Kolegice i kolege, želim vam dobar dan. Prije nego prijeđemo na prvu točku, dogovorit ćemo se za današnji rad. Danas bismo trebali odraditi prvih 7 točaka, pa vas molim da se tako pripremite. Radit ćemo dok ne iscrpimo dnevni red planiran za danas. Počet ćemo s: - Konačni prijedlog Zakona o uspostavi institucionalnog okvira za provedbu europskih strukturnih i investicijskih fondova u Republici Hrvatskoj u financijskom razdoblju 2014.-2020., hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 678. Predlagateljica zakona je Vlada RH. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za regionalni razvoj i fondove EU. Izvješća ste primili na sjednici. Uvodno će prijedlog zakona obrazložiti zamjenik ministra regionalnog razvoja i fondova EU doktor Jakša Puljiz. Izvolite.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici. Svrha ovog zakona je uspostavljanje institucionalnog okvira za korištenje europskih strukturnih investicijskih fondova u RH u financijskom razdoblju 2014.-2020. S ovom financijskom perspektivom EU promijenila su se i pravila korištenja europskih strukturnih instrumenata. Opća pravila korištenja … fondova propisani su Uredbom parlamenta i vijeća broj 1303/2013. Ista uredba kao i uredbe koje reguliraju korištenje svakog pojedinačnoga fonda direktno su primjenjive u zemljama članicama. Međutim, u određenim dijelovima navedena uredba državama članicama ostavlja izbor vezano za detaljnu provedbenu organizaciju sustava korištenja i kontrole fondova koje države članice mogu regulirati sukladno svojoj pravnoj praksi. Isto se primjerice odnosi na izbor svake zemlje članice u pogledu određivanja broja operativnih programa odnosno broja upravljačkih tijela i broja tijela za ovjeravanje kao i odrađivanje broja posredničkih tijela za provedbu pojedinih fondova odnosno pojedinih operativnih programa na temelju kojih se koriste sredstva određenoga fonda. Također u zemljama članicama se temeljem Uredbe broj 1303/2013 ostavlja i izbor u pogledu uspostavljanja funkcije tzv. koordinacijskoga tijela kao i izbor u pogledu dodjeljivanja pojedinih funkcija svakoj od ovih navedenih vrsta tijela. Sukladno tome, a nastavno na praksu primijenjenoj financijskoj perspektivi 2007.-2013.predlažemo Hrvatskom saboru donijeti ovaj zakon kojim će se uspostaviti institucionalni okvir za korištenje europskih strukturnih investicijskih fondova u RH u razdoblju od 2014.-2020. Uspostava institucionalnog okvira kojeg predstavlja jedan od preduvjeta za korištenje financijskih alokacija dodijeljenih RH u financijskom razdoblju 2014.-2020. Konkretno, ovim se zakonom utvrđuje u članku 4.stavku 1.fondovi koji se provode u RH i to redom Europski fond za regionalni razvoj, Europski socijalni fond, Kohezijski fond, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj i Europski fond za pomorstvo i ribarstvo. Nadalje, zakonom se utvrđuju strateški i programski dokumenti na temelju kojih se koriste europski fondovi, a to su u članku 2.stavku 2.partnerski sporazum i u članku 2.stavku 3, te članku 4.stavku 2.operativni programi odnosno programi njih ukupno 17 i to redom Programi kojima se podržava cilj ulaganje za rast i radna mjesta, to su Operativni program, konkurentnost i kohezija, te Operativni program učinkoviti ljudski potencijali. Zatim programi kojima se podržava europski cilj, europska teritorijalna suradnja uključujući programe u okviru vanjskih financijskih instrumenata Unije. Radi se o sljedećim programima IPA Program prekogranične suradnje Hrvatska-BiH-Crna Gora, IPA Program prekogranične suradnje Hrvatska-Srbija, Program prekogranične suradnje Mađarska-Hrvatska, Program prekogranične suradnje Slovenija-Hrvatska, Program prekogranične suradnje Italija-Hrvatska, Program transnacionalne suradnje središnja Europa, Program transnacionalne suradnje Mediteran, Program transnacionalne suradnje Dunav, zatim Jadransko-jonski program transnacionalne suradnje, Program međuregionalne suradnje INTERREG Europa, Program međuregionalne suradnje INTERACT, Program međuregionalne suradnje URBACT, Program međuregionalne suradnje ESPON, zatim Operativni program za ribarstvo kojim se podržavaju ciljevi zajedničke ribarske politike i integrirane pomorske politike, te Program ruralnog razvoja kojim se podržavaju ciljevi EU vezani za ruralni razvoj. To su svi programi na koje se odnosi primjena ovoga zakona. Zbog tehničkih smetnji govornik se ne čuje./… Dakle ovako, Zakonom se u članku 5. nadalje utvrđuje sustav upravljanja i kontrole i tijela koja čine sustav upravljanja i kontrole. Oni se uspostavljaju za potrebe provedbe pojedinih programskih dokumenata odnosno fondova kojima se programi odnosno operativni programi sufinanciraju. To su sljedeći sustavi: sustav upravljanja i kontrole za provedbu operativnog programa konkurentnosti kohezija u okviru kojih se utvrđuju nadležno upravljačko tijelo, nadležno tijelo za ovjeravanje i nadležno tijelo za reviziju. Zatim sustav upravljanja i kontrole za provedbu operativnog programa učinkoviti ljudski resursi u kojim se utvrđuju nadležno upravljačko tijelo, opet nadležno tijelo za uvjeravanje i opet nadležno tijelo za reviziju. Zatim sustav upravljanja kontrole za provedbu programa IPA program prekogranične suradnje Hrvatska, Bosna i Hercegovina, Crna Gora i IPA program prekogranične suradnje Hrvatska, Srbija u okviru kojih se opet utvrđuju ova tri navedena tijela. Zatim sustav upravljanja i kontrole za provedbu ostalih programa teritorijalne suradnje u kojem se utvrđuju nacionalno tijelo, nacionalno revizijsko tijelo i tijelo za kontrolu. A u programima u kojima je Republika Hrvatska preuzela upravljačke ovlasti još i nadležno upravljačko tijelo, tijelo za uvjeravanje i tijelo za reviziju. Sustav upravljanja i kontrole za provedbu operativnog programa za ribarstvo u kojem se također utvrđuju ova tri tijela, upravljačko, tijelo za uvjeravanje i tijelo za reviziju. Te končano sustav upravljanja i kontrole u programu ruralnoga razvoja kojim se utvrđuju upravljačko tijelo, tijelo za ovjeravanje, akreditirana agencija za plaćanja i tijelo nadležno za akreditaciju agencije za plaćanje. Istovremeno zakon propisuje da će se institucije koje će obavljati funkcije spomenutih tijela kao njihove detaljne funkcije odrede podzakonskim aktima, dakle uredbama u roku od 30 dana od stupanja zakona na snagu. Nadalje, zakon se utvrđuje, tijelo državne uprave koje je izvan sustava upravljanja i kontrole obavlja funkciju tzv. koordinacijskoga tijela kao i funkcije samog koordinacijskog tijela. Koordinacijsko tijelo je definirano kao tijelo državne uprave nadležno za poslove regionalnog razvoja i fondove Europske unije. Također utvrđuje se pravna osoba sa javnim ovlastima koja izvan svih sustava upravljanja i kontrole obavlja funkcije neovisnog revizijskog tijela te funkcije toga tijela. Dakle, spomenuto koordinacijskog tijelo i neovisno revizijsko tijelo, tijela iz ranije pobrojanih u sustavu upravljanja i kontrole čine institucionalni sustav za upravljanje i provedbu europskih strukturnih instrumenata u Republici Hrvatskoj. Funkcije koordinacijskoga tijela uključuju krovne koordinacijske aktivnosti povezane sa pripremom, provedbom i praćenjem provedbe svih fondova Europske unije na razini partnerskoga sporazuma te uključujući zadaće osnivanja nacionalnog koordinacijskoga odbora. Nacionalni koordinacijski odbor je sačinjen od predstavnika tijela državne uprave i pravnih osoba sa javnim ovlastima uključenih u provedbu svih programa. A nadležnost kojeg jest osiguravanje sveukupne koordinacije i praćenje provedbe fondova Europske unije te usklađenosti između fondova i drugih financijskih instrumenata Unije i nacionalnih financijskih instrumenata kao i usklađenosti sa financiranjem iz Europske investicijske banke. Također u sustavima upravljanja i kontrole za provedbu programa financiranih iz Europskog fonda za regionalni razvoj, Europsko-socijalnog fonda i Kohezijskog fonda koordinacijsko tijelo određuje upravljačko tijelo i tijelo za ovjeravanje. Te prije podnošenja prvog zahtjeva za međuplaćanje europskoj komisiji obavještava komisiju o tome. Za navedene sustave upravljanja i kontrole funkcija neovisnog revizijskog tijela obuhvaća provođenje postupka procjene usklađenosti, sustav upravljanja i kontrole te izradu izvješća o rezultatima navedene procjene usklađenosti sustava. Prije podnošenja zahtjeva Europskoj komisiji za prvo među plaćanje i za lokacije ESI fondova 2014.-2020. Republika Hrvatska mora dobiti pozitivnu ocjenu usklađenosti sustava, upravljanje i kontrole, odnosno tzv. akreditaciju. Zakon u tome smislu predstavlja pravnu osnovu za dodjeljivanje funkcija unutar svih sustava upravljanja i kontrole korištenja ESI fondova pojedinom državnom tijelu, odnosno tijelu državne uprave. Slijedom rečenoga zakon predstavlja pravnu osnovu za sve daljnje radnje koja ista tijela moraju izvršiti kao preduvjet da bi se mogla zatražiti ocjena usklađenosti odnosno započeti postupak akreditacije. Također sukladno pravilu N+3 koje diktira dinamiku trošenja odnosno raspolaganja sredstava iz Europskih fondova nužno je donijeti odgovarajući zakonodavni okvir kako bi se sredstva iz alokacije za predmetno financijsko razdoblje mogla početi trošiti što ranije. Zbog toga se predlaže donošenje zakona po hitnome postupku. Provedba samoga zakona neće iziskivati osiguranje dodatnih financijskih sredstava u državnome proračunu Republike Hrvatske. Zahvaljujem na pažnji.
Hvala lijepa. Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo. Pa upravo gospođo potpredsjednice. Gospodine zamjeniče ministra, upravo vaša zadnja rečenice je nešto što mene ustvari brine jer reći da za provedbu ovoga institucionalnog okvira i njegovo uspostavljanje neće trebati dodatnih sredstava, da neće trebati dodatnog zapošljavanja, da neće trebati dodatnog tehničkog opremanja je nemojte se ljutit ali neozbiljno. Pa mi smo ove godine samo zbog jednog softvera kasnili s određenim procesima 5-6 mjeseci. I nije istina da Republika Hrvatska ima sve uspostavljeno da može funkcionirati i da možemo povlačiti ova sredstva, naprosto nije istina. I dovest ćemo se opet u priliku zbog toga da bi rekli da nam ništa ne treba, da sve imamo, da nam ne trebaju nova sredstva, da ćemo u jednom vrlo zahtjevnom poslu u principu napraviti greške u koracima i da nećemo povući sredstva. Prije svega kontrola i kontrolni sustav je možda najbitnija stvar u svemu ovom jer određene institucije koje imaju namjeru ili želju aplicirati prema sredstvima Europske unije nisu baš možda naučena na pravila igre koja su tamo. Jedna greška u koracima, vidjeli smo što se dogodilo našim susjedima Slovencima, koliko su za određene projekte … državnog interesa morali vratit novaca. Prema tome, ova konstatacija u točki 3. koja je ovako lakonski napisana ne stoji. I druga stvar gospođo potpredsjednice, ovo je još jedan od zakona koji se ne drži odredbi Zakona o fiskalnoj odgovornosti gdje naprosto jedno ovako odredbe koje se tiču mnogih proračunskih korisnika, a isto tako i drugih, mora sadržavati nekakav fiskalni efekt i fiskalni učinak. To je mislim članak 5. Zakona o fiskalnoj odgovornosti. Međutim, ova Vlada je donijela zakon ali se nažalost njega ne drži i ja odgovorno tvrdim da će vama ako želite povući sredstva itekako trebati oformit nove službe i tehnički ih opremiti.
Odgovor na repliku Jakša Puljiz.
Što se tiče sustava, sustav funkcionira i postavljen je za 27213. Ovo što sad radimo, što danas se prezentira u Saboru i oko čega će biti rasprava je sustav za razdoblje 14-20. Dakle ovo je početak jednog formalnog dijela, a za ovaj formalni dio uspostavljanja sustava bile su određene brojne predradnje od strane velikog broja državnih tijela i velikog broja službenika. Dakle ovo je proces na kojem se intenzivno radi, a ovo što dolazi pred vas je zaključenje toga procesa što se hrvatske strane tiče. Što se tiče samoga softvera, neću puno komentirat, bilo je puno riječi o tome. Dakle Europska komisija imala je jedan …, mi smo imali drugi. Ono što je važno, da niti jedan projekat nije kasnio zbog toga što akreditacija nije dobivena u prvom pokušaju, ali ono što mogu utvrdit u ovom trenutku da Hrvatska ima jedan od najboljih softvera za praćenje sustava upravljanja i kontrole, puno boljeg nego mnogim zemljama članicama.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba nezavisnih zastupnika kolega Damir Kajin.
Poštovana gospođo potpredsjednice, predstavnici Vlade, gospodo zastupnici. Ma jasno je da ovaj zakon košta i tu nema nikakve dileme i lako ćemo mi isto tako za softvere, međutim da idem na sam zakon. Kada govorimo o ovim europskim strukturnim investicijskim fondovima, onda je tu riječ o Europskom fondu za regionalni razvoj, socijalnom fondu, kohezijskom fondu, europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo, poljoprivrednom fondu, za ruralni razvoj. Zatim sredstva … ili europskim strukturnih investicijskih fondova koriste se kao operativni programi konkurentnosti, kohezije, učinkovitih ljudskih potencijala, ulaganje za rast, radna mjesta i ono što je naročito bitno za nas jer smo zemlja koja graniči na nekoliko km sa svim zemljama u okružju ili nema kraja koji ne graniči takoreći 50 km sa nekom susjednom zemljom to su IPA programi prekogranične suradnje Hrvatska-BiH, Hrvatska-Srbija, Slovenija-Hrvatska, Italija-Hrvatska itd. Međutim da, i ovo treba reći, da u prvih godinu dana, da može se reći da od Europe i nismo imali onoliku korist kojoj smo se nadali. Tu jasno ja ne mislim na europske zastupnike koji mjesečno troše za ništa da se tako izrazim 30 000 eura, 300 000 kuna godišnje. A neki su ulazili sa 20-ak tisuća glasova što je lakrdija, ali pustimo sada to. Hrvatskoj sigurno treba Europa, ali i Europa treba Hrvatsku. Mi smo mali, takvi smo kakvi smo, ali od Hrvatske je daleko više usuđujem se reći dobila u ovih i zadnjih godinu dana i prije toga Europa no što smo mi dobili od Europe. Npr. tko je privatizirao naš telekomunikacijski sustav, bankarski sustav, turistički sustav, da ne govorimo o kreditima ili ovisnosti Republike Hrvatske o kreditnom zaduženju, da ne govorimo o uvozu, da ne govorimo o činjenici da smo naše tržište ustupili njihovim lancima itd., itd. Mi smo 2013. godine, znači prošle godine, u fondove Europske unije uplatili nekih milijardu i 800 milijuna kuna. Povratili smo neznatno iznad tog novca. Ono što mene najviše smeta, da kad govorimo o Europi da Hrvatska može do 2020. povući recimo dva puta više novaca no što će uplatiti, ali i kada bi se to dogodilo i ako se to dogodi prioritete će nam jasno određivati Europska unija i kroz ta sredstva koja nam se vraćaju mi smo na neki način njihovo tržište. Tko nama određuje prioritete vizavi onih milijardu 800 milijuna kuna prošle godine, a ove godine uplaćujemo blizu 4 milijarde kuna. Pa određuju te prioritete administracija u Bruxellesu odnosno Strassbourgu. I u svakom poslu 50% je robe koja se uvozi iz Europske unije. I što mi radimo? Mi indirektno i kroz takvu jednu formu gasimo vlastitu industriju. 1980. godine kakva god da je bila ona država ali u industriji je radilo 700 000 ljudi i industrija je bila 30% bruto društvenog proizvoda. Danas u industriji Republike Hrvatske radi ispod 200 000 ljudi i industrija je negdje 10% bruto društvenog proizvoda ove zemlje. To je hrvatska realnost. Da i ono što se stalno govori u zadnje vrijeme da od ulaska u Europsku uniju da nam je pojeftinio taj roaming. Koja je razlika između novih i starih članica? Europa je njima došla i Europa o tome vodi računa i tako se ponaša pod navodnicima. Neću reći kao gost u njihovoj kući, a mi smo ušli u Europu i jasno da se moramo ponašati po tim njihovim pravilima. Hrvatska sigurno kao zemlja nije idealna, nije besprijekorna, ali boga mi to nije niti ova briselska administracija koliko god se mi trudili glorificirati ne znam istu u Bruxellesu, odnosno Strasbourgu. Daleko od toga da Europa nije ispunila svoj cilj. Na njihovom teritoriju od '45. godine nije bilo rata i to je ono sigurno najbitnije. Ne daj Bože da je s druge strane Hrvatska ostala izvan EU. Znači svi smo za Europu, ali stalno slušamo i onu mantru da se mi moramo naprosto s nekim usklađivati. Ali ja vas uvjeravam da tako nije u starim članicama EU. Nemam ništa protiv toga, ali bi ponekad trebali znati naglasiti i vlastitu politiku. Hrvatska bi teoretski mogla računati negdje milijardu eura godišnje. Mi ćemo uplaćivati u tom periodu do 2020. ili uplatit ćemo 50% tog iznosa. Rekoh prve godine smo uplatili negdje milijardu i osamsto milijuna kuna i vratilo nam se cirka neznatno iznad tih milijardu i osamsto milijuna kuna, ali na način da su prioritete određivali u Bruxellesu odnosno Strasbourgu i tvrdim da smo sami disponirali sa tih milijardu i osamsto milijuna kuna ili ove godine sa 4 milijarde da bi neke prilike kad je riječ o hrvatskom gospodarstvu možda bile i nešto drugačije. Evo moj grad je dobio nekih 100 000 kuna za neki fitnes na otvorenom. Zamislite čime nas Europa obdarila? 100000 kuna za fitnes, umjesto da se ljudi relaksiraju u kampanji. Evo mi smo povukli sredstva za fitnes. O.k. Ali mislim da bi bilo daleko bolje ili poželjnije da se je 100 000 kuna dalo nekom malom ugostitelju ili nekom obrtniku ili šta ja znam za nešto drugo. Da li je iz Bruxellesa i jedna kuna došla u Republiku Hrvatsku za očuvanje radnih mjesta. To je ono što mene ponajviše zanima. Čak bih se usudio reći da u ovoj prvoj godini i nije. To ne znači da ako se gradi vodoopskrbni sustav ili sustav odvodnje u nekome gradu da se ne zapošljava ljude. Ali u pravilu tehnika, uređaji su iz zapadne Europe, radna snaga je otprilike naša. Jasno da se pomaže i u zapošljavanju ljudi, ali da je i jedna kuna išla direktno za očuvanje nekog radnog mjesta sumnjam. Da li smo u ovih koliko šest, sedam mjeseci ili dobili i jednu kunu za poplave koje su bile u istočnoj Slavoniji doslovce biblijskih razmjera. Nismo! Zašto sam spomenuo šest mjeseci? Zato jer smo prije toga imali jednu drugu sličnu kataklizmu u Gorskom kotaru kad je došlo do smrzavanja šume. Sumnjam da smo dobili i jednu kunu iz Bruxellesa za eliminiranje štetnih posljedica one elementarne nepogode. Ja razumijem da Europa nije kasica prasica. Europa nije niti samoposluga, ali ovakva Europa nije baš ni ono svjetlo na kraju tunela kojem smo se nadali. Za europske zastupnike vjerojatno da, za ostale građane vidjet ćemo. Sve u svemu vidjet ćemo koliko će u narednom periodu novaca Hrvatska uspijevati povratiti. Ono što je možda najbolje o čemu bi mogli participirati to su sredstva čini mi se gotovo 8 milijardi eura namijenjena borbi protiv nezaposlenosti mladih diljem EU. To bi trebalo omogućiti nezaposlenim ljudima mlađim od 25 godina dobivanja nekog zaposlenja, prvog zaposlenja ili pripravništva u roku od 4 mjeseci od nastupa nezaposlenosti. Želim vjerovati da ćemo barem ova sredstva iskoristiti i da neće jedino dobro što se dogodilo biti niži roaming.
U ime kluba HDZ-a kolega Zvonko Milas.
Gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege, gospodine zamjeniče. Nakon iščitavanja ovog zakona ono što sam prvo primijetio to je u stvari da ovaj zakon nije potpun do kraja, odnosno da je prilično površan što ga na neki način čini upitnim i cijeli njegov smisao dovodi u pitanje. Ali to ću u nastavku pokušati elaborirati, a sad bih nešto sadržajno o elementima. Dakle ono što je govorio i gospodin Puljiz. Kako je i u samom prijedlogu navedeno ulaskom u novu financijsku perspektivu 2014./2020. otvara se mogućnost korištenja financijskih sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova. Radi se, dakle o pet fondova, o Fondu za regionalni razvoj, socijalnom, kohezijskom, Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te Europskom poljoprivrednom fondu za regionalni razvoj. U članku 2. je navedeno kako dokumente za korištenje sredstava iz fondova izrađuje RH, a usvaja ih Europska komisija. A to su partnerski sporazum, dakle on utvrđuje strateška područja ulaganja, prioritete i mehanizme korištenja sredstava i operativni programi. Za programe ovaj prijedlog kaže da su to dokumenti kojima se provode europski strukturni i investicijski fondovi. To je zanimljiva formulacija, ne toliko bitna ali mislim da se dokumentima ništa ne provodi, možda se određuje način provedbe, međutim velim to je detalj koji nije tako bitan ali evo može se i o njemu razmisliti. Nadalje, prijedlog u članku 4. navodi se da se sredstva iz fondova koriste na temelju programa koji se dijele u 4 skupine, neću ih sada nabrajati. Sve je uglavnom korektno i jasno opisano prijedlogom. Međutim, ovaj prijedlog zakona govori o uspostavi institucionalnog okvira za provedbu europskih fondova i on govori ustvari sljedeće, on govori o tome što čini taj okvir. Od koordinacijskog tijela preko svih tijela u sustavu upravljanja kontrole kroz sve operativne programe pa sve do neovisnog revizijskog tijela. Nakon toga definira da će koordinacijsko tijelo ustvari biti nadležno za poslove regionalnog razvoja i fondova, dakle govorimo o ministarstvu, navode se njegove funkcije i sve pozivajući se na Uredbu 1303 iz 2013. koja utvrđuje zajedničke odredbe o svim navedenim fondovima i za koju u ocijeni stanja izrijekom je navedeno da izravna primjena te uredbe nije moguća u određenim dijelovima. I baš je te dijelove ustvari trebalo i definirati ovim zakonom. Nadalje, zakon govori da se u svakom od ovih tijela u sustavu upravljanja i kontrole utvrđuju upravljačka tijela, tijela za uvjeravanje, tijela za reviziju, a ponegdje i tijela za kontrolu. U svakom slučaju puno tijela od kojih je jedino za Ministarstvo regionalnog razvoja, Agenciju za plaćanje u poljoprivredi i kako se da iščitati Agenciji za reviziju u sustavu europskih fondova jasno i konkretno o kojim se to institucijama radi. Sva ostala tijela i njihove dužnosti bit će definirane uredbama Vlade i to u roku od 30 dana od stupanja na snagu ovog zakona. U zakonu stoji da sva ta neodređena tijela imaju obvezu izraditi strategiju organizacijskog razvoja koja sadrži prikaz njihovih administrativnih kapaciteta ili jednostavnije rečeno koliko imaju ljudi i koliko im je još potrebno za obavljanje još neodređenih dužnosti pa ako bude potrebno koordinacijsko tijelo će Vladi uputiti prijedlog za jednostavno rečeno nova zapošljavanja. I to bi bio sažetak prijedloga. Zašto se prepušta da se uredbama uređuju institucije u sustavu upravljanja fondovima? Osim naravno za ove tri koje smo naveli? Zašto nisu mogle biti navedene u ovom prijedlogu, koji su argumenti? U cijelom tom kontekstu potpuno je nelogično da uredbe imaju biti donesene za 30 dana od stupanja na snagu zakona, a u samom zakonu odrediti da ta tijela imaju odrediti i strategiju organizacijskog razvoja i administrativne kapacitete sukladno zadacima kojim će im biti dani još neodređenim uredbama. Drugim riječima ispada kao da je smisao svega da zakon definira kako će se nekim neodređenim tijelima moći zaposliti još ljudi, ukoliko se pokaže potreba koju zakon ne definira. Doduše tijela bi trebala kako se kaže u jednom članku već biti u sustavu javne uprave jer to se navodi dakle u ocijeni da neće biti potrebna dodatna sredstva. I to ćemo vidjeti, odnosno držat ćemo tu Vladu za riječ da novih zapošljavanja, odnosno osnivanja novih tijela neće biti. Postavlja se dalje pitanje zbog čega se zakon donosi po hitnoj proceduri? Nitijedan od razloga za hitnost, čak ni ovaj koji je naveo zamjenik, nije trebao utjecati na to da ovaj zakon ide po hitnoj proceduri. Ovaj zakon je u proceduru trebao doći puno ranije, dakle početkom ove godine, i to u redovitoj proceduri kako bi se pravovremeno mogli uključiti svi zainteresirani subjekti budući da su krajem prošle godine već bile objavljene sve relevantne europske regulative. Također, očekivali smo da će Vlada s najvećim žarom raditi na obavljanju dakle svih poslova nužnih da sredstva predviđena za Hrvatsku u 2014. što prije dođu do hrvatskog gospodarstva. Jedan od tih poslova je i utvrđivanje i definiranje institucija koje sudjeluju u upravljanju fondovima, no to se nije pokazalo točnim. Na ovaj način hitnost donošenja prebacuje se na Sabor, proklamirana hitnost je čak suprotna i duhu i slovu upravljanja europskim fondovima koji zahtijevaju partnerstvo i uključenost svih zainteresiranih za širom javnom raspravom od one na webu ministarstva u roku od 30 dana pa tko vidi, vidi. Pogotovo jer se radi o sadržaju i terminologiji koja je poznata vrlo uskom krugu ljudi, dakle stručnjaka, a puno manje svim zainteresiranima koji žele participirati i aplicirati u fondovima EU. Zbog čega stotine milijuna eura čekaju i što čini Hrvatska vlada da oni uđu u hrvatski financijski sustav? Po svemu sudeći Vladi se nikud ne žuri jer 6 mjeseci je čekala da Saboru predloži zakon koji utvrđuje poslove i nadležnosti hrvatskih institucija i to još velim po meni nepotpuno. Koliko će se čekati da se obave svi drugi poslovi i da bi ta sredstva mogla krenuti prema konkretnijim projektima, da bi Hrvatska mogla početi koristiti sredstva za 2014.? Naredne godine potrebno je sklopiti s Europskom komisijom tzv. partnerski sporazum i potrebno je da Europska komisija odobri programe koji se navode u ovom zakonu. Očekivali smo da će Hrvatska biti u grupi zemalja koje će žurno savladati ovu proceduru jer Hrvatska je jedina država koja je u krizi već 6. godinu i iskorištavanje ove razvojne šanse je jedan od načina izlaska iz krize. Međutim, Hrvatska je svoj partnerski sporazum predala među posljednjima, 22. travnja 2014., dakle zadnji dan koji je Europska komisija odredila kao mogući datum predaje partnerskog sporazuma. Za razliku od Hrvatske Latvija, Litva, Poljska, Rumunjska i neke druge države kojima su europski fondovi važni predali su svoj sporazum na početku godine čim je to postalo moguće, čim je počela financijska perspektiva. I kao rezultat danas imaju potpisane i odobrene partnerske sporazume i čekaju odobrenje svojih operativnih programa. A Hrvatska čeka tek odobrenje partnerskog sporazuma kako ga je među posljednjima predala, vjerojatno će među posljednjima dobiti i odobrenje. Operativni program Hrvatska još nije predala. Ponovo se čeka zadnji dan, a to znači da će i odobrenje dobiti među zadnjima. Konačni rok koji je komisija sama zadala za odobrenje operativnih programa je siječanj 2015. To jednostavno znači da tijekom ove godine neće biti raspisan niti jedan natječaj za dodjelu sredstava iz fondova koji su za Hrvatsku rezervirani u 2014., jer raspisivanje natječaja nije moguće prije nego komisija odobri operativne programe. Da bi se mogli potpisivati ugovori, vršiti isplate potrebno je savladati još jednu prepreku, Europska komisija mora provjeriti rad institucija koje će upravljati europskim sredstvima, tj. Europska komisija mora akreditirat hrvatske institucije upravo one o kojima mi danas donosimo zakon kojim još nije navedeno ni koje to institucije jesu nego to ćemo uraditi uredbama Vlade. A Hrvatska vlada akreditaciju namjerava zatražiti tek u studenom ove godine što stoji ponosno na internetskoj stranici Ministarstva regionalnog razvoja. Što to znači, a to znači da početak priliva sredstava koji su za Hrvatsku rezervirani u 2014., dakle nešto više od 800 milijuna eura možemo očekivati tek u ljeto iduće godine, dakle negdje u ovo doba, godinu i pol dana nakon ovog sedmogodišnjeg financijskog razvoja i to ako sve prođe dobro, ako ne bude opet značajnijih problema s akreditacijom kao što smo imali prilike prije vidjeti. I evo maloprije je to rečeno, tako da ne bih to ponavljao. Početak korištenja sredstava iz EU fondova za razdoblje 2011.-2020. je nešto što je u cijelosti bilo pod kontrolom, i je utjecajem ove Vlade. Dakle, brzi početak korištenja sredstava je primjer na kojem je mogla dokazati vlastitu sposobnost i učinkovitost, tu je niko nije smetao, tu niko nije ostavio loše naslijeđe osim nasljeđa u obliku dovršenih pregovora o članstvu zbog kojeg ovaj posao uopće moramo i raditi. Ovo je doduše samo nastavak trendova koje smo vidjeli na brzini kojom je počelo korištenje sredstava namijenjenih Hrvatskoj u 2013., povlačenje tih sredstva je počelo tek u travnju ove godine zbog razloga koje sa maloprije spomenuo i valjda smo jedina zemlja u svijetu koja ima takve razloge koji nas usporavaju i zaustavljaju u realizaciji onoga što nam je prijeko potrebno. Rezultati su takvi kakve vidimo. Velika kašnjenja u stvaranju uvjeta za priljev sredstava iz Europske unije. Dakle, nedovoljno učinkovito, nedovoljno ambiciozno, daleko od onog što bi trebalo za državu i gospodarstvo koje onemoćalo od duge i teške gospodarske krize. Ali Europsku komisiju naša kašnjenja ne zanimaju, ona se drži i držat će pravila kako je zamjenik rekao M+3 koja kaže da su sredstva rezervirana za 2014. moraju trošiti do kraja 2017. Dakle, sve što je bilo rezervirano u ovoj godini i nije se potrošilo do kraja 2017. bit će Hrvatskoj oduzeto i vraćeno u proračun i komisiju apsolutno ne zanima kada smo počeli ta sredstva trošiti, i zbog čega ih nismo počeli trošiti na vrijeme i zašto ih nismo potrošili. Pa evo ovom prilikom apeliram na Vladu, na ministarstvo da učini sve kako ne bi ostalo sredstava koja ćemo morati vratiti u proračun jer to je za Hrvatsku i za naše gospodarstvo, uopće za razvoj cjelokupnog, cjelokupne zemlje prijeko potrebno. Hvala lijepa.
