.
Дякую, Іванно Орестівно. Шановні колеги, є необхідність обговорити це питання, прошу записатись: два – за, два – проти, будь ласка. Народна депутатка Михайлюк Галина Олегівна. Мезенцевій, так я розумію, да? Включіть, будь ласка.
Дякую, пане Голово. Шановні колеги, дуже знакова ратифікація, яку ми сьогодні голосуємо. І, як зазначила пані Іванна Орестівна, це дійсно не потребує додаткових видатків, оскільки вони вже закладені в програму видатків і забезпечення діяльності Збройних Сил України. Але ми тут однозначно не одні. Річки біля кордонів. ці річки течуть біля кордонів інших держав, як зазначено у самій назві ратифікації, це Румунія і Словацька Республіка. Звісно, що це спільна дія, яка буде зберігати спокій, як мінімум тренування, оновлення, паливно-мастильні матеріали, але підтримку не тільки наших Збройних Сил України, але і їх сімей. Дійсно, наша не тільки Україна рідна, а і вся планета, і субконтинент Європа стикнувся з різними повенями, з різними прикладами того, як людина протистоїть тому, над чим сама працює, це зміни клімату, і ми на них впливаємо дуже негативно. Для того, щоб безпека зберігалася, ми залучаємо наших міжнародних партнерів, і це тилове забезпечення також включає і медичну складову. Тобто ця комплексна програма, за яку сьогодні ми з вами голосуємо, і проголосувати рекомендує Комітет з європейської інтеграції, вплине дуже позитивно на боротьбу з потенційними загрозами. Шановні колеги, я закликаю вас підтримати і проголосувати цю важливу ратифікацію. Дякую, пане Голово.
Дякую. Слово надається народному депутату України Саврасову Максиму Віталійовичу, фракція політичної партії "Європейська платформа - За життя". "Європейська солідарність". Перепрошую.
Прошу передати слово Ірині Василівні Фріз.
Ірина Василівна Фріз, будь ласка.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні колеги! "Європейська солідарність" вважає пріоритетом своєї діяльності питання євроатлантичної інтеграції. Це є важливим з огляду на підвищення рівня нашої взаємодії та рівня нашої сумісності не лише сектору оборони, а і сектору безпеки. Зазначена ратифікація дозволить створити якісну та ефективну взаємодію нашого Міністерства оборони з Урядом Словацької Республіки та Урядом Румунії. Відповідним чином ми підтримуємо цю ратифікацію та закликаємо підтримати зал, адже підвищення рівня спроможності нашого Міністерства оборони дозволить нам якісно та ефективно інтегруватись в Альянс. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату України Загородньому Юрію Івановичу, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя".
Дякую, Руслан Олексійович. Прошу передати слово моєму колезі від фракції "Опозиційна платформа – За життя" Шуфричу Нестору Івановичу.
Нестор Іванович Шуфрич, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, диву дивуюся, просте питання: створення інженерного батальйону для того, щоб покращити можливості спільної ліквідації надзвичайних ситуацій на кордоні чотирьох країн. Скажіть, при чому тут НАТО? І от знову НАТО натягують на вуха, от НАТО, НАТО! 2002 рік підписаний цей протокол, яке там НАТО? Ну, що я натовець? Шановні колеги, прошу вас, нормальна справа, не ганьбіть її. Хоч щось нормальне зробіть без НАТО. До речі, про НАТО. Вчора зустрівся Сіярто з Кулебою. Кулеба йому про російську загрозу, а Сіярто йому про права національних меншин і угорців. Тому давайте, там, де немає проблеми, не створюйте, а там, де є проблема, вирішуйте. Лавров з Блінкеним сказали: Україна хоче реалізовувати Мінські угоди. Це Блінкен сказав, до речі, що Україна хоче реалізовувати Мінські угоди. Лавров сказав: і Росія хоче реалізовувати Мінські угоди. У меня разрыв мозга. А хто тоді не хоче? Тому, шановні колеги, давайте Богу Богово, кесарю кесарево. Цей закон, безумовно, треба підтримувати, тому що треба підсилювати можливості ліквідації надзвичайних ситуацій прикордонних територій чотирьох держав. Це дійсно супер. А, з іншого боку, включайте мозги, вже всі вам говорять, треба закінчити конфлікт на Донбасі, ви обіцяли за рік. Арестович сказав, що в цю каденцію не буде. Так хто Президент – Зеленський або Арестович? Визначтеся. Дякую.
Слово надається народному депутату України Рахманіну Сергію Івановичу, фракція політичної партії "Голос".
Дякую, Руслане Олексійовичу. Шановні колеги, я пропоную проголосувати, якомога більшою кількістю голосів підтримати цей документ, тому що справа дуже корисна. І йдеться не тільки про необхідну допомогу місцевому населенню, яка страждає від надзвичайних подій і від стихійних лих, зокрема від повеней, це ще дуже корисна річ для наших військовослужбовців, які будуть набувати додаткового досвіду у співпраці з військовослужбовцями країн НАТО, по-перше. А, по-друге, вони набудуть необхідного досвіду ліквідації надзвичайних подій, бо цілком ймовірно, що цей досвід знадобиться нашим військовим інженерам, саперам, надзвичайникам, понтонерам в разі загострення, яке теоретично можливе. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення цього питання. Чи ще хтось бажає виступити? Ніхто більше з фракцій і груп не наполягає на виступі. Тому прошу народних депутатів зайняти свої місця, ми приступає до вирішення цього питання. Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти в цілому проект Закону про ратифікацію Протоколу до Угоди між Урядом Угорської Республіки, Урядом Румунії, Урядом Словацької Республіки та Кабінетом Міністрів України стосовно створення багатонаціонального інженерного батальйону (реєстраційний номер проекту 0129). Готові голосувати? Шановні колеги, прошу голосувати. [[10:22:18]] За-282 Рішення прийнято. Вітаю, колеги. Наступне питання. Це проект Закону про ратифікацію Нагойського протоколу про доступ до генетичних ресурсів та справедливий і рівноправний розподіл вигід від їхнього використання до Конвенції про біологічне різноманіття (реєстраційний номер проекту 0125). Шановні колеги, ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[10:22:58]] За-230 Рішення прийнято. Я запрошую до слова заступника міністра захисту довкілля та природних ресурсів Краснолуцького Олександра Васильовича.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! На ваш розгляд представляється проект Закону України про ратифікацію Нагойського протоколу про доступ до генетичних ресурсів та справедливий і рівноправний розподіл вигід від їхнього використання по Конвенції по біологічному різноманіттю. Вже на сьогоднішній день 131 країна є стороною протоколу. Україна також у 2011 році підписала Нагойський протокол. Метою Нагойського протоколу є справедливий і рівноправний розподіл вигід від використання генетичних ресурсів, в тому числі шляхом забезпечення належного доступу до генетичних ресурсів і належної передачі відповідних технологій, враховуючи всі права та всі ресурси на ці технології, а також шляхом належного фінансування сприяння таким чином збереженню біологічного різноманіття і стале використанні його компонентів. Нагойський протокол застосовується також до традиційних, пов’язаних із генетичним ресурсами. Членство України в Нагойському протоколі передбачає сплату з державного бюджету щорічного внеску до Нагойського протоколу близько 3 тисяч доларів. Нагойський протокол дасть можливість Україні приєднатися до світових можливостей по збереженню біорізноманіття. Шановні депутати, прошу підтримати зазначений законопроект. Дякую.
Дякую вам. Слово надається співдоповідачеві, голові Комітету з питань зовнішньої політики та міжпарламентського співробітництва Олександру Олександровичу Мережка. Будь ласка, Олександр Олександрович.
Дякую. Шановні колеги, Комітет з питань зовнішньої політики та міжпарламентського співробітництва на своєму засіданні 3 листопада 2021 року розглянув внесений Президентом України проект Закону про ратифікацію Нагойського протоколу про доступ до генетичних ресурсів та справедливий і рівноправний розподіл вигід від їхнього використання до Конвенції про біологічне різноманіття і ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти згаданий проект закону за основу та в цілому. Метою Нагойського протоколу є справедливий і рівноправний розподіл вигід від використання генетичних ресурсів, у тому числі шляхом забезпечення належного доступу до генетичних ресурсів і належної передачі відповідних технологій, враховуючи всі права на ці ресурси та на технології, а також шляхом належного фінансування, сприяючи таким чином збереженню біологічного різноманіття і сталому використанню його компонентів. Нагойський протокол застосовується також до традиційних знань, пов’язаних з генетичними ресурсами. Прийняття згаданого проекту закону для України як країни з багатими природними ресурсами сприятиме інтеграції до міжнародних правил та процедури використання генетичних ресурсів та справедливого і рівноправного розподілу отриманих вигід та стимулюватиме збереження природних ресурсів як джерела прибутку та покращення середовища існування людини. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради у своєму висновку не заперечує щодо можливості прийняття поданого проекту. Тож, колеги, прошу підтримати рішення комітету та прийняти вказаний законопроект за основу і в цілому. Дякую.
Дякую, Олександре Олександровичу. Шановні колеги, прошу записатися для обговорення цього питання: два – за, два – проти, будь ласка. Слово надається народній депутатці України Овчинниковій Юлії Юріївні, фракція політичної партії "Слуга народу".
Доброго дня, шановні колеги! Це є дуже важлива ратифікація, вона необхідна для інтеграції, отримання даних по біорізноманіттю на європейському і дослідницькому просторі, здебільшого Україна обрала вектор інтеграції по Green Deal, тобто ми ратифікуємо фактично дуже важливий документ, який надає дані до генетичної інформації, флористичного, фауністичного характеру, який дозволить якісно розробляти законодавчу базу щодо збереження біорізноманіття, і імплементувати найкращі практики в нашу національну стратегію зі збереження біорізноманіття, яка зараз знаходиться на початковій стадії розробки. Більше того, наша команда і команда міністерства інтегрувалася до розробки цієї стратегії на рівні європейського. І про це говорять всі найвідоміші екологічні спільноти, екологічні майданчики, щодо необхідних даних, які нам потрібні як для дослідницького простору, так і для простору людей, які працюють з біологічним матеріалом. Це питання міждисциплінарне, яке стосується освітньої, наукової сфери, сфери біології, екології для того, щоб ми мали всі достовірні дані і формували якісно свої політики в контексті збереження біорізноманіття. Дякую.
Дякую. Слово надається народній депутатці України Геращенко Ірині Володимирівні, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Шановні колеги, це дуже добре, що ми дійшли до ратифікацій, які стосуються надзвичайно важливих в сучасному світі тем – тема екології, збереження різноманіття, ну і, власне, наближення України до цивілізованого світу, до євроінтеграції. І от ви знаєте, я думаю, що вся сесійна зала і досі під враженням від вчорашнього виступу Зеленського. Вперше за 8 років у виступі Президента жодного разу не прозвучало слово "євроінтеграція". Вперше за вісім років у виступі Президента не прозвучало слово "НАТО". Сьогодні тема клімату, тема збереження довкілля є ключовою для лідерів світу, для лідерів сучасності. Цьому присвячують свої виступи Президент Сполучених Штатів, Президент Франції, Прем’єр-міністр Британії. Вперше ми чули виступ Президента України, на жаль, де вперше не звучали ті теми, які є темами президентськими і темами сучасності. Вперше жодного разу не прозвучала тема екології. Вперше ми маємо Президента невігласа, який навіть не знає, скільки років українській дипломатії. Під час свого пресперформансу він заявив, що українській дипломатії буде 30 років, і тому треба всіх привезти в Гуту. Вперше маємо Президента, який не знає, що українській дипломатії в 2018 році виповнилося 100 років. Вперше маємо Президента, який взагалі не присвятив у своєму виступі теми ключових двох повноважень президентських – це тема безпеки і тема дипломатії, власне. І вперше ми маємо Президента, який брехав, брехав, брехав і брехав. Вперше маємо Президента, який взагалі не займається екологією. Тому, очевидно, що наша команда, для якої тема євроінтеграції, тема екології, тема наближення українського законодавства до норм ЄС є важливою і буде підтримувати.
Слово надається народному депутату України Бурмічу Анатолію Петровичу, фракція політичної партії "Опозиційна платформа - За життя".
Прошу передати слово Нестору Івановичу Шуфричу.
Нестор Іванович Шуфрич, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, шановний пане Голово, безумовно, чудово, що ми зараз дуже вболіваємо за збереження різноманіття, наших букашек, листиков, це все добре, але давайте подумаємо про збереження різноманіття наших людей, особливо тих, які сьогодні гинуть на Донбасі. Адже ми маємо не тільки прямі втрати декілька тисяч чоловік, але ми ще маємо опосередковані: скільки дітей не буде народжено. Тому що ті люди, які загинули, вони вже не зможуть це зробити, дати своїх нащадків. Тому зараз наша фракція вимагає негайно, щоб парламент почав вивчати ті наші ініціативи, які і Віктором Медведчуком, і Юрієм Бойком, і Рабіновичем були узгоджені в Парижі, в Берліні, в Москві, погодились з цим в Луганську і Донецьку. Ці законопроекти зареєстровані в Раді, вони абсолютно відповідають комплексу дій щодо реалізації Мінських угод. Будь ласка, ми дали своє бачення, воно отримало порозуміння у наших партнерів і контрагентів. Давайте об’єднаємось, будемо робити одну головну справу – справу щодо миру. А листочки і букашки – це, безумовно, важливо, а 86 тисяч людей, які загинули від COVID, про те, що з ними сталося, – це неважливо? Тому, вболіваючи за букашки і листочки, я прошу українську владу, я розумію, що ви "зелені", вас приваблює все, що зелене, ви хочете це зберігати – або хочете зберігати листочки, або зелені долари. Але прошу, зберігайте людей, думайте про людей, адже ви слуги народу, а не доларів. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Бакунець.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Однозначно, що це важлива ратифікація. Нагойський протокол дасть можливість нам однозначно наслідувати найкращі практики генетичних ресурсів, я думаю, дасть можливість нам удосконалювати свої знання і вміння як у сфері біології, так і екології. Однак сьогодні при голосуванні бюджету на наступний рік потрібно і врахувати наше внутрішнє збільшення фінансування екології, екології як на генетичному рівні, так і екології на широкому рівні: збереження лісів, збереження водойм, однозначно заміна очисних споруд по всіх новостворених громадах, заміна водопроводів. Тому потрібно збільшувати фінансування по програмі "Питна вода України" на наступний рік і дати можливість нашим громадам, кожній скористатися з цього. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, Клименко Юлія Леонідівна. І після цього переходимо до голосування.
Шановні колеги, безумовно, біорізноманіття – це дуже важливо, і ми будемо підтримувати цей законопроект. Але я хочу сказати, що екологія і Green Deal, частина якої є Україна, складається не тільки з біорізноманіття, а також різноманіття бізнесу, різноманіття наших громадян. На конференції в Глазго українська делегація складалася з 50 людей урядовців. Скажіть, будь ласка, які результати для України кліматичної конференції, на які умови ви погодилися і так далі? Тому я прошу наш уряд все-таки прийти в залу сесійну і пояснити, як Україна буде існувати після 2030 року, які податки буде платити екологічні наш бізнес для того, щоб експортувати в Європу, а також в інші країни. Тому що результати цієї конференції і що підписала, і під чим підписалась Україна досі не зрозумілі жодному депутату в цьому залі, а також жодного громадянину. Ми повинні розуміти, скільки би нам.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення цього питання. Чи бажає ще хтось виступити? Можемо переходити до прийняття рішення, так? Шановні колеги, тоді я ставлю пропозицію, яка викладена у висновку комітету, прийняти в цілому проект Закону про ратифікацію Нагойського протоколу про доступ до генетичних ресурсів та справедливий і рівноправний розподіл вигід від їхнього використання до Конвенції про біологічне різноманіття. Шановні колеги, готові голосувати? Готові, так? Прошу голосувати. [[10:36:43]] За-291 Рішення прийнято. Дякую, колеги. Шановні колеги. Вельмишановні колеги, якщо можна, на 10 хвилин я попрошу, перед тим, як зайти в наступне питання, голів фракцій підійти на хвилиночку сюди, в президію, а решту прошу не розходитись, бо далі ми заходимо в Державний бюджет України на наступний рік. Будь ласка, на 5-10 хвилин підійдіть в президію. Шановні колеги, відбулося невеличке засідання керівників фракцій і груп, така невеличка погоджувальна рада. І ми разом хочемо запропонувати вам таке рішення. Зараз ми однарозово змінимо порядок розгляду питань порядку денного. І є така пропозиція: зараз першим. Першим ми пропонуємо розглянути зараз швидко, без обговорення, ми домовилися, 6273, це про Укренерго, так? Перепрошую, це проект Закону про внесення змін до розділу Х "Прикінцевих та перехідних положень". "Про публічні закупівлі" щодо особливостей застосування переговорної процедури закупівлі. Ми домовилися проголосувати його без обговорення. Після цього ми одразу заходимо в бюджет. Після цього ми розглянемо питання 6342, це включення до порядку денного скорочення термінів і розгляду та прийняття рішення щодо проекту Закону про внесення зміни до статті 1 Закону України "Про особливий порядок місцевого самоврядування в окремих районах Донецької та Луганської областей". І після цього перейдемо до розгляду 6298, 6297. Але будемо працювати до розгляду цих питань. І після цих питань ми закриємо пленарне засідання. Все зрозуміло, шановні колеги? Шановні колеги, прошу зайняти ваші робочі місця. І ще раз, пропозиція, яка була внесена. Змінити розгляд питань сьогоднішнього порядку денного і зараз без обговорення розглянути 6273, фактично проголосувати за нього. Далі зайти в бюджет. Після бюджету – 6342, після цього – 6298, після цього – 6297. І по завершенню, до вичерпання саме цього питання 6297, завершити сьогоднішню роботу. Шановні колеги, готові підтримати таку пропозицію? [[Шум у залі]] Ще раз. Ну, ми ж погодили це з керівниками фракцій. Тому, шановні колеги, прошу зайняти ваші місця, така пропозиція ставиться на голосування. [[Шум у залі]] А, обговорення ви хочете, да? Одну секундочку. [[Шум у залі]] З процедури – Дмитро Олександрович Разумков. Будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Руслане Олексійовичу, бюджет у понеділок не був заявлений для розгляду на цьому пленарному тижні. Це перше. Друге. Народні депутати отримали бюджет учора о восьмій. Комітет засідав до пів четвертої, висновок ми отримали лише зранку. Ми приймаємо найголовніший закон, по якому буде жити вся держава наступного року. Це відповідальність всього парламенту, всіх народних депутатів України. Давайте підходити так, щоб ми розуміли, за що ми голосуємо – не за кота в мішку. І не треба розповідати, що в нас немає часу. У нас є ще один пленарний тиждень, на якому ми можемо спокійно розглянути бюджет, прийняти його виважено, розуміючи, за що будуть голосувати люди, за що будуть голосувати народні депутати, і розуміючи всі показники, які туди закладені. Давайте не гратися з такими серйозними викликами, які сьогодні стоять перед державою. Дякую.
Дякую. Я просто хочу нагадати, що на Погоджувальній раді якраз була пропозиція, що після того, як розгляне комітет, він одразу буде внесений в зал. І ця пропозиція була схвалена на Погоджувальній раді. Це раз. По-друге, це усталена практика всіх парламентів і всіх, скажімо так, часів. І третє. Що все-таки я вважаю, що основним завданням Верховної Ради України є якраз прийняття бюджету. І заради цього можна посидіти стільки, скільки треба, тому що це кошторис для держави на наступний рік. Дякую, шановні колеги. Тому я переходжу до цієї пропозиції, я її ще раз озвучу. Загальна пропозиція. Спочатку 6273. Голосуємо без обговорення. Далі заходимо в Державний бюджет – 6000. Далі 6342 після бюджету. І після цього ще два законопроекти по бюджету – 6298, 6297. І після цього ми закриваємо сьогоднішнє пленарне засідання. Погоджуєтесь, колеги? Прошу підтримати таку пропозицію. [[10:49:45]] За-252 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Тому зараз ми переходимо одразу, як ми і домовлялися, без обговорення. Ставлю пропозицію, це по законопроекту 6273, прийняти за основу проект Закону про внесення змін до розділу Х "Прикінцеві та перехідні положення" Закону "Про публічні закупівлі" щодо особливостей застосування переговорної процедури закупівлі (реєстраційний номер 6273). Все правильно, так, цей законопроект приймаємо за основу. Шановні колеги, прошу голосувати. [[10:50:38]] За-279 Рішення прийнято. Шановні колеги, ми можемо прийняти його в цілому? Не можемо, так? Ми можемо скоротити строки? Давайте. Я ставлю пропозицію. Шановні колеги, є заперечення, щоб прийняти в цілому? "Батьківщина", так, заперечує? Шановні колеги, якщо є заперечення, тоді я ставлю пропозицію відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків подачі пропозицій і поправок та підготовки до другого читання законопроекту реєстраційний номер 6273, це проект Закону про внесення змін до розділу Х "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про публічні закупівлі" щодо особливостей застосування переговорної процедури закупівлі. Готові голосувати? Прошу голосувати. [[10:51:46]] За-260 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Ідемо тепер до того, про що ми з вами говорили. Шановні народні депутати, переходимо до розгляду проекту Закону України про Державний бюджет України на 2022 рік (реєстраційний номер 6000) у другому читанні. Відповідно до Регламенту пропонується наступний порядок розгляду цього питання. Доповідь міністра фінансів щодо доопрацьованого з урахуванням Бюджетних висновків Верховної Ради проекту бюджету на 2022 рік – до 15 хвилин; відповіді міністра фінансів на запитання народних депутатів – до 9 хвилин; доповідь голови Комітету Верховної Ради з питань бюджету щодо врахування Бюджетних висновків Верховної Ради у підготовленому до другого читання бюджету – до 5 хвилин. Потім виступи представників депутатських фракцій і груп – до 21 хвилини (п’ять фракцій та дві групи – по 3 хвилини на виступ). Потім виступи народних депутатів – до 9 хвилин (3 хвилини на виступ). І після цього перейдемо до прийняття рішення. Артур Володимирович, будь ласка, Герасимов.
Шановний Руслан Олексійович, згідно Регламенту Верховної Ради також, також після доповіді керівника профільного комітету має бути обговорення. Обговорення обов’язково включає в себе запитання від народних депутатів. Тому прошу додати як мінімум 9 хвилин запитань народних депутатів до керівника профільного комітету. Дякую.
Добре. Я погоджуюся, давайте додамо тоді, так. Шановні колеги, якщо з такою пропозицією сприймається такий регламент, так? Шановні народні депутати, переходимо до розгляду питання. Для доповіді запрошується міністр фінансів України Сергій Михайлович Марченко. Сергій Михайлович, до 15 хвилин ваш регламент.
