Dame i gospodo delegati, poštovani gosti, srdačno vas pozdravljam i otvaram 24. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici Ureda za reviziju institucija BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u Bosni i Hercegovini koji redovno prate rad našeg Doma. Sjednici prisustvuje ukupno 14 delegata, od kojih 4 iz bošnjačkog naroda, 5 iz hrvatskog naroda i 5 iz srpskog naroda. Kao što vam je naznačeno u pozivu za sjednicu, a u skladu sa članom 155. Poslovnika, na početku sjednice, prije rasprave o dnevnom redu, delegatima će biti omogućeno postavljanje delegatskih pitanja u usmenoj formi. Podsjećam da su vam zajedno sa pozivom za 24. sjednicu Doma naroda upućeni i dopisi u vezi sa procedurom postavljanja delegatskih pitanja u usmenoj formi. Navedeni dopis, odnosno obavještenje o mogućnosti postavljanja delegatskih pitanja u usmenoj formi na 24. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH također je upućeno i predsjedavajućem Vijeća ministara BiH i Generalnom sekretarijatu Vijeća ministara BiH. U skladu sa članom 156. stav (1) Poslovnika najavu za postavljanje delegatskih pitanja u usmenoj formi dostavili su: delegat Mario Karamatić za ministra vanjskih poslova BiH gospodina Igora Crnadka; delegatkinja Zdenka Džambas za ministra finansija i trezora BiH gospodina Vjekoslava Bevandu; delegat Bariša Čolak za ministra pravde BiH gospodina Josipa Grubešu; delegat Martin Raguž za ministra pravde BiH gospodina Josipa Grubešu; delegat Sead Kadić za ministra komunikacija i prometa BiH gospodina Ismira Jusku; predsjedavajući Doma naroda gospodin Safet Softić za predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH gospodina Denisa Zvizdića i ministricu za ljudska prava i izbjeglice BiH gospođu Semihu Borovac. U skladu sa članom 156. stav (2) Poslovnika ove najave dostavljene su predsjedavajućem Vijeća ministara BiH i onom članu Vijeća ministara BiH na kojeg se pitanje odnosi. Želim vas podsjetiti i na to da smo uputili obavještenje Javnom radio televizijskom servisu BiH radi osiguranja direktnog televizijskog prenosa ovog dijela sjednice, u skladu sa članom 155. stav (1) Poslovnika. Sada možemo početi sa postavljanjem usmenih delegatskih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem delegatu Mariu Karamatiću. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 2 Pa evo, ja bih se prvo zahvalio zamjeniku ministra vanjskih poslova gospodinu Brkiću što je izdvojio vrijeme i došao. Međutim, moje pitanje je bilo upućeno, ustvari trebalo je biti upućeno isključivo ministru jer se odnosi na njegov rad, i meni je žao, evo, da gospodin Crnadak nije tu. Mišljenja sam da bi trebao biti na svakoj sjednici pošto sam neke njegove stavove mislio propitati sa njegovim kolegama, međutim nisam ni zglave uspio pronaći nikog ni u Zastupničkom ni u Domu naroda iz njegove stranke, tako da bih ja prolongirao pitanje kad bude ministar nazočan. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ dajem delegatkinji Zdenki Džambas. Izvolite.
Lijepo vas pozdravljam. Ne znam da li ću dobiti odgovor iz Ministarstva finansija. Dakle, prošlo je neko vrijeme od kog smo usvojili izmjene i dopune Zakona o plaćama i naknadama koji se odnosi na rad u povjerenstvima, pa je mene sa te strane zanimalo – kakvi su finansijski efekti, obzirom da smo ovdje čuli kad se je predlagao taj Zakon da će tu biti višemilionske uštede. Ja osobno smatram da nije dovoljno samo, ja zaista ne znam odgovor, ne znam kolike su uštede, ali da to nije dovoljno kad se pogleda kakve štete može da napravi takva jedna izmjena. I ponoviću i prošli puta što sam rekla, znači zbog toga jesam, a to je da sam u ovoj Ad hok komisiji za izbor članova Upravnog vijeća Agencije za visoko obrazovanje gdje nam se prijavi ili prijavljuje vrlo mali broj ljudi, a i oni što se prijave obično su ili davno umirovljenici ili su ovdje iz Sarajeva, jer se po onom što smo mi usvojili više ne isplati dolaziti ljudima iz Bihaća, iz Banja Luke, iz Mostara, jednostavno, praktično i nema te naknade. Tako da ostavljamo studente, ostavljamo sveučilište i univerzitete, ne mogu ja reći nestručnim ljudima, ali sigurno nemamo izbora, tako da to može značiti i pogrešno vođenje visokog obrazovanja, da se može desiti da tako imamo i promašene generacije. Evo nedavno je šest tisuća i nešto ljudi diplomiralo ovdje u Sarajevu, ja se samo pitam gdje oni van ove države mogu sa svojom diplomom. Znači, jako je bitan taj drugi dio koji se ne vidi od tog finansijskog efekta, a to mi je žao. I obzirom da postoji čitav niz već zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama koji bi bili na redu koji dolazi, a ja sam protiv takvih iznenadnih i jednostrano donesenih zakona. Zaista želim čuti, da bi znala poslije postaviti pitanje – a šta je to i šta to mi kao zastupnici/izaslanici možemo učiniti da mi znamo gdje odlazi novac koji se uštedio. Mi imamo kroz naše Povjerenstvo finansija način i volju ako već postoji taj novac da kažemo gdje bi on išao. U najmanju ruku, evo obilježavanje je bilo i prava djeteta i tu mi već imamo čitav niz prijedloga, pa me zanima što je s tim?
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Mirsad Žuga, zamjenik ministra finansija i trezora. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi delegati, članovi Vijeća ministara, dame i gospodo, sve vas lijepo pozdravljam. 3 Znači, s obzirom na veoma kratko vrijeme od momenta postavljanja pitanja bilo je teško uraditi detaljno analizu, a pogotovo vezano za ove ostale efekte ovog Zakona koji je u primjeni, takođe i ovih rješenja koja su sada u toku. Znači, Vas ukoliko zanima za svako pojedinačno rješenje da Vam možemo dostaviti pojedinačnu analizu za svaki ... U ovom momentu što možemo reći to jeste od kada je na snazi ovaj Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH, tj. on se primjenjuje od 01.01.2016. godine, finansijski dio toga, ovaj, što se tiče rada, ustvari naknada za rad u komisijama i naknada za rad u upravnim i nadzornim odborima mi smo napravili tu analizu po osnovu onoga što je isplaćeno iz budžeta u odnosu na 2015. godinu. Znači, naknade za rad upravnih i nadzornih odbora i drugih radnih tijela u 2015. godini za prvih devet mjeseci su iznosile 1.259.812, a u 2016. godini za isti period iznose 745.711. Znači razlika je 514.101. Naknada za rad u komisijama u 2015. godini od 1. do 9. je iznosila 746.255, a u 2016. godini 557,080. Znači razlika je 189.175. Ako se gleda ukupno, znači ukupno je razlika, ustvari manje isplaćeno 703.276. Ta sredstva prelaze, znači, u budžet za narednu godinu i sad je to stvar kako će se ta sredstva planirati dalje u budžetu. A kažem Vam za detaljnu analizu svakog prijedloga koji je u toku možete nam se obratiti pa ćemo Vam dostaviti za svaki pojedinačno. Hvala.
Hvala zamjeniče. Da li je delegatkinja, gospođa Džambas zadovoljna dobijenim odgovorom? Izvolite.
Naravno da sam zadovoljna u smislu što je odgovor došao zaista na vrijeme. I pošto se ne radi o tim višemilionskim uštedama rekla sam šta je druga strana, Vi ste i sami rekli da je ovo isključivo finansijski efekat, a za sve ovo drugo što znamo što je pogrešno mene samo sad to ponovno zanima – uštedili smo 700.000 maraka na ovaj način kako jeste, kako mi, kako ja mogu da pokrenem inicijativu za što se ta sredstva mogu upotrijebiti. Ne za vozila nova, za džipove i ostalo, zanima me, evo zašto mi to možemo da upotrijebimo. Ja zaista želim pokrenuti inicijativu i pokrenuću, to će biti sigurno za pomoć djeci.
Hvala lijepo. Riječ ima delegat Bariša Čolak. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedatelju. Moje pitanje je upućeno ministru pravde, gospodinu Grubeši, a odnosi se praktično na Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće. Naime, po mom sudu u više slučajeva, ali evo najnoviji primjer jeste imenovanje sudaca u Općinski sud u Čitluku. Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće ne poštuje nacionalnu strukturu stanovništva, niti onu iz '91., a niti ovu sada iz 2013. godine. Pa sam tražio, zapravo, da mi se odgovori – zašto Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće ne poštuje nacionalnu strukturu prilikom izbora sudaca i tužitelja i tražio sam da mi se dostavi struktura sudaca i tužitelja u Hercegovačko-neretvanskoj županiji. Prilikom imenovanja sudaca u Čitluku prekršene su mnoge odredbe, dakle i Ustava Federacije BiH, prekršene su odredbe i Zakona o sudovima Hercegovačko-neretvanske županije, prekršene su odredbe i Zakona o visokom 4 sudbenom i tužiteljskom vijeću, konkretno članak 43. stavak (2). Zbog toga, a činjenica jeste, dakle, da je 8. i 9., zapravo, studenog, pardon, 9. i 10. studenog bila sjednica Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća, prilikom imenovanja sudaca tom prilikom je u Općinski sud Čitluk imenovana jedna sutkinja iz reda hrvatskog naroda, jedna sutkinja iz reda srpskog naroda i dvije iz reda bošnjačkog naroda. Popis stanovništva iz '91. je takav da je u Općini Čitluk 18.400 stanovnika, od toga je 29 stanovnika pripadnika bošnjačkog naroda i 15 srpskog naroda. Još je više, rekao bih, zabrinjavajuće to što je samo prvo ime, imenovana je, dakle, sutkinja iz reda hrvatskog naroda, ona je bila prva na listi, dakle na listi uspješnih kandidata, a zatim se preskače sedam kandidata, dakle, koji su bili na listi uspješnih, ovaj, i to iz reda hrvatskog naroda da bi se imenovala, ne znam, osma iz reda srpskog naroda, 11. i 13. kandidatkinja iz reda bošnjačkog naroda. Ja zaista mislim da je to zabrinjavajuće. Zato, evo molim ministra, i znam da je bilo kratko vrijeme, ja sam pitanje uputio u petak, i želim odgovor.