Hvala. Goran Marić, replika.
Hvala lijepa. Kolega Milas, govorili ste o hitnosti donošenja ovog zakona. Predlagatelj nije obrazložio uopće zašto je hitnost ovog zakona niti, a da bi ga dobro mogao obrazložiti najbolje bi bilo da je ministar ovdje, ali njega nema nikada. Hitnost se inače, i bilo kojega, pogotovo zakona donosi u situacijama kad je potrebna reakcija na nepoznatu situaciju ili eventualno kad je potrebna nužna reakcija na iznenadnu situaciju. Ovdje nije niti nepoznata niti iznenadna situacija. Ovdje je sve odavno poznato ali ministarstvo uspavano radi. Jedino je opravdano da smo ovaj zakon imali s datumom ulaska u Europsku uniju i ne postoji niti jedan razlog zašto to nije tako i što je onda bar od 1.7. prošle godine do danas radilo ministarstvo. I sada u 3 dana treba donijeti po hitnom postupku. Kada bi, evo nedavno je bila, maturanti su polagali maturu, da je bilo iz politike i gospodarstva pitanje što je zadaća Ministarstva regionalnog razvoja, ja sam uvjeren da vjerojatno niti jedan učenik ne bi znao odgovor. Hvala lijepo.
Zvonko Milas, odgovor na repliku.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Mariću, vi ste u pravu, premda je zamjenik rekao jednu rečenicu o hitnosti donošenje zakona. Ovaj zakon doista nije smio ići u hitnu proceduru, dapače procedura je trebala početi već odavno, trebala je biti redovita kako bi se svi zainteresirani, dakle svi oni koji žele aplicirati, koji žele, svi zainteresirani subjekti koji imaju namjeru sudjelovati u izvlačenju sredstava iz Europskih i investicijski i strukturnih fondova mogli na vrijeme uključiti i kako bi se uopće ova tematika koja je doista teška za razumijevanje, stručna, puna termina koje nismo imali prilike do jučer s njima susretati se, niti raditi na takvim temama, dakle kako bi se ljudima moglo pomoći. A hitnost zakona je u ovom slučaju samo prebačena na Hrvatski sabor, evo vam to, to je hitno, premda velim ovako oguljen zakon teško da će i u hitnom postupku nešto doprinijeti hrvatskom gospodarstvu koje zaista ide sve dublje i dublje i ne znamo gdje će završiti. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Srđan Gjurković. Izvolite kolega.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani zamjeničke, kolegice i kolege. Dakle, klub HNS-a podržat će prijedlog Zakon o uspostavi institucionalnog okvira za provedbu Europskih strukturnih i investicijskih fondova u Republici Hrvatskoj u financijskom razdoblju 2014.-2020. godine. Već je i u uvodnom izlaganju zamjenika i u nekim raspravama ukratko iznesen sukus ovog prijedloga zakona. Ja bih želio samo ponoviti i istaknuti u ime kluba HNS-a da sama činjenica da se donosi po hitnom postupku, ali s druge strane je činjenica da je ovo jedan, s druge strane i jednostavan zakon što može otvarati pitanje zašto hitni postupak za nešto što je poprilično jednostavno kad ga čitamo. Dakle, kao prvo, iznimno je dobro da su zakoni i da drugi zakoni budu jednostavni, čitljivi i jasno usmjereni u onome segmentu i provedbe i određene kontrole. Sasvim je jasno isto tako što nije do sada u izričaju izrečeno, a to je da ovaj zakon se nije mogao donijeti prošle godine, nego zbog same procedure provedbenih i delegiranih akata te smjernica u kojima se u značajnoj mjeri razrađuju uvjeti provedbe navedenih uredbi te funkcije tijela u sustavu upravljanja i kontrole korištenja sredstava Europska komisija predstavlja zemljama članicama tek u ožujku 2014., a usvojila iste u svibnju 2014. godine. Dakle, postoje jasni i temeljiti razlozi zbog čega se ovaj zakon nije mogao ranije učiniti. Isto tako sasvim je jasno i kad se raspravlja o partnerskom sporazumu koji naravno nije dio predmeta rasprave, ali je vezan za zakon je jasno da uglavnom svi, sve članice EU su sa partnerskim sporazumom išle u 2014. godini i da su te procedure i usvajanje partnerskih sporazuma vezane za svaku zemlju pojedinačno po specifikumu zemlje, programima i potrebama, kao što i operativni programi koji su vezani naravno prvenstveno za usvajanje partnerskog sporazuma u tom segmentu idu po toj proceduri. Prema tome Hrvatska, ako je netko predao u siječnju, a mi u travnju ili svibnju partnerski sporazum, ne bi i neće kasniti po tom pitanju, to mora javnosti biti sasvim jasno jer sve zemlje EU su u sličnoj ili istoj proceduri. Isto tako ono što je ključno u okviru ovoga zakona da je on došao pred Hrvatski sabor u onom terminu kad je mogao doći, kad je usvojeno i preporučeno i postavljeni okviri unutar EU, a ono što je ključno za sve nas ovdje, i hrvatske građane i gospodarstvo s obzirom da je cilj i europskih fondova i našeg članstva u EU u biti društveni gospodarski razvoj, gospodarski rast, konkurentnost, veća stopa nezaposlenosti i inovativnosti, dakle ti ciljevi se ovim zakonom ostvaruju, ostvarivat će se i sa operativnim programima, odnosno korištenjem fondova. Mi u svakom slučaju u tom segmentu ne kasnimo. Ono što je u ovoj prvoj fazi bitno, kako Hrvatskoj kao uplatiteljici onog svog, svoje participacije u proračunu EU da sredstva u prvim godinama, odnosno prošloj i ovoj godini budu u svakom slučaju veća nego što uplaćujemo, da se kvalitetno pripreme svi programi i da natječaj kojih već ima, određene avanse su i povućeni, da budu adekvatni onim potrebama gospodarskog razvoja, da sve institucije, i upravljačka i kontrolna tijela budu postavljena kao temelj jer ne govori se n+3 tek tako da bi se moglo reći moramo do 2017., imamo mi 3 godine da povučemo iz 2014. Ne, ključno je da mi postavimo kvalitetno sva tijela za upravljanje i povlačenje sredstava, da ono što nije do sad rečeno, a dosta u raspravama razgovaramo, da osiguramo onaj prostor koji je vezan za jedinice lokalne samouprave, da administrativno oni kapacitirano budu pripremljeni da mogu pripremati projekte, isto tako da ih pripremimo da mogu imati sufinanciranje ili kreditiranje preko HABOR-a, mogu. Da mogu povlačiti sredstva, da mogu građanima na lokalu osigurati taj napredak ili naći razlog zbog čega postoje ovi fondovi, i to su isto ključni kapaciteti koji se ne definiraju ovim zakonom, ali u biti iznimno su vezani za ovaj zakon i na tome se intenzivno radi kako bi se osiguralo jedinicama lokalne samouprave da mogu pripremati kvalitetne projekte da povlače sredstva iz strukturnih fondova. Ono što bih naravno još po tom pitanju želio naglasiti, a to je kod uspostavljanja svih tijela koja će se uspostaviti uredbama jer je puno jednostavnije i pragmatičnije, da se može prilagođavati situaciji i trenutku i unaprjeđivati sa određenim uredbama ako se uoče potrebe, a to je da se iznimno vodi računa i u okviru kontrole i upravljanja svim ovim postupcima, vodi računa o učinkovitosti povlačenja sredstava. Učinkovitosti ne samo uplatili smo u proračun x, a povlačimo y, nego učinkovitost koja je vezana baš za gospodarski razvoj, baš za zapošljavanje, za socijalni i društveni napredak Hrvatske jer kad sredstva se povuku, projekti budu realizirani, iznimno je bitno da znamo ako smo 100 nečega, 100 kuna, 100 milijuna povukli sredstava, ako se kroz određeni projekt uložilo ili u infrastrukturu ili gospodarski ili socijalni razvoj, da je efekt tih 100 milijuna puta određeni koeficijent. I tu će biti ključ u biti uspjeha povlačenja sredstava. Mi možemo uplatiti ove godine 4 milijarde kuna u proračun EU, povući 5 milijardi iz europskih fondova, naravno, različiti subjekti, ali ono što je ključno nakon toga, znači osim te jednostavne matematike uplatili smo ovoliko, povukli smo onoliko ključan je rezultat da li tih danas u 2014.očekivanih pet milijardi radi onaj efekt da je pokrenulo dodatno gospodarstvo, da postoji određeni koeficijent koji je ukazao da je i određena potrošnja porasla dva puta, da je zaposleno toliko i toliko građana. To su oni segmenti koji su puno važniji, mada prividno izgleda da je osnovna stvar jesmo platili 4 povukli 5, ali ključna je situacija da ta učinkovitost projekata ima faktor koji umnožava korisnost za RH. Znači dva su bitna elementa, da se povlači više sredstava nego što se uplaćuje što je sasvim jasno da će tako biti, a drugi je onaj element da svi projekti zbog kojih se povlače sredstva imaju onaj koeficijent učinkovitosti koji pojačava sam značaj i ulogu europskih fondova u jačanju i gospodarskog razvoja, ali ono što je bitno i socijalnih programa. I još jednom ponavljam klub HNS-a podržava ovaj zakon.
U ime Kluba zastupnika SDP-a kolega Draženko Pandek.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovani zamjeniče ministra, uvažene kolegice i kolege. Naravno za početak treba reći da će klub SDP-a podržati Prijedlog Zakona o uspostavi institucionalnog okvira za provedbu europskih strukturnih investicijskih fondova u RH u financijskom razdoblju 2014.-2020. Ovdje se rekao bih u prvom redu radi o tehničkom zakonu čiji je cilj uređenje onih područja koja su uredbom EU broj 1303/2013 u pogledu koje države članice imaju izbor u pogledu subjekata za koje stvaraju prava i obveze odnosno detaljnog sadržaja tih prava ili obveza. Tu je donekle zanimljiva situacija specifična situacija da se ovdje razrađuje materija za … uredbe jer naravno kada se propisi EU … pravni sustav u pravilu za uredbe ne donosimo provedbene propise nego samo za direktive. Ovdje se ipak predlaže donošenje odgovarajućih propisa radi implementacije jedne uredbe EU u hrvatski pravni sustav. To je stoga što je kako je u uvodu rečeno, izravna primjedba ove uredbe nije moguće veće potrebno učiniti izbor na nivou svake zemlje u pogledu tijela institucionalnog okvira te institucija koje obavljaju funkcije koordinacijskog tijela i neovisnog revizijskog tijela. To su kako se navodi središnja tijela državne uprave i tijela javne vlasti i slažem se sa kolegom iz HNS-a da je dobro da se možda stvorio neki širi okvir ukoliko će kroz naredno razdoblje ili godine koje slijede, dolaziti do određenih promjena u strukturi upravnih tijela da ovaj se zakon ne mora mijenjati nego tako da se može primjenjivati na odgovarajući način. Zbog toga se i uspostavlja institucionalni okvir za upravljanje i provedbu europskih strukturni investicijskih fondova u RH u ovom financijskom razdoblju. Određuju se ovdje institucije koje obavljaju funkcije koordinacijskog tijela za upravljanje ESI fondovima i neovisnog revizijskog tijela te njihove funkcije i odgovornosti. Dakle ukratko, definira se koja tijela obuhvaćaju institucionalni okvir za upravljanje i provedbu europskih strukturnih investicijskih fondova određuje se da je koordinacijsko tijelo središnje tijelo državne uprave nadležno za poslove regionalnog razvoja i fondova EU te koje funkcije obavlja, dakle radi se jasno o Ministarstvu regionalnog razvoja i fondova EU, a kada govorimo o neovisnom … tijelu govori se o Agenciji za reviziju sustava provedbe programa EU skraćeno ARPA. Nadalje, pobliže se određuju tijela u sustavu upravljanja i kontrole u sklopu tog institucionalnog okvira za svaki program kojim se podržavaju ciljevi navedeni u ovom zakonu, određuje se kada upravljačko tijelo pojedinog programa može delegirati dio svojih funkcija na jedno ili više posjedničkih tijela. Nadalje, Vlada RH se ovlašćuje odredbama razraditi dužnosti pojedinih tijela koji su navedeni u članku gdje se u okviru pojedinog sustava upravljanja i kontrola određuje koje institucije obavljaju pojedine funkcije kako su navedene u zakonu. Dakle radi provođenja ove Uredba EU broj 1303/2013 moraju se utvrditi vrste tijela u institucionalnom okviru za korištenje europskih strukturnih investicijskih fondova, a što predstavlja osnovni preduvjet za korištenje alokacija dodijeljenih RH u tom financijskom razdoblju od 6 godina. Stoga jednostavnim rječnikom govoreći usvajanje ovog zakona jest preduvjet za korištenje sredstava iz tih fondova u tom narednom razdoblju. Iz onoga što je prezentirano nalazimo da ovaj zakon dobro i precizno definira sve navedeno i uspostavlja rekao bih jasan i efikasan okvir za provođenje navedene uredbe i stvara preduvjete za korištenje novca iz EU koji se alocira u Hrvatsku putem europskih fondova. Jasan je i precizan kažem, ali i dovoljno širok da neće biti potrebne promjene ovog zakona ukoliko dođe do nekakvih promjena u sustavu državne uprave ili u promjenama u tijelima koje su zadužene za provedbu ovih ciljeva i programa ukoliko za to postoji potreba. Stoga mi u klubu SDP-a podupiremo donošenje ovog zakona kao i njegovo donošenje po hitnom postupku. Hvala.
U ime Kluba zastupnika DC-Novog vala i Natalije Martinčević kolegica Vesna Škare Ožbolt.
Poštovana gospođo potpredsjedniče, poštovani zamjeniče ministra, poštovane kolegice i kolege. Ulaskom u novu financijsku perspektivu Europske unije za razdoblje od 2014.-2020. Republici Hrvatskoj se otvaraju mogućnosti korištenja financijskih sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova a u skladu sa Uredbom br. 1303 iz '13.-te Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. Hrvatska će dakle u razdoblju od 7 godina, biti će joj na raspolaganju negdje oko 11,7 milijardi eura iz Fonda za regionalni razvoj Europske unije, Kohezionog fonda i Fondova zajedničke agrarne politike. S obzirom na našu gospodarsku krizu količina bezpovratnih sredstava se može doista smatrati prilično visokom. Međutim postavlja se opravdano pitanje hoće li Hrvatska, jedinice lokalne samouprave, fizičke, pravne osobe odnosno domaća poduzeća imati dovoljno snage za povlačenje i dovoljno sposobnosti za povlačenje tih sredstava. Sjetimo se da nam je prilikom ulaska u Europsku uniju jedna od glavnih političkih mantri kojih smo svi zagovornici Europske unije govorili da će jedan uplaćeni euro u europsku kasicu iz nje natrag povući tri. Međutim, sada smo došli do situacije da želje i stvarnost ne idu uvijek u istom smjeru. Da bi naše želje pretvorili u stvarnost potrebna nam je dobra organiziranost i izuzetno velika sposobnost u povlačenju sredstava. Međutim, Vlada je nedavno objavila da namjerava sredstva iz europskih fondova u najvećem dijelu usmjeriti prema unapređenju prometne infrastrukture prije svega za renoviranje željezničke infrastrukture, sustava za zbrinjavanje otpada. Ova objava bi praktički mogla označavati definitivno opredjeljivanje Vlade za nastavak poticanja ulaganja u velike infrastrukturne projekte i očito da samo u tom dijelu misli ulagati dok u neke druge dijelove očito ne. Pa to definitivno neće imati onaj ekonomski učinak i ekonomski rast i zapošljavanje koje bi mi mogli očekivati. Naime, ja ću ovdje ukazati na jednu nelogičnost. Iako raste broj povučenih sredstava iz europskih fondova u isto vrijeme raste i nezaposlenost u Hrvatskoj. Pa što više novaca povlačimo iz europskih fondova to je veća nezaposlenost i manje novaca u državnom proračunu. Kako je to moguće? Dakle očigledno je da sredstva koja dobivamo ne ulažu se u proizvodnju, ne ulažu se u otvaranje novih radnih mjesta. Gledajući ovih 10 projekata koji su do sada izvukli najviše novaca iz pristupnih fondova Europske unije jasno je uočiti da ti projekti nisu pridonijeli konkurentnosti našeg gospodarstva odnosno otvaranja novih radnih mjesta. Dakle, ovi problemi hrvatskog gospodarstva, visoka razina javnog i privatnog duga predstavljaju doista veliku prepreku ekonomskom oporavku i u strukturi domaće ekonomije jednostavno nedostaju ona mala i srednja privatna poduzeća koja bi svoje poslovanje temeljile na inovacijama, ljudskom kapitalu i suvremenim proizvodnim informatičkim tehnologijama koja bi bila konkurentna na međunarodnom tržištu. Dosadašnje ekonomske politike i cjelokupan ekonomski model nisu bili usmjereni na razvoj ovog sektora i u proteklim godinama život za ovakva poduzeća bio je gotovo nepodnošljiv. I upravo raspoloživost za Hrvatsku europskih fondova mogla bi biti velika prilika upravo za ta mala i srednja poduzeća koja bi u kratkom roku mogla pokrenuti investicijskih ciklus i otvoriti nova radna mjesta i to na tisuće novih radnih mjesta. Stav našeg kluba je da ukoliko Vlada ne bude poticala privatna poduzeća u onim sektorima u kojima Hrvatska ima određene komperativne prednosti da nećemo imati onu korist od ovih strukturnih fondova i da će se naša gospodarska kriza i dalje produžiti. Zemljama kada usporedimo naše susjedne zemlje ili zemlje koje su nedavno ušle, koje su neposredno prije nas ušle u Europsku uniju tada se može vidjeti da je u prošlom sedmogodišnjem razdoblju tim zemljama na raspolaganju bio paket subvencija iz Europskih, Strukturnih i Kohezionih fondova u visini od čak 208 milijardi eura. I tim, može se vidjeti da najviše sredstava iz Europskih fondova praktički povukle su Baltičke zemlje, Slovačka, Češka i Poljska a vrlo nisku razinu apsorcije fondova imale su Bugarska i Rumunjska i Slovenija. Iskustva iz zemalja novih članica Europske unije u korištenju EU fondova su različita. Ipak mogu se prepoznati tri ključne poluge uspješnog iskorištavanja sredstava koja su tim zemljama bila na raspolaganju a to je jasno definirane Vladine industrijske politike, razvijen institucionalni okvir te odlučnost da se fondovi koriste kroz instrumente tržišne alokacije sredstava. Nadalje ono na što želimo upozoriti ovdje prilikom evo donošenja ovog prijedlog zakona je slaba pripremljenost državne birokracije i neinformiranost potencijalnih korisnika sredstava što će im sve biti na raspolaganju. U Hrvatskoj na pripremi projekata u javnom sektoru radi oko 1000 ljudi, možda malo više ili manje koji znaju pisati projekte. Međutim, dobar dio tih projekata koje pišu zaposlenici javnog sektora prilično je loš. Prema tome, na tom području treba ozbiljno poraditi jer praktički Hrvatska ovog trenutka izgleda kao parna lokomotiva, još se uvijek zagrijava na pokreta prema europskim fondovima. Bili smo svjedoci kojekakvog razbacivanja projekta. Sjećamo se da je i ministar Grčić najavio da u portfelju ima preko 200 projekata u vrijednosti od preko 20 milijardi kuna koji će se financirati iz strukturnih fondova. To je negdje oko 1/3 novca koji bi nam bio na raspolaganju u sljedećih 7 godina pa se postavlja pitanje gdje su ti projekti, gdje ih se može vidjeti, kakvi su to projekti. Logično je bilo da ih Ministarstvo regionalnog razvoja i europskih fondova objavi, međutim to očito se nije dogodilo. Dakle ono na što posebno želimo skrenuti pozornost je da Hrvatska, a posebno dakle tu mislim na jedinice lokalne i regionalne samouprave moraju donijeti jednu jasnu strategiju u kojem smjeru se žele razvijati. Nažalost, to i dalje je problem i to dalje nije jasno i nedvosmisleno vidljivo jer bez jasne strategije teško će se moći povući sredstva. Postoje brojni problemi i dalje i kada dobijete određena sredstva ili kada imate potencijala dobiti određena sredstva postoje ozbiljni problemi koji su vezani upravo za nepostojanje strukturnih reformi ili slab razvoj strukturnih reformi u našoj zemlji. Paralelno dakle sa povlačenjem sredstava, odnosno prijavom projekata mora se ići u daleko bržu dinamiku strukturnih reformi u Hrvatskoj. Jer što vam vrijedi da budete sjajan gospodarski potencijal, da tražite određene ili aplicirate za određene projekte iz svoga područja ako npr. ne možete ponuditi vlasnički list iz razloga što obnova zemljišnih knjiga traje 10 godina i još nije završen. Dakle propadaju vam rokovi, propada vam projekt, propada vam razvoj samo zato što Hrvatska nije provela svoju strukturnu reformu na području zemljišnih knjiga. To mislim gospodin Jakša Puljiz jako dobro zna i jako je dobro svjestan. I na tom području treba doista jako brzo poraditi ako se misli kvalitetna sredstva povući. Dakle pred nama je 7 godina velikih mogućnosti i velikih šansi, pitanje je kako ćemo to uspjeti iskoristiti i zaista naš klub će podržati ovaj prijedlog zakona, ali i tražiti da se svakih 6 mjeseci informira ovaj Sabor u kom smjeru se povlače i kako se povlače i kojom brzinom povlače sredstva iz europskih fondova i gdje su problemi u povlačenju. Hvala lijepo.
Draženko Pandek, replika.
Zahvaljujem. Uvažena kolegice, u svom govoru ste istaknuli da je jedan od pokazatelja da se ne iskorištavaju dovoljno sredstva rast broja nezaposlenih. Premda je broj nezaposlenih istina visok, ali ipak čini se da u zadnjem promatranom razdoblju ne postoji rast nezaposlenih, nego naprotiv. Zadnja 4 mjeseca nezaposlenost je smanjena istina na sezonskoj razini za 80 000 ljudi, ali to je ipak za 20 000 ljudi više nego prošle godine, a 30 000 više nego pretprošle. Broj zaposlenih u pravnim osobama povećan je na ovogodišnjoj razini za 22 500 osoba. Nadalje, treba reći i da je kad se promatra ono razdoblje od prije 2,5 godine da je na početku mandata ove Vlade bilo 315 000 nezaposlenih, a mjesece dana nakon početka obnašanja mandata 340 000 nezaposlenih. Jedna i druga brojka su veća od trenutnog broja nezaposlenih. A što se tiče vaših opservacija o tome da su možda jedinice lokalne samouprave nepripremljene ili poduzetnici nepripremljeni i da neće moći adekvatno participirat u natječajima za europske fondove, treba reći da postoje brojne privatne savjetodavne agencije koje će pružiti usluge i koje će naplatiti se iz dobivenih sredstava iz Europske unije. A također je činjenica da mnoge jedinice lokalne samouprave ne iskorištavaju sredstva, premda imaju velike resurse i velike mogućnosti. Npr. Grad Zagreb tek 20-30 milijuna je iskoristio sredstava iz fondova Europske unije, a postoje brojni projekti poput recimo kanalizacijskog projekta u Sesvetama ili spalionicu otpada koji su kao rođeni za iskorištavanje sredstava iz Europske unije. Dakle stvar je često i tome i vodstva, elana i vizije ljudi koji bi trebali pokrenuti te projekte. Hvala.
