Шановні колеги, прошу підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[16:00:19]] Зареєструвалося в сесійній залі картками 402 народних депутати. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, відповідно до нашого розкладу о 16 годині ми розглядаємо питання: проект Постанови про призначення виборів депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів у 2010 році [[31 жовтня 2010 року]]. Доповідач – народний депутат України Валерій Коновалюк, співдоповідач – голова Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Омельченко Олександр Олександрович. З урахуванням того, шановні колеги, що ми з вами ж запланували сьогодні працювати плідно і тривалий час, то я поставлю вашу пропозицію на розгляд. Розглянути це питання за скороченою процедурою. [[16:01:33]] За-192 Рішення прийнято. Так, Михайло Чечетов, будь ласка. І запросіть депутатів до сесійної зали, щоб працювали плідно.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, на ваш розгляд виноситься проект Постанови Верховної Ради України про призначення чергових виборів депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів у 2010 році, вноситься на виконання пункту 30 частини першої статті 85 Конституції України. Проектом постанови пропонується призначити чергові вибори депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів на 31 жовтня 2010 року. Крім того, пропонується Центральній виборчій комісії в установленому законодавством порядку вжити заходів щодо фінансування та матеріально-технічного забезпечення, підготовки та проведення таких виборів за рахунок коштів Державного бюджету України. Кабінетом Міністрів України в межах повноважень вжити невідкладних заходів щодо забезпечення фінансування чергових виборів депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів за рахунок коштів Державного бюджету України. Із прийняттям постанови Верховною Радою України про призначення чергових виборів депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів у 2010 році буде реалізовано конституційне право громадян України на участь у місцевому самоврядуванні. Фракція Партії регіонів пропонує сесійній залі підтримати і в першому читанні, і в цілому даний законопроект і таким чином запалити зелене світло на шляху підготовки до чергових виборів на регіональному рівні 31 жовтня цього року. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Сергій Гордієнко від комітету, будь ласка.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування на своєму засіданні 30 червня 2010 року розглянув проект Постанови про призначення чергових виборів депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів у 2010 році [[31 жовтня 2010 року]] [[реєстраційний номер 6592]], поданий народними депутатами України Коновалюком та Чечетовим. При розгляді даного законопроекту під час обговорення на засіданні депутатами, членами Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування більшістю голосів було ухвалено рішення рекомендувати Верховній Раді України підтримати даний законопроект у першому читанні, взяти за основу та проголосувати за нього в цілому. При цьому я хочу зазначити, що на засіданні комітету народним депутатом України Сергієм Подгорним була висловлена окрема думка стосовно проекту постанови, з якою він виявив бажання виступити при обговоренні цього питання на пленарному засіданні. Дякую за увагу.
Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, коли є потреба висловити свою точку зору, з цього приводу прошу записатися. [[Шум у залі]] З приводу чого? Зараз виступите, шановні колеги. Всі висловлять свою точку зору, прошу заспокоїтися. Володимир Курило, будь ласка. Подгорний буде виступати замість нього. Далі – Коваль В’ячеслав. Ні, тут записуватися треба. Зараз хто плюс, і два мінус виступлять, і все буде нормально. Чого ви кричите?
Шановні колеги, перш за все я хочу звернутись до наших виборців з приводу того, що сьогодні у нас буде проходити в цьому залі і що проходило вчора на комітеті. Відверто кажучи, я думав, що з прийняттям Закону „Про Регламент” ми будемо діяти по Регламенту. На жаль, вчора, дійсно, комітет розглянув це питання без підготовки без попереднього розгляду на підкомітеті, більш того, без всяких висновків науково-експертного управління і таке інше. Ще раніше комітет також розглядав декілька постанов. До речі, однією з них був автор також Коновалюк, і прийняв одностатейне рішення відхилити ці постанови. Ця постанова не відрізняється від тих, але сьогодні треба її приймати, так каже, умовно кажучи, пан Президент. Але є рішення Конституційного Суду від 4 червня 2009 року. Я зацитую тільки один пункт з цього рішення: „Конституційний Суд вирішив: перше – положення частини першої, другої статті 141 Конституції України, що встановлюють строки, на які обираються депутати до складу сільської, селищної, міської, районної, обласної ради чи сільський, селищний, міський голова, слід розуміти так, що при обранні цих осіб на передбачених Конституцією чергових та позачергових виборах, на них поширюється відповідно 5-річний та 4-річний строки повноважень”. Це каже про те, що на сьогодні повноваження депутатів рад встановлений 5 років. Тому я є велике питання: чи можна призначати вибори сьогодні рад чи не можна. Відповіді, на жаль, на сьогодні немає. Є друге питання. У нас був з вами прийнятий законопроект і відправлений до Конституційного Суду 4177, і є висновок Конституційного Суду, який каже, що в тій частині, де ми з вами звели термін повноважень голів і рад на 5 років.
Завершуйте виступ.
І відповідно терміни повноважень 5 років - це тільки у тих, хто обраний на чергових виборах. І це було зроблено для того, щоб убрати ту вакханалію, яка сьогодні є. Ми повинні були з вами діяти логічно і розглянути ці зміни, і після цього тільки визначати дату виборів.
Дякую. В’ячеслав Коваль, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”. Чорноволенко, фракція НУ–НС.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Шановні друзі, дуже прикро, що в цьому залі зусиллями коаліційної більшості була проголосована скорочена процедура такого важливого питання. Мені здається, якщо ми такі питання будемо по скороченій процедурі голосувати, а далі – ще й Закон про вибори, а далі – все інше, то очевидно, що в цій країні не буде ні демократії, ні порядку, ні взагалі здорового глузду. Це перше. Друге. Мені хотілось задати запитання доповідачу. А, власне кажучи, на скільки ми обирали нині діючих голів міських і депутатів? Якщо ми їх обирали на 4 роки, то чому ми призначаємо вибори через 4,5 років? Якщо ми призначали їх на п’ять років, то чому ми їх обирали. обирали на п’ять років, чому ми їх тепер на півроку раніше переобираємо, хіба це позачергові вибори? Напевно, якщо ми не провели свого часу у травні місяці вибори, до речі, постанова, яка була абсолютно незаконно скасована тією ж правлячою більшістю, то, напевно, ми повинні були внести зміни до Конституції, написати: хочете провести 31 жовтня – треба було б провести зміни до Конституції, час у вас був. Депутати і міські голови обираються на 4,5 роки. Після того призначайте будь-яку дату. А так все безглуздо абсолютно, пропозиція проводити 31 жовтня ці вибори. Тому, я всіх закликаю голосувати проти цього рішення, нам треба внести зміни до Конституції, очевидно минулий раз, коли ми за це голосували, нам не треба було туди вставляти дату, що і чергові, і позачергові, бо це було не конституційно, не треба було встановлювати датою законну змінну до Конституції. Але треба було поставити п’ять років, чи чотири з половиною, тоді відповідно проводити або 31 жовтня, якщо 4,5, або 27 березня 2011 року, якщо п’ять років. Дякую за увагу.
Шановні колеги! Хто від фракції, що не скористався правом на виступ? Одну хвилиночку, ми ж домовились, спокійно. З фракцій хто ще не виступив, вимагає? Немає. Будь ласка, по хвилині Юрій Ключковський, потім Анатолій Гриценко. Все, шановні колеги.
Володимир Михайловичу! Я звертаю увагу Голови Верховної Ради, що починаються фокуси з електронною системою „Рада”, я вимагаю дві хвилини, я записувався „проти”, але чомусь моє прізвище не засвітилося на табло, нікого „проти” не засвітилося. Система.
Надаю інформацію зразу, Юрій Богданович, одну хвилинку, надаю інформацію. На превеликий жаль, відбувається така процедура запису: від фракції може один виступити або „за”, або „проти”, якщо записалась людина „за”, то вже не може записатися і виступити „проти”. І не треба говорити про фокуси, бо ви знаєте, що на превеликий жаль, така система. Будь ласка, виступайте.
Володимире Михайловичу! Прочитайте уважно Регламент, там такого немає. Але я продовжую тепер далі, я хочу звернути увагу колег не на дату 31 жовтня, а на зміст цієї постанови. Скажіть, будь ласка, яким чином Кабінет Міністрів зможе виділити кошти з державного бюджету без внесення змін до державного бюджету? Адже йде мова не про 10 чи 20 мільйонів, іде мова про суму порядку мільярдів, бо йде мова про всі вибори по всій Україні, це величезна кількість коштів. І друге питання. Скажіть, будь ласка, ми призначили всюди чергові місцеві вибори чи не всюди? А якщо не всюди, то де не призначаються? Адже Верховна Рада має призначити ці вибори, а не прийняти рамкову постанову, після чого хтось буде вирішувати, де вибори проводити, а де ні. Я звертаюсь до колег, які представляють Запорізьку область. Запорізька обласна рада має конституційних п’ять років повноважень, бо її перша сесія відбулася в червні 2006 року.
Завершуйте, тільки спокійніше.
Ми тим самим для багатьох органів місцевого самоврядування скорочуємо їхній конституційний строк повноважень, а тим самим порушуємо право громадян на місцеве самоврядування. Тому такої постанови просто не можна приймати, треба приймати постанову, яка чітко каже де проводяться вибори, а де не проводяться. Більше того, є великий сенс в тім, щоб спочатку прийняти зміни до Конституції, які б дали можливість дійсно всюди проводити місцеві вибори одночасно і тільки після того призначати дату. До речі, сьогоднішнє голосування по даті виборів означає, що голів сільських, селищних, міських ми знову будемо обирати лише на чотири роки, а не на п’ять. І знову буде хаос в системі місцевого самоврядування, можливо цей хаос комусь вигідний. Але подумайте, чи ми дійсно надаємо людям право на місцеве самоврядування. По-моєму, знову під хорошими словами криється абсолютно протилежний зміст, цю постанову.
Дякую. Анатолій Гриценко, фракція НУ-НС. Будь ласка.
Шановні колеги, я свідомий того, що рішення коаліція сьогодні прийме, бо так сказали на Банковій. Але я хочу вас застерегти, що припинити грати в наперстки, давайте згадаємо, трішки назад погляд і вперед, що відбулося? В лютому місяці ви своїм рішенням порушили конституційні права 46 мільйонів громадян – позбавили їх права обирати і бути обраними 30 травня. Потім було спільними зусиллями знайдено шлях повернутися в русло Конституції і 7 вересня внести зміни, провести вибори всюди нормально, логічно, і після цього призначити дату – буде листопад, грудень немає проблем. Не завершено цей шлях. Чому? Чому так поспішають? Абсолютно очевидно, я думаю для всіх, що медовий місяць захоплення крісла-влади закінчується, а економічних успіхів немає, хочеться дуже швидко, через це й закон змінюється відповідним чином і решта. Але так довго не буде, я пропоную вам схаменутись і не робити більше таких кроків. Дякую.
Шановні колеги! Сулковський Павло. Не виступала фракція, мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги! Ви знаєте, коли слухаєш, раніше кричали, що відмінили вибори в місцеві органи влади, сьогодні кричать, що їх погано зробили, що призначаємо, другі кричать, що не буде грошей. Шановні, навіщо вам сьогодні переживати, ви сьогодні в опозиції, що не буде коштів. Уряд внесе пропозицію щодо зміни у бюджет, знайдуть гроші і все, пройдуть вибори. і буде порядок і на цьому кінець. Тому я вношу пропозицію, треба припиняти далі дискусію Володимире Михайловичу, вибори треба проводити і знайдуться гроші, і буде порядок в країні. Тому ставте на голосування і приймаємо цей проект закону „за”.
Руслан Князевич, репліка, будь ласка.
Шановні колеги, насправді щоб ви розуміли, що ми жодним чином не вирішуємо питання по суті, ми тільки консервуємо цю проблему. І у нас чи через 4, чи через 5 років знову виникне питання, коли нам проводити місцеві вибори. Адже біда полягає в тому, що у нас є невелика містифікація з приводу того, що якесь є порушення дати, яка визначена Конституцією щодо місцевих виборів. Насправді в Конституції немає жодної дати по місцевих виборах, ні в редакції 1996 року, ні 4-го року, бо її там не може бути за визначенням. Справа в тому, що це добре визначати дату по відношенню до президентських, чи парламентських виборів, бо зрозуміло, коли набувають повноваження Президент і парламент шляхом відповідної інавгурації, складання присяги. А місцеві органи невідомо коли в один день. не можуть в один день приймати присягу, бо ви розумієте, що десятки тисяч рад обов’язково десь є вибори, які недійсні, обов’язково є повторні вибори тощо. Таким чином це питання, знову ми до нього повернемося на наступних виборах. Тому у нас зараз є унікальний шанс шляхом внесення змін до Конституції раз і назавжди цю проблему зняти. Бо якщо ми зараз навіть, умовно кажучи, підемо тим шляхом, який пропонує і Конституційний суд, то ми тільки за.
Шановні колеги, ми ж завершили розгляд питання перед голосуванням. Народні депутати, які виступали, і Подгорний, і Чорноволенко, і Ключковський, мають рацію в зв’язку з тим, що коли ми приймемо рішення і не приймемо законопроект 4177, не унормуємо терміни перебування на посадах голів, а також депутатів місцевих рад, у нас будуть виникати колізії, я не кажу вже про проблему, яку нам не вдалося внормувати, пов’язаних із достроковими виборами. Разом з тим я мушу вам сказати, що на Погоджувальній раді ми обговорювали це питання і голові комітету правової політики Сергію Міщенку було запропоновано: вносьте цей законопроект, ми його проголосуємо кількістю не менше, ніж 226 голосів, а потім восени повернемося до нього для прийняття його кількістю в 300 голосів, не менше 300 голосів. Тому я вважаю, що нам треба цю одночасно проблему унормувати. Зараз, щойно я говорив із колегою Сергієм Міщенко, коли він буде готовий, ми розглянемо цю проблему, бодай частково унормуємо питання термінів перебування на посадах голів, а також депутатів місцевих рад. Тому давайте, будь ласка, рішення комітету з цього приводу. Шановні колеги, тепер пропозиція така. Прошу уважно послухати. Я пропоную поставити на голосування проект постанови у такій редакції, я оголошу зміст цієї постанови. Проект Постанови Верховної Ради України про призначення чергових виборів депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів у 2010 році. Відповідно до пункту 30 частини першої статті 85 Конституції України Верховна Рада України постановляє: Перше. Призначити чергові вибори депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів на неділю 31 жовтня 2010 року. Друге. Ця постанова набирає чинності з дня її опублікування. Пункти 2 і 3, в яких містяться, там, позиції щодо доручень, вони автоматично мають, одну хвилинку, вони автоматично мають бути виконані, ну, навіщо нам приймати це? Ну, не хочете, будь ласка. Я ставлю на голосування проект постанови 6592 у запропонованій авторами редакції. Я кажу, в запропонованій авторами редакції, що ви хочете?
Справа в тім, що Кримська автономія визначає самостійно дату проведення виборів. Тому, шановні колеги, оскільки моя пропозиція, я бачу, не знаходить підтримки для того, щоб не вносити сум’яття, я ставлю на голосування проект постанови у редакції, запропонованій автором [[реєстраційний номер 6592]]. Прошу, голосуйте. [[16:21:53]] За-247 Постанову прийнято. По фракціях. Партія регіонів – 169, "Блок Тимошенко" – 20, "Наша Україна - Народна самооборона" – 9, комуністів – 26, „Блок Литвина” – 19, позафракційні – 4. Оголошую до розгляду питання, це питання реєстраційні номери: 6600, 6601, 6601-1 – це проекти законів про внесення змін до Закону України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів" (шодо впровадження відкритих списків кандидатів у депутати від місцевих організацій партій (блоків) та удосконалення процедури відкликання депутатів місцевих рад), та проект Закону „Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим місцевих рад, сільських, селищних, міських голів”. Доповідачі – Подгорний Сергій Петрович, Єфремов Олександр Сергійович, Яценюк Арсеній Петрович. Співдоповідачі – Демчишен Василь Васильович і Сінченко Віктор Миколайович. Будь ласка, Сергій Петрович Подгорний.
Шановні виборці! Я навмисно не звертаюсь сьогодні до більшості в цій залі, тому що я знаю вже який буде результат, виходячи з того, як це питання продавлюється через Верховну Раду. Законопроект, який я презентую, був внесений у Верховну Раду в п’ятницю і в п’ятницю був зареєстрований за номером 6583-1. Але на сайті був тільки номер, тексту не було. І тільки у вівторок з’явився інший номер цього законопроекту 6600 і текст. Чому? Це питання не до мене як до автора, а, мабуть, до Апарату або до керівництва Верховної Ради, яке вважає, що можна ось так от маніпулювати законопроектами народних депутатів від опозиції. [[ГОЛОС ІЗ ЗАЛУ.]] [[Не чути]] .
Ти би в Тернополі кричав. А тепер стосовно законопроекту по суті. Значить цей законопроект, дійсно, презентує у нашому виборчому законодавстві класичну систему по виборах за відкритими списками. Ніяких там закамуфльованих відкритих списків, як називає Партія регіонів свою мажоритарну систему, а дійсно класичні відкриті списки. Що пропонується? Що партія висуває список, затверджує його порядок. Виборець, який приходить на дільницю, обирає політичну партію і про це у бюлетені він ставить галочку напроти тієї партії. А нижче в цьому ж бюлетені напроти слів, що із вибраного списку обираю кандидата номер проставляє номер кандидата, який йому сподобався у цій партії. Таким чином, саме виборець впливає, хто у остаточному варіанті партійного списку буде під номером 1, а хто буде під номером 120. Це те, чого чекають сьогодні виборці, що вони хочуть обирати не тільки політичну силу відповідальну за ті чи інші процеси у своєму регіоні, а конкретного депутата. Закон передбачає, якщо два кандидати набирають однакову кількість голосів, то вище у списку буде той, кого вище поставила політична партія. Закон передбачає, якщо виборець не хоче визначатись за конкретного кандидата, то він голосує тільки за політичну партію і його голос зараховується саме за партію і впливає на відсоток, скільки набере партійна організація у тому чи іншому регіоні, але не впливає на переміщення кандидатів. Це право кандидата, він повинен сам визначати. І ще один дуже важливий момент у цьому законопроекті. Сьогодні виборці кажуть, що ви відірвали депутата від нас, ми на нього не впливаємо, ми не можемо його відкликати. Тому у цьому законі у „прикінцевих положеннях” я пропоную внести зміни у Закон про статус депутатів місцевих рад [[щодо процедури відкликання]]. Зробити її, дійсно, залежною виключно від виборця, щоб територіальна виборча комісія, яка сьогодні залежна від депутатів тієї чи іншої ради, виконувала тільки одну функцію, це видавали підписний лист, форму підписаного листа. Яка процедура тут пропонується? Якщо депутат не виконує свої зобов’язання, не виконує виборчу програму, не приймає участі в роботі ради, не приймає участі в роботі постійної комісії. Виключно виборці ініціюють це питання перед партійною організацією, яка висунула цього кандидата. Партійна організація, вислухавши аргументи виборця, утворює ініціативну групу, назначає керівника цієї ініціативної групи. Ініціативна група звертається в територіально-виборчу комісію і отримує форму підписного листа. Зібравши необхідну кількість виборців, опять-таки, збори або конференція партійної організації. Перевіряють чисельність цих підписів і приймає рішення про відкликання. Це рішення разом із зібраними підписами направляється в територіальну виборчу комісію. І вона повинна здійснити тільки дві функції: або зареєструвати наступного депутата, якщо це по списку був обраний, або призначити вибори, якщо це вибори або відкликання депутата сільської, селищної ради. Таким чином, меті, намагання, які сьогодні нам говорить виборець по поводу приближення депутата, виконуємо в цьому законі. Я вважаю, що цей закон на сьогодні дуже потребує наш виборець. Більш того, скажу, що саме відкриті списки, про них іде мова вже 2 роки, 2 роки всі політичні лідери кажуть, що ми за відкриті списки. А чомусь прийняти цей закон не хватає, мабуть, сміливості. Мабуть, бояться, що все ж таки виборець визнає ту чи іншу партійну кандидатуру не дуже привабливою. А партійні вожді не хочуть втрачати вплив. І не хочуть втрачати ті можливості, які вони мають при формуванні цих списків. Тому я вважаю, що саме цей законопроект сьогодні потребує наш виборець і прошу його прийняти. Дякую.
Шановні колеги! Прошу записатися на запитання до доповідача. Ні, ні, не можна так. Прошу, заскойтесь. [[Шум у залі]] Будь ласка, прізвища народних депутатів. Народний депутат Надоша, будь ласка, фракція Партії регіонів.
Я тут трохи порахував, ви знаєте, що виходить? У середньому на рівні міста зареєстровано близько 60 партій. 60 партій в середньому висуває 60 кандидатів у депутати, ділимо на 2, виходить 30 депутатів, множимо на 60 і маємо тисяча 800 прізвищ у бюлетені з інтервалом півтора сантиметри, ми маємо бюлетень завдовжки 2 метри 65 сантиметрів. Як ви думаєте, чи багато людей прочитає цей бюлетень, чи багато людей буде в змозі це зробити? Дякую.
Відверто кажучи, думаю, що таких людей, як ви, які не змоглися прочитати просто-на-просто законопроект і прогуляли вчора засідання комітету, де я пояснював, що у бюлетені є тільки список партій, які приймають участь, – це 20 партій може бути, ну, 30, максимум у нас було на місцевих виборах десь 40 суб’єктів. Це буде бюлетень, я не думаю, що він буде більше, ніж бюлетень на президентських виборах, умовно кажучи. Тому, я думаю, що читати весь бюлетень по великому рахунку виборцю не треба, якщо виборець активний, він познайомиться із списком своїх кандидатів, за яких він хоче голосувати, заздалегідь. Хочу також надати, що така система працює в декількох європейських країнах: у Словаччині, у Польщі і чомусь там це застереження по розміру бюлетеня не існує, тому що існує інша система, яку пропоную я і мій колега Олександр Фомін. Дякую.
Володимир Бондаренко, фракція БЮТ.
Володимир Бондаренко, „Блок Юлії Тимошенко”, партія „Реформи і Порядок”. Пане Сергію, не так давно тут прозвучали слова: „Ми запалили зелене світло для виборів”. Я думаю, що кожна розумна людина розуміє, що запалене було зелене світло [[ну, такого кольору долар]] трошки раніше, коли „тушечне м’ясо” почали вербувати у коаліцію, і це „тушечне м’ясо” сьогодні голосує, не думаючи. Хотів би звернути увагу на те. що вони самі не усвідомлюють того, що цей закон ставить їх поза політикою у майбутньому, тому що хто їх візьме куди-небудь, хто дозволить їм проходити на окрузі, коли вони продалися, коли виборці, які їх обирали в одному політичному спектрі, не сприймають їх в тому, де вони просто виконують функції, ще раз підкреслюю, тушечного м’яса. Так от я хотів би звернутись до вас, щоб ви проаналізували все-таки, яким чином більш адекватно буде відображена воля виборця за вашим законом чи за тим, який запропонований Партією регіонів.
Закон про вибори до місцевих рад, запропонований Партією регіонів, він нічого нового не дає. Там та ж система, яка сьогодні є і яка критикується всіма, це закриті партійні списки. Вона зберігається в тому вигляді, в якому вона є сьогодні, нічого нового. І там запроваджується та система мажоритарна, яка себе спаплюжила, тому що була доведена корупцією до самої верхньої межі. Тому, я думаю, що нічого кращого тут не буде. Варіант, який пропонується нами, він, дійсно, дозволяє сьогодні виборцю зробити осо знаний вибір, щоб, по-перше, приходила команда працювати на рівні району, города, області, а з іншого боку, вони будуть обирати того депутата, який їм до вподоби. Дякую.
Олег Зарубінський. Мікрофон, будь ласка.
Олег Зарубінський, Народна партія, „Блок Литвина”. Шановний Сергію Петровичу, я би, відверто кажучи, на вашому місці такі стріли і блискавки проти мажоритарної системи не пускав з приводу корупції, оскільки вас це не стосується, я в цьому переконаний. Але ви добре знаєте, що таке корупція партійних списків, і ви в тому числі страждаєте від цього. Але в мене конкретне запитання до вас. От мене особисто зацікавила норма, яка передбачає відклик депутатів. Дійсно, важлива норма, дискутабельна норма, оскільки дехто, деякі експерти вважають, що народ має нести відповідальність за тих, кого обирає, і після терміну закінчення цієї відповідальності можуть обирати інших. Але у вас це прописано і, я думаю, що це цікаво. Скажіть, будь ласка, от коли ви пропонуєте, для того щоб відбулися дочасні вибори, відклик того чи іншого депутата, половина має бути зібрана підписів всіх виборців, так? Скажіть, будь ласка, хто буде це проводити. Який буде контроль за підписами, адже ви знаєте, що це свої технології. Дякую.
Для того, щоб відкликати депутата треба зібрати підписів 50 відсотків плюс 1 від тієї кількості, яка приймала участь при обранні того депутата чи іншого. То єсть, скільки виборців приймало участь у виборах, умовно кажучи, там в 2006 році – 50 відсотків плюс 1 голос. Да, велика чисельність, але це запобіжник від того, щоб не було зловживань з боку тієї влади для того, щоб позбавити депутатського мандата опозиційних депутатів. Тому тільки через виборців. Збирають підписи, я вже сказав, ініціативна група, яка утворюється зборами або конференції, партійної організації або блоку. Лічильна комісія перевіряє їх, здає в територіальну виборчу комісію і все.
Іван Попеску, фракція Партії регіонів.
Дякую. Попеску, фракція Партії регіонів. Вельмишановний доповідачу, я прочитав ваш законопроект і уважно слухав, і у мене от таке питання, що стосується бюлетня. Щодо агітації за партії – тут питань немає, оскільки там відбудуться змагання між програмами і так далі, і виборці будуть ставити плюсик навпроти відповідної партії. А от що стосується конкретних кандидатів, там виборець не буде ставити прізвища людини, а буде ставити конкретну цифру. Не перетвориться це на виборчу технологію, коли буде конкретно агітації за конкретну цифру? Голосуй за 3-й номер, отримаєш те-то, те-то. Не голосуй за 5-й номер, це буде гірше. І так далі. Як ви вважаєте, це не перетвориться у технологію використання цифр? Дякую.
Ну відверто кажучи, на виборах народних депутатів не перетворилось, правда? Коли на бігбордах з’являлося там 25, 5, „перший завжди перший” і таке інше. Тому я думаю, тут не буде цього. Інша справа, що кожен кандидат. да, він буде зустрічатися з виборцями, він буде їх убеждать і буде казати, що „мій номер 25, будь ласка, голосуй за номер 25”. Нічого страшного не буде.
Народний депутат Одарченко, фракція БЮТ.
Юрій Одарченко, партія „Батьківщина”. Сергій Петрович, ми всі пам’ятаємо, як критикував зміну відтермінування виборів Тигіпко. Він робив у пресі заяви про те, що відтермінування виборів, порушення Конституції має на меті єдине бажання – це Партія регіонів хоче адміністративним впливом задавити правильність волевиявлення людей. Сьогодні тим проектом, який пропонує Єфремов, ми вводимо мажоритарну систему, яка чітко ставить виборців під адміністративний вплив. Як ви вважаєте, яким чином ця норма закону буде впливати на те, що будуть обирати, дійсно, тих людей, які будуть вболівати за громаду, а не тих людей, які зможуть відпрацювати, як у Києві Черновецький? Тобто за рахунок адмінресурсу грошей довести людей до виборчої дільниці і отримати відповідні результати.
Дякую за запитання. Ви почали з дати. Я не буду казати, яке це буде свято, умовно кажучи, 31 жовтня. Але я хочу звернутися до виборців, щоб вони подумали, що нам дали вибори, а у нас були одні вибори 31 жовтня, що після цього мала країна? Це коли обирали Президента Кучму. І я з жахом думаю, що буде мати країна після виборів 31 жовтня, тим більше, за тією системою, про яку ви сказали, яка пропонується Партією регіонів, коли просто пройдуть не тільки водії і коханки, а пройдуть просто бандити, умовно кажучи, до місцевих рад.
Анатолій Матвієнко, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”.
Українська республіканська партія „Собор”, блок „Наша Україна – Народна самооборона”. Скажіть, будь ласка, ми за демократію, але ви тримаєтесь стабільно і постійно імперативного мандату. У даному випадку ви вводите його з приводу відклику у новій редакції. Жодна демократична країна світу не має імперативного мандату і давно від нього відмовилася. Тоді ваші заклики до демократії трошки суперечать вашим діям. І друге запитання. Стаття 140 Конституції говорить, що районний і обласний рівень місцевого самоврядування – це рівень, який вирішує спільні інтереси територіальних громад. Ігнорування присутності територіальної громади в тій чи іншій раді, в даному випадку на районному рівні – це порушення Конституції. Як ваш закон вирішує цю проблему? Дякую.
Перше питання щодо відкликання. Хочу зазначити, що більшість країн сьогодні, да, дійсно, не має процедури відкликання депутата. Але вони до цього йшли не те, що там 20 років, а сторіччя до того, щоб у нас була елементарна політична і правова культура. На жаль, сьогодні немає ні політичної, ні правової культури. І тому ми сьогодні маємо такий термін, як „тушкована” у нас коаліція, „тушонка” і таке інше. Я думаю, що це на перехідний період потребує все ж таки наше законодавство такого механізму, як відкликання. Але це відкликання виборцями. Я ще раз кажу, треба зібрати 50 відсотків виборців, які приходили на вибори, коли обиралися ці депутати. Це дуже велика кількість. І таку кількість підписів можна зібрати тільки тоді, коли депутат, дійсно, того стоїть, умовно кажучи. Що стосується представлення в обласній раді, в районній раді представників громад. На жаль, цей законопроект він ще декількох моментів також не стосується. Я згоден з вами, що треба вирішувати цю проблему. І мені здається, що ця проблема була б вирішена, якби у нас був.
Будь ласка.
Був розглянутий Виборчий кодекс. І в цьому Виборчому кодексі це передбачено. Враховуючи просто-на-просто і терміни, які у нас залишилися до того, щоб все ж таки провести вибори, даже якщо це брати і березень, як ми планували всі в цій залі, коли голосували 400 голосів за зміни до Конституції, таке відпрацювати просто неможливо було. Дякую.
Дякую вам, Сергію Петровичу. Сідайте, будь ласка. Голова підкомітету Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Демчишен Василь Васильович. Будь ласка. Ні, тут два різних співдоповідача. А потім наступні будуть доповідач і співдоповідач.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! Присутні. Насамперед інформую вас, що вчора, 30 червня, на засіданні Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування було розглянуто два законопроекти, що спрямовані на вдосконалення законодавства про місцеві вибори. Першим було розглянуто законопроект народного депутата України Єфремова Олександра Сергійовича [[реєстраційний номер 6601]], яким пропонується прийняти Закон „Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів” в новій редакції. Його буде представлено в сесійній залі пізніше. Другим – законопроект про внесення змін чинного Закону України „Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів” [[щодо впровадження відкритих списків кандидатів у депутати від місцевих організацій, партій, блоків та удосконалення процедури відкликання депутатів місцевих рад]] [[реєстраційний номер 6600]], поданий народним депутатом України Подгорним та Фоміним. Така послідовність розгляду законопроектів на засіданні комітетів була викликана відсутністю на той час висновку Науково-експертного управління на законопроект номер 6600, поданий Подгорним та Фоміним. Комітет розглянув законопроект без висновку управління і встановив, що законопроектом пропонується запровадити на місцевих виборах відкриті списки кандидатів у депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим і місцевих рад, що, на думку авторів, забезпечить відкритість та прозорість при формуванні списків кандидатів у депутати і відповідальність виборця при організації ним свого виборчого права. Під час обговорення на засіданні народними депутатами і членами Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування, враховуючи, що попередньо був підтриманий проект закону про місцеві вибори народного депутата Єфремова, більшістю голосів ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України проект закону про внесення змін до Закону України „Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів щодо впровадження відкритих списків кандидатів у депутати від місцевих організацій, партій, блоків та удосконалення процедури відкликання депутатів місцевих рад [[реєстраційний номер 6600]] від 29 червня 2010 року, поданий народними депутатами України Подгорним та Фоміним при розгляді в першому читанні, відхилити. Водночас членами комітету була висловлена пропозиція розглянути можливість врахування певних положень законопроекту, поданого народними депутатами Подгорним та Фоміним [[реєстраційний номер 6600]] при доопрацюванні до другого читання проекту Закону України, поданий народним депутатом Єфремовим [[реєстраційний номер 6601]]. І на завершення інформую, що сьогодні висновок комітету стосовно законопроекту, що розглядався в сесійній залі, не був розданий саме через відсутність висновку Головного науково-експертного управління. Дякую за увагу.
Шановні колеги, прошу записатися на запитання до голови підкомітету. Проводиться запис. Прошу прізвища народних депутатів, Анатолій Матвієнко фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Анатолій Матвієнко, УРП „Собор”, фракція "Наша Україна - Народна самооборона". Я хотів би звернутися до вас з точки зору якби логіки розгляду питань порядку денного, в тому числі на комітеті. І якщо ви доповідаєте, то хоча б поясніть сьогодні мені, яка логіка вимагала від вас розглядати законопроект Єфремова раніше, ніж законопроект, який вніс Подгорний, оскільки він зареєстрований раніше і номер його раніше. Якщо поважати процедуру і повагу, що всі народні депутати у нас рівні і рівніших немає, навіть якщо вони представляють саму любиму для народу коаліцію. І оскільки ви самі сказали, що ми розглянули Єфремова і прийняли, то цей проект ми вже вважали за необхідне відхилити. Це щодо змісту. Чи має право комітет в такий спосіб аргументувати свою позицію? Дякую.
Дякую за запитання, Анатолій Сергійович. Я вже аргументував це в своєму виступі, на час розгляду даного питання у нас не було висновку Науково-експертного управління, через те це питання ми в порядковість, скажімо, розгляду поставили першим законопроект, зареєстрований народним депутатом Єфремовим. Дякую.
Я відповідаю, що всі законопроекти розглядаються, які зареєстровані на цей момент, які навіть я розписав сьогодні, розглядаються. Так, щоб не було звинувачень, я прошу вас, Анатолій Сергійович, я роблю все, щоб якось сконсолідувати цю Верховну Раду повірте. Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін, партія Захисників Вітчизни "Наша Україна". Шановний Володимире Михайловичу! В мене також, перше, до вас запитання, а потім частина друга питання. Перше. Ми не говоримо, і зараз не почули про законопроект Яценюка, який абсолютно правильно говорив і ставить питання, що якщо так проводити як зараз призначили вибори, то краще не проводити, – це іншими словами. Друге. Я хотів би, щоб ви Володимире Михайловичу сказали, чи ви будете й далі покривати всіх, що зараз не винесені кадрові питання, ми розглядаємо все що завгодно, кадрові питання, які через цей комітет мали пройти, через регламентний не вносяться. Дайте доручення, щоб хоч завтра були внесені всі кадрові питання, які є в парламенті. І тепер щодо цього проекту. Чи будуть в Києві вибори, чи будуть в Тернопільській області, чи будуть в Запорізькій області вибори? Де відповідь на ці питання? Ці законопроекти дають ці відповіді? Не дають. Очевидно, що є неузгоджене з Конституцією, що треба було б перше зробити, а потім робити те, що зараз спробували робити через.
Будь ласка, дайте відповідь із третього питання щодо виборів там, де відбулися. Ну завершуйте, будь ласка, мікрофон Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, я ж і до вас питання і тут питання. Скажіть, будь ласка, чому ми не хочемо зробити по-людськи, знайти тут спільну мову – консенсус, як кажуть, внести зміни до Конституції по цим питанням, узгодити ці питання, потім розрізнити чергові, позачергові вибори, ранжирувати їх, а потім уже робити оті піар-акції, якою сьогодні є фактично прийняття законопроекту і внесення законопроекту Єфремова. І як ви відноситесь до того, що порушено Регламент, Закон про Регламент Верховної Ради при внесенні цього законопроекту, який тільки позавчора відхилений. Ну як же ми можемо? Ми ж не маємо права, написано, що не вноситься на цій сесії. Яким чином „наплювали” на Регламент, Володимире Михайловичу, до вас питання. Ви включаєте, ви покриваєте, не звільняєте посадових осіб тих, що треба поставити і не даєте навіть доручення, щоб посадових осіб звільнили і винесли принаймні на розгляд тих, що поставлені кадрові питання. Я вимагаю, Володимире Михайловичу, щоб ви дали доручення.
Я зрозумів. Шановні колеги, оскільки питання адресоване до мене, я відповідаю. Зареєстровані і сьогодні розглядаються 3 законопроекти, вони внесені відповідно 29 і 30 червня. Одну хвилиночку, є відповідне рішення Погоджувальної ради розглядати ці законопроекти. Одну хвилинку, шановні колеги! Так що тут нічого в плані порушень немає. Щодо прийняття проекту Закону про внесення змін до Конституції для унормування термінів перебування на посадах голів і депутатів місцевих рад. Я щойно знову мав розмову з головою комітету Сергієм Міщенком і запропонував: давайте рішення комітету, якщо зараз воно буде внесене, я поставлю на голосування. Завтра буде внесене – завтра поставимо на голосування. Але чомусь відбуваються тривалі консультації і документ не вноситься, очевидно є крім правових ще й політичні підставини. Щодо виборів, щодо того як бути, скажімо із Тернопільською обласною радою, з Київською міською радою, які обрані на позачергових виборах. Відповідно до рішення Конституційного Суду вони плідно продовжують працювати, той термін. Одну хвилинку! Відповідно до рішення Конституційного Суду вони продовжують плідно працювати в зв’язку з рішенням Конституційного Суду. Ми з вами, шановні колеги, намагалися унормувати це питання, і передбачили у Перехідних положеннях, що, коли буде встановлена дата місцевих виборів, всі дружніми рядами, не залежно від того, коли обиралися, ідуть на вибори. Рішення Конституційного Суду має інший зміст. Я відповів на запитання до мене. Є тут співдоповідачі: Юрій Богданович. Відносно кадрових питань. Завтра у нас має бути „година запитань до Уряду”, жодних пропозицій щодо того, кого б слухати – не внесли, ви будете наполягати, я тоді скажу, дайте всі проекти постанов щодо кадрових питань, і я їх поставлю на голосування, щоб. Будь ласка. Завтра проголосуємо, зараз дайте завершити. Все, що там внесено, в частині звільнень, призначень – завтра проголосуємо. Вас влаштовує це? Відносно проекту нашого колеги Арсенія Яценюка, я ж оголосив до розгляду, і зараз по закінченню співдоповіді буде розглядатися цей законопроект. Ну, що ви, ради Бога. Будь ласка, сідайте. Шановні колеги, а тепер доповідь щодо законопроекту 6601. Олександр Сергійович Єфремов, а після того буде доповідати Арсеній Петрович Яценюк щодо законопроекту 6601-1. Ми в процесі розгляду питання, не має процедури. Ну, шановні колеги, процедури ми вже ж узгодили. [[Шум у залі]] Я оголосив, шановні колеги, що оголосив, що ми приступаємо до розгляду трьох законопроектів. Я це зробив, Анатолій Сергійович. Будь ласка, Олександр Сергійович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, одним із основних стандартів будь-якої демократичності держави є вибори. Виконуючи свої зобов’язання перед громадянами нашої держави, ми пропонуємо проведення місцевих виборів на принципово новій законодавчій основі. Та кількість законопроектів, що була зареєстрована в парламенті щодо зміни тих чи інших положень чинного Закону про місцеві вибори, не залишає сумнівів, що передбачена діючим законом пропорційна система виборів депутатів на практиці не забезпечила відповідного представництва громадян України у цих органах. Це, безумовно, негативно відбилося на рішеннях питань, віднесених до Конституції України до відання місцевого самоврядування, а відтак не забезпечила належної реалізації права територіальної громади вирішувати питання місцевого значення через органи місцевого самоврядування. Моніторинговий комітет ПАРЄ неодноразово звертав увагу на неприйнятність обраної моделі пропорційної виборчої системи в Україні. Цитую. „Існуюча виборча система за закритими партійними списками є порочною за своєю природою. Позбавляє виборців будь-якої можливого впливу на списки, сприяє створенню не стільки політичних партій скільки співтовариств з загальними комерційними інтересами, душить внутріпартійну демократію, веде до появи слабких партійних корпорацій у молодому українському суспільстві, що розвивається. У рамках нинішньої виборчої системи відсутня персональна відповідальність депутатів перед виборцями. Відтак потреба в зміні виборчої системи обумовлено необхідність пошуку її оптимальної моделі. Така модель має поєднати персональну відповідальність депутатів та потужний потенціал політичних партій. Дуже важливо, щоб люди знали кого вони обирають, а депутати були закріплені за територіями та несли персональну відповідальність за вирішення питань місцевого значення Ми пропонуємо проект закону, яким ліквідуємо закритті партійні списки і повернемо обличчя депутата до кожного мешканця територіальної громади. Мета проекту створити таку систему місцевих виборів при якій депутати обиралися, як мажоритарною так і за пропорційною системою висування кандидатів проводилося як місцевими організаціями партій, а також шляхом самовисування. І головне, щоб кожний виборець мав можливість реалізувати своє конституційне право обирати і бути обранний, а кожний депутат, голова місцевої ради, а також кожна політична сила несла відповідальність за рішення питань місцевого значення і рівень життя територіальних громад”. При розробці закону ми керувалися насамперед цим принципом. Однак розуміючи, що в сучасних умовах життєдіяльності країни де політичні партії відіграють важливу роль у формуванні влади у всіх рівнів, не можна їх відсторонити від участі в формуванні органів місцевого самоврядування. Політичні сили обов’язково повинні брати участь у місцевих виборах і також нести відповідальність за регулювання і управління суттєвою часткою суспільних справ в інтересах місцевого населення. Ми розробили таку модель, за якою кожен житель села, селища, міста знав би по прізвищу усіх депутатів своєї ради, оскільки кожний громадянин буде голосувати не назву партії, а за кожного конкретного депутата. Кожний депутат, що обирається, буде безпосередньо зв’язаний зі своїми виборцями та буде нести відповідальність лише перед ними. Кожна адміністративно-територіальна одиниця буде представлена у відповідній раді. Нарешті ми ліквідуємо інститут закріпачення депутатів, інститут імперативного мандату. Як відзначила Венеціанська комісія імперативний мандат став інструментом впливу політичних сил на своїх депутатів, закріпачив їх. Зараз хочу зосередити вашу увагу на основних положеннях цього законопроекту. Строки проведення виборів. Законопроектом запропоновано скоротити строки виборчого процесу. Відповідно до проекту виборча кампанія проходить протягом 50 днів, а чергові вибори призначаються парламентом не менше, ніж за 60 днів до дня виборів. Виборча система. Проектом передбачено, що вибори депутатів місцевих рад, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласних, районних, міських, районних у містах рад будуть проводити за змішаною мажоритарно-пропорційною системою. Вибори депутатів іншої половини загального складу ради за виборчими списками кандидатів у депутати від політичних партій. Вибори сільських, селищних та сільських, селищних, міських голів будуть відбуватися за мажоритарною виборчою системою. При цьому проектом забезпечено представництво кожної територіальної громади у відповідній обласній, районній раді, що відповідає особливому конституційному статусу цих рад як такі, що представляють спільні інтереси територіальних громад. Виходячи з цього, при визначенні загальної кількості депутатів районної ради враховується кількість територіальних громад, що входять до складу відповідного району, загальної кількості депутатів обласної ради, враховується кількість районів, міст обласного значення, що входять до складу відповідної області. Представництва відповідних громад в обласній, районній раді визначається пропорційно кількості жителів. Виборчі округи. Для проведення виборів депутатів сільських, селищних будуть утворюватися одномандатні виборчі округи з приблизно рівною кількістю виборців в кожному. Кількість таких округів буде дорівнюватись кількості депутатів відповідної ради. Для виборів сільського, селищного, міського голови відповідний одномандатний виборчий округ має межі, що зберігаються в межах відповідного села, кількості сіл, жителі яких добровільно об’єдналися у сільську громаду селища, міста. Вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласної, районної, міської, районної у місті ради проводяться у відповідних багатомандатному та одномандатних виборчих округах за мажоритарною системою. Багатомандатні виборчі округи збігаються в межах відповідних адміністративно-територіальних одиниць, що входять до складу відповідно Автономної Республіки Крим, області, району. Одномандатні виборчі округи по виборах депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласної, районної, міської, районної в місті ради утворюються, виходячи з пропорційного представництва кожної територіальної громади у відповідній раді і приблизно рівною кількістю виборців у кожному окрузі. Тобто, запропонованою виборчою моделлю кожна адміністративно-територіальна одиниця буде належним чином представлена у відповідній раді. При розробці проекту було враховано положення кодексу належної практики у виборчих справах. Венеціанська комісія, 52 пленарне, пленарна сесія 2002 року. Виборчі комісії не формуються і не утворюються радами. Тобто враховані положення кодексу, що виборчі комісії створюються без адміністративної влади. Проектом передбачено, що виборчі комісії формуються відповідно Центральною виборчою комісією та територіальними виборчими комісіями. Право рівного представлення у виборчих комісіях на професійній основі. Виборчі комісії формуються за поданням місцевих організацій і партій, кандидатів у депутати та кандидатів на посаду сільського, селищного, міського голови виключно на професійній основі. Критерій єдиний – досвід участі у виборчих кампаніях. Рішення, як того вимагає Венеціанська комісія, приймаються більшістю голосів. Право висування кандидатів у депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласних, районних, міських, районних у містах рад реалізується виборцями через місцеві організації політичних партій. Право висування кандидатів у депутати сільської, селищної ради та на посаду та на посаду сільського, селищного голови буде реалізовуватися виборцями через місцеві організації політичних партій та шляхом само висування. Право висування кандидата на посаду міського голови буде реалізовуватися виборцями через місцеві організації політичних партій. Пропонований проект закону закріплює гарантії діяльності суб’єктів процесу. Місцева організація партії, яка висунула список кандидатів у депутати, матиме представника, уповноважених осіб та офіційних спостерігачів. Кандидат у депутати, кандидат на посаду сільського, селищного, міського голови матиме довірених осіб та офіційних спостерігачів. Звертаю вашу увагу на те, що законопроект враховує рекомендації експертів Європейської комісії за демократію через право та Бюро демократичних інститутів прав людини ОБСЄ щодо доцільності впровадження механізмів здійснення спостереження за процесом виборів представниками неурядових, позапартійних організацій України. Проект надає всеукраїнським громадським організаціям право вести спостереження за виборчим процесом через своїх офіційних спостерігачів на рівні з офіційними спостерігачами від міжнародних організацій іноземних держав. Новим у законодавстві є процедура, за якою в разі обрання одного з кандидатів, включеного до виборчого списку за партійним списком, та депутатам-одномандатчикам або сільським, селищним, міською головою такий кандидат втрачає право на депутатський мандат за партійним списком та вважається обраним депутатом в одномандатному виборчому окрузі або сільським, селищним, міським головою. У такому випадку за партійним списком вважається обраним наступний за черговістю кандидат у депутати. Законопроектом визначено доступний та зрозумілий порядок оскарження, рішення, дії чи бездіяльності дільнічої виборчої комісії її членом може бути оскаржено до територіальної виборчої комісії, яка є вищою для всіх виборчих комісії відповідних місцевих виборів або до суду. Рішення дії чи бездіяльність органів державної влади, органу місцевого самоврядування, закладу, підприємства, установи, організації, її посадові чи службові особи, місцеві організації, партії може бути оскаржені до суду. Судовий порядок розгляду скарг законом не визначається, оскільки вже визначений Кодексом.