Hvala lijepo. Ministar Grubeša ima riječ. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, uvažene izaslanice, izaslanici, kolege iz Vijeća ministara, dame i gospodo. Ministarstvo pravde BiH je odmah po zaprimanju pitanja kontaktiralo Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće koje je dostavilo podatke o nacionalnoj strukturi u sudovima i Tužiteljstvu Hercegovačko-neretvanske županije. Obzirom da se radi o veoma obimnim podacima kratko ću odgovoriti na postavljeno pitanje, a ostale podatke ću dostaviti pismenim putem. Prilikom imenovanja sudaca u sve općinske sudove Hercegovačko-neretvanske županije primjenjivan je nacionalni balans na sljedeći način: 37,4% Bošnjaka, 40,7% Hrvata, 14,1% Srba i 7,9% Ostalih. Ovaj postotak je primijenjen i na Županijsko tužiteljstvo Hercegovačko- neretvanske županije. U svim sudovima na području Hercegovačko-neretvanske županije trenutno je imenovano 64 suca od 67 sistematiziranih pozicija. Za tri pozicije natječajna procedura je u tijeku. Od sistematiziranog broja popunjeno je po nacionalnoj strukturi 26 Bošnjaka, 27 Hrvata, 9 Srba i 2 Ostala. Evo, toliko.
Hvala lijepo. Da li je delegat, gospodin Bariša Čolak zadovoljan odgovorom? Izvolite.
Ja tražim, kao što je ministar rekao, potpunu informaciju, ovaj, ali evo, iz ovoga svega što smo danas čuli, iz onoga što sam ja prezentirao, naravno da ne mogu biti zadovoljan, ali na ministru je da dostavi, dakle, kompletan odgovor. Hvala. 5
Hvala lijepo. Riječ ima delegat Martin Raguž. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedatelju. Moje pitanje je također upućeno ministru pravde, gospodinu Grubeši, a odnosi se na pitanje procesuiranja ratnih zločina u Bosni i Hercegovini, vezano za ulogu Ministarstva pravde, njegove nadležnosti, pogotovo kad je u pitanju uloga Ministarstva pravde kao središnjeg tijela veze za međunarodnu pravnu pomoć i kao tijela koje je dužno osiguravati evropske standarde u procesu, u svim procesima, pa tako i u svim institucijama, pravosudnim institucijama u Bosni i Hercegovini. Moram reći istina je da je neposredni povod za moje pitanje uhićenje 10 časnika Hrvatskog vijeća obrane koji su branili i obranili Orašje, znači, ponavljam branili i obranili Orašje, ali nije usmjereno samo na taj slučaj, nego je, samo, ovaj, samo ga koristim kao ilustraciju nekih procesa i odnosa u Bosni i Hercegovini, a pokriće za ovo imam jer sam i prije postavljao pitanja, nevezano za ovaj slučaj, i konkretno ministru pravde. I mislim da je krajnje vrijeme da i mi u Parlmentu i javnost ukupna u Bosni i Hercegovini ima informacije i donekle uvid šta se stvarno dešava kad su u pitanju ovi procesi. Jasno mi je da je ograničena uloga Ministarstva pravde, jasno mi je da po vertikali imamo i druge institucije, jasno mi je da je pravosuđe neovisno, jasno mi je da postoji tužiteljstvo, sudovi na svim razinama i jasno mi je, također, činjenica, dakle, da politika ne bi trebala imati uticaja na pravosuđe. Ali isto tako jasno mi je i polazim od činjenice da je svaki zločin za osudu, da svaki vinovnik zločina treba biti sankcioniran i da svaka žrtva treba, minimalno nevina žrtva dobiti zadovoljštinu. Ali ipak ne mogu se oteti dojmu da imam odgovornost da neke stvari prokomentiram. Prvo, činjenica je, dakle, da je došlo do uhićenja, a da nije omogućen proces normalnog saslušanja i mogućnosti da se istraga odvede, odvija i komunicira u uvjetima koji poštuju dostojanstvo čovjeka i činjenica, dakle, da je svaki čovjek nevin dok se ne dokaže suprotno. Činjenica je, dakle, da je odabran jedan prostor koji je u nemogućim uvjetima obranjen, činjenica je, dakle, da se na tom prostoru desio progon više od 100 tisućas Hrvata, spaljena zemlja i da kad povučemo paralelu odgovornim da vidimo, evo samo da napravimo ima li tu balansa i ima li tu objektivnosti u procesuiranju svih odgovornih na svim stranama.
Vrijeme, gospodine Raguž.
Evo, prihvaćam, ali imali smo i neke druge kolege koji su također postavljali pitanja, ja nisam vjerio vrijeme tako da ...
Tako je, tolerisali smo to do minutu, Vi ste već debelo izvan minute, tako da Vas ...
Dobro. Evo, pitanje je, završavam, prihvaćam uvaženi predsjedatelju, znači jasno mi je, dakle, kakva je uloga Ministarstva pravde, ali mi moramo ovdje dobiti promjene prijedloga 6 zakona o sudovima, o VSTV-u, da bi mogli, na neki način, činiti institucije pravosuđa funkcionalnim, transparentnim, bez političke dimenzije, bez selektivnosti i sa potpunom transparentnošću. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Grubeša. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženom izaslaniku na postavljenom pitanju. Znači, kratko ću odgovoriti. Člankom 13. Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave BiH kojim su određene nadležnosti ministarstava utvrđeno je da je Ministarstvo pravde BiH, između ostalog, mjerodavno i za pitanja međunarodne pravne pomoći, ali samo u određenom stupnju. Postupak pružanja međunarodne pomoći u kaznenim stvarima uređena je odredbama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima. Navedenim zakonima propisano je za koja pitanja je nadležno Ministarstvo pravde BiH kao dio izvršne vlasti, dok je određeni dio pitanja dat u nadležnost pravosuđu. Kako je u Bosni i Hercegovini pravosuđe apsolutno odvojeno od izvršne vlasti, a isto tako podijeljeno na različite razine vlasti, Ministarstvo pravde BiH nema mogućnost utjecaja na pružanje međunarodne pravne pomoći u kaznenim stvarima u onom dijelu u kojem su u nadležnosti sudbene vlasti ili tužiteljstva, što uključuje i pitanja koja se tiču samog procesuiranja počinitelja kaznenih djela ratnih zločina. Stroga podjela vlasti bez mogućnosti pozivanja na odgovornost jedne vlasti u odnosu na drugu, barem u ograničenom dijelu, stvorila je situaciju da država i njeni organi nemaju mogućnsot tražiti odgovore na pitanja koja su u izravnoj vezi sa zaštitom najviših društvenih vrijednosti kao što je to slučaj sa procesuiranjem počinitelja kaznenih djela, obzirom da tužiteljstvo u tim predmetima nastupa u ime i za račun države. Imajući u vidu nadležnosti Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća isto ima određene mogućnosti u vezi sankcioniranja pripadnika pravosuđa koji svoj posao ne rade sukladno zakonu ili pak svoj posao rade nesavjesno i nemarno. Hvala.
Hvala. Gospodine Raguž izvolite.
Zahvaljujem se gospodinu ministru. Ja sam već u obrazloženju pitanja rekao da mi je jasno, dakle, koje su nadležnosti Ministarstva pravde, kakva je uloga drugih pravosudnih institucija, VSTV-a, tužiteljstva, sudova, i ovo je u tom smislu korektan odgovor i precizan u smislu nadležnosti i odgovornosti, ali tvrditi danas eksciplitno da je pravosuđe u Bosni i Hercegovini potpuno neovisno mislim da je minimalno pretenciozno. Ne kažem to za ministra, nego se ta teza razvija u Bosni i Hercegovini, a istovremeno čujem ocjene najviših dužnosnika u ovoj zemlji da je to ustvari naj, rekao bih, problematičniji, eto blago rečeno, dio institucionalnog poretka u Bosni i Hercegovini. I ako imate u vidu konsekvence takvog stanja i implikacije na ukupna društvena zbivanja u Bosni i Hercegovini onda ja mogu jedino zaključiti ovdje da postoje elementi da se iščita da rat u Bosni i Hercegovini očito nije samo završen, nego se 7 nastavlja drugim sredstvima, drugim sredstvima, i da ne postoji ni blizu jednakost građana pred institucijama u Bosni i Hercegovini. Samo da ilustriram činjenicu, dakle obrazlaže se uhićenje činjenicom da su ti ljudi imali dvojno državljanstvo. Znači, trebaju li ljudi koji imaju dvojno državljanstvo biti sankcionirani zbog toga ili ne trebaju biti u istoj mogućnosti da normalno komuniciraju sa sudskim instancama kao i neki drugi. I činjenica je, dakle, da je vrijeme da ne guramo glavu u pijesak, nego da se ozbiljno pozabavimo promjenom zakona. I ja sam očekivao od ministra, ali evo, ne mora danas, biće prigode, da vidimo koje su to slabe zakonske točke u Zakonu o sudovima, o VSTV-u i nužne promjene koje trebamo učiniti da to pravosuđe zaista bude neovisno i da postupa po evropskim kriterijima. Tu ste mi ostali dužni odgovor. Hvala lijepo.
Hvala gospodine Raguž. Riječ ima gospodin Sead Kadić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvaženi dopredsjedavajući, kolege i kolegice delegati, ministri iz Vijeća ministara, ostali prisutni, sve vas srdačno pozdravljam. Moje pitanje upućujem ministru prometa i komunikacija u Vijeću ministara, a odnosi se na status Unske pruge kao i na ukupno stanje infrastrukturne povezanosti Unsko-sanskog kantona sa Sarajevom i ostalim dijelovima naše zemlje. I prethodnom ministru sam postavljao isto pitanje koji je u svom odgovoru nagovijestio određene aktivnosti koje bi trebale dati jasnije odgovore oko statusa Unske pruge. Danas po tom pitanju znamo i manje nego što smo tada znali. Takođe i preko 300 km vrlo loše cestovne infrastrukture umanjuje šanse Unsko-sanskog kantona za bilo kakve značajnije ekonomske pomoći. Federalna vlada je u Budžetu za 2015. godinu planirala dio sredstava za pokretanje aktivnosti oko izgradnje aerodroma u Bihaću, što bi takođe dalo snažan podsticaj razvoju turizma na području Unsko-sanskog kantona. Vaši javni istupi, gospodine ministre, i aktivnosti koje vodite daju mi nade da će Vaši odgovori kao i pravci djelovanja u granicama Vaših nadležnosti biti usmjereni i prema Krajini kao i prema svim ostalim dijelovima naše zemlje.