Vesna Škare-Ožbolt, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Poštovani kolega, kako se bude približavao kraj mandata tako ćete vi sve više i više isticati brojke i statističke pokazatelje broja zaposlenih odnosno nezaposlenih. Ja sam samo ukazala na jednu apsurdnost. Do sad u odnosu na novce koje je Hrvatska povukla iz europskih fondova pokazalo se da nema nikakvog to odjeka i odraza na broj nezaposlenih u Hrvatskoj. Kako smo povlačili fondove i dobivali više novaca tako je broj nezaposlenih rastao. Ja sam postavila pitanje i gdje su otišli ti novci. Dakle nisu otišli u otvaranje radnih mjesta, nisu otišli u smanjivanje nezaposlenih. To je problem i na to sam ukazala. Što se tiče sposobnosti povlačenja sredstava od strane jedinica lokalne uprave i samouprave pa to je problem, pa upravo sam o tome i govorila. Dakle nije dovoljno da osposobite službenika ili jedinice lokalne samouprave nisu same često puta sposobne, a i nemaju ni sredstava za osposobljavanje, sad ne govorim o Gradu Zagrebu, govorim o nekim manjim sredinama, za osposobljavanje svojih djelatnika za povlačenje novaca, pisanje projekata i povlačenje novac. To je jedan dugačak put, a mi zato nemamo vremena jer nažalost nismo se pripremili u onom prethodnom periodu, a sada nam praktički se otvaraju mogućnosti da apliciramo na fondove. Najvjerojatnije ćemo u ovom periodu u ovoj prvoj godini potrošiti vrijeme na metodu pokušaja i pogrešaka što je nažalost jako loše i tu smo sami krivi jer se nismo u dovoljnoj mjeri pripremili.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu, kolega Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvažana potpredsjednice, uvaženi zamjeniče. Pa evo ja želim nešto reći o ovom Zakonu o institucionalnom okviru za provedbu EU fondova. Želim govoriti iz perspektive jednog običnog građanina iz njihovog viđenja jer kada pričamo o EU fondovima mislim da se hrvatskim građanima uvijek vrti ona priča koju stalno čelnici Vlade vrte, a to je ispred nas je nekakvih pet milijardi eura, nekakvih sedam godina i mi bi taj novac trebali dobiti i svima nama će biti bolje kada taj novac dobijemo i sami po sebi mi ćemo nekako živjeti bolje jer je to i bio razlog zašto smo ušli u EU. I onda iz te perspektive dođe i ovakav zakon za kojeg smo već danas utvrdili da je kao prvo nepotpun, a kao drugo pokušavaju nas uvjeravati da nije zakasnilo, a 7.mjesec, a perspektiva počela 2014.ja mislim s 1.12014., a nama treba 7 mjeseci samo da odredimo kroz zakon nekakve institucije, a onda još čekamo i partnerski sporazum pa da nam odobre i operativne programe pa ćemo uhvatiti mi kako piše na stranici Ministarstva regionalnog razvoja i 12.mjesec. i možda s pravom onda ne treba kroz ovaj zakon predvidjeti financijska sredstva koja bi onda koštala koje bi iziskivalo koštanje ovog zakona. Jer mi nećemo napraviti ništa što se tiče EU fondova u 2014.godini. Ona je za nas izgubljena jer stalno je ta priča evo stotina milijuna eura, 800 milijuna eura čeka, ali nikako da uđu u taj naš financijski krvotok, financijski sustav RH jer se Vladi jednostavno ne žuri. Pa zašto smo čekali 6 mjeseci prijedlog ovog zakona? ne čini li vam se da smo malo zakasnili? Jer svi znamo da pored ovoga mi moramo sklopiti s komisijom i partnerski sporazum. Rekao sam moraju nam odobriti operativne programe koji se navode i u ovom zakonu. I mi smo očekivali da ćemo biti u onoj grupi zemalja jer smo mi najviše zainteresirani, mi smo u recesiji šestu godinu, trebaju nam nekakvi slobodni novci, nekakav višak sredstava u odnosu na ono što platimo da stvorimo kakav takav suficit. Očekivao sam da ćemo biti u skupini zemalja ne znam s Latvijom, Litvom, Poljskom pa i Slovenijom koje su svoj zahtjev predale već u 1.mjesecu jer su bile spremne, znale su što ih čeka. Nisu čekali 6 mjeseci ili 7 da počinju o tome pričati. Jesu li odobreni njihovi zahtjevi? Jesu. Kada će biti naš, zna li netko? Ja mislim da ne zna. Njihovi partnerski sporazumi su odobreni, a mi ćemo što, čekati. Operativne sporazume još nismo ni predali. I da kažem to, mi smo predali naš zahtjev za partnerski sporazum zadnji dan kada je to bilo određeno 22.travnja 2014., zadnji dan. Zbog čega? Valjda nismo stigli. Bilo je puno posla, bavili smo se onda možda s onim famoznim softverom, trebalo je nekako izbalansirati loše odnose iz 2013. Evo ovih dana ta priča o EU fondovima u Hrvatskoj svela se na nekakve pluseve u odnosu na ono što smo platili i slavodobitno za 2013.mi smo 20 milijuna eura, 139 milijuna kuna u plusu. Pa zamislite 2014.da budemo 20 milijuna eura, pa to nas spašava, to nas izvlači iz ove recesije pod takvim rješenjem. A ono što propuštamo nije važno jer eto kasni se. Kasnimo jer ne znam zbog čega tu EU koju smo sanjali o kojoj se stalno pričalo doživljava se kažem iz perspektive običnog čovjeka na jedan krivi način. Što nam se desilo proteklih godinu dana od kada smo ušli u EU? Nestalo je 35 tisuća radnih mjesta, primanja ljudi, jesmo li osjetili ne znam svi u RH da je taj ulazak u EU ono što nam ona nudi sigurnost, mir, tržište, da nam je doveo i u naše nekakve džepove nešto više sredstava? Ne, ili to stagnira ili je još manje. Jedino što raste, raste broj ovrha i onaj javni dug RH koji leti u nebo. Jeli nam bolji kreditni rejting? Nije. Što su očekivali građani od te EU? Očekivali su da će barem evo imati jeftinije nekakve kamate kada već diži kredite da ih dižu po barem sličnim ili jednakim uvjetima koje imaju u istim bankama u zemljama EU. Ni to. Što smo dobili? Proceduru prekomjernog deficita. I onda ministar, potpredsjednik Vlade kaže da nema EU rastao bi BDP, eto. I u tom i takvom ozračju mi smo proslavili 1.7.i ulazak godinu dana ulaska u EU i onda kreće priča što nas sve čeka u sljedećih šest godina jer uvijek treba ostaviti građanima da se nadaju da će biti bolje i da će se nešto desiti barem ako ne samo od sebe jer ako znamo da sredstva iz 2014.možemo koristiti do 2017.jesmo li s ovim kašnjenjem ovog zakona i ponašanjem Ministarstva regionalnog razvoja koje kasni i u ostalim procedurama, onih N+3 smanjili na N+2 jel ovo što smo možda trebali u 2014.ćemo naplatiti negdje u 2015.u ljeto ako sve bude kako treba. meni to tako izgleda i mislim da nije dobro da se ovako olako ušlo pa desit će se već pomalo nešto uz cijelu priču sa tim EU fondovima. Gdje su oni ljudi koji su se bavili s time, jesu li oni uopće tamo na svojim radnim mjestima ili su se i oni svi razmilili u privatne vode i sada prodaju znanja koja su sticali u državnoj upravi i jesu li ovi novi koji su ušli dostojno zamijenili? Mi to na žalost ne vidimo osim što slušamo priče koje stalno dobivamo ovdje kroz izvješća o korištenju europskih fondova itd. i onda se hvalimo. Mi smo bolji od onih prije, jer smo mi ne znam ugovorili 100 milijuna više nego oni prije bez obzira na pripremu. I sad, ne znam kažem gdje će nas odvest takve priče. Mi smo svoje temeljne nedostatke na ovaj zakon iznijeli. Smatram da je on debelo zakasnio i da Ministarstvo regionalnog razvoja nije opravdalo tu svoju funkciju s obzirom da kasni gotovo u svakom koraku, a pokazuju iskustva drugih zemalja da je to moguće raditi prije kod onih koji su zainteresirani i žele iz te mogućnosti ostvariti maksimum koristi. Na žalost na ovakav način kažem kad mi tek u 7 mjesecu donosimo zakon o tome koje su to institucije koje će se baviti EU fondovima. Kažem, zadnji dan predajemo partnerski sporazum, operativne programe još nismo dali. Pitanje je kada ćemo uhvatiti prve eure iz 2014. godine. Hvala lijepo.
Draženko Pandek, replika.
Zahvaljujem. Evo poštovani kolega, neupućeni promatrač iz vaše rasprave je mogao zaključiti da sad zbog toga što sad donosimo ovaj zakon danas da mi nećemo 2014. moći povući sredstva, odnosno da ne dobivamo nikakva sredstva u 2014. Ove godine smo u plusu 740 milijuna kuna. To treba jasno reći. Dakle, ove godine stižu sredstva. Od 1.1. stižu sredstva koja su ugovorena i koja se realiziraju, koja su ugovorena u prijašnjim godinama i koja se realiziraju u ovoj godini. Dakle, vi ste sami spomenuli imamo to N+3 pravilo, dakle projekti se pripremaju. Nema prepreke da se projekti za 2014. ne pripremaju, a dakle ovo je preduvjet da u sljedećih šest godina koristimo sredstva. Dakle, vi ste rekli da je u 2014., da su povučeni ovih 120 i nešto milijuna kuna. To je dakle plus iz 2013. Ove godine će biti daleko, daleko veći plus što se tiče dakle tog neto efekta, odnosno uloženog i dobivenog iz EU fondova. Dakle, ove godine smo već u plusu preko 740 milijuna kuna. Hvala.
Odgovor na repliku, Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa kolega Pandek, ja mislim da vi mene niste dobro slušali. Ja mislim da sam dobro navodio sve i rekao sam da se hvalimo s time, recimo ovih 20 milijuna eura da je to plus u odnosu na 2013. Ali kažem, priča o EU fondovima, interesantna priča svima jer se u njoj može svašta pričati, a na žalost oni koji trebaju osjetiti korist od svega toga nemaju je previše i ona se primjećuje. Znači, vi možete nama pričati koliko god hoćete da ste vi povukli ovoliko novaca, onoliko novaca. Jer od silnih brojki, silnih fondova, silnih programa nitko više živ ne zna što unutra ulazi i koliko iz toga se izvlači van, a pogotovo ne običan mali građanin. Zato sam bio malo kritičan, jer pokazuju iskustva i drugih zemalja koji su prije nas ušli u EU a mi smo isto bili u istom vremenu u Europskoj uniji zajedno s njima. Znači 1.1.2014. i mi smo imali neko vrijeme već iza sebe da smo mi zakasnili sa zakonom, da smo zakasnili sa partnerskim sporazumom, da smo ga dali zadnji dan. O.k. možda nismo zakasnili toliko koliko ostali, ali činjenica je da oni puno brže odrađuju formalni onaj institucionalni dio dok mi kasnimo. E sad, ako je to vama o.k. tko brani da vi na tome ustrajete. Mi tvrdimo da to nije dobro i da nije u korist hrvatskih građana.
Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo. Kolega Borić, jedna od najčešćih razloga po mišljenju ove Vlade i po njihovom obrazloženju zašto je deficit državnog proračuna prošle godine narastao za preko 60%, zašto je deficit državnog proračuna ove godine ovoliki koliki je i zašto … [[Govornik se ne razumije.]] je članstvo Hrvatske u EU. Mi smo morali uplatiti članstvo. Niti u jednom obrazloženju, niti makroekonomskih projekcija, niti proračuna niste vidjeli niti jedno slovo da je napisano da se pojedina pozicija rashodovne strane smanjila zbog toga što je Hrvatska iskoristila mogućnost i povukla sredstva kako iz strukturnih tako i iz kohezijskih fondova. To niste mogli vidjeti. A zašto niste mogli vidjeti? Pa upravo zato što je ovaj zakon trebao biti na raspravi možda u prvom mjesecu, možda u 12. mjesecu. Jer gledajte što danas Hrvatska ima? Drugi veliki razlog zašto je proračun u problemima je odmak naplate PDV-a, jer sad Hrvatska ima i drugi odmak. Ima odmak naplate PDV-a koji definitivno, iako smo ih upozoravali da će to koštati negdje milijardu 800, 2 milijarde kuna sad imamo odmak povlačenja sredstava iz EU fondova. Dakle, ono što smo trebali povući, što trebamo povući 2014. možda će se dogoditi 2015. možda nikada i taj odmak može biti strašno skup. Prema tome, Hrvatska kao nova članica EU koja ima dobro iskustvo iz pretpristupnih fondova jer iskorištenje pretpristupnih fondova je bilo preko 90% dan danas brka pojam predpristupnih fondova i strukturnih i kohezijskih fondova. Hajmo to razdvojiti, pa da vidimo koliko je to ova Vlada uspješno povukla ova sredstva iz EU fondova. Do onog trenutka dok u Financijskom planu Hrvatskih voda, dok u Godišnjem izvješću Hrvatskih željeznica ne vidimo da veliki dio rashoda koji se do sad financirao iz državnog proračuna i iz prihoda tih institucija se financira iz EU fondova do tada će Hrvatska imati problema sa prekomjernim deficitom. Dakle, članstvo Hrvatske u EU se mora vidjeti i u financijskim planovima izvanproračunskih korisnika, u financijskim planovima javnih poduzeća mora se vidjeti na rashodovnoj strani državnog proračuna.
Odgovor na repliku, Josip Borić.
Kolega Šuker, ja se slažem sa svim što ste rekli. Ali vi niste rekli ono što je najvažnije i čime se koristi ova Vlada. Znači, sve što propustimo kroz EU fondove možemo nadomjestiti kreditnim zaduženjem. Znači odete negdje, ne znam u Ameriku, uzmete 2 milijarde hoćete eura, hoćete kuna kako kad treba i nadomjestite sve što ste propustili kroz EU fondove. Pa imamo najveći rast dugova u zadnje dvije i pol godine od kad je ova vlast u Hrvatskoj. Znači, rastemo po stopi od gotovo 30 milijardi godišnje u vanjskom dugu. I sada što bi nam trebali ti europski fondovi? Pa to je komplicirana procedura. E kad pitate načelnike, gradonačelnike što oni imaju od europskih fondova, pitajte ih, oni su pravo mjerilo. Kakva je komunikacija sa Ministarstvom regionalnog, kakvi su natječaji, mogu li se javiti uopće? Zašto sve kasni, zašto ih nitko ne pita ništa? Kakve su uopće komunikacije u svim smjerovima da bi se došlo do nekakvih bitnih odnosa unutar tih fondova i korištenja tih sredstava? Imate zid šutnje. Imate Internet stranicu pa se izvolite nekako sami informirati i angažirajte te privatne konzultante i koje sve trebate konzultirati da biste dobili evo kaže kolega iz Istre 100 tisuća kuna za vanjski fitnes, recimo. Eto, na to smo sveli priču o europskim fondovima, a oni su puno vredniji od toga i mogu nadomiriti ove deficite ako smo sposobni i ako nešto hoćemo raditi, a pogotovo mogu pokrenuti građevnu operativu. Međutim, to se ne dešava niti evo godinu dana od ulaska u EU. I opet će biti kriv netko drugi. Ali kažem, pokazat će vrijeme tko govori istinu.
Stjepan Milinković, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa kolega Borić dobro ste naznačili problem, stječe se dojam da je, evo tu je sad hrpa novca i sad vi fino dobro ste došli, uzmite lijepo sa te hrpe koliko vi želite i tu je priča završena. Ali, kad se krene u realizaciju i ono vi ste vrlo jasno naveli koliko je to malo i koliko je malo realizirano. Mene posebno boli ono kad se koliko puta ovdje je rečeno u ovom Visokom domu kolike su mogućnosti u poljoprivredi. 380 milijuna eura izravna plaćanja, 330 milijuna za ruralni razvoj, a evo pod konac godine se očekuju prvi natječaji iz mjera ruralnog razvoja. Ali što se tiče brzine, evo prošli tjedan smo imali tematsku sjednicu na neki način Odbora za poljoprivredu gdje se govorilo o potporama u poljoprivredi. Danas je 8. srpanj, a do 1.08. se mora predati Europskoj komisiji da se zna kakva su pravila igre i na koji način to realizirati. Pa da li je to ozbiljan pristup takvoj ozbiljnoj stvari? Još se tamo smanjuje, na onom dijelu se pokušalo smanjiti ali hvala Bogu da se razumjelo da se onih 50 milijuna eura jednostavno ne smanji jer to bi bilo pogibeljno, jednostavno pogibeljno i nepodnošljivo. A poljoprivreda tone li ga tone, potonula je već. Jedini je lijek tu, dijagnoza je jasna, jedini je lijek da pokuša se iz ovog područja nešto izvući i nešto napraviti, a sad je 8. srpanj, a do 1. kolovoza se mora napraviti taj posao. Pa to je nedopustivo i jednostavno neodgovorno. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Milinković mi smo nedavno, prošli tjedan smo imali raspravu o Izvršenju proračuna za 2013. godinu i što imamo vidjeti u tom izvršenju? Da je Ministarstvo regionalnog razvoja nakon 2 rebalansa, nakon što je izgubilo najprije sredstva za zbrinjavanje prognanih, znači gdje se osnovao novi ured, pa nakon što je dva puta su mu smanjena sredstva na kraju ni ono što je dva puta smanjeno nije realizirano u punom iznosu nego je od 675 milijuna potrošeno 600, a 75 milijuna je prepušteno Ministarstvu financija da s njima raspolaže. I kako uopće onda to spojiti sa praksom koju bi trebalo imati Ministarstvo regionalnog razvoja, a koje se tiče svih korisnika pa i onih koji se bave poljoprivredom, stočarstvom itd.? Od ulaska u EU rekao sam izgubili smo preko tisuću mliječnih farmi. Kako to uopće nadomjestiti u ovoj državi koristeći ta sredstva? Nitko nema rješenja. Nego evo, snađi se sam, ako trebaš nekoga i pitati opet snađi se sam i nema jasnih inputa. A mi pričamo stalno o onoj brojci koja se vrti, 5 milijardi eura do 2020. godine. I svi očekuju da će to nekako doći valjda. Ali nažalost, samo po sebi neće. I zato tvrdimo da se kasni, da smo zadnji predali partnerski sporazum, da operativni programi još nisu uopće ni blizu, da mi među zadnjima valjda stvaramo institucionalni okvir i da smo očito nezainteresirani za ovu tematiku onako kako bi to trebala jedna država koja to želi koristiti. Znači da bude brza, da bude ispred svih jer to njoj silno treba. Nažalost, vidimo da to ide drugačije i da se uvijek ima vremena. A uvijek može biti kriv nekakav softver da se nešto nije desilo jel tako? Mislim da je to svima jasno. Tko će biti kriv? A uvijek može biti softver, barem to.
I Josip Đakić, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa evo kolega Boriću dobro ste definirali da ovaj zakon je trebao biti davno u raspravi, bar u 9. mjesecu prošle godine, kako bi i u jesenskom vremenu se mogao donijeti i primjenjivati kroz cijelu godinu, naročito u ovoj 2014. godini kao korištenje i kao aplikacija već gotovih projekata. Ja se mogu složiti da najveći dio projekata stoji zbog toga što se nije pravovremeno reagiralo. Tu i tamo se neki projekt saživi i odvrti ali od onih stotina koji postoje u lokalnim sredinama i u regionalnim samoupravama malo je onih koji su saživjeli zato što ne postoji u ministarstvu dovoljan broj stručnih i kvalitetnih kadrova. Da li šteka softver ili ne šteka? To je teško pitanje koje sigurno godinu dana će nas unazaditi i neće omogućiti da se aplikacije dogode, da se projekti pokrenu i da se i BDP stabilizira ili čak da ide u plus. Pa to su sve stvari koje su iz jednostavnih razloga kadrovskoga rastjerivanja u ministarstvima stručnih i kvalitetnih ljudi, dovođenje onih kao padobranaca koji su se spustili ne znajući ni kud su došli ni što trebaju raditi. I tako kad su oni učeći došli do toga što su zapravo i koja im je funkcija evo godina dana je izgubljena, godinu dana ćemo imati manje i nikada vjerojatno nećemo doživjeti da iskoristimo maksimum koji smo trebali i koji smo mogli. Zakon se mora donijeti, da, ali samo je kasnio godinu dana.
Josip Borić, odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Kolega Đakić, možda 9. mjesec prošle godine je prerano ali EU regulativa je bila poznata krajem 2013. godine i ništa nas nije spriječilo, iako se mnoga saznanja znaju i godinu dana prije znači kraja 2013., ali da smo dali to u 1. mjesecu, da smo bili brži od nekih drugih vjerojatno bi danas već imali u ruci određene dokumente i određena odobrenja da možemo koristiti ono što nam je na raspolaganju. Ali kažem, to nije toliko važno ovoj vlasti jer se uvijek može naći nekakvo obrazloženje zašto je netko nešto kriv. Pa kad, evo kažem padne BDP onda potpredsjednik Vlade, inače i ministar regionalnog razvoja kaže da je kriva Europska unija zbog toga jer traži da režemo deficit, razumijete? Onda kad nismo na vrijeme povukli sredstva za 2013. jer smo zakasnili u svemu, nas je iznenadio ulazak u Europsku uniju, on nas je iznenadio iako je bio sredinom godine, i do kraja godine se nismo složiti nekako pa nas je iznenadio softver, no u jednom trenutku radi softvera ili određenih akreditacija tog softvera to nismo uspjeli kažem povući na vrijeme, ono što nam je bilo za 2013. namijenjeno. E sad smo to povukli u 2014. pa sad čujemo da je to veliki suficit u odnosu na ugovaranja valjda prije, jer da mi niko ništa valjda ne kužimo ovdje što se događa. Mislim da cijela priča, cijelu priču o EU fondovima treba demistificirati, da vlast mora biti jednostavnija prema korisnicima, da im treba na vrijeme davati određene informacije i da nažalost što prije treba složiti kompletnu infrastrukturu da mi to možemo koristiti kako treba, a ne da se vučemo iz mjeseca u mjesec i čekamo što će nam sljedeće Europska komisija ili unija reći da nam ne valja pa da mi to popravljamo i gubimo enormna sredstva i energiju dok rješavamo takve probleme.
Završno u ime predlagatelja zamjenik ministra doktor Jakša Puljiz.
Zahvaljujem. Evo, samo par riječi. Na kraju smo rasprave o tehničkom i … [[Govornik se ne razumije.]] došli do ove opće široke rasprave o korištenju fondova EU koja je primjerenija za točke dnevnog reda poput izvješća o korištenja fondova koji svakih 6 mjeseci podnosimo ovom visokom tijelu i kada s nestrpljenjem čekamo tu saborsku raspravu, i komentare i prijedloge saborskih zastupnika. Ovaj zakon je zaista vrlo jednostavna, vrlo kratak i neko je spomenuo vrlo precizan. On je upravo takav zbog toga što je Hrvatska vlada čekala da završi kompletna rasprava oko zakonodavstva, zakonodavnog okvira na razini EU. I jako dobro ste danas čuli kad je ta rasprava završili i mislim da zaista moram se držati činjenica u svakoj raspravi tako i u ovoj, ta rasprava je završila u svibnju 2014. Godine. U svibnju 2014. godine su usvojeni posljednji akti tzv. delegirani akti, otprilike nešto kao naši podzakonski akti kojima se preciziraju odredbe koje se odnose na rad tijela u sustavu upravljanja i kontrole. I čekali smo te zadnje akte da nakon toga izađemo sa zakonima koji će onda biti potpuno koncizan, koji će biti potpuno jasan i da nemamo potrebe onda u nekom kratkom roku opet dolaziti u Hrvatski sabor sa izmjenama i dopunama toga zakona. Tako da o nikakvom kašnjenju nema riječi, apsolutno Hrvatska vlada je reagirala najpromtnije moguće obzirom na završetak rasprave oko zakonodavnog okvira na razini EU. Ovaj zakon je kao takav jedan, samo jedan segment, jedan dio ove ukupne cjeline koja se odnosi na korištenje EU fondova, on Hrvatskoj vladi daje mogućnosti da se nastavi dalje posao na utvrđivanju odgovornosti i funkcija pojedinih državnih tijela. Naravno već sada je poznato kaj državna tijela će biti zadužena za to, a kroz same uredbe će to biti potvrđeno. Hrvatska je u specifičnom položaju, nemojmo to nikad zaboraviti kada govorimo o Europskim fondovima. Hrvatskoj je 2014. prva godina članstva, dakle to je kao Bugarska i Rumunjska 2008., to je kao Poljska, Češka i Slovačka 2005. Razlika u odnosu na Poljsku 2005. i Hrvatsku 2014. su ogromne jer su u međuvremenu sustav, kompletan sustav upravljanja i korištenja Europskih fondova poprilično usložnijom, poprilično usložnije. Neka pravila koja su vrijedila 2004., 2005. danas ne vrijede, puno su stroža nego što su bila onda. Hrvatska u tom pogledu svakako da čini najviše što može, Hrvatska u tom pogledu sigurno neće biti u kategoriji onih zemalja članica koje se često puta spominju kao manje uspješne zemlje članice, ali nemojmo nikad zaboraviti da je korištenje EU fondova jedan dugoročna proces i da na tom putu trebat će nam godine i godine da dođemo do one razine … [[Govornik se ne razumije.]] kapaciteta i onoga o čemu je isto danas bilo riječi, učinkovitosti korištenja EU fondova kakvu sad priželjkujemo. Toga nema preko noći, predpristupni fondovi su bili potpuno jedna druga razina korištenja strukturnih instrumenta, sad imamo nešto sasvim drugo, potpuno različito i u pogledu korištenja i u pogledu obujma koji je na raspolaganju. Ali ovo što ste danas imali prilike čuti i raspraviti i nadam se da ćete i podržati je jedan koračić na tom cijelom put, jedan dio mozaika koji se polako zatvara i ove godine ćete već vidjeti prve rezultate. Prvi natječaj neće izaći u 2015., prvi natječaj će izaći u 2014. Za sve one koji žele znati koji su to projekti, koji su to natječaji imate dvije odluke Vlade, jednu donesenu 2013. godine, 13.6. kojom su utvrđeni rokovi provedbe, pripreme i provedbe natječaja tzv. grand shema i pojedinačnih velikih infrastrukturnih projekata, te imate odluku iz lipnja, 8.6.2014. gdje su također utvrđeni rokovi pripreme i provedbe za novu grupu projekata koji se odnose na perspektivu 2014.-2020. Hvala na pažnji.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno.
Poštovane kolegice i poštovani kolege zastupnici, sinoć smo završili na vrijeme, pa možemo jutros počet na vrijeme. Počinjemo naravno sa glasovanjem o odrađenim točkama dnevnog reda, materijalima, prijedlozima zakona i drugih akata. Možemo li provjeriti kvorum? Kakva je situacija sa kvorumom? Možemo krenuti. Poštovane kolegice i kolege, idemo po redu. Konačni prijedlog zakona o uspostavi institucionalnog okvira za provedbu europskih strukturnih i investicijskih fondova u Republici Hrvatskoj u financijskom razdoblju od 2014./2020. godina, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 678. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim predstavnika predlagateljice poštovanog Jakšu Puljiza zamjenika ministra regionalnog razvoja i europskih fondova da se očituje o amandmanu Odbora za zakonodavstvo.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Vlada prihvaća amandman.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se dizanjem ruke izjasnimo. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova 85 za, 14 glasova protiv i 2 suzdržana glasa donesen zakon P.Z. br. 678. u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
Prelazimo na: - Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o lijekovima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 679. Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupka objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku. Njihova ste izvješća primili na sjednici. Uvodno će prijedlog zakona obrazložiti ministar zdravlja primarijus Siniša Varga. Izvolite ministre. Izvolite za govornicu.
Potpredsjednice Sabora, zastupnice i zastupnici, zahvaljujem se na prilici da prvi put govorim za ovom govornicom. Evo, ja ću vam predstaviti prijedlog izmjene i dopune Zakona o lijekovima. Naime, od 01.07.2013. godine, dakle danom pristupanja RH EU, sva odobrenja za stavljanje u promet u EU lijekova odobrenih u centraliziranom postupku od strane Europske komisije, postali su automatski važeći u RH. Stoga je agencija za lijekove i medicinske proizvode od 02.07.2013. donijela rješenje o ukidanju svih nacionalnih odobrenja za stavljanje u promet lijekova koji su odobreni u EU u centraliziranom postupku. Slijedom toga hrvatske pravne osobe, predsjednici proizvođača lijekova su 02.07.2013. prestali biti nositelji odobrenja za sve lijekove odobrene u EU u centraliziranom postupku, a novi nositelji odobrenja za te lijekove postali su inozemni proizvođači povezani društvom sa inozemnim proizvođačima tih lijekova. Člankom 234., stavkom 1 važećeg Zakona o lijekovima propisano je da će danom stupanja na snagu ovog zakona agencija pokrenuti postupak ukidanja odobrenja za stavljanje u promet lijekova dana na temelju Zakona o lijekovima za lijekove odobrene u EU centraliziranim postupkom dok je stavkom 2 istog članka propisano da se serije tog lijeka proizvedene u skladu s odobrenjem za stavljanje u promet danim prije stupanja na snagu ovog zakona može unositi i nalaziti u prometu u RH do isteka roka valjanosti ili najduže 12 mjeseci od dana stupanja na snagu ovog zakona. Ovim zakonskim prijedlogom predlaže se u cilju osiguranja odgovarajućeg i neprekinute opskrbe hrvatskog tržišta lijekovima i sprječavanje nestašice lijekova izmjene članka 234. stavka 2 Zakona o lijekovima. S obzirom da prema podacima dobivenih od nositelja odobrenja za stavljanje u promet navedenih lijekova, još uvijek postoji značajne raspoložive količine tih lijekova koje su proizvedene i opremljene u skladu sa nacionalnim odobrenjem za stavljanje u promet ovim zakonskim prijedlogom uređuje se u cilju osiguranja opskrbe hrvatskog tržišta po prijeko potrebnim lijekovima za liječenje teških bolesti, da navedeni lijekovi mogu biti u prometu u RH do isteka roka valjanosti tih lijekova, odnosno najduže do 01. srpnja 2015. godine. Za potrebe otklanjanja opasnosti od nestašice lijekova za liječenje teških bolesti na tržištu RH, kao i osiguranje dostupnosti prijeko potrebnih lijekova pacijentima te osiguranje prikladne i neprekinute opskrbe hrvatskog tržišta lijekovima, sukladno članku 204. Poslovnika Hrvatskog sabora predlaže se donošenje ovog zakona po hitnom postupku. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Ivan Šuker, replika.