Шановний Руслане Олексійовичу, шановні народні депутати! Проект Державного бюджету на 2022 рік – це дійсно надзвичайно важливий документ. Але перш ніж розпочати представлення проекту Державного бюджету до другого читання, скажу декілька слів про тенденції загальносвітові та їх вплив на економіку України та бюджет 2022 року. Ця інформація є надзвичайно важливою, тому прошу вашої уваги. З часу підготовки проекту бюджету відбулися суттєві зміни в частині перегляду макроекономічних припущень та намітились основні тренди і ризики, які впливатимуть на бюджет наступного року. По-перше, це продовження впливу пандемії COVID та поява нових штамів коронавірусної хвороби. Як наслідок, можливість запровадження нових локдаунів і карантинних обмежень, що сповільнює економічне зростання. Це стосується не тільки України, а це стосується всього світу. COVID демонструє всю слабкість сучасного світу, коли кожна країна практично самостійно бореться із цією загрозою та її наслідками. По-друге, трендом останніх років, який визначатиме перспективи 2022 року, є суттєве зростання ролі держави в економіці. Це, зокрема, характеризується зростанням дефіцитів бюджетів провідних країн, які іноді доходять до рівня 10-14 відсотків валового внутрішнього продукту. За останні 60 років існування OECD роль держави в економіці найвища. Проте існує відмінність від можливості проведення такої політики в розвинених країнах та країнах, що розвиваються, до яких відноситься Україна, це практика подвійних стандартів: те, що дозволено іншим, не дозволено тобі. По-третє, нас не може не турбувати перспектива підвищення відсоткових ставок на міжнародних ринках, що впливатиме на вартість залучення ресурсів до України. Причина – безпрецедентно високий рівень інфляції в країнах світу. Наприклад, у США – 6,2 відсотка, що є найвищим показником за останні 30 років. У Великій Британії – 4,2 відсотка, найвищий за 10 років. В країнах єврозони – 4,9 відсотка, історично найвищий показник з 1997 року. Причина такого рівня інфляції дискутується, але вже очевидно, що це вплив COVID, безлад у світових ланцюгах постачання товарів, недостатність робочої сили та кваліфікованих кадрів в окремих секторах економіки. Наступний тренд і причина інфляції – висока вартість традиційних енергоносіїв у світі. Це відбувається на фоні глобального переходу на "зелену" енергетику та визначатиме бюджетні перспективи 2020 року України та наступних років. Оскільки ми знову ж таки маємо самостійно вирішувати наші власні проблеми, в тому числі шляхом підвищення податків для галузей, які здійснюють забруднення навколишнього середовища, законопроект 5600 саме про це. Також у світі існує консенсус щодо мінімального податку для міжнародних корпорацій, запровадження трансфертного ціноутворення, необхідність обміну податковою інформацією – це тренди в оподаткуванні, що також визначатимуть основу податкової політики на найближчі роки. Ще один тренд – це старіння населення. За останні 40 років вдвічі збільшилася чисельність населення у віці старше 65 років. Фінансовий прогноз Світового банку для економіки світу до 2050 року свідчить, що незабезпеченість пенсійних систем буде становити 40, 400 трильйонів доларів США. На цей виклик потрібно терміново реагувати. Тому зараз назріла необхідність проведення пенсійної реформи у частині запровадження другого накопичувального рівня. На вартість та перспективи запозичень України також впливає інформація щодо загрози військового вторгнення з боку Російської Федерації. Також така ситуація негативно впливає на інвестиційний клімат. Наступний тренд – це зовнішня кон’юнктура 2022 року у порівнянні з 2021. Відбувається сповільнення однієї з найбільших економік світу Китаю. Це впливає на Україну. Це великий ринок збуту для вітчизняного експорту. Вже зараз в Китаї зберігається. спостерігається перегрів на ринку нерухомості, а зростання валового внутрішнього продукту у 2022 році передбачається на найнижчому рівні за останні 30 років. Разом з цим виклики та загрози – це нові можливості щодо підвищення економічного зростання та посилення ролі України на міжнародному ринку. Саме тому ці тенденції ми обрали до уваги при підготовці проекту Державного бюджету до другого читання. За результатами опрацювання висновків та пропозицій Верховної Ради до проекту Державного бюджету на 2022 рік урядом підготовлено збалансований та реалістичний проект головного фінансового документа держави. Пріоритети, які були визначені Президентом, Верховною Радою та урядом, збережені. Це: зростання заробітних плат медиків; забезпечення житлом ветеранів АТО; збільшення стипендій студентам; зростання видатків на інклюзивну освіту та безбар’єрність; продовження масштабної цифровізації країни та підготовка до всеукраїнського перепису населення; розвиток інфраструктури; забезпечення потреб сектору безпеки та оборони. Бюджет 2022 року – це інвестиції в людину, країну, майбутнє. Саме на посиленні інвестиційної складової були сконцентровані зусилля Міністерства фінансів, представників уряду та народних депутатів при доопрацюванні бюджету до другого читання. Результатом стало рекордне зростання капітальних видатків на 30,5 мільярда гривень – до 140,2 мільярда гривень. Їх питома вага у складі видатків держбюджету зросла до 9,4 відсотка. Це найвищий показник за останні десять років. Доходи державного бюджету до другого читання визначені у сумі 1 трильйон 332 мільярди гривень. Видатки – 1 трильйон 521 мільярд гривень. Граничний обсяг дефіциту був збережений на рівні 3,5 відсотка ВВП, як було узгоджено з нашим міжнародними партнерами. Щодо надходжень загального фонду державного бюджету передбачається зростання рентної плати за користування надрами та видобування природного газу та нафти на 24 мільярди гривень, податку на прибуток підприємства на 21 мільярд гривень, вітчизняного ПДВ на 13 мільярдів гривень, імпортного ПДВ на 6,5 мільярда гривень, акцизного податку на 2,7 мільярда гривень, екологічного податку 1,7 мільярда гривень. Разом з тим за загальним фондом зменшено прогноз доходів від податку з доходів фізичних осіб на 11 мільярдів гривень відповідно до меморандуму, підписаного з органами місцевого самоврядування, щодо врегулювання проблемних питань у сфері теплопостачання, уточнень обсягу коштів, що буде перераховано у бюджет з боку Національного банку України. Щодо видаткової частини. Народними депутата, фракціями, групами та комітетами до проекту Державного бюджету на 2022 рік було подано більше 3 тисяч пропозицій на рекордну суму понад 86 трильйонів гривень. Усім зрозуміло, що ця цифра є нереальною. Тому Міністерство фінансів виходило з додаткового ресурсу, який можливо акумулювати в наступному році. Збільшення видатків відбулося в основному за інвестиційним напрямом у різних сферах та заходах, спрямованих на підтримку громадян і бізнесу. Зокрема, на інфраструктуру пропонується додатково виділити близько 25 мільярдів гривень. 9 мільярдів гривень – інфраструктурна субвенція, кошти будуть спрямовані на реконструкцію та будівництво нових закладів охорони здоров’я та освіти, спортивних майданчиків та палаців спорту; 4,4 мільярда гривень – на розбудову аеропортової інфраструктури та створення національного авіаперевізника; 4,3 мільярда гривень – на підтримку залізничного транспорту: закупівля пасажирських вагонів та електрифікація; 1,1 мільярда гривень – облаштування інфраструктури державних кордонів для забезпечення належних умов в’їзду/виїзду на тимчасово окуповані території; 900 мільйонів гривень – на розвиток туристичної інфраструктури національних природних парків та заповідників; понад 8 мільярдів гривень буде спрямовано на розвиток окремих галузей економіки, в тому числі 3 мільярди гривень буде спрямовано для виплат сертифікатами (одна тисяча гривень) вакцинованому населенню з метою підтримки бізнесу від наслідків пандемії COVID; 1 мільярд гривень – на компенсацію відсоткових ставок за кредитами та лізинговими договорами в галузі машинобудування; 1 мільярд гривень – на реконструкцію та відновлення систем меліорації; 1 мільярд гривень – для реалізації загальнодержавної програми "Питна вода"; 400 мільйонів гривень – на технічне переоснащення та модернізацію державних вугільних підприємств; для стимулювання розвитку індустріальних парків додатково передбачено 400 мільйонів гривень; на створення центрів креативної індустрії – 200 мільйонів гривень; для запуску роботи Фонду часткового гарантування кредитів у сільському господарстві – 200 мільйонів гривень. Продовжуючи пріоритетність сфери охорони здоров’я, збільшення видатків на охорону здоров’я на суму 3,1 мільярда гривень: 2 мільярди гривень для підвищення оплати праці медичним працівникам, що не підпадають під програму медичних гарантій, до мінімально встановлених стандартів указом Президентом України; 300 мільйонів гривень для надання високоспеціалізованої медичної допомоги, закупівлю лікарських засобів; 244 мільйони гривень на централізовану закупівлю медичного обладнання; 100 мільйонів гривень на виплату медичним працівникам у зв’язку з переїздом на нове місце роботи та перекваліфікацію. Враховані додаткові видатки 2 мільярди гривень для потреб освітньої галузі та науки: понад 500 мільйонів гривень буде спрямовано на забезпечення освітніх закладів підручниками; 400 мільйонів гривень на створення Президентського університету; 150 мільйонів гривень на реалізацію програми "Здорова Україна"; 145 мільйонів гривень на розвиток матеріально-технічної бази мистецьких закладів освіти; 200 мільйонів гривень на проведення наукових досліджень науковими установами; 190 мільйонів гривень для розвитку наукової інфраструктури Національної бібліотеки України імені Вернадського. На 1 мільярд гривень збільшено обсяг коштів на фізичну культуру та спорт: 150 мільйонів гривень на створення спортивних комплексів для проведення Євробаскету; 720 мільйонів гривень для створення та розвитку баз олімпійської підготовки; 100 мільйонів гривень для реалізації пілотного проекту "Розвиток соціальних послуг та реабілітація дітей з інвалідністю". Додатково передбачено 5 мільярдів гривень на підтримку культури, а саме: 2,8 мільярда гривень для проведення ремонтно-реставраційних робіт пам’яток культури та розвитку закладів загальнодержавного значення в рамках проекту "Велика реставрація"; 1 мільярд гривень на підтримку кіноіндустрії; 183 мільйони гривень на підтримку книговидавничої справи та популяризацію української літератури; 100 мільйонів гривень на створення центрів культурних послуг. На цифровізацію планується збільшення видатків на 1,8 мільярда гривень. З метою підтримки органів місцевого самоврядування щодо теплопостачання, в яких індекс платоспроможності менше 0,9 передбачено близько півтора мільярда гривень. Знову ж таки, це йде мова про виконання меморандуму, підписаного з органами місцевого самоврядування. Видатки на національну безпеку та оборону, що є надзвичайно важливим пріоритетом, також порівняно з першим читанням суттєво збільшені – на 3,7 мільярда гривень. Шановні народні депутати, Міністерство фінансів максимально врахувало ваші пропозиції, виходячи з реальних можливостей бюджету та прогнозу розвитку економіки, тих трендів, загроз та ризиків, про які я зазначив в першій частині свого виступу. Проект Державного бюджету на 2022 рік є результатом злагодженої співпраці уряду, народних депутатів, Президента України. Ми разом з вами врахували пріоритети розвитку України в середньострокову перспективу. Бюджет передбачає інвестування коштів платників податків в майбутнє нашої країни – успішної, процвітаючої держави. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Дякую, Сергій Михайлович. Шановні колеги, прошу народних депутатів записатися на запитання до доповідача. Слово надається народному депутату Качурі Олександру Анатолійовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Олександр Качура, фракція "Слуга народу". Скажіть, будь ласка, на скільки збільшується прожитковий мінімум на наступний рік? Тому що дійсно той прожитковий мінімум, який закладається в бюджет, це не прожитковий мінімум для того, щоб жити, за нього навіть вижити не можна. В нас є законопроект, який ми напрацювали з колегами, який реально робить прожитковий мінімум тим, який можна вижити. Тому я хотів би почути, які пріоритети у вас. Чи буде також збільшуватися прожитковий мінімум на наступний рік? І яке ваше взагалі як міністра фінансів бачення щодо того, що такий відбувається величезний розрив між реальним і номінальним прожитковим мінімумом? Я думаю, що зараз всі українські громадяни хочуть почути, тому що до цього прив’язується все: пенсії, соціальні виплати, стипендії, допомога по догляду за дітьми та інше. Тому що той прожитковий мінімум, який закладає уряд, він фактично є фейковим.
Дякую за запитання. Дійсно, питання розмежування фактичного та номінального розміру прожиткових мінімумів давно назріло. І дякую Комітету соціальної політики, в активній співпраці з комітетом ми готові будемо доопрацювати необхідні зміни до законодавства. На сьогоднішній момент прожитковий мінімум визначений згідно законодавства, встановлений у розмірі на одну особу 2 тисячі 508 гривень. Для дітей віком від 5 до 18 років – 2 тисячі 744 гривні. Ріст прожиткового мінімуму відбувся, інфляція плюс 2 відсотки.
Будь ласка, народний депутат України Мошенець Олена Володимирівна, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Ковальчуку Олександру.
Олександр Ковальчук, будь ласка.
Ковальчук Олександр, фракція "Слуга народу", Рівненщина. Шановний пане міністр, буквально вчора з цієї великої трибуни Президент України говорив про те, що наступний рік, в принципі, як і цей рік, буде продовженням року медицини. І прозвучав дуже важливий меседж для всіх медиків і для всіх українців – це про підвищення зарплати до 20 тисяч гривень для працівників медицини. Це перше питання. Чи є передбачені ці кошти, і чи вдасться нам виконати цю обіцянку? І друге запитання про тисячу гривень, як стимулюючий фактор для тих, хто ще вагається вакцинуватися чи ні. Адже всі ми розуміємо, що єдиним способом захистити нас, українців, і Україну – це вакцинуватися. Дякую. Отже, два запитання.
Шановний народний депутат, дякую за запитання. Дійсно, всі ті завдання, які були поставлені перед урядом Президентом України, у тому числі шляхом відповідних указів, збільшення заробітних плат медичних працівників в бюджеті повністю виконано. Передбачено достатній обсяг ресурсу на зазначену ціль, на програму медичних гарантій додатковий обсяг видатків збільшено порівняно з цим роком на 34 мільярди гривень. Це рекордна сума коштів, ніколи раніше в українській медицині не було таких ресурсів. Крім того, між першим та другим читанням ми суттєво доопрацювали проект бюджету в частині медицини, і в тому числі додатково на охорону здоров’я збільшені видатки більше ніж на 3 мільярди гривень. Окремо передбачено суми для закладів охорони здоров’я, які не в системі медичних гарантій, для тих працівників також буде збільшена заробітна плата в тих розмірах, які передбачені. В частині тисячі гривень кошти передбачені, я вже зазначив, є спеціальна програма в бюджеті на 2022 рік і є сподівання, що ви підтримаєте зміни до проекту бюджету на 2021 рік в частині спрямування коштів громадянам, які відвакцинувалися з метою підтримки вразливих галузей економіки і тому ці кошти є. На наступний рік сума складає 3 мільярди гривень.
Дякую. Слово надається народному депутату України Джемілєву Мустафі, будь ласка, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Софії Федині.
Софія Романівна Федина, будь ласка.
За рішенням РНБО, цього року фінансування сектору безпеки і оборони має сягати 319 мільярдів гривень, наразі закладено тільки 286. При тому Міністерству оборони виділяється лише 152 мільярди, що є критично недостатньо, але підвищується фінансування таких структур, як ДБР, прокуратури і так далі. Де решта грошей на Міністерство оборони? Наступного року знову будуть заборгованості перед військовослужбовцями, невиконання ДОЗу. І чи не вважаєте, що варто зараз забрати кошти у репресивних органів, надлишкові кошти, а передати їх саме на потреби військових? І друге питання. Навіщо виділяти 500 мільйонів гривень на неіснуючий і безперспективний Президентський університет? Чи не краще спрямувати ці кошти, зокрема на зарплати викладачам, які настільки мізерні, що просто неможливо за ті гроші працювати і виховувати достойну молодь?
Шановний народний депутат, дякую за ваше запитання. Сектор безпеки і оборони. На наступний рік передбачені видатки, до першого читання вони були у розмірі 319 мільярдів гривень, між першим і другим читанням ми зазначали, що були збільшені обсяги видатків на оборону і безпеку додатково у розмірі більше 3 мільярдів гривень. Тому ми вважаємо, що всі зобов’язання, які на сьогоднішній момент є у держави Україна перед військовослужбовцями, є можливість виконати. Є можливість підняти грошове забезпечення військовослужбовців. І тому я вважаю, що ми в цій частині свої зобов’язання повністю виконали. В частині пріоритетності спрямування коштів ми як забезпечуємо виконання заробітних плат вчителів, так і виконання інших пріоритетних програм. Тому на наступний рік передбачено додатково 17 мільярдів гривень на освітню субвенцію саме з метою збільшення заробітних плат вчителів. Разом з тим визначається, що в найближчі роки освітня галузь буде новим пріоритетом, що в наступному році чітким пріоритетом визначено медичну галузь. То в 2023 році освітня галузь знайде додаткову підтримку, додатковий бюджет. Дякую.
Слово надається народному депутату України Саврасову Максиму Віталійовичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Софії Федині.
Софія Романівна Федина.
Шановний міністр плутає сектор безпеки і оборони і Збройні Сили України, так само плутає вчителів і викладачів. Але маю наступні запитання. Обсяг витрат на субсидії не змінився, хоча навіть у цьому році довелося спрямовувати на субсидії додаткові кошти. Ми, зокрема, вимагаємо, і чи не вважаєте ви за необхідне, спростити доступ українців до отримання субсидій, зняти абсурдні обмеження для субсидіантів та виділити на субсидії в 22-му році не менше 55 мільярдів гривень для належного захисту від зростання цін на газ і неминучого підвищення тарифів загалом. Чому це не зроблено? І також запитання: як передбачається компенсувати місцевим громадам зростання тарифів? Кошти на ці потреби необхідно вилучити з "крадівництва" і через субвенції, а не корупційний спецеконом, і спрямувати їх громадам.
Дякую за запитання. Міністр фінансів нічого не плутає. Міністерству оборони на наступний рік передбачено суттєвий ресурс. Зокрема, це сума коштів. Міноборони близько, більше 130 мільярдів гривень. По іншим головним розпорядникам, Головне управління розвідки, Держспецзв’язок, Мінстратегпром – це також сектор оборони і безпеки, які ми рахуємо в цілому в цей сектор. Щодо вашого запитання з приводу субсидій. Дякую вам, народним депутатам, що ви підтримали збільшення обсягу субсидій на 2021 рік. Як я зазначав у попередній своїй доповіді, представляючи цей проект, ця сума коштів буде спрямована в тому числі на авансування субсидій 2022 року. Дев’ять із дванадцяти мільярдів гривень, які передбачили змінами цього року, йдуть саме цю програму. Ми вважаємо, що коштів на опалювальний сезон 2021-2022 років більш ніж достатньо. Якщо буде потреба додаткового збільшення цих коштів, ми можемо до цього питання повернутися наприкінці минулого року. На сьогоднішній момент наші розрахунки показують, що коштів достатньо. І всі громадяни, всі громадяни України, які мають право на отримання субсидій, їх отримують. Жодних проблем і жодних перебоїв із виплатою субсидій немає.
Дякую. Ми завершили обговорення. Прошу міністра зайняти своє місце. Для доповіді запрошується голова Комітету Верховної Ради України з питань бюджету Юрій Юрійович Арістов. Будь ласка, Юрій Юрійович.
Шановний Руслан Олексійович, шановні народні депутати, запрошені! Кабінет Міністрів доопрацював законопроект про Державний бюджет на 2022 рік до другого читання. Ми отримали його 1 грудня, тобто пізніше встановленого строку. Така затримка пов’язана в основному з тим, що чекали прийняття в цілому законопроекту 5600 щодо змін до Податкового кодексу. Це дало можливість уряду збільшити дохідну частину державного бюджету на наступний рік. Однак, згідно зі статтею 159 Регламенту Закон про Державний бюджет має прийматися Верховною Радою до 1 грудня. Зважаючи на це та відповідно до доручення Голови Верховної Ради на Погоджувальній раді, Комітет з питань бюджету, за участю Міністерства фінансів та Рахункової палати, невідкладно розглянув доопрацьований законопроект. Проаналізувавши стан врахування урядом Бюджетних висновків Верховної Ради, хочу відмітити наступне. Щодо частини першої Бюджетних висновків. З 16 пропозицій враховано 12. Врахована частково одна і не враховано три пропозиції. Щодо частини другої Бюджетних висновків. Із 186 доручень враховано 32. Враховано частково 42 і не враховано 112 доручень. За підсумками розгляду даного питання бюджетний комітет пропонує внести окремі збалансовані зміни до законопроекту, погоджені з Міністерством фінансів. Зокрема збільшити видатки на державне інвестиційне вкладення на 500 мільйонів гривень для завершення реалізації розпочатих інвестиційних проектів: діагностику і лікування захворювань у Національному інституті раку – на 300 мільйонів гривень; проведення міжнародних олімпіад Малою академією наук; виконання науково-технічної космічної програми. За підсумками розгляду даного питання комітет рекомендує Верховній Раді доопрацьований законопроект 6000 прийняти у другому читанні та в цілому як закон, з урахуванням погоджених з Міністерством фінансів пропозицій комітету. Прошу підтримати рішення комітету. Завершуючи, хочу наголосити, що виходячи з фінансових можливостей держави, бюджет не може задовольнити всіх потреб. Однак, він є реалістичним у сьогоднішніх умовах та необхідним для послідовного розвитку країни і кожного її регіону. Своєчасне прийняття Державного бюджету буде поштовхом для затвердження усіх місцевих бюджетів та належної організації їх виконання в наступному році. Дякую за увагу.
Дякую. Ви завершили, так? Шановні колеги, прошу записатися на запитання до доповідача, будь ласка. Будь ласка, народна депутатка Федина Софія Романівна, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Підкажіть, будь ласка, і поясніть необхідність збільшення за загальним фондом споживання Національній поліції України на 550 мільйонів гривень, зменшивши фінансове забезпечення заходів з розвитку аеропортної інфраструктури на 250 мільярдів, зменшивши реалізацію інфраструктурних проєктів на 300 мільйонів? І це при тому, що вже в першому читанні проекту бюджету МВС отримало збільшення на 1 мільярд гривень. Тобто так виглядає, що ви збираєтесь максимально фінансувати захист Зеленського від його ж народу, замість того, щоб фінансувати заходи по боротьбі з Путіним і зовнішньою агресією.
Дякую колезі за запитання. Критика Президента України, яку наголошує опозиція, коли він витрачає багато грошей на інфраструктурні проєкти, у цій правці говорить обратне.
Відповідайте про МВС, будь ласка.
Так, так, чекайте. Зменшивши на 500 мільйонів інфраструктурі проєкти, ми дали можливість профінансувати тих, хто сьогодні захищає спокій на наших вулицях. Потреби МВС на сьогоднішній день 9 мільярдів гривень для вирівнювання зарплати усім ланкам. На жаль, ми не можемо врахувати всі потреби, тому врахували тільки 500 мільйонів. Дякую.
Дякую. Слово надається народній депутатці України Климпуш-Цинцадзе Іванні Орестівні, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Южаніній.
Ніна Петрівна Южаніна, будь ласка.
Скажіть, будь ласка, я дивлюся збільшення дохідної частини бюджету за рахунок податкових надходжень у вигляді податку на прибуток на 21,1 мільярд. Це, шановні колеги, наслідки вчорашнього 5600 чи позавчорашнього, це стільки мільярдів підприємства заплатять зі своїх збитків, які отримані. Але, якщо у вас є інше пояснення, дайте звідки плюс 21 мільярд. Наступну цифру хочу, щоб ви пояснили. Рентна плата за користування надрами загальнодержавного значення 24,7 мільярда в плюсі. Саме яку рентну плату ви порахували сюди, тому що залізна руда точно складає тільки 200 мільйонів гривень? Це також для того, щоб вся Україна чула, наскільки це був "антиолігархічний" проект Закону 5600. Тобто дохідна частина.
Дякую за запитання, шановні колеги. Погоджуюсь з вами, що в розрахунках Мінфіну основа лежить в законопроекті 5600, а також, ну, на мою особисту думку, наповнювати бюджет ми будемо кроками детінізації оплати податків. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Брагару Євгенію Вадимовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Брагар Євгеній Вадимович, фракція "Слуга народу". Прошу передати моїй колезі по фракції, лідеру партії Олені Шуляк.
Олена Шуляк, будь ласка.
Олена Шуляк, фракція політичної партії "Слуга народу". Шановний пане Арістов, у мене питання стосовно наступного. 1 жовтня 2021 року був підписаний меморандум, якщо ви пам’ятаєте, на конгресі місцевих влад, де підписали Нафтогаз, представники Кабінету Міністрів України, представники громад стосовно того, що ціна на тарифи на газ буде незмінною саме для населення. Чи передбачена компенсація громадам в бюджеті на 21-й рік таких тарифів? Чи будуть виконані всі домовленості, які зафіксовані в цьому великому меморандумі? Це перше запитання. А друге, будь ласка, якщо можливо, детально скажіть нам, які програми в доопрацьованому бюджетні на 22-й рік для громадян українських передбачені.
Шановна колега, дякую за запитання. Так, громади чекали, щоб в проекті бюджету з’явилося додаткове передання бюджетних. в бюджети ПДФО – 4 проценти. Так, воно є в бюджеті. Але наголошую, що для загального фонду державного бюджету це велика сума, щоб всі розуміли, це 11 мільярдів гривень. Також пропозиція пана керівника комітету Клочка для компенсації неспроможних громад, щоб пройшли опалювальний сезон, є у нас 1,5 мільярда додатково – компенсація. На жаль, не встигну відповісти про програми.
Дякую. Слово надається народному депутату України Кузбиту Юрію Михайловичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Дякую. Прошу передати слово Устенку Олексію.
Олексій Устенко, будь ласка.
Доброго дня! Олексій Устенко, фракція "Слуга народу". Пане доповідачу, таке запитання до вас з приводу того, якщо в нас. Ми бачили по бюджету 21-го року, що в нас було постійне перевиконання бюджету, в нас було перевиконання по податковій, незначне перевиконання по митниці. Скажіть, будь ласка, якщо в наступному році в нас також буде перевиконання державного бюджету, куди планується витратити гроші? І друге запитання. Вчора Президент анонсував програму з приводу дешевого кредитування 5-відсоткового на покупку житла, електромобілю або, наприклад, освіти чи зміни професії. Скажіть, будь ласка, чи є вже якісь напрацювання в бюджетному комітеті з приводу цієї програми і чи планується закладання грошей на наступний рік у цю програму? Дуже дякую.
Дякую за запитання. Очікуємо, як і в 2021 році, перевиконання, тому що, як вже я зазначав, не всі потребуємі видатки ми змогли врахувати. За думкою наших європейських колег, ми мало вкладаємо в капітальні видатки, потрібно збільшувати видатки всіх. І програма Президента "Велике будівництво" якраз та, що на сьогодні дає ті результати, яких очікують від нас наші партнери. Програма Укрфінлізингу (не пам’ятаю, як вона правильно зветься), зараз вона знаходиться в Міністерстві економіки і її старт буде в 2022 році. Наприклад, як працювала Дія 1 в Міністерстві внутрішніх справ, яка себе дуже гарно показала.
Дякую. Слово надається народній депутатці України Іоновій Марії Миколаївні, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Южаніній Ніні Петрівні.
Ніна Петрівна Южаніна, будь ласка.
Слухайте, ну я не хочу, щоб ви ділили кота в мішку, по-перше. А, по-друге, я не хочу, щоб ви зловживали заниженими планами надходжень до бюджету. Про яке перевиконання ви говорите? Росту економіки – нуль, абсолютне падіння платоспроможності і можливостей наших виробників всіх товарів українських. Але ви додаєте декілька десятків мільярдів до доходної частини. Поясніть, будь ласка, 63,6 податкових надходжень, 63 мільярди додається додатково між першим і другим читанням – це що? Я погоджуюсь з висновками Рахункової палати, що ви завжди занижуєте надходження. Але в такій мірі, послухайте, платники податків, 21 мільярд, більше 21 мільярда – це податок на прибуток. Де у вас прибуток за 2021 рік? Я ж вам пояснювала, що 1341 платник, великий платник.
Шановна Ніна Петрівна! Згоден, що Міністерству фінансів, так і бюджетному комітету, потрібно у 2022 році відпрацювати так, щоб у вас питання у наступному обговоренні не було. Але нагадаю вам, що розрахунки податків – це прерогатива Міністерства фінансів.
Дякую. Шановні народні депутати, ми завершили доповіді від основних доповідачів, подякуємо їм. Шановні депутати, переходимо до виступів від депутатських фракцій і груп. Прошу фракції і групи записатися на виступи. Слово надається Колтуновичу Олександру Сергійовичу, фракція політичної партії "Опозиційна платформа - За життя".
Дякую. Шановний пане Голово, шановні колеги і шановні виборці! Бюджет, безумовно, був видозмінений між першим і другим читанням. Але це все одно бюджет нових боргових запозичень, бюджет антисоціальний абсолютно, ну, і, безумовно, це бюджет чергового, другий рік підряд, рекордного дефіциту. Дивіться, абсолютно неадекватний макропрогноз, як наслідок, маємо невідповідність, наприклад, індексу інфляції із зростанням мінімальних доходів. Почну з того, що у нас, наприклад, мінімальна заробітна плата, яка була з першого числа 6 500, зросте лише на 3,2 відсотка. Яку б ви інфляцію не ставили, 8, 10 відсотків і більше, – це все одно менше. А це означає, що люди з мінімальними фіксованими доходами, хто отримує мінімальну заробітну плату, а це ж не 6 500, це ще за виключенням податків і зборів, буде цифра значно менша. Рівень купівельної спроможності таких громадян буде значно меншим. Другий момент. Мінімальна пенсія, прожитковий мінімум впродовж року зростуть на 8,2 відсотка. Цифри надзвичайно смішні. Подивіться, в доларах прожитковий мінімум – 88 доларів, 88 доларів, хоча в 2013 році було 147 доларів. Мінімальна пенсія – 71 долар, хоча було в 2013 році 119. Я чому приводжу 2013 рік, не тому що Президент порівнював вчора базу порівняння стану 2013 року, а тому що суттєво зменшився рівень купівельної спроможності і платоспроможності населення. Хоча б порівняйте десятикратне зростання тарифів на житлово-комунальні послуги, тариф на опалення, ціну на газ, а не тариф і так далі, і тому подібне. Далі ще один момент, рекордні запозичення. Я вам вчергове казав, ви позичаєте в два рази більше в бюджеті ніж ваші попередники, хоча вони також позичали дуже багато. 571 мільярд гривень ви позичаєте в наступному році. Це надзвичайно висока цифра, вона призводить до збільшення державного і гарантованого державою боргу. Між іншим про борг. Коли приходили, держборг був 81,9 мільярда доларів – зараз майже 93. Тобто ви взяли за цей невеликий період часу більше 10 мільярдів доларів плюс. Ось куди виливаються цифри з такого бюджету. А що стосується тієї антисоціальної політики, то вона ще і заключається в тому, що при зростанні ціни на газ, вартості комунальних послуг і нарахувань за ці послуги субсидії отримують тільки 38 мільярдів гривень. Це низькі цифри, коли хоча ми двома роками раніше мали і 55 мільярдів, і 71 мільярд гривень. Тому, з цієї точки зору, цей бюджет є антисоціальним, за нього голосувати не можна. Я вважаю, що ті, хто ретранслює такий контент, мають відправлятись у відставку, за цю неспроможність пропонувати майбутнє країні. Дякую.
Слово надається народному депутату Бондарю Віктору Васильовичу, група "Партія "За майбутнє".