Завершуйте, будь ласка.
Отже, завершую. Наближаються вибори до місцевих рад. Рахую, вони відбудуться 31 жовтня 2010 року, відбудуться за новими правилами, яких вимагають сьогодні громадяни України. Виборці будуть обирати конкретних депутатів. Наше завдання сьогодні виробити чесні правила гри для цих виборчих перегонів, а надалі нехай переможе сильніший. Дякую за увагу.
Шановні колеги, прошу записатись на запитання до Олександра Сергійовича Єфремова. Так, народний депутат Маньковський, фракція Партії регіонів.
Прошу передати слово Сухому Ярославу.
Ярослав Сухий. Мікрофон.
Дякую. Олександр Сергійович, логіка вашого законопроекту 6601 зрозуміла і однозначна, з одного боку, це підвищення політичної відповідальності партії, продовження складного процесу політичного структурування нашого суспільства, а з другого боку, надійна реалізація принципів народовладдя. У мене запитання до вас по законопроекту стаття 77, 78, протоколи про підведення підсумків. Попередній законопроект пропонував нам мазохізм, цілу гору книжок, 100 партій чи там 20 партій, які висувають, і з них треба вибирати, ставити птички і тому подібне. Як дільнична комісія після цього має там працювати, абсолютно незрозуміло. Скажіть, будь ласка, як будуть виглядати бюлетені і будуть виглядати протоколи згідно вашого законопроекту?
Виборча система поділяється на два протоколи з кожного питання. В одном протоколе отражается партийный список, который подразумевает включение количества кандидатов в народные депутаты по всему количеству народных депутатов, которое определяется в данный орган выборчий, и вторая часть, это по мажоритарному округу голосование за каждого кандидата, который в этот входит в мажоритарный округ. На уровне села и селища выдвигают партийные организации, которые присутствуют на этой территории, на уровне соответствующих городов и районов, и областей партийные организации, которые зарегистрированы, присутствуют в этих территориях. По этому совершенно прозрачная процедура. По двум спискам люди знают каждого кандидата, который идет по мажоритарке, и пять человек, которые определяются в списке партийном. Они могут совершенно осознанно проголосовать за тех людей, которые включены и в список, и которые представляются данной политической силой по мажоритарном округе. Никаких проблем в этом вопросе я не вижу, тем более, что данная ситуация была уже апробирована в нашем государстве и носит положительный характер.
Колесніченко, будь ласка, запитання.
Уважаемый Александр Сергеевич! В начале избирательной кампании 6-го года подавляющее число граждан Украины по итогам всех этих мероприятий приняла активное участие в обсуждении возможных изменений в Закон о выборах, и все сошлись в одном и самом главном – пропорциональная система себя не оправдала. В то же время было большое число сторонников, которые предлагали сохранить мажоритарную систему и тоже показывали плюсы и минусы. В вашем законопроекте есть такое предложение, чтобы совместить и пропорциональную систему, и мажоритарную. Скажите, пожалуйста, по вашему мнению, такая система позволяет максимально учесть интересы каждого избирателя и интересы политического структурирования общества? И есть ли в этом нарушение прав человека на то, чтобы принять активное участие в избирательной кампании и иметь право избирать именно того кандидата в депутаты депутатом, которого он сам себе выбирает? Спасибо.
В этом вопросе мы учли все замечания Венецианской комиссии. Естественно, никаких прав нарушения субъекта или избирателя по поводу выборов здесь не прослеживается. Более того, мы убеждены, что смешанная система она созвучна с открытыми списками, которые обещали практически все кандидаты, которые шли в Президенты, и мы старались данным законом выписать такую процедуру и голосования, и выдвижения людей, при которой максимально учитывались бы интересы территориальных громад непосредственно на местности, с одной стороны. И с другой стороны, максимальная возможность участия наших избирателей в осуществлении своего основного права – права выборов в нашем государстве. Спасибо.
Будь ласка, Чечетов. Жебрівський наступний.
Уважаемый Александр Сергеевич! Я просто не могу понять, ну почему наши политические друзья, оппоненты так боятся народа. То они боятся референдум провести, боятся, что народ не так проголосует. То боятся ввести элементы мажоритарной системы на переизбрание на региональном уровне. Боятся опять, что народ, так сказать, не того изберет. Когда спросили, придумал какие-то открытые партийные списки, но когда в лоб задали вопрос: „А там что, фамилии будут?”. „Нет, там только название партий”. То есть, опять попытка держать народ на коротком поводке. Абсолютно правильно вы сказали, что мы даем народу свободу выбора. Это самое главное. И мне конкретный вопрос, Александр Сергеевич: я правильно понял, что выдвижение будет не от блоков, а от партий? И главная мотивация, что выдвижение от партий усиливает четко персонифицированную политическую ответственность политических сил за своих кандидатов? Спасибо.
Ну, что касается первой части вашего вопроса, вы знаете, уважаемые коллеги, я думаю, что на всех нас действует присутствие средств массовой информации и соответствующее политическое поведение народных депутатов в этом. Я вчера докладывал данный законопроект в комитете, и у нас состоялся очень конструктивный, я бы сказал, дружеский разговор по тем новшествам, которые вносятся в законопроект. Я, безусловно, благодарен народным депутатам, которые со своей точки зрения высказывали определенные замечания или какие-то застереження по тем или иным вопросам. Поэтому здесь, я думаю, у нас все в порядке, и если мы и дальше так конструктивно будем работать, то мы в конечном итоге примем тот закон, который нужен нашему государству, нужен нашим избирателям. Теперь что касается вопроса выдвижения от блоков и от партий, то прописана процедура выдвижения на уровне села, селища, самовыдвижения, там, где непосредственно люди работают, на уровне районных областных и городских партийных организаций, выдвижение исключительно от партий. Это сознательно сделалось после длительной дискуссии, которая предшествовала данному.
Будь ласка, Жебрівський передає Ключковському мікрофон.
Дякую. Юрій Ключковський, "Наша Україна". Шановний Олександр Сергійович, у мене питання, пов’язані з процедурою висування кандидатів. По-перше, ви у своєму виступі сказали, що ви відмовляєтеся від закритих списків. Я, наприклад, побачив у вас закриті списки. Поясніть, будь ласка, цю тему. Друге, ви забороняєте самовисування кандидатів на посаду міського голови, яке чинним законом передбачене. 22-га стаття Конституції забороняє прийняття законів, які звужують права громадян. Поясніть, як це вписується в конституційні норми. І третє, поясніть, будь ласка, чому виборчий процес починається за 50 днів, а висування кандидатів – за 30 днів, і існує всього 4 дні. Скажіть, будь ласка, чим займаються ці 50 днів і чи утворення територіальних комісій не можна було би провести до початку виборчого процесу, враховуючи, що вони діють протягом 5 років, повноваження відповідних рад.
Что касается открытых и закрытых списков, я, честно говоря, не знаю, где увидели у нас закрытые списки. С одной стороны, у 50 процентов кандидатов выдвигается чисто по мажоритарной системе, когда фамилии на округах будут определяться от каждой политической силы. С другой стороны, политические партии, которые публикуют эти списки в полном объеме и в бюллетене для голосования, первые пять человек стоят от данной политической силы. При этом я хотел бы подчеркнуть о том, что политические партии выдвигают в эти списки количество кандидатов по равной численности представительства в данном либо районе, либо городе, ли области. Теперь, что касается включения или выдвижения от партий мэров городов. Коллеги, если мы уж ставим перед собой задачу строительства партийной системы в нашем государстве, то в конечном итоге мы должны предоставить нашим партиям или дать соответствующий толчок в структурировании в этом направлении. И я считаю, что при выдвижении кандидатов политической силы не только сам кандидат будет нести ответственность, а еще и политическая сила, которая его выдвигает на эту должность будет нести.
Будь ласка, СтойкоІван.
Іван Стойко, депутатська група „За Україну!”. Олександре Сергійовичу, уважно слухаючи вашу доповідь, зрозуміло, так виходить, що ви, дійсно, за демократію, ви хочете, щоб виборці мали право обирати і бути обраними. Ви сказали, що депутати до районних рад, до обласних, до районних в містах обираються або кандидати будуть обиратися, висуваються від політичних партій. Але скажіть, будь ласка, в цій Україні чи не ви не ставити тут політичну дамбу тим новим політичним структурам, партіям, які нещодавно утворилися і які мають уже симпатію виборців. Скажімо, партія „За Україну!” хоче обрати участь у виборах і інші партії. Але чи не має у вас в законопроекті тут тієї норми, яка унеможливлює брати участь тій політичній структурі у виборах, яка зареєстрована скажімо, до року часу.
Спасибо, очень хороший вопрос. Вы знаете, мы долго дискутировали по поводу того, как партии учавствуют у нас в выборном процессе. Что получается на самом деле? Сегодня в Министерстве юстиции у нас официально зарегистрировалось 182 партии. Вы как бывший председатель областной администрации как и я знаете, что в лучшем случае если завтра поставить вопрос и сформировать комиссии, которые на местах и выдвинуть своих кандидатов, то только два процента из этих партий выполнят эту задачу по всей территории нашего государства. Поэтому для того, чтобы подтолкнуть систему развития партийной структурированности в нашем государстве, вводится норма, что партии, которые существуют на данной территории более чем 365 дней, они принимают активное участие в выборном процессе по всем параметрам. Те партии, которые только создаются и которые только структурируются и не имеют такого представительства по всей Украине, они будут ограничено представлены тем территориям, где они успели только развиться. Спасибо.
Дякую, Олександр Сергійович, сідайте будь ласка. Є ще у нас один законопроект, якщо можна, вибачте, його так назвати, 6601-1. Я так зрозумів, що від комітету вже по цьому законопроекту доповідали. Добре. Від комітету хто доповідає у нас? Сінченко, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович! Народні депутати України, присутні! Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування на своєму засіданні 30 червня 2010 року розглянув проект закону про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів [[реєстраційний номер 6601]], поданий народним депутатом України Єфремовим Олександром Сергійовичем. Законопроектом пропонується прийняти в новій редакції Закон України про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим місцевих рад та сільських, селищних, міських голів. А також внести зміни до ряду інших законодавчих актів, включаючи кодекс адміністративного судочинства України, закони про Верховну Раду Автономної Республіки Крим, про статус депутатів місцевих рад, про центральну виборчу комісію, про столицю України місто-герой Київ. Проектом передбачається зокрема зміна виборчої системи, за якою обиратимуться депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим обласних, районних, міських, районних у містах рад на пропорційну на змішану, мажоритарну пропорційну виборчу систему. Крім того, пропонується вилучити виборчі блоки місцевих організацій політичних партій з числа суб’єктів виборчого процесу на місцевих виборах. Змінити порядок формування виборчих комісій, порядок висування кандидатів в депутати, ввести замість процедури збору підписів на підтримку кандидатів внесення грошової застави, скоротити тривалість виборчих кампаній на місцевих виборах і змінити порядок фінансування місцевих виборів тощо. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України в своєму висновку висловлює ряд зауважень до зазначеного проекту. Зокрема за результатами аналізу положень проекту управління висловлює зауваження до запропонованої виборчої системи, порядку формування територіальних виборчих комісій, механізми висування кандидатів у депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим обласної, районної, міської, в тому числі міст Києва і Севастополя, районні в місті ради кандидатів на посаду міського голови. Викликають також зауваження в управлінь і деякі новели, не пов’язані з виборчою системою. При цьому Головне науково-експертне управління вважає, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу за умови обов’язкового врахування висловлених управлінням зауважень і пропозицій. Під час обговорення на засіданні народними комітетами, членами Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування більшістю голосів було ухвалено рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону „Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів” [[реєстраційний номер 6601]] від 29.06.2010 року, поданий народним депутатом України Єфремовим Олександром Сергійовичем при розгляді в першому читанні прийняти за основу. Просимо прийняти.
Дякую. Запитання – запишіться, будь ласка. Так, прошу Стойко, Пилипенко підготуватися.
Іван Стойко, група „За Україну!”, прошу передати Юрію Ключковському слово.
Мікрофон Ключковського.
Шановний Вікторе Миколайовичу! Я повторюю запитання, які я задавав доповідачу, поясніть ви як представник профільного комітету: так існують в законопроекті закриті списки кандидатів чи немає їх? Друге. Як узгоджуються з 22 статтею Конституції заборона самовисування кандидатів на міських голів? І скажіть, будь ласка, а що це в 46 статті за „ліквідація місцевих організацій, партій” – це що їх тепер розпускати будуть і хто це буде робити і в якому порядку? Розкажіть, будь ласка, залу і виборцям.
Шановний Юрій Богданович, дякую за завдання. Ви мали можливість задати це питання автору і маєте можливість внести пропозиції, які будуть у поправці враховано в чинний закон, і на слідуючому пленарному засіданні, де ми будемо затверджувати закон, ви отримаєте відповідь. Дякую.
Писаренко, будь ласка.
І ще я хочу. Шановні колеги! Я доповідаю офіційну. офіційне рішення комітету нашого і хочу для інформації ще вам надати результати, які з голосування в комітеті. З 15 присутніх на засіданні комітету „за” проголосувало 10 членів комітету, „утрималося” – 4, не брав участі в голосуванні – один народний депутат України.
Народний депутат Писаренко, фракція БЮТ.
Шановні колеги і шановний колего, ви знаєте, ну ні в кого не викликає жодних сумнівів, що нам потрібно йти по цьому шляху. І нам потрібно вже перейти до того моменту, коли у нас з’явиться цілісна система побудови виборів депутатів місцевих рад. Більш того, сьогодні є вкрай важливим перейти все ж таки нам від пропорційної системи, яка показала, що вона не працює на теренах України із закритими списками. Адже сьогодні цілком зрозуміло, що до місцевих рад попадають люди, які жодним чином не розуміють, які справи відбуваються на містах і в органах місцевого самоврядування. Тому та робота, яка зроблена комітетом і авторами законопроектів, вона є вкрай важливою, ми будемо підтримувати вас в ваших ініціативах. А хотів запитати, чи комітет зараз напрацьовує можливо інше питання, яке також є важливим, яким чином надалі буде питання з фінансуванням взагалі органів місцевого самоврядування, які сьогодні полишені, без фінансування. Дякую.
Дякую вам за запитання, ви добре дали відповідь на всі запитання. Я думаю, всі які будуть внесені пропозиції, ми будемо рахувати і будемо співпрацювати з бюджетним комітетом в цих питаннях.
Вадим Колесніченко, Партія регіонів.
Шановний Віктор Михайлович, я хотів вас запитати, скажіть, будь ласка, коли комітет розглядав цей законопроект, чи розглядали ви ті пропозиції від Венеціанської комісії, про які я казав, шановний доповідач і чи співпадають ті рекомендації Венеціанської комісії з тими вимогами, які розробник цього законопроекту нам запропонував. Чи відповідають ті вимоги, тому законопроекту, який ми розглядаємо? Дякую.
Я скажу, ми не розглядали по.
Аржевітін передає право на постановку запитання Князевичу Руслану, мікрофон.
Шановний доповідачу, скажіть, будь ласка, чи під час обговорення і прийняття відповідного рішення комітету звернули ви увагу на дві як на мене абсолютно брутальні норми, які грубо порушують дві статті Конституції, про що, до речі, згадує Науково-експертне управління, я сподіваюся, що його висновок був на столі в кожного члена комітету. Іде мова про 38 статтю, відповідні в законопроекті висування кандидатів відповідних рад місцевих і на посаду міського голови узалежнюється від рішення місцевої орендації партії, чим грубо порушується відповідно право на висування, ну, на посилене виборче право. З іншого боку, 22 стаття Конституції, яка знову ж таки порушується, яка говорить про те, що при прийнятті нових законів, не може бути звуження прав, які надані чинними законами. Іде мова про те, що в законі є право на самовисування міського голови, а ви таке право кандидатів на міських голів позбавляєте. Чи взагалі ви допускаєте можливим при прийнятті рішення комітету, закривати очі на грубі порушення Конституції? Якщо так, то для чого взагалі приймати такі рішення, і наперед, скажімо так, підставляти авторів законопроекту.
Я думаю, що я вам сказав на початку, що всі ваші пропозиції, всі зауваження будуть враховані. А комітет 10 голосів проголосували „за”, 10 народних депутатів, які врахували, читали все.
Так. Сідайте, Віктор Миколайович. Я запрошую до доповіді народного депутата України Арсенія Петровича Яценюка.
Шановна українська громада, доброго дня! Я хотів би розпочати з того, що таке свобода, і чи ще залишилася в Україні свобода як визначення. Перше. Взялися за свободу політичної діяльності. І безпосередньо тут в стінах парламенту сформували коаліцію. Коаліцію не фракції, за кого голосували українці, а коаліцію депутатів, яким було вигідно входити в ту чи іншу фракцію. Далі. Взялися за свободу слова. Окрім того, що відібрали ліцензії, окрім того, що почали форматувати інформаційний простір, ще й почали бити журналістів. Пішло далі. Взялися за свободу підприємництва. Внесли геніальний Податковий кодекс. На кінець-то це останній шнурок на шиї української економіки. Ідемо далі. Взялися за свободу зовнішньої політики. Україна як незалежна держава немає сьогодні можливості проводити самостійно зовнішню політику, а стала частиною її елементом зовнішньої політики іншої країни. Йдемо далі. Взялися за найбільше право українців, те, яке залишилося, - це єдине право, це право вибору. Саме тому Партією регіонів внесений законопроект, який передбачає тільки одне – домінування однієї політичної сили на теренах української держави. Начебто будують демократію. Дуже специфічний стиль авторитарної української демократії. Я вніс законопроект на три сторінки замість 208 сторінок, які внесла Партія регіонів. Там дуже чітко все написано. Шановна Партія регіонів, скажіть правду вашому виборцю і Україні. Поділіть місцеві ради у пропорції. 80 відсотків віддайте Партії регіонів, її скоро можна напевно буде перейменовувати в „Единую Украину”, а 20 відсотків віддайте тим партіям, які з вами сформували коаліцію. Що передбачає закон, який вноситься Партією регіонів? Повний і тотальний контроль над всіма виборчими комісіями, які є сьогодні в Україні. Відсікаються будь-які партії, які не входять до коаліції, і ті партії, які, фактично, можуть привнести в Україну нову якість управління державою. Ви керували цією державою 20 років. Ви думаєте, що ви ще будете нею керувати 20 років. Не вийде! Саме тому, перше. Скажіть правду, що ви хочете завдяки цьому Закону про вибори отримати повну монополію на всі органи місцевої влади. Друге. Сценарій Партії регіонів абсолютно зрозумілий. Почали з неконституційної коаліції, закінчать змінами до Конституції, скасуванням абсолютної недоторканості, я підтримую її тільки не для того, щоб керувати депутатами, як певними шашечками на столі. І повним і беззворотним шляхом до президентської республіки і напевно, скоріш за все, наступним рішенням буде безстроковий термін Президента України. А посади державні в Кабінеті Міністрів і у Верховній Раді України депутатські ще запропонуйте передати у спадок вашим дітям. Саме тому я наполягаю на тому, щоб цей законопроект, по-перше, пройшов широке обговорення. По-друге, в ньому були враховані всі серйозні зауваження Науково-експертного управління і Юридичного управління. По-третє, до другого читання це повинен бути закон, який не позбавляє українців права вибору, а це повинен бути закон, який дає можливість якісно по-іншому сформувати місцеві ради і привнести у місцеві ради деполітизації реальну роботу, а не керування з одного центру, з Банкової, всіма, починаючи з мерів міст і закінчуючи всіма депутатами місцевих рад. Дякую за увагу.
Прошу записатися на запитання, шановні колеги. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Народна депутат Ковалевська, фракція Партії регіонів.
Шановний Арсенію Петровичу, ви своїм законом пропонуєте обмежити право висування кандидатів лише тими осередками місцевих організацій і політичних партій, які прийняли рішення та утворили коаліцію депутатських фракцій у Верховній Раді України. Дуже цікава пропозиція, але де ж тут демократія? Це дуже недемократичний закон, який направлений на узурпацію влади. Ми цього підтримувати не можемо. Як ви прокоментуєте, де демократія, Арсенію Петровичу?
Ви знаєте, я спеціально на трьох сторінках виклав текст вашого законопроекту у своєму законопроекті.
Далі Сергій Гордієнко, фракція комуністів.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Шановний доповідачу, ви, звичайно, всім дали оцінку. Ви вождь нації, всіх розставили на місце. Будь ласка, розкажіть по суті того законопроекту, щоб всі громадяни України знали ваші пропозиції. А ви просто проводили політичне навчання у парламенті і учили націю, як це буде. Ми знаємо, як ви учили і таємно підписували ті листи про вступ до НАТО і таке інше – все це ми знаємо. І можемо так же розказувати українському народу і про вашу діяльність те, що ви робите.
Я вирішив вам нагадати, щоб ви за мене не забували.
Іван Стойко, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”.
Іван Стойко, група „За Україну!” Шановний Арсеній Петровичу! Ну, справді, оригінальний законопроект. І дійсно я думаю, що він вчасно внесений. Але я, погоджуючись з цим, маю одне зауваження або пропозицію. Чи не видається вам, що ви занадто лояльно підійшли до відсотків, які розпреділили 75 на 25? Мені видається, що було б слушно сьогодні керуючій і спрямовуючій Партії регіонів 99, а їхнім посібникам – 1 відсоток.
Якщо далі такий процес буде проходити, то у мене немає сумнівів, що Партія регіонів стане домінантою. Тільки у мене є сумнів, чи на довго? По одній простій причині. Прийняття будь-якого законопроекту, якщо він приймається коаліцією, повинно мати на меті одне. Не забувайте, що будь-яка коаліція, як і будь-яка влада, раніше чи пізніше стає опозицією. То щоб не сталося так, що ви потім як опозиція будете по цьому законопроекту іти в місцеві вибори.
Микола Кравченко, фракція комуністів.
Кравченко, фракция коммунистов. Ну, вы знаете, у меня такое впечатление, что я вернулся в прошлое, когда вы сидели в кресле спикера и демагогически поучали зал Верховного Совета, как ему жить. Грозили пальчиком и смотрели сомнительные в компьютере там картинки. Речь идет о том, что вы оставили о себе память, когда сенсоры установили. Надо было бы деньги, чтобы вы вернули за них. Вот. Но по сути вы сейчас превратили доклад по законопроекту в обыкновенный фарс. Идет серьезный разговор о судьбе выборов власти в местные советы. А вы вышли, покривлялись, поговорили о том, какой плохой законопроект у коллег впереди, которые перед вами выступали, показали стране, какой вы умный пай-мальчик. На три сторинкы переписали, это умеете вы переписывать, по-видимому, вот и все.
Перша теза. Ви переплутали. Це не минуле. А це майбутнє. І воно раніше чи пізніше настане. Як би ви цьому не створювали перепони. А друге – щодо серйозної розмови. Ви мені скажіть, чи за останніх декілька місяців тут, у залі, була серйозна розмова? Це була серйозна розмова по Закону про державний бюджет, який прийняли за 10 секунд? Чи це, можливо, була серйозна розмова про всі законопроекти, які приймалися? Так виведіть одну кнопку, одну, і показуйте на табло 251 чи скільки вас зараз там є, і можем закрити парламент, зекономим гроші на законодавчій діяльності.
Ярослав Кендзьор.
Ярослав Кендзьор, депутатська група „За Україну!” Арсеній Петровичу, я вам щиро дякую, не тільки я, за те, що ви переклали на зрозумілу політичну мову цей дуже мудрий, дуже демократичний проект закону у виконанні Партії регіонів. Тут, щоби вся Україна, виборці зрозуміли, я пропоную і прошу Голову Верховної Ради, Володимире Михайловичу, прошу Голову Верховної Ради, щоб саме цей проект Арсеній Петровича опублікувати у парламентській газеті „Голос України”, щоби виборці побачили, що насправді криється у тому фарисейському, підступному законопроекті, який сьогодні представляла фракція регіонів, бо такого лукавства ми давно не бачили у якомусь законодавчому акті, як сьогодні було продемонстровано. Дякую.
Звернемося, можливо, опублікують. А якщо не опублікують, саміздатом підем. А то я дивлюсь, як так буде зі свободою слова, то точно саміздатом прийдеться.
Шановні колеги, я пропоную тут припинити смиканину. Є квота фракції „Наша Україна – Народна самооборона”, на тих площах друкуйте все, що завгодно. І давайте будемо серйозніше говорити про те, що ми обговорюємо. Будь ласка, Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів.
Уважаемый Арсений Петрович, после вашего пламенного спича нам нужно просто в повестку дня поставить вопрос о коронации вас как лидера объединенной оппозиции. Сегодня у вас нет настоящего лидера. Я думаю, после вашего демагогического выступления Юлия Тимошенко вам и в подметки не годится, она в лучшем случае может претендовать на роль не первой секретарши, а второй или третьей. А теперь у меня конкретный вопрос. Какая цель была вашего сегодня выступления? Вы хотели самокороноваться как лидер объединенной оппозиции или хотели, чтоб мы вас вместе короновали? Вот это мы никак не можем понять. Ответьте, пожалуйста, на вопрос.
Уважаемый Михаил Васильевич, в чем я вас могу заверить? Чем больше таких законопроектов вы будете принимать. Вибачте, в чому я вас можу запевнити, я просто перекладаю, щоб потім. По-англійськи не будемо. В чому я вас можу запевнити, чим більше ви будете іти цим шляхом, чим більше ви будете приймати законопроектів, які не просто суперечать Конституції, які грубо і брутально порушують будь-які основи демократії, яка тут ще поки що є, тим швидше в Україні з’явиться єдиний фронт проти вас. І я це дуже очікую. А хто його очолить – побачимо, не переживайте, дертись не будемо.
Валерій Писаренко, фракція БЮТ.
Шановний Арсеній Петрович, питання такого плану, я думаю, що ви дуже добре знаєте ситуацію, яка сьогодні відбувається в органах місцевого самоврядування і більш за все, я думаю, ви знаєте, те, що сьогодні якість і кваліфікація більшості місцевих органів самоврядування, дійсно, на низькому рівні. Нам потрібно за рахунок чогось піднімати цей рівень і, звичайно, таких механізмів є не дуже багато. Те, що сьогодні політика перейшла в органи місцевого самоврядування призвело до того, що перестали обійматися проблемами ЖКХ, проблемами того, як працюють школи, дитячі садки та інше. Є різні варіанти, в тому числі пропозиції по переходу до змішаної системи. Яке ваше бачення, що може сьогодні змінити ситуацію з професійним оновленням органів місцевого самоврядування? Дякую.
Пане Валерію, щиро вам дякую за запитання. Дійсно, професійність політичної діяльності в Україні під великим питанням. Це стосується як вищого законодавчого органу України, так і місцевих органів самоврядування. На превеликий жаль, по закритим спискам пройшли як правило бізнесмени і ті депутати, які займаються нічим іншим, як розділом землі і кар’єрів в тих чи інших місцях. Не вирішується в Україні основне питання, основне питання школи влади, школи влади для тих людей, які повинні іти по відкритим спискам – підкреслюю, по відкритим спискам, я на цьому наполягаю – і які повинні представляти інтереси громади і знати що там робить. Якщо ми зараз зробим опитування або щось на зразок екзамену для депутатів місцевих рад, якій щойно приходили на дострокових виборах і просто запитаємо, що таке місцевий бюджет і що таке „регіональна програма соціально-економічного розвитку”, в кращому випадку 10 відсотків нам скажуть що з цим робити, а 90 відсотків ідуть туди для того, щоб виконувати волю партії, партійних босів і бізнесу, який туди іде. Тому моя позиція однозначна – виключно відкриті списки, голосування за депутата, який представляє територію і який представляє політичну партію, а не за кота в мішку.
Андрій Павловський.
Андрій Павловський. Прошу передати слово народному депутату Фоміну.
Фомін, будь ласка, мікрофон.
Арсеній Петровичу, дуже цікавий законопроект. Жаль, що половина залу не розуміє цього сарказму. Я б хотів запропонувати вам деяку поправочку до статті 3 „Територіальні виборчі комісії”. У нинішніх умовах в принципі територіальні виборчі комісії – це рудимент минулого, як казали комуністи, вони не потрібні. Чи не вважаєте ви, що підсумки виборів можна підвести просто на урочистому засіданні Кабінету Міністрів чи на засіданні в Адміністрації Президента?
Так напевно і хочуть. Тільки я вам скажу: не все так буде.
Так, дякую. Час вичерпаний. Сідайте будь ласка.
Дякую.
Шановні колеги, переходимо до обговорення законопроектів [[реєстраційні номери: 6600, 6601, 6601-1]]. Прошу записатися спочатку від фракцій, потім попрошу народних депутатів записатися. Прошу здійснити запис. Прошу прізвища народних депутатів. Так, Колесніченко, Подгорний, Гордієнко, Ключковським і Баранов. Тепер прошу здійснити запис народних депутатів. Прошу прізвища вивести народних депутатів. Прізвища, ви бачите, шановні колеги, підвгодини на розгляд, на обговорення. Так, Колесніченко Вадим, фракція Партії регіонів, наступним буде виступати Сергій Подгорний. [[Шум у залі]] Півгодини, 30 хвилин.
Уважаемые коллеги, мы сегодня рассматриваем несколько законопроектов, которые призваны добиться торжества демократии и реализации избирательного права наших избирателей. Законопроект, который предложил коллега Ефремов, 6601, он позволяет максимально удовлетворить потребности нашего общества в праве избираться и быть избранным, с одной стороны. А с другой стороны, коллега Ефремов попытался максимально учесть все эти недостатки, которое наше общество имело за последние несколько лет при использовании пропорциональной системы выборов по закрытым спискам. Мы все осознали и увидели все эти недостатки, которые были. Поэтому мы совместили в этом законопроекте два желания: с одной стороны, повысить политическую ответственность политических сил, которые представляют своих кандидатов в местные органы самоуправления, а с другой стороны, мы хотим добиться политической ответственности избирателей за свой выбор, который они совершают. И это очень важно, потому что общество должно обучаться, общество должно повышать свой уровень, и, безусловно, в соответствии с этим, должна повышаться ответственность и уровень тех политических сил, которые представляют интересы этого же общества в местных органах самоуправления. Конечно же, сто процентов никто не даст нам гарантии о том, что любой из трех законопроектов о выборах в местные органы самоуправления является самым лучшим. Конечно, в каждом законопроекте есть свои недостатки. Однако мы прекрасно понимаем, что предела совершенству нет. По нашему мнению, предложенный законопроект 6601, он учитывает максимальные возможности, которые сегодня мы можем предоставить нашим избирателям. Конечно же, смешанная система позволяет людям и увидеть конкретного депутата, и конкретную политическую силу. Выдвижение в городские и областные советы только от политических партий позволяет завершить все же систему политического структурирования нашего общества и отбросить наконецту позорную практику, когда люди объединялись в различные местные блоки, так называемые именные блоки, постоянно говорили о том, что в политике нужны новые лица, новые люди, дискредитировали избирателей, дискредитировали выбор, который осуществили избиратели, и на новые выборы шли под новыми лозунгами, с новыми именами, но опять одни и те же. И вот, чтобы мы, наконец-то, поставили точку в том, чтобы людей обманывали эти именные лидеры местных политячеек, мы сегодня предложили, чтобы выдвигали только политические партии, которые несут политическую ответственность за своих избирателей. И я уверен, что законопроект 6601, он наиболее приемлемый для нашего общества и он позволит довести уровень демократизации нашего общества и ответственности до тех высот, которых мы сегодня можем достигнуть, в том числе благодаря предложениям Венецианской комиссии. Спасибо.
Сергій Подгорний, фракція БЮТ. Наступним буде виступати Сергій Гордієнко.
Уважаемые избиратели, я хочу обратить внимание на следующее. Буквально сегодня в газете прочитал комментарий одного из депутатов Партии регионов, так называемый «Семафор», который на питання: чому ви не підтримуєте відкриті списки – відповів: полумера, избирателей хотят водить на коротком поводке Он, кстати, об это сегодня тоже уже говорил), а мы хотим дать им свободу выбора. Так от я хочу показати цю свободу в законопроекте 6601. Це свобода, коли немає самовисування по мажоритарній системі, я не кажу зараз про голів. Просто у всьому світі, у всій Європі, якщо є мажоритарна система, там обов’язково є самовисування. І доповідач, який тут казав, що тут і ОБСЄ, і ПАРЄ, і Венеціанська комісія, всі, всі висновки там враховані, навпаки – це просто брехня, нічого не враховано з цього приводу. Тепер інше. Чому немає самовисування міських голів? Сільських є, а міських немає. А дуже просто. Сьогодні більшість міських голів – люди, які поважні, які мають довіру у свого виборця, вони позапартійні і вони не хочуть іти в партію, і виборці їх підтримують на цьому. Але тій владі центральній, яка прийшла, треба зламати цього мера і сказати: хочеш бути в наступний раз, у тебе ж 90 відсотків підтримка, вступай в партію в конкретну, тому це не свобода. Це перше. Друге. Вже тут було сказано, що порушення Конституції і одне і інше, і третє. Я хочу звернути ще на одне порушення. Рішення Конституційного Суду 98-го року, яке казало, що не можна одну і ту ж особу висувати і по багатомандатному округу, тобіш у списку, і по мажоритарному. Ні! Нам можна, для нас рішення Конституційного Суду – не указ. І наостанок хочу сказати наступне. Термін висування. Я порахував, я подивився, ми ж проголосували 31 жовтня, значить висування буде з 27 вересня по 2 жовтня, це один тиждень, одна субота, даже неділі немає, а тепер давайте скажемо, чи можна буде провести в робочі дні на кінці вересня, на початку жовтня районні конференції? Чи дасть влада, щоб на ці конференції приїхали члени партій і залишили свою роботу? А обласні конференції? Так це заздалегідь зроблено так, щоб ці конференції пройшли тільки однієї партії, партії влади, Партії регіонів, інші партії свої конференції не проведуть, їм не дадуть. І он останок, тут була брехня, що був висновок Науково-експертного управління. Да він був, він був після того, як законопроект був внесений в порядок денний на комітеті і проголосоване його включення. Дали, але давайте прочитаємо передостаннє речення. До змісту положень поданого проекту можуть висловити також інші зауваження, однак їх викладення в тексті даного висновку є не.
Будь ласка, завершуйте.
є неможливим через надзвичайно стислий термін його підготовки, дали три-чотири години Науково-експертному управлінню, щоб вони.
Дякую. Сергій Гордієнко, фракція комуністів, наступним буде виступати Юрій Ключковський.
Шановний головуючий! Шановні колеги! Шановні громадяни України! Народ – єдине джерело влади. Ці красиві слова саме згадуються з цієї трибуни кожного разу, якщо необхідно випросити, а вірніше видурити цю владу у нашого українського народу. Ви згадайте 20 років, 20 років тільки доходить саме до виборів, так ми і спекулюємо, спекулюємо на тому законопроекті, який необхідно прийняти і видурити цю владу у народу, вносячи туди ті чи інші, саме ті чи інші положення. І це хто б не був чи влада, чи опозиція, 20 років вони синхронно і почергово міняються. Я хотів би сьогодні сказати, а чи чує влада, як вона приходить до влади і чи вона віддзеркалює те, що каже український народ? Я вам запевняю, що такого ніколи не було і у тих законопроектах, які подаються, воно навіть не планується. Сьогодні забрали у народу в трудових колективів у всіх право висувати, сьогодні влада боїться йти до народу і звітувати перед народом. І я можу називати цілі низки територіальних громад, де керівники територіальних громад і депутати за останні п’ять років перед ними не звітували. Да, ті законопроекти, які ми розглядаємо, вони якраз є сьогодні віддзеркаленням українського саме суспільства, вони є віддзеркаленням процесів саме, що відбувається у суспільстві. А які відбуваються процеси, процеси дограбування великої загальнонародної власності, яка надбана за 20, за всі саме років радянської влади. Проходять процеси перерозподілу власності і боротьба за владу, бо влада це необмежений доступ до фінансових і матеріальних ресурсів. Сьогодні, розглядаючи саме ці законопроекти, слід сказати, що ідеального законопроекту ніколи не буде, виходячи з тих процесів, що відбуваються у нашій державі. Розглядаючи саме законопроекти, саме фракція Компартії України має зауваження до кожного з них і дуже суттєві. І ми сьогодні кажемо, що і в законопроекті 6601, який ми розглядали, це нашого колеги депутата Єфремова, ми можемо сьогодні, ніколи не погоджуємось з тим, що є грошова застава і ми фактично вводимо майновий ценз у цьому законопроекті, порушуючи Конституцію України. Ми кажемо, що сьогодні в цьому законопроекті є спроби саме вирішити ті проблеми, які диктували виборці, яка саме диктує, саме України ті проблеми, які диктує життя. Тому я пропоную все-таки взяти за базу законопроект 6601 Олександра Єфремова і на цьому, і на ґрунті цього законопроекту шукати компроміс і вирішувати питання.
Завершуйте, будь ласка. Юрій Ключковський, фракція "Наша Україна – Народна самооборона", наступний буде виступати Валерій Баранов.