… [[Govornik se ne čuje.]] imamo još jedan zakon koji ne obrazlaže sukladno Zakonu o fiskalnoj odgovornosti, ja postavljam ministru pitanje koliki je dug za lijekove HZZO-a u RH sa danom 01.07.2014. godine?
Kako želite odgovoriti? Odgovor ministar zdravlja.
Obzirom da nije predmet ovog zakona, ako želite mogu vam napismeno odgovoriti točan dug sa datumom koji ste tražili. … [[Upadica se ne čuje.]] Pisanim putem. Hvala lijepa. Ispričavam se, hrvatski, nije mi materinji jezik, odrastao sam u Kanadi pa tu i tamo ću izreći koju gramatičku grešku.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzet riječ? Ne žele. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a, kolegica Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo gospođo predsjednice. Gospodine ministre… Molim? [[Upadica: Potpredsjednice.]] Potpredsjednice. Gospodine ministre i dobro došli. Dakle, ulaskom Hrvatske u EU kad pogledamo Zakon o lijekovima on je, preuzeli smo zapravo i direktive i uredbe Vijeća, Europskog parlamenta, Europske komisije koja se odnosi na lijekove za primjenu na ljudima. Moram ovdje naglasiti da je Unija inače uvijek se zalaže za univerzalna dostupnost zdravstvene zaštite i zdravstvenog osiguranja i kad pogledamo na području zdravstva, tada je ona mjerodavna za javno zdravstvo, dok je sve ono što se odnosi na zaštitu i unapređenje zdravlja ljudi, naravno da je nadležna država članica što znači da uvijek imamo mi pravo samostalno odlučivati u sustavu zdravstvene zaštite. Prema Zakonu o lijekovima u prometu lijekova može se nalaziti samo onaj lijek koji ima odobrenje za stavljanje u promet ili ima odobrenje za paralelan uvoz ili odobrenje za paralelan promet. Spomenulo se i pojam centraliziranog postupka, ocijene lijeka, provodi je Europska komisija za lijekove, a taj postupak je obvezan samo za određene lijekove, one koji su za liječenje šećerne bolesti, raka, neurodegerativne bolesti, … bolesti, HIV te za lijekove koji su dobiveni biotehnološkim postupkom. U ime kluba SDP-a podržavamo izmjene Zakona o lijekovima s konačnim prijedlogom zakona upravo zbog potrebe otklanjanja opasnosti od nestašice lijekova, za liječenje ovih teških bolesti kao i naravno osiguranje dostupnosti prijeko potrebnih lijekova. Isto tako podržavamo donošenje ovog zakona po hitnom postupku. Kad pogledate stanje je da se tek nakon odobrenja usklađenog, traženog EU pakiranja od strane Europske komisije, može se zapravo pokrenuti proizvodnja novih serija lijekova koji su odobreni upravo centraliziranim postupkom te koji su namijenjeni za stavljanje u promet na hrvatskom tržištu. Pošto za većinu lijekova nije zapravo usklađeno pakiranje lijekova i dokumentacija na hrvatskom jeziku, zbog toga i nije zapravo počela proizvodnja novih serija za hrvatsko tržište, a kako postoje značajne raspoložive količine tih lijekova koji su proizvedeni i isto tako opremljeni u skladu sa nacionalnim planom za stavljanje u promet, upravo zbog toga se zapravo i pristupilo ovim izmjenama. Ovim zakonskim prijedlogom uređuje se ta promjena s ciljem osiguravanja opskrbe hrvatskog tržišta prijeko potrebnim lijekova za liječenje teških bolesti. Izmjene koje jesu odnose se samo na jedan članak i to članak 234. Dakle još jedan put u ime SDP-a podržavamo ove izmjene upravo zbog dostupnosti potrebnih lijekova odnosno prikladne i neprekinute opskrbe lijekovima na našem tržištu. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Gospodine ministre, kolegice i kolege. Klub HDZ-a će podržati ovaj zakon jer zamislite sada da u ovim okolnostima kada su nam liste čekanja tako duge, velike, kada liječnici nam odlaze i sada da dođe još do nestašice lijekova, do defekture kako se to kaže i to ovako značajnih lijekova kao što je rekla i o tome govorila kolegica Šimac-Bonačić, lijekova protiv dijabetesa, raka, HIV-a, imunoloških i virusnih bolesti, to bi uistinu izazvalo nesagledive posljedice. A znamo da su lijekovi od posebnog značaja u zaštiti zdravlja i u zdravstvenoj zaštiti. Pa recimo nekoliko riječi o lijekovima. Lijek je naime prema Zakonu o lijekovima jest svaka tvar ili kombinacija tvari prikazana sa svojstvima liječenja ili sprečavanja bolesti kod ljudi ili svaka tvar ili kombinacija tvari koja se može upotrijebiti ili primijeniti na ljudima u svrhu obnavljanja, ispravljanja ili prilagodbe fizioloških funkcija farmakološkim, imunološkim ili metaboličkim djelovanjem ili sa postavljanjem medicinske dijagnoze. Dakle sama definicija govori dosta o kojoj širini i o kojem se području radi. A tvar može biti dakle ljudskog podrijetla, tj. ljudska krv, proizvod ljudske krvi, životinjskog podrijetla, mikroorganizmi životinje, dijelove organa, izlučine životinje toksine, ekstrakti proizvodi iz krvi. biljnog podrijetla npr. mikroorganizmi biljke, dijelovi biljaka, izlučine biljaka, biljni ekstrakt. I kemijskog podrijetla npr. kemijski elementi, kemijske tvari prirodnog podrijetla i kemijski proizvodi dobiveni sintezom. Dakle i definicija i ovo što sam naveo govori o koliko se važnom i širokom području radi i naravno je i sigurno je da su i štetne i nuspojave su ne tako rijetke i to je potrebno imati pod zakonskom kontrolom. I tu je zakon ovaj iz 2013. Zakon o lijekovima koji je uvažio gotovo sve direktive koje su u tom momentu bile važne za to i on uređuje sva ta područja od stavljanja u promet, proizvodnju, označavanje, farmakovigilanciju, provjeru kakvoće, ali isto tako jedno važno područje opskrbu hrvatskog tržišta lijekovima. I to je baš predmet evo ove izmjene da ne bi došlo, dakle nesporno je da je potrebna kontinuirana opskrbe hrvatskog tržišta lijekovima. A kao što smo čuli ovim zakonom sada bi 1.srpnja 2014.bi došlo jednostavno do prekida opskrbe ovako važnim lijekovima kao što su ova. I u tom smislu se ide na ovu izmjenu, ovaj članak 234.koji je vrlo kratak, vrlo je mali ali itekako važan, dakle da svi oni lijekovi jer moramo i to naznačiti da se lijekovi kod nas dobivaju i stavljaju se u upotrebu koji imaju odobrenje Agencije za lijekove, ali i ovim centraliziranim postupkom u okviru EU, tu je bitno i jednostavno bi oni morali 1.sprnja bili van upotrebe, a kako bi došlo do velikog poremećaja na tržištu lijekovima i naravno posljedično i dostupnosti zdravstvene zaštite u tom smislu se ide u ovu izmjenu koja će do isteka zaliha lijekova koji su ovim postupkom na našem tržištu ili do 1.srpnja 2015.s čime bi se jednostavno ovaj veliki problem na neki način spriječio. A do tada vjerujemo da će se jednostavno i ova pakiranja i ovi momenti koji su naznačeni će biti usklađeni pa bi se mogli naći oni nositelji koji će stavljati te lijekove u upotrebu. I u tom smislu ćemo čekati da se to dogodi, a tržište da ne ostane bez lijekova, mi u tom smislu i podržavamo ovaj zakon. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Ministre želite završno reći? Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo kasnije.
Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o lijekovima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 679. Rasprava je zaključena. Dajem na izglasavanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 101 glas za i 7 suzdržanih glasova, 6 suzdržanih ispričavam se. 6 suzdržanih glasova donesen zakon P.Z. br. 679. u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.
- Konačni prijedlog Zakona o privremenom uzdržavanju, drugo čitanje, P.Z. br. 656. Predlagateljica zakona je Vlada RH. Prijedlog akta ste primili. Kod donošenja zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. izvješća ste primili na sjednici. Uvodno će obrazložiti prijedlog zamjenica ministrice socijalne politike i mladih gospođa Maja Sporiš. Izvolite.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici. Predloženim Zakonom o privremenom uzdržavanju po prvi se puta cjelovitim zasebnim propisom uređuje područje privremenog uzdržavanja djece, kao institut zaštite djetetovog zakonskog prava na uzdržavanje sukladno suvremenoj europskoj zakonodavnoj praksi. Predmetna materija trenutno je uređena u nekoliko članaka važećeg Obiteljskog zakona. zbog nedorečenosti tih odredbi, nedovoljno jasno definiranih pretpostavki za ostvarivanje prava na privremeno uzdržavanje, nejasnih odredbi o trajanju i visini tog prava, te nedovoljno definiranog postupka povrata isplaćenih sredstava od strane obveznika uzdržavanja pristupilo se izradi potpuno novog zakona koji će detaljno urediti navedeno područje. Predloženim zakonom se sustavnije, jasnije i potpunije uređuje institut privremenog uzdržavanja uvažajući probleme koji su se javili u praksi u primjeni tog instituta. Nedorečenost odredbi koje određuju privremeno uzdržavanje u važećem Obiteljskom zakonu omogućila je manipulacija od strane obveznika uzdržavanja koji su djelomičnim uplatama od samo nekoliko kuna mogli uskratiti djetetu pravo na privremeno uzdržavanje. U tom slučaju dijete je bilo primorano ponovno čekati protek vremena određen zakonom da ponovno zatraži privremeno uzdržavanje. Zakonom koji se pred vama nalazi spriječiti će se ovakve manipulacije. Naime, sukladno ovom zakonu djetetu se priznaje pravo na privremeno uzdržavanje i kod djelomičnog plaćanja uzdržavanja odnosno obveznik uzdržavanja više neće moći jednokratnim djelomičnim uplatama uzdržavanja sprječavati dijete u ostvarivanju prava na privremeno uzdržavanje. Zakonom se ujedno skraćuje rok koji mora proteći od donošenja pravomoćne presude o uzdržavanju do podnošenja zahtjeva za privremeno uzdržavanje sa 7 mjeseci na 3 mjeseca uz obvezno pokretanje ovršnog postupka. Nadalje, ovim zakonom rješava se još jedan gorući problem vezan za institut privremenog uzdržavanja, nemogućnost povrata isplaćenih sredstava u državni proračun. Naime, sukladno važećem Obiteljskom zakonu nakon što je centar isplatio privremeno uzdržavanje Državno odvjetništvo bilo je dužno pokrenuti sudski postupak protiv obveznika uzdržavanja za povrat isplaćenih sredstava. Ovi postupci su bili spori i dugotrajni a kada presuda koja je donesena u takvom postupku postane pravomoćna tek tada se u ovršnom postupku Republika Hrvatska naplaćuje na imovini obveznika uzdržavanja. Kako bi se riješio ovaj problem dugotrajnosti i neefikasnosti postupaka povrata sredstava ovim se zakonom po prvi put jasno i detaljno definira postupak vraćanja isplaćenog iznosa privremenog uzdržavanja na način da Republika Hrvatska samom isplatom privremenog uzdržavanja stupa u pravni položaj djeteta i na nju prelaze tražbine uzdržavanja u visini isplaćenog iznosa sa svim sporednim pravima. Naime, sukladno predloženom zakonu umjesto dugotrajnih sudskih postupaka Centar za socijalnu skrb svakih godinu dana donosi rješenje kojim nalaže obvezniku uzdržavanja da vrati Republici Hrvatskoj sredstva koja su isplaćena temeljem privremenog uzdržavanja. Ovo rješenje je ovršna isprava temeljem koje je nadležno Državno odvjetništvo vodi ovršni postupak za naplatu isplaćenih sredstava privremenog uzdržavanja u korist državnog proračuna. Naime, potrebno je naglasiti da se iz proračuna Republike Hrvatske godišnje za privremeno uzdržavanje djece utroši oko 29 milijuna kuna a pravo Republike Hrvatske da predmetna sredstva naplati od stvarnih obveznika uzdržavanja ostaje neostvarena upravo radi nedovoljno definiranog postupka povrata predmetnih sredstava. Također predmetnim zakonom se po prvi put definira nadzor nad provedbom zakona, vođenja očevidnika svih rješenja o priznavanju prava na privremeno uzdržavanje, obveza usklađivanja iznosa privremenog uzdržavanja u slučaju promjene osnovice za njegovo određivanje, naknada štete te prekršajne odredbe u slučaju nepoštivanja zakona. Važno je dodatno napomenuti da su odredbe u obvezi Centra za socijalnu skrb da pokrene kazneni postupak protiv obveznika uzdržavanja koji ne plaća uzdržavanje sukladno pravomoćnoj presudi ostale sastavni dio Obiteljskog zakona. U odnosu na Prijedlog zakona o privremenom uzdržavanju Konačni prijedlog sadrži nekoliko izmjena a svima im je zajedničko to što su usmjerene na postizanje još veće razine zaštite prava i interesa djeteta. Tako se u konačnom prijedlogu zakona redefinirane odredbe o uzimanju u obzir uzdržavanja koje dijete prima od bake i djeda. Naime propisano da je prilikom ostvarivanja privremenog uzdržavanja potrebno učiniti vjerojatnim da baka i djed po roditelju koji ne plaća uzdržavanje ne doprinose djetetovom uzdržavanju barem u visini iznosi privremenog uzdržavanja za razliku od odredbe prijedloga zakona kojom je bilo propisano da je potrebno učiniti vjerojatnim da baka i djed nisu u mogućnosti plaćati uzdržavanje u visini iznosa privremenog uzdržavanja. Na ovaj način postupa se u interesu djeteta obzirom da se njegovo pravo na privremeno uzdržavanje ne čini ovisnim od mogućnosti bake i djeda da doprinose njegovom uzdržavanju već o njihovom stvarnom doprinosu. Naime baka i djed po roditelju koji ne plaća uzdržavanje dužni su uzdržavati dijete što nije novina u našem obiteljsko-pravnom uređenju i tako funkcionira već godinama. Sukladno tome ovom odredbom osigurava se da Republika Hrvatska plaćanjem privremenog uzdržavanja nadomješta obvezu roditelja na plaćanje uzdržavanja samo ako to u međuvremenu već nisu sukladno svojoj zakonskoj odredbi učinili baka i djed po tom roditelju. U konačnom prijedlogu zakona uklonjene su odredbe prema kojima pravo na privremeno uzdržavanje nema dijete koje s obveznikom uzdržavanja živi u istom kućanstvu. Prilikom utvrđivanja obveze uzdržavanja i same visine tog uzdržavanja u ovršnoj ispravi uzima se u obzir okolnost živi li obveznik uzdržavanja u kućanstvu na koje se odnosi obveza uzdržavanja pa stoga nema razloga da pravo na privremeno uzdržavanje bude uskraćeno djetetu samom činjenicom da s obveznikom plaćanja uzdržavanja živi u istom kućanstvu. Također radi zaštite interesa djeteta izmijenjena je i odredba o prvenstvenom redu prilikom ovrhe tražbine Republike Hrvatske prema obvezniku uzdržavanja na način da je definirano da ostvarivanja ove tražbine ima prednost u naplati pred svim ostalim tražbinama koje se ostvaruju na plaći i drugim stalnim novčanim primanjima osim pred tražbinom uzdržavanja djeteta. Na ovaj način osigurava se da tražbina uzdržavanje djeteta ima apsolutnu prednost u prisilnoj naplati pred svim ostalim tražbinama tog dužnika. Brisana je i odredba kojom je bilo propisano da će Centar za socijalnu skrb po službenoj dužnosti preispitati rješenja o privremenom uzdržavanju donesena je prema prijašnjim zakonima obzirom da se ova odredba pokazala spornom sa gledišta zaštite stečajnih prava. Usvajanjem ovog zakona učiniti će se značajni koraci ponajprije prema jačoj i efikasnijom zaštiti prava djeteta na uzdržavanje, omogućiti će se jedinstveno postupanje centara za socijalnu skrb i državnih odvjetništava te znatno olakšati određivanje privremenog uzdržavanja kao i postupak povrata iznosa isplaćenog privremenog uzdržavanja od obveznika uzdržavanja. Budući da su u Obiteljskom zakonu koji stupa na snagu 1. rujna 2014. godine izostavljene odredbe o privremenom uzdržavanju kako ne bi došlo do pravne praznine u uređenju ovog područja predviđeno je istovremeno stupanje na snagu i Zakona o privremenom uzdržavanju. Slijedom svega navedenog pozivam vas da podržite Konačni prijedlog Zakona o privremenom uzdržavanju. Hvala lijepo.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi je klub Hrvatskih laburista i kolega Nenad Pleše.
Ne znam koga da pozdravim i potpredsjednicu i predsjednika Hrvatskog sabora, zamjenicu ministrice sa suradnicom, kolegice i kolege. Pred nama je Zakon o privremenom uzdržavanju u drugom čitanju u kojem su neki članci promijenjeni, jasnije napisani ili pojašnjeni, a svakako se radi o povećavanju prava djeteta. Ovaj zakon je kao produkt Obiteljskog zakona, a donesen kao poseban propis zbog toga da jače i efikasnije zaštiti prava djeteta. Stupa na snagu s 1. rujnom isto kao i Obiteljski zakon. Nadam se da će to tako i biti s obzirom i na tumačenje Ustavnog suda vezano uz Obiteljski zakon. Ovim zakonom se kaže da pravo djeteta na uzdržavanje ako obveznik uzdržavanja dulje od 3 mjeseca neprekidno od dana pokretanja ovršnog postupka radi uzdržavanja ne izvršava svoju obavezu. Tada ovim zakonom država na sebe preuzima obavezu koju imaju roditelji, a to je obaveza uzdržavanja svoje djece. Vrlo često u životu dolazi do rastave gdje je dijete onda dodijeljeno jednom roditelju, a ovo drugo ne ispunjava obaveze uzdržavanja svoga djeteta. U 2010. godini takve djece je bilo 40 000, 2012. 60 000, nisam našao podatak za 2014. godinu ali možemo pretpostaviti da taj broj samo raste. Alimentacija koja je određena u brakorazvodnim parnicama obaveza je jednog od roditelja. To nije obaveza bake ni djedova, a bake i djedovi su posebna priča u ovoj priči jer od prava da viđaju dijete odnosno unuka dobivaju obavezu da zbog neodgovornosti svoje djece preuzimaju obavezu uzdržavanja na sebe. Tamo gdje djede i bake mogu tu obavezu izdržavati mislim da uopće nije to upitno, međutim upitno je onda kada djede i bake s obzirom na situaciju i standard u kojem se nalaze ne mogu izvršavati tu obavezu. Roditelj kod kojeg dijete živi tada tuži baku i djedu da se odredi njihova visina obveze, ako je vjerodostojno vjerojatnim da baka i djed po tom roditelju ne pridonose djetetovu uzdržavanju najmanje u visini koja je ovim zakonom određena kao iznos privremenog uzdržavanja. Ako bake i djede izbjegavaju tu obavezu ide se na ovršni postupak itd. i na taj način se postupak prava na privremeno uzdržavanje produžuje. Na kraju država preuzima obavezu uzdržavanja. Ako se znači 3 mjeseca neprekidno od dana pokretanja ovršnog postupka ne izvršava obaveza, država tu uskače i do 3 godine vrši obavezu uzdržavanja djeteta. U Republici Hrvatskoj imamo 3700 korisnika koji trenutno koriste pravo na privremeno uzdržavanje. Godišnje se utroši 29 milijuna kuna. Sve to zajedno ostaje nenaplaćeno, država ne može naplatiti i stoga je i ovaj zakon da se pojednostavi vraćanje sredstava u državni proračun. Jedino što mene malo tu muči, što se događa tada kada obveznici ne mogu vraćati, nemaju mogućnosti, nemaju prihoda, nemaj imovine di bi vraćali novac koji je korišten za privremeno uzdržavanje. Kako će se onda država od toga naplatiti? Svakako ćemo podržati Klub zastupnika Hrvatskih laburista ovaj zakon. Nadamo se da će zaživjeti u cijeloj svojoj strukturi i praksi, a želja mi je da broj korisnika prava na privremeno uzdržavanje bude što manji, a ne što veći. Hvala.
Hvala i vama poštovani kolega. U ime kluba HDZ-a u Hrvatskom saboru poštovana zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite kolegice Sumrak.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege naravno, kao što ćemo danas čuti bake i djedovi budući. Pred nama je danas Konači prijedlog zakona o privremenom uzdržavanju koji je vezan na Obiteljski zakon i poziva se na Obiteljski zakon. Pretpostavljamo da se poziva na prijedlog novog Obiteljskog zakona koji je eto nedavno Ustavni sud morao pa neću srušiti, da ne bi to tako grubo i povredljivo zvučalo prema Ministarstvu socijalne skrbi, ali je naprosto reklo da nije u redu i to ovaj čas se radi samo o završnim odredbama, a i neke od završnih odredbi su vezane upravo na ovaj zakon. Pa tu se pokazuje da nije dobro raditi brzopleto, šlampavo nego da treba raditi mudro i pokazuje se još jedanputa da nas život uči, odnosno stvarni život, realnost u kojoj živimo, da je ta realnost puno složenija od svih ovih naših formiranih propisa, raznih članaka i da čovjek kad ima iskustvo u realnom životu i na žalost onaj tko se susreće sa nekim od ovih stanja ovog realnog života tada može možda puno lakše i napisati neke članke zakona koji se mogu lakše provoditi i koje budu provodljive, a da ne budu na štetu nikoga u obitelji. Ovaj čas ovdje se radi o zakonu kojem bi trebali se prvenstveno zaštititi djecu. I ovom Hrvatskom saboru, a i inače u životu jako se puno želimo pozivati na našu ljubav, odgovornost prema djeci, na to da su nam djeca sve, da eto za djecu vrijedi živjeti. I ja se s tim slažem. I zaista mislim da ipak u većini slučajeva u obiteljima i jesu djeca onaj centar zbog kojeg vrijedi živjeti, kojeg vrijedi odgajati, kojem se vrijedi posvetiti i naprosto njega se iskonski voli. Tu ljubav ne možemo niti narediti prema djeci, ne možemo je ni jednim člankom propisati. A na žalost postoje situacije kad se i to mora. Pa u skladu sa Konvencijama o pravima djeteta u kojoj se navodi da dijete ima pravo na životni standard primjeren djetetovim tjelesnim, duševnim, duhovnim čudoredom i društvenom razvoju, a roditelji su ti koji su prije svih odgovorni osigurati unutar svojih sposobnosti i novčanih mogućnosti životne uvjete nužne za djetetov razvoj. Da, tu ću malo zastati. Zaista pa kod vjernika, kažem kod nas vjernika jer pretpostavljam da ovdje postoje ljudi koji su ateisti i ne vjeruju, ali je to možda i kod njih. Na neki način se kaže da se to jedno povjerenje unutar obitelji i ta neka obiteljska ljubav treba izraziti onda kad su situacije teške, kad nema novaca, kad treba prebroditi nešto i da se to može. Međutim, eto opet nas život uči da to nije tako jednostavno. Prvenstveno bez posla ostaju roditelji djece. I sad oni su bez posla, ne primaju plaću. Govori se o problemima, znači nezaposlenosti a što taj problem implicira sve one probleme koja moraju ispaštati i djeca. Jer vrlo često dolazi do raspada bračnih zajednica. Znamo i sami da imamo više razvoda nego što imamo vjenčanja, da ima manje rođene djece nego što ima umrlih i moram reći da cijela situacija u stvarnosti ne čini se lijepa. Obiteljskim zakonom propisana je dužnost roditelja da uzdržava svoje malodobno dijete, dijete koje se školuje, a i godinu dana nakon školovanja ako se ne može dijete zaposliti. Danas djeca žive sa svojim roditeljima do tridesete, a i preko tridesete u zajedničkom domaćinstvu i zajedničkom kućanstvu iz jednostavnog razloga jer eto nemaju ni oni posla. Vidimo i sami što nam govore brojke, neću reći da su uvijek statistike ljudi ali na žalost tako je. Mladi odlaze, a ovi drugi nemaju posao kao i njihovi roditelji i jedino im je sigurnost da ostanu na neki način u zajednici sa svojim roditeljima. Obiteljski zakon od 2003. godine uveo je institut privremenog uzdržavanja i tim zakonom se određuje da ovo pravo pripada djetetu, ako roditelj obveznik uzdržavanje ne udovoljava svojoj obvezi duže od 6 mjeseci neprekidno ili ako nije platio obvezni iznos za 6 mjeseci s prekidima unutar razdoblja od 7 mjeseci. Roditelji koji žive sa djetetom u tom vremenskom roku podnosi zahtjev za privremeno uzdržavanje kod Centra za socijalnu skrb i to čini Centar za socijalnu skrb po službenoj dužnosti. Kako su često prisutna izbjegavanja plaćanja obveza uzdržavanja novi Obiteljski zakon predvidio je da se privremeno uzdržavanje uredi posebnim zakonom o kojem sada kao konačnom prijedlogu raspravljamo. Mi u klubu Hrvatske demokratske zajednice ponovo ćemo kao i u prvom čitanju predložiti neke izmjene i dati primjedbe na konačni prijedlog ovog zakona sa namjerom da se donese zakon koji će biti provediv. Jer u vrijeme sve većeg broja kao što sam već navela i razvoda i sklapanja izvanbračnih zajednica za koje nemamo podatke koliko se one raspadaju, u vrijeme ove ekonomske krize i sveopće nezaposlenosti ima sve više djece prema kojima se primjenjuje institut privremenog uzdržavanja. Kao i u prvom čitanju upozorit ćemo na članak broj 7. ovog zakona. Članak broj 7. ovog zakona govori da pravo na privremeno uzdržavanje ima dijete ako roditelj koji ne stanuje sa djetetom ne ispunjava svoju obvezu uzdržavanja na temelju ovršne isprave u cijelosti ili djelomično i ako se učini vjerojatnim. Molim vas, ovo ćemo ponovo podcrtati ovo vjerojatnim da baka i djed po tom roditelju ne pridonose djetetovom uzdržavanju. Evo došli smo do još jednog dijela, a to su baka i djed. Baka i djed u našim životima svakog od nas ovdje gajimo prema njima jednu posebnu ljubav, a i oni prema svojim unucima. Ali i baka i djed su danas siromašni, jer baka i djed jedva sa svojim mirovinama ako ju imaju preživljavaju ovaj život. Ali baka i djed uvijek će naći neku kunu za svoju unuku ili unuka, hoće. Nama u Hrvatskoj demokratskoj zajednici zaista ovim člankom 7. stavkom 2. pogotovo se odnosi na to da će unuka ili unuk po službenoj dužnosti morati tužiti tog baku i djeda kako bi oni u stvarnosti preuzeli izvršenje uzdržavanja zbog toga jer neki sin ili kćer to ne žele ili ne mogu, sad tu ima raznih mogućnosti. No, govorili smo sada o tom stavku 2. jer je on zaista i zbunjujući u odnosu na ovaj stavak 1. Ispada da su baka i djed u odgovornijem položaju nego što je roditelj, obveznik uzdržavanja prema ovršnom naslovu, jer bi baka i djed trebali doprinositi za uzdržavanje bez odluke suda. Opet će se događati da će svaki službenik u svakom centru imati drugačiju ocjenu i da će se svakom drugačije činiti nešto vjerojatnim. Djed i baka mogu biti obveznici uzdržavanja na temelju sudske odluke jer tek tada u slučaju neplaćanja te obveze može se pokrenuti ovršni postupak i nakon toga može se pokrenuti i postupak ostvarivanja prava na privremeno uzdržavanje. Postoji mogućnost da se rok u kojem se 6. mjeseci odnosno 7. smanjuje na 3., znatno produžiti, ako se nakon neuspjele ovrhe prema roditelju pokreće postupak obveze prema baki i djedu nakon kojeg slijedi ovrha prema njima pa tek onda privremeno uzdržavanje. Na neki način stječe se dojam da država će učiniti sve, da će uključiti i baku i djeda, ne znam, možda se desi da u nekoj izmjeni budu tu i stric i strina i ne znam svi drugi prije nego što se uključi država u privremeno uzdržavanje. Takve formulacije dovode do zaključka da su potrebni ovršni prijedlozi i protiv roditelja koji ne ispunjava svoju obvezu uzdržavanja, zatim sudski postupak za utvrđivanje obveze od strane djeda i bake i ovršni postupak prema njima ukoliko ne izvršavaju svoju obvezu. Pa se tek onda stječu uvjeti za ostvarivanje prava na privremeno uzdržavanje. To neće dovesti svakako do skraćivanja roka na 3 mjeseca nego do znatnijeg produžavanja već postojećeg roka. U Obiteljskom zakonu za koji smatramo da nije na snazi i neće biti jer Ustavni sud je rekao svoje i novom i starom načelno je određena međugeneracijska solidarnost. Ali ako novčana obveza nije određena i odrediva sudskom odlukom onda su moguća različita tumačenja. Uvodi se da dijete mora imati posebnog skrbnika ako se pokreće postupak po službenoj dužnosti. Tada nije potrebno jer ga pokreću socijalni radnici pred Obiteljskim sudom. A ovakvo rješenje odugovlači postupak i poskupljenje. Posebni skrbnici će biti zaposlenici budućeg Centra za posebno skrbništvo za koje se nakon navedene odluke Ustavnog suda ne zna kada i pod kojim uvjetima će početi raditi. U članku 15. izrijekom stoji da će se saslušati obveznik uzdržavanja u postupku osim ako bi to odugovlačilo postupak. Svaka stranka ima pravo biti upoznata sa postupkom koji se vodi, ima pravo davati prijedloge i dokaze i iznijeti žalbu u skladu sa odredbama Zakona o upravnom postupku i time se krši članak 26. Ustava RH u kojem je određeno da su sve osobe jednake pred sudom i drugim tijelima javne ovlasti. Pa onda mi u klubu predlažemo da se taj članak briše jer navedene stranke u postupku moraju se po Zakonu o upravnom postupku pozivati. U članku 27. navode se obveze prema Centru za socijalnu skrb koji nisu u skladu sa Zakonom o socijalnoj skrbi jer povrat sredstava u državni proračun nije u nadležnosti centara za socijalnu skrb. Smatramo da su prijedlozi opravdani, u cilju su pojednostavljenja zakona kako bi zaštitio djecu radi koje se i donosi. Mi ćemo u ime kluba podnijeti dva amandmana. I ono što bih ja htjela sad na kraju reći iščitavajući Obiteljski zakon, ali evo i ovaj zakon, i slušajući danas našu predlagateljicu ne samo da stječemo dojam, ja mislim većina nas, nego i u javnosti, to je toliko nerazumljivo, toliko puno rečenica, toliko puno riječi nerazumljivih, ja vjerujem da bi jedan ovakav zakon pa i Obiteljski zakon trebao biti takav da ga mogu razumjeti svi pa i baka i djeda o kojima se ovdje radi jer vjerujem da njima danas kad ovo slušaju nije uopće jasno o čemu se radi, osim da će se prije njih ovršiti nego što će država izvršiti obvezu privremenog uzdržavanja. To će jedino shvatiti. Što se želi takvim kompliciranjem, takvim megalomanskim člancima kad svaki zakon treba biti takav da je razumljiv svima pa čak ako i dijete u osnovnoj školi pročita članak trebao bi ga razumjeti. Ovdje zaista nije ništa razumljivo. A osim toga danas govorimo o zakonu koji se poziva na novi Obiteljski zakon koji je pak Ustavni sud srušio i kad ćemo se naći i govoriti o nečemu što zaista ima početak, kraj, glavu i rep? Bez obzira na dobre možda namjere i na sve ostalo ali treba se stvari pojednostaviti, trebaju biti razumljive, trebaju biti takve da se skraćuje postupak, a ne da ga što je moguće više odugovlačimo. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Na redu je klub Hrvatske stranke umirovljenika i poštovana zastupnica [[Upadica: Ne, ne.]] Krivo imam, ispričavam se. Ne, ne sve je u redu. Složene su prijavnice bile redom kojim sam ja počeo čitati, a prijava je bila na drugi način. Hrvatska narodna stranka i poštovana zastupnica Sonja König.