Hvala lijepo. Ministar Jusko. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi delegati, članovi Vijeća ministara i predstavnici medija. Prije svega zahvaljujem se uvaženom delegatu na postavljenom pitanju, i ovo nije prvi put da dobivam slično pitanje, ali biću slobodan da Vam dam odgovor na isto i da možda dam neko svoje obrazloženje na Vaše pitanje. Kada je u pitanju status Unske pruge, za stavljanje u funkciju Unske pruge na potezu Bosanski Novi – Novi Grad – Bihać – Martin Brod i Knin potrebna je i volja Republike Hrvatske. Do sada Hrvatska nije izražavala želju da se aktivira ova pruga jer pored drugih razloga pruga prelazi osam puta granicu dvije zemlje. U strateškim dokumentima prostornog razvitka do 2030. godine Republika Hrvatska ne pominje ovu prugu. 8 Ipak možemo zajednički uložiti dodatne napore kako bi se stavljanje u funkciju Unske pruge dobilo na značaju prvenstveno za Bosnu i Hercegovinu. Trenutno stanje dijela Unske pruge iziskuje velika finansijska sredstva koja se moraju osigurati kroz zajedničko ulaganje, kako Bosne i Hercegovine, tako i Republike Hrvatske. Kada je u pitanju status putnih pravaca, odnosno cestovnih pravaca Okvirnom strategijom prometa, na čijoj su izradi radili predstavnici Ministarstva komunikacija i transporta BiH, učestvovali su, naravno, i predstavnici resornih i entitetskih ministarstava, identificirane su akcije potrebne za razvoj prometnog sistema u Bosni i Hercegovini u kratkoročnom, srednjoročnom i dugoročnom periodu. U potpunosti se slažem sa Vama da je ovaj kraj apsolutno zapostavljen kada je u pitanju transportna infrastrukture, kako željeznička, tako i cestovna. I definitivno jedan od fokusa, ne samo ovoga Ministarstva, Vi ste to već istakli u svom pitanju da ovo Ministarstvo nije jedino koje je u vertikali zaduženo za ovaj dio posla, treba dati fokus na Krajinu u kojoj živi oko 300 hiljada stanovnika. Ono što mene ohrabruje je to da smo prije 20-ak dana imali sastanak sa predstavnicima Hrvatske vlade, i da je dogovorena naredna sjednica u skorije vrijeme, gdje će upravo jedno od pitanja ispred ovoga Ministarstva biti delegirano, a to je vezano za status transportne infrastrukture na području Unsko-sanskog kantona, sa akcentom na infrastrukturu koja je vezana za željeznički saobraćaj. Budite uvjereni da od strane ovoga Ministarstva, ne samo taj dio Bosne i Hercegovine, niti bilo koji drugi, neće biti favorizovan jer će se nekome davati veći a nekome manji značaj. Itekako imamo namjeru da vodimo razgovore i o ovom pravcu i ja Vas pozivam da dođete kod mene da Vam dam još više informacija da ne bi sad oduzimali vrijeme ostalim delegatima. Kada razgovaramo o statusu aerodroma u Bihaću, u postojećoj Okvirnoj prometnoj strategiji Bosne i Hercegovine za period 2015.-2030. godina nisu planirane nikakve aktivnosti. Međutim, može se započeti na izradi projektne dokumentacije, odnosno izrade studije opravdanosti. I ovo Vam se Ministarstvo i po tom pitanju stavlja na raspolaganje da zajedno sa našim kolegama napravimo studiju i izađemo i tražimo donacije za izgradnju ovog aerodroma. Hvala.
Hvala ministre. Gospodin Kadić, imate li potrebu? Izvolite.
Zadovoljan odgovorom.
Hvala lijepo.
Riječ ima predsjedatelj, gospodin Softić. Izvolite.
Dame i gospodo, poštovani delegati. 9 Ja imam dva pitanja, jedno je upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara, koji danas nije prisutan ovdje, on me izvjestio sinoć da će biti danas odustan zbog sjednice Fiskalnog vijeća, pretpostavljam da je to razlog i za odsustvo gospodina Vjekoslava Bevande. A drugo pitanje je upućeno ministrici za ljudska prava i izbjeglice BiH, gospođi Semihi Borovac. I ona nije danas prisutna ovdje, ja ne znam da li je neko od ministara dobio ovlaštenje da odgovori na ova pitanja koja sam pripremio, ali evo, ja ću ih danas u svakom slučaju ovdje kazati, pa ukoliko ne bude niko bio spreman onda ću ostaviti za narednu sjednicu. Prvo pitanje postavljam predsjedavajućem Vijeća ministara BiH, gospodinu Denisu Zvizdiću. Naime 20. septembra 2007. godine Parlamentarna skupština BiH donijela je Odluku o davanju saglasnosti za ratificiranje Osnovnog ugovora između Bosne i Hercegovine i Svete stolice i Dodatnog protokola na Osnovni ugovor, to je dakle 2007. godina. 22. aprila 2008. godine Parlamentarna skupština BiH donijela je Odluku o davanju saglasnosti za ratifikaciju Osnovnog ugovora između Bosne i Hercegovine i Srpske pravoslavne crkve. Moje pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara glasi – Kada će doći do realizacije ugovora između Islamske zajednice i države Bosne i Hercegovine i šta su stvarni razlozi blokade ovoga procesa, evo kako vidimo skoro 10 godina nakon što je država uspostavila ugovorne odnose sa ove dvije vjerske zajednice u Bosni i Hercegovini? Drugo pitanje je za ministricu za ljudska prava i izbjeglice, gospođu Semih Borovc, naime 2004. godine, dakle prije 12 godina, Parlamentarna skupština BiH usvojila je Zakon o slobodi vjere i pravnom položaju crkava i vjerskih zajednica u Bosni i Hercegovini. Članom 13. stav (4) ovog Zakona se kaže sljedeće, citiram – Država se obavezuje regulirati penzijsko, invalidsko i zdravstveno osiguranje vjerskih službenika posebnim propisom, a na poticaj bilo koje institucije iz člana 15. tačke 1) ovog Zakona. Pošto je ovaj Zakon u resoru nadležne ministrice moje pitanje je upućeno njoj, mada je ono usko povezano i sa Ministarstvom finansija i ministarstvom koje vodi gospodin Osmanović, moje pitanje je – Kada će Vijeće ministara, odnosno Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH pristupiti realizaciji ove obaveze proistekle iz Zakon, i ukoliko to nakon 12 godina nema namjeru kada će predložiti izmjene ovoga Zakona? Hvala lijepo.
Može li neko ispred Vijeća ministara odgovoriti barem na jedno od ova dva pitanja? Izvolite, zamjenik ministra.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo delegati, uvaženi članovi Savjeta ministara, poštovani gosti, poštovani mediji, dozvolite da vas pozdravim u ime Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice. Ja sam Predrag Jović zamjenik ministrice za ljudska prava i izbjeglice i ja sam dobio ovlaštenje da odgovorim na obadva pitanja. Što se tiče prvog pitanja uvaženog delegata, gospodina predsjedavajućeg Doma naroda, gospodina Safeta Softića, Vijeće ministara, znači pitanje je bilo – kada će doći do realizacije ugovora između Islamske zajednice i države Bosne i Hercegovine i šta su ustvari razlozi blokade ovog procesa, dozvolite da Vam odgovorim. Vijeće ministara BiH na 25. sjednici, održanoj 29.09.2015. godine, uz korekcije koje su prihvaćene na raspravi na Vijeću ministara, utvrdilo je 10 Prijelog osnovnog ugovora između Bosne i Hercegovine i Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini, te je usvojilo Izvještaj tima za vođenje pregovora o obavljenim pregovorima. Zaključeno je i da Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH dostavi Prijedlog osnovnog ugovora Predsjedništvu BiH u daljnju proceduru. Tekst ovog Prijedloga dostavljen je 22.10.2015. godine Predsjedništvu BiH na dalje postupanje, koje je na jednoj od sjednica i razmatralo ponuđeni tekst Ugovora. Uz sugestije članova Predsjedništva Osnovni ugovor je vraćen na doradu, a nakon dorade i dalje traju dodatna usaglašavanja teksta. To je odgovor na prvo Vaše pitanje. Ako dozvolite na drugo da dam odgovor. Drugo pitanje je – kada će Vijeće ministara BiH, odnosno Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice pristupiti realizaciji obaveza proisteklih iz Zakona? Zakonom o slobodi vjere i pravnom položaju crkava i vjerskih zajednica u Bosni i Hercegovini regulisana je pravna materija iz oblasti penzijskog, invalidskog i zdravstvenog osiguranja za vjerske službenike. Kako je uvaženi delgat u svom pitanju naveo članom 13. stavom (4) zaista je regulisana obaveza države da reguliše oblast penzijskog, invalidskog i zdravstvenog osiguranja za vjerske službenike. S obzirom da je riječ o oblasti penzijskog, invalidskog i zdravstvenog osiguranja želim istaći da ova materija spada u nadležnost Ministarstva civilnih poslova BiH. Nakon održanog sastanka s ministrom civilnih poslova dogovoreno je da institucija na čijem je čelu sačini radnu grupu koja će inicirati pripremu posebnog propisa kojim se reguliše penzijsko, invalidsko i zdravstveno osiguranje vjerskih službenika. U sastavu radne grupe je i predstavnik Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se zamjeniku ministra, gospodinu Joviću. Je li predsjedatelj zadovoljan ponuđenim odgovorom?