Дякую. Шановні колеги, безумовно, країна не може залишатися без бюджету і дуже важливо сьогодні проголосувати, сьогодні пройти повністю цю процедуру. Чому ми підтримуємо цей законопроект? Тому що ми розуміємо, що треба вирішувати багато наявних соціальних питань, які існують в країні. Що цей бюджет дає? За нашими вимогами, депутатської групи "Партії "За майбутнє", ми поставили ключові питання, які дійсно турбують людей на місцях, турбують кожну громаду. Це питання інвестиційних коштів на будівництво спортивних об’єктів, на будівництво дитячих об’єктів (школи, садочки), практично програма соціально-економічного розвитку, інвестиційні програми в бюджеті десь на 15-17 мільярдів по різних строчках передбачені, і це дуже важливі кошти для кожної громади. У бюджеті передбачено, за нашим поданням, за нашої наполегливою позицією, кошти на програму "Питна вода". Це майже мільярд, які підуть сьогодні в кожну громаду, в кожне село, і ми знаємо, яка актуальна проблема сьогодні для багатьох населених пунктів у сільській місцевості. У бюджеті передбачені кошти на підняття заробітної плати в лікарнях лікарям, які сьогодні на передовій працюють і борються з цією пандемією від назвою COVID. У бюджеті передбачаються кошти на потужні програми інфраструктурні. Це дороги, це деякі програми промислові, які стосуються відродження Укрзалізниці, ви знаєте, скільки там проблем на сьогоднішній день. Це інші великі підприємства, які дійсно потребують сьогодні державної уваги і підтримки, це і Турбоатом, Електротяжмаш. І в тому числі той законопроект, який ми проголосували в першому читанні буквально перед цим законом, він ще раз підтверджує, що дійсно є вже більш-менш порозуміння з Кабміном про те, що треба думати і про промисловість, і про інші програми. Ми розуміємо, що є деякі недоліки, які у змінах по підсумках I кварталу треба буде виправляти. Те, що ми неодноразово говорили, що має бути потужна програма енергозбереження. На це мали би виділити мінімум 7-10 мільярдів гривень для того, щоб Україна почала виходити з пострадянської системи енергетики, і провести потужну модернізацію, утеплення всіх бюджетних установ, дитячих установ (садочки, школи), комунальних установ, установ теплопостачання і скоротити видатки на споживання газу, електроенергії мінімум на 30-40 відсотків. Це мала би бути програма, враховуючи ту ситуацію, в якій сьогодні опинилася країна у сфері газу і електроенергії. Інші програми, які мають бути так само враховані, я думаю, що по підсумках І кварталу будуть враховані. Але.
Слово надається народному депутату України Івченку Вадиму Євгеновичу, фракція політичної партії "Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина".
Івченко. Прошу передати слово колезі Крульку.
Крулько Іван Іванович, фракція політична партія "Батьківщина".
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Ви знаєте, що таке бюджет для країни і для кожного громадянина, який зараз дивиться засідання Верховної Ради, де розглядається головний фінансовий документ країни? Це питання для людей, як вони будуть жити наступного року. І якщо за соціологічними опитуваннями 70 відсотків громадян України відповіли, що вони за останній рік стали жити гірше, а не краще, то на що мав би бути спрямований бюджет? Бюджет мав би бути спрямований на вирішення гострих соціальних питань і покращання життя кожного українця. Натомість давайте проаналізуємо поправки, які подавала фракція "Батьківщина" до бюджету і що натомість у бюджеті є. Якщо фракція "Батьківщина" показала, що є реально додатково 160 мільярдів гривень, які можна включити в дохідну частину бюджету і натомість ці кошти витратити на підвищення мінімальних пенсій, мінімального прожиткового мінімуму, на допомогу злиденним людям, на субсидії, яких люди потребують, яких не вистачає. То коли ми аналізуємо бюджет, який поданий на друге читання, на жаль, жодна з цих пропозицій не врахована. Я хотів би звернути увагу, що розмір прожиткового мінімуму, який пропонується на 2022 рік, не покриває навіть половини фактичного розміру прожиткового мінімуму у цінах жовтня 2021 року з розрахунку на місяць на одну особу. Він має становити за даними Держстату 4 тисячі 389 гривень, а з урахуванням обов’язкових платежів – 5 тисяч 27 гривень, а для працездатних осіб – 4 тисячі 571 гривня. А що ми бачимо в бюджеті? А ми бачимо, що не дотягує, цей прожитковий мінімум навіть на 44 відсотки. Тобто люди отримають мінімальну пенсію, і за неї, навіть за даними самої держави, проживуть не місяць, а менше ніж половину місяця на 13 днів має вистачити, щоб купляти продукти харчування. Ось про що цей бюджет. Друге питання, це питання субсидій. Ви пригадуєте, ми в минулому році, коли розглядали бюджет, попереджали, що закладення субсидій в бюджеті не вистачить до кінця року. Вистачило до серпня, потім ми в цьому залі героїчно боролися, якраз за вимогою "Батьківщини", і добавили субсидію в 2021 році. Дивимося 2022 рік, що пропонують. Пропонують додати 39 мільярдів на субсидії, і все одно ми розуміємо, що у вересні місяці будемо знову повертатися до питання, щоб повернути субсидії. Враховуючи, що цей проект Закону про Державний бюджет, на нашу думку, є абсолютно антисоціальний, ми бачимо більше 200 мільярдів гривень дірку в Пенсійному фонді, і з цим нічого не робиться. Враховуючи, що соціальні стандарти, заробітні плати для людей, мінімальні пенсії взагалі не збільшуються, а з 1 січня на 80 гривень зросте, цей бюджет.
Слово надається народному депутату Юрчишину Ярославу Романовичу, фракція політичної партії "Голос".
Прошу передати Ользі Стефанишиній, об’єднання "Справедливість".
Слово передається Ользі Стефанишиній, будь ласка.
Ольга Стефанишина, об’єднання "Справедливість". Нещодавно до мого колеги Романа Лозинського звернувся чоловік 60 років, проблеми із серцем. В одній з київських лікарень йому виставили рахунок за операцію 400 тисяч гривень. Людині 60 років, він все життя працював водієм швидкої допомоги, дружина в нього фельдшер. Звичайно, родина не має таких коштів і держава їм теж не допоможе. Тому що в Державному бюджеті України з року в рік величезний дефіцит приблизно в 100 мільярдів гривень. Звичайно, цього року Міністерство фінансів пропонує трошечки підвищити бюджет на медицину на наступний рік. Але цього недостатньо. Відповідно до законодавства на програму медичних гарантій має виділятися 5 відсотків від ВВП, не менше. Сьогодні, побачивши документи, ми зрозуміли, що там немає навіть трьох. Я особисто подавала поправки про те, що на програму медичних гарантій (це та програма, звідки ми всі отримуємо медичну допомогу) має бути закладено 268 мільярдів гривень, як це передбачено Законом України. Але, на превеликий жаль, Верховна Рада дала доручення уряду віднайти ці кошти, але уряд не віднайшов. І зараз там всього 157 мільярдів гривень. Президент України Володимир Зеленський видав указ, що наступного року лікарі наші будуть отримувати підвищені зарплати. Цього не станеться, тому що навіть для того, щоб підвищити зарплати так, як казав Президент, потрібно 165 мільярдів гривень. Нагадаю, зараз там 157. Колеги, я розумію, що ви тут всі не слухаєте майже мене, бо ви маєте можливість лікуватися за кордоном, платити великі гроші. Але 20 відсотків українців мають катастрофічні витрати, коли вони отримають якусь хворобу. Тобто вони продають квартири, беруть в борг або просто помирають, тому що заплатити за медичну допомогу вони не можуть. Я би дуже просила уряд України, Верховну Раду ставити саме медицину в пріоритет. Ні дороги, ні обслуговування інших офісів і міністерств, бо сьогодні саме медицина має бути в пріоритеті. На превеликий жаль, я особисто за такий бюджет голосувати просто не можу, бо це соромно.
Слово надається народному депутату України Поляку Владіславу Миколайовичу, депутатська група "Довіра".
Прошу передати слово Бакунцю Павлу Андрійовичу.
Павло Андрійович Бакунець, будь ласка, депутатська група "Довіра".
Павло Бакунець, Львівщина, депутатська група "Довіра". Шановний пане Голово, шановні народні депутати, сьогодні до парламенту прикута увага всього суспільства, адже ми приймаємо головний фінансовий документ країни – бюджет на наступний 2022 рік. І, звичайно, що його очікують всі, адже він організовує усі верстви нашого населення: пересічних мешканців, підприємців, а особливо новостворені громади. І, звичайно, що почну з того, що дякую профільному міністерству за те, що якісніше доопрацювали цей фінальний варіант від проекту бюджету, дякую і комітету за те, що попрацювали гарно, особливо в останні дні, цю роботу слід відзначити позитивно. Однак про високу досконалість самого документа фінального бюджету мова не йде, там завжди був, є і наразі буде дефіцит, і системно недофінансовуються багато галузей в нашій країні, то і в бюджеті наступного року є його за що критикувати. Але нам з вами потрібно зрозуміти, що як не розділяй коштів, їх завжди бракуватиме і котрась з галузей буде недофінансованою. І тому потрібно правильно балансувати, але взагалі критикувати бюджет і не приймати його, це абсолютно неправильно, бо без бюджету країна жити не може, і навіть недосконалий бюджет набагато кращий, аніж його повна відсутність. Сьогодні за нами спостерігають і керівники, і депутати всіх рівнів місцевих громад, вони також чекають що ж приготовано для них в цьому бюджеті. То хочу відзначити позитивно, особливо в переддень місцевого самоврядування, і привітати з реальним кроком Верховної Ради, профільного міністерства на зустріч місцевому самоврядуванню, тому що вже в наступному році передбачено плюс 4 проценти коштів до місцевих бюджетів від ПДФО, і це дуже-дуже важливо. В місцевому самоврядуванні забезпечені нові програми: питна вода, на розвиток очисних споруд, на будівництво трубопроводів, програми по будівництву і реконструкції освітніх закладів, це теж дуже важливо. Дуже важливі програми, які забезпечуватимуть нові лікарні в наших громадах. Тому загалом, звичайно, всіх галузей ідеально не профінансуєш, однак крок назустріч місцевому самоврядуванню зроблений. Почуто як депутатську групу "Довіра", так і багатьох мажоритарників з різних областей країни. Почуто голос місцевого самоврядування, профінансовано все ж таки обов’язково гарантовану і освітню субвенцію місцевому самоврядуванню. Тому.
Дякую. Слово надається народному депутату України Дирдіну Максиму Євгеновичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Лесі Забуранній.
Будь ласка, Забуранна Леся Валентинівна.
Доброго дня, шановні колеги, шановні українці. Ми сьогодні розглядаємо найголовніший і один з найбільш важливіших законопроектів. Це фінансовий план, за яким буде жити країна у 22-му році. Ми почули сьогодні багато критичних зауважень, і це не є дивним. Але потрібно зазначити, що будь-який бюджет однозначно не може задовольнити всі потреби. В той же час хочу наголосити на тому, що унікальність даного бюджету полягає у наступному. Не дивлячись на всі критичні закиди, ми можемо констатувати, що врешті-решт ми маємо повністю збалансований бюджет розвитку. Оскільки за останні десять років саме в бюджеті 2022 капітальні видатки будуть становити на рівні майже 10 відсотків, що є найвищим показником за останні десять років. Друге. Ми виконали свою обіцянку і, починаючи з 1 січня, ми нарешті зможемо достойно оплачувати таку важку і надзвичайну благородну працю наших медиків. Так, дійсно ми не передбачили зараз у бюджеті суттєвого збільшення фінансування заробітної плати вчителів, але однозначно з тим підходом, який є сьогодні, в 23-му році ми це зробимо. Що є позитивного також і надважливого в бюджеті 2022. Перше. Ми виконуємо свою обіцянку, і ми забезпечимо українців якісною питною водою, реалізувавши програму "Питна вода України". Ми дбаємо про подальший розвиток високоспеціалізованої медицини. Зокрема, ми знаємо, що Україна, на жаль, до сих пір має одні із найвищих показників онкологічних захворювань. І, окрім існуючого інвестиційного проєкту, ми додатково спрямовуємо 300 мільйонів гривень на інститут раку, який знаходиться в місті Києві. Ми спрямовуємо кошти на інститут серцево-судинної хірургії Амосова, ми розвиваємо інші спеціалізовані медичні установи. Окрім того, безумовно, важливий є момент того, що врешті-решт те, про що вчора зазначив Президент, ми вирішуємо питання забезпечення житлом наших військовослужбовців, які, власне, захищали нас під час конфлікту з Росією. Тому можемо говорити про те, що цей бюджет, він є і соціальний, і бюджет розвитку. І ми щиро віримо в те, що дійсно патріотичні фракції і політичні групи об’єднаються і підтримають його. Дякую.
Дякую. І завершальний серед виступів фракцій. Я запрошую Климпуш-Цинцадзе Іванну Орестівну, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Петру Олексійовичу Порошенку.
Петро Олексійович Порошенко, будь ласка.
Дякую, шановний пане Голово. Шановні колеги, шановні глядачі, і тут Остапа понесло. "Він відчув прилив нових сил і шахматных ідей" - це так би класик сказав про вчорашній день. Якщо користатись народною мудрістю, то як ступнув, так і брехнув. В посланні обіцяв, неначе в нього перший день президентства. А вже завершується третій рік, і треба тримати звіт. І, отже, в бюджеті, дорогі друзі, немає й сліду того, про що він говорив вчора. Ні витрат на економічні паспорти українців, ні 30 мільярдів на "Велику термомодернізацію". І взагалі таке враження, що ми живемо в різних країнах. Народ живе в умовах низької вакцинації, рекордної смертності. Народ живе в умовах недофінансування державного оборонного замовлення, не індексації пенсій, не індексації зарплат. І влада живе в примарному мареві ілюзій. Я хочу наголосити про те, що за підсумками року вже всі визначні агентства переглядають в сторону зменшення ВВП. На екваторі ніхто не сподівається на диво, але ставимо лише найголовніші вимоги, щоб захистити людей. Перше, субсидії. Нам треба захистити місцеві громади, компенсувати і врятувати місцеве самоврядування, і дати субсидії людям за простою формулою. Ми розуміємо, що вчора були чорні жарти і про переворот, і про, на жаль, як попередньо, 4 тисячі доларів зарплати вчителям. Але треба хоча би виконувати скромніший закон про поетапне збільшення зарплат вчителів. Хоча би компенсувати індексації. Перелопатьте проект, але й при свічках не знайдете, де ж там збільшення платні медикам, де 300 відсотків тим, хто працює з ковідними хворими. І якщо уряд хоче виконати обіцянку Зеленського, зараз, до голосування, треба додати ще 50 мільярдів. 23 мільярди, і ми це вимагаємо, треба додати пенсіонерам лише на індексацію, а не підвищення пенсій. І сторожам в супермаркеті зараз можна зробити більше, ніж воїнам, які боронять країну. Тим більше, що 14 жовтня обіцяли підвищення. 3 роки не підвищували! Саме зараз час виконати зобов’язання. Вимагаємо це зробити негайно. І слава Україні!
Шановні колеги, ми завершили обговорення від фракцій і груп. Далі у нас наступний етап – це виступи від народних депутатів. Але цей блок триває 9 хвилин, тому пропоную перенести його на після перерви. Тому оголошую перерву на 30 хвилин. Зустрічаємося в залі о 12:30. Але прошу всіх депутатів бути о 12:30, тому що після цього ми одразу переходимо до голосування бюджету. Оголошується перерва на 30 хвилин.
Шановні народні депутати, продовжуємо розгляд питань порядку денного. У нас залишилися ще виступи від народних депутатів. Я нагадаю, що на них ми відводили 9 хвилин. Тому прошу народних депутатів записатися на виступи. Слово надається народному депутату України Неклюдову Владлену Михайловичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Шановний головуючий, прошу надати слово моєму колезі Лабі Михайлу.
Михайло Лаба, будь ласка.
Доброго дня, шановні друзі. Отже, ми підійшли до фіналізації прийняття основного документа країни на 2022 рік. Дійсно, можна сказати тут і приєднатись до слів Президента, це перший бюджет 2022 року, яким буде рекордно збільшено дохідну частину на 50 мільярдів гривень. Вводяться ряд нових державних програм, ініціативи Президента, Кабінету Міністрів України, Міністерства регіонального розвитку, Міністерства економіки, інших міністерств. Потрібно віддати належне Міністерству фінансів, яке конструктивно працювало і готувало цей документ в підході із залученням до нього народних депутатів України та з усіма суб’єктами даного процесу. На сьогодні це достатньо збалансований бюджет. Звісно ж, повторюсь, жоден бюджет України з часів незалежності не був максимально забезпечений всіма так званими потребами кожного суб’єкта даного документа. Але максимальна збалансованість тут проглядається і ріст. І, до речі, ще є, потрібно віддати належне, тут враховано ріст видатків і ключових програм, які діяли до сьогодні. Отже, щодо даного питання, прошу переходити до процедурного далі голосування. І ще хотів сказати відповідно нашим колегам, які закидають тут відповідно до того, що було зроблено чи що мав звітував Президент. З півтори тисячі об’єднаних громад – це майже 1 тисяча 400, трошки більше, майже в кожній громаді в 2021 році було зроблено не менше одного інфраструктурного об’єкту, я вже не кажу знову ж таки про тисячі кілометрів доріг по Україні. Міжнародна спільнота, міжнародні оглядачі, які моніторять фінансову діяльність в Україні, звертають увагу дійсно на ріст економіки, і такі плани є щодо 2022 року, тобто ми на правильному шляху. Прошу підтримати і рухатись далі. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату України Юрію Михайловичу Мисягіну, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово колезі Любі Шпак.
Любов Шпак, будь ласка.
Дякую. Все ж таки дуже приємно, що ми зараз розглядаємо і приймаємо бюджет. Разом з позитивними показниками, які ми обговорюємо і обговорюємо, є і показники, які б хотілося вирішити, і тому що на сьогоднішній день наші пенсіонери все ж таки знаходяться за межею бідності. Хочу звернути увагу саме на прожитковий мінімум. Варто відмітити, що показник прожиткового мінімуму є надзвичайно важливим під час реалізації державних конституційних гарантій громадян щодо достатнього рівня життя в нашій країні. На фоні суттєвого росту цін, а це на сьогоднішній день 13,6 відсотка у жовтні 2021 року до жовтня 2020 року, також зростають і комунальні платежі за цей період на 18,8 відсотка. Занижено в порівнянні з реальним розвитком прожиткового мінімуму на сьогоднішній день, маючи бюджет, призведе до суттєвого зниження рівня доходів українців саме в 2022 році. Так у статті 7 законопроекту про Державний бюджет на 2022 рік встановлено наступні розміри прожиткового мінімуму на одну особу. Для основних соціальних і демографічних груп населення з 1 січня 2022 року становить 2 тисячі 393 гривні, а з 1 липня 2022 року – 2 тисячі 508 гривень і з грудня відповідно – 2 тисячі 589 гривень. Однак за оцінками Мінсоцполітики фактичний розмір прожиткового мінімуму у цінах 2021 року саме жовтня місяця у розрахунку на місяць на одну особу становить 5 тисяч 26 гривень. Тобто ми бачимо, яка на сьогоднішній день є суттєва різниця. І що стосується пенсіонерів, то відповідно до вищесказаної статті 7 законопроекту про Державний бюджет на 2022 рік мінімальна пенсія в Україні становитиме з 1 січня 1 тисяча 934 гривні, а вже з липня – 2 тисячі 27 гривень. А відповідно від прожиткового мінімуму того, який є реальний і поданий Мінсоцполітики, на сьогоднішній день мінімальна пенсія повинна бути відповідно 3 тисячі 800 гривень. Тобто ми бачимо, що всі показники щодо прожиткового мінімуму, щодо виплат соціальних, щодо пенсій занижено вдвічі. Хочеться, щоб в майбутньому ми це все враховували. Дякую.
Слово надається народному депутату України Задорожньому Миколі Миколайовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Микола Задорожній, фракція "Слуга народу", 162 виборчий округ, Сумщина. Шановні колеги, я вважаю, що даний проект Закону про Державний бюджет на 2022 рік варто підтримати. В ньому є суттєві і позитивні зміни, про які вже неодноразово говорили. Говорили про суттєве підвищення зарплат лікарям, які на Сумщині, які по всій Україні постійно, щоденно, 24/7 борються за життя наших співгромадян. Крім того, я дякую уряду і особисто Прем’єр-міністру Шмигалю Денису Анатолійовичу за те, що минулого року під час поїздки Сумщиною він прийняв і взяв в роботу моє звернення щодо відновлення програми "Питна вода України". На сьогоднішній день, особливо сільські території 162 округу всієї Сумщини, я думаю, і багатьох регіонів України, потребують будівництва нового або реконструкції існуючих водогонів. Крім того, у більшості міст зношені як водопровідні і каналізаційні мережі, так і колектори каналізаційні, і очисні споруди. Тому те, що в цьому бюджеті виділено перший мільярд на ці потреби, я вважаю вкрай корисними речами. Багато хто критикує нас, нашу команду і особисто Президента Зеленського стосовно великих інвестицій в інфраструктуру. І я певен, що більшість жителів 162 округу, з ким я постійно комунікую, вдячні за ті нові дороги, за ті нові дитячі садки, школи, стадіони, які покращують інфраструктуру громад. Тому продовження цієї програми і в деякій мірі збільшення фінансування на ці потреби, вони дадуть гарний поштовх не тільки розвитку громад, а і всій економіці країни. Тому я хотів би всіх колег закликати підтримати даний проект закону. А тим, хто нас постійно критикує, звинувачує в брехні, я хочу сказати, що ви і є найбільшими брехунами за останні десять років існування нашої країни. Дякую всім за увагу. Підтримаємо проект бюджету на 2022 рік.
Дякую. Шановні колеги, ще залишилася одна хвилина. Народний депутат Герман Денис Вадимович, фракція політичної партії "Слуга народу", і після цього переходимо до прийняття рішення. Будь ласка, Денис Вадимович.
Шановні колеги! Денис Герман, 35 виборчий округ, Нікопольщина. Вже багато позитивних моментів було відмічено колегами у виступах щодо бюджету 2022 року, я зупинюся лише на одному прикладі. На протязі двох років депутати-мажоритарники, округи яких примикають до так званої 30-кілометрової зони спостереження атомних електростанцій, відстоювали позицію щодо видатків соціально-економічного розвитку цих територій. Так в цьому бюджеті ці видатки збільшені майже в 2,5 рази. Я вважаю, що це досягнення, тому в цілому бюджет позитивний, це бюджет про розвиток країни. Тому закликаю всіх підтримувати та голосувати. Дякую.
Шановні колеги, шановні народні депутати, обговорення в другому читанні проекту Закону про Державний бюджет України на 2022 рік завершено. Прошу займіть свої місця, приготуйтеся до голосування. Шановні колеги, ми переходимо до прийняття рішення. Але я прошу звернути вашу увагу не тільки на важливість державного бюджету, тому що він потрібен в першу чергу для розвитку нашої країни і нашого народу, він потрібен органам місцевого самоврядування, з тим, щоб вони могли сформувати свої бюджети. Крім цього, я хочу звернути вашу увагу на таку річ. Нам потрібно буде декілька голосувань, я хочу нагадати вам. Спочатку ми голосуємо за бюджет, прийняття його у другому читанні. В разі підтримки, а я сподіваюсь, що така підтримка буде, ми голосуємо в цілому. І після цього, як ми говорили, ми одразу проголосуємо кошторис Верховної Ради України. Тому, шановні колеги, прошу залишатись на своїх місцях для голосування, тому що нам потрібно буде декілька голосувань щодо головного фінансового документа країни. Готові до голосування, колеги? Тому, відповідно до статті 158 Регламенту Верховної Ради України, ставлю на голосування для прийняття в другому читанні з урахуванням висновку Комітету з питань бюджету проект Закону України про Державний бюджет України на 2022 рік (реєстраційний номер 6000). Готові голосувати, шановні колеги? Прошу голосувати. [[12:45:11]] За-264 Рішення прийнято. По фракціях покажіть. Друге голосування. Відповідно до статті 85 Конституції України, статті 158 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування для прийняття в цілому з урахуванням висновку Комітету з питань бюджету проект Закону про Державний бюджет України на 2022 рік (реєстраційний номер 6000). Готові голосувати? Прошу голосувати. [[12:45:56]] За-268 Рішення прийнято. Державний бюджет України на 2022 рік прийнято. Покажіть по фракціях. Шановні колеги, шановні народні депутати, відповідно до пункту 35 статті 85 Конституції України до повноважень Верховної Ради належить затвердження кошторису Верховної Ради України. Згідно зі статтею 7 Регламенту Верховної Ради України кошторис Верховної Ради затверджується Верховною Радою під час прийняття проекту Закону про Державний бюджет України на наступний рік у другому читанні. Проект кошторису вам надано. Але я запрошую для оголошення висновку тільки голову комітету Сергія Віталійовича Кальченка, і після цього будемо голосувати. Будь ласка, Сергій Віталійович.
Шановна президія, шановні народні депутати, регламентний комітет на своєму засіданні розглянув наданий Апаратом проект кошторису Верховної Ради України на 2022 рік і прийняв рішення внести на розгляд парламенту проект Постанови про кошторис Верховної Ради України на 2022 рік (реєстраційний номер 6367). Комітет прийняв рішення рекомендувати парламенту прийняти цей проект постанови за основу та в цілому. Водночас вчора Комітет з питань бюджету також розглянув проект Державного бюджету на 2022 рік і ухвалив висновок щодо цього законопроекту, в якому, зокрема, рекомендовано і щойно підтримано в Законі про Державний бюджет збільшити за загальним фондом видатків розвитку за бюджетною програмою "Висвітлення діяльності Верховної Ради України через засоби телебачення і радіомовлення та фінансова підтримка видання газети "Голос України" на 320 мільйонів гривень, зокрема для реконструкції телеканалу "Рада". Тому просимо підтримати зазначений проект постанови з урахуванням збільшення видатків на висвітлення діяльності Верховної Ради України через засоби телебачення і радіомовлення. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, прошу народних депутатів приготуватися до голосування. Прошу. Ви хочете. Будь ласка, одна хвилина з мотивів – Устенко, будь ласка. Устінова.
Шановні колеги, я тут почула коротку доповідь, але в мене одне питання по кошторису Верховної Ради: чи закладений там ремонт, щоб народним депутатам на голову не падали ніякі речі, тому що в нас скоро це буде найнебезпечніше місце, в якому можна працювати в Україні. Тому жарт про те, що йшов по вулиці, впала цеглина, вже перетворюється на реальність. Також хочу закликати всіх народних депутатів, в нас зараз іде збір коштів на безпритульних тварин в кулуарах Верховної Ради, щоб їм теж на голову щось не падало, і вони могли пережити цю зиму. Будь ласка, долучайтеся до допомоги найбільшому притулку в Україні. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ставлю на голосування проект Постанови (реєстраційний номер 6367) про кошторис Верховної Ради України на 2022 рік для прийняття в цілому. Готові голосувати? Прошу голосувати. [[12:49:34]] За-286 Рішення прийнято. Кошторис Верховної Ради прийнятий. Вітаю, колеги, з цим голосуванням. Так, переходимо далі. Далі ми домовлялися, що ми розглянемо. А, в нас є перерва із заміною на виступ, так? Народний депутат Гурін. А які фракції просять? "ЄС" і "Голос". Так, будь ласка, тоді. Народний депутат Гурін, будь ласка.