Шановні колеги! За браком часу я буду говорити тільки про один законопроект 6601 – законопроект, який мені нагадує величезну бочку дьогтю, в яку в кинуто кілька чайних ложечок меду. Може якраз хтось спокуситься, може якраз хтось піде на той мазохізм, який тут демонструють представники міноритарних фракцій коаліції, які не помічають, що цей законопроект знищує їх на корню і ліквідую їх як суб’єктів політичного процесу. Але, щоб не бути голослівним, я наведу кілька аргументів, які пояснюють наскільки далеко від свободи вибору є цей законопроект. Насамперед, спробуйте визначити, а скільки депутатів має обиратися у відповідних місцевих радах. Гляньте на 16 статтю у другій частині написано: „якщо сьогодні там парна кількість, то залишається скільки – скільки є, а якщо непарна – то мінімальна кількість вказана в четвертій частині”, –геніальна річ, в залежності від того чи парна чи не парна кількість депутатів буде визначатися скільки їх буде далі. Але, можливо, ви думаєте, що ця виборча система дозволить забезпечити конституційний статус районних і обласних рад, бо тут є така норма, що кількісний склад має визначатися відповідно до населення у відповідних громадах так, щоб кожна громада була представлена. Я вам читаю: „в районі з 35 тисяч виборців – максимум 46 депутатів, 23 обираються по одномандатних округах, а 23 як? По закритому – колеги! – списку. Скільки би тут не критикували закриті списки і теперішні, той самий закритий список з „котами в мішку” залишається в цьому законопроекті. Але давайте ці 23 одномандатні округи розподілимо між 30 територіальними громадами, які ще й мають кількість виборців від 500 до 10 тисяч – пропорційно до кількості виборців в цих громадах. Так просто неможливо сформувати таким чином районні округи. Я вже не буду говорити про порушення Конституції щодо само висування. Але зверніть увагу на надзвичайно демократичні строки висування: по списках висування закінчується за 28 днів до дня виборів, а по одномандатних округах починається за 30, і ви знаєте, ці 3 дні, це четвер, п’ятниця і субота. За ці 3 дні треба провести всі конференції міські, районні і обласну і повисувати всіх кандидатів. Якщо ви думаєте, що міноретарні партії це зможуть зробити, я думаю, сумніваюсь. Дуже цікава норма в 46 статті, передбачається ліквідація місцевих організацій і партій, мабуть рішенням територіальних виборчих комісій. Сьогодні відмова у реєстрації у зв’язку з неточностями в поданих документах по чинному закону підлягає виправленню. В цьому законопроекті жодного виправлення не передбачається: у вас неправильно стоїть кома, гуляйте, ви виборах не берете участі. Геніально з виборчою.
Завершуйте.
я підрахував, отут просто сидячи, по розмірах застави, які пропонуються. Консолідований бюджет України від проведення місцевих виборів отримує дохід майже півмільярда гривень. Та не журіться, не треба буде коштів з бюджету витрачати, за рахунок кошті застави, за рахунок податку виборчого, порушення прав громадян, майнового цензу будуть проведені ці вибори. І нарешті останнє. Якщо ви думаєте, що спостерігачі мають право що не будь зробити, то зверніть увагу, їм категорично забороняється будь-яке втручання у роботу.
Дякую! Завершуйте, ну ви вже виступаєте 4 хвилини.
дякую, я вже завершую. Я хочу ще раз підкреслити, цей законопроект, суть його, абсолютно правильно виразив колега Арсеній Яценюк, це законопроект про обрання органів місцевого самоврядування від Партії регіонів.
Валерій Баранов, наступним буде виступати Валерій Писаренко.
Уважаемые коллеги, проблему решать нужно, но в предложенном варианте законопроект принимать недопустимо. Вы можете представить себе, чтобы Закон о медицине принимался без участия медработников нашей страны? Точно так же этот закон проигнорировал полностью решение 500 руководителей органов местного самоуправления, полностью проигнорированы решения парламентских слушаний, которые высказали свою позицию по этой проблеме. И предложения решать выборы 50 на 50 процентов – это все равно, что вытащить половину занозы из ноги, подозревая о том, что все равно будет опухоль развиваться и ногу потом отрежут. Поэтому решения и парламентский слушаний, правления ассоциаций городов заключалась в том, что мажоритарная система выборов должна существовать на уровне сельских, районных, городских и областных городов и советов. Не учтено в проекте закона необходимость проведения выборов мэров в два тура, тогда мы защитим наше общество от тех историй, которые у нас сегодня существуют. Когда выходит сказочник, рассказывает о том, что снизит тарифы на коммунальные услуги, повысит пенсии, бесплатно будет всех возить по городу на трамваях, троллейбусах, за него голосуют 15 процентов избирателей и он становится мэром. Потому что следующие нормально образованные люди набирают 14, а то 12. Либо нужно устанавливать барьер – не менее 30-40 процентов, чтобы такой кандидат набирал. Дальше. Отсутствие самовыдвижения – это яркое нарушение Конституции, которое дает каждому из нас право быть избранным и избирать. Сегодня не имеет права человек быть избранным, если он не вступит в какую-то партию. Это однозначно нарушение Конституции. Лишить права людей выдвигаться в мэры – это, ну, мы прославимся на всю планету. Нет решения по внеочередникам по мэрам. Об этом сегодня говорил Владимир Михайлович, и мы сегодня говорили с Александром Сергеевичем. Все с этим согласны, так давайте мы решим эту проблему. И я надеюсь, что Александр Сергеевич Ефремов возьмет эту проблему на контроль. Ну, и новый проект не решает проблемы развития самоуправления. Конференция, которая называется «Парламентская ассамблея Европы» решила восстановить мониторинг в Украине по выполнению хартий местного самоуправления. Потому что этот законопроект подрывает основы местного самоуправления. И я считаю, что для нас это важный звонок. Поэтому проект закона нужно в первом чтении принимать, но дорабатывать все предложения, которые сегодня высказались. Спасибо.
Валерій Писаренко, фракція БЮТ, наступним буде виступати Станіслав Довгий.
Шановні колеги, звичайно сьогодні поданні законопроекти не є ідеальними. Але нам потрібно обрати один з них, тому що ту проблему, яка сьогодні нависла над Україною, вона повинна бути вирішена в якийсь спосіб. Я не просто так задавав питання одному з авторів законопроекту, коли запитував, які пропозиції все ж таки до того, щоб змінити щось в самому місцевому самоврядуванні. Всі з вас, хто сьогодні їздить в округ і спілкується з депутатами місцевого рівня, звичайно приходять до одного питання. Професійний рівень сьогодні місцевого самоврядування, на жаль, вкрай низький. Так, є проблема в тому, що у нас формування на місцевому рівні відбулось за принципом закритих, вкрай закритих списків і принцип формування був настільки комерційний, що ми отримали з вами відсутність повного місцевого самоврядування, але при цьому і ніхто не говорить, що з цим робити. Сьогодні є лише одна пропозиція, яка так чи інакше дає відповідь, але вона також має бути доопрацьована до другого читання. Це, можливо поступове, повернення в окремих органах місцевого самоврядування до мажоритарної системи. Звичайно, якщо є недоліки в процедурі і тут багато про них говорилось, то у нас для цього є два тижні і друге читання. Ми повинні з вами попрацювати. Але якщо ми не сьогодні не врятуємо місцеве самоврядування, то ще на 5 років втратимо можливість розвитку регіонів. Ніколи Київ не дасть розвитку регіонам і ми це все бачили за останні 5 років. Коли органи місцевого самоврядування займалися, опікувалися тим, щоб будувалися школи, дитячі садки, дороги, щоб світло було на вулицях? Звичайно більше піклувались про те, що скільки ділянок земельних буде віддано тому чи іншому члену органу місцевого самоврядування і яким чином ларьки будуть працювати, які також кришувалися тими же самими місцевим самоврядуванням. Сьогодні врай необхідно нам підвищити професійний рівень. Більш того, потрібно подивитися на практику європейських держав де люди, які потрапляють до органів місцевого самоврядування в окремих країнах навіть проходять професійну підготовку, щоб вони розуміли, що таке бюджет, що таке дороги, що таке газ, що таке світло і вже після цього вони приступають до виконання своїх обов’язків. І ще одне останнє. Ніякі реформування порядку виборів місцевих депутатів не врятує місцеве самоврядування без переведення фінансування органів місцевого самоврядування. Якщо ми з вами не забезпечимо їх фінансово, то не зважаючи від того, хто буде депутатом місцевим професійна чи не професійна особа працювати регіони не будуть і вони не будуть так, як це повинно жити. Вся Європа і досвід Європи показує держава іде вперед за рахунок органів місцевого самоврядування. Давайте сьогодні їх підтримаємо і попрацюємо до другого читання, щоб у нас був нормальний закон, нормальна система виборів. Дякую.
Станіслав Довгий. Немає. Ярослав Кендзьор. Будь ласка, В’ячеславу Кириленко право на виступ передає Ярослав Кендзьор.
В’ячеслав Кириленко, депутатська група „За Україну!”. Шановні колеги, у нас тут було таке веселе обговорення, але чесно кажучи, я думаю, що дуже швидко всім, навіть із правлячої коаліції буде не до сміху. Тому що насправді можна посилатися на тезу про те, що депутата потрібно повернути виборцям, але це одна справа. А зробити депутата місцевого гвинтиком авторитарного режиму і слугою виконавчої влади та місцевих адміністрацій – це зовсім інша справа. Виборці не будуть посилати місцевого депутата, щоб він був гвинтиком у будь-яких оборудках місцевих адміністрацій. А саме це і пропонується цим законом, який передбачає тепер змішану систему. На тлі чого це відбувається? На тлі того, що уже практично в усіх обласних адміністраціях іде трохи не цілодобова робота про те, як і кого на які округи розподілити. Шукають вчителів, лікарів, відомих людей, бюджетників і вже повним ходом, як при Кучмі складають шахматки, кого куди на який округ призначити депутатом місцевої ради. Це означає, що це лише профанація демократії, а не справжня місцева демократія. Все це також відбувається на тлі того, що пропонується нам новий Податковий кодекс, у якому бізнес, особливо малий і середній буде безправним. І хто там буде мати свою точку зору, то через цей інструмент податкова поставить на місцях його в рамки. Це відбувається на тлі Бюджетного кодексу, де місцева влада також буде безправною. І навіть Верховна Рада не зможе відхилити урядовий проект бюджету. Все це треба розглядати в сукупності. І, якщо розглянути в сукупності, то тоді остаточно не до сміху. Тепер. Кажуть, змішана система і мажоритарні округи. Шановна правляча коаліція, чи в цьому випадку навіть не шановна. А чому ви не даєте права самовисування? А що це за мажоритарні округи, по яких не можна іти самовисуненням? А чому ви віддаєте тільки політичним партіям це право? При цьому чому ви забороняєте блоки? Раз. І чому ви вводите заборону на політичні партії? Чому ви, знаючи, що виборці підтримують багатьох ваших конкурентів, по суті вдаєтесь до антиконкуретних заходів і забороняєте участь у виборах цілій низці нових партій, які підтримуються виборцями? При чому тут люди, які в залі сидять і представляють ці партії, народні депутати? Ви ж забираєте право вибору у виборців. І при цьому навіть оком не моргнувши називаєте це демократією. Якщо ви проти блоків, то чому ви навіть не ускладнюєте собі завдання вмотивувати це? Ви можете збільшити бар’єр. І як у кожній цивілізованій країні, дати можливість політичним силам об’єднуватись у різні середовища, як це роблять громадські організації, як це відбувається у будь-якому середовищі? Все це не пояснюється. Тому що насправді цей закон призведе до того, що можна буде вносити в українську Конституцію лише одну зміну. Відновити 6 статтю про керівну і спрямовуючу роль Партії регіонів.
Завершуйте будь ласка на такій гарній ноті.
Відновити 6 статтю про керівну і спрямовуючу роль Партії регіонів, всі інші партії заборонити. І на цьому закрити і демократію, і парламент. Отаке буде через декілька років. Дякую за увагу.
Володимир Бондаренко, фракція БЮТ. Наступним буде виступати Ярослав Джоджик.
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко", партія „Реформи і Порядок”. Безумовно, коли вчитатися в ці тексти, які нам подані, в кожному з них просвітлюється якась мета. В одному дійсно, удосконалити систему виборів, зробити так, щоб депутати були відповідальні перед виборцями, щоби люди знали, хто висунувся, щоби бачили його минуле і майбутнє, відчували його і робили свідомий вибір. В іншому є інша мета – монополізація влади. І це відчувається у кожній букві, якам дописана туди до базового фактично тексту закону. Про що я говорю у даному випадку? Ви подивіться як іде висування, ви подивіться, як формуються комісії, ви подивіться на будь-які кроки, які робляться у виборчому процесі, всі вони націлені на те, щоб працювала адміністративна і судова система і працювали на тих, хто дає їм команди. Безумовно сьогодні важко очікувати, що у судах, зокрема у тому суді, який є адміністративний, який очолюється людиною, на яку є чіткі показання судді Зварила про те. що він чемоданами возив йому гроші, і він сьогодні очолює цей суд, то він що, буде діяти таким чином, щоб його звідти прибрали? Він буде служити цій владі, виконувати кожну його вказівку, як це вже показав. Вже до цього часу ми могли переконатися в цьому. Чи ми сподіваємось, що Вища рада юстиції буде об’єктивною по відношенню до тих суддів, які, на їх погляд, приймуть неправильні рішення по відношенню до цих виборів? Чи, можливо, ми можемо очікувати, що адміністрації, які розставлені з Єнакієве, Макеєвки у всіх кінцях України будуть діяти об’єктивно? Та ні, цього не буде. І тому сьогодні це закон, який має зробити монопольну владу однієї партії. Чи відповідає цей закон на ті питання, які ставили люди, де двох турові вибори мера. От у Києві однотуровими виборами через групу, невелику групу бабусь вже два рази обирається людина, яка абсолютно знищує Київ. А при двох турових виборах йому б і близько там не бути. Де можливість вплинути на депутата, відкликати його в разі, якщо він недобре працює або не виконує волю виборців, де вона? Нема цього. Де можливість самовисуватись людям у мажоритарних округах? Нема цього. І тому я хотів би сказати, що це надзвичайно важливий закон, і він сьогодні повинен у тому числі налякати і тих, хто сьогодні тут палко закликав, що він поганий – це міноритарні учасники коаліції, але тут же закликав голосувати за нього. Шановні друзі, вас переступлять, вас потопчуть і вас викинуть. Але разом з тим у нас з’явилася і цікава можливість. Ми будемо агітувати однозначно, жодного кандидата Партії регіонів у будь-якому списку не пропускати. Ми звернемось до людей, щоб вони зрозуміли, навіть не вникаючи там в якісь глибокі подробиці, не можна пропускати представників цієї партії, яка зазіхнула на монопольну владу України, яка плює на Конституцію, переступає її, топчеться на ній, біснується, радіючи від такої перемоги, яка може стати кривавою перемогою для України. Дякую.
Ярослав Джоджик, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Спочатку тривала затримка із внесенням вчорашнього подання, а вже сьогоднішній розгляд надзвичайно важливого законопроекту є черговою демонстрацією фірмового стилю нової коаліції „тушок” у Верховній Раді України. Адже зовсім недавно це було зроблено і з Податковим, і з Бюджетним кодексом. Виникає питання: а чому так робиться. Та тому що в такий надзвичайно короткий період неможливо довести до суспільства ті кричущі невідповідності між тими цілями, про які тут дуже багато сьогодні говорив Єфремов, і реальним станом речей, який є в цьому законопроекті, який абсолютно відповідально можна уже сьогодні перейменовувати, що це законопроект про забезпечення перемоги Партії регіонів на майбутніх місцевих виборах. Адже всі новели, які пропонуються, направлені на використання адмінресурсу, маніпулювання у виборчих комісіях, створення штучних перешкод для інших політичних сил. Проектом передбачено на районному, обласному, міському рівні внесення майже 9 тисяч гривень застави. Виникає питання, а хто з політичних партій може собі це дозволити, лише, звичайно, лише партії олігархічних кланів. Виникає питання, про яке волевиявлення виборців ми можемо говорити. Свого часу Українська Народна Партія виступила з ініціативою заборони іменних блоків, які великою мірою розвивали авторитарність в політичних партіях і не сприяли структуризації партійних партій. Але яке відношення до цього має заборона цілковита використання блоків у виборчих процесах? Адже це є практично в кожній європейській цивілізованій державі. Проектом не передбачена здача при реєстрації політичної партії на вибори партійної програми. Виникає питання, а для чого партійна програма? і чому не подає в цьому проекті Партія регіонів? Та тому що вона не планує звітувати перед виборцями в майбутньому. Я хочу сказати, що цим законом передбачено, що територіальні виборчі комісії формуються на базі фракцій, які є у Верховній Раді України. але, як ми знаємо, три з п’яти фракцій є блоками. Але блоки не можуть бути суб’єктами виборчого процесу. І скажіть мені, коли Блок „Наша Україна – Народна самооборона” має 8 політичних партій, кожна із яких.
Завершуйте, будь ласка.
кожна із яких подасть свої кандидатури, то Партія регіонів буде мати одну квоту, а на 8 партій буде та сама квота. Тому Українська Народна Партія заявляє про неприпустимість проходження цього законопроекту.
Дякую. Завершуйте. 10 секунд.
і стверджує, що ті політичні партії, які сьогодні є „піднощиками снарядів”.
Дякую. Шановні колеги, обговорення законопроектів завершено. Так, зараз переходимо до прийняття рішення. Прошу, шановні колеги, підготуватися. Я ставлю на голосування проект закону [[реєстраційний номер 6600]] про внесення змін до Закону України "Про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських [[селищних]] міських голів щодо впровадження відкритих списків кандидатів у депутати від місцевих організацій партій і блоків та удосконалення процедури відкликання депутатів місцевих рад. Цей законопроект доповідав народний депутат України Сергій Подгорний. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття його за основу. [[18:14:22]] За-165 Рішення не прийнято.
Зараз, шановні. По фракціях, будь ласка: Партія регіонів – 0, "Блок Юлії Тимошенко" – 123, "Наша Україна–Народна самооборона" – 42, комуністів – 0, "Блок Литвина" – 0, позафракційні – 0. Шановні колеги, зараз я буду ставити на голосування законопроект 6601, автор і доповідач – Олександр Єфремов. Але разом з тим, я хочу наголосити на тому, про що говорив Олександр Сергійович, що я буду ставити на голосування про прийняття його за основу з урахуванням таких зауважень: перше – вилучити із законопроекту положення, які передбачають можливість одночасного проведення з місцевими виборами виборів народних депутатів України та Президента України. [[Шум у залі]] Шановні колеги, я ставлю те, що прозвучало. А далі, у другому читанні, будете враховувати це. з відповідним вилученням статей, в яких ідеться про ці положення, тобто про можливість одночасного проведення виборів місцевих, народних депутатів України і Президента України. Друге. Вилучити положення законопроекту, які передбачають внесення змін до Закону України „Про столицю України місто-герой. України” у зв’язку з тим, що вони не пов’язані з предметом законопроекту [[це пункт 7 розділу 14 Прикінцевих та Перехідних положень]], а також вилучення положень законопроекту, що призводить до правової невизначеності в регулюванні суспільних відносин і в якому не враховано вимоги Регламенту Верховної Ради України щодо необхідності у разі потреби з прийняттям закону внесення змін до інших законів. Тобто вилучення пункту вісім розділу 14 Прикінцеві та Перехідні положення. Про що йдеться? Там йдеться про те, що закони чинні діють у тій частині, які не суперечитимуть цьому закону. зрозуміло? І ще одне. Про те, щоб залишити в законі положення про те, що виборча комісія Автономної Республіки Крим, обласні, районні, районні у містах, сільські, селищні, міські, селищні, сільські виборчі комісії інформують Верховну Раду України, відповідні ради про хід виборчого процесу та результатів виборів. Тому що тоді Верховна Рада України взагалі позбавляється будь-якої інформаційної бази з приводу виборчого процесу, результатів виборів. Це потрібно залишити. З урахуванням оцих пропозицій, шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про вибори депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів. Шановні колеги, прошу голосувати. Ви ще мені повинні дякувати, що я витягую те, про що йдеться. А то б разом пішли б на вибори всі. Будь ласка, прошу голосувати. [[18:17:34]] За-246 Проект закону прийнято за основу. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 169, „Блок Юлії Тимошенко” – 19, „Наша Україна – Народна самооборона” - 8, комуністів – 27, „Блок Литвина” – 19, позафракційні – 4. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про систему інженерно-технічного забезпечення агропромислового комплексу України” щодо здійснення державного технічного нагляду, реєстраційний номер 4448. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Перестенко Марина Володимирівна, друге читання. Будь ласка, Марина Володимирівна. Почався розгляд питання. На завтра всі ваші пропозиції враховані.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! На ваш розгляд на друге читання вноситься проект Закону України „Про внесення змін до Закону України „Про систему інженерно-технічного забезпечення агропромислового комплексу України” щодо здійснення державного технічного нагляду [[реєстраційний номер 4448]]. Метою даного законодавчого акту є забезпечення в Україні безпечної експлуатації машин та механізмів для навколишнього середовища, життя та здоров’я людей, а також визначення завдань, компетенції прав, статусу органів державного технічного нагляду. Функціонування таких органів передбачено законами України про систему інженерно-технічного забезпечення агропромислового комплексу України, про захист прав покупців сільськогосподарських машин, про дорожній рух та Кодексом України про адміністративні правопорушення. Однак цими законодавчими актами України повноваження органів державного технічного нагляду виписано фрагментарно, не чітко та в контексті інших споріднених правових норм. Цим законопроектом вносяться необхідні зміни та доповнення до Закону України „Про систему інженерно-технічного забезпечення агропромислового комплексу України”, згідно до вимог Закону України „Про основні засади державного нагляду у сфері господарської діяльності”. Насамперед хочу подякувати народним депутатам, які працювали над удосконаленням цього законопроекту. До другого читання було внесені 10 пропозицій та поправок, всі розглянуті, шість з них враховано. Більшість пропозицій народних депутатів була спрямована на уточнення положень законопроекту з метою його поліпшення. Щодо зауважень Головного юридичного управління, можна погодитись з деякими зауваженнями Головного юридичного управління, які мають суто технічний характер, решта зауважень мають обґрунтування щодо їх прийняття. Комітет. пропозиції комітету рекомендувати Верховній Раді України прийняти зазначений законопроект в другому читанні і в цілому, як Закон України.
Дякую. Шановні колеги! Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні та в цілому, як закон проект Закону про внесенні змін до Закону України „Про систему інженерно-технічного забезпечення агропромислового комплексу України” [[щодо здійснення державного технічного нагляду]] [[реєстраційний номер 4448]]. Відмініть голосування! Відмініть голосування! Поправки ж всі враховані, будь ласка Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, шановний Володимире Михайловичу, я звертаю вашу увагу на сторінку третю, четверта поправочка, ви просто пропустили, я розумію. Очевидно, ви також пропустили, що по попередньому закону треба було дати доручення ще Комітету з питань конституційної політики, правової політики дати заключення і з питань судоустрою, бо там є зміни в цьому законі про вибори. Я пропоную частину першу статті 20 викласти в такій редакції. „Державний технічний нагляд за відповідністю технічних засобів, вимогам безпеки та якості паливно-мастильних матеріалів у системі інженерно-технічного забезпечення агропромислового комплексу здійснюється відповідно до законодавства інспекціями державного і технічного нагляду та уповноваженим органом центрального органу виконавчої влади з питань аграрної політики”. До речі, щоб ви знали, що зараз після прийняття того закону, що ви вранці прийняли, сьогодні буде тільки один орган, який може бути в системі центрального органу виконавчої влади. Тому я не знаю, чому відхилили поправку, тут немає.
Будь ласка, комітет позиція.
У нас п’ята поправка врахована, вона практично та ж сама.
Я ставлю на голосування поправку номер 4 Юрія Кармазіна. [[18:22:49]] За-46 Рішення не прийнято. Всі інші поправки враховані. Будь ласка, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, не всі поправки, а якщо враховано частково, то треба писати враховано частково. Я б тоді не наполягав на іншій поправці, тепер я буду наполягати, раз так. Поправка 8 сторінка 10, Володимире Михайловичу, пункт 5 частини першої статті 21, пропоную залишити в чинній редакції, яка узгоджена з абзацом частини п’ятої, статті 34 Закону про дорожній рух. Окрім пункту 5 частини один статті 21: „здійснення відомчої реєстрації та обліку тракторів, самохідних шасі, самохідних сільськогосподарських, дорожньо-будівельних і меліоративних машин, сільськогосподарської техніки і інших механізмів, видачі на них номерних знаків та відповідних реєстраційних документів, ведення автоматизованого обліку зареєстрованих тракторів, самохідні шасі, самохідних сільськогосподарських, дорожньо-будівельний меліоративних машин, сільськогосподарської техніки і інших механізмів та систематизація відомостей про їхніх власників з використанням єдиного реєстру, держателями якого є уповноважений орган виконавчої влади з питань аграрної політики.”.
Будь ласка, позиція комітету.
Подивіться на сторінці 10 сьома поправка – теж саме, що ви зараз пропонували. Вона врахована.
[[Не чути]]
Тому що сьома поправка раніше ніж восьма, по цифрах навіть.
Шановні колеги! Прошу уваги, спокійно – 8 поправка комітет не підтримав її, Юрій Анатолійович її обгрунтував. Я ставлю її на голосування. [[18:25:02]] За-33 Рішення не прийнято. Так хто ще на полягає на своїх поправках, які не враховані? Немає. Шановні колеги! Комітет пропонує прийняти законопроект у другому читанні і в цілому як закон. Щодо зауваження Юридичного управління, які є доповідач стверджує, що вони мають технічний характер і тому комітет прийняв рішення до них не прислухатися. Я ставлю на голосування першу пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект Закону [[реєстраційний номер 4448]] про внесення змін до Закону України „Про систему інженерно-технічного забезпечення агропромислового комплексу України” щодо здійснення державного технічного нагляду. Прошу голосувати. [[18:26:07]] За-304 Закон прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення зміни. [[Шум у залі]] З процедури чого? Шановні колеги, давайте таким чином, працювати, бо інакше тоді ж, ну ви ж майте совість. Попрацюємо, а потім, коли вже стомитесь, тоді розглянемо інше питання. Оголошується до розгляду проект Закону внесення зміни до статті 18 Закону України „Про міський електричний транспорт”. Доповідач – Валерій Баранов, заступник голови комітету. Давайте швидше будемо працювати. Шановні колеги! Я виконую рішення Верховної Ради України про те, щоб вечірнє засідання продовжилось до завершення розгляду питань, визначених розкладом. Прошу заспокоїтись.
Уважаемые депутаты, уважаемые избиратели, суть предлагаемого законопроекта устанавливается в том, чтобы определить постоянную норму применения для городского электрического транспорта такого же тарифа на электрическую энергию, который установлен для населения. С одной стороны, это правильный путь того, чтобы городской электрический транспорт выжил и не умер в условиях не финансирования ранее законодательно определенных льгот. С другой стороны, мы прекрасно понимаем, что это борьба со следствиями то есть решение проблемы должно коренным образом заключаться в том, чтобы перейти к адресной помощи определенным слоям населения, которые должны платить за электрический и любой другой транспорт. И тем не менее, законопроект существует, комитет его поддерживает и мы просим вас поддержать его вас поддержать его в том виде, в котором он предложен.
Шановні колеги, по поправках. Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Володимире Михайловичу, я просив би, щоб зараз відкоментовано було таке положення, в тому числі і на відповідність Регламенту 116 статті поправка 4, яка врахована комітетом. Там пункт 2 частини другої доповнений абзацом такого змісту: «забезпечити відшкодування компенсацій постачальникам електричної енергії за регульованим тарифом втрат від здійснення такого постачання міського електротранспорту, за рахунок оптової ринкової ціни на електричну енергію відповідно до встановленого порядку”. Таким чином, іде мова про те, що в той закон, в який ми хотіли хороший зробити і записали вноситься зовсім інша норма, яка говорить, що олігарх ні в якому випадку ніколи не програє, йому все компенсує. Хто компенсує? Очевидно, держава. Тому я просив би, Володимир Михайлович, щоб оця 4 поправка поставлена була на підтримку залу. Подивимося, які політичні сили підтримають цю пропозицію.
Речь идет о том, что не важно, кто поставляет электрическую энергию, важно, кто за нее заплатит. В данном случае предлагается единый тариф для населения и для городского электрического транспорта. Если льготы предоставлены государством, то государство должно их и компенсировать, либо коммунальному предприятию, либо олигарху, либо кому угодно.
Шановні колеги, оскільки Юрій Кармазін наполягає на тому, щоб ми ставили на голосування підтвердження поправки, нам треба її проголосувати. Я ставлю на голосування поправку номер 4 нашого колеги колишнього Попова народного депутата. Вона врахована комітетом на її підтримку. Прошу голосувати. [[18:30:31]] За-244 Поправка підтверджена. Я ставлю на голосування, шановні колеги, пропозицію комітету про прийняття в другому читанні та в цілому як закон проект Закону про внесення зміни до статті 18 Закону України „Про міський електричний транспорт” [[реєстраційний номер 2486]]. Інформую водночас вас, що Головне юридичне управління висловило до цього законопроекту зауваження. Прошу голосувати. [[18:31:11]] За-296 Рішення прийнято, тобто закон прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо інформування керівниками правоохоронних органів громадськості про стан законності та заходи щодо її зміцнення [[реєстраційний номер 1448]]. Доповідач – Валерій Бевз, секретар Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Пропонований вашій увазі законопроект №1448 внесений народними депутатами України Олійником і Грицаком, прийнятий Верховною Радою України в першому читанні 09 березня поточного року за основу. Положення проекту підготовлено до розгляду в другому читанні спрямовані на вдосконалення механізму публічного інформування керівниками територіальних підрозділів органів внутрішніх справ та прокуратури населення адміністративно-територіальних одиниць про стан законності боротьби із злочинністю, охорони громадського порядку на відповідній території та результати діяльності у відкритих пленарних засіданнях відповідних рад. При підготовці цього законопроекту до розгляду в другому читанні до комітету надійшло 20 пропозицій від народних депутатів, з яких враховано 12, в тому числі 3 частково. Не враховано 8 пропозицій, які не несуть у собі змістовного навантаження. Комітет просить підтримати пропозицію та прийняти проект закону у другому читанні та в цілому як Закон України. Дякую за увагу.
Дякую. Давайте на прохання комітету ми попросимо Юрія Анатолійовича, щоб він не наполягав на своїх поправках підтримаємо закон. Ну одну дамо. Будь ласка. Кармазіну мікрофон.
Дві поправки серйозних. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати, мова іде про те, що я пропоную частину четверту статті 14 Закону про прокуратуру викладати в іншій редакції. Генеральна прокуратура разом з Верховним судом, державною судовою адміністрацією, Міністерством юстиції та внутрішніх справ і іншими зацікавленими міністерств і відомств за погодженням з спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади в галузі статистики розробляє систему та методику єдиного обліку статистичної звітності про злочинність, розкриття і розслідування злочинів та судових рішень. Мова іде про те, що ви добре знаєте, Валерій Олександрович, що сьогодні статистика, яку ми маємо, викривлена про злочини. Кількість злочинів майже на 30 відсотків збільшилась за останні кілька місяців. Від населення, від громадськості, від нас з вами це просто скривають. Ну окремі громадяни знають кількість, а окремі ні. Через це я вважаю, що таку поправку треба було б.
Дякую. Я ставлю на голосування пропозицію Кармазіна, поправка номер 2. Прошу визначатися. [[18:34:30]] За-21 Не підтримана. Будемо голосувати закон в цілому? Ще Кармазіну.
Шановний Адаме Івановичу, ми ж вносимо зміни до закону дуже серйозні, я хотів би, щоб ми далі ви прослухали. Я не наполягаю ще пару поправках. 16 поправка. Я принципові говорю поправки. Пункт 40 частини першої статті 26 Закону про місцеве самоврядування викласти у такій редакції. Заслуховування інформації керівників правоохоронних органів про стан законності, боротьби зі злочинністю, охорони громадського порядку та результати діяльності на відповідній території, визначених Верховною Радою України, пріоритетних напрямках із забезпеченням прямої трансляції, заслуховування та обговорення цієї інформації на місцевому радіо та телебаченні, розміщення на своєму офіційному веб-сайті аудіо, відеозапису і стенограми засідання та надсилає їх керівнику вищого рівня до відома. Вважаю, що. Не знаю, чому відклали, відхилив комітет це, це ж для прозорості влади і органів влади якраз поправка направлена. Подивіться, можливо, ви скоректуєте цю пропозицію.
Відповідаю. Шановний Юрій Анатолійович, вся проблема у тому, що це потребує додаткових витрат із бюджетів місцевих рад. Справа у тому, що у будь-якому випадку у разі, коли керівник органів внутрішніх справ чи прокурор звітує, у будь-якому випадку при цьому присутні і представники засобів масової інформації. Тому комітет вважає, що в даному випадку така пропозиція не може бути врахованою. Що стосується попереднього вашого зауваження в частині зростання злочинності, можу сказати єдине. Всі ми знаємо, що серйозні зміни з ростом злочинності у нас в державі пов’язані з серйозними змінами до чинного законодавства. Там майже на 100 тисяч збільшення кількості зареєстрованих злочинів. Тому тут тоже все зрозуміло.
Так, Юрій Анатолійович погодився. Я ставлю на голосування про прийняття в цілому як закону законопроекту за номером, за номером 1448 проект Закону про внесення змін та доповнень до деяких законів України щодо інформування керівниками правоохоронних органів громадськості про стан законності та заходи щодо її зміцнення. Прошу голосувати. Голосуєм. [[18:37:08]] За-251 Дякую, закон прийнято. Дякую, Валерій Ананійович. Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких кодексів України щодо встановлення відповідальності за штучне утворення земельної ділянки без відповідної дозвільної документації. Реєстраційний номер 3134. Від комітету – Віктор Вікторович Шемчук. Будь ласка.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Комітетом Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто поданий Кабінетом Міністрів України проект Закону про внесення змін до деяких кодексів України щодо встановлення відповідальності за штучне утворення земельної ділянки без відповідної дозвільної документації. Проблема незаконних оборудок із землями водного фонду є дуже гострою. В той же час правове поле у цій сфері є досить складним та заплутаним. Тому комітет декілька разів розглядав цей законопроект. І в решті-решт ми дійшли згоди щодо нього. Порівняльна таблиця вам роздана. Пропонується статтю 252 Кримінального кодексу України викласти в наступній редакції. Частину першу „Умисне знищення або пошкодження територій, взятих під охорону держави та об’єктів природного заповідного фонду, а також зміна рельєфу земель водного фонду з порушенням встановленого законодавством порядку, карається штрафом від 300 до 600 неоподаткованих мінімумів доходів громадян або обмеженням волі на строк до 4 років. Частину другу: ті самі дії вчинені повторно або за попередньою змовою групою осіб карається штрафом від 600 до 800 неоподаткованих мінімумів доходів громадян або обмеженням волі на строк до 5 років, або позбавлення волі на строк від 2 до 6 років. Частину третю: дії, передбачені частиною першою або другою цієї статті, вчинені шляхом підпалу, вибуху чи іншим загально небезпечним способом, якщо це спричинило загибель людей, масової загибелі об’єктів тваринного і рослинного світу або інші тяжкі наслідки, караються позбавленням волі від 6 до 13 років. Загалом до законопроекту надійшло 6 поправок, із них враховані повністю чи частково чотири, дві відхилено. Відхилені поправки номер 2 та 3, оскільки вони стосуються внесення змін до Кодексу про адміністративні правопорушення. Але оскільки було прийнято рішення не вносити зміни до цього кодексу, відповідно і поправки ці відхилялися. Комітет рекомендує прийняти законопроект у другому читанні та в цілому як закон України. Прошу підтримати позицію комітету та дякую за увагу.
Дякую. Хто з народних депутатів, які вносили поправки, не вдоволений реакцією? Таких немає. Але у Юрія Анатолійовича є зауваження. Прошу мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я хотів звернути вашу увагу. Ось у мене реєстрація моїх поправок 17 березня. Комітет розглядав на своєму засіданні питання 12 травня, тобто від березня до травня, від 17 березня майже два місяці пройшло. Але чомусь мої поправки, їх тут небагато, але вони не включені в текст і таким чином не враховані. На трьох сторінках – це моя робота. Ви розумієте? І я її зробив і зробив чесно. Я не можу зрозуміти, чому тут немає сьогодні цих поправок. Розумієте? Тут їх більше, ніж по всьому тексту тут внесено. Ви мені скажіть, можливо, давайте повернем цей законопроект, тому що поправок більше. Я показав зараз головуючому, Адам Іванович вам, що ці поправки внесені. Таким чином чомусь не хотіли внести, я не знаю чому. Не відхилив, бо нема в таблиці взагалі.
Я перепрошую, це питання, напевно, не до нас. Ми розглянули на комітеті ті поправки, які на момент розгляду знаходилися в комітеті. Питання до ваших помічників, до апарату, комітету, до Апарату Верховної Ради. Всі, які надійшли на момент розгляду, були розглянуті. Більше того, цей законопроект тривалий час знаходиться в Верховній Раді. Він був поданий 11.09.2008 року, я розумію, з 2008 року цей законопроект, тому всі мали можливість подати свої поправки.
Шановні колеги, дійсно, там є непорозуміння, але тут Апарат Верховної Ради не має ніякого відношення до цього. Дійсно, тут проблема в Апараті Секретаріату і тих, хто подавав. Уточніть, будь ласка, бо те, що Юрій Анатолійович показує, то там зареєстровано, що він вчасно подав. Значить, давайте, це технічне питання, розберемось. Я ставлю на голосування про прийняття в цілому закону за №3134 проекту Закону про внесення змін до деяких кодексів України [[щодо встановлення відповідальності за штучне утворення земельної ділянки без відповідної дозвільної документації]]. Прошу визначатись. [[18:42:29]] За-56 Рішення не прийнято. Розглядається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про застосування амністії в Україні" [[реєстраційний номер 4179]]. Доповідає Олійник Володимир Миколайович, перший заступник голови Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності. Будь ласка.
Володимир Олійник, партія фракції регіонів. Шановний головуючий, шановні народні депутати, вашій увазі пропонується підготовлений до другого читання проект Закону про внесення змін до Закону України "Про застосування амністії та інших законодавчих актів України”. Цим законом викладено в новій редакції Закон про застосування амністії в Україні, прийнятий ще в 1996 році. Дозвольте нагадати, що розробці законопроекту передувала велика підготовча робота, в ході якої був проаналізований досвід застосування амністії в країнах Європи таких як Франція, Німеччина, Великобританія, Словенія, Польща, Іспанія, а також у США та Канаді. Члени комітету дійшли висновку, що в такому вигляді як в Україні амністія не застосовується майже ніде в світі. Перед розглядом проекту закону в другому читанні хочу звернути увагу на основні новели проекту. Перше. Це заборона застосування амністії на стадії дізнання, досудового слідства, а також коли кримінальна справа знаходиться в провадженні суду, але не розглянута останньою. Друге. це розширення кола засуджених осіб, до яких амністія не може бути застосована взагалі. І третє. Це зміна порядку звільнення засуджених від відбуття додаткової міри покарання. У зв’язку із скасуванням положення закону про можливість застосування амністії на стадії дізнання та досудового слідства відповідні зміни вносяться до статей 44, 86 Кримінального кодексу України, а також до статті 6 Кримінально-процесуального кодексу України. крім того, Кримінально-процесуальний кодекс України доповнюється новою статтею 6 з значком 1, в якій визначається порядок звільнення особи від покарання внаслідок акта амністії. А тепер перейдемо до змісту проекту. До законопроектів від суб’єктів права законодавчої ініціативи надійшло 54 пропозиції. З них 26 враховано повністю, або частково, а 28 – відхилено, серед яких 10 поправок [[№33, 39, 43, 51, 52]] народного депутата Кармазіна Юрія Анатолійовича відхилені тільки тому, що в разі їх врахування буде порушена стаття 116 Регламенту, а 4 поправки [[44, 46,47, 49]] відхилені як такі, що не несуть жодного смислового навантаження, оскільки за своїм змістом повністю повторюють текст, прийнятий Верховною Радою України в першому читанні. Комітет на своєму засіданні прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект в другому читанні та в цілому як закон України. Дякую.
Дякую, Володимир Миколайович. Будем голосувати? Добре, поправки ті, Юрій Анатолійович, які не стосуються порушення 116 статті. Тільки ті, які ви вважаєте, що. Ні, ні, там є такі, які дійсно.
Юрій Кармазін. Шановний Адаме Івановичу! Я не Я не порушую Регламент, на відміну від коаліції і на відміну від головуючих сьогодні, бо через кожних дві. засідання, записано в Законі про Регламент, треба робити перерву. І Адам Іванович, дозвольте вам зробити зауваження по Регламенту, і регламентний комітет, очевидно, вам на це буде вказувати, тому що здоров’я і надбання народних депутатів – це надбання і народу також. Розумієте? Це. інше. коли не дають перерву. це називається „тортури”. І навіть Сухий теж аплодує, хоча. Так, шановні друзі, я хочу наголосити на сьомій поправці. Мова йде про те, що я пропоную пункт „а” і „б” частини першої статті 2 викласти в такій редакції: „повне звільнення зазначених у ньому осіб від призначеного судом покарання чи його відбування”. Поки що записано в чинній редакції „від відбування призначеного судом.”
Позиція комітету – відхилити, так як дана пропозиція не несе жодного смислового навантаження. У законі вже розділяються такі поняття, як „відбування покарання” та „подальше відбування покарання”.
Так, шановні колеги, дозвольте зреагувати на зауваження Юрія Анатолійовича і з вашого дозволу, оголосити для нього перерву. Ще які поправки в вас є? Немає? Я ставлю на голосування про прийняття в цілому як закон Зкону за номером 4179 „Про внесення змін до Закону України "Про застосування амністій”. Прошу визначатися. [[18:48:02]] За-37 На повторне перше. повторне друге. Прошу визначатися. [[18:48:22]] За-246 Рішення прийнято. Шановні колеги, я просив би врахувати одну ситуацію, коли ми голосували про вибори місцеві. Виходячи з того, що тут менше, ніж сто статей, ми маємо можливість дати доручення профільному комітету і скоротити до семи днів термін подачі пропозицій до другого читання. Ставлю цю пропозицію на голосування. Прошу голосувати.
Так не можна. Адаме Івановичу, так не можна. Є заперечення. [[18:49:05]] За-251
Прийнято. Ще раз нагадую. Ми не маємо права і, Юрію Анатолійовичу, ви б мали рацію, якби закон перевищував більш, ніж сто статей або був кодексом. Оскільки тут 94 чи 96 статей, ми можемо таку можливість собі дозволити. Це перше.
Адаме Івановичу, в Перехідних положеннях ще 10 статей.
Перехідні положення – одна стаття, яка стосується того, що внести зміни до таких законів. Рішення прийнято. Розглядається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державне оборонне замовлення", реєстраційний номер 2581. Кінах Анатолій Кирилович, голова підкомітету Комітету з питань національної безпеки і оборони.