Formalnom stranom odgovora sam zadovoljan, naravno. Kad je u pitanju ovo prvo pitanje ja mogu konstatirati da je, kako sam čuo, čini mi se u desetom mjesecu prošle godine Vijeće ministara usvojilo ovo i da je već prošlo više od godinu dana kako traju ta usaglašavanja. Ja bih molio da se u nekoj pisanoj vrsti odgovora dostavi obrazloženje šta je to što je sporno i zašto to toliko dugo traje. A što se tiče ovog drugog pitanja, ovaj, mislim da bi trebalo čim prije pristupiti realzaciji ovoga o čemu ste govorili ili naprosto skinuti ovo kao obavezu iz Zakona. I u tom smislu evo dajem podršku da pristupite jednom, jednoj od ove dvije stvari. Hvala lijepo svima koji su postavili pitanja i dobili odgovore. Naime, delegat Sredoje Nović dobio je odgovor u pisanoj formi na usmeno postavljeno pitanje od Vijeća ministara BiH. Da li je delegat, gospodin Nović zadovoljan dobivenim odgovorom? Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, poštovane kolegice, kolege, dame i gospodo. 11 Kad bih bio ja licemjeran i kad bih se ponašao kao oni što su pisali ovaj odgovor onda bi ja baš trebao da kažem e vala sam zadovoljan neka jednom i u ovoj zemlji neko iskreno, časno i čestito odgovori. Mislim da je ovo ispod svakog nivoa i podcjenjivati to te mjere delegate i ovu Parlamentarnu skupštinu, Parlament, je zaista nedopustivo. Kao da smo mi potpuno nepismen svijet gdje nisu u stanju, ili nisu smjeli, ili nisu htjeli, odgovoriti na ono što je zaista jasno pitano i to podvesti pod tajnu da ne smije se to iznijeti koliko uopšte ima pratilaca u ovoj Bosni i Hercegovini koji prate VIP ličnosti. Bože kojim je to aktom samo regulisano, što ga ne navedoše. Naravno, zbunjuje me da li je ovo odgovor direktora Direkcije, mada bi trebalo da je ovo Savjet utvrdio ovaj odgovor, ali eto u propratnom aktu vidim da nema ni datuma, ni broja, ni sjednice održane, pa onda smatram da to nije prošlo kroz Savjet, već da je to išlo onim ilegalnim, da ne kažem, pacovskim kanalima. Kako je moguće da se u odgovoru ništa ne kaže, a troše se milionske sume. Ja nisam pitao koliko je dnevnica utrošeno, a sad sam dobio samo taj odgovor i to je u Bosni i Hercegovini milion i po maraka, da se zna, samo na dnevnice onih koji obazbeđuju ličnosti, milion i po maraka za 2016. godinu, pa eto neka javnost prosudi je li to dobro. Dodajte tome troškove o kojima sam ja tražio da se izjasne, a ja ću vam reći pošto ovi neće, ne smiju, kriju, da samo za naj, prvu kategoriju ličnosti godišnje košta između 400 i 500 hiljada jedna ličnost, jedna, a vi sad uzmite 27 ličnosti koje se obezbeđuju, istina nisu sve po istom kriteriju i istom statusu. Neka građani kažu, eto treba to pojačati, a mislim stvarno pošto ovo ne košta puno onda čini mi se da bi trebalo pojačati malo prvo broj, a drugo pogotovo broj pratilaca, broj vozila, ono što se slupa, ono što se troši usput, itd., itd., bar meni nije to trebalo toliko objašnjavati ovako široko, ovaj, na sve ovo. Mislim da sve u svemu se odnosi na sljedeće, dobro bi bilo bar kad direktor utvrdi tačne podatke sa svojim zamjenicima i sa šefom finansija vrlo precizno koliki su troškovi, pa nek makar dio toga kaže i nama koji odlučujemo o budžetu i njegovom, a i Budžetu zajedničkih institucija. Ja ne želim ništa da kažem baš mnogo ružno, mogao bih da kažem i mnogo više oko toga, samo tražim pristojan, korektan odgovor, ono što nas pripada kao delegate. I nemojte to više nikada, pozdavite direktora, a i vi u Savjetu ministara, bar poneko od vas, pročitajte nečiji odgovor koji vama serviraju saradnici, znamo mi to jako dobro da su ministri zauzeti, pa možda nemaju ni kada, sve sam ja to vidio, ali pogledajte ponekada i rećićete da je sramota dati takav odgovor bilo kome. Ovo je ipak Parlament BiH. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Mario Karamatić ima javljanje za povredu Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Davno sam ja čitao jednu knjigu, Džordž Orvel je napisao, a zove se „Životinjska farma“, a evo ukratko životinje se pobunile protiv ljudi, nisu im bili dobri, dobre gazde, istjerali ljude i uspostavili svoju vlast i na zidu štale napisali – sve životinje su jednake. I onda je to funkcioniralo jedno vrijeme i onda je samo jedno jutro osvanula dopuna i pisalo je – sve životinje su jednake al' neke su jednakije od drugih. Ja ovdje reagiram na Poglavlje IX Poslovnika Doma naroda gdje piše – Aktivnosti informiranja, Odjeljak 5. pod pitanja i odgovori u usmenom obliku u članku 150. točka 3. piše – izaslanik može postaviti jedno izaslaničko pitanje. Ovdje su postavljena dva pitanja. Sad mene 12 interesira je li neko jednakiji od drugih, imaju li članovi Kolegija, možda u nekom članku koji ja nisam pronašao, pravo postavljati dva. I pod broj tri me interesira, mogu li ja, jer imao bi ja svašta nešto pitati, a imam pravo pitati jednog ministra mjesečno, mogu li ja za sljedeću sjednicu pripremiti dva, tri, četiri, pet pitanja? Molim autentično tumačenje Poslovnka. Hvala.
Hvala lijepo gospodine Karamatiću. Prelazimo na dnevni red. Za 24. sjednicu predlažem sledeći izmjenjeni: Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 23. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima po hitnom postupku, u skladu s članom 124. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 01,02-02-1-2804/16, od 02.11.2016. godine; 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaduživanju, dugu i garancijama Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1510/16, od 20.05.2016. godine i 13.07.2016. godine; 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-2275/16, od 26.08.2016. godine; 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1- 2194/16, od 05.08.2016. godine; 6. Izvještaj - Praćenje realizacije preporuka revizije učinka – podnosilac: Ured za reviziju institucija BiH, materijal broj: 01,01/4-16-1-2008/16, od 25.07.2016. godine; 7. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju - Program razvoja konkurentnosti u ruralnim područjima (RCDP) između Bosne i Hercegovine i Međunarodnog fonda za poljoprivredni razvoj, broj: 01,02-05-2-2243/16, od 18.08.2016. godine; 8. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Prvog amandmana na Sporazum o finansiranju (Projekat registracije nekretnina) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj, broj: 01,02-05-2-2462/16, od 21.09.2016. godine; 9. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju državnog programa aktivnosti za Bosnu i Hercegovinu za 2015. godinu između Evropske unije, koju predstavlja Evropska komisija i Bosne i Hercegovine, koju predstavlja Direkcija za evropske integracije Vijeća ministara BiH, broj: 01,02-05-2-2640/16, od 14.10.2016. godine; 10. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Prvog amandmana na Sporazum o finansiranju (Projekat hitnog oporavka od poplava) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj, broj: 01,02-05-2-2641/16, od 14.10.2016. godine; 11. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Republike Srbije i Bosne i Hercegovine za IPA II. Program prekogranične saradnje Srbija - Bosna i Hercegovina 2014. - 2020., broj: 01,02-05-2-2642/16, od 14.10.2016. godine; 12. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju programa aktivnosti prekogranične saradanje Bosna i Hercegovina - Srbija za 2015. godinu, između Bosne i 13 Hercegovine, Europske komisije i Vlade Republike Srbije, broj: 01,02-05-2-2643/16, od 14.10.2016. godine; 13. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu za projekat „Razvoj infrastrukture u Goraždu“ između Saudijskog fonda za razvoj i Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-05-2- 2658/16, od 17.10.2016. godine; 14. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Kraljevine Maroko o uzajamnom ukidanju viza za nosioce diplomatskih, službenih i posebnih pasoša, broj: 01,02-05-2-2683/16, od 19.10.2016. godine; 15. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o trgovinskoj i ekonomskoj saradnji između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Kraljevine Maroko, broj: 01,02- 05-2-2732/16, od 26.10.2016. godine; 16. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o izmjenama Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vijeća ministara Republike Albanije o uzajamnim putovanjima državljana, broj: 01,02-05-2-1319/15, od 15.10.2015. godine. Ovo je, dakle, usaglašeni dnevni red Kolegija Doma naorda. Da li se neko javlja za riječ, ima li izmjena i dopuna? Ako nema niko prijavljen onda možemo konstatirati da je dnevni red usvojen i o njemu se ne glasa. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 23. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Nemamo prijavljenih. Zaključujem raspravu. Glasamo o Zapisniku 23. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Prisutno je 15 delegata – za je bilo 15, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Federacija BiH 10 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova, Republika Srpska 5 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Postoji opća većina, postoji entitetska većina, konstatiram da je usvojen Zapisnik 23. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Prelazimo na tačku dva, Ad. 2. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima po hitnom postupku, u skladu s članom 124. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 01,02-02-1-2804/16, od 02.11.2016. godine
Uvaženi predsjedavajući, uvaženi delegati ovog visokog Doma, kolegice, kolege ministri, predstavnici medija. Vijeće ministara BiH je na 26. sjednici koja je održana 26. novembra 2012. godine donijelo zaključak kojim se Ministarstvo civilnih poslova BiH zadužuje da pokrene proceduru imenovanja novih članova Stručnog vijeća Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH obzirom da je članovima Stručnog vijeća Agencije istekao četverogodišnji mandat. Od tada je Ministarstvo civilnih poslova BiH, po zaduženju Vijeća ministara BiH, predložilo dvije odluke o imenovanju Stručnog vijeća Agencije na razmatranje i usvajanje, a koje nisu nikada usvojene. Nemogućnost imenovanja novog saziva Stručnog vijeća Agencije je razlog za donošenje izmjena i dopuna ovog Zakona. S tim u vezi Ministarstvo civilnih poslova BiH je nakon detaljne analize, a u svrhu efikasnosti Stručnog vijeća, dalo prijedlog, jer smatra neophodnim i predlaže donošenja Zakona o izmjeni Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima, tačnije izmjenu člana 15. koji propisuje definiciju, sastav, mandat, način odlučivanja i druge obaveze Stručnog vijeća Agencije za lijekove. Zaprimljeno je mišljenje Ureda za zakonodavstvo Vijeća ministara BiH, Ministarstva finansija BiH, Ministarstva pravde BiH, Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, čiji komentari su uvršteni u Nacrt zakona. Također konsultacije su obavljene i sa Direkcijom za evropske integracije o usklađenosti sa pravnom stečevinom EU. Vijeće ministara BiH je na 68. sjednici, održanoj 18.08.2016. godine, utvrdilo Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima i zaključilo da je, da se Prijedlog zakona dostavi Parlamentarnoj skupštini BiH uz prijedlog da se razmatra po hitnom zakonodavnom postupku. Ako hoćete mogu po članovima ili je ovo dovoljno. Hvala.
Hvala ministre. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Sredoje Nović. Izvolite.