Hvala vam lijepa. Dok ste vi ovdje ne trebam. Hvala lijepa poštovani predsjedniče našeg Sabora, poštovana zamjenice ministre sa suradnicom, kolege i kolegice. … [[Upadica se ne čuje.]] U međuvremenu ispravljam, hvala lijepa [[Upadica: Ispričavam se.]] Sve u redu. Evo, ideja i cilj predloženo Zakona o privremenom uzdržavanju je da uspješnije i promptnije naplaćuje alimentaciju. Jer s problemom plaćanja, odnosno neplaćanja alimentacije se bore već dugi niz godina roditelji i mnoge institucije, ali za sada još uvijek neuspješno. I bilo je raznih ideja i pokušaja da se taj problem bolje riješi, predlagalo se osnivanje alimentacijskog fonda, pisale su se peticije, izrađivale strategije a za to vrijeme se dešavalo i još se uvijek dešava da sudski procesi traju godinama. I tim dugotrajnim sudskim postupcima čak i naši suci i sutkinje doprinose kršenju prava djece da na vrijeme prime uzdržavanje od roditelja. Dakle i sud, suci i sutkinje krše prava djece. Predloženim zakonom predviđa se da ukoliko roditelj 3 mjeseca alimentaciju ne plati, centar za socijalnu skrb preuzima plaćanje na sebe. Sporadično i manje uplate neće više biti prepreka djetetu da ostvari svoje pravo jer dosad je i uplaćenih npr. 100 kuna to odgađalo. Vrijeme u kojem dijete ne prima alimentaciju ovim prijedlogom prepolovit će se. Dakle, umjesto 6, odnosno 7 mjeseci po novom će se već nakon 3 mjeseca neplaćanja ili djelomičnog plaćanja alimentacije moći aktivirati mehanizmi da dijete od države dobije privremeno uzdržavanje. Više se neće dešavati da zbog nedovoljno jasno definiranih zakonskih pretpostavki Centar za socijalnu skrb npr. u Splitsko-dalmatinskoj županiji za identični slučaj ima potpuno različiti praksu u tumačenju i primjeni neke odredbe, od npr. Centra za socijalnu skrb u Zagrebu. Ovim zakonom omogućit će se jedinstveno postupanje tih centara jer su jasnije definirane pretpostavke za ostvarivanje prava na alimentaciju, propisan je postupak, uređene su pojedinosti isplate i slično. Ovim zakonom omogućit će se jedinstveno postupanje i nadležnih državnih odvjetništava koji su u proteklim godinama uz roditelje i centre za socijalnu skrb najviše ukazivali na poteškoće u postupku i primjeni zakonskih odredbi vezanih uz privremeno uzdržavanje. Vjerujemo da ćemo i djelatnicima te institucije donošenjem ovog zakona olakšati posao i smanjiti dugotrajnost postupaka. Ironično je, ali dugotrajnost postupka može biti i prednost u jednom slučaju i to kod izricanja zatvorske kazne za one roditelje koji ne izvršavaju svoju obvezu uzdržavanja. Jer dok je osuđenik u zatvoru šansa da zarađuje i plaća privremeno uzdržavanje je naravno manja, gotovo da je i nema. Takva sankcija ne jamči istodobno realizaciju djetetovog prava na uzdržavanje već zapravo posredno i otežava namirenje tražbine. Naime, zatvorska kazna onemogućava stjecanje zarade onom koji bi trebao platiti uzdržavanje i tu je onda riječ o svojevrsnom začaranom krugu koji zapravo nikome ne donosi dobro. I s tim problemom se muče i države, što se osmišljavanja implementacije i zakonskih rješenja ove vrste, imaju puno, puno više iskustva od nas. Neki su se recimo dosjetili da roditelji koji ne mogu izvršavati svoje obveze vrijednost iznosa alimentacije mogu ili moraju odraditi kroz javne radove ili nešto slično. Ovaj zakon to ne predviđa, ali i o tome treba razmisliti po našem mišljenju i možda u nekom narednom periodu uz dopune zakona i na taj način doprinijeti da oni manje odgovorni doprinose dobrobiti svojeg djeteta ili djece ali i dobrobiti društva. A društvo, odnosno država ovim predloženim zakonom pruža pomoć u ostvarivanju djetetovih prava na privremeno uzdržavanje, ubrzava te procese i smanjuje nejasnoće u njihovoj primjeni i zato će klub HNS-a podržati preloženi zakon. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa i vama i klub HNS-a. A sada prelazimo na pojedinačnu raspravu zastupnika u trajanju od 10 minuta. Na redu je poštovana zastupnica Ljiljan Cvjetović. Izvolite kolegice.
Poštovani predsjedniče, zamjenica ministrice sa suradnicom, kolegice i kolege. Ovim zakonom predlagatelj nesumnjivo iskazuje namjeru zaštiti djecu kojima roditelj, obveznik uzdržavanja ne plaća alimentaciju pa ovu obvezu preuzima država. Uređeno je pitanje povrata isplaćenog iznosa privremenog uzdržavanja. Privremeno uzdržavanje predlaže se isplaćivati djetetu najdulje 3 godine, pa se postavlja pitanje učinka takvog zakona i to iz razloga što su građani Republike Hrvatske sve siromašniji, opterećeni nizom ovrha a nekoliko stotina tisuća njih ima i blokirane račune. Tisuće je takvih primjera s kojima se svakodnevno susrećemo. Navest ću jedan, majka s maloljetnim djevojčicama živi u jednom gradu s minimalnom plaćom, otac obveznik uzdržavanja živi u drugom gradu, nezaposlen je, nema imovine, živi sa starim i teško bolesnim roditeljima koji imaju samo jednu mirovinu od 3000 kuna, pa niti djeda niti baka ne mogu doprinositi za uzdržavanje svojih unuka. Otac obveznik uzdržavanja povremeno dobije novac košnjom trave ili cijepanjem drva u susjedstvu ili povremenim pomoćnim poslovima na građevini u prosjeku oko 2 mjeseca godišnje. U godinu dana poslao je oko 140 molbi za zapošljavanje, ali bez uspjeha iako je nositelj spomenice Domovinskog rata. Centar za socijalnu skrb plaćao je privremeno uzdržavanje za djevojčice i protiv oca pokrenuo kazneni postupak na kraju kojega je utvrđeno da otac duguje na ime isplaćenog privremenog uzdržavanja oko 40 tisuća kuna. Otac uglavnom nema novac za kupiti kartu za prijevoz pa nije ni mogao uredno sudjelovati u postupku pred kaznenim sudom te mu je dosuđena kazna zatvora. Boravak u zatvoru pada na teret države, otac ne može vratiti isplaćeni iznos za privremeno uzdržavanje, ne može dobiti posao, a nema niti za svoj život, a maloljetnim djevojčicama prestat će privremeno uzdržavanje po sili zakona. Centri za socijalnu skrb su Zakonom o socijalnoj skrbi, Obiteljskim zakonom pa i ovim zakonom opterećeni sve većim brojem vođenja evidencija i upravnih postupaka, a državni proračun nema snagu za kvalitetno ekipiranje stručnjaka u centrima pa se gubi njihova svrha. Pomoć građanima u socijalnoj zaštitnoj potrebi ili … itekako u ovim kriznim vremenima potreban preventivni rad u pomoć u obitelji, djeci ili obvezniku uzdržavanje, primjerice u pronalaženju zaposlenja. Stoga će Klub zastupnika HSU-a amandmanom pokušati poboljšati predloženo rješenje trajanja prava na privremeno uzdržavanje. Naš prijedlog je da se u članku 8., odredba stavka 3 kojom se predlaže da dijete ima pravo na privremeno uzdržavanje u ukupnom trajanju od 3 godine, izmijeni i glasi, dijete ima pravo na privremeno uzdržavanje do stjecanja prava za zaposlenje. Ograničenje prava na privremeno uzdržavanje u ukupnom trajanju od 3 godine držimo nedovoljnim jer nam iskustvo govori da se i tijekom tog vremena vrlo rijetko poboljšaju financijski uvjeti obveznika uzdržavanja. Zato predlažemo da se pravio na privremeno uzdržavanje uz uvjet da se financijsko stanje obveznika uzdržavanja ne promijeni, promijeni do trenutka stjecanja prava djeteta na zaposlenje. Hvala.
Hvala lijepa. Na kraju poštovana zamjenica ministrice, Maja Sporiš, završna riječ.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici, ja bih evo u ovoj završnoj riječi pokušala zapravo u jednom odgovoriti na ono oko čega je bilo najviše prijepora u ovoj raspravi. Dakle, ukoliko obveznik uzdržavanja, bilo radilo se o ocu, majci, baki ili djedu nema mogućnost izvršiti povrat od kuda će se naplatiti državni proračun, odgovor je ni od kuda. To se odnosi znači, jednako kao i za svaku drugu tražbinu koja se ne može naplatiti. No ono o čemu treba voditi računa da je zastarni rok 10 godina, to je najduži rok za zastaru u pravnom poretku RH, odnosno 10 godina ostavlja mogućnost ako se stvore uvjeti da se taj povrat izvrši. No međutim dužnost države je da zaštiti prava i interese djece pa na uštrb oca, majke, bake, djeca i dopustite da vam na tu temu pročitam jedan citat. Odlučujući argumenti znači za takvo tumačenje zakona proizlaze iz načela da je plaćanje alimentacije, odnosno uzdržavanje djece prvenstveno u interesu zaštite dobrobiti djece i njihovog prava na dostojan životni standard za vrijeme njihovog odrastanja do punoljetnosti, kao i za vrijeme njihovog redovitog školovanja što je u skladu s međunarodnom konvencijom o pravima djeteta koju je prihvatila i Hrvatska. Djeci, najčešće maloljetnoj u doba nastanka obveze uzdržavanja ne smiju štetiti, odnosno ići na njihovu štetu pokušaji izbjegavanja obveze uzdržavanja od strane njihovih predaka. To je samo jedan dio teksta iz lista "Glas koncila" koju je napisao njihov pravni komentator, no međutim na temu bake i djeda još jednom bih napomenula, vjerovala sam da je to relativno jasno iz teksta zakona, ali vidim da nije. Znači, ako mogu oni će doprinositi uzdržavanju, a ako mogu, a ne doprinose, onda država neće uskakati i to je taj kontrolni mehanizam. Što se tiče jasnoće i izričaja zakona, željela bih samo reći da je naše mišljenje i mišljenje pravnih eksperata s kojima smo surađivali, da zakon i to je kod svakog zapravo pisanja zakona, nešto čime nas redovito upoznaju iznova, da zakon treba biti jasan onima koji ga primjenjuju, a upravo ti koji ga primjenjuju, predstavnici Centara za socijalnu skrb i Državnog odvjetništva i sudjelovali su u izradi ovoga zakona. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovana zamjenice ministrice. Imamo repliku poštovane zastupnice Đurđice Sumrak. Izvolite kolegice.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena gospođo Sporiš, neosporno je da treba raditi sve u interesu djeteta, to je neosporno, međutim i nikada nije bilo sporno da baka i djeda i zaista bake i djede i samoinicijativno pomažu, ali molim vas lijepo, ovo kako se sada navodi, da ne može ići baka i djeda na uštrb djeteta. Naći će se uvrijeđeni svi bake i djede, moja majka i moj otac imaju 3 unuke i unuka i moram reći da taj odnos je poseban, drugačiji nego prema nama djeci i ne postoji to što oni za njih ne bi učinili. Ali zar su moji majka i otac krivi ako ja jednostavno kao njihova kćer ne želim više voditi brigu o svom djetetu? Pa zar su majka i otac krivi? Osim u slučaju ako se nije dokazalo da taj njihov sin ili kćer bolesno da je umrlo, da nije intelektualno sposobno uopće odlučivati onda bih razumjela da se ta odgovornost prije države prenese na baku i djeda. Ali ako je roditelj koji je dužan uzdržavati zdrav intelektualno, fizički na sve druge načine, ali neće, bezobrazan je, neodgovoran je, pa strpajte ga u zatvor, uzmite mu sve što ima po kratkom postupku. pa zašto sve svaljujete onda na njihovu majku i oca odnosno na baku i djedu, jesu oni odgovorni? Pa nije to trgovačko društvo. Odnos bake i djeda i djece nije trgovačko društvo. U tome je problem. Ma treba sve učiniti da se u kratkom postupku može naplatiti alimentacija, po krakom postupku.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovana zamjenica ministrice Maja Sporiš.
Hvala lijepo. Ja bih samo napomenula jednu stvar. U pravnom poretku RH baka i djed kao obveznici uzdržavanja postoje od 2003.godine, znači oni postoje kao obveznici uzdržavanja iz Obiteljskog zakona iz 2003.godine.
Hvala lijepa. Iscrpili smo listu prijavljenih i replike i odgovore na repliku. Rasprava o tekstu je završena. Glasovat ćemo kada se steknu za to uvjeti. Konačni prijedlog zakona o privremenom uzdržavanju, drugo čitanje, P.Z. 656. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane su podnijeli: Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika Hrvatske stranke umirovljenika i Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice. Molim poštovanu zamjenicu ministrice socijalne politike i mladih Maju Sporiš da se očituje o amandmanu Odbora za zakonodavstvo. Amandman prvi na članak 39.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovane zastupnice i zastupnici amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman Kluba zastupnika HSU-a.
Amandman se ne prihvaća. Primarna je obveza roditelja da uzdržava dijete, a podredno i bake i djeda po roditelju koji ne uzdržava dijete. Prebacivanjem ove obveze na državu poticalo bi se neodgovorno roditeljstvo.
U ime podnositelja amandmana poštovani zastupnik Hrelja.
Mi smatramo da je naš amandman primjeren sadašnjoj situaciji u hrvatskom društvu i socijalnoj situaciji i tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Molim da se izjasnimo o amandmanu Kluba zastupnika HSU-a kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Ocjenjujem nije dobio potrebnu većinu. Amandman Kluba zastupnika HDZ-a. Amandman br. 1. na članak 7. poštovana zamjenice.
Amandman se ne prihvaća. Obveza bake i djede da uzdržavaju maloljetnu djecu ukoliko to ne čini roditelj propisana je Obiteljskim zakonom iz 2003. godine i nije predmet uređenja ovoga zakona. Ovom odredbom osigurava se da RH plaćanjem privremenog uzdržavanja nadomješta obvezu roditelja na plaćanje uzdržavanja samo ako to u međuvremenu već nisu sukladno svojoj zakonskoj obvezi učinili baka i djed po tom roditelju.
Hvala lijepa. U ime podnositelja amandmana poštovana zastupnica Nada Murganić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Klub HDZ-a uložio je ovaj amandman iz razloga što nije točno određeno kada u kojem slučaju i po kojim uvjetima djed i baka preuzimaju obvezu uzdržavanja. Naime, u zakonu kao što smo vidjeli stoji ako se učini vjerojatno. Svaka novčana obaveza mora biti odrediva i određena, dakle smatramo da bi trebao članak taj koji smo predložili točno izgledati tako da se stavi točka iza ove riječi gdje se spominju djed i baka. Ja molim da o tome glasujemo.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu Kluba zastupnika HDZ-a kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Ocjenjujem nije dobio potrebnu većinu. Amandman br. 2. istog kluba zastupnika, poštovana zamjenice ministrice.
Ne prihvaća se. Ova odredba sukladna je Zakonu o općem upravnom postupku i Ustavu RH protivno stavu podnositelja amandmana predmetnom odredbom nije derogirano pravo bilo koje stranke da sudjeluje u postupku, da predlaže dokaze te da se očituje o izvedenim dokazima.
Hvala lijepa. U ime podnositelja amandmana poštovana zastupnica Nada Murganić. Izvolite poštovana zastupnice.
Zahvaljujem. Upozoravamo da je amandman suprotan članku 26. Ustava RH u kojem se govori da su svi državljani RH i stranci jednaki pred sudovima i drugim državnim i inim tijelima koja imaju javne ovlasti. Kada, pod kojim uvjetima i tko će procijeniti da li će pozivanje ili nepozivanje neke stranke u postupku odugovlačiti postupak opet je neodređeno i neodredivo i može stvarati nekakve dodatne probleme. Budući se zakon vodi, postupak cijeli vodi po Zakonu o upravnom postupku ovaj članak je nepotreban. Molim glasanje.
Molim da se izjasnimo o amandmanu br. 2. Kluba zastupnika HDZ-a kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa, ocjenjujem nije dobio potrebnu većinu. Zaključujem raspravu. Dajem na izjašnjavanje Konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 86 glasova za i 28 suzdržanih glasova donesen zakon P.Z. br. 656 u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanom. A idemo na rad po: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama, drugo čitanje, P.Z. br. 620 Predlagateljica zakona je Vlada RH. Prijedlog zakona ste primili. Kod donošenja zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika Hrvatskog sabora koje se odnose na drugo čitanje, to su članci 194.do 202.članka Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za poljoprivredu, Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Izvješća ovih radnih tijela Hrvatskog sabora primili ste na sjednici. Želi li predstavnik predlagateljice dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Poštovani ministar poljoprivrede Tihomir Jakovina u ime Vlade RH. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je drugo čitanje odnosno Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama. Osnovni cilj ove izmjene i dopune Zakona o šumama jest ubrzavanje administrativnog postupka raspolaganja šumskim zemljištem u vlasništvu RH u svrhu privlačenja investitora sa kvalitetnim investicijskim projektima, a što će utjecati na povećanje gospodarske aktivnosti i novog zapošljavanja. Ovim izmjenama i dopunama pojednostavljuje se postupak izdvajanja šumskog zemljišta iz šumogospodarskih područja RH na način da je to omogućeno donošenjem prostornog plana, ali istovremeno povećanje razine zaštite šuma i šumskog zemljišta. Do sada je bio propisan dvostruki postupak odnosno ministarstvo je prvo davalo mišljenje na prostorni plan, a poslije se provodio postupak izdvajanja šumskog zemljišta iz šumogospodarskog područja RH za koje je bilo neophodno imati utvrđeni interes RH što je često značilo da prostorni plan dobije pozitivno mišljenje, ali se naknadno prilikom same provedbe investicije ne može provesti izdvajanje jer nema utvrđenog interesa za RH. Novo rješenje predviđa povećanu zaštitu šuma na način da se do donošenja državnog prostornog plana koji će sam po sebi štititi šumu i šumsko zemljište. Prostorni plan kojim se planira proširenje građevinskog područja na šume i šumsko zemljište biti u mogućnosti donijeti samo uz izričito pozitivno mišljenje Ministarstva poljoprivrede, a šume i šumsko zemljište u vlasništvu RH koji se tako donesenim prostornim planom proglase građevinskim područjem izdvajaju se iz šumogospodarskog područja RH danom stupanja na snagu prostornog plana kojim su uključene u građevinsko područje. Također ove izmjene omogućit će izgradnju kampova i golf igrališta koji su prostornim planom predviđeni na šume i šumskom zemljištu preko instituta prava gradnje i proglašenja šumom posebne namjene, s tim da će površine ostati u šumogospodarskom području. Neće biti promjene vlasništva zemljišta kao temeljnog resursa RH, a omogućit će se izgradnja nužno potrebnih sadržaja za podizane razine turističke ponude i privlačenja novih investitora. Dakle biti će omogućena izgradnja neophodnih objekata za potrebe ovih sadržaja. Posebnu namjenu šuma čuvat će se u tome što će namjena biti za kamp ili golf, a katastarski se kulture neće mijenjati te će takve površine i dalje ostati šumom u vlasništvu RH i s njima će gospodariti Trgovačko društvo Hrvatske šume. Pojednostavljeno, upravljati, ne prodavati. Za ostvarivanje ovoga modela koristili smo već pozitivne institute i zakonske akte i to iz područja stvarnih prava, institut prava gradnje, a iz upravnog područja šumarstva šume posebne namjene. Naime, institut prava gradnje omogućuje da se ne proda pravo vlasništva, a da se pri tome omogući provođenje i privođenje svrsi koja je u ovom trenutku potrebna za turizam. Ističem da je iskazana pozornost nešto vrlo dobro jer govori o našoj brizi za opće dobro, a ne može se reći da nam za podizanje turističke konkurentnosti i ponude nisu potrebni i uređeni kampovi i dodatni sadržaji kao golf igrališta. Drugi akt koji smo koristili je iz upravnog područja šumarstva, to su šume posebne namjene koje nam omogućavaju da iste površine ostanu u šumogospodarskom području RH te da se šumom koja se nalazi unutar područja predviđenih za golf ili za kamp i dalje gospodari sukladno Zakonu o šumama i svim podzakonskim aktima. Nadalje, ovim se izmjenama Zakon o šumama usklađuje sa Zakonom o savjetodavnoj službi kojim je osnovana savjetodavna služba između ostalog iz unapređenja gospodarenja šumama i šumskim zemljištem šumoposjednika čime se objedinjava savjetodavna djelatnost u području nadležnosti Ministarstva poljoprivrede te se dobiva veća operativnost i učinak potreban za nadolazeće zadatke sa naglaskom na korištenje značajnih sredstava iz Programa ruralnog 2014.-2020. gdje smo predvidjeli i određene mjere odnosno podmjere za sektor šumarstva. Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o šumama također se omogućuje korištenje pojedinih šuma i šumskog zemljištva u vlasništvu Republike Hrvatske, tijelima državne uprave a pojedinima se može gospodariti u svrhu znanstveno-istraživačkog rada i znanstveno-nastavne djelatnosti i to samo pravne osobe koje su statusom javne ustanove čiji je osnivač Republika Hrvatska i njihove znanstveno-nastavne sastojnice. Nadalje uređuje, ovim Zakonom uređuju se pitanja korištenja sredstava za naknadu i korištenja opće korisnih šuma, tzv. OKFŠ-a tako da bi se ta sredstva uplaćivala na poseban račun te bi se shodno tome podzakonskim aktima utvrdilo uvjete i način korištenja tih sredstava čime bi postupak trošenja sredstava i nadzor nad provedbom istih bio transparentan. Nadalje, ovim zakonom izdvajaju se sve površine koje su namijenjene podizanju dugogodišnjih nasada i daju se na upravljanje Agenciji za poljoprivredno zemljište te će njima gospodariti prema propisu koji uređuje raspolaganje poljoprivrednim zemljištem što će znatno olakšati izgradnju i pratećih objekata na samim poljoprivrednim gospodarstvima i omogućiti povlačenje sredstava iz Programa ruralnog razvoja. Ovdje je osnovni problem taj što se dosadašnjim Zakonom o šumama nije moglo graditi na šumskom zemljištu a površine koje su bile namijenjene podizanju višegodišnjih nasada i dalje su vođene kao šumsko zemljište te nije bilo moguće izgraditi nikakav objekt, npr. ako govorimo o vinogradu podrum, kušaonu ili prateće objekte koji su potrebni a na ovaj način zapravo omogućavamo da se i na takvim površinama koje u naravi nisu šumsko zemljište nego poljoprivredno zemljište pogodno za podizanje višegodišnjih nasada normalno ulaže u daljnji razvoj poljoprivrednih gospodarstava. Zbog svega navedenoga, posebno zbog važnosti šuma i šumskog zemljišta kao dobra od interesa za Republiku Hrvatsku te zbog stjecanja uvjeta za nova investicijska ulaganja i stvaranja novih dodanih vrijednosti, u svrhu jačanja investicijskog duha i predstavljanje Republike Hrvatske kao zemlje pogodne za nova ulaganja, isto tako imajući u vidu odredbe zakona kao što su Zakon o strateškim investicijskim projektima Republike Hrvatske i Zakona o prostornom uređenju predlažemo zapravo usvajanje ovoga Zakona. Zahvaljujem.