Шановні колеги, ми припустилися помилки, коли два роки тому зареєстрували проект змін до Конституції в частині децентралізації. Опозиційні фракції сказали нам: ви не показали нам тексту до реєстрації, про які 300 голосів ви говорите. Ми помилялися – а ви мали рацію. Півтора року тому ми розпочали інклюзивні позапарламентські консультації щодо змін до Конституції в частині децентралізації. Ми провели всеукраїнський регіональний тур, тисяча 90 делегатів від асоціацій місцевого самоврядування, органів місцевої виконавчої влади, європейських проектів технічної допомоги та громадянського суспільства, маємо результат – думку місцевого самоврядування. Кожен з вас у вівторок отримав звіт, невеличкий звіт на 500 сторінок. Ми провели 35 раундів переговорів з представниками дирекцій всеукраїнських асоціацій місцевого самоврядування, з незалежною фасилітацією президентки Національної асоціації медіаторів України та її команди. Консультації завершено, розроблено проект змін до Конституції. Ми у вівторок роздали його всім, і ви перші, хто його побачили. Цей текст не належить нікому конкретно – ані депутатам, ані академікам з Комісії з правової реформи, ані асоціаціям місцевого самоврядування. Цей текст спільний, десятки людей обговорювали кожне слово і кожну кому цього тексту з єдиною метою – дійти консенсусу. Ми почуємо ще багато конструктивної, я сподіваюсь, і обґрунтованої критики, і це нормально. Але ми досягли консенсусу з багатьох питань. Ми закріплюємо надбання реформи децентралізації, принцип децентралізації влади і новий адміністративно-територіальний устрій. У Конституції з’являються громади. Ми вже дали їм гроші, і тепер нам з вами потрібно дати їм права, насамперед головне право – приймати будь-яке рішення місцевого значення, регулювання яких держава не передала іншим органам. Зараз місцеве самоврядування працює в межах і в спосіб: якщо чогось не прописано в законах України, робити це заборонено. Буде по-іншому – громада матиме право сказати: ми зносимо нелегальні паркани за от цією процедурою і зносити їх, якщо, звісно, держава не сказала, що це регулює міністерство знесення парканів. Ми впроваджуємо модель сильного відповідального мера. В областях і районах постають самоврядні виконавчі органи замість державних адміністрацій. Ми скорочуємо повноваження держави до нагляду за законністю актів місцевого самоврядування. Якщо префект щось вважає незаконним, він йде до суду. Залишились неконсенсусні питання. Чи мають існувати районні ради? Як має призначатися і кому підпорядковуватися префект? Відповіді на ці та інші питання має знайти міжфракційна, міжкомітетська робоча група. Шановні колеги, опозиційні фракції! Можливість сказати ні і не дати голосів у вас буде завжди. Будь ласка, будьте конструктивними, не ламайте консенсус місцевого самоврядування. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до наступного питання відповідно до того, як ми з вами проголосували. Зараз ми переходимо до розгляду питання 6342. Це проект Закону про внесення зміни до статті 1 Закону України "Про особливий порядок місцевого самоврядування в окремих районах Донецької та Луганської областей". Шановні колеги, ми повинні тут провести декілька голосувань. Тому прошу приготуватися спочатку до голосування. І це питання потребує перше голосування за включення до порядку денного сесії. Потрібно 226 голосів. Шановні народні депутати! Прошу приготуватися до голосування. Я ставлю пропозицію включити до порядку денного сесії проект Закону про внесення зміни до статті 1 Закону України "Про особливий порядок місцевого самоврядування в окремих районах Донецької та Луганської областей" (реєстраційний номер проекту 6342). Готові голосувати, шановні колеги? Прошу голосувати. [[12:54:29]] За-309 Рішення прийнято. Наступне голосування. Нам потрібно визначити законопроект невідкладним та скоротити строк внесення альтернативних законопроектів до дня проведення планерного засідання 2 грудня 2021 року. На це голосування нам теж потрібно набрати 226 голосів. Прошу голосувати, шановні колеги. [[12:55:07]] За-309 Рішення прийнято. Наступне голосування, цей законопроект 6342 потребує голосування ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні, нам також потрібно 226 голосів. Шановні колеги, прошу голосувати. [[12:55:39]] За-313 Рішення прийнято. І ще одне голосування. Розглянути це питання за скороченою процедурою. Шановні колеги, прошу голосувати. [[12:56:05]] За-284 Рішення прийнято. Шановні колеги, я запрошую до слова народного депутата України Андрія Євгеновича Костіна, будь ласка.
Шановний пане головуючий, шановна президія, шановні колеги, ми маємо знову продовжити термін дії Закону "Про особливий порядок місцевого самоврядування в окремих районах Донецької та Луганської областей" (реєстраційний номер 6342) на один рік до 31 грудня 2022 року. Ми маємо прийняти це рішення для того, щоб переговорний процес, який триває в Тристоронній контактній групі, який триває на рівні Нормандського формату, був продовжений. Ми розуміємо, і це підтримується всіма міжнародними партнерами, що переговорно-дипломатичний шлях врегулювання конфлікту, ситуації на Донбасі є наразі єдино ефективним. Ми розуміємо, наскільки складними є ці перемовини як на рівні Тристоронньої контактної групи, так і на рівні Нормандського формату, але наявність цього закону є базою для продовження переговорного процесу для того, щоб мир на українському Донбасі був відновлений, для того, щоб територіальна цілісність України була відновлена. Шановні колеги, я завжди говорив це і буду продовжувати говорити, що саме парламенту буде належати центральна роль у політичному врегулюванні. Тому що політичне врегулювання – це прийняття законів. І якими вони будуть, залежить тільки від нас. У продовження дії цього закону є важливим сигналом у тому числі для наших міжнародних партнерів про те, що переговорний процес, результатом якого має стати політичне врегулювання, є принциповою політичною позицією Президента України, українського парламенту і всього українського суспільства. Прошу підтримати цей законопроект сьогодні і проголосувати за основу і в цілому. Дякую.
Дякую, Андрію Євгеновичу. Я запрошую до слова співдоповідача голову підкомітету Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Віталія Юрійовича Безгіна. Будь ласка, Віталій Юрійович.
Доброго дня, шановна президія, шановні колеги! Власне, як вже сказав пан Костін, даний законопроект має фактично одну норму – це продовження дії даного закону ще на один рік. Я розумію прекрасно, що і серед нас ймовірно є люди, що вважають даний законопроект недосконалим. Можливо, навіть ми маємо обґрунтовані претензії до даного законопроекту. Але, і це ключове але, цей законопроект, зокрема, є запорукою взаємодії наших дипломатів, наших переговорників з міжнародними партнерами. Цей законопроект є основою і ключовим, одним з ключових елементів їх підтримки. Тому, колеги, я думаю, що всі представники партій, що займають проукраїнську позицію, наразі мають єднатися, не гратися тут в політику і політиканство, а підтримати даний законопроект. За наслідками всебічного розгляду питання на засіданні комітету 1 грудня 21-го року було ухвалено висновок: рекомендувати Верховній Раді України законопроект номер 6342 за наслідками розгляду в першому читанні прийняти за основу та в цілому. Колеги, прошу проявити державницьку позицію та підтримати.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати це питання? Є. Тоді прошу записатися: два – за, два – проти, будь ласка. Слово надається народному депутату України Костіну Андрію Євгеновичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Олександру Мережку, одному із співавторів цього законопроекту.
Олександр Олександрович Мережко, будь ласка.
Шановні колеги, прийняття цього закону пов’язане з імплементацією Мінських домовленостей. Україна демонструє всьому світові свою добру волю і щире прагнення досягти миру політико-дипломатичним шляхом, і повернути нарешті окуповані Росією території. Ми робимо ще один крок у напрямку звільнення наших територій від російської окупації. Це надзвичайно важливо. Тому прошу підтримати цей закон. Дякую.
Дякую. Слово надається народній депутатці України Стефанишиній Ользі Анатоліївні, фракція політичної партії "Голос". Будь ласка, Лозинський Роман Михайлович.
Роман Лозинський, об’єднання "Справедливість". Амністія бойовикам, які восьмий рік за підтримки Російської Федерації вбивають українських воїнів і цивільне населення, спецстатус російської мови в Донецькій та Луганській областей, взаємовсебічна співпраця з окремими адміністративними одиницями Російської Федерації, виборність суддів та прокурорів на місцях, народна поліція – це не вимоги Путіна, які лунають сьогодні, це норми цього закону, який сьогодні пропонують продовжити ще на рік. Шановні колеги, ми всі розуміємо важливість міжнародного врегулювання, ми всі розуміємо, які обставини були в 2014 році, ми всі розуміємо важливість підтримки парламентом дипломатії. Але один рік, один рік Президент Зеленський дав собі на завершення війни в межах Мінських домовленостей. Він, саме він озвучив це в Нормандському форматі два роки тому. І вже втретє Президент Зеленський і ви сьогодні в цьому залі пропонуєте продовжити на рік ці ганебні норми. Шановні колеги, в 2014 році на законодавчому рівні Російська Федерація не визнавалась агресором. Але в 2018-му з’явився закон, шановні колеги, Закон про реінтеграцію Донбасу. І знаєте, що пише в цьому законі? Що Російська Федерація здійснює агресію щодо України, що Російська Федерація агресор. А знаєте, які норми сьогодні ви пропонуєте продовжити втретє, це скликання, ще на рік? Норма, в якій пишете: сприяти поширенню російської мови в державних органах та освіті, сприяти співпраці з Російською Федерацією нашим громадам. Це ганьба, що за цей час не знайшли інших шляхів.
Слово надається народному депутату України Кулінічу Олегу Івановичу. Я так розумію, передає Шахову Сергію Володимировичу? Так, будь ласка, Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, шановні українці, шановні журналісти! Прошу не плутати два слова, різних два слова: порядок і статус. Статус – це автономія. І в цьому законі немає ніякого статусу. Продовження цього закону вже який рік поспіль не змінює нічого в цьому законі. І не змінюється сьогодні на Донбасі взагалі нічого. Якщо ми хочемо миру, то треба показати людям, що ми живемо краще. Економічне становище повинно бути кращим. А сьогодні економіка летить у прірву. Якщо нам потрібен порядок, то треба показати його. А два голови військово-цивільних адміністрацій показують порядок, за яким грабують державу на мільярди гривень. Немає обласних рад. Немає місцевих виборів. Вкрадені голоси, конституційне право людей. Війна йде в державі, всередині держави. Коли наші військові боронять в окопах спокій українців, всередині держави і в Кабміні, і по вертикалі сьогодні Офісу, два голови військово-цивільних адміністрацій грабують Україну на мільярди доларів, на сотні мільярдів гривень. Я запрошую, і вимагаємо сьогодні зробити тимчасову слідчу комісію по розслідуванню злочинів у Луганській, Донецькій областях, перевірити повністю витрати державних грошей з бюджету. Немає державних грошей, є гроші платників податків. Грабується на дітях – школи, дитячі садочки, лікарні під час війни. Хто буде за це відповідати? Ми вимагаємо зробити негайно тимчасову слідчу комісію і зробити аудит і перевірку всіх державних грошей.
Шановні колеги, запрошую до слова народну депутатку України Наталію Юріївну Королевську, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя". Будь ласка, Наталіє Юріївно.
Шановні колеги, "Опозиційна платформа – За життя" підтримує цей законопроект. Але ми хочемо вам нагадати, що восьмий рік у нашій країні тривають бойові дії, восьмий рік гинуть та страждають українці. І сьогодні всім нам потрібна політична воля, а в першу чергу ця політична воля потрібна Президенту, монобільшості в парламенті для того, щоб не тільки пролонговувати дію цього закону, а для того, щоб виконувати весь комплекс Мінських угод, для того, щоб розуміти, що мир в Україні потрібен в першу чергу нам, українцям, і ми для цього повинні зробити все від нас залежне, щоб відновити мирне небо над нашою українською землею. А для цього треба виконувати весь комплекс заходів щодо Мінських угод: це і амністія, це і обмін утримуваних осіб, це і скасування економічної блокади, це і вибори за українським законодавством, це і зміни в Конституцію, і це головне також соціальний захист наших українців, які сьогодні проживають на неконтрольованій території, це поновлення виплати пенсій, соціальних пособий. Це в першу чергу дати сигнал людям, що ми дбаємо про них і захищаємо кожного українця в нашій країні, де б він не опинився. І тому ми закликаємо український парламент, що сьогодні потрібно як ніколи об’єднати всі наші можливості та зусилля, щоб виконати Мінські угоди повністю та комплексно, щоб продемонструвати всьому світу, що Україна сьогодні рухається шляхом миру і це єдиний сьогодні мирний шлях для нашої держави. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, в нас ще залишилося три народних депутати від інших фракцій: Геращенко, Батенко і Власенко, і ми після цього переходимо до голосування. Я надаю слово народній депутатці України Ірині Володимирівні Геращенко, фракція "Європейська солідарність".
Дякую. Перше. Зеленський нещадно брехав суспільству, коли перед виборами обіцяв марсіанський, женевський, інший формат, і зараз рухається бездарно по нормандському, і пролонгує вже третій рік поспіль законопроект, який було прийнято нашою командою. Пане Зеленський, вибачтеся перед Порошенком і нашою командою. Друге. Вчора всіх ошелешила заява Зеленського про прямі переговори з Путіним – з вбивцею і шулером сам на сам сідати без козирів за стіл переговорів. Це зрада і капітуляція, там мають бути посередники. Третє. Це Зеленський підписав в Парижі так звану "формулу Штайнмайєра", якою намагається норми цього закону не на три роки ввести, а на постійній основі. Це червона лінія, ми ніколи не дамо зробити особливості місцевого самоврядування на тимчасово окупованих територіях на постійній основі. Деокупація, демілітаризація і звільнення окупованих територій від Путіна і його кліки – це має стати нашим сценарієм. Дякую.
Слово надається народному депутату України Батенку. Батенко, потім ви. Добре? Давайте. Слово надається Батенку Тарасу Івановичу. Потім Власенко Сергій Володимирович. Батенко з місця.
Дякую. Шановні колеги, ми бачимо про те, що Нормандський формат фактично не працює сьогодні. Так само застопорився і Мінський формат. Влада сьогодні нащупує інший формат, який би, скажімо, міг зумовити, сісти за стіл переговорів і завершити військовий конфлікт, війну з російським агресором. Ми розуміємо, що Мінські домовленості, які були в основі цього законопроекту, вони були важкі по формі і вони виявилися невигідні Україні та містять ознаки недопустимих поступок. Тому ми вважаємо, що українська влада повинна пам’ятати, що будь-який діалог, будь-який формат переговорів має починатися фактично із виведення усіх незаконних збройних формувань і військової техніки, а також бойовиків та найманців з окупованих українських територій. Тому я вважаю, що цей законопроект – це просто фіксація статус-кво ще на рік і пролонгація легітимізації Мінських домовленостей, на які ми вимушені йти, тому що іншого виходу у нас немає. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Власенку Сергію Володимировичу. І після цього, шановні колеги, прошу зайняти свої місця, ми будемо переходити до прийняття рішення. Будь ласка, Сергій Володимирович Власенко.
Дякую, шановний пане Голово. Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина" – єдина політична сила, депутати якої не голосували за Закон про так звані особливості. особливий статус Донецької і Луганської областей. Ми не голосували жодного разу за пролонгацію цього закону. Ми вважаємо неправильним тотальну амністію бойовиків, ми вважаємо неправильним створення неукраїнської поліції на цих територіях, неукраїнських судів, призначення неукраїнських прокурорів тощо. Я хочу нагадати, що Мінським угодам сім років. Але за станом на сьогоднішній день не виконано навіть перший пункт Мінських угод – це повне і всеосяжне припинення вогню. Теза про безальтернативність Мінських угод сім років показує свою неспроможність принести мир на ці території. Треба шукати інші шляхи, і точно не треба піднімати лапи і говорити про амністію, про створення спеціальної міліції на цих територіях і так далі. Тому ми не голосуємо за це. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення цього надзвичайно важливого питання. Прошу народних депутатів зайняти свої місця і приготуватися до голосування. Пропозиція комітету за основу і в цілому, але будемо йти почергово: спочатку будемо голосувати за основу, а після цього я буду пропонувати проголосувати в цілому. Шановні колеги, прошу приготуватися до голосування. Я ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти за основу проект Закону про внесення зміни до статті 1 Закону України "Про особливий порядок місцевого самоврядування в окремих районах Донецької та Луганської областей" (реєстраційний номер проекту 6342). Готові голосувати? Прошу голосувати. [[13:12:40]] За-314 Рішення прийнято. Шановні колеги, я ставлю пропозицію. Покажіть по фракціях. Ставлю пропозицію прийняти в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення зміни до статті 1 Закону України "Про особливий порядок місцевого самоврядування в окремих районах Донецької та Луганської областей" (реєстраційний номер проекту 6342). Готові голосувати? Шановні колеги, прошу голосувати. [[13:13:21]] За-317 Рішення прийнято, Закон прийнятий в цілому. Вітаю, колеги. Переходимо далі, наступні, у нас залишилося два законопроекти в другому читанні. Ми переходимо до розгляду законопроекту 6298. Проект Закону про внесення змін до додатків № 1 та № 3 до Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" (щодо реалізації інфраструктурних проєктів та розвитку об’єктів соціально-культурної сфери) друге читання. Я запрошую за трибуну члена Комітету з питань бюджету Арсенія Михайловича Пушкаренка. Прошу, Арсеній Михайлович. Перепрошую, Гевко Володимир. Будь ласка, Володимир Гевко. Шановні колеги, чи будуть хтось наполягати на своїх поправках? На своїх. Хто буде наполягати? Почергово йдемо, так? Наталія Юріївна. Наталія Юріївна і Ярослав Іванович будуть наполягати. [[Шум у залі]] Ні-ні, ми говоримо про спочатку ті, які відхилені. Ви теж на відхилених будете? І Камельчук на відхилених. Добре, давайте тоді йдемо по таблиці. 5 поправка, Железняк Ярослав Іванович. Не наполягає. 8-а, Василенко і Железняк. Не наполягає. 13-а, Железняк. Не наполягає. 24-а, Рудик. Не наполягає. 25-а, Рудик. Не наполягає. Рудик наполягає взагалі? Не наполягає. Тоді я буду пропускати. 44-а. Скорик, будь ласка. Перепрошую, Королевська, 44-а.
Шановні колеги, сьогодні був прийнятий бюджет на 2022 рік, і "Опозиційна платформа - За життя" категорично за нього не голосувала. Чому? Тому що ми вважаємо, що не можна роздавати гроші будь-куди, на будь-які міфічні будівництва, а в той самий час позбавляти людей їх заробленої пенсії, адекватного прожиткового мінімуму і оббирати всю країну вже який рік поспіль, збираючи військовий збір. Тому "Опозиційна платформа - За життя" запропонувала, починаючи з 1 грудня, переглянути прожитковий мінімум та встановити прожитковий мінімум для дітей віком до 6 років – 5 тисяч 430 гривень, а дітей віком від 6 до 18 років – 6 тисяч 769 гривень, працездатних осіб з 1 грудня – 8 тисяч гривень. І ми вам довели звідки взяти на це гроші.
Шановні колеги, 44 поправка народного депутата Скорика, Королевської та Чорного, комітет пропонує відхилити. Водночас автори наполягають, щоб була врахована. Тому прошу визначатися та голосувати. [[13:17:23]] За-66 Рішення не прийнято. Наступна, 45-а, Нестор Іванович Шуфрич. Наполягає? Будь ласка, Нестор Іванович.
Дякую, шановний головуючий. Шановні колеги, 45 поправка стосується наступного: щоб зняти обмеження можливості отримання цих коштів. Стимулювання – це добрий процес, але трошки запізнілий, треба було це робити так, як ми це пропонували і навіть вимагали ще в березні, квітні, травні цього року. Тоді коли ще ні вакцин не було, ні центрів вакцинації. А сьогодні ми обурюємося тим, що людей заганяють в Дію, не всі користуються смартфонами. На селі, де люди зараз вакцинуються, багато людей, я би сказав, навіть більшість, не мають смарфонів і не знають, що таке Дія. Чому ви їх обмежуєте в можливості отримати цю тисячу, якщо вже вирішили давати? Тому прошу підтримати цю пропозицію, поправку, щоб люди могли отримати кошти незалежно, чи є у них Дія, чи немає. Дякую за увагу.
45 поправка, народного депутата Шуфрича. Комітет пропонує її відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:18:59]] За-68 Рішення не прийнято. Йдемо далі. Наступна, 48-а, Крулько. Крулько Іван Іванович, 48-а, будь ласка.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". На минулому тижні лідер "Батьківщини" Юлія Тимошенко мала зустріч з Асоціацією громад зон спостереження, це 30-кілометрова зона, там, де знаходяться атомні електростанції. Мова йде про те, що вони мають отримати субвенцію з державного бюджету на свої території, оскільки там реально люди отримують захворювання через те, що проживають в 30-кілометровій зоні. Тому я хотів би висловити вдячність бюджетному комітету, який одноголосно підтримав нашу пропозицію, "Батьківщини", стосовно того, щоб 137 мільйонів, які в цьому році не дали, перенести на 2022 рік і щоб вони були виплачені у 2022 році. Так само комітет дав доручення Кабінету Міністрів зробити відповідний розподіл між територіями. Тому я би хотів сказати, що треба у 2022 році, щоб відновлений був спецфонд для зон спостереження і щоб люди, які там проживають, отримали те, що їм належить по закону. Дякую за підтримку поправки. Цю можна не голосувати.
Дякую, Іван Іванович, за конструктив. Йдемо далі. Наступна поправка. 66-а, Борт. Не наполягає. 67-а, Пузійчук. Не наполягає Яка? Я перепрошую, я тільки на 68-й. Наталія Юріївна, будь ласка, слідкуйте. 68-а, Крулько. Не наполягає. Іван Іванович, ви взагалі ні на яких своїх не будете наполягати? Ні. Дякую. 73-я, Забуранна. Не наполягає. 74-а. Железняк, будь ласка. Ми з вами домовлялися, 4 хвилини, і ви знімаєте всі свої поправки. Ярослав Іванович Железняк, 4 хвилини.
Шановні колеги, у мене достатньо велика кількість правок, тому давайте, щоб не затягувати. Я так розумію, що всі хочуть додому, і, чесно говорячи, бажання когось поділити гроші на бюджет 2021-го, ну, буде якось негативно впливати на графік народних депутатів. Я не розумію, чому ми в свинячий голос голосуємо зараз це, а не заздалегідь, як було б нормально. Але я не буду затягувати правки, чесно говорячи, просто із поваги до колег, хоча б у нас вона є. Тепер друге, що стосується грошей. Шановні колеги, ви знаєте, достатньо цинічно, коли міністр внутрішніх справ пан Монастирський, відповідаючи на питання мого колеги Сергія Рахманіна, говорить, що для кордону, облаштування кордону з Білоруссю, необхідно 17 мільярдів, а потім і міністр фінансів, і Прем’єр-міністр говорить, що цих грошей немає. І я хотів би вирішити, що саме тому ми не посилюємо обороноздатність держави, тому що грошей немає. Але зараз у цьому бюджеті я бачу інше, що, незважаючи на ці виклики, які стоять перед державою, ви виділяєте 19 мільярдів знову на дороги. Не на облаштування кордонів, не на допомогу лікарям, не на закупівлю додаткових кисневих станцій, щоб не було колапсу, як зараз, не на допомогу підприємцям, які зараз зачиняються, не на тарифи, не на компенсації різних доплат, які ми зараз могли б використати, ви знову їх витрачаєте на дороги. Це справді достатньо цинічно. Цей закон, він вже не про соціальну інфраструктуру. Давайте говорити відверто, це просто ще одне голосування за повний перерозподіл державного бюджету 2021 року. І я прошу всіх представників засобів масової інформації знайти хвилину і почитати висновок комітету. Там багато цікавого про справжні пріоритети влади. Не про те, що ми чули з цієї трибуни нещодавно виступи голови держави, а про справжні пріоритети, тому що там є цифри, і вони не вруть. До цього законопроекту ми подавали декілька правок, які могли б його виправити. Але головна правка – це забрати все, що ви хотіли для доріг, для якоїсь хибної ідеї про створення ще одного державного підприємства – авіакомпанії, про спрямовування грошей на так звану інфраструктурну субвенцію, а давайте скажемо відверто, на округи провласним народним депутатам – і відправити це для підприємців. Або Інна Совсун пропонувала для лікарів, або Кіра Рудик пропонувала для підтримки бізнесу під час коронавірусу. Але жодна з цих поправок не набрала підтримки. Шановні колеги, ще раз, ми не будемо голосувати за нього. Але й, відверто говорячи, я не розумію, як будучи навіть в коаліції, можна голосувати за цей закон. Правильно говорить моя колега Ніна Петрівна Южаніна про те, що так не переписували бюджет ніколи. Я з нею не погоджуюся і згадую її в негативному контексті, прошу дати їй репліку. Але це справді, дуже цинічно – переписувати бюджет. Тому, шановні колеги, там буде багато правок, їх точно треба збивати, і ми будемо голосувати за них червоною кнопкою. Я зараз закликаю навіть не до політичних позицій, я закликаю просто до елементарної людської совісті: якщо ви знайшли зайві 20 мільярдів, давайте їх хоч раз не закатаємо в дороги, а подумаємо про тих людей, які більше потребують цих грошей. Дякую. На правках не наполягаю, можете далі наші правки не згадувати.
Дякую. Ідемо далі. Будь ласка, Ніна Петрівна.
Шановний пане Голово, такого цинічного відношення до народних депутатів в залі я ще справді не бачила за всі сім з половиною років. Ви подали ці таблиці тоді, коли ніхто не міг ознайомитися. А тепер, шановне суспільство, ви в першому читанні розглядали один проект Закону, проти якого виступали і проголосувала тільки монобільшість, і підголосувавши їм на 2,5 мільярда, зараз цинічно цей проект Закону взагалі змінився в інший вигляд, і не дали право доповідачу представити нам, що ми в другому читанні розглядаємо. Не всі зможуть прочитати ці поправки, а концептуально проект Закону повністю змінився. "Слуги народу", будь ласка, зверніть увагу, вас також обманюють. Тому що цифри стали катастрофічні, вони збільшилися в десятки разів. Тому будьте чемні, пане Стефанчук, і не фиркайте, а дайте можливість все-таки представити проект Закону до другого читання доповідачу. І не тикайте цим.
Шановна Ніна Петрівна, я до вас не фиркаю, я просто прошу вас, коли ви знаходитесь в президії, знаходьтеся в масці, тому що я з вами спілкуюся в масці, а ви спілкуєтесь без маски, ганебно порушуючи правила, які ми самі тут встановили. Це єдине прохання, яке я до вас висловив. Тому що я також маю право на захист свого здоров’я і тому прошу, це стосується і вас, і всіх інших. Щодо іншого, будь ласка, ми йдемо далі. [[Шум у залі]] Ну, що ж дайте, ви ж репліку взяли. Йдемо далі. Так, 77-а, 78-а, Богданець. Не наполягає. 81-а, Скорик. Не наполягає. А, ні, там тільки Скорик. А, ні-ні, Королевська, перепрошую. 81-а, Королевська.
Шановні колеги, "Опозиційна платформа – За життя" звертається до вас. У нас постійно збирають з людей військовий збір. За цей рік вже зібрали 25 мільярдів гривень. Трошки більшу суму заклали до бюджету на 2022 рік. Ці гроші йдуть ні на підтримку армії, ні на підтримку наших військових. Ці гроші йдуть до загального фонду бюджету. А саме: ці гроші витрачаються на цифровізацію, на реставрацію, на "велике крадівництво", на міфічні дороги, на президентські університети і далі. Але ж вдумайтесь, кожна бабулька зі своєї пенсії сплачує півтора відсотка, кожна людина в країні сплачує гроші на те, щоб ви їх потім розбазарювали з бюджету. Тому ми за те, щоб відмінити військовий збір і дати людям.