Ne bih danas govorio uopšte o sadržini Zakona jer mislim da i ne trebamo danas da se bavimo time, ali čini mi se da nijedan ozbiljan razlog ne stoji za hitnu proceduru. Ovaj Zakon nije tako jednostavan, bez obzira što se mjenja jedan član, ali se mjenja jedna od suštinskih ili bitnih stvari u samom Zakonu. Ja bih bio mnogo zadovoljniji da sam danas uz ovaj Zakon vidio da ste konsultovali i entitete i Distrikt Brčko. Očigledno niste to radili, al' nemojte zaboraviti da je ovaj Zakon porođajne muke imao da se donese u Parlamentarnoj skupštini. I to znaju i kolege delegati koji su neki ovdje, i ministri neki koji su i tada bili, da je ovaj Zakon čekao gotovo pet godina u Bosni i Hercegovini da se donese sa silnim konsultacijama, predstavnicima Svjetske zadravstvene, sa predstavnicima drugih međunarodnih institucija, sa predstavnicima našeg okruženja i uspjeli smo na neki način da dođemo, ne neki način, već mislim da smo donijeli 15 jedan od suštinski dobrih zakona na nivou Bosne i Hercegovine. Ovim se mijenja nešto što, čini mi se, zadire i u nadležnosti drugih. Zdravstvo je nesporno u nadležnosti entiteta i Distrikta Brčko i zato mislim da danas ne treba ovaj Zakon donositi po hitnoj, u hitnoj proceduri, treba ga vratiti u redovnu proceduru. A to zašto se ne donosi odluka o Stručnom vijeću, ja mislim da je uvaženom ministru jako jasno, a bilo je jasno i meni, i onim ministrima, a i ovim ovdje koji su sada, zašto to stvarno se ne donosi. Dakle, niti će ovo promijeniti, niti je razlog ovo zašto se Stručno vijeće nije imenovalo još uvijek, dakle to je nama potpuno mnogima jasno. Ali ja ne bi sada o tome, već mislim da treba Zakon vratiti u redovnu proceduru i da se tu malo razjasnimo i sugestija je moja da zaista zatražite mišljenja i od entiteta i Distrikta Brčko. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Ognjen Tadić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Poštovani članovi Savjeta ministara, uvaženi delegati, dame i gospodo. Dakle, ne da treba zatražiti mišljenje, nego se mora zatražiti mišljenje iz prostog razloga što je ovdje u pitanju Zakon koji već definiše nadležnosti drugih organa, to jeste Zakon koji je donesen na nivou Bosne i Hercegovine i jeste Zakon koji je prošao isto ovu Parlamentarnu skupštinu onako kako je prošao, ali sada mijenja određene odnose. Imajući u vidu da su oni, ovi, upravo ovi zakoni bili utvrđeni na nadležnosti vlada entiteta, odnosno Brčko Distrikta logično je sada, pogotovo u svjetlu ove koordinacije, da imamo, da se to pitanje do kraja rasvjetli. Iskren da budem ja sam mislio u startu kad sam vido da je u pitanju ovaj Zakon na stolu, da se radi o zakonu koji će smanjiti ove cijene lijekove, o čemu se govorilo u posljednjevrijeme dosta, i baš se ponadao i čudno mi je bilo što to nije prošlo u hitnom postupku na Predstavničkom domu, kad onda vidim nije u pitanju to, nego je u pitanju, u pitanju je izmjena koja treba da oduzme po jednog člana kojeg bira Vlada Republike Srpske i Vlada Federacije BiH i da se to dodijeli, ovaj, Savjetu ministara. Tako da mislim da ovo treba takođe ići u redovnu proceduru.
Hvala lijepo. Nemamo više prijavljenih. Ministre nemate Vi potrebu ništa? Hvala lijepo. Zaključujem raspravu. Pristupamo glasanju. Glasamo o proceduri, dakle o tome da li ćemo Prijedlog zakona razmatrati po hitnom postupku u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda. Dakle, pristupilo je glasanju 15 delegata – za je bilo 4, protiv 8, suzdržana 3. Federacija BiH 4 za, 3 protiv, 3 suzdržana, Republika Srpska bez glasova za, 5 glasova protiv, bez suzdržanih glasova. Ne postoji opća većina, te stoga konstatiram da zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima po hitnom postupku nije usvojen. Mi ćemo sada, budući da zahtjev, dakle, nije usvojen po hitnom postupku, prvo treba da se izjasnimo o zahtjevu za razmatranje Zakona po skraćenom postupku, a u skladu sa članom 123. Poslovnika Doma naroda. 16 Pristupamo glasanju o skraćenom postupku za ovaj navedeni Zakon. Dakle, glasanju je pristupilo 15 delegata – za je bilo 6, protiv 7, suzdržana 2. Federacija BiH 6 za, 2 protiv i 2 suzdržana, Republika Srpska bez glasova za, 5 glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Ne postoji opća većina, te stoga konstatiram da nismo usvojili ni zahtjev da se Zakon razmatra po skraćenom postupku, te stoga predmetni Zakon ide u redovni zakonodavni postupak. Prelazimo na tačku tri, Ad. 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaduživanju, dugu i garancijama Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1510/16, od 20.05.2016. godine i 13.07.2016. godine Ovo je drugo čitanje. U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa se o Prijedlogu zakona. Dobili ste Izvještaj Komisije za finansije i budžet Doma naroda. Komisija je podržala Prijedlog zakona zajedno sa jednim amandmanom i predlaže Domu njegovo usvajanje. Predstavnički dom je na 35. sjednici, održanoj 30.08.2016. godine, usvojio Zakon u drugom čitanju sa jednim amandmanom. Riječ dajem gospođi Ljilji Zovko predsjedavajućoj Komisije za finansije i budžet Doma naroda. Izvolite. Kao u Izvještaju. Sada dajem riječ predlagaču Zakona. Ne želi. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Nema niko. Zatvaram raspravu. Glasamo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaduživanju, dugu i garancijama Bosne i Hercegovine u drugom čitanju. Dakle, pristupilo je glasanju 15 delegata – za je bilo 11, protiv 3, suzdržan 1. Federacija BiH 9 za, bez glasova protiv i 1 suzdržan glas, Republika Srpska 2 za, protiv 3, bez suzdržanih glasova. Postoji opća većina, postoji entitetska većina, te stoga konstatiram da je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaduživanju, dugu i garancijama Bosne i Hercegovine usvojen u drugom čitanju u identičnom tekstu kao i u Predstavničkom domu. Prelazimo na tačku četiri, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-2275/16, od 26.08.2016. godine
Zahvaljujem predsjedavajući. Obzirom da je donekle specifična situacija trebaće malo ipak objasniti. Znači, na Predstavničkom domu na nadležnoj Ustavnopravnoj komisiji nije bilo prijedloga amandmana i nisu razmatrani amandmani i Zakon je usvojen u predloženoj formi bez amandmana. Kasnijim pregledavanjem ovdje u Domu naroda i konsultacijama koje smo izvršili i sa Zakonodavno- pravnim sektorom i ostalim ustanovili smo da se, da su se desile određene, eto da ih nazovemo greške, da kažemo tehničke greške i koje se već ponavljaju u par slučajeva i to je razlog ovog zaključka o čemu ću poslije. Te greške su uglavnom, odnose se na neusklađivanje Prijedloga zakona sa Jedinstvenim pravilima za izradu propisa koji je važeći. I druga stvar u različitim verzijama, na različitim jezičkim verzijama Prijedloga zakona dešavaju se poprilično, rekao bih, banalne ali za jedan zakon prilično krupne greške da se numeracija stavova razlikuje u pojedinim verzijama jezika. To je vjerovatno tehnika u pitanju, to su tehničke greške, međutim imamo sad situaciju primjerice da se Zakon sa ovakvim greškama već usvojio u Predstavničkom domu. Onda smo mi ovim amandmanima, dakle šest je amandmana u pitanju, otklonili ove greške i, ovaj, usaglašeno je sa Jedinstvenim pravilima i propisima, eliminisani su ovi tehnički problemi sa greškama u numeracijama. I onda smo, pošto se ovo dešava već, razmatrali na Ustavnopravnoj komisiji rješenje ne samo za ovaj Zakon, nego za ubuduće. Naime poslovinička obaveza postoji da se prijedlozi zakona od strane Kolegija upute i Zakonodavno-pravnom sektoru, i Zakonodavno-pravni sektor pregleda i obzirom na kapacitete i kadrovske i druge zakonodavno-pravne sektore obrati se pažnja na sadržaj, na, i usklađenost sa pravilima. Međutim, ove tehničke greške očigledno su se ovaj put, i još neki put desi se da se tehničke greške nekako previde i dođe do Predstavničkog doma, pa smo razmišljali da možda ovaj put da predložimo zaključak do izmjena Poslovnika da se prijedlog zakona koji dođe u Parlamentarnu proceduru da ga Kolegij uputi i Zakonodavno-pravnom sektoru ali i Odjelu za lektorisanje u Informacion dokumentacionom sektoru Sekretarijata Zajedničke službe i onda i Zakonodavno- pravni sektor i Odjel za lektorisanje ukoliko ustanove određene propuste mogu reagovati i Kolegij upozoriti da Kolegij vrati zakon predlagaču. Ocjena je da, barem naše na Ustavnopravnoj komisiji, da bi u ovom trenutku do izmjena Poslovnika ovo moglo spriječiti da nastale greške dođu do ove faze kao što je recimo desilo se da se usvoji na jednom domu zakon sa tehničkim ali krupnim greškama. Zato predlažemo da usvojite ovaj zaključak kao rješenje dok 18 se na Poslovnik ne reaguje. Obzirom da su zakoni usvojeni u različitim verzijama trebaće i komisija za usaglašavanje. Hvala.
Hvala lijepo. Sada dajem riječ predlagaču Zakona. Ne želi. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Ispravka krivog navoda, gospodin Mario Karamatić. Izvolite gospodine Karamatiću.
Pa nije baš ispravka krivog navoda više je
Tako piše ovdje.
kao, nemam šta pod repliku, a nije baš rasprava, jer ne mislim predugo, samo kao nastavak na ovo što je uvaženi kolega Genjac govorio. Vidite li vi neku simboliku upravo na Zakonu o upravi da se otkrije koliko nam uprava ne valja, tj. koliko ljudi koji bi trebali raditi svoj posao ne rade svoj posao. Znači, upravo ovdje je došlo ono o čemu smo razgovarali na prošlom Povjerenstvu za ljudska prava kad sam govorio, a govorio sam i pred ovim uvaženim Domom, da je konačno vrijeme da, bez obzira na stranačke linije, počnemo zapošljavati ljude koji mogu odgovoriti barem minimumu tehničkih uvjeta koje to mjesto traži. Znači, to sam govorio u slučaju ovog daktilografa, koji je u međuvremenu i tužio Parlamentarnu skupštinu, zato što je bio nepismen, a neko ga je primio tu, i takvi su nam pisali i ovaj Zakon. I opet moram i na jednu činjenicu malu biti ponosan, većina pogrešaka je na srpskom i bosanskom jeziku, tako da Klub Hrvata ima na šta biti ponosan, ..., naravno podržaću i amandman i Zakon.
To je razlog da glasate za Zakon, je li tako. Hvala lijepo. Da li se, gospodin Ognjen Tadić isto tako ima ispravku krivog navoda. Izvolite.