Hvala poštovani ministre, imamo replike poštovanog zastupnika Branka Bačića. Izvolite kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, uvodno ste rekli da je jedan od najvažnijih razloga predlaganja i donošenja ovoga zakona ubrzavanje postupka izdavanja šuma i šumskog zemljišta iz šumskogospodarske osnove za realizaciju određenih projekata itd., itd.. I s tim, u pravu ste. Međutim, u cijelom svom izlaganju niste rekli po meni još jedan važniji razlog zbog čega se ovaj Zakon donosi i što po nama u klubu Hrvatske demokratske zajednice, a o tome ću kasnije kada budem govorio i u pojedinačnoj raspravi u ime kluba, što se ovim zakonom ukida odredba koja je bila u postojećem zakona a to je da se nakon ovakvog prijedloga zakona ako se on usvoji, dakle ukida se odredba kojom se ograničava mogućnost izdvajanja šuma i šumskog zemljišta iz šumsko-gospodarske osnove. Dakle i ne postoji niti jedan kriterij koji bi mogao spriječiti da se prostornim planom uz vašu izričitu suglasnost izdvoji iz šumsko-gospodarske osnove šuma i šumsko zemljište. To je po nama kudikamo važniji razlog i kojega je bilo potrebno istaknuti u odnosu na ovo što ste vi rekli a to je da se ubrzava postupak.
Poštovani zastupnik Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo. Gospodine ministre, cijele promjene ovoga zakona u principu možemo svesti na tri članka 24., 25. i 26. jer ključne promjene što se tiče hrvatskih šuma su upravo sadržane u ova tri članka. Međutim, ono što je bilo možda najspornije prilikom rasprave Zakona o strateškim investicijama to se nažalost potvrđuje da sumnje, nedoumice što će se dogoditi u stvarnosti i potvrđuje članak 24., stavak 5.. I opet bez jasnih kriterija iako ste vi rekli da se neće izdvojiti iz šumskog dijela nego da će ostati u katastru pod šumama ovdje se kaže da Vlada Republike Hrvatske može pojedine šume i šumsko zemljište u vlasništvu Republike Hrvatske izdvojiti iz šumsko-gospodarstvenog područja za potrebe provedbe strateškog projekta u interesu Republike Hrvatske sukladno propisima. Dakle, sukladno propisima koji su izazvali najviše prijepora prilikom rasprave o strateškim investicijama u Visokom domu. Sada mi nije jasno ako ovaj Zakon dolazi tri mjeseca ili četiri mjeseca nakon što smo u ovom Visokom domu raspravili Zakon o strateškim investicijama da niste pogledali sve prijepore, nedoumice, sumnje koje su se dogodile kada smo raspravljali o tom Zakonu nego ovdje samo lakonski stavite odredbu da će se to regulirati Zakonom o strateškim investicijama a upravo je to bilo najspornije. Upravo je bilo najspornije to zahvaćanje vodnog, šumskog i poljoprivrednog zemljišta jer nije bilo jasno definirano koja je to površina koja se može zahvatiti. I vi ovdje opet, dakle sada samo to betonirate, tu nejasnoću, praktički može uzeti koliko tko hoće, jer to je njegova procjena. A ključ ovog Zakona, dakle ova 24., 25., 26. mi možemo reći da je on lex specialis zakon bi bio upravo tako da definira ono što Zakon o strateškim investicijama nije definirao.
Hvala lijepa. Da li predstavnici radnih tijela, Odbori, predsjednici žele izvješća iznijeti? Da. Izvolite, Branko Bačić, poštovani zastupnik u ime Odbora za zaštitu okoliša, … … [[Upadica se ne čuje.]] Nego?
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege. Odbor za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskoga sabora raspravio je na 47. sjednici održanoj 2. srpnja 2014. godine Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske. Odbor za zaštitu okoliša i prirode na temelju članka 179. Poslovnika Hrvatskog sabora raspravio je predloženi konačni prijedlog zakona kao zainteresirano radno tijelo. U uvodnom obrazloženju predstavnica predlagatelja ukratko je prezentirala predložena zakonska rješenja, posebice u dijelu kojim je regulirana problematika izdvajanja šuma i šumskog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske iz šumsko-gospodarskog područja te uvjeti izgradnje golf igrališta i kampova. Nakon uvodno obrazloženja u raspravi je istaknuto da je iako je predlagatelj prihvatio zaključak odbora da se o predloženom zakonu provede rasprava u dva čitanja, ujedno prilikom izrade ovog konačnog prijedloga zakona propustio priliku ozbiljno razmotriti i usvojiti primjedbe odbora. Ponovno je ukratko naznačeno da se ovako definiranim zakonskim rješenjima dovodi u pitanje očuvanje vrijednih šuma i šumskog zemljišta, posebice zbog dane mogućnosti da se na šumi i šumskom zemljištu mogu utvrđivati građevinska područja za bilo koju namjenu. Budući da se navedenim ozbiljno dovodi u pitanje proklamirane ciljeve zaštite šuma i šumskog zemljišta ukazano je na nužnost da se ovim zakonom propišu uvjeti i kriteriji proširivanja građevinskog područja na šumu i šumskog zemljište te jasno definira vrsta projekata koji se ne bi smjeli razvijati na prostoru šuma i šumskog zemljišta. Neprihvatljivim je ocijenjena mogućnost gradnje golf igrališta i kampa koji su prostornim planom predviđeni na šumi i šumskom zemljištu s tim da se ista površina ne uključuje u građevinsko područje i ostaje u šumsko-gospodarskom području Republike Hrvatske, a svrha se ostvaruje osnivanjem prava građenja. Upozoreno je na činjenicu da prostor kampa u suštini predstavlja građevinsko zemljišta, budući je nužno opremljen infrastrukturom. Član odbora iz reda javnih znanstvenih i stručnih djelatnika, a koji je ujedno i član Hrvatske komore inžinjera šumarstva i drvene tehnologije, iznio je prijedlog izmjena članka 5., 8. i 30. konačnog prijedloga zakona. U članku 5. konačnog prijedloga zakona predlaže se u izmijenjenom članku 17. stavku 2. iza riječi Hrvatska brisati točku i dodati riječ na način i uz uvjete propisane ovim zakonom i posebnim propisima. Ovom dopunom vratila bi se navedena formulacija iz važećeg zakona te se uskladio predloženi zakon sa Zakonom o zaštiti prirode. U članku 8. konačnog prijedloga zakona predlaže se u izmijenjenom članku 22. u stavku 6. iza riječi službu brisati točku i dodati riječi za šumoposjednike koji gospodare s manje od 20 hektara šuma ili po mjerilima koje će propisati ministar pravilnikom. Navedenom izmjenom pomoglo bi se malim šumoposjednicima da lakše dosegnu prag ekonomske održivosti u gospodarenju njihovim šumoposjedima te osigurao diferencirani pristup velikim i malim šumoposjednicima u financiranju troškova izrade, obnove ili revizije programa gospodarenja i troškova rada stručnog povjerenstva. U članku 30. konačnog prijedloga zakona predlaže se u izmijenjenom članku 61. proširiti odgovarajućom izmjenom obvezu osiguravanja financijskih sredstava iz djelatnosti gospodarenja na sve koji gospodare šumama u Republici Hrvatskoj bez obzira na ciljeve i oblik vlasništva. Otvoreno je i pitanje izdvajanja šuma za potrebe nadzora državne granice bez jasno definiranih kriterija po kojima bi se navedeno provodilo. Naime, ovdje se radi o velikim površinama i potencijalno značajnom smanjivanju nacionalnog potencijala šuma za skladištenje CO2 kojeg definira Kyoto protokol. Članovi odbora podržali su navedene prijedloge i primjedbe uz napomenu da i predlagatelj do rasprave na plenarnoj sjednici razmotri te se o njima očituje tijekom rasprave. U svezi članka 50. stavka 4. važećeg zakona kojim je regulirano da ministar donosi propis o vrsti šumskih radova te minimalnim uvjetima za njihovo izvođenje, istaknuta je potreba da se prilikom izrade novog pravilnika u isti uključe u prvostupnici obrazovani u sustavu Bologne na Šumarskom fakultetu. Sa stajališta postojećih obveza jedinica lokalne samouprave za šumsko-gospodarska područja zatraženo je pojašnjenje odredbi izmijenjenog članka 55. kojim je regulirano plaćanje naknade za izdvojene šume i šumska zemljišta koja su prostornim planom proglašena građevinskim područjem. U raspravi je ujedno dana ocjena da provođenje predloženog zakona neće pridonijeti najavljivanim poboljšanjima u dijelu ubrzavanja procedura i poticanja gospodarskog oporavka. Nakon provedene rasprave odbor većinom glasova nije podržao donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama jer za donošenje zakona je glasovalo 6 članova odbora, a 7 članova odbora bilo je protiv. Zahvaljujem.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče odbora. Sada prelazimo na raspravu… Ima još netko od predsjednika radnih tijela? nema. Prelazimo na raspravu po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je klub Liste nezavisnih zastupnika i poštovani zastupnici Ivan Grubišić i Damir Kajin.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, uvažena gospodo zastupnici. Eto na tragu ove diskusije Odbora za poljoprivredu ja isto mislim da je ovaj zakon u najmanju ruku opasan, čak bi se usudio reći da iza njega ne stoji gospodin Jakovina nego iza tog zakona stoji Ministarstvo turizma. Ja ovaj zakon inače nazivam Zakonom o golfu i ono što želim pozdraviti to je prije svega odluka Visokog upravnog suda Republike Hrvatske koja je nedavno poništila rješenje Ministarstva zaštite okoliša o gradnji jednoga kompleksa Brkač podno Motovuna na samim granicama motovunske šume. To je Visoki upravni sud jednostavno poništio. Što je bilo tamo planirano da se na 240 hektara vrijednog, visoko vrijednog poljoprivrednog zemljišta i šuma izgradi 498 postelja u 67 vila i apartmana i mnoge druge jasno gospodarske, ugostiteljske, građevinske, ne znam kakve zgrade, a nositelj zahvata trebala je biti izvjesna Stancia Dolzani d.o.o. Znači još jedanput pozdravljam ovu odluku Visokog upravnog suda Republike Hrvatske. Ja se slažem da Republika Hrvatska vapi za investicijama i mislim isto tako da nitko u ovom parlamentu nije niti treba biti protiv golfa, ali protiv apartmanizacije apsolutno da, protiv mešetarenja isto tako da i protiv pogodovanja bilo kome isto tako moramo biti protiv. Ključ ovog zakona su svakako članci 24., odnosno 28. članak 24. stavak prvi govori da šume i šumska zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske koja se prostornim planom proglase građevinskim područje izdvajaju se iz šumskog gospodarskog područja Republike Hrvatske danom stupanja na snagu prostornog plana kojim se uključuje, znači to građevinsko područje. I stavak 5., samo da preskočim ovo ostalo Vlada Republike Hrvatske može pojedine šume i šumska zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske izdvojiti iz šumskog gospodarskog područja za potrebe provedbe strateškog projekta od interesa za Republiku Hrvatsku sukladno posebnom propisu koji uređuje strateške investicijske projekte Republike Hrvatske. I shodno tome članak 28. koji stavak prvi glasi da o šumama i na šumskom zemljištu u vlasništvu Republike Hrvatske može se osnovati pravo građenja u svrhu izgradnje golf igrališta, kampa i objekta čija je gradnja prema prostornom planu predviđena izvan građevinskog područja. Ugovor o pravu građenja na šumama i šumskom zemljištu iz stavka prvog to su ovi golfovi itd. ovog članka u ime Republike Hrvatske sklapa čelnik ministarstva. I stavak treći. Ugovor iz stavka 2. ovog članka sklapa se za određenu šumu, šumsko zemljište koje je ministarstvo proglasilo šumom s posebnom namjenom u svrhu izgradnje golf igrališta i kampa na temelju odobrenog programa za gospodarenje šumama s posebnom namjenom. Znači, još jedanput ću reći po drugi puta, treći, ne znam. Nitko ja mislim da nije protiv golfa, ali isto tako se postavlja pitanje kako doći do tog golfa. Evo recimo kod mene dole pokušavaju povući pet milijuna eura iz Bruxellesa, iz EU, da se neki golf sagradi u Poreču. Pa to je nevjerojatno!To naprosto spada u ono vjerovali ili ne. To je isto kao što su u Buzetu uspjeli zamislite za fitnes povući iz Bruxellesa, fitnes na otvorenom 100 000 kuna. Čime se ta Europa bavi, čime se bavi ta lokalna zajednica? Da se razumijemo nemam ja ništa ni protiv fitnesa, ali zašto umjesto u golf ili fitnes Europa ne ulaže u naše industrijske zone, zašto ne ulaže u škole ili nešto slično. I konačno, zašto se ne natjera hotelijere da ulažu u golf. Kroz na primjer kuponsku privatizaciju dobili su na desetine hotela uz jadransku obalu. Koriste bez naknade turističko zemljište. Koliko? Cirka 20 godina. Dobijaju i plaćaju smiješne koncesije i sad bi im grad Bruxelles, pardon grad Poreč sredstvima EU fondove koje pune uplatitelji poreza Republike Hrvatske jer nama se vraćaju samo ona sredstva koja uplaćujemo. Znači, sad bi mi trebali za njih dole graditi golf. Ne, neka taj Bruxelles financira škole, neka financiraju obrte, neka financiraju luke. I treći put ću reći da nemam ništa protiv golfa, ali ne da on bude jedan paravan za nekretninski biznis. Ovo je zakon koji ima naslov Zakon o šumama. Ali ovaj zakon je de facto Zakon o golfu. U Istri bi se do sada problem nemogućnosti, recimo gradnje u šumama elegantno rješavao kako paležima. Zapališ šumu i prenamijeniš kulturu. Zapališ šumu i onda recimo pretvoriš šumu u građevinsko zemljište. Moraš imati jasno vještog piromana, nekog tko odlučuje prenamjeni. Jasno da to nešto sitno košta, ali je isto tako činjenica da se uloženo brzo vraća. Mi smo recimo tako palili šume i onda podizali maslinike. O.k. Palili smo šume za građevinske parcele tik uz more političkoj eliti iz Zagreba koja je te šume kupovala dole uz obale. Palili smo te šume da bi deposedirali korisnike koji su na primjer koncesije dobili da bi tamo držali koze, da bi čistili šume i onda se to pretvaralo u vinograde i tome slično. Zadnji puta kada je bio na dnevnom redu ovaj zakon govorio sam, citiram sam sebe da razlika između ovog zakona i onog Zakona o golfu je sljedeća. Ovdje se govori o pravu građenja. To pravo može biti na 30, 40, 99 godina. Tamo je bila riječ o eksproprijaciji. Normalno, može se ekspropriirati isključivo samo i jedino privatno zemljište. Državno zemljište se ne da ekspropriirati. Kod eksproprijacije kakva god bila pod navodnicima pravična naknada vi tu naknadu morate platiti vlasniku parcele ili predmetne nekretnine, šume ili poljoprivrednog zemljišta svejedno, dok kod prava građenja tu vrijede gospodo neki drugi principi, tu vrijeme neki posve drugi principi da dalje više ne citiram. Znači, netko će dobiti 100, netko će dobiti 200, netko bi mogao dobiti 300 ha i tvrdim da može dobiti 100, 200, 300 ha de facto bez naknade. I ja sebi postavljam pitanje da li već sada znamo tko su ti koji mogu dobiti pod tim kondicijama 100, 200 ha ili 300 ha negdje dva, tri ili pet kilometra od mora u Istri, na nekom otoku, u Dalmaciji ili negdje drugdje. Ma šta dva, tri kilometra. Možda na 100, 200 ili 300 metara. Možda to nije ništa neobično. Stranci su u nas takoreći dobili banke bez naknade ili za bagatelu. Onda banke su prije toga dobile hotele kroz revaloriziranu a ranije otplaćenu glavnicu kredita, kroz kuponsku privatizaciju neki drugi bi isto tako za ništa recimo dobivali hotele u Istri, a naši najbolji sinovi za jednu ili dvije kune dolaze do brda, do zemlje, do oranica, do vinograda itd. Na primjer, 10 tisuća kvadratnih metara u Istri se, kad je riječ o državnoj zemlji da se razumijemo, prodavalo za 10 tisuća možda 20 tisuća kuna. Ti isti sada bez prenamjene prodaju to za 30, 40 eura u pravilu negdje između 50, 60 eura. Zamislite znači, kupite 10, 20 hektara a ima takvih primjera, i onda tih 10 ili 20 hektara prodajete za 40, 50 ili 60 eura. Zarada je negdje oko 400 puta ili 4000%. Jednom riječju 1000 kvadrata gospoda bi kupovala za protuvrijednost 4 šteke cigareta. Znači, mi ovdje govorimo gospodo o pravu građenja i ja sebi postavljam pitanje na koliko godina? Tko će sve to određivati? To se ne zna. Ja razumijem da je svaki slučaj poseban slučaj, ali zanimljivo je i ovo obrazloženje na strani 20. koji doslovce kaže da također se uređuje mogućnost gradnje golf igrališta, kampa koji su prostornim planom predviđeni na šumi i šumskom zemljištu s tim da se ista površina ne uključuje u građevinsko područje i ostaje u šumsko-gospodarskom području RH a svrha se ostvaruje osnivanjem prava građenja. Ovaj način zakonskog uređenja gradnje golf igrališta i kampa na šumi, šumskom zemljištu je u ovom trenutku kaže zamislite idealan model jer je njime osigurana zaštita šume i šumskog zemljišta uz mogućnost ostvarivanja i svrhe predviđene prostornim planom i realizacijom investicijskih projekata. Na taj način bi se znatno ubrzao postupak raspolaganja zemljištem u vlasništvu RH, a sve u svrhu privlačenja novih investitora s kvalitetnim investicijskim projektima što bi impliciralo povećanu gospodarsku aktivnost i jasno nova zapošljavanja. Ja sebi isto tako postavljam pitanje tko je zainteresiran za taj golf u šumi? O kojoj je šumi to riječ? Ja tvrdim, između ostalog, i o Motovunskoj šumi gdje su ucrtana tri golf igrališta. Na svu sreću jedno od njih, to je ovaj Brkač, je otpao. I sad me živo postavlja pitanje da li će itko ulagati u golf, a da nema apartmane onih 69 recimo vila koje su se tamo dole trebale izgraditi plus apartmani itd.? Pa jasno da nitko neće ulagati. Stoga ovaj zakon je indirektno zakon o apartmanizaciji. Naši ljudi koji imaju apartmane morat će se isto tako zamisliti, iako ti resorci ne bi im mogli biti konkurencija, ali znate što vas vrijeđa? Da li ja npr. mogu reći hoću graditi u svojoj šumi na toj i toj čestici? Da li netko od vas može kazati želim graditi u svojoj šumi ili u šumi svog oca na toj i toj čestici? I znate što? Odgovor u ministarstvu šumariji ili ne znam gdje je najprije će vas čudno gledati i na kraju bi vam vjerojatno mogli odgovoriti ako to pokušate onda ćemo vam rušiti. Ali s druge strane golf možete graditi, resort možete graditi, apartmanizirati šumu možete, ali jednu štalu u toj šumi za svoje koze ne možete izgraditi. Ne možete izgraditi neku konobicu u toj šumi, ne možete izgraditi neku radionicu u toj šumi ili nešto slično. I utoliko jasno po meni je taj zakon apsolutno, za mene je neprihvatljiv. I zato sam i rekao da čini mi se da je ovo zakon prije svega Ministarstva turizma, a ne Ministarstva šuma. I ima tu neka logika, nakon što su si gospoda pokupovali ova brda sad ispod brda trebaju se, razumljivo, rekreirati oni i njihovi gosti. I zato što je ovo zakon jedne političke elite, ne onih ljudi koji vode Ministarstvo šuma ili poljoprivrede nego turizma ja sam protiv ovog zakona. Zato jer ovaj zakon apsolutno nema nikakve veze sa šumama. Zato jer sam uvjeren da za jedan ovakav zakon bez obzira što ovaj zakon brani ministar poljoprivrede nije ni ministar poljoprivrede. Neka se gospodo za početak uzme zemlja onima koji su dobili jedan kvadrat za jednu kunu, a da nisu poljoprivrednici, pa ćemo onda razgovarati i o ovom zakonu, a dotada ja ću osobno biti protiv. I živo me zanima tko je na te lokacije počevši od Istre pa nadalje bacio oko i da li se možda zna neki potencijalni investitor koji je trebao sudjelovati ja ću reći u jednoj ovakvoj perfidnoj pljački Hrvatske.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje poštovani zastupniče poštovani potpredsjednik Doma Milorad Batinić ima repliku.
Hvala gospodine predsjedniče. Naime, kolega Kajin ja ne znam koji ste vi tekst zakona imali, što ste čitali, naime najmanje ste govorili o Zakonu o šumama. No to je vaše pravo da i politički artikulirate određena neraspoloženja. Naime, ja bih vas samo htio u ovom dijelu kad ste kazali da smo palili šume, prenamjenjivali ih još 2005. godine u Zakonu o šumama članak 53. koji govori opožarene površine šuma ne mogu se privesti drugoj kulturi 5 godina od opožarenja. Naime, ja sam bio u tijeku prvog čitanja kazao da taj članak je suvišan u novom, u ovom postojećem zakonu. Mogu prihvatiti da ostaje, međutim šumarska praksa ne poznaje, postoji sasvim druga procedura prenamjene šumskog zemljišta u neko drugo koja je propisana sada ovim izmjenama zakona. Znači, ne mogu se u načelu složiti općenito konkretno sa cjelovitom vašom raspravom jer naprosto izlazi izvan konteksta koji je u ovom prijedlogu zakona. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Ja doista moram priznati da ne znam ili da ne poznajem hrvatsku praksu, ali jako dobro poznajem istarsku praksu, zapali i prenamijeni. Zapali šumu i lijepo to prenamijeni u maslinik, zapali šumu i prenamijeni to u građevinske parcele. Da ne govorimo sada o imenima. Zapali šumu i stjera ovog posjednika šume koji u šumi čuva koze i lijepo onda od te šume napravi vinograde itd. ali sve za dečke iz određene političke opcije. Ovo gospodine potpredsjedniče nije Zakon o šumama, ovo je Zakon o golfu. I još jedanput ću vam pročitati članak 57.a "O šumama i na šumskom zemljištu u vlasništvu Republike Hrvatske može se osnovati, doduše može, pravo građenja u svrhu izgradnje golf igrališta, kampa i objekta čija je gradnja prema prostornom planu predviđena izvan građevinskog područja, izvan građevinskog područja." Ja mislim da ovakvu praksu treba zaustaviti ili nam treba reći tko su ti koji su zainteresirani za gradnju tih golf terena izvan građevinskog područja u našim šumama. I još jednom ću pozdraviti odluku Visokog upravnog suda Republike Hrvatske koji jednu takvu praksu nedavno zabranio ispod Motovuna gdje se na samim rubovima Motovunske šume trebao dogoditi jedan golf teren, golf možda i nije problem ali su problem 69 vila sa pripadajućim apartmanima i tome slično. Ovaj zakon zato tvrdim nije zakon iza kojeg stoji Ministarstvo poljoprivrede nego iza tog zakona stoji Ministarstvo turizma. A tko ga vodi, kako se to radi o tome ćemo nekom drugom prilikom.
Vaše prezime je Kain, jel tako poštovani zastupniče?
Kajin je moje prezime, ne Kain.
A, Kajin, dobro hvala lijepo. Nastavljamo sa raspravom po klubovima zastupnika. Na redu su Hrvatski laburisti u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Nenad Pleše.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora, ministre sa suradnikom, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama koji je u drugom čitanju, koji se ne razlikuje bog zna što od onog prvog čitanja kojeg smo imali u 3 mjesecu. 4 mjeseca kasnije dobivamo ovaj prijedlog zakona iako je bilo čitav niz primjedbi i prijedloga Vlada kao predlagač prihvatila je tek da zakon ide u drugo čitanje, primjedbu Odbora za zakonodavstvo na nomotehničke izražaje i jedan članak primjedbe Odbora za zaštitu prirode i okoliša brisanje stavka 2. u članku 29. postojećeg zakona. Promijenilo se 48 članaka u starom zakonu i kad bi ja sad išao nabrojati s kojim člancima nisam zadovoljan ili koje članke bi izbacio kao proglašavanje šumama posebnim namjenama, igralište za golf i kampove, jer je nedopustivo da se šume posebne namjene proglašavaju ministarstvom, dekretom, i neprihvatljivo da vrijedne šume i šumska zemljišta prenamijenjujemo u građevinske parcele itd. itd. Ja bi dao prijedlog da se ovaj zakon povuče. Hrvatske šume su država u državi. Neko je neki dan rekao kad se raspravljalo o Hrvatskoj narodnoj banici, da je Hrvatska narodna banka isto tako država u državi. Sve više imamo tih država u državi i zato živimo tako kako živimo, i zato nam je tako kako nam je. Evo čuli smo isto tako da i Odbor za zaštitu okoliša i prirode isto tako ne podržava taj prijedlog zakona. Hrvatske šume gospodare najvećim bogatstvo u Republici Hrvatskoj koje se proteže na 47% teritorija. A u ovaj dom nije dostavilo niti jedno izvješće kako gospodari tim prostorom. A kako gospodari, loše i nikako. Uz ceste u Gorskom kotaru leže otprilike između 30 i 40 tisuća kubika jelove mase, građe, trupaca koje čeka na licitaciju, a ove godine su provedene tek dvije licitacije. Trupci koji tako leže izloženi su suncu, vodi, propadanju, potpornjacima, nametnicima, gubi se na kvaliteti a bogami i na cijeni. Ti trupci da bi išli na licitaciju moraju se skladištiti na privremenim skladištima za što opet iziskuje prijevoz, sortiranje a to je opet dodatni trošak. … [[Govornik se ne razumije.]] vape za sirovinom koje nemaju dovoljno, do sirovine dolaze ugovorima sa Hrvatskim šumama po kriterijima koje zna samo gospodin Pavelić, po nekakvoj metodologiji vjerojatno matematičkih formula jer gospodin Pavelić je matematičar, informatičar a ne stručnjak šumar. Aneksom ugovora mogli bi se dodijeliti te količine koje čekaju na licitaciji malim prerađivačima koji za to imaju i volju, imaju kapacitet a imaju i novac kojim mogu to odmah sve i platiti. No, prisiljeni su čekati licitaciju koju će provesti Ministarstvo gospodarstvo. Pitam se zašto Ministarstvo gospodarstva kad Hrvatske šume imaju svoju službu imaju svoju komercijalu. U drvnoj industriji zaposleno je trećina zaposlenih u prerađivačkoj industriji. Od ukupnog broja registriranih tvrtki u drvnoj industriji 96% je malih tvrtki koje ovise o Hrvatskim šumama, a čine okosnicu razvoja drvne industrije. Politika gospodarenja Hrvatskih šuma drvnom masom je bolje da stoji i propada, nego da se aneksom ugovora dodijeli dodatne količine malim pilinarima. Stimuliranjem u drvnoj industriji i u kratkom vremenu moglo bi se povećati izvoz sa 900 milijuna na milijardu i pol američkih dolara i zaposliti daleko veći broj ljudi nego u bilo kojem drugom sektoru. Upravo je šuma Delnica ima prihod od 150 do 160 milijuna kuna. Lani je taj prihod iznosio 12 milijuna kuna, dobit ustvari … šuma Delnica, da je ta dobit ostala u upravi šuma moglo bi se dodatno zaposliti 100 ljudi, 100 familija bi moglo živjeti od rada ljudi u Hrvatskim šumama. Međutim, politika Hrvatskih šuma je ušteda, a u cilju uštede je i broj smanjivanja zaposlenih, tako da će vjerojatno do kraja ove godine biti manje zaposlenih, odnosno otići iz Hrvatskih šuma 100 ljudi i to inžinjera, … i tehničara. Šteta na površini od 30 tisuća hektara u šumama Gorskog Kotara ove zime od ledene kiše iznosi 32 milijuna eura. To nije ništa prema šteti koju će prouzrokovati ovaj zakon i ovakvo gospodarenje Hrvatskih šuma. Vrijednost šuma u drvnoj masi samo je 1% gledano kumulativno, sve beneficije koje pružaju šume, gledano kroz opći korisni funkcije šuma. 1% je nekoliko desetaka milijardi eura i konstatiram da tako velikim bogatstvom, ovakvim zakonom dovodimo u pitanje. Evo, toliko. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Poštovani kolega imamo repliku poštovane zastupnice Đurđice Sumrak. Izvolite kolegice.