Дякую. Шановні народні депутати, вашій увазі пропонується проект закону для прийняття у другому читанні і в цілому про державне оборонне замовлення. Цей закон має принципове значення в контексті ефективного використання оборонно-промислового комплексу нашої держави, погоджених дій всіх структур влади на етапі оформлення замовлення, включаючи спрямування замовлення на ефективне використання бюджетних фінансових ресурсів, виходячи з пріоритетів і можливості національного виробника, не порушуючи умов прозорої конкуренції. Є пропозиція підтримати подання Комітету з питань національної безпеки і оборони, який голосував одностайно за цей закон. В тому числі доповідаю вам, що від суб’єктів права законодавчої ініціативи надійшло 26 пропозицій, з їх враховано 22 пропозиції та відхилено 4. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Невже немає пропозицій Кармазіна? Є. Будь ласка, прошу Юрій Анатолійович.
Адам Іванович, спасибі, мені подобаються ваші жарти, але ви зараз, ви знаєте, у нас в Кримінальному кодексі за шахрайство садять в тюрму. Ви зараз зробили величезне шахрайство, коли ви закон про місцеві вибори скоротили термін всім депутатам на підготовку наполовину. Адам Іванович, без включення при цьому цього в порядок дня. Як це можна робити, поясніть мені? Як ще можна топтатися по Закону про Регламент”? Тому Адам Іванович, я роблю вам друге зауваження за сьогодні. А поправка четверта моя, на якій я хочу, щоб ви зосередилися, і я думаю, що Анатолій Кирилович з нею погодиться. Мова йде про те, що я пропоную там, де правова основа оборонного замовлення, в статті другій записати, що ним є також і Закон про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти. Тому що цього закону на той момент не було і комітет написав, що закон скасований, але зараз є закон і Президент його підписав, і він набув чинності, то як же ми не запишемо це зараз, Анатолій Кирилович?
Так, я пропоную погодитися, маючи на увазі, те що Україна сьогодні має підписаний Президентом і введений в дію Закон „Про державні закупівлі” і це буде тільки вдосконалювати, в тому числі і процедуру оборонного замовлення. Дякую. Заперечень немає.
Ще які зауваження, Юрій Анатолійович?
Все проголосуємо, не буде зауважень.
Да? Тоді на пропозицію Юрія Анатолійовича, який більше мені не буде робити зауважень, прошу підтримати його поправку, комітет погоджується. Голосуємо. [[18:53:03]] За-262 Поправка Кармазіна, врахована, підтримана 262 народних депутати. Дякую. Я ставлю на голосування про прийняття в цілому, як закон, закон за номером 2581, проект Закону про внесення змін до Закону України „Про державне оборонне замовлення”. Прошу голосувати. [[18:53:34]] За-298 Дякую, Анатолій Кирилович і Юрій Анатолійович за підтримку законопроекту. Не показуйте мені, подивіться як ви голосували зранку. Розглядається законопроект за номером 4123 проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання". [[друге читання]] 4123 законопроект. Анатолій Кирилович Кінах, будь ласка.
Шановні народні депутати, Україна входить в першу десятку держав по обсягу експорту спецтехніки і зброї. Це для нас дуже перспективний ринок, на якому панує жорстка конкуренція і величезне значення має довіра до держави-постачальника, в тому числі виконання державою всіх норм міжнародного права стандартів національного законодавства з питань передачі товарів військового призначення та подвійного використання. Цей закон спрямований на мету вдосконалення всіх процедур практично застосування напрямків державного експертного контролю та наближення їх до аналогічних процедур, що існують в європейських країнах. Від суб’єктів законодавчої ініціативи надійшло 15 пропозицій, всі вони враховані, Комітет з питань Національної безпеки і оборони одностайно пропонує підтримати проект Закону у другому читанні і в цілому. Дякую.
Шановні колеги, неймовірно, але факт, зауважень Юрія Анатолійовича до цього законопроекту немає. Тому я ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому як закону, Закону за номером 4123 про внесення змін до Закону України „Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання”. Прошу голосувати. [[18:55:51]] За-287 Дякую. Закон прийнято. Розглядається проект Закону про доповнення Закону України „Про основи соціальної захищеності інвалідів в Україні [[щодо безкоштовної стоянки транспортних засобів]] [[друге читання]] [[реєстраційний номер 2057]]. Будь ласка, мікрофон Сушкевича.
Дякую, Адаме Івановичу! Шановні колеги!
Вибачте, номер ми вже прийняли 4607. Так.
4607. Шановні колеги! Вашій увазі пропонується важливий і соціальний законопроект який у випадку його прийняття реально підтримає наших громадян з інвалідністю, в тому що торкається, якщо вони мають автомобіль як засіб реабілітації – забезпечити їх відповідним пересуванням. Йдеться про необхідність встановлення певних преференцій при користуванні інвалідами місцями для паркування і, також, стоянками для автомобілів. Я дякую за прийняття цього закону в першому читанні і він дуже одностайно був підтриманий. Мова йде про те, що сьогодні питання – це надзвичайно актуальне воно вирішено у всіх європейських країнах. І сьогодні ваші увазі пропонується до другого читання цей законопроект. Практично всі головні позиції народних депутатів, які давали до цього, до другого читання пропозиції враховані і інші частково враховані. Мова йде про те, щоб все-таки в кінці-кінців ми на наших вулицях квоту для того, щоб людина яка має проблеми з інвалідністю могла поставити свій транспорт і зарезервовано буде для цього транспорту місце для паркування, щоб це питання остаточно вирішили цим законопроектом. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги! Давайте дружно підтримаємо законопроект за номером 4607 про доповнення Закону України „Про основи соціальної захищеності інвалідів України” [[щодо безкоштовної стоянки транспортних засобів]]. Прошу голосувати. Поправки Кармазіна в цьому законі враховані. [[18:58:24]] За-304 Закон прийнято. Розглядається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про жертви нацистських переслідувань" [[щодо віку неповнолітніх в’язнів та розміру підвищення пенсії]]. Законопроект за номером 2057. Доповідає перший заступник голови комітету Цибенко Петро Степанович.
Дякую, фракція комуністів, Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів. Шановні колеги, вам знайомий цей законопроект, ми його уже розглядали, він зводиться де-факто, зміст законопроекту, до двох речей. Уніфікується законодавство в частині визначення віку повноліття тобто змінюється вік 16-18, у нас по всьому законодавству проходить цифра 18, а в цьому законі до першого читання фігурувала цифра 16. І друга уніфікація, уніфікується Закон про жертви нацистських переслідувань законом про статус ветеранів війни і гарантії соціального захисту таким чином, що аналогічні соціальні статуси по цьому закону приводяться у відповідність до Закону про статус ветеранів війни і гарантії соціального захисту. В цьому законопроекті є дві поправки з якими комітет не погодився і не погодився з одного міркування, що в даному випадку, якщо вони будуть прийняті, то ті категорії громадян України, які підпадають під дію цього закону, отримують преференцію більш високу, ніж ті преференції, які передбачені Законом про статус ветеранів війни і гарантії соціального захисту. Тому комітет з цими пропозиціями не погодився, тому комітет пропонує прийняти цей закон у другому читанні і в цілому. Дякую.
Дякую. Юрій Анатолійович думає по-іншому, будь ласка, мікрофон.
Ні, я думаю, що треба приймати закон, це Кармазін, я думаю, що треба приймати закон, я тільки хочу доповнити. Перша поправка моя, частину 2 статті 6.2 пропоную викласти в редакції такій, все по тексту крім одного змінюється, інвалідам другої групи не 40 процентів як зараз, а 45 процентів прожиткового мінімуму, всього на 5 відсотків різниця. І третьої групи 35 процентів прожиткового мінімуму для осіб, які втратили працездатність. Якщо ми говоримо про те, що ми підвищуємо ці виплати, то уже давайте хоч трішечки їх підвищимо. Тому в мене тільки тут розбіжність з комітетом в тому, що вони 40 записали, а я записав 45; 30, я записав – 35. Тому я хочу запитати, що ви вважаєте, що багато 35, якби 70 записали, то було б також мало, ви знаєте, по нинішньому життєвому рівні, а 5 відсотків – це наскільки не суттєво, що ми із за них оце торгуємося з вами. Дякую.
Я ставлю на голосування цю поправку. Прошу визначатися. [[19:01:29]] За-49 Поправка не підтримана. Ставлю на голосування про прийняття, ще є одна поправка? Ну, будь ласка, Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін. Ні. Я маю другу поправочку. Вона така: частину другу статті 6.3. викласти в такій редакції, добавляється в цю редакцію, бо на голос всі вже втомилися, мабуть, вам важко, в кого нема тексту перед собою. Особам, зазначеним у цій статті, нагородженим під час Великої Вітчизняної війни орденами і медалями колишнього Союзу РСР за самовіддану працю і бездоганну військову. суть поправки заключається в тому, що це особи, які нагороджені під час Великої Вітчизняної війни, а не інші особи. Ось про що йде мова. Тому це тим, чим відрізняється ця поправка від того варіанту, який зараз є. Я просив би його підтримати. І нам треба берегти тих громадян, які саме отримали під Великої Вітчизняної війни свої нагороди, а не в інший якийсь час. Дякую.
Шановні колеги, та там далі говориться у цій же ж. Тобто, Юрій Анатолійович, там говориться про те, не тільки, ви вставили попереду, що під час Великої Вітчизняної, і далі йде „в роки Великої Вітчизняної війни”. Тобто там є така. це враховано, Юрій Анатолійович. мається на увазі не тільки в тилу, а й усе: і на фронті і в тилу. Ну, але наполягає Юрій Анатолійович, я ставлю на голосування. Він наполягає, хай голосує. [[19:03:14]] За-24 Шановні колеги, я ще раз нагадую, там є, тільки Юрій Анатолійович двічі хотів записати одне і те саме. Ну, це його право. Я ставлю на голосування про прийняття в цілому як закону Закону про внесення змін до Закону України „Про жертви нациських переслідувань” [[щодо віку неповнолітніх в’язнів та розміру підвищення пенсії]] [[реєстраційний номер 2057]]. Прошу голосувати. [[19:03:50]] За-309 Дякую. Закон прийнято. Розглядається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про соціальні послуги" [[реєстраційний номер 1409]]. Доповідає Сушкевич Валерій Михайлович – голова комітету. Будь ласка, мікрофон.
Дякую, Адаме Івановичу. Народний депутат Сушкевич, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”. Шановні колеги, вашій увазі пропонується законопроект, внесений моїм колегою Валерієм Коновалюком, метою якого є законодавче запровадження в порядку встановлення та виплати компенсацій фізичним особам, які надають соціальні послуги, а також встановлення джерел фінансування цих послуг з коштів місцевих бюджетів. Хочу нагадати, що, власне, ці моменти врегульовані 558-ю Постановою Кабміну від 29 квітня 2004 року. Але законопроект суттєво, як кажуть, визначає уже на рівні закону ці положення, які стосуються запровадження компенсаційних виплат. Він розглядався у нас в комітеті у другому читанні, цей законопроект, було подано 11 пропозицій. Я вдячний депутатам Кармазіну, Кирильчуку, Круцю, Чуднову, практично більшість пропозицій враховано. Одна поправка шановного Юрія Анатолійовича Кармазіна врахована частково. Щодо відхилених поправок, вони носять більш технічний характер або, ну, вони деякі з них суперечать Конституції, а одна з них просто не норма цього закону, а Закону про оподаткування. Таким чином я прошу відповідно до пропозиції Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів прийняти цей закон у другому читанні з урахуванням тих поправок, які визначенні у порівняльній таблиці і в цілому. Будь ласка.
Дякую. Юрію Анатолійовичу, вас же похвалили. Ну будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я, насправді, дякую комітету за те, що він серйозно розглядає всі поправки і пропозиції. Але я хотів би, щоб ми так просто не відмахувалися від серйозних речей. Ми говоримо про компенсації тим людям, які надають соціальні послуги громадянам. І коли я записав тут поправочку: отримані компенсації не оподатковуються, що компенсації не повинні включатися до доходів осіб, які надають ці соціальні послуги, і що доцільно зменшити випадки направлення людей похилого віку до пансіонатів таким чином хочуть зробити. То насправді я поставив питання перед комітетом про те, що нам треба витягнути це базове оподаткування. Давайте не в цьому законі, давайте в іншому передбачимо. Тобто я хотів звернути вашу увагу на те, що це не можна оподатковувати. Інших поправок я не буду наполягати і цю не наполягаю на голосуванні. Я хочу, щоб ви мене почули, щоб почули інші комітети, які від цього залежать від них.
Дякую. Почули Кармазіна. Ставлю на голосування про прийняття в цілому як закону за номером 1409 про внесення змін до Закону України про соціальні послуги. Прошу визначатися. [[19:07:31]] За-92 Будь ласка, по фракціям. Партія регіонів – 3, „Блок Тимошенко2 – 41, „Наша Україна” – 20, комуністів – 26, „Блок Литвина” – 2, позафракційні – 0. Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо здійснення попереднього документального контролю у пунктах пропуску через митний кордон [[реєстраційний номер 2766]]. Терьохін Сергій Анатолійович від комітету. Немає. Комітет просив перенести цей законопроект. Я ставлю на голосування пропозицію про перенесення розгляду цього законопроекту. Прошу підтримати. [[19:08:37]] За-231 Рішення підтримано. Законопроект переноситься на наступний тиждень. Розглядається проект Закону про Концепцію державної міграційної політики [[друге читання]]. Реєстраційний номер 5085-1. Доповідає Гнаткевич Юрій Васильович, глава підкомітету Комітету з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин.
Шановні колеги! Я хочу вам нагадати, що в історії діяльності Верховної Ради це третя спроба в законодавчому порядку визначити державну міграційну політику. За цей час фактично в усіх стратегічних напрямках діяльності держави політику вже на практиці визначено і вона давно реалізується. Бо міграційні процеси існують. А, можливо, хоч зараз, перед чемпіонатом Євро-2012 Україна визначиться зі своєю міграційною політикою. 14 квітня комітет розглянув проект Закону про концепцію державної міграційної політики, авторами якого є народні депутати, представники усіх фракцій Верховної Ради України. Від суб’єктів законодавчої ініціативи надійшло 34 пропозиції та поправки. Хоча повинен сказати, що активність надходження таких пропозицій і поправок від народних депутатів дуже низька. Це поправки народних депутатів Кармазіна, Колесніченка Вадима, Круця і вашого покірного слуги. Із 34-х 29 поправок враховано, а 4 поправки відхилено. Це поправка номер 3 Круця і 2 поправки Кармазіна і Колесніченка. Зазначені поправки відхилені головним чином тому, що після зміни структури законопроекту вони дублюють попередні його положення або стосуються положень, що не є предметом врегулювання цього законопроекту. Наприклад, поправка номер 12 і 13 на сторінці 13. І я вважаю, що пан Кармазін, враховуючи те, що всі останні його поправки враховані, не буде наполягати на їх обговоренні, на голосуванні. Комітет рекомендує прийняти законопроект у другому читанні і в цілому, як закон.
Будем підтримувати комітет? Я ставлю на голосування про прийняття в цілому як Закону про концепцію державної міграційної політики [[реєстраційний номер 5085-1]]. Прошу визначатись. [[19:11:21]] За-56
Адаме Івановичу, може суспільство хоче взнати, чому знову не підтримується цей законопроект, хоча він прийнятий у першому читанні і в.
56. Якби було хоча б 156, я щось міг би говорити. Закон. З мотивів? Будь ласка, Кармазін з мотивів.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, ви протирічите і передвиборчій програмі свого Президента, я звертаюсь до Регіонів, ви протирічите здоровому глузду, тому що сьогодні міграційна політика взагалі у державі відсутня, просто відсутня. Навіть концепції ми і не хочемо затвердити. Ви розумієте? І багато років ми це робимо. Незважаючи на те, що міграційні процеси в Україні набувають особливої гостроти, незважаючи на те, що сьогодні у нас вже за етнічною ознакою і злочинність, і захоплення ринків, і захоплення певних міст, і вже є серйозні і серйозні такі кримінологічні аспекти, і ми все одно цього не хочемо врегульовувати. Через це, Адаме Івановичу, я просив би, поставте на повторне друге читання, можливою люди втомилися. Я не знаю, бо, ви подивіться, 19 годин 12 хвилин зараз вже, можливо поставте на повторне друге читання чи.
Дякую. 19.12 – це ще не вечір. Я ставлю на голосування про направлення законопроекту на повторне друге читання. Прошу визначатись. [[19:13:11]] За-63 Не підтримано, законопроект відхилено. Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо внесення судових рішень до Єдиного державного реєстру]] [[реєстраційний номер законопроекту 3214]]. Доповідає Юлія Володимирівна Новікова.
Комітет з питань правосуддя розглянув на своєму засіданні законопроект 3214. Було внесено 38 поправок від депутатів Олійника, Кармазіна, Писаренка, Стешенка, Стретовича, Міщенка. 8 з них було враховано і 30 відхилено. Треба зазначити, що законопроект дістав значних змін після розгляду його і затвердження на комітеті. Ну я не знаю, що по поправках. Є пропозиція комітету прийняти законопроект у другому читанні і вцілому.
Дякую. ніхто не наполягає? Підтримаємо давайте Юлію Володимирівну. Так Кармазіну мікрофон, потім Писаренко.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я пропоную статтю 105 Цивільно-процесуального кодексу України викласти в такій редакції: „У разі ненадходження заяви від боржника протягом 3 днів після закінчення строку на її подання та за наявності даних про отримання боржником копії наказу судовий наказ набирає законної сили і невідкладно включається до Єдиного державного реєстру судових рішень, а суд видає його сягуючому для пред’явлення до виконання”. Наголошую вам, що мова йде про те, щоб він невідкладно включався до Єдиного державного реєстру. Я не знаю з яким мотивом, тут не написано мотив, чому відхилена ця поправка. Шановна Юлія Володимирівна, знаючи вашу принциповість, думаю, що ви, можливо, зорієнтуєтесь і врахуємо цю поправку чи будемо далі її розглядати.
Шановний Юрій Анатолійович, я хочу вам нагадати дискусію, що відбулася в нас в комітеті під час розгляду цього законопроекту. Якщо ви згадаєте, ми все це з вами дискутували, і оці всі ці поправки, які не враховані, які відхилені, вони всі відхилені лише за однією ознакою, там йдеться не про сутність цих поправок, бо вони практично враховані далі у іншому законі, а про те, що предметом регулювання процесуальних кодексів України є порядок здійснення судочинства. І внесення судового рішення до Єдиного державного реєстру судових рішень представляє собою технічну дію і не є частиною здійснення судочинства, а саме тому й не може регулюватися процесуальним законодавством. І тому всі зміни, які були запропоновані щодо внесення судового рішення до реєстру, до процесуальних кодексів, а саме Цивільного, Господарського, Кримінального, Адміністративного були відхилені комітетом саме за цією ознакою, бо це не є предметом процесуального законодавства. Але всі пропозиції ці практично враховані в Законі.
Завершуйте.
Завершую. в Законі про доступ досудових рішень. І ми дискутували про те, як скоро має бути внесене рішення після його прийняття судом і дійшли висновку, якщо пам’ятаєте, були різні пропозиції: невідкладно, 5 днів, - і ми дійшли висновку, що 3 дні було достатньо і для суду, і це нормальний був строк. Тому я прошу не наполягати більше на поправках, а підтримати рішення комітету. Дякую.
Ви переконали одного з поправщиків. Будь ласка, Писаренко.
Юлія Володимирівна, напередодні судової реформи великої я пам’ятаю, що в цьому законі у нас було багато зауважень, у тому числі і Науково-експертного. А цей закон у нас узгоджувався з судовою реформою, він нам сьогодні потрібний в рамках того, що ми будемо приймати з вами наступного тижня або завтра? Да? Дякую.
От я про це і кажу, що ми не можемо. не потрібно нам вносити зараз зміни до процесуального закону. По-перше, це не є предметом процесуального закону – ці зміни, які пропонуються, а по-друге, ну вони просто там не потрібні і в рамках судової реформи. А оці зміни до доступу. до Закон про доступ досудового рішення це абсолютно нормальні зміни, і ми це з вами обсудили і все нормально. Тому я думаю, що можна прийняти цей законопроект у другому читанні.
Дякую. Я ставлю на голосування про прийняття за основу. вибачте, в другому читанні проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України, реєстраційний номер. [[Шум у залі]] Так вас же переконали вже. Мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановний Адам Іванович, мова йде про те, що у Господарському процесуальному кодексі ми вносимо зміни. І поправка 17 Кармазіна, на п’ятій сторінці записано, щоб частину 4 статті 105 викласти в такій редакції: „Постанова не пізніше наступного дня після її прийняття включається до Єдиного державного реєстру судових рішень. Посадова особа, яка не забезпечила дотримання цієї норми, несе відповідальність згідно закону”. Мова йде про те, шановна Юлія Володимирівна, про оці речі, що посадова особа, яка не забезпечила снесення, щоб вона несла відповідальність. Давайте ми задекларуємо це, ось же я пропоную.
Шановний Юрій Анатолійович, якщо. можна, я вам відповім, що це вже враховано. Чому ми не вносимо ще раз до Господарського кодексу? Бо це не норми. це не процесуальне законодавство. Тільки за цією ознакою. Щодо відповідальності особи, то це враховано у статті 4.1, 4.2 цього закону про доступ до судового рішення. Я цитую пункт п’ятий: порушення строків, визначений цією статтею, тягне за собою встановлену законом персональну відповідальність голови суду або відповідальної особи, адміністратора і реєстру. Тобто ми покладаємо на обидві сторони: і на тих, хто відправляє відповідальність, на тих, хто відправляє, і на тих, хто вносить до реєстру. Я думаю, що це має влаштувати.
Дякую. Шановні колеги. [[Шум у залі]] Врахована частково. І давайте ми, шановні колеги, перед голосуванням ми дамо протокольне доручення першому заступнику голови Комітету з питань правосуддя і голові підкомітету з питань правосуддя, тобто Кармазіну і Новиковій, вияснити стосунки за межами сесійного залу. Я ставлю на голосування про прийняття у цілому як закону за номером 3214 про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо обов’язковості внесення судових рішень до Єдиного державного реєстру. Прошу визначатися. [[19:20:49]] За-37 Не підтримано. Закон знімається з розгляду.
Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 85 Закону України "Про банки і банківську діяльність" [[щодо забезпечення прав вкладників комерційних банків]]. Подання комітету про зняття з розгляду. Реєстраційний номер 4502, друге читання. Станіслав Аржевітін, перший заступник голови Комітету з питань фінансів та банківської діяльності.
Шановні народні депутати, хотів нагадати, що цьому законопроекту вже більше року, він приймався у минулому році. І мова йшла про встановлення певного режиму мораторію у тих банках, де працювала тимчасова адміністрація. Але на протязі цього року ми вносили дуже багато змін до різних законопроектів. І всі ті правки, які вносилися на першому читанні, ми прийняли у першому читанні, вони інтегрувалися в інші закони, в тому числі у закон під номером 1617, мова йде про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо особливостей проведення заходів з фінансового оздоровлення банків. І головна норма про те, щоб зменшити дію мораторію з шести місяців до трьох місяців. Це була та компромісна норма, на яку погодився і Національний банк, і банківська спільнота, і автор цієї новели Микола Янович Азаров, який подавав цю пропозицію. І у зв’язку з тим, що ця головна норма була. є врегульованою законодавчо, наш комітет прийняв рішення і пропонує визначити, що втратила чинність постанова Верховної Ради України від минулого року, 10 червня 2009 року, про прийняття за основу цього законопроекту. Тобто ми рахуємо, що актуальність цього законопроекту втрачена і пропонуємо у такий спосіб зняти з розгляду. Дякую.
Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію комітету, а саме щодо прийняття проекту постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 4502]]. Прошу голосувати. [[19:23:29]] За-260 Рішення прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про засади внутрішньої і зовнішньої політики. Реєстраційний номер 6451. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Демчишен Василь Васильович, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! На виконання доручення Верховної Ради України Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування підготував до другого читання проект Закону України „Про засади внутрішньої і зовнішньої політики” [[реєстраційний номер 6451]], поданий Президентом України Віктором Федоровичем Януковичем та визнаний ним як невідкладний, прийнятий Верховною Радою України за основу 3 червня 2010 року. У ході розгляду питання на засіданні комітету, яке відбулося 29 червня 2010 року, було опрацьовано 423 пропозиції і поправки, що надійшли від 42 суб’єктів права законодавчої ініціативи. Комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України відповідно до пункту третього частини першої, статті 123 Регламенту Верховної Ради України проект Закону України „Про засади внутрішньої і зовнішньої політики” [[реєстраційний номер 6451]], поданий Президентом України Віктором Федоровичем Януковичем прийняти у другому читанні та в цілому. Законопроект запропонований Комітетом з питань державного будівництва та місцевого самоврядування в остаточній редакції завізований із зауваженнями Головного юридичного управління апарату Верховної Ради України. Порівняльна таблиця та зауваження Головного юридичного управління роздані, прошу взяти до уваги те, що при підготовці закону на підпис Головою Верховної Ради України Головним юридичним управлінням буде проведено техніко-юридичне доопрацювання тексту відповідно до Регламенту Верховної Ради та здійснено редакційні уточнення відповідно до українського правопису. Дякую за увагу.
Так, будь ласка, у кого є зауваження. Кармазіну, будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати, проаналізувавши текст закону, в якому надзвичайна кількість недоречностей, порушень Конституції, який фактично дублює приписи Конституції і не носить нормативно-правовий характер, а носить декларативний характер, я вважаю, що Верховна Рада по закону, у відповідності до 85 Конституції, визначає засади внутрішньої і зовнішньої політики шляхом прийняття розгалуженої системи законодавчих актів, кодексів, законів, а не просто одного документу, одного закону, як це сьогодні комусь хочеться бачити. Тому я ставлю пропозицію, і це поправка номер 2, про те щоб цей закон відхилити.
Ви знаєте, зараз проголосуємо. Але я просто нагадую, наступним бажаючим про відхилення закону, що немає такої вже норми регламенту. В випадку особливих заслуг Кармазіна по законотворенню я поставлю його поправку на голосування. Прошу визначатися. Є поправка друга його. [[19:27:34]] За-48 Не підтримано. Будь ласка. Третя поправка, Кожем’якін. Не наполягає. Кармазін, 4-та? Не наполягає. 5-та, Кирильчук? Не наполягає. 6-та, Кармазін. Будь ласка, мікрофон.
Шановний Адам Іванович, Юрій Кармазін. Я вважаю, що ми з вами маємо дуже серйозно відноситися до цього законопроекту. Саме неповага того, що ми розглядаємо такий серйозний закон вже в 19 годин 28 хвилин – це я згадую зараз для протоколу, для того, щоб це потім можна було оскаржувати в суді таке прийняття закону, - говорить про те, що ми з вами несерйозно підходимо, без поваги до цього закону. Через це я пропонував у цьому законі у поправці 4 виключити з тексту проекту дублювання приписів Конституції і законів України. Тобто, щоб закон знайшов накінець свій предмет регулювання, ми з вами маємо бути хоч трішечки законослухняними. Допустимо, завалили закон про нормативні правові акти, завалили причому самі зараз розумієте, що треба лікті кусати.
Дякую. З приводу суддів, я нагадую, що на ранковому засіданні необхідною кількістю голосів депутати прийняли рішення, що ми сьогодні працюємо до реалізації повністю порядку денного.
А Закон про Регламент з приводу цього нічого не каже, крім того, що я сказав, перерви немає там. Тільки між другою і 16 годиною. Ставиться шоста поправка Кармазіна, прошу визначатися. [[19:29:42]] За-46 Не підтримано. Поправка сьома не наполягаєте. Так зрозумів восьма Матвієнко не наполягає. Горбатюк дев’ята не наполягає. Кирильчук десята не наполягає. Матвієнко 11. Матвієнко не наполягає. Демчишен не наполягає. Заєць 15. Будь ласка, мікрофон.
Іван Заєць Українська Народна Партія. Можна зробити однозначний висновок про те, що автор – Президент Янукович вкладає поняття засади значно більший зміст ніж це визначають тлумачні словники української мови. Тут можна говорити , навіть про свідому підміну термінів у словниках української мови поняття „засади” тлумачаться як „вихідні положення, головні положення принципів”. Оскільки в нашій залі більшість ідентифікує себе як „руськоязичні”, то дозвольте навести переклад „засади”. Засади російською мовою, слово „засади” перекладається на російську мову як „основание”, „начало”, „принципы”. Тому я пропоную виключити із тексту слово „приорітети”, це якраз не властивий предмет регулювання цього закону. Я хочу врешті-решт, щоб всі зрозуміли, що закон має прийматися відповідно до правильного розуміння, а це закон, який „написаний на коліні”, я інакше не можу назвати. Він ще і не легітимний тим, що він регулює велику сферу.
Ставлю на голосування пропозицію Івана Олександровича, прошу визначатись. [[19:31:29]] За-45 Не підтримана пропозиція. 16-та. Не наполягають. 17-та. Матвієнко, ні. 18-та. Заєць, мікрофон, будь ласка.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Ми не повинні забувати, шановні народні депутати, на яких засадах створювалася українська держава. Ці засади, ці принципи викладені як у Конституції, так викладені і в Декларації продержавний суверенітет України. І там мова якраз іде про те, що українська нація самовизначалась через реалізацію принципу самовизначення і що українська нація, це є те осердя суспільного нашого устрою при гарантуванні прав національних меншин. Тому я пропоную записати такий принцип: „збереження та розвиток самобутності української нації і історичної свідомості та національної гідності українців”. Тобто треба говорити не тільки про права громадян, а треба говорити і про права нації, треба узгодити ці речі, а не протиставляти один одному.
Ставиться на голосування 18 поправка Зайця, прошу визначатись. [[19:32:52]] За-38 Не підтримана. 19-та. Мікрофон Зайця, будь ласка.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Я пропоную додати ще слова „та реалізації європейського цивілізаційного вибору українського народу”. Я нагадаю вам, шановні народні депутати, що незалежність України будувалася саме на такому гаслі „Повернення назад додому - в Європу”, яке ми розуміли, як бажання жити за європейськими стандартами, мати гідну заробітну плату, мати справжню історію пошанування людини. Другий такий вияв був під час помаранчевої революції, коли йшла боротьба за демократію. Тоді так само реалізувався вибір цивілізаційний європейський. Ми сьогодні бачимо, як нова влада більшість розвертає українське суспільство в Європі до євразійства, до ідеології, яка чужа українцям як європейцям, до ідеології неосталінізму. Тому я пропоную все-таки цей вибір європейський української нації, який затверджений на референдумі грудневому в 1991 році записати, інакше, куди ми йдемо?!
Ставлю на голосування поправку 19 Івана Зайця. [[19:34:21]] За-41 Поправка не підтримана. 20 поправка. Наполягаєте на ній, Іван Олександрович? Мікрофон івана Зайця.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Справа в тому, що у цьому році мова іде про сталий розвиток соціально-економічний. Це дуже вузьке розуміння сталого розвитку. Як правило, такий термін застосовується до країни. І тому я пропоную вилучити слова „соціального розвитку, соціально-економічного”, і тоді ми будемо мати сталий розвиток держави. Треба врешті-решт зрозуміти, що сталий розвиток держави він забезпечує не просто розвиток, а збалансований розвиток багатьох сфер, всіх сфер, якщо хочете, для цього є відповідні механізми, для цього є відповідна ідеологія. Коли ж ми звужуємо до якоїсь сфери, то ми демонструємо, що ми так і не вийшли з полону оцієї радянської комуністичної ідеології, де все матеріалізувалося, де забували за екологію, де забували за духовну сферу. Тому в світі сталий розвиток – мова йде про країну, а не про соціально-економічний розвиток. Отже, треба розширити це поняття, якщо ми будуємо європейську державу.
Я ставлю на голосування поправку Зайця, прошу визначатися. [[19:35:54]] За-39 Не підтримана. 21-ша Парубій. Не наполягає. Матвієнко. Наполягає? Вибачте, будь ласка. Мікрофон Андрія Парубія.
В даній статті рекомендується перенести слова, які визначають, що у внутрішню політику ґрунтується на таких принципах, перенести слова „пріоритет захисту національних інтересів” перенести у зовнішню політику. Адже будь-яка держава, власне, в зовнішній політиці визначає, як пріоритет захист національних інтересів і захист, власне, суверенітету держави. У внутрішній політиці повинна керуватись держава захистом прав і свобод людини і громадянина. І в нас така поправка пропонується. Технічно перенести пункт «захист національних інтересів» в розділ, в якому ідеться про зовнішню політику, а не внутрішню політику. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 21 Андрія Парубія. [[19:37:15]] За-46 Поправка не підтримується. Поправка 22-га Анатолія Матвієнко. Не наполягає. Іван Заєць 23-тя.
Мікрофон Зайця.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Я пропоную доповнити новим абзацем цей розділ „Захисти, охорона національної державності українського народу”. Кожен з вас знає, що як ніколи сьогодні українська державність загрожена і до того загрожена саме у своїй українській суті. І кожен з вас знає, що українська держава творилася, як держава національного типу. Де традиція і звичай українського народу кладеться в основу суспільного устрою при гарантуванні прав національних меншин. Саме так творилися всі європейські держави і кожен демократичний народ, народ який дбає про своє майбутнє він захищає свою державу. Сьогодні ми чуємо про поглиблення так званої національної ідентичності і багато інших речей. І в Декларації про державний суверенітет України, як її зараз в частинах підносить теперішня влада, якраз і говориться про необхідність захисту охорони національної державності. Тому цей пункт має бути, а інакше яку державу ми будемо охороняти мігрантів чи якусь іншу.
Ставлю на голосування поправку 23 Івана Зайця. [[19:38:53]] За-44 Поправка не приймається. Чорноволенко Олександр, 24 поправка. Наполягаєте? Мікрофон.
Шановні друзі, Олександр Чорноволенко і В’ячеслав Коваль, у нас тут у двох поправка, Народний Рух України. От дивіться взагалі оця друга частина статті вона носить суто декларативний характер. Що власне зробили автори цього законопроекту? Вони взяли переписали положення з Конституції, з Біблії, з морального кодексу будівельника комунізму, ну і інші загальні положення типу, що потрібен розподіл влад, типу того, що потрібна свобода і все. Але якщо ми зараз приймемо цей законопроект у такій редакції, то він буде протирічити іншим законопроектам, які проголосувала ця більшість на чолі з Партією регіонів хоча б сьогодні, хоча б той же Закон про місцеві вибори, який був прийнятий у першому читанні. Тому, мені здається, щоб не пускати, не займатися окозамилюванням, давайте ми вилучимо цей взагалі другий абзац про рівність прав і всяку іншу єрунду. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 24. [[19:40:17]] За-38 Поправка не підтримана. Поправка 25. Логвиненко, наполягаєте на ній? Не бачу. Ірина Геращенко, 26 поправка. Наполягаєте на ній? Мікрофон
Шановні колеги, мені здається, що абсолютно очевидно, ми маємо сказати зараз головне, що в залі відбувається фарс, тому що цей закон писався заради двох речей. Перше. Вилучити норму щодо приєднання України до НАТО. І друге. Це просто знищити українську мову. І якщо з 423 поправок профільним комітетом враховано тільки 3 поправки, - голови фракції Партії регіонів, то ми можемо усвідомлювати, для чого це сьогодні тут робиться. Насправді сьогодні дійсно в залі взято таку установку – вся влада Партії регіонів. І це робиться не тільки в Законі про вибори, а й в цій поправці. Я думаю, що ми маємо чесно сказати виборцям, в залі відбувається абсолютний фарс. Заради цього і проводиться закон. А я наполягаю на своїй поправці тому, що насправді важливо, щоб гендерна рівність була зафіксована в засадах внутрішньої політики. Тому що це тільки для нашого Президента і нашого Прем’єра місце жінки на кухні. А насправді в європейських країнах місце жінки так само, як і чоловіка, є і в соціальному житті, і в політичному, і в іншому. І прошу це підтримати.
Ставлю на голосування поправку 26 Ірини Геращенко. [[19:41:56]] За-76 Поправка не врахована. 27 поправка народного депутата Чорноволенка. Будь ласка, мікрофон.
Шановні друзі! Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Дивіться, ми тут декларуємо захист всіх суб’єктів права власності перед законом. Але ж є взагалі більш широка норма. Про взагалі рівність всіх суб’єктів перед законом. Тому, мені здається це трошки смішно, така декларація. От. А от про захист конкуренції в сфері економічної діяльності треба перенести в наступний абзац. Тому я пропонував би цю поправку вилучити. Дякую. Частину 2 статті 2. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 27. [[19:42:48]] За-45 Поправка не підтримується. 28 поправка Чорноволенка. Будь ласка, мікрофон.
Шановні друзі! Значить, тут декларується захист конкуренції в сфері економічної діяльності. Я ще раз хочу наполягати на тому, що це не є норма цієї статті. Це наступної статті норма, тому треба вилучити всю цю статтю, а це перенести у наступний абзац. Дякую.
Ставлю на голосування 28 поправку. [[19:43:31]] За-35 Поправка не підтримується. Поправка 29, Логвиненко. Наполягає? Ні. Поправка 30. Іван Заєць, мікрофон.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Знову серед універсальних принципів здійснення політики у внутрішній сфері ми бачимо такий пункт, як забезпечення сталого розвитку економіки. Треба писати „не сталого розвитку економіки”, а „сталого розвитку країни”. І сталий розвиток країни базується на трьох засадах – це ринкова економіка, це соціальна справедливість і це ресурсно-екологічна збалансованість. Саме на таке поєднання орієнтують, як документи ООН, так і практична політика Європейського Союзу. Ми ж знову демонструємо, я не знаю яке мислення, мабуть, позаминулого століття. І тому такі тези у такому важливому документі – це просто ганьба якась. Тому я і запропонував нормальну науково-обгрунтовану схему. Чому не приймаються ці пропозиції? Це якась дивина.
Ставлю на голосування поправку 30 Івана Зайця. [[19:45:01]] За-39 Поправка не підтримується. 31 поправка Олександра Чорноволенка. Мікрофон.
Шановні друзі. Олександр Чорноволенко, Народний рух України. От дивіться, от в цю статтю, поділяючи те, що сказав Заєць, і те, що не підтримано, на жаль, у залі, але до забезпечення сталого розвитку економіки до ринкового статусу її спрямованості, от тут варто би додати „захист конкуренції у сфері економіки”. Оце якраз норма цієї статті, а не попередньою про рівність всіх перед законом. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 31. [[19:45:46]] За-27 Не підтримується поправка. Поправка 32, Іван Заєць, і 33-тя.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Президент пропонує нам такий принцип – це забезпечення балансу загальнодержавних, регіональних та місцевих інтересів. Сам Господь святий не може знати, що це за матрьошка, з яких інтересів. Зрозуміло, що у нас держава має устрій унітарний, і ми маємо загальнодержавні інтереси і ми маємо інтереси громад, а не якісь місцеві, регіональні. Як їх співвіднести? Тому я й пропоную записати баланс загальнодержавних інтересів та інтересів територіальних громад, а. на рівні територіальних громад живе людина, адже на рівні цих громад вона вирішує і має свої ці проблеми, і наша увага має в першу чергу бути спрямована на забезпечення потреб людини, і наша увага має бути спрямована на забезпечення балансу між державними інтересами і інтересами людини через громаду, у які люди організовуються. У нас дають нам приховану формулу федералізації, і ми голосуємо за це. Та це ж просто державний переворот. Невже ви, депутати, не розумієте куди вас ведуть автори цих засад?
Ставлю на голосування 32 поправку. [[19:47:17]] За-26 Поправка не підтримується. 33 поправка і 34 Івана Зайця. Будь ласка, мікрофон.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Володимир Михайлович, я просто прошу припинити ламати ну, як вам сказати, цю комедію, тому що всі поправки відхилені, доповідач мовчить як риба у воді, ви мовчите. Вибачте, я хочу знати з яких міркувань відкинуті ці всі поправки. Якщо ви прийняли цей документ, для того щоб тільки вийти на позаблоковість, то, вибачте, я хотів вдосконалити цей документ, бо я людина, яка розуміє і в економіці, і розуміє у безпеці. Ви ж просто ламаєте комедію. Отже, дайте мені відповідь, чому все-таки ця поправка відхилена, коли мова іде про забезпечення національної ідентичності українців. Коли сьогодні йде змагання національної ідентичності в світі ми йдем в інформаційну добу, де мова як носій інформації буде важити уже багато. Сьогодні всі держави свій звичай і традицію зберігають, а нам, українцям, виявляється, не треба цього робити. Чому ви відкинули цю поправку, яка дуже важлива для майбутньої української нації нашої держави?
Будь ласка.
Шановний Іване Олександровичу! Шановні колеги! Йде процедура голосування поправок, і вибачте мене, як риба об льод там мовчить і дальше. йде голосування. Я вам відповім на ваше запитання. Приймали. Коментувати. я вам хочу сказати, що кожна пропозиція була розглянута і тим чи іншим чином, скажимо, вилучити слово і так далі. це законопроект, внесений Президентом України, він впливає на зміст і структуру даного законопроекту. Тепер щодо вашого питання. Ваше питання. Значить, до цього законопроекту, який ми сьогодні розглядаємо і йдемо поетапно по статтях, буде ще 200 підзаконних актів, які будуть регулювати ту чи іншу статтю і ту чи іншу норму статті. Виписані ті, що ми вже проголосували і відхилили вони будуть враховані можливо напевно в інших.
Шановні колеги, ставлю на голосування поправку 33 Івана Зайця. [[19:50:03]] За-44 Поправка не підтримується. Поправка 34. мікрофон Івана Зайця.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Я пропоную записати пункт. абзац такий. у такій формі: „консолідація і розвиток української нації, її історичної свідомості, традиції і культури”. Адже кожний розуміє, що хоч українська нація і здійснювала принцип самовизначення і саме на реалізацію цього принципу будувала свою державу, ми дуже довго були народом в колоніальній залежності. І ми маємо сьогодні понівечену культуру, ми маємо сьогодні загнану у глухий кут українську мову, ми маємо сьогодні написану чужинцями нашу історію. Тому кожна держава, яка виходить на шлях незалежності, вона хоче писати справжню історію, розвивати свою мову, вона хоче об’єднання народу. Чому ви не хочете ці позитивні для нашого суспільства фактори, чому ви не хочете саме таку політику реалізувати? Чи ви хочете політику розкроювання України і знищення української держави? Я цього не розумію. Я.
Будь ласка, якщо у комітету є з цього приводу аргументи.
Не підтримали.