Hvala. Ma šta ću morao sam reagovati sad ja. Ovaj, prvo ja se ne slažem s ovim prijedlogom zaključka iz prostog razloga što bi se mi kao delegati trebali baviti sadržajem Zakona primarno. Ako nama bude bila obaveza da lektorišemo tekstove imaćemo ozbiljan problem, prije svega zbog nestandarizacije jezika i mnogo čega drugog. Ja uvijek polazim od pretpostavke da ako je neko zaposlen u ministarstvu nekom koje je pripremilo neki tekst da valjda zna šta radi ako mu piše da je lektor, ne bih sebi nikad uzeo za pravo da popravljam tekst koji je lektor prethodno popravio, bez obzira kakvo je moje znanje o jeziku, a nije malo, barem o mom jeziku. Tako da Parlamentarna skupština ako želi da rješi ovo pitanje može da ga rješi tako da pokaže nezadovoljstvo sadašnjom situacijom imajući u vidu na ono što smo mi preopznali kao problem i 19 da traži od onih ljudi koji ovo pripremaju i pišu da posao rade kako treba. Inače ako mi budemo to radili, evo možda ni kod nas ne bi bio posao nego bi bio posa, kako kaže gospodin Karamatić, pa bi se onda postavilo pitanje šta znači ta riječ, itd. Možda ovo oko jezika što ste primjetili proizilazi iz svježine pravopisa, neki su pravopisi davno napisani pa možda su neki i zaboravljeni, neki su svježi, pa. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo li prijavljenih za raspravu? Nema. Zaključujem raspravu. Glasamo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi u drugom čitanju. Dakle, prisutno je 14 delegata – glasalo je za 9, protiv 5, bez suzdržanih glasova. Federacija BiH 9 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova, Republika Srpska bez glasova za, 5 glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Postoji opća većina ne postoji entitetska većina. Nismo, dakle, postigli kao komisija saglasnost, tako da ćemo pristupiti ponovo glasanju. Prisutno je 14 delegata – za je bilo 9, protiv 5, bez suzdržanih glasova. Federacija BiH 9 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova, Republika Srpska bez glasova za, 5 glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Postoji opća većina ne postoji entitetska većina, možemo konstatirati da Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o upravi u drugom čitanju nije usvojen. Prelazimo na tačku pet, Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-2194/16, od 05.08.2016. godine Ovo je drugo čitanje. U drugom čitanju raspravlja se o amandmanima i glasa se o Prijedlogu zakona. Dobili ste Izvještaj Ustavnopravne komisije Doma naroda. Komisija je podržala Prijedlog zakona zajedno sa 9 amandmana i predlaže Domu njegovo usvajanje zajedno sa usvojenim amandmanima. Komisija je također usvojila i sljedeći zaključak: – Ustavnopravna komisija predlaže Domu naroda da zaduži Vijeće ministara BiH da osnuje radnu grupu u kojoj će biti predstavnici stručnih službi ministarstava, Zakonodavno- pravnog sektora Sekretarijata Parlamentarne skupštine BiH i Ureda za zakonodavstvo Vijeća ministara BiH. Zadaci radne grupe bili bi analiza i rješavanje nomotehničkih problema u vezi sa zakonima koji su doneseni prije stupanja na snagu Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine i prijedlozima izmjena i dopuna tih zakona koji su upućeni u parlamentarnu proceduru nakon stupanja na snagu Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. 20 Predstavnički dom je na 37. sjednici, održanoj 09.11.2016. godine, usvojio Zakon u drugom čitanju zajedno sa 8 amandmana. Riječ dajem gospodinu Halidu Genjcu, predsjedavajućem Ustavnopravne komisije Doma naroda. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem. Samo par napomena. Znači, Predstavnički dom je usvojio Zakon sa određenim brojem amandmana, mi smo, naravno, na Ustavnopravnoj komisiji takođe prihvatili te amandmane uz određene korekcije. I ovdje se uglavnom radi o amandmanima pogrešne numeracije i grešaka u prekucavanju, neusaglašen sa Jedinstvenim pravilima i propisima, itd. Tamo je usvojen jedan amandman koji se istovremeno odnosi na dva člana Zakona što nije poslovnički pa smo taj amandman razdvojili na dva amandmana. Druga stvar, tamo je navedena jedna odredba u amandmanu da se, da se sve, ovaj, stavovi numerišu u skladu sa Jedinstvenim pravilima i propisima. Generalno pitanje je da li je to zaključak ili amandman, amandman ne može biti na taj način. Međutim i ovdje se pojavljuje problem, pored ovoga o kojima smo govorili, pitanje izrade Prijedloga izmjena i dopuna Zakona nakon usvajanja Jedinstvenih pravila za izradu propisa, odnosno pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Prije tih, usvajanja tih pravila bila je odgovarajuća praksa i rađeni su zakoni, veliki broj zakona koji su usvojeni u toj formi. Nakon usvajanja Jedinstvenih pravila, naravno, rade se i prijedlozi izmjena i dopuna tih zakona. I sad imamo različitu praksu od predlagača da neke prijedloge izmjena i dopuna zakona rade u skladu sa Jedinstvenim pravilima i propisima, nekad ne rade u skladu sa, usklađujući to sa izvornom formom zakona, kao što rekoh, i strukturom, koja, kao što rekoh, je rađena prije usvajanja Jedinstvenih pravila i propisa. U svakom slučaju tu se javljaju problemi i tehnički, ali i oni, rekao bih, i pravne naravi koji je vrlo teško amandmanski kasnije rješiti i zato smo mi predložili, pošto se pojavljuje problem i od strane predlagača ministarstava i to je nejasna unificirana praksa, nije unificirana, da se formira ova jedna grupa u kojoj bi bili svi ovi iz ovih sektora koji se bave na neki način nomotehnikom zakona i da vidimo šta ćemo. Jednostavno da se ova tema otvori, da se razgovara i da se ... rješenja možda izmjenama Jedinstvenih pravila, možda i izradama, usaglašavanjem ovih zakona koji su prethodno usvojeni sa Jedinstvenim pravilima i ujednačavanjem te prakse. U svakom slučaju postoji praksa da se ovo pitanje otvori i da se, što je moguće prije, riješi radi svih ovih problema koji se pojavljuju u parlamentarnoj proceduri. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Riječ dajem predlagaču Zakona, ako želi. Nema potrebe. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Nemamo prijavljenih. Zaključujem raspravu. Glasamo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama Bosne i Hercegovine u drugom čitanju. Prisutno je 12 delegata – za je bilo 8, protiv 3, suzdržan 1. Federacija BiH 6 za, bez glasova protiv i 1 suzdržan, Republika Srpska 2 za, protiv 3, bez suzdržanih glasova. 21 Postoji opća većina, postoji entitetska većina, te stoga konstatiram da je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama BiH usvojen u drugom čitanju. Konstatiram da je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama Bosne i Hercegovine usvojen u različitom tekstu u odnosu na Predstavnički dom, te da moramo formirati Zajedničku komisiju za usaglašavanje teksta zakona. Ja vas molim da date prijedloge za članove Zajedničke komisije. Gospodine Genjac.
... Bošnjaka – Genjac.
Halid Genjac Klub Bošnjaka. Klub Hrvata, gospođa Zovko.
nije uključen mikrofon
Gospodin Karamatić. I Klub Srba, gospodine Noviću izvolite. Gospodin Nović jel'?
nije uključen mikrofon
Hvala lijepo. Čuli smo prijedlog, dakle gospodin Halid Genjac, gospodin Mario Karamatić i gospodin Darko Babalj su prijedlog za članove Zajedničke komisije za usaglašavanje teksta zakona. Glasamo o ovom prijedlogu. Glasanju je pristupilo 13 delegata – za je 12, protiv 1. Je li greška gospodine Noviću ili?
nije uključen mikrofon
Aha, dobro, izvinjavam se, mislim Vi ste predložili gospodina Babalja.
nije uključen mikrofon
Dobro, izvinjavam se. Prisutno je 13 delegata – za je 12, a 1 glas protiv, bez suzdržanih glasova. Federacija BiH 8 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova, Republika Srpska 4 za, 1 protiv, bez suzdržanih glasova. 22 Postoji opća većina, postoji entitetska većina, te stoga konstatiram da za članove Zajedničke komisije za usaglašavanje teksta Zakona iz Doma naroda su imenovani gospodin Halid Genjac, gospodin Mario Karamatić i gospodin Darko Babalj. Sada pristupamo glasanju o zaključku Ustavnopravne komisije koji je predložen na glasanje ovom Domu, čuli ste ga, ako ima potrebe da ponovimo. Pristupilo je glasanju 13 delegata – za je bilo 9, bez glasova protiv, 4 suzdržana glasa. Federacije BiH 7 za, bez glasova protiv i 1 suzdržan glas, Republika Srpska – za, bez glasova protiv i 3 suzdržana glasa. Postoji opća većina, postoji entitetska većina, konstatiram da je zaključak Ustavnopravne komisije Doma naroda usvojen. Prelazimo na tačku šest, Ad. 6. Izvještaj – Praćenje realizacije preporuka revizije učinka – podnosilac: Ured za reviziju institucija BiH, materijal broj: 01,01/4-16-1-2008/16, od 25.07.2016. godine Dobili ste Mišljenje Komisije za finansije i budžet Doma naroda. Komisija je prihvatila Izvještaj i predlaže Domu da usvoji Izvještaj. Komisija je usvojila i sljedeće zaključke, te predlaže Domu i njihovo usvajanje. Zaključci glase 1. Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da hitno pokrene aktivnosti na realizaciji preporuka sadržanih u osam revizija učinka koje su bile predmet Izvještaja o temi – Praćenje realizacije preporuka revizije učinka, odnosno da inicira hitno okončanje već preduzetih aktivnosti na realizaciji preporuka, te o tome u roku ne dežem od 6 mjeseci izvjesti Ured za reviziju institucija Bosne i Hercegovine. 2. Ured za reviziju institucija BiH će protekom roka iz tačke 1. ovog zaključka dostaviti Komisiji za finansije i budžet Doma naroda cjelovitu informaciju o provođenju ovog zaključka. 3. Dom naroda predlaže Privremenoj zajedničkoj komisiji oba doma Parlamentarne skupštine BiH za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru da prilikom izrade ovog zakonskog teksta u njegov sadržaj ugradi i odredbe koje će se odnositi na realizaciju preporuka revizije učinka koje je sačinio Ured za reviziju institucija BiH, kako bi se našlo rješenje za bolje provođenje i ekspoziciju izloženosti javnosti zaključaka Parlamentarne skupštine BiH povodom izvještaja revizije učinka i finansijske revizije i provođenje revizorskih preporuka. Predstavnički dom je na 37. sjednici, održanoj 09.11.2016. godine, usvojio Izvještaj sa jednim zaključkom. Riječ dajem gospođi Ljilji Zovko, predsjedavajućoj Komisije za finansije i budžet Doma naroda, ukoliko želi. Izvolite.
nije uključen mikrofon 23
Kao u izvještaju. Hvala. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja ako je prisutan i ako želi. Ne želi. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Gospodin Martin Raguž. Izvolite.