Шановні колеги, ставлю на голосування 81 поправку народної депутатки Королевської і інших колег. Комітетом вона відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[13:28:11]] За-68 Рішення не прийнято. Наступний. Наступна поправка. Железняк зняв поправки свої. Кузбит, 149-а. Не наполягає? Не наполягає. Железняк. Железняк. Пузійчук не наполягає? Железняк. Пузійчук. Железняк. Шановні колеги, хто ще буде наполягати, бо я так дивлюся, у мене залишився Железняк. Наталія Юріївна, яка наступна ваша? Тільки ви залишилися, хто буде наполягати, так?
Шановні, 724 поправка.
Почекайте, 724-а ще далеко. Я перепрошую. Давайте тоді я буду йти, тому що багато вже зняли. Олексій Олексійович, а у вас яка поправка? [[Шум у залі]] Зараз дійдемо ще. До 537-ї ніхто не буде наполягати? Ніна Петрівна, який номер поправки у вас? Який номер, Ніна Петрівна?
Поправка 334.
334-а, Южаніна Ніна Петрівна.
Часу додавайте.
Додайте часу, 334-а.
Пане Голово, ви мали би надати можливість представити проект закону до другого читання, скільки поправок враховано і в чому їх суть представнику, який зараз є на трибуні. Ви цього не зробили, і я саме з цього питання підходила до вас. Так що про маску ви даремно, а відповідь по суті я і не почула. Я теж турбуюсь про своє здоров’я, дякую. Тепер щодо моєї оправки. Зрозумійте, будь ласка, ми зараз говоримо про зовсім інший проект закону, і коли я насправді готувала поправки до другого читання, я виходила з того, що в бюджеті обмаль грошей і ми хочемо витратити для того, щоб справді допомогти до кінця року по певним напрямкам використання бюджетних коштів, які вкрай необхідні суспільству. Тому і запропонувала, спільно з медиками України, для такого розпорядника, не Міністерства економіки України, а Міністерства охорони здоров’я України створення сучасних мобільних багатофункціональних.
Шановні колеги, 334 поправка народної депутатки Южаніної. Комітет її відхилив. Прошу визначатись та голосувати. [[13:31:12]] За-101 Рішення не прийнято. Яка у вас наступна, скажіть, будь ласка, Ніна Петрівна? Южаніна Ніна Петрівна.
Поправка 415. Так от, колеги, коли ми говорили, що у нас обмаль ресурсів і 2,5 мільярда, то ми, обговоривши з медиками проблему, як їм допомогти, абсолютно чітко усвідомлювали, що нам не вистачає для того, щоб залучати до вакцинування людей, які зараз не хочуть, не можуть, не мають підтвердження чи рекомендації лікаря, це потрібно створення сучасних мобільних багатофункціональних медичних діагностичних комплексів, оснащених лабораторним обладнанням, системами кардіо та ультразвукової діагностики, рентгенодіагностики та офтальмологічними системами з видатками споживання загального фонду у сумі 100 мільйонів і видатками розвитку в сумі 400 мільйонів. Це їх прохання оті 500 мільйонів, які передбачалися на авіаперевізника, витратити саме для того, щоб допомогти людям прийняти рішення про вакцинування. Прошу підтримати 415-у і.
Шановні колеги, 415 поправка Ніни Петрівни Южаніної. Вона комітетом врахована частково. Водночас автор наполягає на повному врахуванні. Ставлю пропозицію автора. Прошу визначатися та голосувати. [[13:32:57]] За-109 Рішення не прийнято. Правка залишається врахованою частково. Це була 415 правка. Далі, Ніна Петрівна, у вас ще є якісь поправки ваші, які ви будете ставити на врахування? Будь ласка, який номер?
534.
Зараз, то тоді я попрошу почекати. Ваша буде 534-а наступна, так? 534-а. А в Гончаренка яка? 537-а. Теж почекаєте. Тому що 531-а, Разумков Дмитро Олександрович. 531-а, будь ласка, Дмитро Олександрович.
Руслане Олексійовичу, дякую. Шановні колеги, ми закладаємо 500 мільйонів сьогодні на те, щоб створити уставний фонд національної авіаційної компанії. Я думаю, що сьогодні багато інших питань, на які варто було б направити ці ресурси. А не наприкінці року, не маючи куди профінансувати медицину, освіту і багато інших напрямків, які сьогодні потребують це. Плюс, якщо ми хочемо так побудувати власного авіабудівного перевізника, давайте кошти направимо на "Антонов". Це дасть змогу і відродити галузь, і підняти економіку, і допомогти розвиватися нашому підприємству, а не витрачати кошти на іноземні авіалайнери. Дякую, прошу підтримати правку.
Шановні колеги, 531 поправка народного депутата Разумкова і колег. Вона комітетом відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[13:34:49]] За-135 Рішення не прийнято. Наступна поправка 534, Ніна Петрівна Южаніна.
Я не знаю, чи зрозуміло суспільство і ви, шановні колеги, але ми зараз приймаємо рішення про формування статутного капіталу тієї мрії, про яку тут вчора розказував Президент, - про державну авіаційну компанію. Пів мільярда гривень зараз буде закопано на рахунку для того, щоб нібито колись створити цю державну компанію. Ми вчора говорили, що тільки в двох країнах світу є такі державні авіакомпанії. І абсолютно недоречно зараз формувати статутний капітал, тим більше до кінця цього року. Є пів мільярда зайвих грошей – давайте зробимо діагностику людей, які відмовилися від вакцинування, і допоможемо їм прийняти рішення. Тому прошу підтримати направлення саме пів мільярда гривень на ту програму, на яку я запропонувала. Це буде точно правильніше з усіх сторін, якщо ми справді дбаємо про вакцинування людей і підтримку людей, а не мрії Президента.
Шановні колеги, 534 поправка народної депутатки Южаніної. Комітет її відхилив. Прошу визначатись та голосувати. [[13:36:22]] За-118 Рішення не прийнято. Наступна поправка 537, Гончаренко Олексій Олексійович. Будь ласка. Я перепрошую.
Олексій Гончаренко.
Одну секундочку, Олексій Олексійович. В чому проблема? [[Шум у залі]] Я ж запитував, до 530-ї в кого будуть. Ніхто не сказав. Ми вернемося тоді до вас, я вже дав Олексію Олексійовичу. А ви мені, можна попросити, Нестор Іванович, перелік поправок, мені тоді легше буде працювати. 537-а, Олексій Олексійович, щоб не збивати темп. Будь ласка.
Дякую. Олексій Гончаренко. Моя поправка дуже проста. Я пропоную зняти абсурдні 500 мільйонів з абсурдної ідеї про національного авіаперевізника так званого, про створення "квартал еєрлайнс", який нам хоче тут продати Зеленський. Замість цього ці гроші направити на дійсно необхідні речі, наприклад, виплату державного боргу, який вже досягає таких розмірів, що наші праправнуки будуть це сплачувати. Шановні друзі, поясніть мені, хоч одна людина в цій залі, який сенс в момент, коли в усьому світі авіагалузь у глибокій кризі, створювати державну компанію? Який сенс, коли ви заявляли, що ваша ідеологія – це приватизація, створювати державну компанію? Для чого? Щоб чергових Сергіїв Лещенко туди поставити в наглядову раду, щоб просто вкрасти? Ну, так краще вже "Велике будівництво". Йдіть протореною доріжкою, не робіть дурниці.
Дякую, Олексій Олексійович. Я ставлю 537 поправку народного депутата Гончаренка на голосування. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:38:19]] За-110 Рішення не прийнято. Ми обіцяли, що ми повернемось. 523-я, Нестор Шуфрич, будь ласка.
Дякую, шановні колеги. Дякую, пане головуючий, що ми до неї повернулись. Я прошу бути максимально уважними. Мова йде про те, щоб гроші, які знайшла влада, були не закатані в асфальт, а, увага, були направлені на виплату заробітної плати і премій працівникам охорони здоров’я, тобто нашим лікарям. Я по-русски говорю. Чтобы не в асфальт вкатывать, а врачам отдать. Я сподіваюсь, що зараз у депутатів вистачить сміливості і совісті гроші, два з половиною мільярди вкатати не в асфальт, а віддати все ж таки лікарям, які зараз ризикують здоров’ям і життям заради нас з вами. Тому прошу підтримати цю поправку. І якщо вже гроші знайшли, не закатуйте їх в асфальт. Віддайте їх тим, хто зараз є справжні герої і захищають нас з вами, українців і наших.
Шановні колеги, 523 поправка народного депутата Шуфрича. Комітет пропонує її відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:39:55]] За-122 Рішення не прийнято. 120. 524 поправка, я перепрошую. Нестор Іванович Шуфрич, 524-а.
Дякую, пане головуючий. Я бачу, що ви не поважаєте і не хочете підтримувати лікарів. Оце, дійсно, ганьба! Стидно! Ну, просто противно! У мене є наступна пропозиція у 524 поправці. Можливо, ви наполовину любите лікарів, а наполовину (увага!) пана Президента Зеленського. Тому що цією поправкою я пропоную не закатувати гроші в асфальт, а половину цих грошей направити на цю тисячу, яку ви хочете надати людям, а половину все ж таки лікарям. Нам не вистачає 6 мільярдів гривень для того, щоб виконати бажання Президента про надання тисячі. Біля 10 мільйонів людей вже провакциновано, як говорять, а грошей виділено тільки на 3 мільйони. Це несправедливо. Кому ви будете давати, а кому ні? Тому я прошу, половину грошей на збільшення соціального фонду по стимулюванню, а половину.
Дякую. 524 поправка народного депутата Шуфрича. Комітет пропонує її відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:41:32]] За-106 Рішення не прийнято. І завершальна в цьому блоці поправка народного депутата Шуфрича Нестора Івановича – 525-а. Будь ласка, Несторе Івановичу.
Дякую. Я зрозумів, наполовину любити Президента ви не можете. Я це передбачу. 525 поправкою я пропоную всі кошти, які ви пропонуєте закатати в асфальт, віддати на збільшення допомоги тим, хто вакцинувався. Тобто я зараз пропоную на 100 відсотків полюбити Президента разом і всі ці кошти направити додатково до тих 3 мільярдів, які ви пропонуєте віддати людям, тобто Президент пропонує, але їх не вистачає на всіх, адже вакцинованих біля 6,5 повністю, як ви сьогодні говорили, а я знаю, що їх більше. Тому я пропоную, щоб не було таке, що одним гроші дали від Президента, а іншим ні, щоб ми збільшили цей фонд і вже було не 3, а 5,5 мільярда на 5,5 мільйона людей. Тому прошу, полюбим Президента вместе, любимо його разом.
Дякую, Несторе Івановичу. 525 поправка народного депутата Шуфрича. Комітет її відхилив. Прошу визначатись та голосувати. [[13:43:14]] За-97 Рішення не прийнято. Шкода, шкода, Нестор Іванович. Ідемо далі, шановні колеги. Наступна поправка в мене записана, секундочку, 543-я. Народний депутат Дмитрук, будь ласка.
Шановні колеги, дуже проста, але важлива поправка, в якій пропонується виділити 1 мільярд гривень не на будівництво доріг знову, не закопати в бетон гроші дуже сумнівно, а на субвенції місцевим бюджетам на заходи, спрямовані на боротьбу з COVID-19 під час навчального процесу в закладах загальної середньої освіти. Прошу підтримати цю правку. Дякую.
Шановні колеги, 543 поправка народного депутата Дмитрука та інших колег, вона ставиться на голосування. Комітет пропонує її відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:44:36]] За-123 Рішення не прийнято. Далі йдемо. Наступна у мене ніби 633-я, Дмитрієва. Правильно? Ні. А який номер, Ніна Петрівна? Будь ласка, Ніна Петрівна Южаніна. Назвіть номер спочатку.
545-а. Я прошу, щоб по всім моїм поправкам відповідав доповідач з трибуни. Дивіться, які здорові пропозиції пропонують колеги. Але замість того в шахрайський спосіб за декілька днів 1 мільярд на дороги. При тому ми просили пояснити, на які саме дороги не вистачає фінансування в цьому році. Не пояснили. Запропонували 19 мільярдів. І оцей представник стоїть і мовчить. Я не знаю взагалі, чи мають вони совість і відповідальність перед людьми. Я якраз запропонувала, виходячи з того, що мова йшла про інфраструктуру, витратити цей мільярд на реалізацію проекту з розбудови прикордонної дорожньої інфраструктури та облаштування пунктів пропуску. Всі говорять, їздять, борються з контрабандою, говорять про недостатні фінансування. Є зайві кошти, будь ласка, спрямуйте на програми, які насправді потрібні і будуть впливати на подальше збільшення надходжень в бюджет. Прошу підтримати цю поправку. І спочатку відповідь, чому ви її не підтримали.
Будь ласка, позиція комітету по 545 поправці.
Шановні колеги, нас багато критикують за те, що кошти виділяються на дороги, про це навіть вчора Президент говорив. Одне з найбільш болючих питань у всіх наших громадах – це наші дороги. І ці кошти, які ми виділяємо на дороги, ми робимо те, що не робилося в державі десятки років. І я взагалі не розумію, чому тут такі питання взагалі підносяться. Дякую.
545 поправка, вона комітетом відхилена. Це поправка народної депутатки Южаніної. Аргументацію сторін ви почули. Прошу визначатись та голосувати. [[13:47:13]] За-103 Рішення не прийнято. Наступна, я розумію, Ніна Петрівна, 614-а. Правильно?
Доповідач сказав, що це стосується доріг в населених пунктах, в яких немає, але це стосувалося доріг загального користування, державного значення. Боже, який же весь час обман і неправда лунає: і при вас сходить сонце, і при вас воно тільки стало заходити, і всі мости ви побудували. Подивіться на себе, будь ласка, з іншої сторони і критично, інакше вже витримати неможливо. Прошу наступний мільйон, яким ви розплачуєтеся за те, що голосують спільно з вами, спрямувати на реалізацію проекту розбудови прикордонної дорожньої інфраструктури та облаштування пунктів пропуску. Мільярд гривень. Ви всі тут говорите про соцеконом, тащите щось там, видумуєте, хвалитеся, але загальнодержавні проблеми, як виявилося, в бюджеті нічим вирішувати. От для персонального розподілу у вас гроші є, а для важливих цілей не вистачає. Поясніть, будь ласка, чому 614.
Шановні колеги, 614 поправка народної депутатки Южаніної, вона комітетом відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[13:48:52]] За-107 Рішення не прийнято. Наступна 633-я, Дмитрієва, будь ласка.
Шановні колеги, ця правка говорить про те, що 1 мільярд гривень, який ми направляємо на інфраструктурні проєкти, краще направити на програму медичних гарантій, з якої у нас іде фінансування наших медиків, зарплата медикам і медичному персоналу, модернізація лікарень та забезпечення наших громадян України ліками. Прошу її підтримати.
633 поправка народної депутатки Дмитрієвої і колег. Комітет її відхилив. Прошу визначатися та голосувати. [[13:49:52]] За-148 Рішення не прийнято. Я перепрошую, підійшов народний депутат Яценко, сказав, що ми пропустили його 62-у, але вона врахована в іншій редакції. Ви будете наполягати на своїй. Будь ласка. 62-а, Яценко.
Шановний пане спікер, шановні колеги! Я просто хотів, користуючись нормальним поводом, до всіх звернутися, хто зараз критикує будівництво доріг. Згадується одразу Висоцький, такий, пам’ятаєте, поет і співак був відомий, коли казав, що картошку все мы уважаем, коли сальцом ее намять. Так от всі хочуть їздити у нас депутати по гарних дорогах, але тут в залі розповідають, що не треба дороги, навіщо вони треба і так далі. Як мажоритарник, хочу сказати, що цей закон нормальний, його можна приймати. Тому що дійсно люди і швидка має їхати, доїжджати до людей, і навіть поховати не можуть через погані дороги, і Україна – транзитна держава, яка має бути, постійно розвивати себе через транзит вантажів. Тому, шановні друзі, можна критикувати, можна наполягати на інших якихось нормах, але давайте не спекулювати на дорогах. А правку свою я просив би поставити на підтвердження чисто формально, щоб, як кажуть, мати право на виступ. Дякую.
Шановні колеги, 62 поправка, вона врахована в іншій редакції. Водночас автор наполягає, щоб вона була врахована в його редакції. Комітет все-таки говорить, що повинно залишатися так, як врахував комітет. Ставлю пропозицію автора. Прошу визначатися та голосувати. [[13:51:36]] За-61 Рішення не прийнято. Поправка залишається врахована в іншій редакції. Шановні колеги, ще хтось бажає? По-моєму, ми пройшли всі. Який номер? Зараз, секундочку. Яка? 636-а, зараз. 636-а, Волинець. І після цього ще Наталія Юріївна буде, 700, я не пам’ятаю, якась. Будь ласка, спочатку 636-а.
Шановні колеги, в минулу ніч 90 шахтарів відмовились виїжджати на поверхню в Донецькій області. Ще не виплачена зарплата за попередні місяці. На 38 державних шахтах заборгованість складає 2 мільярди 350 мільйонів. Я пропоную не закатувати чергові кошти в асфальт, а виділити 1 мільярд гривень на часткове погашення заборгованості по заробітній платі. Ми вступили в складний період зимово-осіннього періоду і кризи в енергетиці. Тому, шановні, нам треба пережити цей період. Ще раз прошу і закликаю проголосувати на підтримку моєї правки.
Дякую. Шановні колеги, 636 поправка народного депутата Волинця. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:53:15]] За-135 Рішення не прийнято. Шановні колеги, я так розумію, що. Наталія Юріївна, так, я знаю, 724-а, якщо не помиляюсь. Наталія Юріївна, будь ласка, 724-а.
Шановні колеги, шановні присутні! Це черговий законопроект зради українського народу. Ось, наприклад, зараз "Слуга народу" нам говорить, що найбільше питання – це дороги, це найбільша проблема. Я вам хочу нагадати, шановні, що сьогодні в країні у людей немає пального, вже який рік поспіль не дають людям вугілля зароблене. Зараз лікарям пообіцяв вчора Президент 20 тисяч гривень заробітну плату, але ж грошей цих взагалі не передбачили в бюджеті. Ну, Може, вже досить експериментувати над країною? Ми додали як до бюджету, так і до цього законопроекту конкретний перелік правок, який чітко спрямовує гроші на підняття прожиткового мінімуму, на підняття пенсій, на забезпечення лікарів заробітних плат та необхідним обладнанням. Тому ми вимагаємо підтримати наші правки та приймати закони для людей, а не для доріг і не.
Шановні колеги, це крайня поправка, завершальна, яка буде ставитися на врахування. 724 поправка народної депутатки Королевської та колег. Комітет пропонує її відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:55:02]] За-68 Рішення не прийнято. Шановні колеги, ми пройшли ті правки, які були відхилені комітетом і ставилися на врахування. Зараз ми переходимо, чи будуть в когось поправки, які будуть ставитися на підтвердження. Я бачу народний депутат Мамка три поправки, показуєте значок тризубця. Будь ласка. Шановний депутат Мамка, будь ласка, які поправки.
Шановні народні депутати, у мене три правки: 154-а, 214-а і 215-а.
Будь ласка, 154-а.
Шановні народні депутати, ми раніше приймали Постанову за номером 6315, де казалося про те, що фонд економії коштів, які акумулювалися за рахунок депутатських, включаються у фонд, який раз в рік ми можемо доплатити, зробити помічникам своїм якісь доплати. Якщо хтось вважає з народних депутатів, що 9 тисяч гривень для помічника – це велика зарплата, якось ми можемо їх заохотити, тому що 90 відсотків масиву роботи роблять вони, то це ненормально, давайте зробимо доплату. Цією правкою, яку я ставлю на підтвердження ми пропонуємо забрати ці кошти, не робити доплати помічникам, а просто віддати їх по іншому цільовому.
Шановні колеги, прошу приготуватися до голосування, тому що. Шановні колеги займіть свої місця. Ставлять свої поправки, 154-а. 154 поправка, вона комітетом врахована. Комітет підтримує свою позицію. Водночас народний депутат Мамка просить поставити її на підтвердження. Я ставлю цю пропозицію. Поправка 154-а, прошу голосувати. [[13:57:20]] За-112 Рішення не прийнято. Поправка відхилена. Наступна 214-а. Григорій Миколайович, будь ласка.
214 поправка. 214 поправка каже про те ж саме. Вона є іншою, альтернативною. Але її мета знову, щоб ми як народні депутати не допомогли своїм помічникам, які максимум роблять роботи. Це наші руки, ноги і перспективи руху в подальшому кар’єрному зрості. В мене питання про одне: якщо ми не виконуємо обіцянку перед помічниками, які також мають право на забезпечення, хоч щось допомогти, знову цей фонд цільового направлення забирають з нашої економії Верховної Ради і передають на інші міністерства для цільових виплат. Питання ж відносно роботи і оплати праці помічника. Давайте дамо, або, якщо є куди використати, збільшимо бюджет, про який ми проголосували, в ті міністерства, або збільшимо бюджет помічника,.
Позиція комітету по 214 поправці, будь ласка.
Шановні колеги, щоб ви всі розуміли, які зараз поправки ставляться на підтвердження і що саме пропонується. Економія коштів, яка виникла з депутатських повноважень, які в нас залишилися через те, що депутати не відвідують пленарні засідання, ми пропонуємо не на якісь міністерства, а на міністерство. ми пропонуємо ці кошти спрямувати нашим військовим на забезпечення їхнього медичного обслуговування. Тому прошу врахувати цю правку і підтвердити.
Шановні колеги, 214 поправка. Вона комітетом врахована. Водночас народний депутат Мамка вимагає поставити її на підтвердження. Комітет вимагає, щоб вона залишилася врахованою. Тому, шановні колеги, прошу голосувати. [[13:59:46]] За-143 Правка відхилена. І наступна поправка народного депутата Фролова. Вона, 215-а, врахована. Водночас народний депутат Мамка хоче поставити на підтвердження. 215-а, будь ласка.
Я прошу все-таки доповідача законопроекту говорити правду. В законі немає з економії з того-то, з того-то, з економії в зв’язку із чим. Є наповнення фонду, який має визначену назву, але з цього фонду необхідно зробити доплати по постанові, яка вже прийнята нами, народними депутатами. Ну, чого. з фонду, який зекономлений, і рішення постанови ми повинні блокувати рішенням закону. Якщо комусь не вистачає коштів, зніміть їх з інших програм і добавте. Ми б ще погодитися, якби це була цільова програма дітям-сиротам, наприклад, визвати в Раду, як вчора Президент їх нагороджував, і вручити кожному цільові кошти. Так це б було правильно. Ну, неможливо називати речі не своїми іменами, необхідно читати і все-таки приймати відповідні рішення, від своїх, які раніше ми приймали, не відмовлятися. Прошу поставити.
Позиція комітету, будь ласка, по 215 поправці.
Я хочу ще раз процитувати вже чітко текст правки, на що ці гроші повинні бути спрямовані: на забезпечення діяльності Збройних Сил України, підготовка кадрів і військ, медичне забезпечення особового складу, ветеранів служби і членів їх сімей, ветеранів війни, на видатки споживання у сумі 61 мільйон гривень. [[Шум у залі]] Що? Я думаю, що народні депутати із своїми помічниками зможуть розібратися самі.
Шановні колеги, 215 поправка народного депутата Фролова. Вона комітетом врахована. Водночас народний депутат Мамка ставить цю поправку на підтвердження. Шановні колеги, комітет наполягає, щоб вона залишилася врахованою. Тому прошу голосувати. [[14:02:14]] За-130 Рішення не прийнято. Поправка відхилена. Шановні колеги, надійшов лист від багатьох народних депутатів про те, що вони будуть ставити поправки, які враховані, на підтвердження. Будь ласка, народний депутат Гончаренко спочатку. Номер правки і потім по суті.
Гончаренко, "Європейська солідарність". Правка номер 1, і поїхали далі вперед. Ставлю її на підтвердження. Мова йде про те, що цей законопроект взагалі в нинішньому вигляді, він не відповідає тим необхідним потребам українського суспільства, які є. Я вже розповідав про національного авіаперевізника. Я розумію, що літати гвинтокрилами Єрмаку вже якось зась і хочеться літати на національному авіаперевізнику в Гуту. Но не для того ж вкладати пів мільярда гривень платників податків України. То ж я прошу правку номер 1 поставити на підтвердження.
Шановні народні депутати, ми зараз будемо ставити поправки на підтвердження. Прошу вас зайняти свої місця, тому що вони будуть ставитися, дуже багато таких поправок, і вам потрібно приймати відповідне рішення. Зараз ставиться поправка 1 народної депутатки Забуранної. Вона комітетом врахована. Водночас народний депутат Гончаренко, він вимагає поставити її на підтвердження. Шановні колеги, готові голосувати? Прошу голосувати. [[14:04:11]] За-256 Поправка продовжує бути врахованою. 2 поправка, теж, будь ласка, народний депутат Гончаренко.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Шановні друзі, в країні колосальні потреби, давайте видамо гроші нашим військовослужбовцям, грошове забезпечення військовослужбовців три роки не збільшується, три роки. Цього року, як ми дізналися від казначейства, більше витрачено грошей на дороги, ніж на Міністерство оборони. Подивіться що відбувається, Путін брязкає зброєю на наших кордонах, оголена Одеса і Маріуполь, може прийти десант російський, а де наші "Нептуни" ракети? Чому ми до сих пір не змогли виконати державне оборонне замовлення і в такий момент пів мільярда гривень на "квартал еєрлайнс", щоб Єрмак літав у Гуту, такого не може бути, ми категорично проти. Ставимо цю поправку на підтвердження.
Шановні колеги, у мене все-таки прохання до осіб, які ставлять поправки на підтвердження, виступати по поправці. Я нагадаю, що суть цієї поправки – викласти назву закону в редакції: "Закон "Про внесення змін до Закону України про Державний бюджет на 2021 рік", тому я все-таки просив би дотримуватися цього правила Регламенту. Але я ставлю поправку 2 народних депутатів Скорика, Королевської, Чорного, яка врахована комітетом, але депутат Гончаренко просить поставити цю поправку на підтвердження. Прошу голосувати. [[14:05:54]] За-288 Рішення прийнято. Наступна 3 поправка, теж Гончаренко, я розумію. Правильно? Будь ласка.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність", північ Одещини, виборчий округ 137. Я сподіваюсь, було все по темі поки що? Я хочу сказати, правка номер 3, вона передбачає, що у нас виключаються важливі слова, цифри і знаки до додатків номер 1 та номер 3. Я вважаю, що ці цифри, знаки і слова є принциповими. Тому я прошу поставити на підтвердження цю поправку і нагадати нам всім, що створення "квартал еєрлайнс", яким Єрмак буде літати в Гуту, згідно цього закону, це неприпустимо, і гроші платників податків України треба віддати на субсидії, військовослужбовцям, на кисень – на все необхідне для держави. Дякую.
Шановні колеги, 3 поправка народного депутата Пузійчука. Вона комітетом врахована. Водночас народний депутат Гончаренко вимагає поставити її на підтвердження. Прошу голосувати. [[14:07:16]] За-275 Рішення прийнято. 4 поправка Железняка. Вона врахована. Водночас народний депутат Гончаренко хоче поставити на підтвердження. Будь ласка.