Uvaženi kolega Pleše, govorili ste ovdje o strategijama i o strategiji šumarstva. Pa ja bih htjela samo reći u svojoj replici nešto što, o čemu vi niste govorili. Da je povećanje površina pod šumama i povećanje drvne zalihe jedna i jedina pozitivna stavka za RH u godišnjim izvješćima inventara stakleničkih plinova, odnosno protuteža je povećanju stakleničkih plinova u atmosferi, a da svako smanjenje šumskih površina mora se prikazati u godišnjem izvješću i negativna je stavka u izvješću koja je za posljedicu može imati i plaćanje penala što može biti i znatni izdatak za proračun RH, a ovo moramo posebno istaknuti u svijetlu usvajanja EU strategije za šume koja ističe potrebu održivog gospodarenja šumama i naglašava opću korisnost funkcije šuma, odnosno okolišne usluge šuma, posebno u okolnostima sve vidljivijih klimatskih promjena, kao i pritisaka na šume u smislu rastućih potreba za drvnom masom.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Nenad Pleše.
Zahvaljujem se kolegici na ovoj nadopuni i slažem se s vama u potpunosti jer gospodarimo, imamo jedan veliki, kvalitetan resurs kojega malo koja zemlja se može njom podičiti u EU i ako nastavimo gospodariti na ovaj način, sigurno će ove brojke o kojima ste govorili da mogu biti negativne i biti još veće i još negativnije posljedice imati i za naše šume, Boga mi i za naše zdravlje i za našu zajednicu. Hvala.
Hvala lijepa. Nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je klub Socijal-demokratske partije Hrvatske i poštovani zastupnik, Zoran Vasić. Izvolite kolega Vasić, u ime kluba SDP-a.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama koji je pred nama definiraju se pitanja koja se tiču jednog od najvažnijih prirodnih resursa s kojima RH raspolaže, a to su šume. Važan je to zakon jer govori o gotovo polovici kopnene površine naše zemlje. Nekoliko novina u ovom predloženom zakonu u odnosu na postojeći i njime se između ostalog precizira da se interesi RH u gospodarenju šumama i šumskim zemljištem ostvaruje i donošenjem Nacionalne strategije šumarstva i drvne industrije te Nacionalnog programa šumarstva i Nacionalnog programa drvne industrije. Ovo je posebno važno iz razloga što ova dva sektora zapošljavaju velik broj zaposlenih, ali i zbog njihovog utjecaja u razvoju cjelokupnog gospodarstva. Nacionalnom strategijom šumarstva i drvne industrije utvrđuje se i definira Nacionalna politika šumarstva i drvne industrije, a Nacionalnim programom šumarstva utvrđuju se uvjeti za provođenje elemenata šumarske politike te se definira okvir potrajnog gospodarenja šumama uvažavajući njihovu višenamjensku ulogu i uporabu. Njegov sastavni dio jesu provedbe politika, praćenja i procjena na nacionalnoj razini s ciljem daljnjeg unapređenja potrajnog gospodarenja šumama kao i uspostavljanje i očuvanje prirodnih odnosa među vrstima i unapređivanje njihovih prirodnih staništa. Kada govorimo o Nacionalnom programu drvne industrije treba reći da se njime određuje okvir i utvrđuju se mjere za uravnoteženje potražnje i za održivo gospodarenje drvom, odnosno za zadovoljavanje rastuće potražnje za drvnom sirovinom za proizvodnju postojećih i novih proizvoda te za proizvodnju energije. Nacionalni program drvne industrije sadrži i instrumente za podizanje konkurentnosti drvne industrije RH, odnosno mjere za poticanje gospodarstva na visok stupanj finalizacije proizvoda od drva te izvoz istih. Ovim izmjenama zakona uređuju se i pitanja koja reguliraju izdvajanja šuma i šumskog zemljišta u vlasništvo RH iz Šumsko-gospodarskog područja. Naime, šume i šumska zemljišta koja se prostornim planom proglase građevinskim područjem izdvajaju se iz Šumsko-gospodarskog područja RH danom stupanja na snagu prostornog plana kojim su uključene u građevinsko područje. Te šume i šumska zemljišta od trenutka izdvajanja su u nadležnosti tijela državne uprave kojim je Vlada RH povjerila upravljanje i raspolaganje državnom imovinom i koordinaciju upravljanja i raspolaganja imovinom u vlasništvu RH. Novost u odnosu na postojeći zakon je činjenica da se prostorni plan kojim se planira proširenje građevinskog područja na šume i šumsko zemljište može donijeti kao što smo čuli i od ministra, samo uz izričito pozitivno mišljenje ministarstva. To je prema riječima predlagatelja jamstvo da se nekakvi nerazumni zahtjevi po pitanju proširenja građevinskih područja na šume i šumska zemljišta kod izrade lokalnih ili regionalnih prostornih planova neće moći provesti. Šume i šumska zemljišta su bogatstvo ove zemlje i treba ih štititi ali i koristiti za potrebe razvoja gospodarstva i za investicije. Također se ovim izmjenama i dopunama uređuje mogućnost gradnje golf igrališta i kampa koji su prostornim planom predviđeni na šumi i šumskom zemljištu s tim da se ista površina ne uključuje u građevinsko područje i ostaje u šumskogospodarskom području RH, a svrha se ostvaruje osnivanjem prava građenja. Ovaj način zakonskog uređenja gradnje golf igrališta i kampa na šumi i šumskom zemljištu je u ovom trenutku najbolji model jer je njime osigurana zaštita šuma i šumskog zemljišta uz mogućnost ostvarivanja svrhe predviđene prostornim planom i realizacije investicijskih projekata. Ovo je na neki način i usklađivanje sa drugim zakonima i tu prije svega mislim sa Zakonom o prostornom uređenju, odnosno u članku 44.stavku 1.točki 8. Zakona o prostornom uređenju stoji da se izvan građevinskog područja može planirati izgradnja i kampova i golf igrališta i drugih sportsko-rekreacijskih igrališta na otvorenom sa pratećim zgradama. Takvu šumu i šumsko zemljište ministarstvo proglašava šumom s posebnom namjenom u svrhu izgradnje golf igrališta i kampa, a na temelju odobrenog, to je posebno bitno, programa za gospodarenje šumama s posebnom namjenom. Prema podacima iz Strategije razvoja turizma koja je usvojena u ovom Domu prije malo više od godinu dana i to sa 98 glasova za i 5 suzdržanih, dakle nitko nije bio protiv treba reći da se Hrvatsku do 2020.vidi sa izgrađenih 30 visokokvalitetnih golf igrališta pretežno rekreativnog, a u manjoj mjeri i natjecateljskog karaktera odnosno da u strategiji stoji da se posebna pažnja posvećuje i ekološkoj održivosti, dakle prije svega preferiranje devastiranih područja, ograničavanje gradnje u zaštićenim i prostorima s ograničenom dostupnosti vode, ograničavanje invazivnih zahvata u prostor i pejzaž i ostalo. Golfska igrališta mogu značajno doprinijeti razvoju turističke ponude jer će Hrvatska izgradnjom prvih golf igrališta novi turistički proizvod koji će dodatno ojačati konkurentnost njenog turizma. Ponudom golf igrališta naime moći ćemo prvi puta privući i one turiste koji posjećuju samo golfske destinacije, a kao što je poznato to su oni turisti koji iznadprosječno troše odnosno putujući tijekom čitave godine. Statistike govore da se u posljednjih 20 godina broj golf igrališta u Europi udvostručio. Ali ovdje isto tako želim naglasiti kada govorimo o izgradnji golf igrališta na šumi i šumskom zemljištu, važnost opet nekih drugih zakona, a to je prije svega Zakon o zaštiti prirode i Zakon o zaštiti okoliša. Naime, u Uredbi o procjeni utjecaja zahvata na okoliš upravo stoji u prilogu 1 pod popisom zahvata za koje je obvezna procjena utjecaja zahvata nad okoliš pod rednim brojem 48 stoji igrališta za golf sa pripadajućim građevinama. Dakle to je možemo isto tako reći na jedan način dodatno jamstvo da će jedno drugo ministarstvo ako nije nešto u skladu sa zaštitom okoliša odnosno prirode odreagirati. S obzirom da u RH ima oko 23% privatnih šuma, ovim izmjenama i dopunama sukladno preporukama struke šumarski sektor bi u okviru savjetodavne službe obavljao i savjetodavnu djelatnost o šumama i šumskim zemljištima šumoposjednika. Ja ću ovdje podsjetiti da u RH sa privatnim šumama gospodari blizu 600 tisuća vlasnika i da se te privatne šume nalaze na površini od oko milijun i pol parcela. To dovoljno govorili koliko je taj privatni posjed rascjepkan odnosno malih površina. Zakonom o izmjenama Zakona o šumama iz 2010.godine ukinuta je šumarska savjetodavna služba te je njezine djelatnike preuzelo Trgovačko društvo Hrvatske šume. Prema ovom prijedlogu zakona zaokruživanjem svih savjetodavnih djelatnosti u području u nadležnosti Ministarstva poljoprivrede postigla bi se sinergija u radu i veća operativna učinkovitost potrebna za nadolazeće zadaće s naglaskom važne uloge u korištenju sredstava iz Programa ruralnog razvoja previđenog za razdoblje 2014.-2020. Također bi se u šumama šumoposjednika omogućilo licenciranim osobama izvođenje svih radova. Ovako bi se na terenu izbjeglo posredovanje Hrvatskih šuma d.o.o. što bi u znatnome olakšalo gospodarenje navedenih šuma i šumskih zemljišta, a Hrvatska komora inženjera i drvne tehnologije bi vršila svoju ulogu i zadaću zbog koje je u konačnici i osnovana. Isto tako ovim izmjenama zakona omogućit će se da se pojedinim šumama i šumskim zemljištima u vlasništvu RH mogu koristiti tijela državne uprave, dok se pojedinima može gospodariti u svrhu znanstvenoistraživačkog rada i znanstveno nastavne djelatnosti. Ovim zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o šumama sredstva za naknadu i korištenje opće korisnih funkcija šuma, dakle famozni OKFŠ bi se uplaćivala na poseban račun te bi shodno tome ministar podzakonskim aktom utvrdio uvjete i način korištenja tih sredstava čime bi postupak trošenja sredstava i nadzor nad provedbom istoga bio puno transparentniji nego do sada. Dosadašnji zakonom ta sredstva su bila uplaćivana na račun Trgovačkog društva Hrvatske šume. Podsjetit ću samo da je naknada koja se trenutno plaća 0,0265% na ukupni prihod ostvaren u prethodnoj godini. Samo za informaciju 2012.godine 277 milijuna kuna je uplaćeno od OKFŠ-a. U mnogim europskim zemljama velik je udio privatnih šuma u ukupnoj površini pod šumama. Istovremeno ti šumoposjednici ostvaruju i prihode, a mnogi njih i žive od gospodarenja svojim privatnim šumama. I upravo su sredstva iz Fonda za OKFŠ namijenjena za uređenje stanje u privatnim šumama. Ovako se stanje svakako treba promijeniti i pozdravljam ovu inicijativu ministarstva da se da veća važnost na šumoposjednika i kroz novi rad savjetodavne službe, ali i kroz korištenje ili novo korištenje sredstava od OKFŠ-a. Isto tako ovim prijedlogom zakona sve šume i šumska zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske koja su odlukama Vlade Republike Hrvatske određena kao zemljišta na kojima se može osnovati služnost radi podizanja višegodišnjih nasada, ovim prijedlogom bi se izdvojila iz šumsko-gospodarskog područja Republike Hrvatske u nadležnost Agencije za poljoprivredno zemljište. Ukupno se tu radi o 10 odluka koje su Vlada Republike Hrvatske donijele u razdoblju od 2004. do '13. I samo ću evo za informaciju podsjetiti da je u '13. godini Vlada donijela odluku za ukupno površine od 985 hektara radi dakle osnivanja služnosti, radi podizanja višegodišnjih nasada. Kao što smo čuli od ministra na taj način naši poljoprivrednici koji su podigli nasade moći će dalje širiti svoju proizvodnju odnosno ulagati u prerađivačke kapacitete. Na kraju želim reći da šume i šumska zemljišta u Republici Hrvatskoj treba štiti i čuvati njihovu prirodnost, mješovitost naših sastojina, međutim isto tako treba voditi brigu i o gospodarskom razvoju. I upravo taj suživot je vrlo bitan i smatram da ovim Prijedlogom zakona to će se i postići. Slijedom toga, Kkub SDP-a će podržati donošenje ovog zakona. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Poštovani kolega imamo jedan set replika. Poštovana zastupnica Đurđica Sumrak, replika.
Uvaženi kolega Vasić, obzirom da ste vi čini mi se i struke, je li tako, šumarske, ovdje ste govorili naravno ispred svoje stranke i naravno vi ćete to podržati. Međutim, postavili ste nekoliko pitanja i ja sada vama ću postaviti isto, pokušajte mi odgovoriti. Zbog čega mi u ovom Hrvatskom saboru nismo razgovarali o partnerskom sporazumu koji je poslan u Brisel ispred Vlada Republike Hrvatske jer su navodno u tom sporazumu bili predstavljeni svi prioritetni projekti Republike Hrvatske? Mi to nismo o tome raspravljali. Zašto to govorim? Zato jer se danas ovaj zakon, ispred nas imamo Zakon o šumama, bez obzira na obećanje Ministarstva i gospodina ministra ali i Vlade da će dakle doći novi Zakon o šumama, da će biti izrađena strategija šumarstva i drvne industrije koja bi sigurno trebala biti, gospodin ministar maše glavom kaže da to nije obećao ali to je trebao napraviti obzirom na novi Zakon o šumama kojega još nemamo a zakon bi se trebao vezati na strategiju je li tako i na ostalo. I zanima me, ne čini li se vama da je ovo pisan zakon isključivo ali isključivo, isključivo zbog golf igrališta, zbog nekih investitora tajnovitih kojima mi ne znamo, to su neki u sjeni. I da li možemo vjerovati ministru da će on svoja diskrecijska prava i vezano za OKFŠ ali i za odobrenje ovakvih projekata zaista napraviti onako po pravilu struke ili će to biti po pravilu partije?
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Zoran Vasić.
Uvažena kolegice Sumrak, interesantno je to da i u prvom čitanju sa meni lijeve strane ove dvorane dakle iz vašeg kluba dolaze stavovi ili teze da se zna tko stoji iza ovog zakona. Ja sam i prošli put replicirajući postavio pitanje, dakle ja osobno ne znam tko stoji ili tko bi trebao stajati iza toga, ako vi znate, ja vas pozivam, evo sada po drugi puta javno, recite to radi svih nas, recite to radi hrvatske javnosti da jedanput spriječimo te stvari. Ovo što je kolega Kajin govorio da jedno golf igralište, dakle za jedno golf igralište u Istri da je obustavljena gradnja ili daljnje aktivnosti. Pa gledajte ako je zaista bilo nekakvih nedopustivih radnji, tako ću reći u cijelom postupku dakle prvi sam koji to podržava da se tako nešto obustavi. I upravo sam i citirao Uredbu o procjeni utjecaja zahvata na okoliš koja govori dakle da za sva igrališta za golf s pripadajućim građevinama se treba ta uredba, trebaju se napraviti obavezna procjena utjecaja zahvata na okoliš da se vidi da li je to u skladu prije svega sa okolišem ako brinemo o okolišu a onda i o drugim stvarima. Dakle ovo što vi govorite ako implicirate nekakve nezakonite radnje evo ja vas jednostavno molim da to kažete da ne ispadne da bilo tko ovdje u Hrvatskom saboru štiti nekoga tko ne provodi zakone. Dakle, ako govorimo o nama iz SDP-a mi prvi nismo za to. Dakle, mi ne znamo o kome vi govorite, pa recite javno da čujemo svi. Hvala.
Poštovani zastupnik Branko Bačić, replika.
Poštovani zastupnik Branko Bačić, replika.
A mogli bi stati, isteklo je vrijeme. Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Zoran Vasić.
Uvažena kolega Bačić, ja mogu samo djelomično shvatiti vašu zabrinutost, iz prostog razloga što dovodimo u sumnju poziciju ministra, rad ministra svakog koji god bio u Vladi Republike Hrvatske, u ovom slučaju ministra Jakovinu, on stoji pred nama svima ovdje u Hrvatskom saboru, pred zastupnicima, sjedi pred cijelom hrvatskom javnošću. Ja ne vidim zašto bi mi a priori smatrali da njegovo izričito pozitivno mišljenje ako ga da i onda može ići investicija dalje, zašto ne bi mu vjerovali, dakle zašto bi smatrali da čovjek ne zastupa interese Republike Hrvatske. Osim toga postoje, dakle osim ovog zakona niz zakona koje sam i u raspravi pobrojio, postoje i drugi, a postoje i podzakonski akti, dakle nije sve definirano ovim Zakonom o šumama. Kad govorite o brizi o šumama, apsolutno o zaštiti šuma trebamo vodit brigu svi, ali u raspravi u prvom čitanju sam iznio podatke da se zapravo površina pod šumama iz godine u godinu povećava. Dakle kad gledamo s te osnove, s te razine pa nemamo razloga brinuti jer upravo su šumarski stručnjaci ti koji su školovani da vode brigu o šumama i da gospodare i upravljaju šumama na najbolji mogući način. Dakle isti su to ljudi, da se tako izrazim ili po istim uzusima rade unatrag stotinama godine. Gledajte, i sada se sjeća ono što su šumarski stručnjaci uzgojili prije 100 ili 140 godina hrast lužnjak. Dakle zašto bi mi bili ti koji bi trebali sumnjat u njihov rad prije ili zašto bi mlađi kolege od nas trebali sumnjati u nas koji radimo danas i podižemo i uzgajamo šume danas. Hvala.
Poštovani zastupnik Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Vasić, slučajno ili ne, jučer je na Hrvatskoj televiziji prikazan dokumentarni film o betonizaciji španjolske obale, sa izgradnjom više desetina golf igrališta koje su također prije toga bile šumsko zemljište ili pak šume. Ne znam jeste li gledali taj film ili niste. To je nešto što je strašno za pogledati. Ako ćemo tim uzorom ići i Hrvatska da joj je uzor Španjolska, dakle mrtva naselja bez žive duše sa nekoliko tisuća stanova, a pored njih svaka kuća ima bazen, a pored njih velika golf igrališta koja su nastala na šumskom zemljištu i u predjelu šuma koje su u Španjolskoj puno rjeđe negoli u Hrvatskoj. Dakle ta isplativost, taj turizam o kojemu vi govorite neće Hrvatskoj ništa dobra donijeti. Tu i tamo … koliko igrača ima i koliko igra i koliko puta godišnje ti ljudi dođu na natjecanje u golfu na tim terenima. A znate li koliko vode se potroši za održavanje golf igrališta? Tih 200 igrališta golfa u Španjolskoj potroši vode kao 16 milijuna stanovnika. Tako je rečeno u dokumentarnoj seriji. Pa zar vi mislite da je šumsko zemljište koje je u šumskom posjedu itd., biti šumsko ako dovedete u njega plin, struju, vodu, kanalizaciju, odvodnju i sve ostale infrastrukturne objekte u te kampove i u golf igrališta. Nikada više to biti šuma neće. Prema tome, zašto nas zavaravate ovdje? Ako imate potrebu da uložite u strateške investicije recite da je to tako, u petak to izglasajte, nemojte nas mučit ovdje sa raspravama koje ne stoje.
Hvala lijepa. Čini mi se imamo odgovor na repliku? Je. Izvolite kolega Vasić.
Zahvaljujem predsjedniče. Uvaženi kolega Grubišić, naravno, svatko ima pravo na svoje mišljenje. Ja vaše mišljenje cijenim iznad svega. Nisam nažalost gledao to na televiziji jučer jer smo imali sjednicu… … [[Upadica se ne razumije.]] Pa šteta da kad ste mi ovo sad ispričali, samo sam djelomično mogao si stvoriti sliku u glavi. Naime, imali smo sjednicu kluba zastupnika pa nisam bio uz televizor i nisam to mogao vidjeti. Međutim, želim vam reći sljedeće. Ne znam da li bi ili da li se ovakva rasprava vodila i prije 10 ili 14 godina kada je krenula izgradnja autoceste prema Splitu. Dakle za potrebe izgradnje autoceste se posjeklo 1600 hektara šuma. Šumski stručnjaci, to sam rekao u raspravi za prvo čitanje, su podigli više nego toliko novih površina pod šumama. Ali isto tako ja znam, nisam iz Like i tog dijela Republike Hrvatske ali znam dobro priče da se taj dio Republike Hrvatske više nego razvio upravo zbog prolaska autoceste kroz to područje i otvaranja tog djela Republike Hrvatske. Dakle zašto vam to govorim? Govorim vam to zbog toga što apsolutno trebamo voditi brigu o zaštiti okoliša pa i o zaštiti šuma, ali isto tako moramo voditi brigu i o razvoju jer bez razvoja nema budućnosti. Mi možemo se odlučiti između toga da li ćemo sve zaštitit i što je jedan kolega rekao živjeti možda kao domoroci ili ćemo naći kompromis između jednog i drugog i imati kvalitetnu zaštitu okoliša i prirode i imati razvoj. Ja smatram da s ovim zakonom to možemo imati.
Poštovani zastupnik Goran Marić, replika.
Hvala lijepa. Kolega Vasić, da ste bilo kojim drugim razlogom pokušali opravdavati ovaj prijedlog zakona ne bih reagirao, a kad ste kazali bi pokušali ekonomskim razlozima opravdati ovaj prijedlog onda moram reagirati. Kazali ste da će ovaj prijedlog zakona omogućiti gradnju golf igrališta i da će se time povećati konkurentnost turizma, a time i hrvatskog gospodarstva. Ne postoji niti jedna zemlja na svijetu koja je izišla iz krize gradnjom golf igrališta. Niti jedna zemlja na svijetu ne postoji koja temelji svoju ekonomsku aktivnost na golf igralištima. I uspoređivati izgradnju infrastrukture sa golf igralištima čini mi se … [[Govornik se ne razumije.]] A koliko je ovdje zakona donešeno samo u zadnje dvije i pol godine piše od stotinu kojima se pravdalo da je to zbog poboljšanja gospodarske aktivnosti. Ne bismo se u dvije godine zadužili dodatno za 50 milijardi kuna, nego bismo otplatili 20 milijardi kuna kako su se zakoni predstavljali. Sa aspekta nacionalne ekonomije jedna tvornica koja proizvodi gotove proizvode ili rezervne dijelove za izvoz, za prvu gradnju više koristi nacionalnoj ekonomiji nego tisuću golf igrališta. I takvim tvornicama treba i sjeći šume i rušiti brda i graditi vodovode i sustav odvodnje i dati besplatno energetsku suglasnost i osloboditi komunalnih doprinosa ali nikako golf igrališta. A tko poveziva i pitali ste se tko ovakav zakon izgrađuje? Sigurno ovakav zakon ne može zastupati oni kojima je stalo do hrvatske budućnosti. Ali sve ljude koji sudjeluju u izradi ovakvih zakona povezuje samo dvije riječi, a one su u ekonomiji poznate kao homo economicus. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Zoran Vasić.
Kolega Marić, naravno ja nisam stručnjak ni približno u ekonomiji kao što ste vi tako da ovo što sam rekao to je bilo samo na površnoj razini ekonomije. Međutim, u ovom trenutku govorimo o Zakonu o šumama, ne govorimo o strategiji industrijalizacije ili nečemu drugom. Dakle, što se tiče ovog dijela izgradnje golf igrališta i kampova se tiču toga i možda ovim olakšicama ili liberalizacijom zakonskih odredbi bi se trebalo omogućiti da se lakše i više golf terena izgradi. Gledajte, ja ne mogu shvatiti kako je moguće da jedna Austrija ima 151 golf igralište, da jedna Italija ima 278 golf igrališta, Španjolska 352. Dakle, tu smo na Mediteranu, tu smo zemlja koja se bori s njima za primat u turizmu i da mi možemo se složiti s tim i reći da, naših šest golf igrališta je dovoljno za turističke kapacitete za razvoj turizma. Sigurno da ovo neće izvući prije svega gospodarstvo Republike Hrvatske iz krize, ali da bi trebalo doprinijeti ili da se nadamo da će doprinijeti novim investicijama i dodatnom razvoju. Pa gledajte, recite argument pravi zašto ne. Na kraju krajeva podsjećam vas na ovo što sam rekao tu da je Strategija razvoja turizma usvojena bez i jednog glasa protiv. Strategija razvoja turizma upravo govori o tome da Hrvatska treba do 2020. izgraditi i određeni broj golf terena. Austrija ima prihod od turizma 22 milijarde eura godišnje. Sigurno da je dobar dio i zbog golf terena. Dakle, ne značajno, ali da je dobar dio sigurno je. Hvala.
Nova replika, poštovani zastupnik Srđan Gjurković.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega, spominjali ste pravo služnosti poljoprivrednika od 2004. do 2013. i tu bih se malo nadovezao na vašu raspravu jer konkretno bih spomenuo naše vinare u Dalmaciji, ali i u cijeloj Hrvatskoj koji zbog toga što nemamo ovaj zakon na ovaj način reguliran nisu u mogućnosti da onu pravo služnosti koju imaju za podizanje višegodišnjih nasada sada koriste za proširenje svojih nasada koristeći više od 90% sredstava bespovratnih od europskog fonda, europskih fondova i ne mogu koristiti ni pravo gradnje na šumskom zemljištu u ovome trenutku. I zbog toga ta, šta je netko rekao da nema koristi gospodarske baš imamo štete i u turizmu i u poljoprivredi jer nemamo ovaj zakon i nemaju mogućnost niti da koriste sredstva da bi se dalje širili, niti da bi mogli napraviti neću reći vinoteke nego proširiti i raditi proizvodnju vina, a to je proizvodnja ne samo za turizam nego i za izvoz i to je sigurno brend Republike Hrvatske i ovaj zakon to omogućava, da opstanu oni koji su dobili pravo služnosti do sada, da oni se šire i razvijaju i zapošljavaju i to je jedna od ključnih stvari prvenstveno dobrim dijelom i za vinare. Stalno se priča o golfu, a njima je to ključno za opstanak. Jer ako oni nemaju papir na kojem piše da je zemljište poljoprivredno, nego šumsko onda on ne može dobit sredstva niti od Ministarstva poljoprivrede, a kamoli od Europske unije. A na kraju krajeva ne radi se ni o hrastu lužnjaku nego, niti o crnom boru. To je sve područje makije koje su dobile pravo služnosti.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Zoran Vasić.