Zahvaljujem se. Vrlo kratko. Znači, slažem se s ovim zaključcima, s tim da u ovom prvom gdje Parlamentarna skupština, odnosno Dom naroda zadužuje Vijeće ministara vezano za ove preporuke, moram reći da bi trebalo ga dopuniti načinom, dakle, da u ovom Izvješću o praćenju realizacije preporuka Vijeće ministara bi moralo dostaviti ocjenu jel' ono razvilo u tom roku od pola godine mehanizme i kapacitete za aktivno praćenje i analizu realizacije preporuka. Zašto ovo govorim? Ovo što smo dobili od generalnih revizora, potpisano, piše sljedeće – najviše preporuka u izvješćima koji su bili predmet praćenja je upućeno Vijeću ministara. Vijeće ministara još nema razvijene mehanizme ili kapacitete za aktivno praćenje kako onih izravno upućenih Vijeću, tako i drugim institucijama u nadležnosti Vijeća. Mislim da u zaključcima nedostaje da su oni dužni da nam dostave ocjenu jesu li uspostavili te mehanizme ili vladaju li tim procesima. Evo i dopuna tog prvog zaključka. Hvala.
Hvala. Gospodin Mario Karamatić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ima jedna epizoda Top liste nadrealista kad gledaju televiziju i komentiraju šta je na TV- u i kakvi su prije bili i kakvi su danas, i ima jedna rečenica, kaže – moj Reufe, djeca nam se smiju. Izvješće je odlično napisano, podržaću Izvješće i zaključke, međutim o čemu se ovdje radi. Znači, u jednom od izvješća poboljšanja su izravno predstavljena i predstavljene su potencijalne uštede koje se mogu ostvariti pod uvjetom da se realiziraju preporuke revizije, a mjere se u iznosima većim od milion KM. To bi barem dijelom moglo pokriti, recimo, zaštitu ovih osoba, što je gospodin Nović govorio, znači da ostale korisnike proračuna manje opterećujemo. I pazite sada, iako je Parlamentarna skupština usvojila Izvješće i obvezala institucije da provedu izvješća revizorska, znači obvezala, od posljednjeg Izvješća koji je bio predmet praćenja proteklo je više od godine dana, a preko 47 danih preporuka nisu poduzete apsolutno nikakve aktivnosti, u 45 preporuka su aktivnosti implementirane djelimično. Znači samo 8% preporuka revizije je urađeno. Nastavno na ovo što je gospodin Raguž govorio više od 30% institucija nije dostavilo apsolutno nikakve podatke po revizijama preporuke. I sad pitanje – komu i zbog čega mi radimo ove revizije? Znači, ako Parlamentarna skupština donese zaključke, obveže institucije da provedu revizorska izvješća i 30% njih se uopće ne udostoji odgovoriti ..., znači apsolutno se ne udostoji odgovoriti, mislim da je ovo uništavanje Bosne i Hercegovine, ovakav odnos, i da smo zato krivi mi koji ovdje sjedimo, dijelom, kao i uvažena gospoda iz 24 Vijeća ministara. Jer nije uništavanje Bosne i Hercegovine obilježavanje 25. godišnjice Herceg Bosne prije neki dan, niti obilježavanje 9. januara, niti 1. marta, neće Bosni i Hercegovini ništa od toga biti, ali će itekako biti sa ovakvim odnosom. Znači, ja napominjem da je ovdje bukvalno nepridržavanje revizijskih izvješća i neprovedbe od nadležnih institucija iz Proračuna Bosne i Hercegovine opljačkano više od milion maraka, kako su revizori naveli, koji su se mogli uštediti da su se napravile preporuke. Da ne spominjem koliko je, znači svaka preporuka revizora odnosi se na zakonitost i transparentnost poslovanja. Ovdje očito nedostaje i jednog i drugog, i kad vidite procente, znači 30% institucija da ne odgovori nikako, 47% da to dobije i baci u stanu, i onda mi nekome pričamo o ugroženosti države. Najviše mi sami ugrožavamo nepridržavajući se onih zakona koje sami donesemo i onih preporuka institucija koje smo ovlastili da donesu te preporuke. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Dragutin Rodić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. Evo, imam potrebu da kažem samo nekoliko riječi, naravno, ne ponavljajući ovo što su rekle kolege, s čim se apsolutno slažem. Činjenica je da mi imamo dvije vrste revizija, finansijsku reviziju i reviziju učinka. Što se tiče finansijske revizije, ako pogledate od 2001. godine do danas vidjet ćete da je, svi ti izvještaji finansijske revizije su svedeni, a evo vidjet ćete i ove godine kada budemo raspravljali o njima, na možda četiri, pet institucija koje su dobile negativno mišljenje ili mišljenje sa rezervom, odnosno mišljenje sa rezervom, dok revizija učinaka je nešto novo što je apsolutno korisno. Iz svih tih izvještaja možemo da vidimo kako su to radile pojedine institucije, i ne samo pojedine institucije, nego te revizije su se bavile i pojavama i svim onim što je bitno kada je u pitanju funkcionisanje određenih institucija. Preko 40 revizija učinaka je do sada urađeno, ovo je samo jedan dio, i ja moram reći da je u ovoj oblasti mnogo više ono što se može vidjeti kod Komisije za finansije i budžet, gdje se aktivno radi na ovim problemima i sve te pojave analiziraju i daje određeni poticaj kako da se to riješi. Ja mislim da u mnogim slučajevima je klasičan primjer kako mi treba da se ponašamo kada čitamo ove revizije učinaka. I kada bi to radili mislim da bi imali mnogo manje problema. Ali ovdje treba ukazati na jednu činjenicu, ja sam se zbog toga i javio. Tražeći ova rješenja to je trojni odnos, jedan odnos je, znači, glavne službe za reviziju, drugi je Parlamentarne skupštine i treći je Savjeta ministara. Nekoliko puta smo mi razgovarali na ovu temu, Komisija za finansije i budžet je pokušala aktivno da djeluje na ovom poslu, međutim mislim da apsolutno nema odziva na ovoj relaciji glavna služba za reviziju – Savjet ministara, i to je ona neuralgična tačka zbog koje mi ne možemo da napravimo korak naprijed. Ja i ovom prilikom potenciram, i to je, ja mislim, bio i zaključak Komisije za finansije i budžet, da napravimo jedan sastanak, možda i Okrugli sto, gdje bi upravo ove institucije bile prisutne. Komisija za finansije i budžet može malo, ali osnaživanjem njenih odluka na Domu naroda mislim da možemo da uđemo u ovu proceduru i da mnogo aktivnije radimo na ovim poslovima, jer mislim da oni zavrjeđuju pažnju. I budućnost revizije jeste u ovim revizijama učinka, jer mislim da ono što se radi u ovome finansijskom dijelu tu je dostignut jedan nivo, može gore malo više, malo manje, ali u suštini to je ono što u principu za sada dobro ide. Hvala vam. 25
Hvala lijepo. Nemamo više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Glasamo o Izvještaju - Praćenje realizacije preporuka revizije učinka. Prisutno je 13 delegata – za je bilo 13, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova. Federacija BiH 8 za, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova, Republika Srpska 5 za, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova. Postoji opća većina, postoji entitetska većina, te stoga konstatiram da je Izvještaj - Praćenje realizacije preporuka revizije učinka usvojen. Glasamo o zaključcima Komisije za finansije i budžet Doma naroda. Prisutno je 13 delegata – za je bilo 13, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova. Federacija BiH 8 za, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova, Republika Srpska 5 za, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova. Postoji opća većina, postoji entitetska većina, konstatiram da su zaključci Komisije za finansije i budžet Doma naroda usvojeni. Na dnevnom redu nam je ostalo davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma. Predlažem, po našoj ustaljenoj praksi, da objedinom raspravu i izjašnjavanje o tačkama od 7. do 16., uključujući i tačku 16. dnevnog reda. O ovom prijedlogu otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Gospodin Sredoje Nović ima riječ. Izvolite.
U ime Kluba predlažem da glasamo od tačke 7. zaključno sa tačkom 15., a tačku 16. da posebno se izjašnjavamo.
Da li se još neko javlja za riječ? Dobro. Predlažem da glasamo o ovom prijedlogu gospodina Novića. Dakle, prisutno je 13 delegata – za je bilo 9, protiv 4, bez suzdržanih glasova. Federacija BiH 4 za, protiv 4, bez suzdržanih glasova, Republika Srpska 5 za, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova. Postoji opća većina, postoji entitetska većina, konstatiram da je prijedlog gospodina Novića da se odvoji tačka 16. prihvaćen. Prema tome objedinit ćemo raspravu za tačke od 7. do 15., uključujući i tačku 15. Ad. 7. – Ad. 15. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i amandmana Otvaram raspravu. U stvari prije toga da vas izvjestim da ste dobili Izvještaj Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda. 26 Ukoliko gospodin Radmanović kao predsjedavajući Komisije želi. Kao u Izvještaju. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i amandmana na sporazume od tačke 7. do tačke 15., uključujući i tačku 15. dnevnog reda. Dakle, prisutno je 13 delegata – za je bilo 13, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova. Federacija BiH 8 za, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova, Republika Srpska 5 za, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova. Postoji opća većina, postoji entitetska većina, te stoga konstatiram da smo dali saglasnost za ratifikaciju sporazuma i amandmana na sporazume od tačke 7. do tačke 15., uključujući i tačku 15. Sad prelazimo na tačku 16., Ad. 16. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o izmjenama Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vijeća ministara Republike Albanije o uzajamnim putovanjima državljana, broj: 01,02-05-2-1319/15, od 15.10.2015. godine
Samo napomena. Mišljenje Komisije je staro godinu dana, podsjećam delegate da to vide, i Izvještaj je usvojen većinom glasova, što je rijetkost. To je jedan od razloga zašto smo se pridružili ovom mišljenju gospodina Novića da posebno vodimo raspravu. Molim delegate da vode računa o tome.
Hvala gospodine Radmanoviću. Sad otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Gospodin Martin Raguž. Izvolite.
Znači, mi smo o ovom imali raspravu u više navrata na Komisiji, i zbog javnosti, znači, želim reći vlastiti stav, poštujući pravo svakog kluba, svakog izaslanika naravno. Mi vidimo situaciju, znači, mišljenje je staro godinu dana, znači godinu dana potrošeno mi nismo u stanju ratificirati jedan sporazum koji donosi dobro građanima obe države. Mislim da nema ni jedan razlog, koliko sam ja vidio procedure su ispoštovane, konsultirana su entitetska, ja sam vidio i pozitivna mišljenja iz entiteta tad sam davao svoj glas, ali mislim da neki odnos u susjedstvu i 27 međuregionalna i svaka druga suradnja trebala bi biti ogledalo našeg odnosa i rada. Ja sad govorim samo svoj vlastiti stav. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Gospodin Ognjen Tadić. Izvolite. Oprostite samo, gospodin Radmanović je repliku pretpostavljam. Izvolite.