Шановний головуючий, йду вам назустріч і не буду ставити її на підтвердження.
Дякую вам. Наступна поправка 6 в мене зазначена. Ні, ви написали 5-а, але 5-а, вона відхилена. Я перепрошую, ви не можете її ставити. Наступна, а 6-у ви не ставите. 7-у ви ставите, так, Чорноморова. Будь ласка, вона врахована частково. Народний депутат Гончаренко.
Дякую. Важлива правка. До речі, я думаю, що цю правку можна і підтримувати. Але я хотів би нагадати нашим усім колегам, що зараз у кінці року ми фактично в останній бюджетний місяць, коли держава має додатковий фінансовий ресурс, коли є виклики перед державою: такі як російська збройна агресія, такі як COVID і пандемія, такі як енергетична криза, коли ми купуємо електроенергію в божевільного диктатора. А в нас шахтарі в Добропіллі не виходять на поверхню, тому що їм не виплачують гроші. І як таке може бути, нашим шахтарям не платимо зарплату? Давайте туди відправимо пів мільярда гривень для того, щоб шахтарі отримали зарплату, а не викидали гроші божевільному диктатору Лукашенку, як ми це з вами робимо.
Так, 7 поправка народного депутата Чорноморова, вона врахована частково. Водночас народний депутат Гончаренко просить поставити саме це врахування частково на підтвердження. Ставлю цю редакцію, яка врахована частково, на підтвердження. Прошу голосувати. [[14:09:21]] За-277 Рішення прийнято. Наступна поправка 9. Вона теж врахована частково. Це поправка Осадчука, Железняка. Але Олексій Олексійович хоче поставити її на підтвердження. Будь ласка, Гончаренко.
Це важлива поправка, тому що вона передбачає важливу редакцію про те, що виділення коштів з державного бюджету на реалізацію програми державних гарантій медичного обслуговування населення та надання допомоги застрахованим особам на період здійснення обмежувальних протиепідемічних заходів. Друзі, бізнес страждає, в дуже поганих умовах сьогодні всі ті, хто займається малим і середнім бізнесом. І в такий момент ми, приймаючи рішення, приймаємо абсурдне (це буде наступний законопроект) рішення про "Вовину тисячу" на квитки "95 кварталу" і на пілатес. А в той же час в цьому законопроекті не даємо грошей на те, щоб підтримати маленьку перукарню, маленьку кав’ярню, всіх тих людей, які так сьогодні потребують підтримки і яких сьогодні підтримує весь світ. Прошу дослухатись.
Шановні колеги, 9 поправка. Вона врахована частково. Водночас. Я перепрошую, Анастасія Олегівна, я аж тут не можу говорити. Я попрошу трішки тихіше. Шановні колеги, 9 поправка народних депутатів Осадчука і Железняка. Вона врахована комітетом частково, але Олексій Олексійович Гончаренко вимагає підтвердити це врахування. Тому ставлю в редакції, яка врахована частково. Прошу голосувати. [[14:11:09]] За-269 Вона залишається врахованою частково. Наступна 10 поправка народної депутатки Забуранної. Вона врахована. Гончаренко хоче поставити на підтвердження. Будь ласка.
Так, надзвичайно важлива правка, тому що мова йде про кисневі станції в тому числі. Друзі, я хочу нагадати нам всім, що коли був надзвичайно правильний законопроект авторки Інни Совсун, я мав честь бути співавтором цього законопроекту, який ми подавали ще в кінці квітня місяця, про виділення коштів на кисневі станції. І що? Нічого не було зроблено. Затягнули до листопада місяця. Тільки в листопаді прийняли. До сих пір кисневі станції не привезли. І це все в той час, коли люди цього дуже потребують. Тому я вважаю, що в цьому законопроекті, маючи додатковий фінансовий ресурс, ми мали подбати про медичне обслуговування громадян, про додаткове обладнання для наших громадян. Але ми цього не зробили і тому ганьба.
Шановні колеги, 10 поправка народної депутатки Забуранної. Вона врахована. Водночас народний депутат Гончаренко ставить її, вимагає поставити її на підтвердження. Тому, шановні колеги, прошу голосувати. [[14:12:37]] За-261 Рішення прийнято. Наступна поправка 11 Осадчука і Железняка. Гончаренко на підтвердження хоче поставити.
Дякую. Важливий момент, друзі. Тому що в цьому законопроекті ми могли передбачити допомогу і вчителям. Так, це не були б 4 тисячі доларів. Але мова могла б піти про те, що 500 мільйонів гривень могли б піти вчителям українським. Сьогодні освіта – це питання номер один. Так, кожен може зробити свій внесок. Наприклад, я відкрив 22 "Гончаренко Центри", які працюють по всій державі, з безкоштовною освітою для дітей та дорослих. Але ж не можна все зробити на приватній ініціативі. Я, до речі, всіх запрошую приходити і навчатись. Треба допомогти від держави нашим вчителям. І треба поставити освіту та культуру на перше місце. Тому, друзі, прошу, будь ласка, підтримати мою позицію.
Шановні колеги, мова йде про 11 поправку народних депутатів Осадчука і Железняка. Вона врахована комітетом. Водночас народний депутат Гончаренко вимагає поставити її на підтвердження. Ставлю цю поправку на підтвердження. Прошу голосувати. [[14:13:59]] За-292 Рішення прийнято. Наступна поправка 12. Будь ласка, Гончаренко.
Дуже важлива правка, друзі. Дивіться, я ще раз хочу нагадати. У той момент, коли насправді люди потребують підтримки, коли колосальні ціни на енергоносії сьогодні, і українці потребують підтримки на виплату по житлово-комунальних послугах, замість того, щоб додати гроші на субсидії і допомогти людям, замість того, щоб дати можливість отримати так звану "Вовину тисячу" на оплату комунальних послуг, а не на йогу, кьорлінг, пілатес чи ще щось, чого немає. Чи ви хочете сказати, що бабуся з села полетить в Одесу на оперу? Вона б, може, і залюбки, але поки що їй немає чим сплатити за дрова. Тому, друзі, направляємо гроші на субсидії, це наше завдання, яке стоїть перед нами, для того, щоб допомогти дійсно нужденним. Коли ми кажемо про державний ресурс, він має бути направлений по-державницькі.
Шановні колеги, 12 поправка народних депутатів Рудика і Железняка. Вона врахована комітетом. Водночас народний депутат Гончаренко вимагає поставити її на підтвердження. Шановні колеги, прошу голосувати. [[14:15:30]] За-282 Рішення прийнято. Наступна 14 поправка народних депутатів Осадчука і Железняка. Народний депутат Гончаренко вимагає поставити її на підтвердження. Будь ласка, народний депутат Гончаренко по 14 поправці.
Дякую дуже. У мене наступне, друзі, нам всім звернення. Давайте реально спустимося на землю і зрозуміємо, що сьогодні необхідно людям. Сьогодні я казав вже про військовослужбовців, я казав про наших шахтарів. Подивіться, що відбувається, коли наша енергетика, яка має дати нам можливість спокійно пройти зиму, ми не вкладаємо в неї. Я вже згадав про те, що в нас колосальні невиплати шахтарям. А що в нас у галузі альтернативної енергетики, коли влада одним компаніям заплатила, іншим не заплатила. І ми маємо сьогодні дуже складну ситуацію, коли інвестиційний клімат у державі знищується, а Президент Зеленський виходить і каже, що в нас держпереворот мав бути вчора. Може, я щось пропустив, хтось його бачив, друзі? Ми його не бачили, але ми знаємо, що такою заявою він вдарив по інвестиційному клімату в державі, збив курс гривні, цінні папери українські впали в ціні. От що відбувається на наших очах.
Шановні колеги, 14 поправка, вона врахована комітетом. Ставиться на підтвердження народним депутатом Гончаренком. Прошу голосувати. [[14:17:07]] За-290 Рішення прийнято. Наступна 15 поправка, народні депутати Рудик і Железняк. Водночас народний депутат Гончаренко, вона врахована, хоче поставити її на підтвердження. Будь ласка, Олексій Олексійович.
Пане головуючий, вже не прошу. Йдемо далі.
А ми не далеко зайдемо. 16-а, будь ласка.
Дякую вам дуже. По 16 правці, друзі. Ну, от давайте з вами подумаємо разом, якщо навіть така є необхідність створити цей "квартал еєрлайнс" чи UNA "квартал еєрлайнс", чи якось інше. Чому ми не їх не створюємо для українських літаків? Чому наші підприємства, чому "Антонов" простоює? Чому знову хочуть, щоб ми купували літаки за кордоном, щоб ми відправляли гроші українських платників податків за кордон, коли ми маємо власне виробництво, власне літакобудування? Чи ви хочете знищити його? Так не можна. Тому, друзі, будь ласка, прошу вас звернути увагу на ту правку, про яку я кажу.
Шановні колеги, 16 поправка. Комітетом врахована. Водночас народний депутат Гончаренко хоче поставити її на підтвердження. Прошу голосувати. [[14:18:37]] За-270 Рішення прийнято. 17 поправка. Будь ласка, народний депутат Гончаренко хоче. Вона врахована, але він хоче поставити на підтвердження. Будь ласка.
Дякую. По-перше, хочу зразу сказати, що на 18-й я не буду наполягати, пане головуючий. Але по 17 правці хочу сказати важливі речі. Друзі, насправді сьогодні ми маємо не просто говорити, а працювати над державним оборонним замовленням. Яким чином ми захистимо країну? Ми ж розуміємо з вами, що не буде великого вторгнення Путіна тільки в одному випадку: коли Україна буде до цього готова, коли ми будемо в змозі дати по зубах агресору будь-якої миті. Тому оборонне замовлення має бути нашою "священною коровою", якщо ми не хочемо потім віддавати українські гроші на оборонне замовлення Російської Федерації. Тому це для нас питання номер один має бути. Не авіаперевізник, не якісь там забаганки, не інші піар-проекти на кшталт Президентського університету, а саме оборонне замовлення.
Шановні колеги, 17 поправка, вона комітетом врахована, але народний депутат Гончаренко хоче поставити її на підтвердження. Тому, шановні колеги, прошу голосувати. [[14:20:12]] За-270 Рішення прийнято. Наступна поправка. 18-у пропускаєте ви. 19-а, будь ласка, Олексій Олексійович Гончаренко.
Шановні друзі, український вчитель – це той, кому ми маємо давати підтримку і допомогу, бо без цього нічого не буде навіть в короткостроковій перспективі, я вже мовчу про довгострокову. І, маючи можливість зараз виділити гроші на доплати українському вчителю, ми відправляємо їх бозна-куди. Друзі, я розумію, що 4 тисячі доларів ми не зможемо тут дати. Я розумію, що це не буде виконання президентської цієї обіцянки. Але давайте хоча б простягнемо руку нашому вчителю, всім тим, хто робить країну кращою, хто займається кожен день нашими з вами дітьми, причому робить це в надзвичайно складних умовах. Тож я прошу вас звернути на це увагу і думати про це, і робити, робити не на словах, а на ділі.
Шановні колеги, 19 поправка, вона врахована в іншій редакції, але таку позицію комітету народний депутат Гончаренко просить поставити на підтвердження. Тому прошу, шановні колеги, голосувати. [[14:21:38]] За-257 Правка 19 залишається врахованою в тій редакції, як сказано в рішенні комітету. Наступна, 20 поправка, Гончаренко.
Дякую дуже. Шановні друзі, безумовно, український пенсіонер. Дивіться, що відбувається у нас сьогодні. Дефіцит Пенсійного фонду складає і на наступний рік закладений в розмірі майже 200 мільярдів гривень, 200 мільярдів гривень. Тому наше завдання сьогодні – скорочувати цей дефіцит. І тому маючи можливість додаткового ресурсу, так давайте направимо це для Пенсійного фонду, давайте направимо це тим нужденним людям, яким сьогодні реально є важко, і ті, які найбільше страждають від коронакризи, тому що ми знаємо, скільки коштують ліки, ми знаємо скільки коштує лікування. То ж, друзі, аніж робити якісь забаганки беззмістовні, знову повторю, чому сьогодні кожен платник податків в Україні має скидатися на так званого національного авіаперевізника, в той час, коли український пенсіонер не те, що не захищений, а просто кожен ранок думає, як йому прожити цей день. Дякую.
Шановні колеги, 20 поправка народного депутата Железняка, водночас вона врахована в іншій редакції. Але Олексій Олексійович Гончаренко вимагає підтвердити таке рішення врахуванням в іншій редакції. Ставлю його на голосування. Прошу голосувати. [[14:23:21]] За-254 Рішення прийнято. Поправка залишається врахована в іншій редакції. Наступна, 21 поправка Железняка. Будь ласка, Гончаренко.
Так, і хочу одразу сказати, що наступну 22-у можна не ставити на підтвердження. По 21-й. Надзвичайно важливою темою є наша культура. Друзі, ми всі бачимо з вами, що культура – це насправді те, що рятує держави в довгостроковій перспективі, те, що вирізняє одну державу від іншої, те, від чого держава не є державою. Чому, маючи можливість виділити додаткові пів мільярда гривень на українські бібліотеки, на українські театри, на те, щоб дати можливість культурного доступу до культури нашим українцям, допомогти галузі культури, допомогти інституту книги, допомогти всім тим, хто кожен день опікується найголовнішим, ми це не робимо. Що ми будемо робити – національному авіаперевізнику співати пісні буде хтось, стюардеси? Що це взагалі, про що ми говоримо з вами? Нам потрібна культура.
Шановні колеги, 21 поправка народного депутата Железняка, вона врахована в іншій редакції. Але таке рішення комітету народний депутат Гончаренко пропонує підтвердити. Тому ставлю на підтвердження 21 поправку в редакції, яка врахована комітетом в іншій редакції. Прошу голосувати. [[14:25:11]] За-284 Рішення прийнято. Залишається враховано в іншій редакції. 22-у. Ви не наполягаєте. 23-я, поправка Железняка. Будь ласка, Гончаренко.
Шановні друзі! Український селянин! Ми ж з вами розуміємо, що подивіться, що відбувалося, наприклад, коли минулого року страшенна посуха на півдні України, коли були доведені наші фермери, там є жахливі випадки, коли в Ренійському районі рідної моєї Одеської області фермер наклав на себе руки в результаті посухи, тому що не міг розрахуватися. А ми, яку ми допомогу їм дали? Та відповідь: ніяку. Ми зараз могли б дати ті пів мільярда гривень на те, щоб допомогти нашому селянину для того, щоб він вирощував українську продукцію, для того, щоб нам було менше імпортної картоплі в наших супермаркетах, для того, щоб дійсно український селянин з впевненістю дивився в майбутнє. Але, на жаль, всього цього не було зроблено, і ми тепер знову розглядаємо з вами законопроект, в якому ми направляємо такі важливі гроші абсолютно не на допомогу українському селу.
Шановні колеги, 23 поправка народного депутата Железняка. Вона врахована комітетом в іншій редакції. Але народний депутат Гончаренко просить поставити таке рішення на підтвердження. Тому прошу голосувати. [[14:26:52]] За-263 Рішення прийнято. Наступна поправка 28, наскільки я розумію. Секундочку, це народних депутатів Осадчука і Железняка. Вона врахована. Але Гончаренко просить поставити на підтвердження. Будь ласка, Олексій Олексійович.
Дякую дуже. Вчора ми слухали всі виступ Президента. Ви знаєте, я вам хочу сказати, що там були і правильні речі, так, наприклад, те, що ми маємо забезпечити всіх наших ветеранів житлом. Друзі, але ж нащо чекати на наступний рік? Ці люди, які вже заробили собі на житло своїм служінням державі, чому сьогодні не направити ці 2,5 мільярда гривень на житло для українських військовослужбовців і одразу вирішити питання? Не треба буде чекати цілий рік, не треба буде чекати, коли та чергова казочка, яку розповіли, стане реальністю. А вже зараз ми могли це з вами зробити. Ось що таке, коли ми розглядаємо питання про державний бюджет. Але, ні, краще щось пообіцяти колись, а поки що відправити гроші на корупційні годівниці. Це абсолютно неправильно і неприпустимо.
28 поправка, народних депутатів Осадчука, Железняка. Вона комітетом врахована. Водночас Гончаренко просить поставити на підтвердження таке рішення. Ставлю на підтвердження. Прошу голосувати. [[14:28:29]] За-270 Рішення прийнято. Наступна, 29 поправка, це Рудик, Железняк. Водночас Гончаренко хоче поставити на підтвердження. Будь ласка.
Друзі, український прикордонник, подивіться, що відбувається на кордоні Білорусі і Польщі. Ми ж розуміємо з вами, що та штучна міграційна криза, яку створив Лукашенко з Путіним, атакуючи в такий гібридний спосіб європейські країни, він же в будь-який момент цей потік перенаправити в Україну. А хто знає, в якому стані наш кордон з Білоруссю? Друзі, я не хочу казати вам всі деталі, але він точно не в тому стані, який би мав бути. То ж давайте ці гроші, які у нас є направимо на облаштування українського кордону, на підтримку українського прикордонника, на грошове забезпечення, на обладнання, те, що дозволить нам мати дійсно захищений український кордон не на словах, не в розмовах, не на телеекранах, а реально захищений той, яким ми всі будемо пишатися. То ж друзі, давайте направляти це прикордонникам.
Так, шановні колеги, 29 поправка народної депутатки Рудик і Железняка. Вона врахована комітетом. Народний депутат Гончаренко вимагає поставити на підтвердження. Тому прошу голосувати. [[14:30:06]] За-276 Рішення прийнято. І завершальна поправка, яку Олексій Олексійович буде ставити, це 30 поправка. [[Шум у залі]] Ні, Олексій Олексійович, який буде ставити, мені сказали, що 30 – це завершальна, а далі Ірина Володимирівна Геращенко буде ставити. Олексій Олексійович, будь ласка.
Дякую. У мене хороша новина, шановний пане головуючий, там після Ірини Володимирівна ще я теж буду, то ж все нормально, продовжуємо працювати. Дивіться, як сьогодні важливою є. проти України ведеться гібридна війна, важливою складовою є пропаганда. Російська пропаганда, яка ллється і ллється на Україну, і проти України ведеться пропаганда у світі. Чому ми не вкладаємося в те, щоб нашу боронити інформаційну безпеку, давати відсіч російській інформаційній агресії? Так, кожний з нас з вами це може робити сам. Наприклад, я закликаю всіх підписуватися на мій канал в ютубі, в якому я борюся з російською пропагандою. Будь ласка, підписуйтесь, друзі. Будь ласка, ширте посилення, коментуйте, тисніть на дзвіночок, щоб нічого не пропустити. Але ж це можна робити системно від держави, не розраховувати тільки на приватну ініціативу людей, яким не байдуже на національну безпеку України.
Ну, таке дивне обґрунтування поправки 30-ї. Ну, давайте все рівно. 30 поправка народного депутата Железняка, вона врахована. Водночас Олексій Олексійович Гончаренко вимагає поставити її на підтвердження. Тому, шановні колеги, прошу голосувати. [[14:31:57]] За-272 Рішення прийнято. 31 поправка, будь ласка, народна депутатка Геращенко.
Дякую. Шановні колеги, як конструктивна опозиція ми завжди з великим натхненням, пієтетом і ентузіазмом ставимося до всіх чудових пропозицій монобільшості. І ми хочемо щиро подякувати народному депутату Мотовиловцю, який виписав, один раз ознайомився з поправками до Закону 5600 і запропонував в залі активно готуватися до всіх других читань, щоби всі поправки виносилися на підтвердження, щоби сесійна зала їх знала. Наша фракція хоче винести велику подяку народному депутату Фролову, який своїми так само законопроектами, які стали законами, зробив все для того, щоби сесійна зала голосувала багато, активно, не виходили із сесійної зали. І ми вважаємо, що це ті правильні ініціативи монобільшості, які стали нашою музою. Тому хочемо попередити вас, шановні колеги, що відтепер ми будемо ставити на підтвердження всі поправки до всіх законопроектів, які будуть вносити до сесійної зали, але ми вдосконалимо чудову пропозицію пана Мотовиловця.
Ну, вже при обґрунтуванні наступної поправки. Шановні колеги, 31 поправка, це поправка Рудик і Железняк, вона комітетом врахована. Водночас Ірина Володимирівна просить поставити на підтвердження. Шановні колеги, прошу голосувати. [[14:33:37]] За-267 Рішення прийнято. Репліка Фролову, будь ласка.
Добрий день, шановні колеги! Я хочу відповісти "Європейській солідарності" на те, що вони перетворили парламент на орган, який не працює в інтересах громадян. Я нагадаю, що в 2019 році для того, щоби поїхати спокійно на вибори, вони самі згенерували тисячі поправок до законопроектів Виборчого кодексу та Закону про мову і тут сиділо в залі п’ять людей. Тому ми дійсно, коли ми прийшли до влади, ми прийняли такі закони, щоби парламентарі так як всі українці працювали, а не ходили, займалися своїми особистими справами. Тому, шановна пані, треба працювати і не перетворювати парламент на місце, де ми просто жмемо кнопки. Будь ласка, давайте дискутувати, а не займатися поправочним спамом. Перестаньте займатися обструкцією парламентською і будемо працювати, і обговорювати законопроекти, а не спамити.
32 поправка народного депутата Железняка. Будь ласка, Ірина Володимирівна, ви хочете поставити її на підтвердження. Будь ласка.
Дякую, шановні колеги. Ви знаєте, 32 поправка, і це той випадок, коли наша політична сила, досвідчені політики хочуть підтримати "нові обличчя" – пана Мотовиловця і пана Фролова, які абсолютно справедливо зазначають, що треба працювати. І саме тому ми маємо з вами іти по всіх поправках, щоби і пан Мотовиловець, і пан Фролов не тільки знали номери поправок, а й про що в них ідеться. Поправка номер 32, для пана Мотовиловця і пана Фролова, і всіх інших, хто зараз знаходиться в сесійній залі, це поправка наших шановних колег по опозиційному табору з партії "Голос", які там пишуть цифри, знаки, так само крапки. І ми просимо її підтримати, цю поправку, в тому числі і пана Мотовиловця, і пана Фролова. Ви праві в тому, що ми маємо з вами не просто сидіти, не просто тицяти кнопки, а ознайомлюватися з поправками, захищати їх, тому що пан Мотовиловець, він тільки перелік поправок подав, а їх треба захищати і голосувати усвідомлено. Прошу підтримати. Дякую.
Я теж підтримую, що треба обґрунтовано їх захищати, усвідомлено, і прошу наступний раз по тих цифрах, які викладені в поправках. Добре? Домовилися, шановні доповідачі? Дякую. 32 поправка народного депутата Железняка. Вона комітетом врахована. Водночас вона ставиться на підтвердження, тому прошу голосувати. [[14:36:39]] За-276 Рішення прийнято. Наступна поправка 33. Поправка Осадчука і Железняка. Геращенко хоче поставити на підтвердження. Будь ласка.
Дякую, шановні колеги. Ви знаєте, в цьому залі дуже рідко прилітає муза, але я хочу сказати, що і пан Мотовиловець, і пан Фролов, безумовно, стали музами для нашої фракції, які примусили нас вивчити всі поправки до важливого законопроекту, який ми зараз вивчаємо. І це дуже важлива поправка наших шановних колег по опозиційному табору із фракції "Голос", яка говорить про те, що в абзаці третьому пункту 1 розділу І законопроекту цифри 1.38. 7.192.043.2 потрібно замінити на цифри 1.87.992.043.2. Я хочу навести це, як позитивний приклад пану Мотовиловцю, що коли ви пропонуєте поставити поправки на голосування, то вивчайте не тільки номери поправок, а і їх зміст. Ми зараз виклали зміст цієї поправки і просимо її підтримати. Дуже дякуємо.
Блискуче. Блискуче, тому я. Ну, ви не всю поправку зачитали. Тому, колеги, я ставлю 33 поправку народних депутатів Осадчука і Железняка. Вона врахована в іншій редакції. Ірина Володимирівна просить підтвердити цю редакцію, тому ставлю на підтвердження. Прошу голосувати. [[14:38:23]] За-277 Рішення прийнято. Наступна 36 поправка народного депутата Железняка. Вона врахована в іншій редакції. Але Ірина Володимирівна Геращенко хоче поставити на підтвердження. Будь ласка, Ірина Володимирівна.
Я би хотіла звернути, шановні колеги, і вашу увагу і, звичайно, пана Мотовиловця, що коли подаються поправки, де написано, що враховано частково, це означає, що поправка не врахована, це такий, знаєте, атавізм, дипломатія і вона врахована в іншій редакції. Ми вважаємо, що наші колеги з опозиційного табору шановної нами партії "Голос" подають геніальні поправки, які треба врахувати насправді в повній редакції. І тому насправді я хочу зачитати цю поправку і ви зрозумієте, і пан Мотовиловець, і пан Фролов, що це дуже правильно, чи ти у владі, чи в опозиції, ти маєш вивчати всі поправки і після цього усвідомлено за них голосувати, не просто тицяти зелену кнопку, а усвідомлено голосувати. Отже, що пропонують шановні колеги по фракції "Голос", в 36 поправці? Я вам скажу, вони пропонують в абзаці третьому пункту 1 розділу І законопроекту цифри 1.387.192.043.2 замінити цифрами.
36 поправка народного депутата Железняка. Вона врахована комітетом в іншій редакції. Водночас народна депутатка Геращенко просить підтвердити таке рішення, що воно враховано в іншій редакції. Тому ставлю на голосування. Прошу голосувати. [[14:40:13]] За-270 Рішення прийнято. Воно залишається враховано в тій же редакції. 37 поправка Железняка. Вона ставиться на підтвердження знову ж таки Іриною Володимирівною. Будь ласка.
Будь ласка, ви знаєте, пані Южаніна теж, вона врахувала позицію пана Мотовиловця, їй, будь ласка, передайте слово зараз. Дякую.
Будь ласка, тоді Южаніна Ніна Петрівна, 37 поправка.
Шановні колеги, зовсім не смішно, тому що, зверніть увагу, коли написано "враховано в іншій редакції", то це означає не враховано. Бо Железняк пропонував замінити на цифри мільярд 390, а враховано мільярд 434. Це як? Це враховано чи не враховано? Я просила би комітети зазвичай використовувати прийнятні пояснення для народних депутатів, не потрібно обманювати нікого і особливо суспільство. Тобто поправка 37 не є врахованою, а ви написали "враховано в іншій редакції". Таким чином ви ще більше зараз послухаєте на врахування те, чого не могли б собі навіть уявити, якби ви правильно виконували функції. Секретаріат комітету нехай розносить правильно пояснення і висновки щодо кожної поправки. І просила би це врахувати.
Шановні колеги, 37 поправка, народного депутата Железняка. Вона врахована в іншій редакції. Водночас Ніна Петрівна Южаніна вимагає підтвердити таке рішення, що вона врахована в іншій редакції. Ставлю його на голосування. Прошу голосувати. [[14:41:57]] За-268 Рішення прийнято. Поправка залишається врахована в цій же редакції. Вона врахована в іншій редакції, я ж так і сказав. [[Шум у залі]] Шановні колеги, я ще раз кажу, всі ці рішення, я сказав, вони враховані в іншій редакції. Тому я ставлю ту редакцію, яка врахована комітетом. Шановні колеги, я ще раз кажу, добре, ще раз кажу, якщо що – оспорите стенограму, подивимося. 38 поправка Железняка. Вона врахована в іншій редакції. Водночас Ніна Петрівна хоче поставити це рішення комітету на підтвердження. Будь ласка. Хто буде? Геращенко. Будь ласка, Геращенко.