Не підтримали? Я тоді ставлю на голосування поправку 34 Івана Зайця. [[19:51:43]] За-38
Поправка не підтримана. 35-та, Логвіненко, не наполягає. 36-та, Заєць, мікрофон.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Я взагалі пропоную розпустити цей комітет Омельченка, тому що він нічого. ні за що не відповідає. Він не пояснює свої дії. А що стосується поправки, то рівень оцього документу дуже чітко можна проілюструвати такими словами: свобода, соціальна справедливість та творча самореалізація. Творча самореалізація кого? Людини, громадянина чи нації? Соціальна справедливість – це термін, який відноситься до рівня суспільства, а не до людини. Тому я і пропоную слова „соціальна справедливість” вилучити, щоб один ряд співмірних понять залишити – це свобода і це творча самореалізація громадян. Тоді це струнко і зрозуміло, до чого цей принцип. А така редакція, яку ми маємо прийняти зараз, це просто безграмотна редакція. І тому цей документ просто. Ну, я не сказав би, жах. Я таких документів за свої роки у парламенті ще не бачив, низького такого рівня.
Будь ласка.
Шановний Іван Олександрович. І цим самим, тим, що ви вносите цю пропозицію, ви звужуєте зміст цієї статті. Но комітет розглядав ці питання і теж, скажемо, голосували за це. Тому комітет не підтримав цю пропозицію.
Не звужуйте демократії. Я ставлю на голосування 36 поправку Зайця. [[19:53:31]] За-26 Не підтримано. 37-ма, Горбатюк, не наполягає. 38-ма, Заєць.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Я пропоную із тексту вилучити слово „громадянське”. Чому? Тому що тут написано „соціальне партнерство та громадянська солідарність”. Ми знаємо що таке структури громадянського суспільства. І таким чином знову ж таки ні одного рівня поняття. Тому краще записати „соціальне партнерство та солідарність”, тоді зрозуміло про що йде мова. А так начебто, якщо держава – це договір між владою і між громадянами, то у нас повинна бути солідарність тільки між громадянами, а держава тут і при чому це ідеологія нарощування протиріч, це ідеологія війни всіх проти всіх, це ідеологія війни проти своєї власної держави. І я з такими формулюваннями в принципі не можу погодитися, які запропонував пан Янукович і підтримує комітет, і підтримує більшість. Тобто давайте ж думати про такий документ, який буде нарощувати соборність української нації, який буде посилювати злагоду у суспільстві, а не розколювати це суспільство.
38 поправка Зайця ставиться на голосування. [[19:55:01]] За-30 Не підтримана. Семинога не наполягає. Мармазов не наполягає. Яворівський не наполягає. Парубій Андрій. Будь ласка, мікрофон.
Парубій Андрій. Я рекомендую в розділ „Зовнішня політика ґрунтується на таких принципах” першим принципом поставити на пріоритеті захисту національних інтересів. Чомусь той пункт не є відображений в зовнішній політиці, чому цей пункт є так важливий? Тому останніх кілька місяців перебування на посаді Президента і створення провладної коаліції створюється враження, що українська політична верхівка починає обслуговувати зовнішньополітичні інтерес іншої держави – Російської Федерації, а не України. І я боюся, що якщо законодавчо не закріпити обов’язковість захисту національних інтересів для Януковича і Партії регіонів, ми будемо бачити, як на наших очах відбудеться повна здача української незалежності і українського суверенітету, як ми це вже бачимо на прикладі цього закону, який сьогодні хочуть протиснути через Верховну Раду. Ми наголошуємо, що те що відбувається в залі, це є просто комедія, давайте запровадимо іншу практику, що Партія регіонів подає закон у Верховну Раду, а Литвин його підписує, щоб ми не робили отієї всієї комедії, яка зараз є. Я думаю, це буде чесно.
Дякую. Шановні колеги! Ви можете допомогти тільки одним не наполягати на розгляді своїх поправок. Я ставлю на голосування 42 поправку. [[19:56:51]] За-36 Не підтримана. 43-я, Чорноволенко, мікрофон.
Олександр Чорноволенко, Народний рух України і В’ячеслав Коваль, Народний Рух України. Адам Іванович, я не розумію, ви що серйозно хочете, щоб ми відмовились від поправок, не будемо обговорювати і все таке інше? І друге питання, у мене питання до доповідача, ви вважаєте, що якщо це вніс Президент, то воно ніяким чином не може бути розглянуто депутатами і змінена кома чи щось там таке? Наприклад, мене взагалі дивує цей третій розділ, ми пропонуємо його вилучити, тому що розумієте, як виходить, ми викинули євроатлантичну інтеграцію, а далі що відбувається, ми перераховуємо геть всі засади, які записані в статут ООН, в співпрацю на рівні організації по безпеки і співробітництву в Європі і всі інші добрі наміри. Це абсолютно безглуздий текст, який ми змушений сидіти тут і голосувати. Тому я пропоную взагалі припинити розгляд цього закону і залишити те, що є. Дякую за увагу.
Так, не наполягає на поправці. Якщо пропонує припинити, то не наполягає. 43 ставиться на голосування. [[19:58:22]] За-39 Не підтримано. 44-та. Заєць мікрофон.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Цей документ мав би сформулювати принципи діяльності нашої влади. Але коли читати принцип, який запропонував пан Янукович, то це в принципі дійсно Організація Об’єднаних Націй чи ще чогось. Що таке принцип „суверенна рівність держав”, я пропоную додати до цих слів ще слова „незалежність і рівноправність у зовнішніх стосунках. Бо наша влада якраз і має забезпечити цю незалежність, вона має забезпечити рівноправність. Чи може наша влада поводиться як влада не незалежної держави, що вона не хоче цієї рівноправності, наприклад, із Росією. Вона поводиться як васал, тому і записуються такі тези, які відводять цю владу від відповідальності перед своїми громадянами, перед майбутніми поколіннями. Такий документ не потрібен нікому, бо це документ, який не зобов’язує владу діяти в національних інтересах, не зобов’язує владу відстоювати свою державу і національні інтереси.
Ставлю на голосування 44 поправку. [[19:59:46]] За-36 Не підтримана. 45-та. Не наполягають. 46-та. Ні. 47-ма. Чорноволенко мікрофон.
Адам Іванович, я все ж таки хотів би, щоб доповідач якось коментував те що ми говоримо. От дивіться, очевидно, що однозначно розумніше слово „утриматися” замінити на слово „відмови”, від утримання на відмову. Взагалі слово „утримання” якесь дивне слово. А відмова від загрози, сили або застосування, абсолютно нормально. А щодо того запропонував я припинити чи не пропонував, знаєте це як в тому анекдоті, один іншому розповідає: „Стояв я під стовпом, справляв потребу. Підходить міліціонер і каже: „Сховати і припинити”, а я, - каже, - його обдурив: сховав, але не припинив». Так і ви зі мною поводитесь.
47 ставиться на голосування. [[20:00:55]] За-28 Не підтримано. 48, наполягаєте? Чорноволенка мікрофон, будь ласка.
Адаме Івановичу! Олександр Чорноволенка, Народний Рух України. Дивіться, що в цьому записується: „утримання від загрози сили або її застосування як проти територіальної цілісності або так і.”. Проти територіальної цілісності слово „як” треба вилучити, бо це виходить абсолютно безглуздий текст. Так і в якому ще випадку розкажіть, я прошу щоб ви прокоментували це.
Редакційно враховано.
Як враховано, в мене написано – відхилено.
Значить в редакції. Ні, прочитайте в правій колонці там редакцію прочитайте, там же.
Таким чином, шановні колеги, технічна помилка давайте для стенограми скажемо, комітет погоджується, що 48 поправка колеги Чорноволенка врахована. Так комітет вважає?
Так.
Врахована. 49 Чорноволенка. Проголосувати? Давайте проголосуємо 48 поправку Чорноволенка. Прошу підтримати. Голосуємо. [[20:02:29]] За-223 Шановні колеги! Я ще раз наголошую те, що сказав представник комітету, що тут технічна помилка воно написано відхилено. Але у правій колонці враховано. Тому давайте проголосуємо. Я ставлю 48 поправку Чорноволенка на голосування. Прошу підтримати. [[20:03:04]] За-287 Підтримана. 49-та. Чорноволенко.
Шановні друзі, якщо ми знову, Олександр Чорноволенко, Народний Рух України, якщо комітет врахував 48 поправку, то очевидно треба врахувати і 49, бо далі тоді незрозуміло буде. Тут текст „так і будь-яким чином” пропонується вилучити, дивіться: „як загроза проти територіального насильства в політичній незалежності, так і будь яким іншим чином”. А проти піратів, скажімо, ми відмовляємося від того, щоб застосовувати силу, чи ні? Тому я пропоную слово „так і будь яким іншим чином” точно так же вилучити.
Враховано.
Я так розумію, що комітет також погоджується. Прошу підтримати 49 поправку Чорноволенка. Голосуємо. [[20:04:04]] За-279 Поправка 49 підтримана.
Так, поправка 50 не наполягає. Логвіненко, Матвієнко не наполягає. 52-га. Іван Олександрович, наполягаєте? Мікрофон.
Так. Іван Заєць, Українська Народна Партія. Я пропоную додати до слова „взаємовигідне і рівноправне”. Бо хто буде визначати за якусь іншу державу, чи взаємовигідне, чи не взаємовигідне співробітництво між Україною і цією іншою державною. А от рівноправність, це якраз та функція, яку має забезпечити наша влада, вона має взяти на себе зобов’язання. А якщо немає рівноправності, це якісь оцінкові, оціночні такі поняття які ставлять нас у дуже незручне становище. Ми вже ж маємо приклад, шановні депутати, по інтеграції в НАТО, де записали у Законі про основи національної безпеки, що членство в НАТО може бути, але за умови і дружніх стосунків сусідів. І ви пам’ятаєте, що Росія все робила, щоб цих дружніх стосунків не було, перекладала вину на зрив наших відносин на українську сторону і врешті-решт заблокувала наш вступ у НАТО як, між іншим, ця теза залишається і для Європейського Союзу. Тому я не хочу щоб були такі оціночні критерії, які нас ставлять у.
Шановні колеги, ставлю на голосування поправку 52 Івана Зайця. [[20:05:45]] За-38 Поправка не підтримана. Шановні колеги, я прошу звернути увагу, наступна поправка Івана Зайця, 53 він має рацію. В тексті звучить так: „сумлінне виконання, взятих на себе міжнародних зобов’язань». Він пропонує слово «сумлінних» вилучити, бо зобов’язання треба просто виконувати, і тут логіка є, давайте підтримаємо. Будь ласка, Іван Олександрович.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Володимир Михайлович, тут логіка у всіх моїх поправках є, тільки ця логіка, як бачите, не поширюється на комітет відповідний і більшість цю логіку відкидає. Знову ж таки слово „сумлінне” означає, що хтось буде за нас визначати, як ми будуємо ці відносини із іншими країнами. Ми свою політику робимо підпорядковану і політикам, і політиці інших держав. То я тому не розумію, хай мені пояснять, чому, на якій підставі відкинули мою поправку? Коли зрозуміло, що ця поправка не вигідна для України. Це поправка, яка утверджує статус васала для нашої держави, для нашої влади. Можливо, наша влада хоче позбутися України як незалежної держави і стати якоюсь губернією, якоїсь новітньої імперії, то так прямо і скажіть, а не дуріть людей, що ви це все робите для того, щоб підняти рівень життя, щоб стабільність забезпечити, ви просто руйнуєте цим документом українську державу. Я заявляю це авторитетно.
Шановні колеги, я ставлю на голосування 53 поправку, і прошу Івана Зайця, прошу підтримати там, де логіка залізна, треба нам підтримати. Прошу проголосувати.
«Сумлінне» - підтримати. [[20:07:40]] За-57 Поправка не підтримується. Поправка 54. Іван Заєць, мікрофон.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Нова влада в особі Президента Януковича, в особі уряду, в особі парламентської коаліції стверджує, що ми будемо так реалізовувати політику європейського вибору, що будемо просто бігти. Але принципу цього не задекларовано в цьому документі. Тому на словах вони творять одну політику, а на рівні документів вони творять протилежну політику. Тому я і запропонував записати принцип європейської інтеграції через вступ України до Європейського Союзу та НАТО. Адже зрозуміло, що не можна здійснювати політику європейського вибору, якщо ми не будемо інтегруватися у загальноєвропейський євроатлантичні структури. Отже я аналізую цей документ і бачу, що це просто така фішка, димова завіса для того, щоби обдурювати наших громадян. Вони самі давно вже в Європі живуть. Там вони мають свої банки, там вони лікуються, там вони своїх дітей навчають, а ви, шановні українці, живіть у цій державі. От що вони цим законом хочуть показати.
Ставлю на голосування поправку. [[Шум у залі]] Ну зараз завершимо поправку розгляд. Ну, шановні колеги, ми зараз розглядаємо поправку. Зараз завершимо тоді з процедури виступите. Ставлю на голосування поправку 54. [[20:09:20]] За-42 Поправка не прийнята. З процедури, Алла Александровська. Мікрофон.
Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. Уважаемые коллеги, уважаемый Владимир Михайлович! Я предлагаю все-таки войти в какое-то разумное конструктивное русло. Если народный депутат, который вносил поправку, которая отклонена или не учтена в полной мере, я предлагаю вы сначала прочитайте свою поправку, чтобы было понятно о чем вы говорите. Потому что вы говорите совсем не о том о чем вы написали. Прекращайте. Нет. На полном серьезе, вы ж людям морочите голову. Вы говорите совершенно невероятные вещи, которые не имеют никакого отношения к тому, что вы написали. Поэтому я попрошу всех народных депутатов, всех народных депутатов, сначала зачитывайте текст своей поправки, а потом излагайте свою позицию почему вы именно это предлагаете. Я еще раз говорю. То что вы говорите абсолютно не корреспондируется с тем, что вы пишите. Не вводите людей в заблуждение и прекратите читать лекции на совершенно непопулярные темы. Спасибо.
В’ячеслав. Да всі заспокойтесь, В’ячеслав Кириленко, хтось один. Давайте ж не будемо. Ну В’ячеслав Кириленко попросили. Заспокойтеся!
В’ячеслав Кириленко, партія „За Україну!”. Шановні колеги і шановні виборці! От зараз 20.10 – по суті ніч уже. Розглядаються засади внутрішньої і зовнішньої політики, які нібито повинні на віки ухвалюватися. У залі порядку 50 депутатів від правлячої коаліції. Коли вони будуть голосувати в цілому, на табло висвітлиться 250. І останнім часом все так приймається. Із 420 поправок опозиції не враховано 400 поправок опозиції. У залі відбувається чистої води профанації демократичного процесу. Якщо ви вважаєте, що ви враховуєте поправки, вилучаючи слово „як”, яке там і так не потрібне, то ви помиляєтесь. Таким чином, зараз є спроба підмінити справжнє обговорення цього питання фарсом. І в цьому фарсі ми участі брати не будемо. Наші поправки всі відхиляються. Ми припиняємо брати участь у розгляді цих засад і їхня доля буде дуже коротко.
Поправка 55. Іван Заєць, будь ласка, мікрофон.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Я пропоную новий абзац недопущення розташування іноземних військових баз на території України. Адже ви знаєте, що це конституційна норма – це по-перше. По-друге, якщо вже слідувати логіки, яку запропонував пан Янукович і парламентська більшість, і комітет, то ви ж прагнете позаблоковості. Якщо ви прагнете до позаблоковості, то яким чином на території України можуть стояти Чорноморський флот Російської Федерації, який не є якимсь новим явищем, це є залишки окупаційного війська. І ви повинні чудово розуміти, що досягти позаблоковості без виведення військ не можна. Тому я і запропонував цю поправку для того, щоб створити механізм реалізації положення Конституції України. Я подав цю поправку для того, щоб навіть якась логіка була у вашому документі, але я бачу, що вам цього не треба. Вам треба такий документ, який буде знищувати українську державу, тому ви хотіли б, щоб ми без обговорення дали вам можливість прийняти цей документ. Цього не буде! Я буду всі свої поправки.
Шановні колеги! Я поставлю на голосування 55 поправку. Разом з тим хочу підтримати Івана Олександровича в тому плані, що Конституція забороняє розташування іноземних військових баз на території України, їх немає. Є українські військові бази, які орендують Чорноморський флот. Це велика різниця. І нам потрібно про це говорити правду. Якщо ми будемо з вами демонструвати плачі, що розташування Чорноморського флоту – це їхні військові бази, то тоді всі звикнуть, скажуть, що це їхні. Це українські військові бази, які орендують Російська Федерація. Давайте про це будемо говорити. Ставлю на голосування 55 поправку. [[20:13:54]] За-10 Поправка не підтримується. Анатолій Матвієнко, 56 поправка? Ні. 57? Ні. Логвиненко, 58? Ні. 59? Ні. Петро Симоненко, 60 поправка. Мікрофон.
Шановні колеги! Відповідно до тієї розмови, яка точиться у нас під час обговорення поправок, хотів би звернути увагу на те, що відбувається, для наших радіослухачів і телеглядачів. По-перше, помаранчева команда, яка була неспроможна під час панування, при владі знаходячись, запропонувати виконати конституційну норму. І тим вони не поважали українську державність. Не внесли Закон про основні засади внутрішньої і зовнішньої політики. А виконуючи, користуючись цими можливостями, особисто через Ющенка проводили бандерівську політику. І вони вважали, що це загальнодержавна політика. По-друге, вони спиралися в своїй діяльності на те, з чого починали розбудовувати державність, з бензовозів. Я нагадую вам, шановні громадяни! Вони якраз з бензовозів починали розбудовувати державність. І цим хочуть далі скористатися. Моя поправка зводиться до наступного. Володимир Михайлович, тут справді ми повинні розуміти, що засади внутрішньої політики у сфері розбудови державності, у сфері розбудови державності – тут треба прибрати слово „внутрішньої політики”. Бо далі ми не даємо окремо тлумачення.
Завершуйте будь ласка.
Далі не даємо тлумачення, що там розбудова державності у зовнішній політиці. Це зрозуміло, що треба записати „засади політики у сфері розбудови державності”. Тоді буде зрозуміло, що ми обов’язково поважаємо світову спільноту, європейську спільноту, що ми виконуємо міжнародні закони і право. Таким чином.
Дякую. Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію про те, щоб у статті „Засади внутрішньої політики у сфері розбудови державності” вилучити слово „внутрішньої”. Логіка єсть. Ставлю на голосування цю пропозицію, прошу голосувати. [[20:16:11]] За-242 Поправка прийнята. Юрій Кармазін, я бачу.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, ви пройшло повз поправки 58 і 59, яку відхилив комітет, – це поправка народного депутата Логвиненка. А зміст цих поправок надзвичайно важливий і абсолютно конституційний. Мова йде про те, щоб доповнити частину 3 статті 2 новим абзацем наступного змісту: „Збереження територіальної цілісності держави та недоторканості її кордону і захист прав та прав та інтересів громадян України, юридичних осіб за кордоном та надання допомоги згідно з міжнародним правом”. Мова йде і про тих моряків наших, яких захоплюють, і зараз вони є заручниками, мова йде і про захист держави, збереження її територіальної цілісності і недоторканості кордонів. Якщо ми вже будем проти цих основних принципів, які записані і є конституційними виступати і не враховувати, то я не розумію тоді, що це, очевидно, буде не Верховна Рада. Я пропоную відхилити поправку, тобто не погодитись з комітетом і врахувати.
Шановні колеги, депутат має право, на превеликий жаль, вимагати, щоб будь-яку поправку голосували. Ставлю на голосування поправку 58. [[20:17:59]] За-18 Рішення не прийнято. Так, Іван Заєць, 63 поправка. Мікрофон.
Я пропоную записати, що як. розбудова України як суверенної національної держави, що розвивається в існуючих кордонах на основі здійснення українською нацією свого невід’ємного права на самовизначення. Народні депутати, я нагадаю вам, що ми прямуємо до 20-річчя прийняття Декларації про державний суверенітет України. Я все-таки сподіваюсь, що Верховна Рада прийме постанову, і будуть тут урочисті збори, так як це роблять у будь-яких інших парламентах, а не ігнорують цей документ. Так от у цьому документі, цей документ саме на це нас орієнтує, бо ми творили свою державу у річищі європейської державотворчої традиції. Вона формувалася як держава національного типу, ще раз повторю, держава національного типу – це суспільна організація, куди в основу кладеться традиція і звичай титульної нації при гарантуванні прав національних меншин. Невже ви проти цієї держави? Чи хочете зруйнувати? Ви хочете побудувати якусь чужу державу? Не вийде, шановні.
Ставлю на голосування поправку 63 Івана Зайця. [[20:19:24]] За-12 Поправка не підтримується. Поправка 69, Іван Заєць. Мікрофон.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Зрозуміло, що в цьому залі фарс ще й тому, що тільки сьогодні після обіду роздали таблицю, де 423 поправки, тому й ніхто не читає, не знає про що тут мова йде. Просто слухають і голосують як кнопкодави, і не більше, і не менше. Я пропоную в цій поправці говорити конкретно, про який напрямок вдосконалювати систему про проведення виборів. Чи в той напрямок, який ми сьогодні слухали, коли це крок назад на 10 років? Чи все-таки ми маємо вдосконалювати виборчу систему у плані відкритості, щоб люди формували склад Верховної Ради і органів місцевого самоврядування, щоб вони бачили за якого депутата вони голосують. А 50 на 50 – це депутати таких різних сортів: одного заховали у список, іншого купили на окрузі і так далі. Тому я кажу про відкритість, оце напрямок вдосконалення виборчої системи, проголосуйте за неї.
Ставлю на голосування 69 поправку. [[20:20:54]] За-10 Поправка не підтримується. Поправка 71. Олександр Чорноволенко, мікрофон.
Шановні друзі! Олександр Чорноволенко, Народний Рух України, і В’ячеслав Коваль, Народний Рух України. Дивіться. Вдосконалення системи проведення виборів до Верховної Ради та органів місцевого самоврядування як принцип. Розумієте, вдосконалювати ж можна нескінченно і вдосконалювати можна в одну сторону, можна в другу, кожен це розуміє по-різному. Тому мені здається, це абсолютно безглузда. взагалі текст. Або його треба викинути, або я пропоную, раз він уже є в тексті, ми пропонуємо записати замість „вдосконалення системи” написати „прозорість та чесність системи проведення виборів до Верховної Ради та органів місцевого самоврядування”. І я б хотів, щоб доповідач це прокоментував, чому в даному випадку мою поправку відхилили, або може врахували, але мене про це не повідомили і інших депутатів. І пану Симоненку хотів би сказати, що бандерівська система вона якраз краща була б, вона була б патріотична, розумієте. А от комуністична була антиукраїнська.
Будь ласка. Шановні колеги, ну давайте таким чином домовимося. Ну я прошу вас. Репліка може бути в кінці розгляду питання. Ну зараз як ми будемо обмінюватися репліками, це ж нічого не дасть. Ну я вас прошу, давайте завершимо розгляд питання. [[Шум у залі]] Ну я ж вам пояснюю, що репліка в кінці буде. Я запам’ятаю, що треба надати слово. 71 поправку я ставлю на голосування. Будь ласка. [[20:22:46]] За-16 Що, що? Зараз, зараз. 16-та поправка. тобто поправка 71-ша дістала 16 голосів, отже, вона не проходить. 72-га поправка, Горбатюк, мікрофон.
Шановні депутати, я звертаюся до опозиції: ви знаєте, п’ять років, коли ви водили український народ за ніс у темряві і завели його у фінансову боргову яму, то ви тоді про це не говорили, про засади зовнішньої і внутрішньої політики, а коли Президент, уряд української держави внесли цей законопроект, то ви хочете його в структурі зломити. Треба було п’ять років назад думати про те, як працювати і як думати про майбутнє української держави. А пропозиція така: абзац третій частини першої статті „вдосконалити систему проведення виборів до Верховної Ради України та органів місцевого самоврядування” доповнити і викласти у новій редакції „вдосконалення системи виборчого законодавства”. Прошу підтримати.
Будь ласка.
Шановні колеги, є слушність і всіх пропозицій попередніх, які звучали із вуст депутатів і Зайця, і Чорноволенка, і колеги Горбатюка. Тому пропонується абзац третій частини першої статті три викласти в такій редакції „вдосконалення виборчого законодавства”, без „системи”. І прошу проголосувати.
Поправка 72-га Горбатюка, я ставлю її на голосування.
Частково.
Та там тільки слово „системи” треба вилучити. Просто „вдосконалення виборчого законодавства”. [[20:24:58]] За-210 Поправка не підтримана. [[Шум у залі]] Шановні колеги, ну, що, це принципово? 74-та поправка Чорноволенка.
Вдосконалення системи проведення виборів в Україні та органів місцевого самоврядування.
Шановні друзі! Олександр Чорноволенко, Народний Рух України і В’ячеслав Коваль, Народний Рух України. Дивіться, тут записано: „модернізація системи державної служби. зарахування на принципах професійності, політичної нейтральності”. Ми пропонуємо записати „на принципах патріотизму та порядності”, як записано у програмі Народного Руху України. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 74 Олександра Чорноволенка. [[20:26:02]] За-15 Рішення не прийнято. 75 поправка. Наполягаєте на ній? Горбатюк. Ні? Іван Заєць, 77 поправка.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Я пропоную такий абзац. Запровадження Інституту люстрації для Президента України, народних депутатів України, членів Кабінету Міністрів України та державних службовців І-ІІІ категорії. Наша біда вся від того, що із створенням української держави ми не провели люстрацію влади. І тому та влада, яка не звикла до самостійного життя, вона пересіла у владні кабінети, і вона зараз править державою і має менталітет той радянський і комуністичний. Харківські угоди зокрема показали залежність нашої влади уже від інших центрів впливу, від інших держав на індивідуальному рівні. Бо хто міг підписувати такі документи, а коаліція ратифікувати, коли ні на один цент не зменшена ціна на газ, але натомість Україна буде мати 40 мільярдів доларів за 10 років державного боргу. От така ваша політика. Народ справді каже: кінчайте, батьку, торгувати, бо немає за що здачі давати. Тому я пропоную записати цю тезу для того, щоб очистити українську владу і привести патріотів і професіоналів.
Шановні колеги, я ставлю на голосування 77 поправку. [[20:27:41]] За-15 Тут Іван Олександрович гарне прислів’я, таку народну мудрість привів, її, до речі, дуже любив повторювати один із вождів, який Україну довів до банкрутства, що нічим давати здачі. Це точно. Ви знаєте, про кого мова йде, да Іван Олександрович? Знаєте? Поправка 78-ма, Іван Олександрович, будь ласка.
Я пропоную записати такий пункт: „заборона тоталітарних, фашистської та комуністичної ідеології”. З чого я виходжу? Я виходжу з того, що у 20-столітті найбільшої біди і шкоди українській нації завдали ці дві ідеології – фашистська і комуністична. Десятки мільйонів людей втратила Україна, втратила цвіт, якщо хочете, то навіть еліту, касту цієї еліти. Все це було знищене цими тоталітарними режимами. І небезпеку цих ідеологій розуміють в Європі, адже є резолюція Ради Європи, є резолюція Європарламенту, яка каже, шановні молоді держави позбавляйтесь цих ідеологій, позбавляйтесь цих людиноненависницьких практик. Ми ж бачимо в Україні, що відроджується неосталінізм, ставиться пам’ятник Сталіну, авторитарні паростки розвиваються владою у суспільстві, культивуються. Тому треба обов’язково записати цей розділ, хай комуністи будуть соціал-демократами у європейському плані все буде нормально.
Ставлю на голосування поправку 78-у. Шановні колеги! Це поправку вносимо, я розумію вас, давайте в кінці скажемо, я прошу вас. [[20:29:25]] За-15 Поправку не підтримано. Будь ласка, Алла Александровська.
Фракция коммунистов, Александровская, город Харьков. Уважаемый Владимир Михайлович! Действительно сегодня мы работаем в очень тяжелом, я вижу, режиме, и на здоровье некоторых депутатов это явно сказывается. Мне кажется, что нужно уже может быть нам проголосовать и прекратить, вот, после рассмотренияэтого вопроса. Иначе нам придется вызывать некоторым скорую помощь. Извините.
Шановні колеги! Працюємо далі продуктивно, 80-та поправка, Олександр Чорноволенко, мікрофон.
79-та я перепрошую, Володимир Михайлович.
Перепрошую, 79-та.
Дивіться, от в тексті посилення відповідальності та прозорості в процесі, все нормально, добре. Використання бюджетних кадрів пишеться «центральних органів виконавчої влади», судах правоохоронних. Я не розумію, а що, хіба це не розповсюджується на місцеві органи влади, центральних та місцевих органів влади. Або просто не згадувати, що вони центральні або місцеві, слово „центральні” вилучити або дописати „центральних та місцевих органів влади”. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування 79 поправку. [[20:30:58]] За-12 Поправка не підтримана. По суті справи поправка 80-та стосується.
Ні, ні, Володимире Михайловичу, вона інша.
Одну хвилиночку, вона стосується по суті справи цього рядка, мікрофон Олександра Чорноволенка. Будь ласка.
Це 80-та. Дивіться, я кажу про центральні і місцеві на 79, а 80 кажу „виконавчої влади”. А чого тільки виконавчої влади, до цього декларуємо перерозподіл на три гілки влади: судову, законодавчу, виконавчу. То напевно посилення відповідальності, прозорості, підготовки має бути у всіх гілках влади. А ми замість цього зробили щось таке, вирвали окремо. І хотів би сказати, от попередній виступаючий, щоб він більше слова потім не брав зауваженнями з лівої частини нашої зали, то я йому скажу, ми не приймали іншого цього закону зміни, бо нас попередній цілком влаштовував, це був дуже гарний професійний закон. А ви взяли гарний закон, переписали його словами, викинули найбільш розумні речі звідти, а тепер намагаєтесь видати за якесь там величезне досягнення наукової думки щодо державного будівництва і зовнішньої політики. Так не виходить.
Ставлю на голосування 80 поправку Олександра Чорноволенка. [[20:32:36]] За-13 Поправка не підтримується. Наступна поправка 81 наполягаєте на ній? Ні. 82-га? Ні. 83-тя? Шановні колеги! Тут 83 поправка три народних депутати внесли її, про що йдеться? В реченні „забезпечення ефективного, справедливого й доступного судочинства”, вилучити слово „ефективного”. Тут треба це зробити, бо яке судочинство повинно бути справедливим і доступним. Тому я поставлю на голосування цю поправку з пропозицією вилучити слово „ефективного” і прошу проголосувати. [[20:33:30]] За-254 Поправка підтримується. Справа в тому, що по 84 поправці тільки автор може, так що давайте таким. Шановні колеги! Відповідно до Регламенту, коли поправка врахована, будь –який депутат має право поставити на голосування пропозицію про її підтвердження. Так що давайте будемо йти. Давайте так і автора поправки. 87-ма, Іван Заєць, будь ласка.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Я пропоную абзац такого змісту: „запровадження інституту декларування видатків Президентом України, і народними депутатами України, і членами Кабінету Міністрів України і державними службовцями 1 та 3 категорії та членів її сімей 2 категорії”. Чому я так роблю? Тому що всі політичні сили, коли йшли на вибори вони декларували саме таку політику, що треба знати за які кошти живе політик, а то в нього заробітна плата вроді би і невелика, а виходить із автомобіля на 300-400 тисяч доларів позалазили в ці кондиціонери і на бачать світу божого, літаками літають, докажіть, будь ласка, що у вас легітимні кошти на ці всі речі. І це буде боротьба справжньої з корупцією, але ми маємо начебто такий інститут, але весь час голосуємо відкладати його ведення в дію, відкладаємо і відкладаємо, відкладаємо хай це буде базовий принцип він буде очищати владу від корупції, він буде взагалі запроваджувати соціальну справедливість. Підтримайте народні депутати це.
Так, шановні колеги, довідка. Відповідно до закону, який вступає в дію з 1 січня передбачено декларування доходів і видатків цими посадовими особами які є. Разом з тим, коли не наполягає автор, то давайте поставимо її на голосування. Буде-буде, з 1 січня 2011 року всі будуть декларувати доходи і видатки, всі депутати в першу чергу, дружніми рядами, а потім – всі інші. Будуть, будуть декларувати. Йде голосування. [[20:36:01]] За-18 Рішення не прийнято. Шановні колеги, я зроблю по прізвищам це, не хвилюйтеся. Так, Іван Заєць, 94 поправка.
Ні, давайте ж ви питайте інших людей. Іван Заєць, Українська Народна Партія. Я пропоную пункт перший статті 4, абзац 1 викласти в такій формі: „Утвердження місцевого самоврядування є фундаментом народовладдя. Розширення повноважень територіальних громад”. Що ж нам пропонують? Нам пропонують розширити повноваження рад. А ви що, забули за міських, сільських і селищних голів? Ви забули, що є громадські організації тобто ви все самоврядування зводите тільки до ради, от і все, ваше розуміння. З іншого боку ви все самоврядування зводите до районного, або до обласного рівня, а громада, де найбільше зараз є проблем, де треба шукати шляхи їх вирішення, де треба забезпечити діяльність громади фінансово, повноваження, вас це не цікавить. Тому я пропоную записати формулу на розширення повноважень саме, і потенціалу саме громад тобто це і рад, це і міських, сільських і селищних голів і це різних самоврядних організацій, громадських організацій. Невже це не розумна пропозиція, чи вона вам не потрібна, вам.
Шановні колеги, ставлю на голосування 94 поправку Івана Зайця. [[20:37:51]] За-11 Поправка не підтримується. Так. Ідемо далі. 96-та, Івана Зайця. Наполягаєте на ній?
Наполягаю. Іван Заєць, Українська Народна Партія. Я хочу, щоб ми записали таку форму: «реформування міжбюджетних відносин з метою справедливого і неупередженого розподілу суспільного багатства між громадянами і територіальними громадами», вибачте. Дивіться, що зараз записано: що реформування міжбюджетних відносин на користь місцевого самоврядування, створення умов для розвитку економічної самостійності регіонів. При чому тут економічна самостійність регіонів? Ми що маємо федеративну державу? Чи ми маємо взагалі якусь конфедерацію? Мова іде про громаду, і ми маємо сьогодні говорити саме про потенціал цієї громади. Ви знову пропираєте, протискуєте такі норми, які будуть працювати на федералізацію України, тобто на знищення України як держави, на породження протиріч у нашому суспільстві. Хіба це державна політика? Політика, яка спрямована на спокій, на стабільність? Це антиукраїнська, антидержавна політика.
Ставлю на голосування 96 поправку Івана Зайця. [[20:39:18]] За-14 Поправка не приймається. Так. 97-ма. Наполягаєте поправку? Ні. 98-ма, 99-та, 100 поправка, 101-ша, Іван Заєць, мікрофон, будь ласка.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Дивіться, про що йде мова. Мова йде про те, щоб вдосконалити систему адміністративно-територіального устрою на принципах економічної самодостатності та доступності адміністративних, управлінських і соціальних послуг споживача цих послуг. Тобто мова йде, функція ж держави це, а не функція якогось регіону. Тому я якраз і пропоную цей принцип економічної самодостатності викинути. Тому що мова не може йти про територіально-адміністративні одиниці. Послуги надаються державою. Держава має гарантувати рівні послуги для всіх громадян, по всій державі. Ви ж пропонуєте таку ідеологію, яка буде ізольовувати регіон від регіону, яка буде колоти Україну. Ну люди добрі, за що ви голосуєте?! Про яке майбутнє ви дбаєте сьогодні?! Ви хочете поділити знову Україну на три сорти, як це ви зробили в 2004 році тільки вже на законодавчому рівні!
Вноситься на голосування 101 поправка. [[20:40:52]] За-11 Поправка не підтримується. Так, 103 поправка. Чорноволенко. Мікрофон.
Шановні друзі, я пропоную. Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. В’ячеслав Коваль, Народний Рух України. Я пропоную взагалі вилучити абзац 4 статті. Статті 4 частини першої вилучити. Бо він не є предметом взагалі цього закону і немає відношення до того взагалі, що ми розглядаємо і тому просто безглуздо все те робити.
Ставлю на голосування 103 поправку. [[20:41:45]] За-12 Поправка не підтримана. 104-та Іван заєць.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Янукович пропонує нам транскордонне співробітництво для підвищення конкурентноздатності регіонів, як основу їх динамічного розвитку. Це я б сказав би вульгарне розуміння ідеології євро регіонів. Бо говорити про конкурентноспроможність ми можемо про підприємництво, ми можемо говорити про державу в цілому, ми можемо говорити про громаду. Ми ж громаду залишаємо і беремо якусь таку міфічну, міфічне поняття як регіон, абсолютно не визначений і давай будемо працювати. Це зрозуміло куди спрямована ця теза. Вона спрямована на те, щоб створювати законодавчі підстави для того, щоб розвивати федералізм в Україні, забувши про місцеве самоврядування, забувши про громаду, забувши про людей. От це справжня ідеологія цього законопроекту. Тому я прошу доповідача дати мені відповідь, чому моя поправка не врахована, коли я пропоную саме забезпечити конкурентноздатність громади там, де живуть люди?
Шановні колеги, він має право обґрунтовувати автор свою поправку протягом однієї хвилини. Що я можу йому зробити. Шановні колеги, я ставлю на голосування поправку104. Ну що можна зробити. Треба просто терпіти і працювати нам всім. [[20:43:23]] За-16 105 поправка, Іван Заєць.
Поправка аналогічна цій поправці. Я пропоную все-таки головну увагу сконцентрувати на місцеве самоврядування, на громаду, на людину. Тут знову ж виникає як ото чорт із очерету цей регіон, абсолютно неозначений, не зрозуміло, про що іде мова. А те, що права частина залу від мене хоче, як той казав, щоб я не говорив, то я буду говорити, шановні. Якщо у вас немає аргументів, то сидіть і слухайте. Якщо у вас немає знання, то вчиться, шановні люди, бо це моя позиція і я цю позицію буду відстоювати. Я один із засновників української держави, як і весь український народ, який у 1991 році голосував на референдумі. І це моє зобов’язання захищати українську державу і дбати про народ. Ви дбаєте про клани, про власні свої кишені, тому, вибачте, ви мені не заткнете рота і я все-таки буду говорити те, що я хочу. Це велика робота, майже сто поправок я подав. Зробіть ви таку роботу, чи у вас інтелекту не вистачає!
Ставлю на голосування 105 поправку. Шановні колеги, у межах хвилини депутат говорить, я ж не буду його переривати постійно. [[20:44:50]] За-15 [[Шум у залі]] Шановні колеги, я вас прошу. Шановні колеги, я вас прошу. якщо ми зараз ще втягнемося у з’ясовування стосунків, ми будемо довший час працювати. Я розумію ваше обурення. Но я нічого не можу допомогти. Шановні колеги! Я просив би вас, спокійно давайте по поправці аргументувати виключно поправку. Не навішувати цих ярликів. 110-та, Чорноволенко. Будь ласка.
Володимир Михайлович! Шановні друзі! Олександр Чорноволенко, В’ячеслав Коваль, Народний Рух України. Дивіться, ну, те що вже раніше ми говорили про те, що настільки бездарно написаний цей закон, настільки костурбато. Ну, хіба можна з народом розмовляти навіть законами такою мовою. В технології залучення інвестиції підготовку, ну, і так далі. Мова йде про підготовку кадрів. Напишіть: „в підготовці кадрів”. І все. Це нормальна пропозиція. Нормально. Але це нормальна, розумна мова. Це як мужик, який в баню приходить і каже: „Баня у вас функционирует?” А банщик йому: „Шо-шо?”
Так, виключіть мікрофон! Давайте вже не про баню будемо говорити. Давайте. Бо, що кому на умі, то й говорить. Спокійно давайте, аргументуйте тезу. Я прошу вас, давайте. Ви розумні люди. 110 поправку ставлю на голосування. [[20:46:25]] За-9 Поправка не підтримується. 113 поправка, Іван Заєць. Мікрофон.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Тут автор пан Янукович пропонує здійснювати і політику високої функціональної спроможності кадрового потенціалу регіонів. Я знову ж таки хочу, щоб записали тут саме громад, територіальних громад. Чому. Тому що таке формулювання, яке ми маємо, це ідеологія побудови, ну, кадрової, кадрової системи як базованої на регіональних кланах. Адже ви знаєте, що донецький клан в основному опікується у нас.
Мікрофон виключіть будь ласка. Спокійно. Давайте по суті. Я прошу вас по суті. Я ставлю на голосування поправку 113. Шановні колеги! Будь ласка, то був дніпропетровський клан, то донецький клан, то київський клан. Давайте працювати. Поправка 113. Іван Олександрович! Ви розумна людина, будь ласка. [[20:47:26]] За-11 Поправка не підтримана. Шановні колеги, я вас прошу, давайте спокійно. Поправка 118, Іван Заєць.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Я пропоную новий абзац: „Розширення сфер суспільного життя, яке регулюється інституціями громадянського суспільства шляхом передачі їм частини функцій , що є невластивими для органів державної влади та місцевого самоврядування”. Як у нас хочуть вирішити проблему місцевого самоврядування? Вони кажуть: „От давайте ми, деконцентруємо владу із національного рівня до обласного і до районного, от тоді ми заживемо”. Я ж кажу, що треба обернути деякі функцій держави на самоврядні держави, тому що жодна держава не можу врегулювати всі відносини суспільні. У демократичній державі є, так зване, громадянське суспільство, є місцеве самоврядування. І дуже багато відносин, воно саморегулюється. Тому ж давайте і ми йти цим шляхом, а не посиленням функцій влади і фактично і утвердження авторитарного режиму. Це принципово нова ідеологія, якою має іти Україна, щоб мати своє майбутнє.
Оголошую до голосування 118 поправку. [[20:48:57]] За-12 Поправка пеідтримується. Поправка 121. Олександр Чорноволенко.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України, В’ячеслав Коваль, Народний рух України. Це поправка ще Олександра Бондаря і пана Логвиненка. Дивіться, завершення політичної реформи, посилення взаємодії органів державної та органів місцевого самоврядування і об’єднання громадян, запровадження громадського контролю над владою. Ми пропонуємо слово „завершення політичної реформи” виключити. Чому? Тому що цю політичну реформу тільки лінивий вже не трипав. У нас це формування вже нагадує, знаєте, такой діагноз „вялотекущая шизофрения, осложненная реформаторським бредом”. Яка політична реформа, яке завершення, яке це має відношення взагалі до цього закону? Як воно може бути таким неконкретним? Я пропоную викинути це. Дякую.
Шановні колеги, я ставлю на голосування поправку 119. 119-та, там ціла група була депутатів з цією поправкою. [[20:50:11]] За-15 Поправка 121, Олександр Чорноволенко.