Nije klasična replika jer je tačno ovo što je rekao gospodin Raguž, međutim nisam slučajno ja podsjetio da smo to uradili prije godinu dana. Podsjećam vas da u Evropi nije bilo ograda prije godinu dana, da danas ima ograda na sve strane. Podsjećam vas da bezvizni režim vjerovatno od idućeg mjeseca neće biti više onakav kakav jeste, a mi donosimo odluku da sa zemljom koja nam nije susjedna sa ličnim kartama prelazimo. Možda je to korist za građane Bosne i Hercegovine, ja nisam siguran u to, možda je to put da i neke druge zemlje dobiju režim prelaska granice Bosne i Hercegovine bez pasoša, sa ličnim kartama. Mislim da to nije dobro. I zbog toga sam upozorio. Godina dana je toliko vremena i toliko stvari se desilo da smo u najmanju ruku trebali ovdje imati novi stav Ministarstva bezbjednosti, Ministarstva inostranih poslova, Savjeta ministara, pa i Predsjedništva. To je toliko vremena koliko se primjenjuje ovaj Privremeni sporazum. I zbog toga sam govorio i zbog toga sam se javio, iako ne repliciram direktno ovome što je rekao gospodin Raguž. Hvala.
Hvala lijepo. Za raspravu se javio gospodin Ognjen Tadić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa evo, ovo je jedna specifična okolnost u kojoj mi raspravljamo o Sporazumu odvojeno, oduzeće nam određeno vrijeme ali mislim da je dobro ako budemo neke zaključke iz svega ovog izvukli ili uspostavili. Dakle, vidite sad ovo je situacija u kojoj ono što govori gospodin Raguž je prihvatljivo i tačno, ono što je govorio gospodin Radmanović prihvatljivo i tačno, ono što smo čuli na Komisiji našoj, odnosno na više sjednica Komisije je tekođe prihvatljivo i tačno. I sada imate različite motive a trebate doći do nekog zaključka zašto je ovaj Sporazum prihvaljiv ili nije prihvatljiv. I najčešće ovakvi problemi, o kojima mi govorimo, nastaju onog trena kad neko od nas zapravo pročita taj, neki od tih sporazuma i onda pokušava da utvrdi o čemu se tu tačno radi, da zaključi, ovaj, šta su posljedice i, naravno, nađe se u jednoj šumi zahtjeva, otprilike – hajmo to završiti, itd., i na kraju ne dobijete ništa. Međutim, sreća, tako da kažem, ovog Sporazuma, koji bi vjerovatno bio odbijen prije godinu dana, je što je on sad prošao provjeru. Dakle, tačno je ovo što kaže gospodin Radmanović – imamo godinu dana iza nas i tačno je u tih godinu dana nije postojao nikakav problem na relaciji ove dvije zemlje. Znači u vremenu kad su bile najveće turbulencije vezane za izbjeglice, za terorizam, otvaranje teme, pravljeni zidovi, itd.. itd., nije bilo problema između Albanije i Bosne i Hercegovine. Tako da meni to daje neki razlog da kažem da su bili u pravu svi poslanici u Predstavničkom domu, uključujući i SDS, i SNSD, i ko 28 sve dole učestvuje, i DNS, itd., kad su ovo podržali prije godinu dana, valjda predosjećajući da problema neće biti, i nije ih realno bilo. Znači ovaj suštinski razlog o kome smo mi pričali prije, kako reče gospodin Raguž, godinu dana, on je na neki način sam sebe otklonio. Sa druge strane od starta je moja primjedba na ovaj, i na mnoge druge sporazume, bila otprilike takva da, što je izgleda paksa od kako postoji ovaj Savjet ministara, da ministar negdje ode i onda da potpiše neki sporazum zato što je red da se nešto potpiše, jel. Mi smo tražili od Ministarstva inostranih poslova posebno pojašnjenje vezano za ovaj Sporazum, čemu on služi, pošto Albanija ne graniči sa Bosnom i Hercegovinom. Preći sa ličnom kartom je defakto nemoguće, jer ako ste u tranzitu preko Crne Gore, itd., ili preko Republike Srbije imate režim koji imate. Dakle, vi sad morate naći mogućnost kako da pokažete svoju ličnu kartu na međunarodnoj granici između Crne Gore i Albanije i da vas carinik, odnsono graničar crnogorski ne upita gdje vam je pasoš. Dakle, ovaj Sporazum ne obavezuje te zemlje. Sa druge strane, koliko ja znam, ili barem dosad nije bilo, nema direktne avionske linije između bilo kog aerodroma u Bosni i Hercegovini i bilo kog aerodroma u Albaniji. A i ako ga ima to je međunarodni transport, vi po pravilima koja su iznad naših sporazuma morate ... imati pasoš. Dakle, neko ko pliva ili čamcem ide, pošto luke nema u Nemu, može koristiti ovaj Sporazum onako kako je on napisan. Ja ne kažem da ne postoji mogućnost da se on bolje koristi, ali ovako kako je napisan tako se može koristiti. E sada, kad smo mi pitali Ministarstvo inostanih poslova čemu ovo služi, oni su rekli radi ekonomije, radi svega ostalog. Ali Sporazum, u članu 1. Sporazuma piše, kaže – pod usloviom da za to vrijeme ne obavljaju nikakvu profesionalnu i komercijalnu djelatnost. Kakve to veze onda ima sa ekonomijom. Ja razumijem, neko može doslovno da kaže ne može radnik raditi ..., ali komercijalna djelatnost to je opšti pojam, zna se šta znači komercijalna djelatnost. Pa onda kaže da će ove strane naše razmijeniti ove dokumente najkasnije 30 dana prije stupanja na snagu ovog Sporazuma. U članu 5. kaže se – ovaj Sporazum privremeno se primjenjuje od dana njegovog potpisivanja, znači on se već primjenjuje a nisu razmijenjeni dokumenti jer će se oni razmijeniti 30 dana prije stupanja na snagu, a stupanje na snagu kada su diplomatskim putem ispunjeni njihovi unutrašnji pravni osnov za njegovo stupanje na snagu razmjenom posljednjeg pismenog obavještenja kojim se ugovorne strane obavijeste jedni druge, ... diplomatskim putem, dakle član 5. Elem, što bi rekao gospodin Genjac, sa ovim iskustvom koje ima ovaj Dom naroda, dakle, čovjek samo može da poludi kada dođu neke stvari na sto. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa, prevodim ono što je rekao u onoj tački, ovaj, u kojoj je govorio prethodno kad je u pitanju bilo, moj osjećaj, dakle, šta je rekao, ali opet ne možemo mi ovdje rješavati sve probleme. Dakle, mi jednostavno pred veličinom problema nekad moramo pokleknut smatrajući da je manja šteta nešto učiniti, nego ne učiniti. I sad idemo za tragom volje Predstavničkom domu, i šta ćete, glasamo za ovaj Sporazum, ovaj, koji je prošao sve moguće procedure prethodno i došao ovakav kakav je došao pred nas, samo zato da se ovo pitanje ne bi otvaralo kao pitanje, ne znam, možda nekih pogoršanih odnosa između dvije zemlje i ostalih stvari, što je, čujem, bio slučaj prilikom posljednje posjete ministra inostranih poslova kad je pitao čovjek je li 29 ima neki problem, jesmo li mi u nekoj zavadi, itd., itd. Eto, tako se mi ponašamo, tako mi radimo i onda se pitamo zašto se ovo dešava što se dešava. Dakle, nemam pripremljen zaključak, da zamolimo Ministarstvo inostranih poslova i druge ministre da kada idu negdje i potpisuju nešto, ovaj, malo više obrate pažnju na tekst koji je ispred njih, nego na to da li su nešto dobili, ovaj, od strane zemlje domaćina u kojoj su se našli.
Hvala lijepo. Gospodin Mario Karamatić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Evo, gospodin Tadić je ovo vrlo lijepo i klasično prikazao, imali smo mi o ovom rasprava i rasprava, a ja ću se vratiti ponovo na početak sjednice i na izaslaničko pitanje koje sam ja trebao postaviti. Naime, ja razumijem da je gospodin Crnadak, koji dolazi iz PDP-a kao stranke koja nema ni jednog zastupnika ni u Zastupničkom ni u Domu naroda, strašno bitan za vladajuću većinu i da on drži tu koaliciju na okupu, da je tako nazovem. Međutim, ono što sam rekao, ukoliko već nema izaslanika i zastupnika koji ga mogu informirati bilo bi dobro da bude na sjednicama ili Zastupničkog doma ili Doma naroda. Ja možda griješim ja sam uvaženog ministra vidio jednom ili nijednom na sjednici ovoga Doma i zbog toga dolazi do ovakvih situacija. Naime, da je se on konsultirao sa klubovima, ne znam, SNSD-a, SDS-a, DNS-a, NDP-a, pitanje je bili potpisao ovaj Sporazum. I sad je nas doveo u situaciju, znači ovo u principu Vijeće ministara, forsira to međunarodni sporazum kojim se Bosna i Hercegovina obvezala. Mi već više od godinu dana, znači godina dana da je Povjerenstvo za vanjske i trgovinske odnose preglasavanjem, konkretno gospodina Radmanovića, jedan od rijetkih slučajeva, usvojilo ovo upravo iz tog razloga. Znači, to je međunarodna danas obaveza Bosne i Hercegovine i ispašćemo neozbiljni prema Republici Albaniji ukoliko sad odbijemo taj Sporazum. Znači, to bi smijurija bila, mislim, kakva ste vi zemlja, dođe ministar vanjskih poslova ratificira sporazum i onda ga Parlament odbije. I evo, ja bih stvarno molio, ne samo gospodina Crnadka, nego sve članove Vijeća ministara da budu na što je više moguće sjednica i da naprave dvostruku komunikaciju sa zastupnicima i izaslanicima u oba doma, Zastupničkog i Domu naroda, kako ne bi dolazilo ubuduće do ovakvih stvari. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Nemamo više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Stavljam na glasanje davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o izmjenama Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vijeća ministara Republike Albanije o uzajamnim putovanjima državljana. Prisutno je 13 delegata – za je bilo 10, protiv 3, bez suzdržanih glasova. Federacija BiH 8 za, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova, Republika Srpska 2 za, 3 protiv, bez suzdržanih glasova. 30 Postoji opća većina, postoji entitetska većina, stoga konstatiram da smo dali saglasnost za ratifikaciju Sporazuma o izmjenama Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vijeća ministara Republike Albanije o uzajamnim putovanjima državljana. Poštovane dame i gospodo konstatiram da smo okončali 24. sjednicu Doma naroda. Zaključujem njen rad. O datumu održavanja naredne sjednice bićete naknadno obaviješteni. Hvala lijepo. Sjednica završena u 13:50 sati.