Шановний пане Стефанчук, шановний пане Корнієнко, ви знаєте, наша фракція справедливо часто вас критикує, але сьогодні ми будемо вас хвалити. Ви великі молодці, що сьогодні ми рухаємося по Регламенту і враховуємо рекомендації пана Мотовиловця, який абсолютно справедливо зазначив, що зала має готуватись до другого читання, що зала має іти по всіх поправках, що зала має підготуватись по поправках, які були прийняті комітетом, і тицяти не лише просто зелену кнопку, а готуватися до цього, голосувати по тим поправкам, які вже прийняв комітет, щоб ми усвідомлено приймали такі важливі законопроекти, яким, безумовно, є бюджет. Власне, ми вимагаємо, щоб ця поправка, яка так само врахована в іншій редакцій, зараз поставилася в редакції автора, тому що це авторство пана Железняка. І ми вважаємо, що його поправка, вона більш точно стосується необхідних змін до бюджету. Дякую. В редакції автора.
Дякую. Дивіться, в редакції автора може наполягати тільки автор. Ви можете наполягати як не автор тільки в тій редакції, яка запропонована комітетом. Тому, шановні колеги, 38 поправка народного депутата Железняка. Вона врахована комітетом в іншій редакції. Тому ви пропонуєте підтвердити, поставити на підтвердження цю поправку в тій редакції, в якій вона була врахована комітетом, тобто в іншій редакції. Тому, шановні колеги, ставлю таку пропозицію. Прошу голосувати. [[14:45:07]] За-262 Вона залишається врахована в іншій редакції. 39 поправка Железняка. Вона врахована в іншій редакції комітетом. Будь ласка, Ірина Володимирівна Геращенко.
Я хочу звернути вашу увагу, шановний пане головуючий, на два моменти. Перше. Пан Мотовиловець просив репліку, дайте, будь ласка, йому право на репліку, він заслужив за всі свої позитивні такі зміни до роботи парламенту. Я хочу наголосити, що наша політична сила відтепер буде подавати на голосування в залі на підтвердження всі поправки до всіх законопроектів, які будуть розглядатись у другому читанні. Ми вітаємо. Ми можемо законодавчо це навіть закріпити і написати такий проект закону разом з депутатом Фроловим. А вас я прошу дві речі як головуючого. Перше. Не коментувати розгляд поправок. Ваша задача – ставити їх на голосування. А друге. Ми ставимо на підтвердження голосування комітету. А наша позиція зараз – підтвердження в редакції автора. І тому не наговорюйте собі зараз на статтю, ми ж навпаки хочемо конструктивного зараз обговорення бюджету. І вимагаємо поставити на підтвердження статтю. зараз поправку 39 в редакції автора. Дякую.
Ще раз повторюю, що всі поправки, які ставляться, вони ставляться на підтвердження тільки в тій редакції, яка підтримана комітетом. Якщо комітетом не підтримана, тоді буде інше. Тому, шановні колеги, я ставлю 39 поправку Железняка, вона врахована в іншій редакції. Ірина Володимирівна, я так розумію, що ви просите поставити підтвердити це рішення комітету, що вона врахована в іншій редакції? [[Шум у залі]] Ні, не поправку. Поправку може ставити тільки особа, якщо вона вважає, що вона не врахована. Тому я ставлю так, як я сказав. Шановні колеги, прошу голосувати. [[14:47:12]] За-266 Вона залишається врахована в іншій редакції. 42 поправка Пушкаренка. Будь ласка, хто буде? Ірина Володимирівна Геращенко. Вона врахована частково. Будь ласка.
Дякую. Шановні виборці, шановні українці, ви знаєте, вчора сесійна була така нарядна, красива, всі були в красивих футболках зі "Слуг народу", я згадую фракцію, "За Президента. Проти олігархів" – не видали ці футболки президії. І ми не розуміємо, чи це вас обділили, чи ви за олігархів.
Ірина Володимирівна, я перепрошую. Давайте по поправці. Дякую.
Тепер про поправку. Ця поправка безпосередньо стосується Президента і олігархів. Тому що Президент у своїй промові вчора, він заявив про те, що збільшується начебто добич українського газу. Хоча насправді добич українського газу зростала всі попередні роки, а зараз вона щороку зменшується. При цьому навантаження на державні підприємства збільшується. І куди потім ідуть ці гроші? Вони йдуть на конверти, на конверти депутатам, на соцеконом. Так от ми пропонуємо цю поправку пана Пушкарьова не підтверджувати, тому що гроші, які залишаються державним підприємствам, мають.
Шановні колеги, 42 поправка народного депутата Пушкаренка, вона врахована частково рішенням комітету. Водночас Ірина Володимирівна просить підтвердити таке рішення комітету. Тому ставлю цю поправку, яка врахована частково, на голосування. В редакції, врахованій частково. [[14:48:57]] За-241 Поправка залишається врахованою частково. Наступна поправка. Зараз, хвилиночку. 43-я, Южаніна Ніна Петрівна. Будь ласка.
Шановні колеги, прошу звернути увагу, що за тиждень проект насправді перетворився в глобальну історію із елементарних 2,5 мільярда і проекту з трьох строчок. Ми зараз маємо наступне. Оце якраз 43 поправка передбачає субвенцію з державного бюджету місцевим бюджетам на погашення заборгованості і різниці в тарифах. І тут якраз вказано джерело про те, які кошти і який спецрахунок для цього буде передбачений. Так от якраз рентні платежі у Державного підприємства "Укргазвидобування" за період з вересня місяця 21-го року, чомусь, по березень 22-го року в розмірі 95 відсотків буде спрямовано не до загального державного бюджету, не до загального фонду, а до спеціального фонду. Щоб ви все розуміли, що цей проект закону абсолютно зараз наповнений іншими глобальними статтями, які не обговорювалися в залі і які не відповідають.
Будь ласка, ставлю на голосування поправку номер 43. Вона врахована повністю. Прошу голосувати. [[14:50:40]] За-227 Рішення прийнято. Будь ласка, наступна правка номер 46, правка групи народних депутатів Коваль, Бабак, Тістик, Саламаха, Копанчук, Колебошин. Вона врахована із редакційними правками. Хто її ставить на підтвердження? Будь ласка, Ірина Володимирівна Геращенко.
Колеги, це якраз дуже хороша поправка, яка приносить до законопроекту важливі норми про підтримку дитячих таборів в умовах COVID. І ми пропонуємо її підтримати, коли будемо ставити на підтвердження. Це хороша поправка, можливо, тому, що до неї залучилися не тільки депутати від монобільшості, а і депутати інших фракцій, і МФО "Розумна політика", тобто це достатньо розумна поправка. Просимо підтримати.
Будь ласка, ставлю на голосування правку номер 46 в редакції комітету. Будь ласка. [[14:51:51]] За-254 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Правка номер 47, Южаніна. Правка Клочка Андрія Андрійовича. Врахована в іншій редакції комітету. Будь ласка, Ніна Петрівна.
Шановні колеги, скажіть, будь ласка, хто зміг ознайомитися з цим проектом закону? От зараз, читаючи кожну поправку, я розумію глобальний зміст її взагалі для використання коштів державного бюджету до кінця року. І тут додаткові надаються якісь повноваження обласним державним адміністраціям щодо розподілення додаткової дотації з державного бюджету, про яку я говорила щойно, яку ви вперше побачили, чомусь між місцевими бюджетами. Я абсолютно не розумію зараз змісту її, якби ця позиція була обговорена в залі, щоб ми мали можливість ознайомитися, ми абсолютно зараз голосуємо знову ж за невідомі нам норми. Я прошу утриматися від голосування і все ж таки цей проект закону на наступному тижні, ці норми винести в окремий проект закону після розгляду всіма народними депутатами, а зараз не голосувати ці поправки.
Ставлю на голосування правку номер 47 народного депутата Клочка в редакції комітету. Прошу голосувати. [[14:53:33]] За-218 [[14:54:04]] Рішення не прийнято. Шановні колеги, ми працюємо вже майже три години, треба прокварцувати приміщення. Робимо перерву на пів години для кварцування приміщення, будь ласка. Зустрічаємося о 15:25. Прошу Апарат здійснити необхідні дії для забезпечення бактеріологічної та епідеміологічної безпеки в приміщенні залу засідань Верховної Ради.
Прохання займати місця. Шановні колеги, займайте, будь ласка, місця, будемо продовжувати роботу. Шановні колеги, продовжуємо, будь ласка. Займіть, будь ласка, свої місця. Будь ласка, правка номер 49 народного депутата Копанчук, врахована в іншій редакції. Будь ласка, її ставить на підтвердження Артур Володимирович Герасимов.
Шановні колеги, шановний пане головуючий, шановні українці! Це дійсно надважлива правка. Я, по-перше, хотів, щоб "слуги" вчиталися в 49 правку, тому що вона стосується так званих перехідних грошей. Шановні колеги, це реально важливо, але на які гроші, на які суми розповсюджується цей принцип перехідності грошей? Тобто поясню, можливості використовувати їх не тільки до 31 грудня включно, а і в 2022 році. На які гроші це розповсюджується, ми так і не зрозуміли. Тому що станом на сьогодні на ранок, не про десять днів, на сьогодні на ранок на 8:15 цих таблиць не було в принципі доступних для будь-якого народного депутата. Саме тому я прошу зараз представника комітету пояснити, на які гроші, згідно з поправкою 49, розповсюджується принцип перехідності їх використання цільового на 2022 рік? Дякую.
Будь ласка, позиція комітету, Гевко. 49 правка.
49 правка стосується закупівлі кисневих станцій, проектування і встановлення цих кисневих станцій. Комітет пропонує зробити це перехідним. Дякую.
Дякую. Будь ласка, прошу зайняти свої місця та підготуватися до голосування. Ставлю на голосування правку номер 49, вона врахована в редакції комітету. Ставлю в тій редакції, в якій її врахував комітет. Прошу голосувати, будь ласка. [[15:49:57]] За-268 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Наступна правка номер 50 народного депутата Копанчук, врахована в редакції комітету, в іншій редакції. Будь ласка, ставить на підтвердження Артур Володимирович Герасимов.
Шановний Олександр Сергійович! Шановний представник комітету! Шановні колеги! Я би повірив, якби там був один код програми. Але, якщо ви уважно подивитесь на цю поправку, і кожному з присутніх парламентів в залі парламенту зараз рекомендую подивитись на цю і на інші поправки, там в кожній з них присутні як мінімум по 8-10 кодів. Якщо ви розбираєтесь в бюджетному процесі, це означає, що це різні програми, різні витрати і різні гроші. Тому не треба прикриватися тільки кисневими станціями, на які треба було виділяти гроші ще у травні 2020 року, як вам казала опозиція. І поки опозиція не проломила позачергове засідання, ви і не збирались витрачати гроші на допомогу людям і на кисень для хворих на COVID в реанімаціях. Тому пояснюйте правильно з урахуванням всіх кодів. Якщо не знаєте, чесно скажіть, я не знаю, на які коди це спрямовано. І тому поясніть, будь ласка, на які ці гроші правка. І в залежності від того, на які гроші, ми приймемо рішення підтримувати це чи ні. Дякую.
Будь ласка, ставлю на голосування правку номер. Позиція комітету, будь ласка, пане Гевко.
Що стосується 50 поправки. Є багато громад, які в силу тих чи інших обставин не змогли скористатися своїм правом використати кошти, які були для них спрямовані. І тому комітет прийняв рішення зробити ці кошти перехідними. Дякую.
Дякую. Ставлю на голосування правку номер 50 народного депутата Копанчук в редакції комітету. Будь ласка, прошу голосувати. [[15:52:10]] За-266 Рішення прийнято. По фракціях покажіть, будь ласка. Наступна правка номер 51 народного депутата Люшняка. Врахована в редакції комітету. Її ставить на підтвердження Артур Володимирович Герасимов, будь ласка.
Дякую, шановний пане головуючий. Як то кажуть пояснення не задовольняють. Так, ми підтримуємо, тому що там є правильні напрямки використання цих грошей в 2022-му. Але це далеко не все, про що ви говорите. Знаєте, якщо не полінуватися, а проаналізувати всі коди, ви все зрозумієте. Шановні колеги, цю правку я буду закликати підтверджувати, якщо знову-таки представник комітету доведе, що це правильний напрямок використання державних коштів, коштів платників податків. Але ще раз хотів би звернути вашу увагу, особливо в таких надважливих законах, хоча немає неважливих законів, але особливо в бюджетних, в яких стосується життя країни в цьому і наступному році, це неприпустимо, я вже не говорю про десять днів, але коли навіть в день голосування відсутні будь-які матеріали, які стосуються цього законопроекту. І в той час, це для нас говорить тільки одне, щось намагаються сховати, щось намагаються вкрасти, десь намагаються збрехати. А правку поставити на підтвердження.
Ставлю на голосування правку номер 51 народного депутата Люшняка. Прошу голосувати. [[15:53:53]] За-282 Рішення прийнято. Далі правка номер 52 народний депутат Молоток, Урбанський, Чайківський, Батенко, Лабазюк, Кіссе, Шаповалов, Юрчишин, Балога, Лубінець. Вона врахована в іншій редакції комітетом, її ставить на підтвердження Артур Володимирович Герасимов. Будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, дивіться я би хотів сказати, що до 69 правки включно вся мова йде про перехідні гроші. І тому я б хотів звернути вашу, що від пояснень комітету насправді має дуже серйозно залежати це підтримувати чи ні. Я впевнений, що колеги, особливо колеги, які не представляють монобільшість, вносять законопроекти, де вказують правильні напрямки використання цих коштів. Але ж, коли немає матеріалів, коли немає пояснень, а в той час у вас недофінансована армія, у вас недофінансовані лікарі, якщо у вас недофінансовані вчителі, якщо у нас недофінансована програма замовлення озброєнь, як можна от так голосувати за витрачання коштів, вибачте, на незрозумілі авіакомпанії України, на знову-таки "велике крадівництво" на дорогах і на забаганки людей в округах, які витрачаються часто-густо не туди, куди планувалося. Особливо з урахуванням поправок 82 і 83, про які я ще.
Дякуємо, Артур Володимирович. Ставлю на голосування правку номер 52 в редакції комітету. Прошу голосувати. [[15:55:41]] За-272 Рішення прийнято. Правка номер 53 народних депутатів Гевко, Тістик, Кузбит, Герман, Задорожний. Врахована в редакції. комітетом в іншій редакції. Її ставить на голосування Артур Володимирович Герасимов на підтвердження.
Шановний пане головуючий, попросив би вас зараз підійти до правки одразу 59. Будь ласка. Дякую.
Прошу переходити до голосування. Будь ласка, правка номер 53 в редакції комітету. [[15:56:30]] За-270 Рішення прийнято. Артур Володимирович, ви далі, да, по ходу, четверта, да? 54 правка народного депутата Кисилевського та групи народних депутатів. Ставить на підтвердження Артур Володимирович Герасимов. Вона врахована в іншій редакції комітету.
Шановний Олександр Сергійович, от ви знаєте, я неодноразово казав, що монобільшість, на жаль, не чує конструктивні поради опозиції. От якщо ви почули б, що я сказав перед цим, а я попросив перейти до 59 правки, то ми вже зараз би займалися 59-ю. Але зараз, знову таки, ми повернемося до 54-ї, яка стосується надання статусу перехідних грошам, які, скоріш за все, не встигнуть використати в цьому році. І ось тут, якщо є вже 30 секунд, я хотів би підняти тему дуже низького відсотку використання і фінансування державних програм по різним напрямкам. Дивіться, якщо ви візьмете навіть найважливіше на сьогодні – це Збройні Сили України, це постачання озброєння, це закупівля в них озброєнь, то ви побачите, що недофінансування цих програм є страшним. А коли ми починаємо говорити про заробітну плату наших воїнів, то, вибачте, вам має бути стидно і Зеленському також. І після цієї правки прошу перейти на 59-у. Дякую.
Ставлю на голосування 54 правку в редакції комітету. Прошу голосувати. [[15:58:15]] За-264 Рішення прийнято. Правка номер 55 народного депутата Давида Георгійовича Арахамії. Її ставить на підтвердження Артур. [[Шум у залі]] 59-а, а пробачте, да, 59 правка народного депутата Пушкаренка. Врахована в редакції комітету. Ставить на підтвердження Артур Володимирович Герасимов.
Дякую. Дякую колегам з фракції "Слуга народу", які нарешті почули, що я намагався сказати, і перейшли до 59 правки. Шановні колеги, коли ми говоримо про державний бюджет, це є історія, яка. чим відрізняється від того, що говорять представники команди Зеленського на ток-шоу. На ток-шоу вони можуть говорити будь-що, будь-які витівки, можуть говорити, як вони люблять народ, як вони готові витрачати гроші на пенсіонерів, на дітей, обіцяти щось. Але бюджет – це дзеркало, технічне дзеркало, яке показує реальні сфери використання. Так от що стосується бюджету на 2022 рік, а особливо ваших змін до бюджету на 2021, оце є реальне ваше обличчя. Бо вам начхати на пенсіонерів, вам начхати сьогодні на армію, вам начхати сьогодні на дітей. Але вам не начхати на те, щоби знову-таки розпиляти гроші на авіакомпанії, розпиляти гроші на "великому крадівництві" і розпиляти гроші на інших програмах, на яких, вже ми чітко знаємо і журналісти про це писали, носяться відкати в.
Будь ласка, прошу поставити на голосування 59 правку в редакції комітету. [[16:00:03]] За-267 Рішення прийнято. Наступна правка 63, да, Артур Володимирович? Правка 63 народного депутата Пасічного врахована частково. Ставить на підтвердження Артур Володимирович Герасимов.
Дякую. Шановні колеги, просто через те, що правки 63, 64, 65 і 69 також стосуються перехідних грошей, я просто хотів би ще раз від представника комітету почути його позицію відносно того, на які програми саме, окрім кисневих станцій, ви сьогодні хочете використовувати ці гроші. І після того включно до поправки 69 я не буду їх піднімати, якщо зараз пояснення будуть вміняємими. І тоді з 70 правки буду просити передати слово Ніні Петрівні Южаніній. Окремо я підніму обов’язково правки 82, 83, якими зараз збираються корупційно дозволити вписувати в цей закон що завгодно як завгодно після голосування в другому читанні. Дякую і чекаю пояснення по всіх поправках для того, щоб зняти все до поправки 70. Дякую.
Дякую, Артур Володимирович. Ставлю на голосування 63 правку народного депутата Пасічного в редакції комітету. Прошу голосувати. [[16:01:35]] За-269 Рішення прийнято. Будь ласка, 69 правка. Чи 70-а? 69-а, да? 69 правка, вона народних депутатів Шпак, Арістова, Крулька та інших, врахована в редакції комітету, в іншій редакції. Будь ласка, Артур Володимирович.
Шановний Олександр Сергійович! З усією повагою, у мене велике питання. А як працюють зараз навушники, чи як вам чути в президії те, що говориться з зали? Бо я поясню. Ви, по-перше, не чули, коли я переносив поправки. По-друге, я тільки що сказав, що для того, щоб перейти до 70-ї і далі, нам треба почути пояснення комітету хоч якесь відносно всіх програм, на які вони хочуть. ну хоча б за хвилину якесь пояснення. Ми жодного пояснення не почули, ви перейшли до 69-ї. Тому в мене велике прохання. Давайте зробимо таким чином. От зараз одна хвилина пояснень. Не треба 69-у ставити на підтвердження, я маю на увазі голосування, за одну хвилину нам пояснять ці програми, яких стосуються ці 15 чи 20 правок. Поясню, ми пройшли тільки п’ять. І після того я б хотів для мене, для того, щоб я закінчив сьогодні своє все, поставити на підтвердження 82-у і 83-ю, по хвилині на кожну, і після того будемо зараз приймати рішення для того, щоб знайти компроміс. Але зараз перш за все пояснення від комітету відносно всіх програм, бо там дуже багато різних.
Будь ласка, пане Гевко, пояснення від комітету.
Перш за все я хочу подякувати своєму колезі за розуміння важливості цих правок і за голосування всіх цих правок потім зеленою кнопкою і підтримку їх. Всі ті програми, які були перенесені, комітетом дуже ретельно зважувалися. Більшість цих програм, це інфраструктурні проєкти, які в силу, як я вже говорив, різних обставин, які відтермінували підписання договорів, які відтермінувалися в періоди вже зміни погодних умов, не можуть бути виконані в цьому році, ми їх переносимо. Що стосується безпосередньо правки, наприклад, 69-ї, про яку зараз іде мова, це створення притулків, це спеціалізована служба підтримки осіб, які постраждали від домашнього насильства, аналогічна ситуація, комітет довго пропрацьовував це питання, ми з’ясували, що дійсно багато вже відбулося конкурсів на створення цих притулків, і ми зараз просто даємо можливості.
Будь ласка, ставлю на голосування 69 правку в редакції, в якій її врахував комітет, будь ласка. [[16:04:36]] За-280 Рішення прийнято. Будь ласка, 82-а, Артур Володимирович Герасимов. 82 правка, це правка Забуранної, будь ласка, врахована комітетом. Будь ласка, Артур Володимирович.
Шановний пане головуючий, шановні колеги, я звертаюся, от зараз дуже уважно, до всієї зали. Я з багатьма з вас поговорив про це, але хотів зараз, щоб ви почули. Ця правка, якщо от всю цю конструкцію розкласти на просту мову, називається так: у цей закон після голосування в цілому, але до моменту передачі на підпис Президенту України можна вписати що завгодно. Ви пам’ятаєте, ця історія була вже в залі, ми збивали такі поправки, які чиста корупція і які роблять для того, щоб тихо в темноті розподілити мільярди гривень. Я звертаюся зараз до всіх, хто знаходиться в цій залі. Будь ласка, не підтримуйте цю чисту корупцію і не голосуйте за цю поправку, її треба збити. Те саме стосується і поправки 83. Тому велике прохання не голосувати, тому що це є корупція. Дякую.
Будь ласка, ставлю на голосування 82 правку Забуранної. Будь ласка. [[16:06:06]] За-214 Рішення не прийнято. 83 правка, Рудик, Железняк. Врахована комітетом. Будь ласка, Артур Володимирович Герасимов.
Шановні колеги, дякую. Ця правка про те ж саме, вона пов’язана з 82-ю і її треба теж збивати. Я дуже вдячний всім, хто зараз не проголосував за цю правку. Тому що, ще раз, питання не про використання коштів, і ми це довели зараз, коли обговорювали перехідний статус коштів. Бо коли ми чули пояснення, звичайно, ми підтримали, подивіться голосування, ті чи інші надання статусу перехідним грошам, але тут це корупція. Шановні колеги, не можна цього робити. Прошу також збити і цю правку. Дякую.
Дякую, Артур Володимирович. Ставлю на голосування 83 правку, вона врахована комітетом. Прошу голосувати. [[16:07:16]] За-219 Рішення не прийнято. Будь ласка, Мотовиловець Андрій Вікторович – з мотивів.
Друзі, те, що сейчас ми бачимо в залі, це відсутність парламентського консенсусу і вміння працювати разом. Вміти побудувати діалог – це завдання не тільки суспільства, і парламенту. В подальшому ми будемо обов’язково розраховувати на думку кожної фракції і групи при прийнятті закону. Я прошу перейти в конструктивну роботу Верховної Ради по цим законам. Дякую.
Будь ласка, Ірина Володимирівна Геращенко – з мотивів.
Шановні колеги, ви знаєте, іноді вибачення звучить навіть так, як зараз це вимовив пан Мотовиловець і, можливо, і пан Фролов колись щось подібне скаже. Насправді, про що зараз йшлося? Про те, що під час розгляду 5600 така була піррова перемога монобільшості, коли всі поправки поставили на підтвердження, намагаючись таким чином дресувати опозицію. Не вийшло. І, дійсно, дуже важливо вміти визнавати свої помилки, вибачатися, хоча було би правильно сказати зараз: шановна "Європейська солідарність", ви не отримали ваших 12 хвилин на поправки. Шановна пані Южаніна, ви мали на них повне право, і ми це визнаємо. І це було би вибачення. Я думаю, пан Мотовиловець зможе все-таки ще хвилину взяти і сказати це пані Южаніній і "Європейській солідарності". І це буде справді компроміс, справді таке бажання зали разом шукати порозуміння, коли працюємо над важливими законами. Дуже дякую.
Будь ласка, прозвучало прізвище Мотовиловця, але воно не в образливому контексті. Якщо треба репліка, можете взяти. Будь ласка. У нас ще Ніна Петрівна Южаніна – 4 хвилини, і потім можемо ставити. 5 хвилин, Ніна Петрівна. Мотовиловець.
Якщо треба принести вибачення пані Южаніній, я приношу вибачення за те, що її точки зору не було почуто в Законі 5600. Ніно Петрівно, прошу вибачення.
Будь ласка, Ніна Петрівна, до трибуни. Да, будь ласка. Пане Володимире, будь ласка, звільніть, будь ласка, трибуну, Ніна Петрівна виступить зараз 5 хвилин і тоді переходимо до голосування. Прошу запросити депутатів до сесійної зали. П’ять хвилин, будь ласка, дайте Ніні Петрівні.
Шановні колеги, я розумію, що ми маємо шукати порозуміння і рухатися далі. Ви всі дуже втомилися. І всі звертались до нас, щоб ми все-таки перейшли до конструктивної роботи. Я сподіваюсь, що жодного разу у нас більше не повториться процедура, яка була при розгляді 5600. Відносно цього проекту закону. Одне і найважливіше зауваження – це те, що не було можливості у нас ознайомитися з текстом цього проекту закону. Насправді не вперше текст закону до другого читання і по змісту, і по значенню абсолютно інший, чим у першому читанні. Тому я хотіла би ще попросити одне: більше ніколи не давати до другого читання такі таблиці за декілька годин до початку засідання. Це не дає можливості ознайомитися взагалі ні з цифрами, ні зі змістом. І хочу наголосити, щоб ви всі розуміли, і для розуміння всіх українців, що за п’ять днів між першим і другим читанням в нашому державному бюджеті крім додаткових двох з половиною мільярдів знайшлось 48,5 мільярдів! Тут хтось говорив, що треба додатково індексувати ставки платежів, рентних платежів в тому числі, про що говорили в проекті Закону 5600. А де ж за п’ять днів майже 50 мільярдів взялось додаткових? Ви розумієте про те, що абсолютно очевидно, ні планування, ні моніторинг, нічого не відбувається в певних міністерствах, які за це відповідають. Такі кошти – це дуже великі суми, які. Мені здалося, чесно, що після отримання траншу МВФ вирішили робити все, що ви хочете. Це абсолютно не відповідає нашим зобов’язанням і плануванню, яке могло би здійснитися. Тому я вам говорила про те, що в цьому проекті закону переглянуто взагалі створення спецфондів зі спеціальним витрачанням цих коштів. І дуже важливо звернути увагу, куди ви збираєтесь витрачати ці кошти, і за рахунок яких додаткових платежів, крім того, що ви раніше запропонували, ви ще додаєте, які платежі. 19 мільярдів. 19 мільярдів я дуже намагалася прискіпливо проаналізувати і не зрозуміла. Додатково податок на прибуток поставили 4 мільярди. При цьому ми бачимо, що Національному банку ви зменшуєте платежі в бюджет, податок на прибуток державних установ на 10 мільярдів. Тобто у вас цифри одна не відповідає іншій. Розуміння немає, звідки можна згенерувати такі гроші за такий короткий період часу. Тому, мені здається, що всі ці зараз зміни, які ви подавали, вони дійсно потребували би обговорення на бюджетному комітеті, пояснення Міністерства фінансів. Я хочу, щоб Міністерство фінансів перестало бути таким покладистим. Їх немає зараз тут у залі, хоча розподіляємо такі величезні кошти. Немає відповідальності за те, що відбувається з фінансуванням. Я, до речі, сьогодні хотіла задати питання і міністру фінансів, і хотіла б довести до відома вас і всіх людей українців про те, що за 9 місяців дані казначейства говорять про те, що забезпечення діяльності Збройних Сил України, підготовка кадрів і військ при плані 94 мільярди виконано на 60,4 мільярда. Профінансовано 60 мільярдів гривень, це 67 відсотків. А Державне агентство автомобільних доріг за 9 місяців при плані 82,1 мільярд профінансовано на 67,3 мільярда гривень, 82 відсотки. Це на 7 мільярдів більше, чим Збройні Сили України. І тоді виникає питання, про які зараз 19 мільярдів додатково на дороги ви говорите? А де Збройні Сили України, де їх фінансування? Я не погоджуюся з тим, що ви враховуєте нові бюджетні призначення, подані лише вашими колегами. Я ще раз повторюся, у нас було три поправки, бо ми ж розподіляли тільки 2,5 мільярда, а не 48. Тому, звичайно, коли говоримо про підтримку саме лікарів чи заохочення, чи абсолютно нові можливості для того, щоб наше суспільство, ті, які не вакцинувалися, все-таки прийняли рішення. Я не розумію, чому ви не.