Олександр Чорноволенко, В’ячеслав Коваль, Народний Рух України. Дивіться, значить, другий абзац частини першої 5 статті. Пропонується слово „запровадження” замінити на нормальне слово „посилення”. От, бо воно вже в нас і так діє, то я не розумію, що там запроваджувати. Його треба посилити. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування 121 поправку. [[20:50:53]] За-14 Поправка не підтримується. 123 поправка, Іван Заєць.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Я пропоную слова „завершення політичної реформи” викинути і додати ще „звітність влади перед своїми громадянами”. Треба розуміти, що політична реформа – це форма організації влади, а громадянське суспільство, про що мова йде в цьому розділі, це третій сектор, відмінний як від влади, так і від бізнесу. Тому давайте не плутати ці речі, а розвивати саме ініціативу громадян. Що ж стосується звітності перед громадянами, то ми чудово розуміємо, що на словах наша влада дуже гарно звітується, але Харківські події, коли вирубали дуже багато дерев показали, що громадськість не інформується навіть у таких дражливих суспільних речах як знищення зелених насаджень, тобто погіршення екологічної ситуації. Тому треба здійснювати принцип постійно звітності влади перед громадянами і не плутати політичну реформу із структурами громадянського суспільства.
Ставлю на голосування 123 поправку. [[20:52:14]] За-10 Поправка не підтримана. Поправка 126. Іван Заєць.
Джоджик, там Джоджик.
Ми вже голосували цю поправку, вона не підтримана. Шановні колеги, 124 поправка практично повторює поправку 123. Ну будь ласка, Джоджик. Шановні колеги! Я прошу вас, спокійніше. Ви думаєте, що я тут дістаю величезне насолодження, читаючи ці поправки. Ну давайте заспокоїмося.
Володимире Михайловичу, прошу добавити мені час. Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановні колеги! Я хочу наголосити на тому, що ми сьогодні маємо безпрецедентну подію, коли сьогодні роздали поправки до другого читання і з 423 поправок три лише враховані і то керівника фракції Партії регіонів Олександра Єфремова. 420 не враховані. Тому, на мою думку, мета цього законопроекту не тільки поставити під сумнів євроатлантичний вибір і зробити чергову нападку на українську мову, а й продемонструвати принцип алюмінію, що жодна думка гаранта Конституції не може ставитися під сумнів. Я хочу наголосити на тому, що тих 420 поправок представляють опозицію, яка.
Ставлю на голосування 124 поправку. Я вам час відвів. Я прошу вас, шановні колеги, це був політичний маніфест. У нас буде коли виступ від фракцій, будуть маніфести. Прошу вас. [[20:54:03]] За-13 Поправка не підтримана. 126 поправка. Іван Заєць.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Знову ж таки мене дивує це звужене таке розуміння, що таке „громадянська суспільство”. Автори цього закону – Янукович. я бачу, коаліція підтримує – розуміє громадянське суспільство, воно зводить його тільки до об’єднань громадян. А скажіть мені, будь ласка, от Церква – це структура громадянського суспільства чи ні? а профспілки – це структура громадянського суспільства чи ні? Так, це структури громадянського суспільства. Але відповідно до цього документа нічого тут про них не сказано, і не хочуть нічого говорити. Тому я й пропоную розширити цей принцип і поширити його на інститути громадянського суспільства, на всі інститути громадянського суспільства, бо для нас важлива і Церква, для нас важливо і профспілки, де. через які громадяни захищають свої права. Я не розумію чого ви кричите? Чи ви може цього не розумієте про що я говорю? Так читайте елементарний підручник по політології, і ви будете знати, про що я веду мову. Тому треба підтримати цю поправку.
Ставлю на голосування 126-ту поправку. Шановні колеги, спокійніше, спокійніше! [[20:55:27]] За-15 Поправка не підтримана. 127-ма поправка, будь ласка, Іван Заєць.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Я пропоную такий новий абзац: „Спрощення на законодавчому рівні умов функціонування об’єднань громадян, зокрема, у частині звітності та оподаткування громадських організацій”. Ви знаєте, що з усієї України ідуть до нас скарги, тому що дуже сильно зарегульована звітність, дуже сильно зарегульоване питання оподаткування. А це не бізнес, який має гроші, тим більше, крупний бізнес, який має гроші для того, щоб мати у своєму складі бухгалтерії, щоб робити ці щоденні звіти і так далі. Я пропоную спростити умови функціонування громадських організацій, це буде сприяти розвитку громадянського суспільства. Це те, що буде утримувати владу від переходу до авторитаризму, це те, що буде розвивати свободу в нашому суспільстві. Невже ви, народні депутати, цього не розумієте? Чи для вас влада понад усе, більше ви нічого в цьому житті не хочете досягти? Я хочу, щоб у нас була демократична держава, я хочу, щоб у нас була вільна людина, тому я і прошу вас проголосувати.
Ставлю на голосування 127-му поправку Івана Зайця. [[20:56:56]] За-14 Поправка не підтримана. Поправка 129-та, немає. 130-та, Чорноволенко, мікрофон.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України, В’ячеслав Коваль, Народний Рух України. Шановні друзі, ми пропонуємо в абзаці четвертому частини першої статті п’ятої слова „та відповідальності” вилучити. Про що йде мова? Я кажу це для тих, хто не слідкує за текстом, а таких, на жаль, багато. Мова йде про підвищення ролі та відповідальності політичних партій. Ну, і так далі. Підвищити роль, це зрозуміло, як можна, ми це зробили сьогоднішнім законом, коли міських голів висувають тільки політичні партії. Це зрозуміло. А як ви збираєтеся підвищувати відповідальність політичних партій? Хочу нагадати, що партія – це частина суспільства по визначенню. Партія – це частина. Підвищення відповідальності партії – це все одно, що підвищення відповідальності суспільства. Тому, мені здається, як ви це будете робити? Закривати осередки політичних партій, як ви пропонуєте, чи не допускати тих, що раніше за рік голосують, чи посилити державний контроль, контроль правоохоронних, фіскальних органів? Партії можуть відповідати тільки перед своїми членами. Але це норма Закону про політичні партії, а не цього закону. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування поправку 130-ту. [[20:58:24]] За-15 Поправка не підтримується. 131 поправка, Іван Заєць.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Мова йде про структури громадянського суспільства, про організацію громадян. І що нам пропонує автор Пан Янукович – проведення регулярних консультації з громадськістю? З якою громадськістю? Адже є громадськість організована, є громадськість не організована. Тому я і пропоную „та громадськими організаціями” додати. Бо у нас дуже часто так відбувається. Треба владі порадитися із громадянами. Завезли своїх людей на ці так звані громадські слухання, вибили справжній людей, відкинули організовані структури громадян і пішло, і поїхало. Тому давайте творити демократичну державу, давайте творити такі механізми, які дозволяють людям захищати свої інтереси, зокрема екологічні. Ви ж бачите: знищуються всі зелені насадження, забудовуються спортивна, фізкультурна інфраструктура, а ми не хочемо, щоб цей принцип реалізовувався, тому що нам хочеться влади, тому що нам хочеться показухи, дайте нам влади, засоби масової інформації, ми всіх одуримо. Не одурите!
Ставлю на голосування поправку 131-шу. [[20:59:50]] За-13 Поправка не підтримана. 132-га, не наполягає. 133-тя, Ковалевська. Не наполягає. 134-та, Петро Симоненко, мікрофон.
Симоненко, фракция коммунистов. Я предлагаю усилить как раз эту формулировку, которую мы обсуждаем через дополнение текста о проведении Всеукраинских и місцевих референдумів, як ефективних форм народоволевиявлення. Ми далі будемо розглядати проект Закон „Про референдум”, бо я думаю, що якраз це і буде розширювати цю статтю. Но вместе с тем я хотел бы обратить внимание, что выступая перед мной говорят люди о том, что громадянський. об’єднання громадян треба замінити на інститути громадянського суспільства. І далі следующая поправка этого же автора гласит о том, що спрощення на законодавчому рівні умов функціонального об’єднання громадян. О чем я хотел бы дальше сказать, уважаемые избиратели? Вы обратите внимание, что помаранчевая команда полностью покинула зал и не принимает участие в обсуждении одного из серьезнейших законов. По формуле действует так: Цирк уехал, а пару клоунов оставили, чтобы дальше вот эти глупости рассказывали, что тут они предлагают.
Шановні колеги! Будь ласка, завершуйте формулювання.
И еще об одном уважаемые коллеги, я хочу, чтобы вы понимали, уважаемые избиратели, когда речь идет о том, что экономические регионы, то в Украине есть Приднепровский экономический регион, Причерноморский экономический регион, в данном случае этот народный депутат просто не знает, о чем он говорит и безграмотно обсуждает этот проект закона.
Спасибі. Ставлю на голосування поправку 134-ту. [[21:01:49]] За-203 Поправка. Одну хвилинку, хто за те, щоб повернутися до розгляду 134 поправки? Повернутись. [[21:02:12]] За-242 Повернулись. 242 „за”. Ставлю на голосування поправку 134 Петра Симоненка. [[21:02:30]] За-244 Поправка прийнята. Іван Заєць 135-та поправка.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Я пропоную записати принцип відокремлення бізнесу від влади шляхом державного фінансування і діяльності парламентських політичних партій. Ви знаєте, що у 2003 році були проголосовані зміни до Закону про політичні партії, де передбачалося державне фінансування парламентських партій. Це убезпечувало партії від фінансування цих олігархічних кланів. Я розумію, що кланам вигідно мати ці партії, як карманні, фінансувати їх і щоб вони захищати їхні інтереси, а не національні інтереси. Адже ви знаєте, що весь цивілізований світ фінансує партії саме з державної кишені, що можна було б проконтролювати яким чином діє ця партія чи легально, чим вона займається. А в нас все робиться для того, щоб утвердити кланову організацію партії, кланову організацію влади, а не демократичну владу. Тому я і пропоную цей принцип. І я думаю, що саме тут його треба записувати, бо ви ж засади формуєте, документ, який вище Конституції. Ганьба, хто не підтримує цих поправок.
Ставлю на голосування поправку 135. [[21:04:02]] За-15 Поправка не підтримується. Поправка 136-та. Іван Заєць.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Я вже говорив, що громадянське суспільство це не просто об’єднання громадян, це і церкви, це і профспілки. Я пропоную тут записати такий абзац: „Гарантування реальної незалежності всіх профспілок та їх участі в трьохсторонньому партнерстві з бізнесом і владою”. Адже ви знаєте, що наша влада має профспілки, які вона дуже любить і плекає, і є незалежні профспілки, які сьогодні на ролі пасинків. Але це об’єднані громадяни, це структури, які захищають їх інтереси. Тому демократична держава, демократична влада, вона зацікавлена, щоб всі профспілкові організації всіх типів мали можливість, мали рівноправність, будемо так казати. Тому я і пропоную цю норму, щоб підняти профспілковий рух, щоб захищати права громадян ви цього не хочете, вам не потрібні ці механізми, вам треба, щоб була бідна людина на іншому полюсі, а ви грабували цю людину через владу, через великі гроші.
Ставлю на голосування поправку 136. [[21:05:29]] За-14 Поправка не підтримується. Поправка 137, Іван Заєць.
Я пропоную записати такий абзац: „сприяння релігійним громадам у подоланні церковних конфліктів і забезпечення умов для створення єдиної помісної церкви”. Чому я пропоную такий запис? Тому що церква – це є структура громадянського суспільства і влада зацікавлена в тому, щоб усякі конфлікти, які виникають в будь-якій структурі громадянського суспільства ліквідовувати. Тому і в даному випадку це абсолютно нормальна функція влади. Прошу шановні депутати не кричати і не заважати, якщо ви нічого не розумієте із цього приводу. Тому я пропоную, щоб все-таки держава сприяла зникненню цих конфліктів і треба єдина помісна церква – ми незалежна держава, ми маємо мати єдину помісну церкву, яка буде працювати на єдність нації, яка буде працювати на об’єднання громадян, яка буде допомагати кожній людині у її правах, а не розколювати.
Ставлю на голосування поправку 137. [[21:06:53]] За-13 Поправка не підтримана. Поправка 138, Іван Заєць.
Іван Заєць Українська Народна Партія. Моя поправка спрямована на те, щоб ввести новий абзац „створення умов для безперешкодного отримання інформації об’єднанням і громадян ініціативними групами та іншими інститутами громадянського суспільства з усіх життєво важливих питань, що турбують громадян. Зрозуміло, що відкритість влади не можна забезпечити без доступу до інформації і збоку громадян. Зрозуміло, що демократія вимагаєсаме такого доступу, щоб громадяни знали ситуацію, щоб їх не ставили перед фактом. Але ще, народні депутати і не забувайте за інше, це наші міжнародні зобов’язання, за міжнародними зобов’язаннями, зокрема поОрхуській конвенції громадяни мають право на доступ до інформації з екологічних питань. Ви ж знаєте, що це все у нас ховається і з кожним роком все менше і менше інформації попадає до громадян. Нам треба перервати цю тенденцію, нам треба запровадити доступ до інформації того, що діє влада, невже ви цього не розумієте, невже.
Ставлю на голосування 138 поправку. [[21:08:20]] За-14 Поправка не підтримана. Поправка 142-га. Іван Заєць.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Якби ви, народні депутати, пан Президент, коаліція і уряд розуміли в якому світі зараз живемо, то ви б ніколи не запропонували принцип позаблоковості. Справа в тому, що сьогодні в світі діє принцип солідарності, сьогодні змагаються між собою не тільки окремі держави, а цілі конгломерати держав. І тому сьогодні в світі панує принцип неподільності безпеки, економічна, військова, інформаційна, екологічна і так далі. Ви ж думаєте, що з однією країною можна бути стратегічними партнерами у військовій сфер, а з іншої в економічній, а ще з однієї в екологічній, чи якійсь інформаційній. Такого не буває, тому я і пропоную записати принцип неподільності безпеки військової, економічної, екологічної, енергетичної, соціальної, гуманітарної і інформаційної. Саме таке бачення нам дозволяє віднайти справжнє місце України в системі безпеки світової, взагалі в системі міжнародного права і міжнародного становища. Невже ви цього не розумієте? Ви мислите ХІХ століттям, коли ви не підтримуєте таку поправку.
Ставлю на голосування 142 поправку. [[21:09:51]] За-9 Поправка не підтримується. Поправка 143-тя. Іван Заєць, Українська Народна Партія. Я думав, що пан Президент запропонує таку поправку – це запобігання нелегальної міграції. На жаль, нічого подібного, і ніхто з депутатів з більшості не дав такої поправки. А ви всі знаєте, що сьогодні нелегальна міграція – це одна із глобальних загроз для будь-якої держави. Що відвернути цю загрозу можна лише колективними зусиллями. Що у нас сьогодні в Україні вже є сотні тисяч людей, які нелегально проникли в Україну, захопили певний сектор економіки, приносять нам зброю, наркотики, не традиційний для нашого регіону хвороби. Чи, можливо, ви робите це спеціально? Бо ви хочете вирішити демографічну проблему не з опертям на внутрішні ресурси, а через міграцію. Можливо, ви хочете мати нелегальних мігрантів, щоб мати надприбутки, як дешева робоча сила? Можливо, ви їх хочете використовувати проти патріотів України? Люди добрі, кожна держава має регулювати нелегальну міграцію – це альфа і омега міжнародної діяльності сьогодні. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування 143 поправку. [[21:11:21]] За-10 Поправка не підтримується. Поправка 144. Олександр Єфремов, мікрофон.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, я понимаю, что каждый из народных депутатов имеет право иметь свою точку зрения. Но это не значит, что высказывая свою точку зрения, он должен унижать своих коллег. Владимир Михайлович, как председатель, я прошу вас сделать замечания народному депутату Зайцу за то, что он в непозволительной форме позволяет в адрес других депутатов высказывать вещи, которые мы даже не подразумеваем, а он нам их приписывает. И, если он еще раз позволит такое делать, мы будем требовать лишить его слова, согласно Регламента и процедуры, которая там прописана. Спасибо.
Шановні колеги, я звертаюся до всіх і прошу вас, давайте аргументувати поправку, не демонструвати свій гнучкий розум, особливо, коли його мало.
Я до всіх звертаюся. [[Оплески]] До всіх. Я до всіх, я всіх вас однаково поважаю, люблю навіть, але давайте не переходити межу. Все, будь ласка. Поправка 146-та Костенко, Заєць, Джоджик. Будь ласка, мікрофон Івана Олександровича. Хто буде: Джоджик чи Заєць?
Джоджик, будь ласка.
Ярослав Джоджик, Українська Народна Партія. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Ще раз хочу нагадати, що жодна із 420 поправок, які запропоновано опозицією не пройшла. Хочу нагадати, що по результатам виборів 2007 року опозиція сьогоднішня отримала більшість, а сьогоднішня коаліція має всього 217 багнетів, а це значить, що сьогоднішня влада хоче сформувати курс, який суперечить інтересам українського суспільства.
По поправці, будь ласка, мікрофон. По правці. В поправці того не передбачено. Спокійно. По поправці. Не застерігайте. По поправці. Будуть виступи від фракції, будете застерігати. По поправці.
Ви півхвилини в мене забрали. Прошу добавити. Невирішеність питання щодо вступу до НАТО зобов’язує українську владу забезпечувати обороноздатність країни в необхідних масштабах. Однак українські реалії полягають в тому, що всі попередні роки фінансування війська не забезпечувало і не було достатнім. Тому проведення аудиту стану Збройних сил є обов’язковим атрибутом, щоби українське суспільство знало реальний стан, українське суспільство, і ставило шлагбаум. Є політичні сили, які допускають
Дякую. Дякую, дякую, ну ви вже висловились. Ну я прошу вас. Шановні колеги, прошу вас молю і благаю давайте спокійно. Я ставлю на голосування 146 поправку. [[21:14:34]] За-11 Рішення не прийнято. Так далі ідемо. 150-та поправка. Олександр Чорноволенко.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Значить я пропоную от абзац 5 частини першої статті 6 слово „поступово” вилучити. Теж саме думку має пан Томенко, пан Логвиненко у них такі ж поправки. Мова іде про те, щоб забезпечити. по забезпеченню поступового переходу та. Збройних сил України на контрактній основі. Знаєте, оце поступове, ми уже 20 років поступово переходимо і ніяк не перейдемо, і результати не дуже видні. А це можна швидко зробити, рішуче і це буде абсолютно нормально. Ми маємо зробити звичайну професійну армію високооплачувану, принаймні вона можу бути функціонувати не гірше, ніж наша міліція, Служба безпеки і інші структури, якщо ми їх зробимо по-справжньому професійні. Тому давайте ми все ж таки не будемо писати слово „поступово”. Бо як буде написано слово „поступово”, то ми ніколи не отримаємо перехід на професійну армію. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування поправку 149 групи народних депутатів Чорноволенка, Логвиненко і Томенко. [[21:15:54]] За-9 Поправка не підтримується. Поправка 150. Чорноволенко мікрофон.
Тут мене депутат Коваль ще доповнює, бо це спільна з ним поправка. Звучить так: забезпечення переходу до комплектування Збройних сил виключно на контрактній основі. Ми маємо це підкреслити цей пункт, бо якщо ми будемо знов-таки допускати інші можливості, то ми ніколи не отримаємо сучасну армію. А сучасна армія – це перш за все високий професіоналізм, високі технології. І призовника так ми не можемо підготувати. Хочете мати народ, готовий до захисту своєї держави, давайте у школі, в вузах ми будемо запроваджувати програми військової підготовки, як це було, і це, до речі, була не погана система. Ми можемо це робити, але ми маємо армію зробити професійною. Я наполягаю це врахувати. І от ми, тут уже з’явилася від пана Єфремова врахована поправка насамперед за спеціальностями, що визначають боєздатність підрозділів. Нам спеціальності, які не визначають боєздатність підрозділів, не потрібні, але саме ці спеціальності стають вільними і якраз вони є професійними, а ті навпаки. Тому все має бути беззастережно професійно. Дякую.
Ставлю на голосування 150 поправку. [[21:17:21]] За-13 Поправка не враховується. Поправка 151, Іван Заєць. Мікрофон.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Володимир Михайлович, я думаю, що мені не будуть заважати і позбавляти слова не будуть. І не будуть мені забороняти оцінювати діяльність влади. Це моє право.
Будь ласка, по поправці.
Так от, по поправці. Це моя справа, як я говорю. Так от, відома істина, якій 2 тисячі років. Вона сформована ще древніми римлянами. Хто не хоче годувати свою армію, то буде годувати чужу армію. Тому я і запропонував таку поправку. Фінансування Збройних сил України за рахунок коштів державного бюджету на рівні не менше, ніж 2 відсотків від валового внутрішнього продукту поточного року. Ми ж чудово розуміємо, що ми живемо в дуже жорстокому світі. І цей пацифізм, який начебто демонструє влада, це не є пацифізм. Це є технологія по знищенню нашої держави. Тому я і пропоную фінансувати Збройні сили України на належному рівні. Це люди, які ризикують життям, це люди, які хочуть мати забезпечення для виконання серйозних задач по оберіганню держави і по оберіганню прав громадян. Тому голосуйте за цю поправку.
Ставлю на голосування поправку 151 Івана Зайця. [[21:18:50]] За-20 Поправка не підтримується. Поправка 152. Мікрофон Івана Олександровича.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Я пропоную таку поправку. Підтримка та розвиток національно-військового промислового комплексу шляхом систематичних закупівель нових сучасних видів озброєнь. З чого я виходжу. Я виходжу з того, що навіть теперішній наш військово-промисловий комплекс є одним з острівків новітніх технологій. Сьогодні це є військове призначення. Завтра при нормальній економіці, нормальній владі воно буде мати і громадянський вимір, тобто цивільне призначення буде. Тому ви ніколи не продасте озброєння іншій державі, якщо ви не будете закупляти ці зразки для своєї власної держави. Чому ми на сьогоднішній день не маємо АН-70? Та тому, що ми робимо політику, щоб не купляти його! І нам кажуть, якщо ви самі не маєте його на озброєнні, то нащо ви його нам продаєте? Тому треба проводити мудру політику. Треба підтримувати ВПК, треба фінансувати його через закупівлю і давати шанс новітнім технологіям. Ідемо в інформаційне суспільство, ідемо в нову.
Ставлю на голосування 152 поправку. [[21:20:19]] За-13 Поправка не підтримується. Так, поправка 156. Петро Симоненко. Наполягаєте на ній? Ні? Мікрофон Петра Симоненка.
Шановні колеги, я прошу підтримати мою поправку 156, бо вона доповнює поправку Єфремова 153, де мова йде про новітні види військової техніки і озброєнь. А я пропоную виправити ту ганебну, зрадницьку політику, яку проводили помаранчеві на чолі із головнокомандувачем Ющенко, коли через так звану конверсію зруйнували військово-промисловий комплекс. Тому я пропоную, по-перше, це завершення формування і розвиток вітчизняного оборонного комплексу, а, по-друге, це впровадження практики державного замовлення. І це якраз буде логічне доповнення поправки Єфремова, для того щоб ми з вами повернулися до відродження головного інституту державності, це достатня обороноздатність. Те, що зробили помаранчеві, всім зрозуміло. Це було знищення оборонного комплексу в інтересах того, що закордонні війська натівські повинні, за їхньою думкою, були знаходитися тут на території України. А ми повинні якраз відродити наш державний інститут.
Шановні колеги, я прошу вас. Я прошу вас всіх, давайте будемо виключно говорити про поправки. Ми зекономимо час. 156 поправка, я її ставлю на голосування. Прошу голосувати. [[21:22:10]] За-245 Поправка прийнята. Так, ідемо далі. Поправка 164, Іван Заєць. Мікрофон.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Я пропоную записати „забезпечення конкурентоспроможності національної економіки через цілісність, повноструктурність”. Чому я так кажу? Тому що у нас немає цілих секторів економіки. Оці всі глашатаї, які тут зараз кричать, на початку 90-х років після того, як українська економіка вийшла із народногосподарського комплексу колишнього Радянського Союзу, потрібно було б оці розірвані технологічні цикли якимсь чином інтегрувати , заповнювати. Вони кричали: „Возродім проізводственниє связі!”. 7 років кричали, поки не впала економіка. А тепер звинувачують іншу державу. Тому без відродження сьогодні цілих секторів економіки, сільськогосподарського машинобудування, без інших секторів у нас не буде ефективної економіки. Ефективна економіка має певне меню, певний набір галузей і сьогодні високотехнологічних тому без такої цілісності без повно структурності перспективи не буде. Отже я формулюю таке стратегічне бачення і прошу його підтримати.
Ставлю на голосування поправку 164. [[21:23:46]] За-10 Поправка не підтримується. 165 поправка. Іван Заєць.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Нам пропонують розвиток внутрішнього ринку, але не кажуть яким шляхом. Я ж хочу сформувати напрямок розвитку внутрішнього ринку і тому пропоную записати такі слова, додати „на основі продукції національного товаровиробника та реалізації державної політики імпортозаміщення”. Якби ви , Володимире Михайловичу, мене не перервали, то я б тоді би сказав, що є київсько-донецький клан, який сповідує тут економіку як імпортного типу, а один сповідує як експортного. А де у нас є крупний бізнес? Де державна політика на розбудову внутрішнього ринку на основі продукції національного виробника? Нема такої політики. Немає цього крупного бізнесу. Тому немає робочих місць. Тому низька заробітна плата у наших громадян. Тому я й кажу, якщо ми хочемо розбудувати внутрішній ринок, а це найоб’ємніший ринок для будь-якої держави, то ми мусимо його розбудовувати на підтримці національного виробника. Це стосується і сільського господарства, це і промисловості, це стосується і туризму, і інших речей. Скажіть мені, будь ласка, чим вам не подобається.
Шановні колеги, я ставлю на голосування 165-ту поправку. І поки йде голосування, я скажу: мені не зрозуміло, чим займався комітет, тут є ряд речей, які очевидні і треба було їх врахувати. І зараз ми прийняли б закон і не займались би тим, чим ми займаємося. [[Шум у залі]] Я через це і кажу. [[21:25:17]] За-14 Рішення не прийнято. 167-ма поправка, Іван Заєць, будь ласка.
Я взагалі пропоную, що хай доповідач сяде, бо він же не відповідає на мої запитання. А врешті-решт дійшли висновку, що мої поправки розумні. Тому ще одна поправка: зменшення використання іноземних валют у внутрішньому грошовому обігу. Що таке іноземні валюти? Це означає, що фінансові ризики перекладаються з фінансових структур перекладаються на наших громадян. Хіба ви забули 98-й рік, хіба ви забули теперішні роки, коли скачок курсу зразу обіднив наших людей на 50 відсотків? Тому будь-яка держава працює на національній валюті. Є Конституція України, де чітко зазначено, що грошова одиниця – це гривня. А ми видаємо кредити в іноземних валютах, а ми розрахунки робимо в іноземних валютах і тому підриваємо сьогодні основи економіки. Тому я і пропоную базувати економіку саме на використанні нашої валюти – гривні. Тоді буде стабільна економіка, тоді будуть забезпечені національні інтереси. Отже, моя пропозиція знову, Володимир Михайлович, є слушна, але цим людям треба і валюта іноземна, щоб.
Дякую. Я ставлю на голосування 167-му поправку. І Василь Васильович, може, ви присядете тут? Вже дві години ви стоїте. Якщо треба, так ви зразу підійдете. Отут присісти десь. А чого ви будете стояти? [[21:26:48]] За-15 Поправка не підтримана. Поправка 170-та, Іван Заєць.
Яка?
170-та.
170-та. Суть цієї поправки полягає у.
70-та!
170-та.
Я почув 80-та.
Давайте якось. уже збили мене. Суть цієї поправки полягає у тому, щоб захищати інфраструктуру, не тільки розвивати якусь міфічну, а захищати інфраструктури та, що є, і створювати нові місця. Оце суть цієї поправки. А мова йде про бюджетні інструменти. Тому прошу підтримати цю поправку.
Ставлю на голосування 170 поправку Івана Зайця. [[21:27:48]] За-9 Поправка не підтримана. 171 поправка. Іван Заєць.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Я пропоную записати законодавче закріплення максимального розміру державного боргу України. Ми такий норматив вводимо на рік. Але є багато скритих таких форм запозичень. Це торгівля державою, цінними паперами, це всі ці гарантії для запозичень для підприємств. І якщо це скласти, то реально ми повинні правду сказати, що державний борг України насправді від офіційної цифри більше у 3 рази. Це є загроза для української держави, це є формування умов для дефолту, це є формування умов для дефолту, це є формування умов для знищення нашої економіки. Тому ми маємо стратегічно подивитися і записати такий норматив, наприклад, на який там тривалий час, що не більше цього рівня ми можемо мати державний борг, відслідковувати цей державний борг не впродовж року, тому що з року на рік цей борг нарощується, а думати далеко вперед.
Ставлю на голосування 171 поправку. [[21:29:14]] За-14 Поправка не підтримується. Поправка 174-та, Іван Заєць.
Про що йде мова? Я пропоную редакцію викласти в такій формі. Часткове перенесення податкового навантаження з праці та капіталу на споживання, забруднення природного довкілля, ресурсні екологічні платежі. Про що йде мова? Мова йде в тому, що в інформаційні добі, де природний капітал, природні ресурси є лімітуючими для людської цивілізації. Сьогодні світ переходить від оподаткування соціальної сфери до оподаткування використання природних ресурсів, до забруднення довкілля, тому що якщо не буде чистого довкілля не можна і соціальну політику ефективно проводити. Якщо не буде енергозберігаючих технологій, ощадливого використання ресурсів не буде ефективної економіки, тому для того, щоб запустити цей механізм потрібно якраз вже сьогодні думати про податкові переорієнтації. Це все вже живе світ, Європа, а ми ще живемо у 19-столітті, тому прошу підтримати цю пропозицію.
Ставлю на голосування поправку 174-ту. [[21:30:41]] За-12 Поправка не підтримується. 175-та поправка.
Заєць, Українська Народна Партія. Я пропоную обмежити присутність іноземного капіталу в капіталі банківської системи. Давайте відверто говорити, що сьогодні мабуть відсотків 60 банківської системи це вже не український капітал. Ми говоримо і про ВТБ, державні структури і це зовсім не ринкова економіка, це рука іншої держави. А банківська система – це гроші, це фінанси, це кров для будь-якої економіки. Тому, коли ми маємо таку велику долю капіталу іноземного у банківській системі, це означає, що ми наражаємо нашу економіку, наше суспільство на великі неприємності. Це означає, що ми ніколи не розробимо упереджуючих заходів відвернення криз і якимось чином будемо діяти ефективно. Знову ж таки всі сьогодні держави обмежують такі речі, якщо ви звернетеся до європейського досвіду, то ви побачите, що у банківській системі. Володимир Михайлович, я прошу цих депутатів, які підійшли до мене, відійти від мене, вони мені заважають просто говорити. Якщо це тактика Партії регіонів,.
Я прошу, шановні колеги, давайте займемо свої місця і будемо працювати. Припиніть це, будь ласка. Ставлю на голосування 175-ту поправку. Я прошу вас. [[21:32:18]] За-11 Поправка не підтримана. Поправка 178-ма. Іван Заєць мікрофон.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Володимире Михайловичу, я ще раз кажу, нехай депутат від Партії відійдуть і не говорять, і не заважають мені, це ваша функція тут. 178-ма поправка. Я пропоную мову повести не підвищення рівня захисту прав вкладників так в загальному, але захищати не тільки вкладників банків, а ще й захищати вкладників не банківських структур, зокрема кредитних спілок, зокрема страхових компаній. Треба ж розуміти, що ми йдемо у світ, де будуть пенсійні фонди приватні бути і це все треба захищати. Якщо держава сьогодні не захищає громадян поза банківськими структурами, то я думаю, що ми ніколи не знайдемо ті ресурси, які потрібні для сьогоднішньої економіки. Адже кожен з вас знає, що за інформацією Національного банку 169 мільйонів гривень на сьогоднішній момент є у громадян. І ці 169 мільярдів, вибачте, гривень вони могли б сьогодні бути в економіці. Але немає механізму захисту громадян по всій лінії, як банківських структур так.
Ставлю на голосування 178 поправку. [[21:33:51]] За-11 Поправка не підтримується. Поправка 180-та. Чорноволенка мікрофон.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. В’ячеслав Коваль „Народний Рух України”. Шановні друзі, ці абзаци я пропоную вилучити абзац 12 частини першої статті., а за одно між іншим і попередню, і наступну. Бо вони не є нормою цього законодавства. Ви вслухайтесь, упровадження ринкових інструментів, акумуляцій і перерозподіл довгострокових фінансових ресурсів, в тому числі в рамках введення обов’язкового накопичувального пенсійного забезпечення. От я хотів би комуністів запитати, ви підтримуєте ідею обов’язкового накопичувального пенсійного забезпечення. Якщо так, чого ж ви 90 років назад її не ввели, а якщо ні, то навіщо це пишеться. Друге. Розвиток. прозорого, надійного фондового ринку – це норма цього закону, це не треба ж путати і підвищення рівня захисту прав вкладників, підвищували-підвищували, підвищували-підвищували поверніть гроші які пропали в Ощадбанку СРСР тоді буде розмовляти.
180 поправка я її ставлю на голосування. [[21:35:22]] За-9 Поправку не підтримано. Наступна поправка 183 Іван Заєць.
181.
Де 181? А, я перепрошую 181.
Іван Заєць Українська Народна партія. Я пропоную реалізувати принцип забезпечення належного контролю за іноземними інвестиціями в Україні з чого я виходжу? Тут є дві проблеми. Одна проблема – це якості цих інвестицій, адже ви знаєте, що дуже багато спекулятивних інвестицій входить в Україну і тому вони руйнують фінансову і економічну систему. Нам потрібні портфельні інвестиції – тобто інвестиції під конкретні проекти під оздоровлення економіки є і друга проблема, якщо інвестиції неринкові, неприватні, а інвестиції державні як теж саме ВТБ, наприклад, чи якісь інші речі, то це означає, що ми запускаємо капітал, який управляється не законами ринкової економіки, а управляється урядами чужих держав. Я вам скажу, що Сполучені Штати Америки обмежили дію так званих, різко обмежили дію так званих солідарних фондів, вони обмежили, і французів і росіян, які хотіли там порти викупити. Тому я пропоную все-таки.
Ставлю на голосування поправку 181. [[21:36:54]] За-9 [[Це не я, це рішення Верховної Ради, я виконую волю Верховної Ради, я вас розумію]] . Поправка не підтримана. 183 Іван Заєць.
Іван Заєць Українська Народна партія. Нам пропонують прийняти такий абзац: „Гарантування державою непорушності всіх форм власності”. Ви чудово розумієте, що гарантування непорушності всіх форм власності означає, що будуть видирати один у одного власність, як потрібно. Тому треба записати „рівноправності форм власності”, тоді не буде рейдерських атак. Так я сам поневолі думаю, що, мабуть, більшість готується до переділу ринку, мабуть більшість готується до переділу майна і тому записує такі формули. Отже, моя поправка спрямована на те, щоб справді забезпечувати рівноправність форм власності, щоб справді гарантувати право власності, якою б воно не було чи державно, чи комунальною, чи приватною. Це формулювання, за яке ви будете голосувати, означає, що люди хочуть просто записати формулу, а під цією формулою здійснювати подальший грабунок і перерозподіл майна. Це неправильно, це не потрібно Україні, потрібна прозорість Україні.
Ставлю на голосування 183 поправку. [[21:38:34]] За-11 Поправка не підтримана. 184-та. Мікрофон, Іван Заєць.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Нам пропонується спростити і тільки систему отримання дозволів. Але ж ми чудово розуміємо, що у нас великі ускладнення є із інститутом ліцензування. У нас настільки розширена система ліцензування, що вона стримує підприємницьку свободу, вона стримує підприємництво. Якщо взяти, наприклад, будівництво. У нас сама будівельна діяльність ліцензується, а ще всередині самої будівельної діяльності ліцензуються конкретні види. І не завжди, ну це небезпека чи якісь інші речі. Тому я пропоную додати до спрощення системи отримання дозволів ще спрощення системи ліцензування, якщо ми думаємо про свободу підприємництва, якщо ми думаємо про швидке відродження економіки. Якщо не думаємо, а граємося, якщо ми тільки нас словах декларуємо реформи, а насправді загонимо в тупик економіку, тоді залишайте ту норму, яка залишися, яку ви запропонували.
Ставлю на голосування 184 поправку. [[21:39:57]] За-14 Поправка не підтримується. Поправка 188, Іван Заєць, мікрофон, будь ласка.
Це дуже цікава поправка, мова йде про те, щоб записати впровадження європейських підходів у сфері делегування окремих регуляторних функцій суб’єктам господарювання та їх асоціаціям. Про що йде мова? Справа в тому, що не тільки держава має регулювати процеси, є так званий професійні само організуючі організації. Такі асоціації створені наприклад у сфері фондових ринків, я б відніс би до таких організацій і обслуговуючу сільськогосподарську кооперацію. Але саме відсутність сільськогосподарських обслуговуючих кооперативів доводить до того, що наша економіка сільськогосподарська пробуксовує. То давайте все-таки думати, що не може держава з одного центру регулювати всі процеси. Дуже багато процесів треба передати саме на рівень цих само організуючих асоціацій, так зроблено в усьому світі, така тенденція намічається в Україні. Але я боюсь, якщо ви залишите попередні.
Ставлю на голосування поправку 188. [[21:41:31]] За-14 Поправка не підтримується. 191-ша поправка. Чорноволенко мікрофон. Олександр Чорноволенко, Народний Рух України і В’ячеслав Коваль Народний Рух України. Шановні друзі, я пропоную 21 абзац частини, ми пропонуємо, частини 7 вилучити. Ну подивіться, що тут написано, це рівень тексту реферату студента 1 курсу: ”Інтенсифікація інвестиційної та інноваційної діяльності, зокрема через заохочення коштів підприємств”. Куди заохочення, яке заохочення, для чого заохочення, що таке „інтенсифікація інвестиційної та інноваційної діяльності”? Це безглузді фрази. Якщо ви хочете сприяти і стимулювати інвестиції, то так і пишіть, нормальною людською мовою. До речі, і попереднє. Сприятливих умов для діяльності економічних агентів у легальному правовому полі. Якщо воно легальне, то воно правове. А якщо воно правове, то воно легальне. Навіщо це два легальне правове поле!? Що є нелегальне правове поле? І хто такі економічні агенти? Що це за нові поняття вводяться до нас? Ну недбало написано, виписано безглуздо, з незрозумілою метою. Для чого це все було переписувати?
Ставлю на голосування 191 поправку. Шановні колеги, давайте вже не мучати доповідача. Кожен виконує тут свою функцію. Давайте будемо вже голосувати. Вже мене мучаєте, так давайте не мучайте народного депутата. [[21:42:55]] За-11 Шановні колеги, я вам пропоную. Треба було внести проект Закону про засади внутрішньої і зовнішньої політики. Внести. Я ще раз хочу сказати. Внести. На превеликий жаль, не спромоглися не внесли. Давайте тепер працювати з тим, що є. Шановні колеги, ну я прошу вас. Я прошу вас. Поправка 192-га. Іван Заєць.
Заєць, Українська Народна Партія. Тут мова іде про інститут державно-правового партнерства. Що це мається на увазі. Це коли держава делегує свої публічні функції приватному сектору. І тут пропонується це делегування здійснювати лише з метою залучення інвестицій у модернізацію промисловості та соціальної інфраструктури. Я ж пропоную додати за умови запобігання прихованої приватизації державного майна та не зменшення його соціальної функції. Адже кожен знає масу прикладів таких, коли держава делегує свою функцію приватникам. Вони обертають це майно у своє особисте майно. Вони не виконують соціального призначення цієї функції, а це широке поле від будинків пристарілих до будівництва доріг, до перевезення громадян і багато інших речей. Тому треба мати, розуміти мету, що соціальна спрямованість має зберігатися і це не для того, щоби розкрасти майно.
Ставлю на голосування 192 поправку. [[21:44:49]] За-12 Поправка не прийнята. 193-тя. Євген Мармазов. Наполягаєте на ній? Ні. Іван Заєць, 195-та.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Володимире Михайловичу, ви знаєте, що із діючої сьогодні основі зовнішньої і внутрішньої політики, то блискучий документ, а оце документ є нелегітимний, неконституційний, якщо почитати висновки нашого управління. Тому я не хотів би, щоб ми паплюжили той документ і цей абсолютно недосконалий, шкідливий для національних інтересів документ вивищували. А тепер відносно моєї поправки. Я пропоную не допускати проникнення в економіку України державного іноземного капіталу, контрольованого іноземними урядами, зокрема суверенних інвестиційних фондів. Я вже пояснював, що нас цікавить інвестиція приватна, але нас не цікавить капітал, який управляється чужими державами. На прикладі, я ж кажу, росіян можемо сказати: ВТБ і інші речі. Тому що цей капітал діє не по ринкових законах, він діє по вказівках своїх урядів. І уряди використовують такі інвестиції, такі капітали для знищення конкурентноздатності. І ми це спостерігали на наших заводах цукрових, молочних заводах, будемо зараз у високотехнологічних сферах.
Ставлю на голосування 195 поправку. [[21:46:25]] За-14 Поправка не приймається. Поправка 197. Іван Заєць.
197, вибачте, бо я. 197. Мова іде про те, щоб після слова „їх власного видобутку” доповнити словами „реалізація державної політики енергозбереження”. Справа у тому, що ми хочемо вирішити енергетичну проблему через розширення тільки власного видобутку, через використання там енергоносіїв, но ми повинні здекларувати політику енергозбереження, ми повинні здекларувати державну політику. І тільки тоді, коли громадяни побачать, що влада має таку політику. Ми можемо зменшити енергозалежність від держав. Ми можемо підняти ефективність економіки. Тому я пропоную саме записати тезу про запровадження реалізації державної політики енергозбереження. У цьому напрямку йде весь світ. Ми ж хочемо споживати ресурси у 3 рази більші, ніж у світі і мати ефективну економіку. Не буває такого.
Ставлю на голосування 197 поправку. [[21:47:53]] За-15 Шановні колеги! Тільки поправка. Я ще раз говорю вам, пояснюю. Автор поправки. Я хочу сказати, то була похибка. Оскільки може будь-який депутат виступити, якщо поправка врахована, а він наполягає, щоб її ставили на голосування. Тому, я вже сказав про похибку. Шановні колеги! Ну, давайте, не наїжджайте. „За” – 15. Поправка не підтримана. Далі. 202-га, Іван Заєць, будь ласка.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Мова йде про підтримку села. Мова йде взагалі про тенденції, про стратегію розвитку села. Я хочу додати й таку поправку, яка спрямована на розвиток фермерського типу господарювання. Саме така форма може забезпечити власність на землю в руках українців. Саме така форма може вирішити проблеми села. Тому що фермерський тип господарювання, це коли людина живе і обробляє цю землю. Коли вона разом з цією землею. Ми сьогодні пішли шляхом латифундії. Шляхом поміщицьких господарств. Ми сьогодні повністю стали на орендний тип господарювання, де сидить у Києві чи в іншому місті великий фінансовий магнат, скупляє цю землю, сам завозить своїх людей, свою техніку, сіє, збирає. Тваринництво знищили. Сільсько, ну, рільництво звели до того, до трьох культур і немає сьогодні села. Тільки фермери сьогодні можуть спасти село. Я прошу вас проголосувати за.