Дякуємо, Ніна Петрівна. Будь ласка, прошу депутатів зайняти свої місця, будемо переходити до голосування. Ставлю на голосування прийняття в цілому. прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до додатків №1 та №3 до Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" (щодо реалізації інфраструктурних проєктів та розвитку об’єктів соціально-культурної сфери) за реєстраційним номером 6298. Прошу голосувати. [[16:16:02]] За-242 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка, покажіть. Дякую. І я маю два оголошення, які я зроблю перш ніж передати головування пану Руслану Олексійовичу Стефанчуку. Згідно з поданою заявою та відповідно до частини третьої статті 60 Регламенту Верховної Ради України повідомляю про вихід народного депутата України Сохи Романа Васильовича зі складу депутатської фракції політичної партії "Слуга народу". Заява додається. Відповідно до статті 60 прим. Регламенту Верховної Ради України повідомляю про створення у Верховній Раді України дев’ятого скликання міжфракційного депутатського об’єднання "Цифрова країна". Головою цього об’єднання обрано народного депутата України Федієнка Олександра Павловича. З чим і вітаємо. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, дякую за цей парламентський компроміс. Я думаю, що ми його продемонструємо і в подальшому. Ми переходимо до розгляду завершального на сьогодні законопроекту – це законопроект 6297. Це проект Закону про внесення змін до додатків №1 та №3 до Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" (щодо надання допомоги застрахованим особам на період здійснення обмежувальних протиепідемічних заходів, запроваджених з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2). Це друге читання. Я запрошую за трибуну голову підкомітету Комітету з питань бюджету Забуранну Лесю Валентинівну. Будь ласка, Леся Валентинівна.
Шановні народні депутати, 18 листопада Верховна Рада прийняла законопроект 6297 за основу, і з дорученням Комітету з питань бюджету доопрацювати його у скорочені терміни і винести на розгляд Верховної Ради у другому читанні. До законопроекту надійшло 707 пропозицій народних депутатів, які викладено у порівняльній таблиці. Врахували 119 пропозицій і відхилили 588 пропозицій. За підсумками розгляду комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді законопроект 6297 прийняти в другому читанні і в цілому як закон в остаточний редакції, викладеній у порівняльній таблиці до законопроекту та відповідно до рішення комітету. Доручити комітету разом з Міністерством фінансів забезпечити оформлення і візування додатків до відповідного закону, а разом з Головним юридичним управлінням внести до нього необхідні редакційні і техніко-юридичні правки. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, скажіть, будь ласка, чи планує хтось наполягати на своїх. На своїх спочатку, ті, які відхилені, так? Добре. Тоді будемо йти почергово. 4 поправка, Железняк. Ми домовлялися, 5 хвилин, Ярослав Іванович, і ви знімаєте свої поправки. Будь ласка, Ярослав Іванович Железняк.
Шановні колеги, при всій повазі до зали Верховної Ради України, я думаю, що сьогодні ми спостерігаємо дуже цікаву ситуацію, коли майже кожен народний депутат може продовжити пленарне засідання на години, в якусь мить в монобільшості не буде вистачати голосів, і після цього цей законопроект завалиться, а він, на думку щонайменш влади, є важливим. Я би хотів, щоб сьогоднішній день став прикладом, коли ми поважаємо графік один одного. Я за те, щоб Верховна Рада працювала. Але давайте будемо якось це узгоджувати в компромісних варіантах, як це було, до речі, коли починався коронавірус. Тоді, незважаючи на багато перешкод, ми могли знайти порозуміння, а не слухали одну фракцію, хоча і найбільшу. Друге. У мене до цього закону, якщо я не помиляюсь, біля 500 правок. І, звичайно, з повагою до колег і тих, хто представляють зараз законопроект, і тих, хто знаходяться в сесійній залі, я не буду на них всіх наполягати, тому що вважаю, що це не призведе до конструктиву в подальшій нашій роботі. І я поважаю рішення, до речі, пана Мотовиловця, який набрався сміливості, що роблять небагато представників влади, і пройшов ситуацію, яка була з 5600. Вважаю, що це правильний крок і я хотів би, щоб далі ми рухались в такому ключі, коли поважаємо один одного. Тепер що стосується цього законопроекту. До цього законопроекту, якщо я не помиляюсь, було внесено спочатку 3 мільярди, незрозуміло, на які витрати. Потім після відео пана Президента і пояснення деяких колег з зали ми зрозуміли, що це буде компенсація на щеплення. Ті люди, які після 19 грудня отримали щеплення, отримають і тисячу гривень. Як людина, яка представляє профільний банківський комітет, я маю великі сумніви. Пане Мотовиловець, відійдіть, будь ласка. Дякую. Великі сумніви, що ви реалізуєте цю ідею. Але якщо у вас є таке нестримне бажання, ви можете це зробити. Єдине, що ми одразу з першого дня попереджали, що вам не вистачить 3 мільярди. І те, що зробив комітет, врахувавши правку від "Голосу", що хоча б збільшили гроші, напевно, є правильним кроком. Єдине, що наша правка передбачала, що ви ці гроші забираєте з доріг, і дуже погано, що паралельно ви залишили 19 мільярдів на дороги. Я ще раз повторю, без політики, без популізму, але мені здається, що у нас щось з пріоритетами. Мій колега Сергій Рахманін багато говорить і буде говорити про те, що нам треба облаштовувати державний кордон з Білоруссю – і ви не виділяєте майже туди жодних грошей. Мій колега Роман Костенко багато позицій подавав по посиленню обороноздатності разом з вашим комітетом – і ви не виділяєте туди грошей. Моя колега Інна Совсун багато поправок подавала щодо посилення державних гарантій медичних. Збільшили хоча б кількість кисневих станцій, вони нам будуть потрібні на наступних хвилях коронавірусу. Але і це майже не було враховано. Тому зараз ваша повна відповідальність – прийняти останні, я сподіваюся, в цьому році зміни до закону 2021 року з тими пріоритетами, які є, без підтримки підприємців, тому що ви виділяєте ці гроші людям, і, можливо, вони підуть у фітнес-центри. Але, мені здається, що не тільки фітнес-центри у нас страждають. Без підтримки лікарям, без підтримки, до речі, те, що озвучувала фракція і партія "Голос", ідея підтримки сімейних лікарів, які вже отримали щеплення, а просто надаєте 5 мільярдів на одну програму з красивою і черговою назвою "єПідтримка", але з дуже пустим змістом. Я не буду далі наполягати на своїх правках і не прошу ставити на врахування жодну з них, я просто хочу, щоб нарешті, як сьогодні було знайдено компроміс по тій ситуації, яка була з 5600, так ми далі знаходили компроміс по тому, як держава фінансує пріоритети. Тому що я боюся, що колись у нас справді буде проблема, що дороги з’являться, а от їздити по ним будуть незрозуміло які війська і незрозуміло з якого кордону вони прийдуть. Я вважаю, що безпековий пріоритет ми маємо повертати, як і інше. Дякую.
Дякую, Ярослав Іванович. 9 поправка. Ніна Петрівна Южаніна. Наполягаєте? Будь ласка, включіть.
В мене три поправки, 2 хвилини мені дайте, і не будемо їх ставити на підтвердження.
Будь ласка, 2 хвилини. Дякую, Ніна Петрівна. Будь ласка, 2 хвилини.
Насправді я не розумію, чи усвідомлюють всі, що те, що приймали знову проект закону в першому читанні, з тими цілями, навіть незрозумілими, але зараз перетворився у зовсім інший проект закону. І програма "єПідтримка", яка вже тепер проходить скрізним чином і в інших проектах закону, я вбачаю в ній, знаєте, таку тільки часткову користь. Бо якраз будуть користатися тільки ті люди, хто може зареєструватися і ідентифікуватися в Дії. Це ж знову не стосується переважної кількості людей, які потребують, мабуть, цю підтримку. Я не погоджуюсь з концепцією, що треба підтримувати саме тих грошима, хто не вакцинувався і по якійсь причині зараз буде вакцинуватися. Ми ж з вами говорили, що потрібні зовсім інші процедури для заохочення для вакцинування. А вони полягають саме в тому, щоб такі люди отримали якраз рекомендації лікаря щодо можливості вакцинуватися, а люди похилого віку взагалі отримали медичне обстеження. І чому ви не чуєте лікарів, які вам пропонують, яким чином досягти більшого відсотка провакцинованих людей в Україні? Тому що знову цей проект закону містить виключно політичний аспект. Це якраз таке фінансове рабство через "єПідтримку". Тому що хочеш отримувати, будь ласка, реєструйся, і ти потенційний кандидат на майбутнє електронне голосування. Не робіть цього, тому що у нас велика кількість населення – це більше 10 мільйонів людей, які потребують підтримки якраз, бо вони в переважній більшості не вакциновані. Це ті люди, які точно не зареєстровані в Дії. Тому ви зараз обмежуєте.
Дякую. Шановні колеги, хто ще буде наполягати на своїх поправках? Я бачу 62-а, Дмитро Олександрович Разумков. Я дійду до вас, я дам одразу. 62-а, будь ласка.
Дякую, Руслан Олексійович. Руслан Олексійович, у мене 62-а, 63-я, 65-а і 66-а, дайте 2 хвилини, будь ласка, поставимо потім їх на голосування.
Будь ласка, дайте 2 хвилини, і поставимо чотири поправки. Будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, 62 правка, вона стосується того, це добре, коли ми ходимо по музеях, подорожуємо країною, але сьогодні питання, питання соціального забезпечення і оплати житлово-комунальних послуг воно стоїть набагато важливіше для пенсіонерів, особливо в глибинці ніж відвідати музей в місті Києві. Так само, як сходити в кіно, до якого треба до їхати ще 50, 60, 70 кілометрів, а іноді навіть і не побачити його там. Друга правка – це правка, яка говорить про те, що давайте дамо змогу витрачати кошти і на медичне обслуговування. Це, по-перше, допоможе нам і вирішити питання заробітних плат наших медиків, і перша правка дасть змогу зменшити кризу неплатежів, яка також сьогодні є по житлово-комунальним послугам. Це важливі питання, які дійсно турбують людей. Тому давайте не займатися популізмом, давайте не витрачати кошти туди, де це не потрібно людям, а потрібно окремим галузям для зняття фільмів або тощо. Тому пропонується все ж таки підтримати правки, про які я тільки що сказав. Давайте реально допоможемо людям і заохотимо їх йти вакцинуватися, а не просто говорити про це і створювати з цього піар. Або так само, як говорили сьогодні колеги, тестити так зване електронне голосування, через яке можна потім прийти і до втрати демократії, і верховенства права в нашій державі. Будь ласка, прошу підтримати правки 62, 63.
Дмитро Олександрович, ви просите поставити тільки дві?
Дві: 62 і 63.
Шановні колеги, ставлю на голосування 62 поправку народного депутата Разумкова. Комітетом вона відхилена. Будь ласка, прошу визначатися та голосувати. [[16:28:51]] За-169 Рішення не прийнято. І 63 поправка Дмитра Олександровича Разумкова з колегами. Вона комітетом відхилена. Прошу голосувати. [[16:29:16]] За-116 Рішення не прийнято. Дякую. Далі, будь ласка, ми повернемося, 52-а, народний депутат Яценко. Будь ласка.
Шановні колеги, я знову-таки використаю право поставити на підтвердження цю поправку. І хочу сказати, що от дуже дивує слухати постійно в цьому залі сьогодні таку, я б сказав, істерія проти того, що треба будувати дороги. Але давайте подивимося, що депутати представляють інтереси людей, перш за все, і от якраз по всім соціологічним дослідженням проблемні дороги – це найголовніше питання, майже найголовніше в країні. І давайте ще, от хто проти доріг виступає, подивимося, скільки людей гине через поганий стан доріг, скільки травмується, скільки збитків через це, і взагалі скільки втрачає Україна через нерозвинену інфраструктуру. Тому хотілось би, щоб ми професійно підходили до обговорення, а не знайшли собі тему, на якій ми постійно воюємо. Дороги – це не ваша невістка, колеги, я вибачаюсь, давайте дороги підтримувати, будівництво.
Ви не наполягаєте,– так? Не наполягаєте. Ідемо далі. У нас. Хтось ще буде наполягати? Я це знаю, так. Нестор Іванович, у вас багато буде поправок? Дві. Будь ласка, Нестор Іванович. Скажіть, які номери поправок.
Дякую, шановний пане Голово. Я прошу 66 поправку поставити.
66 поправка.
Вибачте, 67-а.
Перепрошую, 67-а. Шуфрич Нестор Іванович, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, я пропоную зараз об’єднатися і допомогти нашим громадянам отримати ці кошти, їх і так не вистачає, 3 мільярди замість 9 мільярдів, і що обмежені Дією. Вноситься поправка, щоби гроші можна було отримати як в готівковій, так і в безготівковій формі в порядку, який визначить уряд. Тобто ми фактично даємо можливість отримати ці кошти в будь-який спосіб, щоб ми не прив’язувалися, чи є у людей Дія, чи нема Дії. Якщо ми рівно ставимося до всіх громадян, то ми не маємо робити привілеї для тих, хто у смартфоні встановив Дію або не встановив. Всі громадяни згідно із Конституцією є рівними. Я би не хотів, щоб зараз хтось говорив про корупційну складову або якісь інші зловживання щодо можливості отримання допомоги. Давайте об’єднаємося навколо цього і дамо можливість людям отримати гроші.
Дякую, Нестор Іванович. 67 поправка народного депутата Шуфрича Нестора Івановича. Вона відхилена комітетом. Автор наполягає, щоб її врахували. Тому, шановні колеги, комітет все-таки наполягає, щоб вона була відхилена. Тому прошу визначатися та голосувати. [[16:32:42]] За-48 Рішення не прийнято. 68-а. Клочко, будь ласка, піднімав руку, здається. Так? А сейчас, сейчас, бо 68-а зараз Клочко. Андрій Клочко, будь ласка.
Доброго дня! Доброго дня, шановні колеги! Я ставлю на підтвердження в редакції, запропонованій комітетом, правку 68 до законопроекту 6298, в такій редакції: "Стаття 39. Установити, що в 2021 році як виняток з положення статті 97 Бюджетного кодексу України розподіл додаткової дотації з джерел бюджету місцевим бюджетам на проведення розрахунків протягом опалювального періоду за комунальні послуги та енергоносії, які споживаються установами, організаціями, підприємствами, що утримуються за рахунок відповідних місцевих бюджетів, здійснюється обласними державними адміністраціями між місцевими бюджетами, значення індексу податкової спроможності яких менше 0,9, та затверджується рішенням про обласний бюджет". Шановні колеги, прошу підтримати в такій редакції, інакше не буде можливості в місцевих бюджетів сплатити рахунки за комунальні послуги закладам охорони здоров’я та освіти. Дуже прошу підтримати, шановні колеги, об’єднатися і зараз підтримати цю важливу правку.
Андрій Андрійович, мова йде про 38 поправку? Про 68 поправку? Я перепрошую, вона в другій редакції відхилена. Я з голосу редакції не ставлю, друзі, вибачте. Йдемо далі. Я можу тільки поставити в тій редакції, яка є. Ви прочитали іншу редакцію. Я можу поставити 68-у в тій редакції, яка є. Ставити? Шановні колеги, ставлю 68 поправку народного депутата Клочка. Вона комітетом відхилена. Тому, будь ласка, прошу визначатися та голосувати. [[16:34:45]] За-242 Рішення прийнято. В редакції, яка тут. Ви зрозуміли, так? Не в тій редакції, в якій ви зачитали. Йдемо далі. Шановні колеги. Нестор Іванович, який номер у вас поправки ще другої? Будь ласка.
Я прошу, поправка 205.
Будь ласка, 205 поправка, Нестор Іванович.
Шановні колеги, маючи певний досвід роботи як у Верховній Раді і в уряді, я хочу запропонувати відповідну програму, щоб вона була більш гнучкою і більш ефективно, можливо, можна було її використати, щоб розпорядником цих коштів було не Міністерство економіки, а Міністерство фінансів. Тому що ця програма більше личить саме цьому міністерству. У мене таке враження, що хтось хоче вибірково надавати кошти окремим якимось категоріям, хоча у нас зараз вакцинованих набагато більше, ніж 3 мільйони наших громадян. А у Міністерства фінансів є більше механізмів врегулювання і відпрацювання справедливого механізму розподілу цих коштів. Прошу підтримати запропоновану пропозицію.
Дякую. 205 поправка народного депутата Нестора Шуфрича. Комітет її відхилив. Будь ласка, прошу визначатися та голосувати. [[16:36:22]] За-55 Рішення не прийнято. Нестор Іванович, ми проголосували всі ваші поправки. Я вам дякую. Ми з вами завершили. Який номер? Бо там зараз 155-а. У вас більше, ніж. Який номер, будь ласка? Будь ласка, Коваль. 54-а, Коваль, будь ласка. [[Шум у залі]] 64. 64, Коваль.
Шановні колеги! Звісно, спортивний, культурний розвиток людини є надзвичайно важливим. Але всі ми вчилися в школі, і давайте ми згадаємо про піраміду Маслоу. Що є першочерговим для людини? Це задоволення її основних потреб. А основною потребою є у нас харчування. Якраз саме ця правка пропонує дозволити використовувати ось цю тисячу гривень на продукти і послуги, які передбачені постановою Кабміну і визначені як соціальні – це хліб, молоко та інші продукти. А спорт уже після того, коли люди нормально будуть харчуватися. Колеги, будь ласка, підтримайте цю правку.
Я дуже дякую за те, що ви про цю правку сказали, але про неї говорив Дмитро Олександрович. Ні, він мені сказав був, 62-а, 63-я, 64-а, 65-а. 64-а не говорив? Добре, давайте тоді 64-а. Все, ми почули аргументацію. Значить, шановні колеги, 64 поправка народної депутатки Коваль і колег. Вона комітетом відхилена. Будь ласка, прошу визначатись та голосувати. [[16:38:17]] За-130 Рішення не прийнято. Яка наступна? У вас все, так? У вас двохсоті, там ще йдуть раніше. Будь ласка, народний депутат Трухін.
Дякую. Є дуже велике прохання підтримати Апарат Верховної Ради і додати коштів на висвітлення діяльності нашої Верховної Ради, максимально підтримати, тому що це необхідна правка, котру ми не врахували при розгляді базовому таблиці. Дякую.
Олександр Сергійович, ви хотіли.
Шановні колеги, є пропозиція розглядати комплексно цю правку і спробувати нам сьогодні домовитись і проголосувати Постанову №6315 про збільшення фонду оплати праці на помічників. Давайте, да, спробуємо її ad hoc проголосувати після 6297 відразу, якщо є згода керівників фракцій. Дякую.
Я поговорив з керівниками фракцій, така згода є. Тому, враховуючи це, я ставлю на голосування 155 поправку народного Трухіна, так? 155 поправка Трухіна. Комітетом вона відхилена. Шановні колеги, будь ласка, прошу голосувати. [[16:40:00]] За-191 Рішення не прийнято. Йдемо далі. Будь ласка, ще чотири поправки. Народний депутат Бондар, правильно? І 2 хвилини – народний депутат Гончаренко, і після цього можемо переходити до голосування. Я правильно розумію? Будь ласка, Бондар, у вас поправки: 227, 295, 415, 441. Може, я вам дам 2 хвилини? 2 хвилини, народний депутат Бондар замість цих поправок. І після цього ще 2 хвилини – народний депутат Гончаренко, будь ласка. І після цього голосуємо.
Дякую. Шановні колеги, 227 поправка. Я вже не раз виступав з трибуни Верховної Ради і на брифінгу. Це буде стосуватись військових авіаторів. Це збільшення заробітної платні вертолітникам нашим. Ви пам’ятаєте 24 серпня, коли над Хрещатиком летіли вертолітники. З бродівських чотирьох вертолітників вже троє звільнилося у зв’язку з тим, що їхня заробітна платня вдвічі менша, ніж в їхніх колег з поліції і з ДСНС. Це буде прохання підтримати її. 295-а – це освітня субвенція по моєму виборчому округу, де я пропоную збільшити там від 3 до 5 мільйонів, тому що в територіальних громадах не хватає освітньої субвенції. 415-а, вже неодноразово тут говорили, це підвищення заробітної платні медикам, якраз тим, хто бореться зараз з COVID-19. І дуже велике прохання як голови підкомітету вугільної промисловості. Поправка 441. З Давидом Арахамією я тільки що розмовляв. Він готовий підтримати, щоб "Слуги народу" підтримали цю правку. Фактично більше в нас не буде можливості збільшити бюджетну програму і забезпечити наших шахтарів заробітною платнею. Тому, колеги, дуже велика просьба підтримати 441 правку. Шахтарі не винні, що в світі зараз вугільна продукція купляється більше як за 200 доларів за тонну вугілля. А у них 2 тисячі гривень і вони не в змозі своєю вугільною продукцією забезпечити собі заробітну платню. Тому ми зобов’язані з державного бюджету компенсувати різницю в ціні по вугільній продукції. 441 правка.
Дякую. Шановні колеги, ми домовились, ми голосуємо підряд ці поправки. Це поправки народного депутата Бондаря. Почнемо. І так, 227 поправка, поправка народного депутата Бондаря. Комітет її не врахував, відхилив. Тому, будь ласка, прошу визначатись та голосувати. [[16:43:06]] За-99 Рішення не прийнято. Наступна поправка 295, це поправка народного депутата Бондаря. Комітет її відхилив. Будь ласка, прошу визначатись та голосувати. [[16:43:29]] За-92 Рішення не прийнято. Наступна поправка 415 народного депутата Бондаря. Комітет її врахував. Відхилив, перепрошую. Комітет її відхилив. Тому, шановні колеги, будь ласка, прошу визначатись та голосувати. [[16:43:57]] За-85 Рішення не прийнято. І завершальна поправка народного депутата Бондаря 441. Комітет також її відхилив. Будь ласка, прошу голосувати. [[16:44:20]] За-96 Рішення не прийнято. І, я так розумію, завершальні сьогодні дві поправки народного депутата Гончаренка – 460 і ще якась, ви казали, я не почув. Тому, будь ласка, Олексій Олексійович Гончаренко. І одну хвилиночку. Перед тим, як дати. Всі вже завершили, ми можемо після цього переходити до голосування. Тому прошу народних депутатів зайняти свої місця. Після 2 хвилин народного депутата Гончаренка ми переходимо до голосування. Будь ласка, Олексій Олексійович.
Дякую. Шановні друзі, я ставлю на голосування тільки одну правку номер 460. І я хочу, щоб ви всі почули, це є можливість для кожного з вас зараз проголосувати так, щоб вам, коли ви приїдете на свої округи, додому, не було соромно дивитись людям в очі. Про що йде мова. Вона дуже проста. Вона передбачає, що гроші, ця тисяча гривень як стимулювання і підтримка тих, хто вакцинувався, могла піти не тільки на йогу та пілатес, не тільки на спортцентр чи на те, що бабуся полетить в Одесу послухати оперу, чи у Львів у музей сходити. Не тільки, щоб взяти квиток на "95 квартал", на що тисячі, до речі, і не вистачить. А щоб люди змогли заплатити за комунальні послуги. Це те, що турбує багатьох людей. Хто захоче на спортзал – будь ласка, хто хоче квитки – будь ласка. Але хто хоче за газ, за дрова, за вугілля, за житлово-комунальні послуги – ну, давайте дамо людям цю підтримку. Ми ж хочемо стимулювати кого? Кого ми маємо стимулювати до вакцинування? В першу чергу людей літніх. Цим людям що важливо? Ну, ви ж чудово це знаєте. Нащо давати людям таку допомогу, яка у них викликає тільки спротив, як знущання з них? Давайте дамо можливість людям витратити ці гроші на те, чого вони реально потребують. То ж я дуже прошу всіх вас підтримати мою поправку, яка дозволить це зробити. Я обіцяю вам, що результати цього голосування будуть в усіх соцмережах. І по кожному прізвищу всі побачать, хто як проголосував. Друзі, будь ласка, давайте разом зробимо добру справу для всіх громадян України. І щоб ця була фраза про "Вовину тисячу", була не знущанням, а реальною допомогою тим, хто цього потребує. Ну, і звичайно, всім бажаю здоров’я. І закликаю вакцинуватись.
Шановні колеги, як Олексій Олексійович сказав, він буде просити ставити тільки 460 поправку. Тому я ставлю 460 поправку народного депутата Гончаренка. Комітет її відхилив. Тому, будь ласка, прошу визначатись та голосувати. [[16:47:19]] За-120 Рішення не прийнято. Шановні колеги, ми завершили обговорення законопроекту і переходимо до прийняття рішення. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до додатків №1 та №3 до Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" (щодо надання допомоги застрахованим особам на період здійснення обмежувальних протиепідемічних заходів, запроваджених з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2) (реєстраційний номер проекту 6297). Шановні колеги, готові голосувати? Прошу голосувати. [[16:48:22]] За-253 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. [[Шум у залі]] Шановні колеги, шановні колеги, дивіться, ми з вами проголосували цих два законопроекти, але вилетіли деякі правки, які вирішують питання, підняти в проекті Постанови 6315: про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про фінансове забезпечення діяльності народних депутатів України". Я проговорив з керівниками фракцій, немає заперечень поставити проголосувати її. Тому, шановні колеги, я ставлю пропозицію, яка викладена в комітеті, прийняти в цілому проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про фінансове забезпечення діяльності народних депутатів України" (реєстраційний номер проекту 6315). Готові голосувати? Прошу голосувати. [[16:49:30]] За-294 Рішення прийнято. Шановні колеги, пленарне засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра ми продовжимо роботу о 10-й годині. Вітаю, колеги.