Ставлю на голосування поправку 202. [[21:49:50]] За-10 Поправка не підтримана. Поправка 203, Іван Заєць. Мікрофон.
Шановні народні депутати, я розумію, що ви хочете спати, хочете їсти, але вам доведеться до кінця дослухати мої пропозиції. Я пропоную записати таку тезу: „Забезпечення виробнику [[це про сільське господарство йде]] справедливих закупівельних цін на його продукцію”. Адже ви чудово знаєте, що сьогодні закупівельні ціни на сільськогосподарську продукцію дуже малі, що сьогодні велика монополізація у сфері, так званих, закупівель, у сфері, так званих, посередників. І сьогодні фактично селянин одержує копійки за те, що він із рання до пізньої ночі працює у цьому полію гордиться. А той, хто у нього за безцінь взяв цю продукцію, накрутив 300-400 відсотків прибутку і панує. Тому врешті-решт давайте формулювати правильний принцип, це все-таки перерозподілити сьогодні додаткову вартість хоча би порівну на користь виробника, бо якщо не будете виробляти, то й не буде що й продавати. І ми вже це зараз спостерігаємо в нашій економіці.
Ставлю на голосування поправку 203. [[21:51:20]] За-12 Поправка не підтримується. Поправка 205. Іван Заєць.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Я пропоную новий абзац: „Сприяння розвитку сільськогосподарських кооперацій, зокрема, обслуговуючих сільськогосподарських кооперативів”. Ви знаєте, що у нас є Закон про кооперацію, у нас гуляє Закон про обслуговуючу кооперацію, і ми ніяк до них не доступимося. Чому? Тому що ми не хочемо, щоб сільське господарство сьогодні розвивалося ефективно, ми не хочемо рятувати село, ми хочемо сьогодні експлуатувати село, ми хочемо експлуатувати нашу землю. Врешті-решт треба зрозуміти, що без обслуговуючих сільськогосподарських кооперативів ми будемо залежними, як ми зараз залежні від іноземної сільськогосподарської техніки і багато-багато від чого іншого. Тому, народні депутати, я не тільки цю поправку тут вношу, я звертаюся до вас, щоб ви прискорили створення законодавчої бази саме для розвитку от обслуговуючих сільськогосподарських кооперативів. Всі влади обіцяють щось тут зробити, але чогось не роблять. Ну давайте ж більшість хоть тут проголосуйте, якщо не хочете проголосувати за закон.
Ставлю на голосування поправку 205. [[21:52:51]] За-11 Поправка не підтримана. Поправка 208, Іван Заєць. Мікрофон.
Нам Президент запропонував формувати інфраструктуру ринку земель. А я пропоную все-таки подивитися на цю проблему глибше і сказати, що, якщо дійде до ринку земель, то власником цієї землі сільськогосподарської може бути тільки фізична особа, а громадянин України, і, що він повинен мати обмежену кількість цієї землі, і, що ці всі правоустановчі документи на право власності мають забезпечити саме для цього власника. Адже не секрет, що є ціла низка законопроектів, де хочуть право власності поширити на юридичні особи, де хочуть продавати сільськогосподарську землю юридичним особам. Так ви ж чудово розумієте, що при таких умовах іноземний капітал за два дні скупить всю українську землю, і ми обезземелимо українців, ми обезземелимо селян, ми зробимо вразливою нашу економіку, ми не будемо контролювати свою територію. Тому хоть тут проголосуйте за те, щоб земля опинилася у руках українців, а не у руках чужоземців.
Ставлю на голосування 208 поправку. [[21:54:22]] За-11 209 поправка, Іван Заєць.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Для того, щоб навести лад із власністю у сільському господарстві, треба, шановні депутати, не тільки обмежувати кількість земель в одних руках. А треба й обмежувати кількість земель і на одне господарство, інакше ми будемо мати латифундію. Ми будемо мати магнатів, які далеко від села живуть і мають по 200, по 300 тисяч гектарів землі. Вони в упор за своїми економічним інтересом, за своїм прибутком не будуть бачити селянина і не будуть бачити село. Тому Європа, яка розвивається фермерським шляхом, вона має обмеження. Таким чином вона забезпечує конкуренцію у сільському господарстві і контроль над своєю територією. Отже моя поправка спрямована на те, щоб обмежити розмір сільськогосподарських земель і для одного підприємства. Тоді ми будемо мати сотні тисяч підприємств і ми можемо тоді господарювати ефективно, не боятися, що провалиться одна структура і провалиться пів-України. ви ж чудово розумієте ці всі ризики. Куди ви ведете Україну не підтримуючи.
За 200. Ой. Я перепрошую. Ставлю на голосування 209 поправку. І поки йде голосування і просив би шановних колег ну не робити відкриття, що всі кудись ведуть Україну, ви один знаєте куди їй треба вести. Завели вже. Іван Олександрович, ви ж розумна людина, давайте спокійніше будемо. [[Шум у залі]] Спокійніше давайте. [[Шум у залі]] [[21:55:54]] За-13 Ярослав Джоджик, будь ласка.
Ярослав Джоджик, Українська народна Партія. Шановний Володимире Михайловичу! Я хочу наголосити на тому, що вже 4-у годину йде розгляд цього питання, але ми ще не підішли навіть до половини всіх поправок. Таким чином прогнозовано, ми завершимо розгляд цього питання о 2-ій годині ночі. Як світова спільнота взнає що Україна переглянула курс на НАТО о 2-ій годині ночі? Очевидно ви мабуть не піклуєтесь цим питанням. Тому я пропоную, ви говорили про те. Що зал прийняв рішення працювати, але зал і може прийняти рішення перенести розгляд цього питання на завтра. Поставте, будь ласка, питання перегляд його на завтра. Будь ласка.
Шановні колеги! По-перше, Верховна Рада прийняла рішення. По-друге, коли ми розпочали розгляд питання ми його повинні завершити. І шановні колеги, нічого страшного всі парламенти світу нормально працюють, коли треба прийняти рішення. Тому я переконаний, що колеги, які пішли, повечеряють і прийдуть на роботу. Шановні колеги!. І тим більше, що ми вже розглянули половину поправок, далі буде легше. Все. 221-ша поправка, Іван Заєць.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Шановні народні депутати, ви не знайдете у цьому документі слів про середній клас, тобто про людей, які економічно вільні від влади і які забезпечують своє життя необхідним рівнем заробітної плати, інших доходів. Тому я пропоную внести поправку, суть якої полягає у тому, щоб реалізовувати державну політику формування масово середнього класу. Адже ви знаєте, що тільки середній клас, тобто людей, які мають достатки, вони є носіями традицій і звичаїв, вони є людьми ефективними, вони виховують своїх дітей, вони мають можливість не тільки зараз жити, а відкладати кошти для старості, вони мають жити в нормальних умовах. Якщо влада не ставить такого завдання, то, люди добрі, ви працюєте на ідеологію подальшого соціального розшарування: на купку бідних людей і на велику масу. купку багатих людей і на велику масу бідних людей. Оце ваша політика! Я хочу змінити цю політику.
Ставлю на голосування поправку 221-шу, прошу голосувати. [[21:58:50]] За-12 Поправка не підтримується. Наступна поправку 227-ма, Іван Заєць, мікрофон.
Я пропоную додати до тих слів, які ми маємо тут про досягнення ефективного демографічного розвитку, слова, які показують, яким чином ми маємо це зробити: на базі внутрішнього демографічного потенціалу України, створення державою необхідних умов для самовідтворення української нації, це і підтримка материнства, це і підтримка дитинства. Але я думаю, що ви хочете вирішувати демографічну ситуацію за рахунок мігрантів. Тому ви там і не сказали вище про те, що неконтрольована міграція – це є загроза. І ви не хочете прийняти мою поправка, а моя поправка якраз спрямована на те, що ми запустили внутрішні механізми виправлення демографічної дуже тяжкої ситуації, бо якщо ми будемо знищувати дитячу інфраструктуру фізкультурну, якщо ми будемо знищувати садочки, а ми вже їх знищили, що сьогодні немає куди дітей везти, то ми не будемо мати перспективи. Отже, моя поправка спрямована на те, щоб вирівнювати ситуацію за рахунок внутрішніх резервів, а не.
Ставлю на голосування поправку 227-му. І поки йде голосування скажу, Іване Олександровичу, як ми будемо тут сидіти, то ми нічого не відтворимо. Ви ж прекрасно розумієте. [[22:00:22]] За-10 Поправка не підтримується. 228 поправка, Іван Заєць, мікрофон.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Володимире Михайловичу, я думаю, що з тих, хто тут сидять, і так користі мало для демографічної ситуації. Гульня – це ще не народженість. Тому я пропоную в розвиток тієї попередньої поправки ще такі слова: надання зростаючої державної допомоги при народженні дитини та догляду за нею. Отут депутати критикували попередню владу за те, що вона і те не робила так, і те не робила так. Але я думаю, що ви повинні визнати, що передня влада, і це була перша влада, яка вернула суспільство до проблем материнства і до проблем догляду за дітьми. І ті кошти, які передбачалися державою і відплачувалися при народженні дитини, це велика допомога і вона до певної міри змінила ситуацію в Україні в багатьох регіонах. Тому давайте цей принцип закладемо далі тому, щоб виправити ситуацію, щоб підтримати материнство, щоб підтримати дитинство. Я розумію цю жіночку, яка хоче уже додому. Але, шановний депутат, потерпіть.
Ставлю на голосування поправку 228-му. [[22:01:54]] За-10 Поправка не підтримується. Поправка наступна – 236-та, Іван Заєць.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. В чому суть моєї поправки? Нам Президент Янукович говорить, що треба долати бідність і зменшувати соціальне розшарування, але до якого рівня зменшувати це соціальне розшарування? Адже ми знаємо, що сьогодні на одному полюсі є невелика купка дуже багатих людей, а на іншому полюсі дуже багато людей бідних. І якщо ми будемо просто зменшувати це розшарування, то ми можемо тисячу років зменшувати і будемо мати цих бідних людей. Тому я пропоную вказати мету до якої маємо йти, напрямок і записати, що це розшарування привести його до середньоєвропейського рівня. А ви знаєте, що у Європі там заробітна плата не має такої великої різниці, як в Україні, там пенсії так само не можуть бути різниця в 30 або 50 разів. От давайте ми поставимо мету до європейського рівня соціального розшарування дійти, тобто тоді, коли є середній клас, коли є люди багаті і заможні.
Ставлю на голосування 236-ту поправку. [[22:03:27]] За-12 Поправка не підтримується. Наступна поправка 253, Іван Заєць, мікрофон. Це 49 сторінка.
Я не можу знайти. 49 сторінка, зараз. Іван Заєць, Українська Народна Партія. Суть цієї поправки, це новий абзац реалізація стратегії сталого екологічного соціально збалансованого розвитку, перехід до європейської моделі екосоціальної ринкової економіки. Це модель, яка робить рівнозначними імперативи і вимоги, як соціально-економічні так і екологічні. Європа сьогодні вже пішла цим напрямком, ми сьогодні ж не враховуємо екологічні витрати ми сьогодні не думаємо про перспективу. Тому я пропоную таку поправку записати і проголосувати. Це буде розумне рішення, воно продемонструє нове мислення, воно продемонструє те, що ми йдемо в рівень з іншими народами, а не відстаємо. Що ми маємо таку динаміку життя, яку має демократичний світ. А в нас їде „Бентлі” і тут же їде кінь, оце така аритмія нашої динаміки, ми ніколи не.
Ставлю на голосування 253 поправку. [[22:05:00]] За-12 Поправка не підтримана. 254-та поправка. Іван Заєць.
Українська Народна Партія. Я думаю, Володимире Михайловичу, що депутати повинні голосувати за статті і я вношу таку пропозицію. А то виходить, що наші поправки не приймаються, а вони за статті не голосуються, це є порушення нашого регламенту. І прошу, нехай вони голосують, та не ходять по залу хіхікають і хіхікають. А тепер моя поправка, суть її зводиться до того, щоб впровадити інноваційну економічну політику, зокрема таких її складових як екотрудова податкова реформа, принцип „забруднювач платить” та внутрішня торгівля квотами на шкідливі викиди. Ми маємо йти в рівень із світом сьогодні. Я вже казав, що сьогодні світ відходить від оподаткування в соціальній сфері і переклюється на оподаткування використання природних ресурсів. Тому що коли природний ресурс є лімітуючим, то його треба ощадливо використовувати, треба інвестувати в його відновлювальну частину. Оце саме така ідеологія. Далі. Той хто забруднює, той повинен платити. Це очевидні речі, в нас цей принцип не діє належним чином. І третє, це все-таки в середині України запустити цю торгівлю квотами, інакше не буде.
Ставлю на голосування 254 поправку. [[22:06:30]] За-14 Поправка не підтримана. Поправка 257-ма. Іван Заєць.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Що я пропоную, я пропоную збільшення відновлювальної частини і природного капіталу України забезпечувати зокрема через нарощування його ядра природно-заповідного фонду. Бо з якою ми зіткнулися зараз ситуацію, ще попередній Президент видав масу указів про те, щоб розширити заповідні території. Зараз теперішня влада блокує цей процес, блокує і на місцях і блокує у цьому національному рівні. Це ситуація дуже погана, це не політика ревізії попереднього Президента, це політика на знищення екологічного чистого довкілля для наших громадян. Тому я вважаю, що політика на розширення природного заповідного фонду як ядра природних ресурсів – це та політика яка відповідає ХХ1 століттю, це та політика яка зробить нашу економіку конкурентноздатною, це та політика яка зробить нашу соціальну політику ефективною, бо без чистого довкілля не буває ні економіки, ні соціального.
Ставлю на голосування поправку 257. [[22:07:59]] За-9 Поправка не підтримана. 261 поправка Іван Заєць, мікрофон.
Іван Заєць Українська Народна партія. Я пропоную додати такі слова „на основі системи інтегрованого державного управління і природними ресурсами” справа в тому, що світ сьогодні управляє природними ресурсами уже не за відомчим принципом як це було при радянській владі, коли під якийсь окремий природний ресурс створювався комітет чи міністерство. Зараз світ здійснює інтегроване управління, тобто державний орган одночасно управляє як землею там водою, надрами, лісами і так далі. Коли я був міністром екології і природних ресурсів, саме така ідеологія тоді реалізувалася. На жаль, подалі відступили від такої ідеології і сьогодні ми маємо розірване державне управління, сьогодні створені структури, які управляють окремими природними ресурсами – це веде до того, що ресурси використовуються неефективно, це виходить до того, що немає.енергійного от цього ефекту. Тому такий принцип – це принцип новітній, це принцип.
Ставлю на голосування поправку 261. [[22:09:32]] За-12 Поправка не підтримана. Поправка 264, мікрофон Івана Зайця.
Я пропоную записати до засад такий пункт: „співпраця з екологічною громадськістю”. Давайте відверто говорити, що сьогодні ця співпраця порушилася, вона порушилася через те, що органи державної влади і місцевого самоврядування дуже часто порушують закони і приймають рішення, які приводять до різкого скорочення зелених насаджень, які приводять до забудови дуже цінних земель, які погіршують екологічну ситуацію. І треба визнати, що в демократичному суспільстві, суспільстві громадянському саме співпраця влади з економічною громадськістю є сьогодні ключовою. Ми бачимо ці речі на європейському терені і нам є з кого брати приклад. Тому я думаю, що проігнорувати таку співпрацю, такий принцип, це копати собі просто яму. Тому що екологічна громадськість дуже ініціативна, це люди, які не тільки наробляють інтелектуальний продукт, вони здійснюють велику практичну діяльність по оздоровленню нашого довкілля.
Ставлю на голосування поправку 264. [[22:11:03]] За-8 Не підтримана. 265-та поправка. Мікрофон Івана Зайця.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Тут до мене підійшов був один депутат і каже: „Де ти навчився так „пургу гнати”?”. То я йому відповідаю, тому депутату, нехай він „пожене пургу”, от я йому дам це вже живий цей законопроект, де все написано, та він заплутається у двох тезах. За цим стоїть моя велика робота, щоб ви знали пане депутате. А тепер по суті моєї поправки. Суть полягає в тому, щоб записати слова „поглиблення та поширення екологічної освіти громадян”. Справа в тому, що українці, це нація із великим таким природо., високим природопошанвання. У нас це прирошанування закладено в нашу традицію, у наш звичай, воно пройшло через нашу літературу, через нашу поезію, читайте Шевченка, читайте Коцюбинського і ви побачите як це природошанування говорить кожним рядком. Але в нас ця система зникла, а освіти немає. Тому давайте відверто говорити, що нам треба поглибити екологічну освіту, інакше ми не одержимо людину ХХІ століття. Сьогодні не можна бути без екологічної освіти глибокої.
Ставлю на голосування поправку 265. [[22:12:32]] За-10 Поправка не підтримується. 266 поправка. Мікрофон.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Знову ж таки я пропоную дуже серйозний текст. Я пропоную запровадити принцип запобігання і упередження природних та техногенних катаклізмів. Ви ж на власному досвіді переконалися, що політика будь-якої влади і теперішньої – це реакція лише на стихійні явища, на ці всі катаклізми, це биття по хвостах. Нормальна держава здійснює політику упередження. От ми говоримо сьогодні про паводки, але ж ми не реалізуємо програм упередження цих паводків, ми не зарегульовуємо стік води, ми не розчищаємо русел, ми не створюємо ємності для цих всіх паводків, ми не робимо багато іншої роботи по берегоукріпленню і так далі. Ми уже починаємо шукати гроші тільки тоді, коли вже біда прийшла у людські домівки. Це вже, вибачте, не політика, це вже проти громадян. Тому я пропоную принцип саме запобігання цих катастроф і зменшення її наслідків, що.
Ставлю на голосування 266 поправку. [[22:14:04]] За-10 Поправку не підтримано. Поправка 269. Іван Заєць.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Мова іде про те, щоб основними засадами внутрішньої політики у гуманітарній сфері став принцип сприяння консолідації та розвитку української нації , історичної свідомості, традицій і культури. Я думаю, що це дуже гарна поправка. Вона в руслі нашої Конституції. Вона в руслі Декларації про державний суверенітет України. 16 липня цього року ми будемо відзначати 20-річчя. Чому не прийняти цієї поправки? Чому не зробити це принципом державної політики? Саме заходи по консолідації української нації, по виправленню викривлення в історичній і в іншій сфері. Тому ця поправка розрахована на нормальне, забезпечення нормального розвитку нашого українського народу. Ця поправка покладає зобов’язання на державу, на владу розвиватися так, як розвиваються європейські держави. І вона вам не підходить. Я просто дивуюся, що ж вам підходить в решті-решт?
Ставлю на голосування 269 поправку. [[22:15:33]] За-13 Поправка не підтримана. Так, ідемо далі. Іван Заєць, 280 поправка.
Це надзвичайно серйозна поправка.
Яка?
Одну хвилинку, де ваша 276 поправка? 276-та, це Олександра Єфремова поправка. Врахована. Шановні колеги! Будь ласка, мікрофон, мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Я звертаюсь до вас через те, що 276 поправка пана Єфремова, вона врахована. Із-за цієї поправки зараз записано в частині 1 статті 10 слова „інших мов національних меншин” замінено словами: „інших рідних мов громадян України”. Я наполягаю на тому, що це є неконституційна річ. Ця річ порушує статтю 10 Конституції України. Це порушує всі інші закони, які у нас є в цій сфері. І логічніше було б написати, що це реалізація державної мовної політики і все забезпечення функціонування і всебічного розвитку української мови, як єдиної державної у всіх сферах суспільного життя і гарантування вільного розвитку використання і захисту російської і інших мов національних меншин України. Замість цього появилось інших рідних мов. Я наполягаю на тому, що це не.
Шановні колеги,. Причому тут Володимир Михайлович. Шановні колеги, Я зараз поставлю на голосування поправку 276. Комітет її врахував. На вимогу народного депутата я буду її на голосування про підтвердження поправки 276. Ну причому тут вам слово. Ставлю на голосування поправку 276. Прошу голосувати. [[22:18:00]] За-232 Поправка проголосована. Так поправка 280-та Івана Зайця. Мікрофон Івана Зайця.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Володимире Михайловичу, от ми дійшли саме до того моменту і я пам’ятаю ваші слова і з того місця де ви зараз сидите. Що якщо у цій, абзаці не буде запису, що українська мова є державною мовою, то ви не проголосуєте за ці всі речі. Якщо ми залишаємо зараз у такій редакції, в якій проголосували, то це означає що ми відступили від Конституції. Ми хочемо мовні проблеми вирішувати на міжнародному праві, а не Конституції. Тому я й пропоную все-таки записати таку тезу, що українська мова як державна мова – це те, що відповідає Конституції. Інакше це все ревізія, і про це говорив Янукович, що він справді розуміє, що українська мова виконує функцію державної і в цьому документі має бути. Бо якщо цього не голосувати, то це означає, що тут відбувається ревізія, тут відбувається демонтаж Конституції, тут відбувається антиукраїнська, антидержавна гра. Це ключовий пункт. І я думаю, що ваша фракція не повинна голосувати за цей закон, якщо не буде.
Шановні колеги! Я думаю, давайте таким чином. Фракція розбереться, як голосувати, як і кожен депутат персонально. Але разом з тим і Президент України, і всі наголошують, що українська мова є державна, тому як в даному разі ми проголосуємо за уточнення, яке ми маємо зафіксувати в законі, це буде абсолютно правильно. Тому я ставлю на голосування поправку 280 Івана Зайця. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[22:19:57]] За-38 Поправка не врахована. 283. Шановні колеги, от я не можу зрозуміти одного, от ваш сарказм, коли живемо всі в державі і не можем зрозуміти одне, що треба захищати те, що є держава. Кому ми служим? Ну врешті-решт якась має бути совість. Якщо ми декларуєм, то давайте будем голосувати. 283 поправка. Чорноволенка, будь ласка.
Володимире Михайловичу, ну по-перше, я вам дякую за те, що ви другий раз зробили виволочку. Перший раз комітету, а зараз партії. фракції регіонів. Але було б добре, якби ви по фракціях дали як проголосували за це. І між іншим хотів би сказати , що і людей-то у нас в залі всього 55 знаходиться. Тому.
Давайте по поправці.
.не розумію ці всі голосування. Але все ж таки я хочу по своїй поправці. Ви пишете „захисту російської, інших мов національних меншин”. А хіба російська – це не мова національних меншин? Чому ми її окремо виділяємо? Мов національних меншин. Це нормально. Але тих, що є дійсно національними меншинами в Україні і дійсно представлені, бо поправка, яка була у пана Єфремова, мені не дали тоді слова, інших мов громадян України як ви збираєтесь захищати, гарантувати, вільний розвиток, захист мов скажімо афганських там племенів.яке у нас тут є громадянами або нігерійців, або ефіопів, або скажімо, тих же удмуртів чи кримських татар. Ви. чи цих. чи поволжських татар чи Сибір.
Ставлю на голосування поправку 283. [[22:21:59]] За-14 Поправка не підтримана. Поправка 289. Іван Заєць.
Моя поправка полягає в тому, щоб записати промовну та релігійну самобутність всіх корінних народів і національних меншин України. А то тут говориться про самобутність регіонів. Які регіони? Про що ви говорите, шановні депутати? Людину треба бачити, громаду треба бачити, а не бачити безлике якесь суспільство. І те, що ви сьогодні відкинули для української мови статус єдиної державної мови, це антиконституційне ваше рішення, але це показує про те, що тут немає патріотів України. Де ж ви українці? Ви ж. Де ті ліві, які захищають державні параметри? Якщо ви державники, то ви б захищали те, що записано в нашій Конституції і є суттю української держави. Це єдина державна мова. Ви робите ревізію. Ви хочете сьогодні змінити мовну ситуацію на законодавчому рівні і розпалити Україну. Сьогодні у нас законодавство не дає підстав для обурення, а ви хочете впустити змію міжусобиць серед наших громадян. От куди ви ведете.
Ставлю на голосування 289 поправку. [[22:23:30]] За-15 Поправка не підтримана. 293 поправка. Іван Заєць. Мікрофон.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Володимир Михайлович, я звертаюсь до вас як народний депутат України забезпечте трансляцію діяльності Верховної Ради, тому що відключили трансляцію. Це означає, що діє переворот, інакше я назвати цього не можу. Задоволення національно-культурних і мовних потреб українців, які проживають за межами держави. Я пропоную записати таке положення, бо це положення продиктоване Конституцією, це положення продиктоване, якщо хочете, національними інтересами. Тому що українська нація – це не тільки громадяни, які є у Верховній Раді, це і наші співвітчизники, які проживають поза теренами України. І наш обов’язок, наш обов’язок влади ці зв’язки плекати, тому що це великий потенціал для нас – це люди які живуть в інших світах і будуть допомагати своїй рідній нації, що. чого не хочете? Ви хочете зробити гето з українців? Цього не вийде.
Ставлю на голосування 293 поправку. [[22:24:58]] За-10 Я прошу Регламентний комітет внести пропозиції щодо того як нам регулювати висвітлення діяльності Верховної Ради України, коли Верховна Рада України працює після 18 години, бо тут зауваження справедливе, але треба нам врегулювати це питання. 298 поправка, Іван Заєць мікрофон, будь ласка.
Іван Заєць Українська Народна партія. Я все-таки протестую Володимире Михайловичу, я вважаю, що те що відключена трансляція через канал „Рада” – це є свідома політика, свідома політика, щоб не почули, які аргументи наводяться на користь наших поправок, які аргументи наводяться проти цього документу. Тому я все-таки звертаюся до вас, забезпечте трансляцію, ніхто немає права виключати трансляцію Верховної Ради бо це пахне державним переворотом – це пахне тоталітаризмом. І прошу, будь ласка, вжити цих заходів інакше цей розгляд є абсолютно безпідставний, цей розгляд є зайвим. Ви що не знайшли іншої відповіді на наші поправки і на наші аргументи – як відключити трансляцію, обмежити публічність нашої влади, ми далеко зайдемо, якщо буде і так далі. Тому прошу все-таки включити трансляцію.
Я ставлю на голосування 298 поправку і прошу Першого заступника голови Верховної Ради України з’ясувати можливість вирішити ту проблему про яку сказав наш колега. [[22:26:45]] За-6 Поправка не підтримана. Шановні колеги! Прошу спокійно. Працюємо далі. Поправка 306. Петро Симоненко, наполягаєте на ній? Це 59 сторінка. Ні. Знімається поправка. Далі ідемо. Іван Заєць. 315 поправка. Будь ласка, там Заєць, Костенко, Джоджик, Чорноволенко.
Іван Заєць – Українська народна партія. Зрозуміло, чого виключили трансляцію! Тому що ми підійшли до ключового моменту засад – це до моменту позаблоковості. І зрозуміло, що коаліція злякалась наших аргументів, вона злякалась і хоче, щоб люди не розуміли про що іде мова. Моя поправка полягає в тому, щоб вилучити із статті 11 першої частини слово „позаблокова”, тому що немає такого поняття в міжнародному праві „позаблокова держава”. І я взагалі не розумію, що таке позаблоковість. Якщо ви маєте на увазі нейтралітет постійно діючий, то скажіть, будь ласка, своєму народові як ви будете в умовах глобалізації і загроз: таких як тероризм, таких як неконтрольована міграція, таких як кібератаки, захищати Україну. Яким чином? З тими коштами, які ви виділяєте на Збройні сили України, чи з тими коштами, які виділяєте на ВПК, ви спеціально роззброюєте Україну, ізолюєте її, тому що позаблоковість – це ізоляція України.
Ставлю на голосування пропозицію. Так це ж ваша поправка! Іван, один із авторів виступає! Я прошу вас, шановні колеги, я демонструю надзвичайно дивовижну толерантність, але концерт не пройде! Озвучив поправку народний депутат, я її ставлю на голосування. Шановні колеги, я прошу вас, 315 поправка, один із авторів її озвучив. Голосуємо, шановні колеги. Я читаю те, що написав комітет. [[22:29:15]] За-11 Іван Заєць, 319 поправка.
Іван Заєць, Українська народна партія. 319 поправка, да, Володимир Михайлович?
Да.
Мова іде про те, щоб замінити слова „громадян України всіх національностей”, бо це такий термін, знаєте, узятий із стелі, конституційними термінами. Це – „всіх корінних народів і національних меншин України”. Оце є конституційний термін, а решта – то, знаєте, це все від лукавого. Я розумію, що йде ревізія, я розумію, що сьогодні українців загонять у глухий кут, але я одного не можу зрозуміти: чому ви, Володимир Михайлович, не вживете заходів по трансляції роботи Верховної Ради? Це, я думаю, неправильно ви робите в будь-якому випадку.
Я ставлю на голосування 319 поправку і інформую одночасно, що я дав зараз доручення, щоб з’ясували можливість включити трансляцію, чи є люди на роботі. [[22:30:29]] За-14 Поправку не підтримано. Іван Заєць, 321 поправка. Прошу, мікрофон ввімкніть.
Іван Заєць, Українська народна партія. Я пропоную замінити термін „провідного” на термін „гідного”, тому що що таке „провідний”? Це той, хто веде. А що таке „гідний”? Ну, це самодостатній, це гордість і так далі. Звідки беруться такі терміни? Чи це від нерозуміння української мови? А ви ще, шановні депутати, бачите, і відкидаєте українську мову як державну мову. Чи це ви просто не переймаєтеся відповідальністю, створюючи цей законопроект? Звідки воно все таке йде? Я пропоную все-таки прийняти цю поправку. Мені не зрозумілий такий оціночний термін. Хто буде визначати, в який бік хто кого веде? Давайте ж відверто говорити. Мова іде про серйозні речі: мова іде про утвердження місця України у світі, у системі міжнародних відносин! Чи ви, я думаю, хочете стати супердержавою? Давайте.
Ставлю на голосування поправку 321. [[22:31:58]] За – 13 Поправка не підтримана. Поправка 322-а. Мікрофон Іван Заєць, будь ласка, ваше. З МІСЦЯ. А 331-а?
Ну, ми щойно розглядали 321-у, ми її проголосували, не підтримали. А зараз.
Володимир Михайлович!
А зараз поправка 322-а, Іван Олександрович.
Володимир Михайлович! Треба слідкувати. Я розумію, що ви заморилися. Я думаю, що заморилися й депутати. Але подивіться на поправку 331.
Іван Олександрович! Ми. Я просто не знаю, хто заморився. Ми проголосували вашу поправку 319. 14 голосів вона дістала підтримку. Після того стоїть поправка ваша 321-а. І, будь ласка, не робіть мені зауважень.
22-а чи 21-а?
Так от аргументуйте. Аргументуйте 321-у поправку.
У 321-й поправці я пропоную абзац п’ятий пункту 2 статті 11 слова, слова. Ну так ми ж говорили. 322-а, Володимир Володимир. Михайлович! Що ви мене збиваєте? Ну! Ми 321-у проголосували вже.
Іван Олександрович! Іван Олександрович! Ви її обґрунтували, ми її ще проголосували. Після того ви ще раз хочете проголосувати її. Я ставлю на голосування 321-у. Ми її., ви її обґрунтували, не встигли проголосувати. Будь ласка, 321-а голосується поправка. [[22:33:32]] За-8. Поправка не підтримана. Поправка тепер 322-а. Будь ласка, Іван Олександрович, мікрофон.
Іван Заєць- Українська народна партія. Я пропоную абзац сьомий пункту другого статті 11-ї видалити. Тому що у цій статті мова йде про якусь європейську систему колективної безпеки, якої немає. У цій статті мова йде про співробітництво з якимись іншими військово-політичними блоками з усіх питань. Ви знаєте, що на просторі євроатлантичному є два блоки. Це блок НАТО і блок Ташкентський. Тому давайте говорити відверто, що ви пропонуєте цю поправку для того, щоб відчахнутися від європейського вибору і піти у східному напрямку. Ви виходите із позаблоковості. Про яку позаблоковість ви сьогодні говорите, коли на території України стоїть Чорноморський флот Російської Федерації, і ви його перебування продовжили ще на 25 років після 17 років. Про яку позаблоковість ви говорите при такому фінансуванні Збройних сил, які ми сьогодні маємо? Тому цей пункт треба вилучити. Він є шкідливий для національних інтересів України. Це є ревізія нашого європейського вибору.
Ставлю на голосування поправку 322. [[22:35:02]] За – 13 Поправка не підтримана. Наступна поправка 331. Можливо попросимо Ярослава Джоджика, щоб він її обґрунтував.
Шановний Володимир Михайлович! Я наголошую на тому, що телеканал „Рада” спеціально створений для висвітлення діяльності Верховної Ради України. Наголошую також на тому, що синхронно відключений і телеканал „Рада” і трансляція по радіо ефіру. Це значить, що надійшла відповідна команда. Чи вважаєте ви як Голова Верховної Ради, що ви зобов’язані зараз провести службове розслідування і з’ясувати, хто дав команду виключити трансляцію, щоб кинути тінь на Верховну Раду України? Що таке прийняття доленосних рішень відбувається вночі і без висвітлення, щоб українська громадськість не знала, а що приймають ці народні депутати. Прошу негайно провести службове розслідування і відновити трансляцію. Дякую.
Шановні колеги. Я ставлю на голосування 331 поправку. Поки іде голосування, я попросив би, Адам Іванович, з’ясуйте. Ми припустились очевидно однієї помилки, коли ми прийняли рішення працювати до завершення розгляду питань, визначених розглядом на сьогодні, треба було б прийняти рішення про те, щоб відбувалась синхронно трансляція. Я кажу, що тут є проблема. [[22:36:37]] За- 14 Рішення не прийнято. 332 поправка. Олександр Чорноволенко, мікрофон.
Шановні друзі, оце отак от буває, коли ми приймаємо такі безглузді рішення, як працювати вночі. Ну подивіться – порожній зал, ніхто не хоче працювати, всі поспішають. І робимо помилки в тому числі і у висвітленні. Тепер по тексту. Я пропоную в сьомому абзаці статті 11 слова „дотримання Україною політичної позаблоковості, що означає неучасть України у військово-політичних блоках” вилучити, бо це дійсно, ви для цього все приймаєте, для того ви переглядаєте старий Закон „Про засади зовнішньої і внутрішньої політики”. Але повірте мені, що шлях України йде до інтеграції до Євросоюзу, а він неможливий без інтеграції і до НАТО. Ну, а коли ми будемо взагалі приймати рішення про створення більш широкої системи європейської колективної безпеки і все таке інше, будемо вносити зміни до закону чи як? Я думаю, не треба це робити. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 332. [[22:38:09]] За-13 Поправку не підтримано. Так. Ідемо далі. 337 поправка. Іван Заєць, мікрофон, будь ласка.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Володимире Михайловичу, я прошу зупинити роботу Верховної Ради або включити трансляцію.
Я прошу вас, Іване Олександровичу! Ви не керуйте тут!
Ніхто не приймав рішення.
Ви давайте поправки виголошуйте. Ми зараз шукаємо співробітників, щоб відновити трансляцію. Вам треба телевізор чи треба рішення прийняти? От і працюйте!
Ніхто не приймав рішення про відключення трансляції.
Я ще раз вам скажу, що Верховна Рада України прийняла постанову про висвітлення, там, де передбачено, що о 18.15 закінчується трансляція. І заспокойтесь і давайте працюйте.
Немає такої постанови, що о 22.15. Немає. Немає там такого. Не обманюйте!
Я прошу, шановні колеги, проголосувати за те, щоб ми мали можливість мати трансляцію. Будь ласка, я прошу, проголосуйте за це. Я прошу, проголосуйте за це. [[22:39:30]] За-18 Рішення не прийнято. Будь ласка, 337 поправка, аргументуйте її.
Іван Заєць, Українська народна фракція. Я хочу виправити ці абракадабри, де мова йде про те, що нам треба запровадити принцип дотримання і виконання чинних, вироблення нових принципів. Я пропоную ці слова замінити словом загальновизнаних принципів і норм міжнародного права. Бо я такого ряду не знаю. Є врешті-решт якась термінологія, яка устоялася в міжнародних відносинах, у державній діяльності, і я хотів би, щоб це відобразили. Бо те, що тут написано, це просто не зрозуміло. Що мали на увазі автори? Я хотів би, Володимир Михайлович, якщо не голова комітету чи представник комітету мені пояснить, то може ви мені поясните, що це означає? Адже ж це не просто, ну, цирк якийсь, це ж парламент, це ж законодавчий орган, і треба писати якоюсь юридичною лексикою, використовувати якісь юридичні терміни, а не просто займатися якоюсь оце.
Я пояснюю, що я абсолютно з вами згоден, що найкращий був би термін і більш вживаний „загальновизнаний”. На превеликий жаль, ще раз констатую, що комітет нехлюйські поставився до опрацювання до другого читання цього законопроекту. Є ряд позицій, які озвучили, який би покращив цей законопроект. І абсолютно жодних навантажень ідеологічних оці пропозиції не несуть. Ми давно б вже прийняли відповідний закон і високої кондиції. Я ставлю на голосування поправку 337-му. [[22:41:27]] За-13 Поправка не підтримана. Тепер, шановні колеги, поправка 343, мікрофон Івана Зайця.
Іван Заєць, Українська народна партія. Володимир Михайлович, скільки вам треба часу і Адаму Івановичу, щоб з’ясувати, є трансляція чи немає? Може, давайте цей цирк припинимо? Немає трансляції, тому що Верховна Рада України не підтримала трансляцію і, будь ласка, заспокойтесь і доповідайте по позиції.
Не розказуйте, ні ви повинні голосувати на, а не на підтримання, тобто ви обмежили наших громадян в одержанні інформації. Тепер мені зрозуміло чому ви і ці тези тут не приймали, бо вам уже не тільки не хочеться давати.
Виключіть мікрофон. Я прошу вас, якщо по поправках, то йдіть по поправках вам треба телевізор чи вам треба закон прийняти. Я зрозумів, що вам потрібен був телевізор. Я ставлю на голосування поправку 343 Івана Зайця. Аргументуйте, а не займаєтесь балаканиною. [[22:42:36]] За-10 Поправка не підтримана. Поправка 347 Івана Зайця, будь ласка.
Іван Заєць Українська Народна партія. Бачите Володимир Михайлович, уже не дав мені навіть сказати про яку поправку йшла мова. Мова йшла про виведення Чорноморського Флоту Російської Федерації з території України тому не використовуйте ці прийоми, ми все чудово розуміємо чому і трансляції немає.
По суті поправки.
По суті. Абзац 20 пункту 2 статті 11 після слів: „в Європейському Союзі” доповнити слова „ а також Євроатлантичною безпекою простір шляхом набуття членства організації Північноатлантичного договору. Я виходжу з того, що на Євроатлантичному безпековому просторі немає системи колективної безпеки інакшої ніж НАТО, я виходжу з того, що глобалізація викликів безпеки не тільки української держави, а й інших європейським державам приводить нас до розуміння, що треба співпрацювати сьогодні на рівні структур безпековий. Тобто бути членами НАТО, якщо ви цього не розумієте, значить ви не хочете захищати свою Україну.
Я ставлю на голосування поправку 347. [[22:44:08]] За-15 Поправка не підтримана. Поправка 348, Олександр Чорноволенко, мікрофон.
Шановні друзі! Дивіться, я пропоную абзац 12-й частини другої статті 11 викласти в такій редакції: „Забезпечення інтеграції України в європейський політичний, економічний, правовий простір та в євроатлантичний безпековий простір з метою набуття членства в Європейському Союзі”. Чому я пов’язав ці два питання, і для чого це взагалі потрібно? Ми маємо досвід дуже успішний колишніх радянських республік, а зараз незалежних держав, - Латвії, Литви, Естонії. Саме по такому шляху вони йшли, і зараз вони мають і непогану безпекову систему, і гарні економічні здобутки. Ми маємо такий же досвід держав – колишніх сателітів Радянського Союзу – Польщі, Чехії, Словакії, Угорщини, Болгарії, Румунії. Я думаю, що це приклад для України, що вона теж має іти саме таким шляхом. Не тільки інтегруватися до економічного простору, а і до безпекового простору, бо інакше просто нам не бачити Європейського Союзу і жодної інтеграції. Це ви повинні зрозуміти.
Ставлю на голосування поправку 348-му. [[22:45:39]] За-14 Поправка не підтримана. Так, ідемо далі по поправках. 351-ша. Петро Симоненко.
Цією поправкою я пропоную об’єднати народ України, якраз показуючи, що наші стосунки з зовнішнім світом будуть вигідними для України. Це торкається і Російської Федерації, і Сполучених Штатів Америки, це торкається Китайської Народної Республіки, Крайньої Півночі, Латинської Америки, Східної Азії, Близького Сходу і Перської затоки. Ми тут якраз говоримо про те, що ми будемо проводити виважену зовнішню політику в інтересах народу України. А також пропонуємо забезпечити нормальну співпрацю на терені країн Співдружності Незалежних Держав. Тобто я пропоную якраз все те, що буде на користь народу України, що буде об’єднувати народ України, що буде посилювати економічні можливості нашого товаровиробника, що буде зменшувати навантаження на наших громадян, коли ми ведемо розмову про соціально-економічні наслідки так званих реформ чи в минулому тієї зовнішньої політики, яку проводила помаранчева банда.
Ставлю на голосування поправку 351. [[22:47:21]] За-34 Будь ласка, мікрофон Петра Симоненка.
Симоненко. Фракція комуністів. Шановні колеги, представники коаліції, я прошу тоді давайте хоч першу частину проголосуємо цієї поправки. Якщо у вас виникає сумнів у зв’язку з тим, що ми не розглянули питання щодо майбутньої співпраці України на терені єдиного економічного простору, давайте тоді першу тезу проголосуємо – поглиблення взаємовигідного співробітництва з Російською Федерацією, Сполученими Штатами Америки, також з Китайською Народною Республікою, країнами Північної та Латинської Америки, Східної Азії, Близького Сходу і Перської затоки. Давайте цю тезу проголосуємо! Це як раз і буде те, що потрібно для нас з вами.
Шановні колеги, я зараз зроблю таким чином. Щоб дотриматись Регламенту по поверненню до цієї поправки, потім поставлю на голосування, якщо повернемось, по частинах. Я ставлю на голосування про повернення до розгляду поправки номер 351. [[22:48:45]] За-209 Пропозиція не підтримана. Іван Заєць. Поправка 356.
Іван Заєць – Українська народна партія. Що пропонується пунктом першим статті 12? Фактично ліквідується виключне повноваження Верховної Ради формулювати засади внутрішньої і зовнішньої політики. І це все видається у якийсь такий міксер із Верховної Ради, уряду і Президента. Тому я пропоную записати чітко, що визначення засад внутрішньої і зовнішньої політики здійснюється Верховною Радою України на основі тісної взаємодії з Президентом України та Кабінетом Міністрів України, а не так, як це зараз записано. Не треба делегувати свої функції невідомо кому, не треба робити ревізію Конституції. Тому я просто не розумію, чому моя поправка зараз не прийнята. Я не розумію народних депутатів, яку вони роль відводять парламенту України – єдиному законодавчому органу. Чи вони вже давно змирилися з тим, що вона на підтанцьовках у кланів чи якихось інших владних структур? Я не розумію цієї політики.
Ставлю на голосування поправку 356-ту. [[22:50:17]] За-11 Поправку не підтримано. Шановні колеги, процедура розгляду поправок визначена. Я прошу вас. Зараз от будете виступати, одну хвилиночку. Процедура розгляду поправок визначена. Юрій Кармазін, 361-ша поправка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я вам нагадую, 22 година 50 хвилин. Ігнорується Закон України „Про Регламент Верховної Ради України”. Нагадую вам, що пропоную виключити частину 2 статті 12, де записано, що визначені цим законом засади внутрішньої і зовнішньої політики мають враховуватися під час розроблення проектів законодавчих та інших нормативних актів, тому що відповідно до частини 2 статті 8 Конституції України Конституція України є основою для прийняття законів, оскільки є актом установчої влади народу і має найвищу юридичну силу. У випадку прийняття цієї норми закон матиме, по суті, вищу юридичну силу ніж інші закони, хоча згідно з Конституцією України всі закони мають однакову юридичну силу і є меншими, ніж Конституція України. Тому пропоную виключити цей пункт, щоб не робити.
Шановні колеги! Я ставлю на голосування поправку 361. [[22:52:00]] За-15 Поправка не прийнята. 362 поправка Іван Заєць, будь ласка.
Іван Заєць Українська Народна партія. Я пропоную частину другу статті 12 виключити і відповідно частину третю і четверту вважати частиною другою і третьою. Моя позиція базується на тому, що через пункт 2 ви шановні депутати більшості, коаліції хочете наділити засади більшою юридичною силою ніж Конституція. Вже не один раз було таке голосування у Верховній Раді - починається з 1998 року, але завжди народні депутати знаходили в собі волю, знаходили мудрість не голосувати за такі поправки, не голосувати за такі норми. Тому що Конституція є тим базовим вихідним документом і не може бути жодного закону, який є вище Конституції, який має враховуватися при розробці інших законопроектів – читайте хоча б висновки нашого Юридичного управління, щоб переконатися в правдивості моїх слів все, що ви робите – це є антиконституційний переворот, це є переворот.
Шановні колеги! Я ставлю на голосування поправку 362. [[22:53:38]] За-15 Поправка не підтримується. Так поправка 367 Івана Зайця.
Іван Заєць Українська Народна партія. Я пропоную виключити пункт 3 статті 12 „повноваження щодо визначення та реалізації засад внутрішньої і зовнішньої політики здійснюють” і пішло й поїхало Верховна Рада України там уряді тому подібне. Тут змішані усі абсолютно поняття. Ви повинні розуміти, що Верховна Рада, вона визначає засади, що реалізує ці засади Кабінет Міністрів. Тут знову-таки є розширення повноважень уряду, які суперечать Конституції України і які підривають парламент, тому що забираються у нього невід’ємні права, невід’ємні повноваження. Я не розумію, до чого прагне Верховна Рада. Якщо ви вже хочете, здалися, перетворилися у якийсь орган, який не має ніякої сили, і хочете працювати під якогось іншого, так давайте робіть, але я цього не хочу. Я думаю, що є Конституція, а порушувати Конституцію не можна. І знову ж таки, Володимир Михайлович, де трансляції? Я до вас звертаюся.
Ставлю на голосування поправку 367. [[22:55:17]] За-13 Поправка не підтримується. 374 поправка. Мікрофон Олександра Чорноволенка.
Шановні друзі, дивіться, от ми пишемо абсолютно тривіальні речі у цьому абзаці [[це абзац перший частини третьої статті 12-ї]]. Ми перераховуємо, що Верховна Рада як державний законодавчий орган, в якому визначено і так далі, і так далі, і так далі. Ну, це ж все записано в Конституції, що робить Верховна Рада, тому це абсолютно безглуздо. Більше того, ми пишемо: внесення в разі потреби зміни до цього закону. Ну, очевидно, що Верховна Рада в разі потреби може внести зміни до будь-якого закону, тому мені цей текст абсолютно не зрозумілий. Ми переписали Регламент Верховної Ради, Конституції, ну навіщо це робиться? Тому я пропоную хоча би слова „внесення у разі потреби змін до цього закону” вилучити. Тоді цей текст можна хоч якось буде читати, бо якщо хтось захоче його прочитати, він не розуміє, про що він.
Ставлю на голосування поправку номер 374. [[22:56:42]] За-13 Поправка не підтримана. Поправка номер 377. Юрій Кармазін. Мікрофон.
Юрій Кармазін. Партія захисників Вітчизни. Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Я звертаюсь до вас, тому що тут написана ще одна новела. Ну, наприклад, застосування в абзаці третьому частини третьої статті 12-ї записано: „Застосування права вето щодо прийнятих Верховною Радою законів.” Це у Президента право. „. у тому числі з підстав, - вдумайтесь, - невідповідності їх визначеним цим законом засадам внутрішньої і зовнішньої політики, кома, здійснення кадрової політики в межах.” І так далі. Так от цей припис дублює норми чинної Конституції, а крім того, ця норма застосування права вето щодо прийнятих законів, в тому числі і з підстав невідповідності їх цьому закону зовнішньої. вона ставить над Конституцією цей закон. Раз. Це вихід за межі повноважень. Це додаткові повноваження Президента, які не передбачені Конституцією. Існування такої норми в законі унеможливлює його взагалі законність. Я.
Ставлю на голосування поправку номер 377. [[22:58:15]] За-16 Поправка не підтримується. 380-а поправка. Олександр Чорноволенко.
Шановні друзі! Ну от все, що було сказано по Верховній Раді, стосується і цього абзацу. Ну знову ми переписали повноваження Президента, які записані в Конституції. От. Ну це абсолютно безглузда стаття, яка, ну, знову дублює. Виходить, що закон ні про що. І тепер дивіться. Значить, я пропоную в абзаці другому частини третьої статті 12-ї слова „звернення з щорічними і позачерговими посланнями до Верховної Ради про внутрішнє і зовнішнє становище, в яких пропонується визначення, корегування засад зовнішньої і внутрішньої політики з урахуванням внутрішнього і зовнішнього становища України” вилучити, бо, дійсно, Президент може звертатись і має обов’язок звертатися до Верховної Ради, але корегувати своїми зверненнями він не може те, що ми приймаємо законами. Він має право законодавчої ініціативи, він може внести свої пропозиції до закону, змін до засад закону. Не зовнішньої політики, а засад закону. Він може взяти і накласти вето, але ніяк він не може своїми посланнями корегувати засади зовнішньої внутрішньої політики. Прошу проголосувати.
Ставлю на голосування поправку 380. Прошу голосувати. [[22:59:47]] За-13 Поправка не підтримана. Олександр Чорноволенко, 381 поправка.
Знову-таки до цього абзацу повертаючись. Пропонується в другому абзаці частини 3 статті 12 слова „у тому числі з підстав невідповідності їх визначеності цим законом засадам зовнішньої і внутрішньої політики” виключити. Чому? Тому що відповідає воно цим законам чи не відповідає, Президент має беззаперечне право вносити будь-які закони чи зміни і доповнення до будь-яких законів. Він має право накласти вето. Навіщо ми про це пишемо в цьому законі, що він може відповідно до цього. А відповідно до Кримінального кодексу, якщо воно не відповідає, чи Конституції, чи ще якомусь закону. Очевидно, що це право Президента слідкувати за законодавчим процесом і давати пропозиції. Ми ж пишемо абсолютно безглузді фрази, які потім невідомо як використовувати. Для чого це написано? Нас же діти читають! Навіщо ми таку нісенітницю пишемо? А потім дивуємось, звідки у нас в Україні стільки демагогії. І, Володимире Михайловичу, нас виборці питають: чи ми на цьому законі закінчимо сьогодні чи будемо далі продовжувати за розкладом до 6-ої ранку? Як ми будемо робити?
Давайте завершимо розгляд цього питання, а далі визначимось. Ставлю на голосування 381 поправку. [[23:01:24]] За-13 Рішення не прийнято. Будь ласка, мікрофон Ярослава Джоджика.
Ярослав Джоджик – Українська народна партія. Шановний Володимире Михайловичу, сьогодні Верховна Рада працює під час дії Постанови „Про забезпечення трансляції Верховної Ради України”. Таким чином постановка вами питання про підтвердження трансляції, вона є абсолютно неправомірна. Ви могли б поставити питання про зняття трансляції, але ви чомусь цього не зробили, щоб вас потім не звинувачували, що ви скриваєте від суспільства щось. Тому сьогодні певні посадові особи Верховної Ради України порушили діючу постанову Верховної Ради України. Ви говорили про те, що розпочинаєте службове розслідування з цього приводу. Прошу доповісти депутатам про результати цього розслідування. Дякую.
Зараз я вам кину роботу всю - слідкувати за вашими поправками і буду ваші бажання виконувати. Шановні колеги! Я просив би вас якось бути толерантними по відношенню один до одного. Я веду засідання Верховної Ради України. Я так розумію, що вас залишили, трьох представників, для того, щоб ви мотали мені нерви. Очевидно так виходить. Ви ж, мабуть, якусь уже совість майте також. Поправка 382. Народний депутат Чорноволенко.
Шановні друзі! Шановний Володимире Михайловичу! Ну, по-перше, я не розумію, хто нас залишив. По-друге, поправку 382 ми вже з вами розглянули. Володимире Михайловичу, поправку 382 ми вже розглянули. Розкажіть, хто нас залишив. Розглянули і проголосували після 381-ої. А наступна моя 388.
Тому що немає депутатів, які б мали обстоювати ці поправки і голосувати за них. Немає їх.
Володимире Михайловичу, а більшість не повинна за це голосувати?
Я прошу вас!
Які народні депутати? Спитайте свою фракцію! Що ви нас питаєте?! Нас ніхто не залишав. Ми самі залишились. Найсумлінніші зі всієї фракції. Правильно, Іване Олександровичу?
Я вам особисто за це подяку складаю.
Дякую. І я вам теж.
Ставлю на голосування 382 поправку. Якщо ми так вболюваємо, шановні колеги, за прийняття правильного рішення, то, очевидно, тоді представники фракцій, всі фракції сиділи б і працювали. Ви сиділи б і працювали. [[23:04:04]] За-15 Рішення не прийнято. Тому потрібно не рішення, а потрібен процес, очевидно. Юрій Кармазін, поправка 385, будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановний Володимир Михайлович, я нагадую вам як Голові Верховної Ради, 23.04 зараз. Мова йде про 385-ту поправку Кармазіна. Я хочу сказати, що, Володимир Михайлович, зараз вашими руками руйнується парламентаризм в Україні. Те, що відбувається, після цього уже тільки партизанська війна може бути. Те, що зараз ви робите!. Зупиніться! Зупиніться і схаменіться! Відповідно до статті 107 Конституції Рада національної безпеки і оборони не визначає чи реалізовує засади внутрішньої чи зовнішньої політики, є лише координаційним органом з питань національної безпеки і оборони при Президенті України. Рада національної безпеки і оборони координує і контролює діяльність органів виконавчої влади у сфері національної безпеки і оборони. Цей абзац чотири частини третьої статті 12 треба виключити, тому що він суперечить Конституції, і я не даремно вам наголосив на тому, що вже 23.05 для того, щоб він розглядався потім у Вищому.
Ставлю на голосування поправку 385-ту. [[23:05:39]] За-17 Поправка не підтримується. 388-ма поправка. Мікрофон Олександра Чорноволенка.
Шановні друзі, та сама історія. Ну, дивіться, ми переписуємо повноваження з Конституції. До цього ми переписали про Раду нацбезпеки, що вона робить. Ну, очевидно, що у нас це написано у Конституції. Тепер щось розмовляємо про центральні і місцеві органи і все таке. Ну, я вас прошу, давайте ж ми не будемо повторювати те, що записано в інших законах і Конституції. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 388-му. [[23:06:31]] За-15 Поправка не підтримана. Поправка 391-ша. Мікрофон Олександра Чорноволенка.
Володимир Михайлович, от прямо дзвонять зараз виборці і питають, де я знаходжуся і чого нас не показують. Дружина дзвонить і питає. Це ж несерйозно зовсім. Ну це ж, ну як так може бути? Давайте тепер по поправці. Абзац п’ятий частини третьої статті 12-ї законопроекту перед словами „центральні та місцеві органи” ми маємо написати „Кабінет Міністрів”, а „місцеві органи” прибрати, бо що виходить? Місцеві органи виконавчої влади шляхом участі у межах своєї компетенції в реалізації зовнішньої, внутрішньої політики розробляють в межах наданих повноважень проекти законів. Яке мають відношення місцеві органи виконавчої влади до розробки проектів законів? Якими межами повноважень їм це надали? Ну, недбало виписано, правильно ви кажете. Але ж давайте це зупинимо і відправимо на повторне друге читання. Я вас прошу, не ганьбіть Українську державу!
Ставлю на голосування 391 поправку. [[23:07:54]] За-13 Поправка не підтримана. І, шановні колеги, з приводу зауважень. Якщо комусь потрібна буде довідка, що був в цей час на роботі, підходьте всі після закінчення, я вам всім довідки напишу. ([[Оплески]]) 393 поправка. Будь ласка, мікрофон Івана Зайця.
Іван Заєць, Українська народна партія. Я пропоную не втягувати у цій антиконституційний переворот політичні партії і громадські організації. Якщо ви, народні депутати, і прийняли Закон про засади зовнішньої і внутрішньої політики, якщо ви прийняли отут пункти, хто їх реалізує, хто контролює, то там ви написали, що це робить Верховна Рада, Кабінет Міністрів робить і це робить Президент. То причому сюди партії і причому тут громадські організації? Для чого ви втягуєте їх у ці антиконституційні дії? Наберіться мужності, наберіться мудрості, народні депутати, і не робіть цієї штуки. І, Володимир Михайлович, я ще раз кажу: куди поділася трансляція? Для чого нам Верховна Рада спускайтесь вниз туди у буфет закривайтеся приймайте, будь-які рішення вашим розчерком пера і всього-на-всього, бо коли люди на бачать як робить парламент, то це ганьба на весь світ. І ми будемо звертатися, і Раду Європи, і будемо.
Шановні колеги! Я прошу вас, давайте по-людськи завершимо розгляд цього питання. Давайте по-людськи, завершимо розгляд цього питання, якщо комусь пече в буфет, то ми зараз викличемо працівників, щоб ви зайшли в буфет, не треба всіх посилати туди. Я прошу давайте по-людськи, толерантно. 393 поправка Івана Зайця ставлю її на голосування. [[23:09:51]] За-16 Поправка не підтримана. 395 поправка. Мікрофон Івана Зайця, будь ласка.
Іван Заєць Українська Народна партія. Народні депутати! Наберіться терпіння дослухайте, пошануйте мою роботу, ніхто з вас разом взятих, скільки не підготує поправок скільки я сам підготував. Тим більше не обґрунтує, бо для цього треба знання і велика праця над собою. Я пропоную статтю 13, взагалі, виключити бо знову ж таки те, що я говорив перед цим, „що контроль за дотриманням засад внутрішньої і зовнішньої політики здійснюється Верховною Радою, Президентом, Радою Національної Безпеки і Оборони” – пішло і поїхало. Тобто всі повноваження Верховної Ради, Президента, уряду, Ради Національної Безпеки й Оборони абсолютно змішані. Тобто нанесено удар по парламенту, тому що є виключні повноваження парламенту встановлювати ці речі – є парламентський контроль і є ті структури, які мають виконувати ці всі засади. Ви віддаєте свої повноваження невідомо яким органам, я не розумію, чи ви тоді народний депутат чи ви невідомо хто. Так не можна діяти.
Ставлю на голосування поправку 395. [[23:11:20]] За-16 Поправка не підтримується. Поправка 396. Мікрофон Юрія Кармазіна.
Дякую. Юрій Кармазін. Я нагадую 23 години 11 хвилин Верховна Рада без жодної перерви продовжує всупереч Закону України „Про Регламент” Верховної Ради України розглядати питання в антиконституційний спосіб без ведення трансляції. Частину 1 статті 13 пропоную викласти в такій редакції. Контроль за дотриманням засад внутрішньої і зовнішньої політики здійснюється Верховною Радою України, Президентом України, Кабінетом Міністрів, іншими органами державної влади у межах їх повноважень, визначених Конституцією і законами України. Вилучивши звідти згадку про Раду національної безпеки і оборони, оскільки це тільки координаційний орган з питань нацбезпеки і оборони при Президенті, а відповідно до Закону про Раду безпеки у неї тільки 3 функції. Перша. Внесення пропозицій Президенту. Друга. Координація і здійснення контролю за діяльністю в мирний час органів. Третя. Це координація органів виконавчої влади в військовий час або надзвичайний.
Ставлю на голосування поправку 396. [[23:12:52]] За-15 Поправка не підтримується. Тепер поправка 397. Будь ласка, Юрій Кармазін.
Шановні народні депутати, я пропоную вам змінити і підійти по-іншому до прикінцевих і перехідних положень, поміняти тут і назву, і почитати хоча б що вам пише юридичне управління. Ви в пункті 2 Перехідних положень записали: до приведення законодавства у відповідність із цим законом закони та інші нормативно-правові акти застосовуються у частині, що не суперечить цьому закону. Цим самим ви поставили цей закон над всіма іншими законами. Це по-перше. Друге. В третьому пункті Прикінцевих положень, 14-му, ви передбачили також. І це є абсолютно неприйнятним, як зазначило юридичне управління також. Подивіться, що написало юридичне управління: що ці пункти треба вилучити як антиконституційні. Тому я пропоную Прикінцеві положення в тому вигляді, в якому є. І другий і третій пункт вилучити. Дякую.
Шановні колеги, я ставлю на голосування поправку 397 Юрія Кармазіна. [[23:14:23]] За-15 Поправка не підтримується. Поправка 400. Іван Заєць, мікрофон, будь ласка.
Я пропоную частину другу статті 14 виключити як антиконституційну Бо тут мова іде про те, що до приведення законодавства у відповідність із цим законом, закон і інші нормативно-правові акти застосовуються у частині, що не суперечить цьому закону. Це абсолютно антиконституційна норма. Вона робить ці засади вищими за Конституцію, і це фактично є державний переворот. Я не розумію, хто пішов на таку норму, яким чином, хто це буде приводити у відповідність усе законодавство до цієї норми? Зрозуміло, що тут є задуми по певних статтях, зокрема, по НАТО, зокрема, по українській мові. Але вам не вдасться ревізувати мовну політику, бо вона зафіксована у Конституції, вона є у першому розділі. І ви будете чинити далі антизаконні рішення і антиконституційні рішення. І рано чи пізно правосуддя знайде вас, народні депутати, за таке свідоме порушення Конституції і чинного законодавства.
Шановні колеги, поправка 400, вона стосується і зауваження Головного юридичного управління. Нам потрібно прийняти таке рішення, що вилучити пункт – „до приведення законодавства у відповідність з цим законом закони і інші нормативно-правові акти застосовуються у частині, що не суперечить цьому закону.” І тут говорив Юрій Кармазін. Тому, шановні колеги, я просив би, щоб ми зараз проголосували, бо коли я буду ставити на голосування в цілому я поставлю з пропозиціями юридичного управління. Давайте ми будемо дотримуватись, хоча би в цих питаннях, вимог Конституції. Тому я просив би приготуватись до голосування. Прошу проголосувати за 400 поправку. Прошу голосувати. [[23:16:45]] За-104 Шановні колеги, Головне юридичне управління, а також ряд депутатів вважають, що є антиконституційна норма, згідно з якою до приведення законодавства у відповідність з цим законом закони та інші нормативно-правові акти застосовуються в частині, що не суперечить цьому закону. Ну, це антиконституційна норма, нам її треба вилучити, і ми про це з вами домовлялися. І з урахуванням пропозицій депутатів і Головного юридичного управління нам треба проголосувати. Я ставлю вам до відома, якщо ви не підтримаєте, то при остаточному голосуванні я поставлю на голосування пропозицію в такій редакції: голосувати з урахуванням зауважень Головного юридичного управління. Давайте будемо дотримуватися елементарної правової чистоти. Тому прошу підготуватися до голосування. Я ставлю на голосування пропозицію про врахування поправки номер 400. А, я перепрошую, відмініть голосування. Я поставлю на голосування пропозицію про повернення до голосування поправки номер 400. Прошу голосувати. Шановні колеги, якщо ви думаєте, що ми будемо приймати рішення ті, які не потрібно, не буде цього. Завалите весь закон! І давайте не керуйте тут. Я прошу вас, є елементарні правила, яких треба дотримуватись. Не будемо, давайте, все! [[23:18:10]] За-55 Тому, давайте, приготуйтесь. При голосуванні остаточно я поставлю на голосування – з урахуванням пропозицій юридичного управління. ([[Шум у залі]]) Не треба! Верховна Рада повинна бути Верховною Радою України хоч в чомусь. Не будемо так. Пройдемо, а потім повернемося, давайте. Поправка 406. Будь ласка, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановний Володимир Михайлович, я радий, що там з якимось часом, але все-таки ви додивилися цей і врахували думку Науково-експертного управління і Юридичного. Моя поправка стосується того, щоб вилучити частину третю статті 14, тому що пунктом третім статті 14 цього закону вносяться зміни зокрема до абзацу другого статті 1-ої Закону про основи нацбезпеки, яким нині визначено термін „національна безпека” як „захищеність життєво важливих інтересів людини і громадянина, суспільства і держави, за якою забезпечується сталий розвиток суспільства, своєчасне виявлення, запобігання і нейтралізація реальних та потенційних загроз національним інтересам”. Запропоноване доповнення – не було розгляду при прийнятті за основу, воно в порушення статті 116 Закону „Про Регламент Верховної Ради України” внесено. Я нагадую, що зараз 23 година 19 хвилин. І це є неприйнятне як таке, що виходить за межі і здорового глузду, і чинного.
Ставиться на голосування проправка 406. Прошу визначатись. [[23:20:16]] За-15 Поправка не підтримана. 407 поправка. Писаренка, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги! Поправка 407. Я прошу її проголосувати в першій редакції так, як вона була подана, тому що комітет її врахував з редакційним уточненням. Я прошу проголосувати, поставити на голосування її в першій нашій пропозиції. Дякую.
Шановні колеги! Давайте таким чином поступимо – по Регламенту. Я поставлю на голосування про підтвердження поправки. Верховна Рада якщо не проголосує про підтвердження поправки, тоді залишиться первісна редакція. І буде все нормально. Правильно я ставлю питання? Я ставлю на голосування про підтвердження поправки 407. Прошу визначатись. [[23:21:18]] За-4 Поправка не підтримана. Поправка 410. Іван Заєць, будь ласка. Або Ярослав Джоджик. Визначтесь, хто там буде.
Джоджик. Джоджик.
Ярослав Джоджик, будь ласка.
Ярослав Джоджик - Українська Народна Партія. Шановний Володимир Михайлович! Хочу наголосити, що зараз якраз ми підійшли до одного з головних пунктів, заради якого був організований весь цей фарс і заради якого вас усіх відірвали від ваших сімей, щоб ви вночі приймали цей пункт. Хочу нагадати усім нам, що в 2003 році за ініціативи тоді прем’єра Віктора Януковича якраз був прийнятий курс на євроатлантичну інтеграцію. Саме так поступали практично всі східноєвропейські країни і в такий спосіб для них раз і назавжди вирішено питання безпеки і вони є процвітаючими державами. Тому я звертаюся до сьогоднішньої коаліції підтвердити той курс, яким Україна йшла 7 років з 2003 року - курс прем’єр.
Шановні колеги! Я ставлю на голосування 410-у поправку. [[23:23:00]] За-17 Поправка не підтримана. Тепер поправка 414-а. Ярослав Джоджик, мікрофон , будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Ще раз хочу нагадати, що курс на НАТО був прийнятий в 2003 році за ініціативи прем’єра Віктора Януковича. Хочу також нагадати усім нам, що нещодавно Голова Служби Безпеки України заявив про загрозу безпеці, життю Президента Віктора Януковича. Чомусь сталася така ситуація, що ці події – саме загроза життю і відмова від курсу на євро. на євроатлантичні структури відбуваються чомусь синхронно. Українське суспільство повинно знати, чи є тут якийсь взаємозв’язок. Тому на думку Української Народної партії в такій невизначеності голосувати такі визначальні моменти подальшого руху держави – є недопустимим. Тому я звертаюся до коаліції, до вияснення ситуації не голосувати.
Шановні колеги! Я ставлю на голосування поправку 414. Ми потім повернемося одну хвилиночку, дайте вже тут пройдемо – повернемося. [[23:24:36]] За-14 Поправка не підтримана. Юрій Кармазін поправка 417.
Юрій Кармазін Партія захисників Вітчизни. Зараз Володимире Михайловичу 23 години 24 хвилини мирний час, військових дій в країні не спостерігається крім того, що проти опозиції військові дії. Я пропоную частину п’ять Прикінцевих і Перехідних Положень викласти в такій редакції: „Верховній Раді України, Президенту, Кабінету Міністрів забезпечити після опублікування цього закону запровадження проведення експертизи проектів законів та інших нормативно-правових актів на відповідних засадах внутрішньої і зовнішньої політики визначеним цим законом у місячний строк з моменту їх внесення у порядку визначеним законом, а також розміщення в базі даних законопроекту на офіційному веб-сайті. Підготувати і внести на розгляд Верховної Ради законопроект щодо внесення змін і доповнень до законодавчих актів України в зв’язку з прийняттям цього закону. Привести, забезпечити перегляд і скасування міністерствами і іншими центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів, які суперечать цьому закону. Обґрунтовую. На сьогоднішній день експертиза.
Я ставлю на голосування поправку 417 Юрія Кармазіна. [[23:26:14]] За-16 Поправка не підтримана. Тепер, шановні колеги, поправка 419 я просив би уважно, всіх народних депутатів уважно подивитися на поправку. Про що йдеться? Що Кабінету Міністрів України в місячний термін забезпечити. Кабінету Міністрів України забезпечити запровадження у місячний строк після опублікування цього закону експертизи проектів законів та інших нормативно-правових актів на відповідні засади внутрішньої і зовнішньої політики, визначених цим законом. Одну хвилиночку! Правильно! Так вам хочу зараз сказати правильно. Так тоді будь-який законопроект, який буде внесений народним депутатом України спочатку автоматом ми будемо відправляти у Кабінет Міністрів, а потім скажемо, можете ви його вносити на розгляд чи ні. І тоді Верховна Рада України втратить право законодавчої ініціативи. Якщо це правильно, давайте залишимо. Шановні колеги, я ще раз хочу вам сказати, народні депутати України, як і Президент, як і Кабінет Міністрів мають право законодавчої ініціативи. Якщо ми залишимо цю норму, то ви повинні бути свідомі того, що тепер жодний законопроект ми не зможемо розглядати, поки він не пройде експертизу. Це буде обмеження прав Верховної Ради України. І це вже другий захід. Перший захід був у Законі „Про нормативно-правові акти”. Тому нам треба проголосувати, вилучити цю позицію із закону. Будь ласка, Алла Александровська.
Александровская, фракция коммунистов. Владимир Михайлович, вы совершенно правильно понимаете содержание этого положения, потому что здесь, действительно, речь идет об экспертизе проектов законов. Я поэтому предлагаю слово «проектов» убрать, потому что после принятия этого базового закона нам нужно будет, действительно, определиться, какие ныне действующие Законы Украины противоречат позициям этого закона, то, что говорится, 400-я поправка, и уже разработать план действий, привести их в соответствие. Поэтому экспертиза действующих законов, не проектов, а действующих законов, она нужна. Без экспертизы мы не поймем, в каком плане нам нужно дорабатывать действующие Законы Украины. Поэтому слово «проектов» отсюда нужно исключить.
Адам Іванович Мартинюк. Я прошу уважно послухати.
Шановні колеги! Перше, те, що каже Алла Олександрівна, вона наполовину права, бо в наступних статтях якраз ідеться про те, що Кабінет Міністрів здійснив експертизу діючих законодавчих актів. Далі там іде про це мова, діючи. А я пропоную забрати статтю про те, щоб ми всі законопроекти, які ми будемо готувати, не має значення про що, якщо ми залишимо цю статтю, то поки Кабінет Міністрів в особі Міністерства юстиції не дасть експертизи про те, що він відповідає засадам внутрішньої і зовнішньої політики, законопроект Верховна Рада не має права розглядати. Це перше. Друге. Будь-хто, вибачте, будь-який клерк на ваш законопроект може написати, що, на його думку, він не відповідає засадам. І Верховна Рада, народні депутати, і Президент в тому числі по суті втрачають право законодавчої ініціативи. Тому я пропоную виключити це положення із закону, бо те, що говорить Александровська, далі в законі є.
Будь ласка, Іван Заєць.
Іван Заєць – Українська народна партія. Шановні народні депутати, справа в тому, що є поправка 420, але там є технічна помилка. Там сказано „другий абзац”, а треба написати „перший абзац”, бо далі, 421-а, якраз мова іде про другий абзац. Не можна цей пункт залишати з тих ознак, що це не просто видання повноважень Верховної Ради у руки Мін’юсту чи якоїсь іншої структури, це є просто ліквідація парламентаризму. Якщо зараз мова ведеться про те, що засоби масової інформації блокуються, що є цензура, то тут уже прямо на діяльність народних депутатів України запроваджується заборона, тобто як і Президент Янукович, так і коаліція накладає заборону на діяльність народних депутатів України. Ви ж все-таки за Конституцією маєте право законодавчої ініціативи. І ніхто не може позбавити мене цього права!.
Шановні колеги, прошу вас, щоб у нас тут було розуміння того, що Верховна Рада повинна мати право в особі депутатів вносити проекти законів без будь-якої перспективи, без будь-яких оцінок. Тому я ставлю на голосування про вилучення положення: „У місячний строк після опублікування цього закону забезпечити запровадження експертизи проектів законів та інших нормативно-правових актів на відповідність засадам внутрішньої і зовнішньої політики, визначених цим законом”. Прошу голосувати. Шановні колеги, я тоді в цілому буду ставити. Ну хорошо. Тоді в цілому при голосуванні я поставлю „з урахуванням цієї пропозиції”. Ні – закон буде спалено, от і все. [[23:31:57]] За-44 Рішення не прийнято. Шановні колеги, давайте так. ([[Шум у залі]]) Там все це є, там написано: „Привести у відповідність акти”, - вам роз’яснили вже. 420 поправка. Будь-ласка, Іван Заєць.
Володимир Михайлович, ви тоді були в дискусії з народними депутатами, які не розуміють анти конституційності пункту першого. Кому я розказую, Володимир Михайлович? Справа в тому, що поправка 420 – це поправка якраз до цього пункту, який зараз не був проголосований. Тому що просто там є технічна помилка. Там написано абзац другий частини п’ятої. А потім знову іде абзац другий пункту п’ятого. Тому це просто помилка. Ми вже виступали з цього приводу. Тут мова іде про абзац перший частини п’ятої у 420. А наступна поправка буде стосуватись абзацу другого.
Я ставлю на голосування 420 поправку. [[23:33:36]] За-10. Поправка не підтримана. 421 поправка. Іван Заєць.
Іван Заєць, Українська народна партія. Я пропоную абзац другий пункту п’ятого статті 14 видалити. Бо у цьому абзаці сказано про те, що підготувати та внести на розгляд Верховної Ради України пропозиції щодо приведення законодавчих актів України у відповідність з цим законом.
Я ставлю на голосування 421 поправку. Я двічі ставив її на голосування. Зараз інша поправка 422, Іван Олександрович. 422 поправка, Іван Олександрович. Мікрофон.
Я пропоную абзац четвертий пункту п’ятого статті 14 видалити, де мова іде про забезпечення перегляду скасування міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів, які суперечать цьому закону. Справа в тому, що цей закон не може бути вище Конституції і цей закон не може відкрити ревізію всього українського законодавства. Я розумію задум тих хто творив ці засади – це використати цей закон для того, щоб переглянути законодавчу бачу обійшовши Конституцію. Тому що ці люди вони не шанують закон їм не потрібне закон, їм не потрібна процедура, вони не дотримуються Закону про Регламенту їм просто треба сам факт – прийняття якогось рішення. Тому що це не парламентаризм, це діють люди на поняттями, а не за положеннями Конституції. Тому я пропоную вилучити ці положення – вони є антиконституційними.
Шановні колеги! Я прошу зараз поставити на голосування поправку 422 Івана Зайця. І далі будемо визначатися. [[23:36:10]] За-14 Поправка не підтримана. Таким чином. [[Шум у залі]] Ще зараз ми не голосуємо. Коли перед голосуванням, буде з мотивів. Давайте зараз заспокоїмося. Зараз Писаренко, будь ласка, мікрофон.
Володимир Михайлович, я хочу поставити пропозицію на голосування таку: повернутися до голосування по 407-й поправці і проголосувати 407-му поправку в редакції автора, поданої до другого читання.
Шановні колеги, давайте таким чином. Я зараз вам поясню вам ситуацію. 407-ма поправка, вона була редакційно врахована. Я поставив на підтвердження цієї поправки, Верховна Рада не підтримала. А колега тепер просить, щоб ми поставили на голосування поправку в тій редакції, в якій він вніс. То я зараз спочатку, одну хвилинку, я поставлю на голосування про повернення до поправки, якщо Верховна Рада підтримає, тоді будемо визначатися далі. [[Шум у залі]] Про повернення до 407-ї поправки. [[23:37:43]] За-240 До поправки повернулися. [[Шум у залі]] Одну хвилиночку! Що? [[Шум у залі]] Та одну хвилинку! Ну, що ви!. Ми ж про зовсім іншу поправку говоримо. Я ставлю на голосування пропозицію про підтримку поправки Писаренка у авторській редакції. [[23:38:21]] За-244 Поправка врахована. [[Не чути]]
Давайте тоді цю поправку будемо голосувати.
Шановні колеги! Давайте ми повернемось до поправки 419, де мова йде про те, що Кабінет Міністрів буде мати право експертизи будь-якого законопроекту. Нагадую положення Конституції, що „суб’єктами законодавчої ініціативи єПрезидент України, народні депутати і Кабінет Міністрів. Тобто Кабінет Міністрів сам себе не буде експертувати, бо це він Кабінет Міністрів, а будь-який законопроект Президента і законопроект кожного з 450 народних депутатів перш ніж попасти на розгляд буде розглядатися Кабінетом Міністрів. Ким? Ясно, ким. Міністерством юстиції. Хто в міністерстві і так далі. Тобто ми з вами будемо по суті позбавлені, ключаючи Президента, права законодавчої ініціативи. Тому пропонується 419-у поправку, там, де «в місячний строк після опублікування цього закону забезпечити провадження експертизи проектів законів» забрати, а там, де говориться «Кабінету Міністрів у трьохмісячний термін підготувати та внести на розгляд Верховної Ради України пропозиції щодо приведення законодавчих актів України у відповідність з цим законом» - «привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим законом і забезпечити перегляд і скасування міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів, які суперечать цьому закону». Прошу проголосувати в такій редакції. [[Шум в залі]] .
Шановні, шановні колеги! Прошу уваги! Зараз я поставлю на голосування вилучити позицію «у місячний строк після опублікування цього закону забезпечити запровадження експертизи проектів законів та інших нормативно-правових актів на відповідність засадам внутрішньої і зовнішньої політики, визначеним цим законом». А далі по тексту. «Кабінету Міністрів України», - там залишається так, як пропонує комітет, - «у трьохмісячний термін підготувати та внести на розгляд Верховної Ради України пропозиції щодо приведення законодавчих актів України у відповідність з цим законом, привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим законом і забезпечити перегляд і скасування міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів, які суперечать цьому закону». Все, да не все. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. Це нова редакція. [[23:44:26]] За-256 Рішення прийнято. Шановні колеги, це нова редакція, за яку ми голосували тут пакетно. Не треба повертатись нам до цього. Всі поправки розглянуто. Зараз ми будемо проводити голосування. З мотивів по фракціях по одній хвилині, будь ласка. Запишіться з мотивів. Визначіться, хто з фракції буде виступати один. Може, Юрій Кармазін мало виступав сьогодні? Один хтось. Будь ласка, Юрію Кармазіну мікрофон. У вас одна фракція.
Дякую. Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Я вам нагадую, 23 година 46 хвилин. Саме проведений у неконституційний спосіб, без дотримання процедур Регламенту розгляд цього законопроекту, я нагадаю вам, що він сьогодні тільки був розданий, сьогодні тільки вранці дали його в Юридичне управління і тільки після обіду нам роздали їх висновки – маленькі, коротенькі, бо висновки не можна було так швидко зробити серйозні. Я наголошую, що цим законом є спроба змінити Конституцію, конституційний устрій, змінити відношення до коріних мов, до корінної мови – української. Цим законом брутально порушуються і засади зовнішньої політики України, і ми навіть влізли в Закон „Про основи національної безпеки України”, яким теж погіршили нинішній стан справ. Тому треба третє читання для цього закону, Володимире Михайловичу, для чистоти моменту.
Шановні колеги! Хто ще від фракцій, які не скористались правом? Алла Олександровська, будь ласка. Потім Олег Зарубінський. Вже виступи були, Іване.
Александровская, фракция коммунистов. Город Харьков. Уважаемые коллеги! Наконец-то принят очень важный для Украины, для народа Украины и для нас, для парламента, Закон „Про засади внутрішньої і зовнішньої політики”. И совершенно правильно мы сегодня, сейчас, говорили о том, что нам, конечно же, для того чтобы наши намерения, которые продекларированы в этом законе, стали реальностью нашей жизни и обеспечили стабильноеэффективное развитие Украины, укрепление государственности, суверенитета, укрепление защиты прав людей. Чтобы этот закон был гарантией повышения благосостояния народа Украины мы должны имплементировать его и в будущие проекты законов и в те законы, которые будем принимать и, конечно же, реализовать в действующей законодательной базе Украины. И поэтому совершенно правильно здесь сформулированы Прикинцевые положения. И я уверенна, что мы, большинство в парламенте, и парламент в целом и органы власти будут неукоснительно соблюдать этот базовый закон, очень важный для всех нас и для Украины в целом. Спасибо за внимание.
Олег Зарубінський. Мікрофон.
Шановні колеги, відсутність закону, відсутність засад внутрішньої і зовнішньої політики, те, що мало бути реалізовано після 1996 року відповідно до прямої диспозиції Конституції, відсутність цього протягом 14 років приводило до того, що кожен новий Президент, кожен новий прем’єр-міністр трактував чинне законодавство України як всередині внутрішньої, так і зовнішньої політики в тому числі як кон’юнктури, в тому числі і політичної кон’юнктури. Говорити те, що не приймати основні засади внутрішньої і зовнішньої політики – це є правильно, це є не державницька позиція. Інша справа, що законодавство, яке має після цього прийматися, має відповідати національним інтересам України і цьому закону. Дякую.
Шановні колеги. Олександр Єфремов, виступ від фракції був. Шановні, ну, я прошу вас.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, я хотел бы поблагодарить всех народных депутатов, которые принимали самое активное участие в работе над данным законопроектом. Хотел бы подчеркнуть то, что он рассматривался в соответствии с Законом «О Регламенте», который мы с вами принимали. А нашим коллегам от оппозиции хотел бы подчеркнуть, что данный закон будет дисциплинировать всех, и вам придется учиться дисциплине. Те 5 лет, которые вас разбаловали, когда вы всю страну в раздрай пускали, уже прошли. Вы должны понять, что наступает новое время, когда будут цениться специалисты, а не болтуны. И мы должны вносить конкретные предложения к тем законодательным актам, которые сегодня подаются, и эти предложения будут оцениваться по тому факту, приносят ли они пользу развитию нашего государства или нет. Спасибо.
Шановні колеги! Ми завершили розгляд проекту Закону. Зараз перейдемо до голосування. Я тільки попросив би, щоб ми. Маємо ще зараз три рази провести голосування по двох інших ще питаннях, крім всього іншого. Тому я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон. Ще раз прошу. Шановні колеги! Заспокойтесь Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону „Про засади внутрішньої і зовнішньої політики”, реєстраційний номер 6451. Прошу голосувати. [[23:51:21]] За-259 Закон прийнято. [[Оплески]] Я дякую. По фракціях, будь ласка. Шановні колеги! Партія регіонів – 171, „Блок Тимошенко” – 25, „Наша Україна - Народна самооборона” – 13, Комуністи – 27, „Блок Литвина” – 19, позафракційні - 4. Я дякую всім депутатам, які брали участь в підготовці і обговоренні цього законопроекту, особливо Івану Зайцю, Олександру Чорноволенку, Ярославу Джоджику і Юрію Кармазіну. Тепер, шановні колеги! На Погоджувальній раді за пропозицією голови комітету з питань ТЕКу і за поданням Кабінету Міністрів України було запропоновано, щоб ми включили до порядку денного з тим, щоб Верховна Рада України завтра могла розглянути, проект Закону „Про засади і функціонування ринку природного газу”, це реєстраційний номер 6564. Тому я ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону „Про засади і функціонування ринку природного газу”. Реєстраційний номер 6564. Прошу голосувати. [[23:52:36]] За-249 Включили до порядку денного питання. І тепер, шановні колеги! Нам потрібно проголосувати ще одну пропозицію. Щоб на цьому завершити засідання Верховної Ради України. Тому я ставлю на голосування пропозицію про завершення засідання Верховної Ради України з тим, щоб ми завтра могли продовжити роботу в пленарному режимі з 10 години. Прошу голосувати. Іване Олександровичу, голосуйте! [[23:53:14]] За-251 Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра ми продовжуємо нашу роботу в пленарному режимі з 10-ї години ранку.