Kolega Gjurković, u pravu ste i slažem se s vama. Namjerno sam rekao da su to vlade donijele od 2004. do 2013., dakle različite vlade različitih koalicija. Pa i to je bio, dakle jedan od razloga donošenja takvih uredbi je bio upravo zbog toga da se površine pod vinogradima što više i čim prije podignu do 2015. odnosno do ulaska u EU. Znali smo, dakle i tad se znalo da se neće moći podizati nove površine pod vinogradima. A ovo što ste rekli i dakle što se i daje naglasak kroz ove izmjene i dopune zakona, a upravo je to bitno. Dakle, primarna proizvodnja posebno u poljoprivredi je najmanje dohodovna. Dakle, ako se omogući ljudima koji su podigli trajne nasade, dakle da li vinograde da li maslinike na tim područjima koji su dakle prije svega degradacijski stadij i šume, ako uspiju sagraditi kušaonu, prerađivačke kapacitete, dakle njihov proizvod i vrijednost njihovog proizvoda se povećava i sigurno da i to ide u smjeru gospodarskog rasta. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Još ćemo odraditi stajalište i mišljenje Kluba zastupnika HDZ-a i njihove zastupnike iz kluba, Branka Bačića i Đurđicu Sumrak.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege. Svoj stav o prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama klub HDZ-a je iznio tijekom prvoga čitanja. S obzirom da drugo čitanje, odnosno konačni prijedlog zakona se vrlo malo, gotovo neznatno razlikuje od prijedloga koji je bio u prvom čitanju, onda jasno da je stav kluba HDZ-a identičan onome što smo govorili prilikom prvoga čitanja. Ono što bih odmah u uvodu rekao, dakle da je i ovaj zakon ustvari potvrda da Zakon o strateškim i investicijskim projektima onakav kakav je donesen u Hrvatskome saboru nema dovoljno učinka u realizaciji strateških i investicijskih projekata već da bi se mogao realizirati strateški investicijski projekt treba napraviti ono što smo mi u klubu HDZ-a tada govorili kada se donosio Zakon o strateškim investicijskim projektima, a to je da je potrebno ući u izmjenu svakog pojedinačnog zakona. I ako govorimo o pomorskom dobru i Zakon o pomorskom dobru. Ako govorimo o Zakonu o poljoprivrednom zemljištu onda u Zakon o poljoprivrednom zemljištu. Ako govorimo o intervenciji u šumskom zemljištu i šumama onda treba mijenjati Zakon o šumama. Tako da taj Zakon o strateškim investicijskim projektima je uredio jedan protokol postupanja državnih tijela i Vlade RH pri realizaciji strateških investicijskih projekata ali on u meritumu ništa nije mogao riješiti i ne može riješiti bez da je Sabor RH prišao postupnoj promjeni svakog pojedinačnog zakona pa tako i Zakona o šumama. Ono što mi u klubu ponavljamo, a to je da podržavamo strateške projekte, investicije u RH koje idu za gospodarskim rastom, za izlaskom iz krize, izlaskom iz recesije. I u tom smislu držimo i da hrvatske šume i šumsko zemljište mora dati svoj doprinos izgradnji pojedinih projekata koji su važni i od interesa za RH. Ali, ono što ne podržavamo i što držimo da je u prvom redu resorno nadležno Ministarstvo poljoprivrede i šumarstva prilikom predlaganja ovakvih zakona treba voditi računa o zaštiti šuma i šumskog zemljišta a tu zaštitu definirati kroz odredbe, kriterije koje će zakon uspostaviti kada dolazi do intervencije na šumama i šumskom zemljištu i kada se pojedine šume iz šumskog zemljišta izvlače iz šumsko-gospodarske osnove. Mi možemo vjerovati, ovo što je gospodin Vasić u ime kluba SDP-a govorio, a to je da zar sumnjamo da bi ministar omogućio izdvajanje šume iz šumskog zemljišta ako to nije opravdano? Mi tvrdimo u klubu HDZ-a da nema razloga sumnjati u stav ministra već zakon treba propisati i napraviti distinkciju kada se izdvaja iz šumsko-gospodarske osnove šuma i šumsko zemljište odnosno šuma visokog … oblika kao što je to sam prije spomenuo hrast lužnjak s jedne strane i kada se za potrebe realizacije pojedinog strateškog investicijskog projekta izdvaja iz šumsko-gospodarske osnove primjerice nekakvo šumsko zemljište koje je devastirano, koje je u kršu i koje ne može doprinositi društvenom dohotku na način kao što će društvenom dohotku doprinositi neki novi strateški investicijski projekt koji se realizira na tom prostoru. Prema tome, to je prva i temeljna osnova da se na takav način pristupilo. Drugi razlog je da je trebalo ovim zakonom i propisati za koje se to uopće namjene može šume i šumsko zemljište izdvojiti iz šumsko-gospodarske osnove. To je trebalo propisati. Ne može se izdvojiti iz šumsko-gospodarskih osnova ili šuma i šumskog zemljišta za bilo kakvu namjenu. Dakle, to se ne smije bez obzira što će netko reći da se to može dogoditi tek nakon izričite suglasnosti ministra nadležnog za poslove šumarstva. To nije dovoljno. Trebalo je nužno napisati, propisati za koje se namjene ne može izdvojiti šuma i šumsko zemljište ili možda bolje za koje se namjene može izdvojiti šuma i šumsko zemljište. To je bilo po meni bolje riješeno u postojećem zakonu, propisane su bile djelatnosti koje se mogu obavljati da bi se za te potrebe izdvojilo šume i šumsko zemljište. Ako je Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva ili Vlada Republike Hrvatske imala namjeru ubrzati postupak kao što je to u svom uvodu rekao i ministar da ovaj zakon se prvenstveno donosi kako bi se ubrzao postupak izdvajanja šuma i šumskog zemljišta iz šumsko-gospodarske osnove, a onda ubrzala realizacija pojedinog strateškog investicijskog projekta onda je gospodine ministre trebalo, što Vlada i radi, trebalo je mijenjati Zakon o izvlaštenju, ubrzati postupak kroz Zakon o izvlaštenju a ne na ovaj način kroz Zakon o šumama i šumskom zemljištu izbjegavati apsolutno Zakon o izvlaštenju. Naime, ovakvom provedbom zakona na šumskom zemljištu više Zakon o izvlaštenju nema što raditi. Dakle, sada smo propisali da se može šuma i šumsko zemljište izdvojiti iz šumsko-gospodarske osnove čak i iz zemljišta i šuma u vlasništvu Republike Hrvatske, a bez da se utvrđuje interes Republike Hrvatske. Ovakvim prijedlogom zakona mi možemo realizirati bilo koji sad teški investicijski projekt u Republici Hrvatskoj, izdvajanja iz šumskog gospodarstva, i osnove šume i šumskog zemljišta bez da Republika Hrvatska utvrđuje da li za tu djelatnost postoji interes Republike Hrvatske. I štoviše nakon toga onda … [[Govornik se ne razumije.]] kao tijelo koje raspolaže državnom imovinom može prodati šume i šumsko zemljište jer je suglasnošću ministra taj prostor izišao iz šumskog gospodarske osnove. I više u onom smislu koje do sada ne predstavlja šumu i šumsko zemljište. Ja sam u provom čitanju rekao da ovaj zakon pojednostavljuje, bitno pojednostavljuje, ali nemam sada vremena, to ću kasnije vjerojatno u pojedinačnoj raspravi, bitno pojednostavljuje postupak privatizacije, prodaje šuma u vlasništvu Republike Hrvatske, ne Hrvatskih šuma kao javnog poduzeća nego šuma u vlasništvu Republike Hrvatske. To je bitno pojednostavljenje koje je dosada podrazumijevalo i dosada je to bilo moguće, ali je podrazumijevalo utvrđivanje interesa Republike Hrvatske s jedne strane, a s druge strane je za određene projekte za koje zakonom nije prepisano unaprijed da su od interesa za Republiku Hrvatsku trebali doći u ovaj Sabor, odnosno Vlada je to mogla napraviti uz suglasnost dva matična saborska odbora za prostorno uređenje i gospodarstvo. Evo, to sam u jednom dijelu koliko mi vrijeme dopušta rekao zbog čega klub Hrvatske demokratske zajednice nije za izmjene Zakona o šumama u ovakvom obliku kako je to Vlada predložila i držim da je to bilo bolje da je Vlada išla u sustavnu izmjenu zakona, odnosno donošenje novog Zakon o šumama. Evo, zahvaljujem.
Poštovana zastupnica Đurđica Sumrak, drugi dio u ime kluba.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre sa suradnikom, kojem jedino možemo reći zaista svaki put ste ovdje kad se radi o vašem zakonu. Uvažene kolegice i kolege, ja ću nastaviti raspravu koju je započeo moj kolega Bačić, ali ja ću sada javno ovdje reći ni hrvatski narod ni mi u klubu HDZ-a ne vjerujemo ovoj Vladi i nema razloga da vjerujemo i ministru i njegovim dobrim namjerama da je ovaj zakon pisan za dobrobit očuvanja šuma i svega ostaloga. Dakle, mi nevjerujemo i mi nećemo to podržati. Kolega Bačić je rekao nekoliko već, u uvodu svom, teza zbog čega mi to nećemo podržati. Ja ću nastaviti i naravno u popodnevnoj raspravi ćemo još to i elaborirati. U raspravama se govorilo o tome da je ovaj zakon u stvarnosti jedan odličan zakon koji će pokrenuti gospodarstvo. Kad bi to bilo tako svih 151 zastupnik bi ovdje sjedio, međutim nitko u to ne vjeruje, a mi koji ovdje sjedimo pokušavamo dokazati da nije ovaj zakon koji je isključivo zaista se može zvati Zakon o golf igralištima, ali i Zakon o kampovima za koje nam je malo ću se našaliti prošli puta u prvom čitanju ministar obećao da ćemo dobiti Zakon o kampovima. Pa eto onda i zbog toga baš ne možemo pozitivno se ovom zakonu očitovati jer ne znamo što govori Zakon o kampovima. I onda se je neko pozvao na Republike Austriju, ja bih rekla i složila bih se i sa kolegom Bačićem, da niz zakona treba urediti, uskladiti i donijeti prije nego bi se pokrenulo gospodarstvo. Što se tiče Republike Austrije oni imaju Zakon o planinskim područjima, postoji Zakon o posebnoj državnoj skrbi ti zakoni više ne postoje. Zna se točno što govori se o Zakonu o planinskim područjima, na koji se način i stimuliraju, kojim sredstvima ljudi koji žive u planinskim područjima, dakle pod posebnim uvjetima ali oni imaju posebne, posebna financijska sredstva. Dakle, ukazat ću još na nešto, donošenjem ovog zakona uređuje se prvenstveno pitanje izdvajanja šuma ili šumskog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske iz šumsko gospodarskog područja uvažavajući potrebe Republike Hrvatske za pojedinim šumskim površinama koje bi služile za razne investicijske projekte i razvoj Hrvatske. Ovaj zakon nije prepoznao razliku šuma visokog uzgojnog oblika i šuma krša. Svi ćemo se složiti da nije isto izdvojiti šume hrasta i šumsko gospodarske osnove i područja iz šume krša. Rekla bih nekoliko riječi što ovaj zakon govori o savjetodavnoj službi. Dakle, savjetodavna služba neće više izdavati popratnicu već će samo pratiti njeno izdavanje. Pa stavkom 4. izmijenjenog zakona a članka 68. savjetodavnoj službi daje se javna ovlast za obavljanje poslova i zadataka opisanih u podstavcima. To znači da savjetodavna služba javnu ovlast koju ovim prijedlogom zakona dobiva prenosi na licencirane osobe, a što će to značiti u praksi? Recimo temeljem važećeg zakona šumoposjednik je s vlasničkim listom i kopijom katastarskog plana u jednoj od 150 ispostava Hrvatskih šuma podnio zahtjev za izdavanje popratnice, nakon izlaska uposlenika Hrvatskih šuma na teren, a temeljem podnošenog zahtjeva šumoposjednika izdavala se popratnica. Cjelokupan postupak košto je šumoposjednika oko 80 kuna. Kako će se i kako će to funkcionirati u budućnosti? Hoće li to značiti dodatne troškove za šumoposjednike? Koji će biti princip angažiranja licenciranih osoba sa strane savjetodavne službe za izvođenje doznake, nužne doznake, obilježbe drveta ili ostalih šumskih proizvoda? Podsjećam da godišnji etat u šumama šumoposjednika prema šumarsko gospodarskoj osnovi područja RH od 2006. do 2015. iznosi 705 tisuća kubika mase drvnih sortimenata iz privatnih šuma što znači izdavanje otpremnica za oko 30 tisuća kamiona, traktora na cijelom teritoriju RH. O privatnim šumoposjednicima koji su licencirani i za izvođenje šumskih radova, govorili smo kod rasprave u prvom čitanju ovog zakona, upozoravajući na mogućnost stvaranje sive zone u upravljaju privatnim šumama jer se otvara mogućnost izvođenja šumskih radova tvrtkama koji su vlasnici tih istih šuma. Još bih željela nešto reći ili podsjetiti jer nemam puno vremena na najavljenu reorganizaciju ili bolje rečeno racionalizaciju Hrvatskih šuma na otvoreno pismo koje je hrvatskoj javnosti uputila udruga dragovoljaca veterana Domovinskog rata Hrvatskih šuma, s nama je ovdje i Skupština Hrvatskih šuma i voljela bih da nas izvijeste o planovima za restrukturiranje tvrtke, dakle o budućnosti Hrvatskim šuma, o projekciji i dobiti u narednim razdobljima. Zbog čega to govorim? Već sam spomenula o kojoj količini drvne mase se radi, no da li je netko napravio usporedbu troškova izvođenja ovih radova u varijanti obavljanja preko licenciranih osoba. Znamo li kakva je struktura sječivog etata u 2013. godini, koje su projekcije za 2014.-2020., koji je učinak posjedovanja FSC certifikata, radi li se na dobivanju drugih certifikata, itd.? Otvara se, uvažene kolegice i kolege, niz pitanja i upravo ono što sam govorila… Hvala vam.
Hvala lijepa. Sad ćemo zastati, učiniti stanku za ručak. Nastavit ćemo u 15 sati sa prijavljenim replikama. Na redu je replika poštovanog zastupnika Srđana Gjurković na izlaganje poštovanog zastupnika Branka Bačić. A zatim u raspravu uključujemo klub HNS-a i potpredsjednika Doma Milorada Batinić. Hvala lijepa. Dobar tek.
Kolegice i kolege nastavljamo s radom. Na redu su replike. Srđan Gjurković, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Bačić, vi ste podržali, rekli ste da podržavate i zakon strateški i izmjene svakog zakona koji je vezan za strateške investicije, ako sam dobro razumio, ali stavljate pod upitnik kao i vaša kolegica, ali vama sam replicirao, uopće funkcioniranje i ovaj zakon i zaštitu uopće šuma, itd., itd. Pa dakle, Zakon o strateškim investicijama, članak 17. na koji se često nadovezujete, jasno kaže da pravnu valjanost izdvajanja šuma ili šumskog zemljišta iz šumsko gospodarske osnove daje Državno odvjetništvo i prenošenje prava vlasništva i osnivanje prava građenja i osnivanje prava služnosti što znači da osim institucija Vlade RH i drugih institucija Vlade, agencija, Državno odvjetništvo daje pravnu valjanost za takve ugovore. Isto tako treba naglasiti da niti jedna strateška investicija se ne može realizirati, ne može se niti prijaviti ako nije u skladu sa prostornim planom županije, odnosno općine i grada. A da bi bila i u skladu i da bi ta općina i grad donijela odluku da određeno, npr. građevinsko zemljište što je i našim građanima najinteresantnije kad raspravljamo o prenamjenama, onda mora dobiti ponovo suglasnosti od i ministarstava, a mora biti u skladu sa Nacionalnim programom šumarstva ili strategijom, itd. Prema tome zaštita bilo kakvog odvajanja i prenamjene zemljišta je iznimno, iznimno bitna, važna i nadasve ne zavisi samo od Vlade RH.
Odgovor na repliku, poštovani Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Gjurkoviću, da, ja sam rekao da podržavam investicije i strateške investicije, ali nisam rekao da podržavam Zakon o strateškim investicijskim projektima, između ostalog i iz razloga kojega sam naveo jer držim da je on, taj zakon, kad god je išao u meritum i u dijelu šuma, šumskog zemljišta, pomorskog dobra, vodnog dobra, ceste, itd. jer … odgovarajuće promjene zakona kao što je Zakon o šumama, itd., itd.Tako da govorim da je on se sveo na jedan … ponašanja državnih tijela i Vlade RH kada zainteresirani investitor nominira i predloži svoj strateški, svoj projekt koji bi trebao dobiti status strateškog investicijskog projekta. Što se pak tiče DORH-a, tu ste malo loptice pomiješali. Dakle, DORH i inače daje suglasnost na ugovore kojima se raspolaže imovinom u vlasništvu RH, a i onda kad je to slučaj utvrđivanja prava građenja, kao što je to slučaj dijelom ovog zakona kada se na prostoru koji je predviđen za izgradnju kampa i golf igrališta bude uspostavljalo pravo građenja, tad će doista DORH postaviti, ali ja ovdje govorim o tome da smo mi ovim zakonom, ako on bude usvojen u tekstu kakav je predložen, da onda će se bez ikakve dodatne procedure koja je sada bila predviđena Zakonom o izvlaštenju i Zakonom o šumama, moći iz šumsko gospodarske osnove šume i šumsko zemljište u vlasništvu RH moći prodavati zainteresiranim investitorima bez ikakvih ograničenja koja su prije bila uspostavljena, rekao sam zakonima i koje je … Vlada, a dijelom i ovaj Sabor kroz svoje matične odbore.
Nova replika, poštovani Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Bačić, ako tvrdite da će se moći prodavati, dakle bez ikakve procedure dodatne, šume, šumsko zemljište i šume, dakle privatnim investitorima jeste li vi i jesmo li ukupno svjesni što će se dogoditi s hrvatskim šumama i da kažem reljefom uopće Hrvatske ako se nastavi ostvarivati cilj ovoga zakona, a čini mi se da je konačni cilj zapravo u neku ruku prodaja obiteljskog srebra ili zlata kako god hoćete? Pa evo ono što smo nekada govorili i bojali se da je došlo na red i to pa smo počeli od hrvatskih šuma, hoće li se nastaviti sa hrvatskim vodama, to ćemo još vidjeti, ali nekakvih naznaka ima i za to. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Grubišić, to ne tvrdim ja što ste vi rekli, ja sam prenosim ono što zakon predlaže, a to je da se značajno apsolutno pojednostavni postupak prodaje šuma i šumskog zemljišta u vlasništvu RH, a s vama se slažem da je to dio obiteljskog srebra i predstavlja posebnu vrijednost koja je Ustavom u članku 52.gdje je šuma i šumsko zemljište zajamčeno kao prostor i bogatstvo gospodarskog i ekološkog interesa za RH na kojem zemljištu RH ima posebnu brigu. Dakle ja tvrdim i tu s vama slažem, slažemo se da će se ovim zakonom pojednostavniti prodaja šuma i šumskog zemljišta. ja nisam rekao i to ponavljam to sam rekao jasno i za govornicom, ne govorim o Hrvatskim šumama kao o javnom poduzeću, a da li će ono doći na red, to ćemo vidjeti, ne želim o tome špekulirati, ali o šumskog zemljištu i šumama apsolutno da. Ja vam kažem da je sada ovakvim prijedlogom zakona šumsko zemljište i šume je lošije zaštićeno nego ostalo zemljište u vlasništvu RH, pazite to je vrlo važno. jer sada da bi se neki projekt kojega primjerice grad Osijek ili neki drugi grad Slavonski Brod želi realizirati na prostoru i zemljištu koje je u vlasništvu RH, a nisu to šume i šumsko zemljište on će morati dakle grad Osijek će morati ići u proceduru utvrđivanja interesa RH i nakon toga će se s time moći raspolagati, a ako je u odmah u neposrednom susjedstvu tog zemljišta u vlasništvu RH neka šuma ili šumsko zemljište on će moći postati vlasnik tog zemljišta bez ikakve procedure koja je predviđena za ostalo zemljište u vlasništvu RH, evo to je bitna razlika.
Replika, Damir Mateljan.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Prije svega uvažena kolegice Sumrak vaše je osobno pravo, vaše demokratsko pravo da vjerujete kome hoćete i da ne vjerujete kome hoćete ali nemojte u to upletati hrvatski narod, dopustite da hrvatski birači na demokratskim izborima odaberu kome će vjerovati, a kome neće vjerovati. Što se tiče samoga zakona ovom zakonu ja ne vidim nikakvu prijetnju kompleksu šuma u Hrvatskoj, Hrvatskih šuma naprotiv, ovaj zakon prije svega pomaže omogućava i olakšava jedinice lokalne samouprave i to u ruralnom prostoru Hrvatske gdje se priznajte nalazi najveći dio hrvatskih šuma da raspolažu svojim gospodarskim resursima i to ne samo isključivo za golf igrališta nego za drugu turističku infrastrukturu, za kampove, za biciklističke staze, tematske staze, za svu drugu turističku infrastrukturu koja se nalazi na tom prostoru i koja se tamo omogućuje. A što nam je alternativa? Dakle da od ruralnog prostora napravimo nekakvu vremensku kapsulu koju će posjećivati urbani stanovnici Hrvatske na safari jel to ovaj cilj? Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa uvaženi kolega, vrlo jednostavno je bio moj uvod bio drugi dio izlaganja. Vjerujte mi zaista ni hrvatski narod ne vjeruje više ovoj Vladi, ne vjeruje. Sve što je u 2,5 godine ova Vlada učinila, učinila je do pola pa se vratila natrag ili je brže bolje pa rekla bih to onako sklepala zakone. Puno članaka je u to zakone upisala, a onda je Ustavni sud već nekoliko puta sve to poništio. Ali kada smo već kod toga da ovaj zakon nije samo zbog golfa i kampa nego da ima i drugu funkciju, ja sam vam rekla bilo bi jako dobro da smo imali novi Zakon o šumama, bilo bi jako dobro da danas imamo izmjene Zakona o šumama recimo vezane uz ovu zimsku katastrofu u Gorskom Kotaru pa da vidimo na koji ćemo način pošumljavati, pa da vidimo na koji ćemo način obnavljati šume, uz struku naravno koju izuzetno cijenim. Izuzetno jer zaista tradicija hrvatskog šumarstva je priznata i poznata u cijelom svijetu. I znate kada bismo danas ovdje razgovarali o strateškim projektima pa bili oni i golf igrališta ne znam i neka druga, ali kad bismo znali da govorimo o strateškim projektima golfa ili nečeg drugog na nekom području, danas bismo ovdje mogli o tome relevantno razgovarati. Ali kada se govori nešto onako ispod žita kao što bi se reklo, onda takvi zakoni pobuđuju naprosto nepovjerenje.
Replika, poštovani Igor Češek.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolegice Sumrak vi ste u svojoj raspravi govorili o zakonu o kampovima i praktički o legaliziranju kampova, da u proljeće odnosno prije 4 mjeseca smo imali prvo čitanje ovog zakona kad smo se gotovo jednostavno složili da treba legalizirati tih 30-ak kampova na području RH upravo prije početka turističke sezone kako bi oni mogli dobiti svu poturenu infrastrukturu i kako naši gosti ne bi imali problema s tom infrastrukturom. Međutim, tada je predlagatelj ovog zakona rekao da se zato mora ići u izradu ovog zakona po hitnoj proceduri, danas vidimo da postoji drugo čitanje, iako smo mi napominjali da treba ići u potpuno novu izradu ovog zakona. Isto im je u obrazloženju su govorili da će se povećati strateške investicije u RH. da li je to izgradnjom golf terena, da li je to velika strateška investicija za RH? Vjerujem da nije. Doći će sigurno do devastacije hrvatske obale. Mogao bih smatrati da se radi o velikim strateškim investicijama kada bi ta šuma koja se iskrči za izgradnju golf igrališta kada bi se ona proizvela, odnosno proizveo namještaj koji će se ugraditi u objekte koji će biti uz taj golf teren mogao bih smatrati da je to strateška investicija. Kada bi se proizvele recimo tenisice u našem Borovu propalom koje će koristiti golferi. Kada bi Končar proizvodio kolica za prijevoz golfera na takvim terenima. Ali ovdje bojim se da će samo turisti odnosno oni koji budu bili posjetioci tih golf igrališta koristiti besplatno našu vodu i zrak.
Odgovor na repliku Đurđica Sumrak.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. I uvaženi kolega, da, slažem se slažem se sa vašom replikom, a što mi danas ovdje u stvarnosti radimo. O tome ste i vi sada govorili, mi raspravljamo o izdvajanju šumskog zemljišta iz šumsko-gospodarske osnove Republike Hrvatske kako bismo dali vjetar u leđa nekim nepoznatim investitorima. Pa ja isto mislim da bismo danas trebali raspravljati o ulaganjima u gospodarenje hrvatskim šumama, o očuvanju nacionalnog resursa koji posredno znači pruža mogućnosti zapošljavanja u djelatnostima od turizma, od poljoprivrede ali i drvne industrije koja je negdje oko 65% svoje proizvodnje dakle ona je izvozi. I da u pravu ste o tome bismo trebali razgovarati.
Nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime kluba HNS-a, govoriti će poštovani potpredsjednik Doma, Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, ministre a pomoćnikom. Klub Hrvatske narodne stranke podržati će Zakon o šumama, izmjene i dopune u drugom čitanju kao što smo isto tako i u prvom. Nisam mislio puno govoriti, manje-više sve što smo imali kazati bilo je u prvom čitanju. Međutim htio se osvrnuti na, dijelom i na ono što će se ovim zakonom u konačnici definirati i ukoliko mi preostane vremena i na dijelove rasprava kolegica i kolega. Naime ono manje-više što je već bilo izrečeno puno puta, znači sada se uređuje izdanje šuma i šumskog zemljišta, uređuje se mogućnost u šumama posebne namjene. To se često u raspravi izostavilo. Znači za mogućnost gradnja golf igrališta ili kampa i ponovno napominjem koji su definirani prostornim planom, programom za gospodarenje šumama posebne namjene. Znači postoji nekoliko razina provjere da ne bi se slučajno desilo ovo što se govori i često što se spominju teze o uništavanju šuma, ukidanju ispod žita itd.. Ono što je također važno a ispravljena je jedna rekao bih čak i stručna greška koja je počinjena 2010. godine kada je ukinuta savjetodavna služba, sada se ona vraća u jednom drugom obliku koji vjerujem i s obzirom i na europske perspektive pogotovo što se tiče proračuna 2014. i 2020. da je objedinjena u savjetodavnoj službi zajedno sa ostalim dijelovima koji su pod nadležnošću Ministarstva poljoprivrede. A ono što je ključno gdje vidim veliku ulogu savjetodavne službe to je u privlačenju sredstava iz fondova, znači oni koji definiraju područje ruralnog razvoja. I uvijek sporan OKFŠ, opće korisne funkcije šuma, izdvajanje na jedan poseban račun koji će biti pod nadzorom direktno ministarstva makar je i do sada su se sredstva OKFŠ izdvajala na poseban račun ali Hrvatskih šuma. I mislim da je to i da će taj, to poseban, znači formiranje posebnog računa pod nadzorom ministarstva pohvaliti i sve kolege u Hrvatskim šumama jer su bile često i neopravdano prozivane i za nenamjensko trošenje tih sredstava makar je u većini situacija što se tiče OKFŠ-a pošto su to namjenska sredstva novac je bio trošen namjenski, možda u obimu i volumenu se možda negdje malo i napravio jedan negativan iskorak ali u cjelini mislim da se može biti zadovoljan sa time. Na tragu svega toga da ponovim mi ćemo podržati zakon. Sada bih se želio malo osvrnuti na rasprave kolega. Naime i ove teze zaštita šuma je bila najviše spominjana riječ. Mislim da i razumijem brigu kolegica i kolega koji su raspravljali međutim u Hrvatskoj državi postoji trgovačko društvo Hrvatske šume. Mislim da je negdje oko 8 tisuća zaposlenih, možda koji broj nešto manje ili više. U svom sastavu stručnog osoblja, znači od diplomiranih inženjera, magistara, doktora znanosti negdje preko 1300 svih profila ne samo šumara. I to je više nego kvalificiran broj ljudi sa svim onim zaposlenicima od običnog šumskog radnika, sjekača, tehničara na dalje koji vode brigu i štite i formalno i fizički provode zaštitu šuma. Znači kolegice i kolege nemojte se brinuti za to se brinu djelatnici Hrvatskih šuma a u velikoj većini i sami građani Republike Hrvatske. Ono što je bilo također spominjano devastacija što podrazumijeva trajno smanjenje šumskih površina. Da li možda znate podatak kolika je veća obraslost šumskim raslinjem u odnosu na prije 20 godina? Vjerujem da pomoćnik ministra zna točan podatak, prema nekim procjenama mislim da se radi negdje oko 400 do 500 tisuća hektara. Naravno to nije rezultat pošumljavanja, sadnje, osnivanja novih sastojna, to je jedan negativan, jedna negativna reflekcija loše, u doslovnom smislu loše nekonzistentne poljoprivredne politike u zadnjih 20 godina. Prirodna sukcesija je učinila svoje i tim više je uloga savjetodavne službe da ponovo, iznova profunkcionira i da naravno u suglasju sa samim vlasnicima vodi brigu i o tom dijelu površina. One jesu katastarski poljoprivredne, ali su obrasle šumskim drvećem. Jedna teza kaže moći će se prodavati šume bez ikakvog ograničenja, a što je bilo onemogućeno po starom zakonu. Čudno. Znači opet se vraćamo na one rasprave koje se uvijek mogu čuti kad se govori o interesantnim temama, odnosno na onima o kojima se može na takav način govoriti. Naime, nit je stari zakon više štitio šume od ovoga, niti će ovaj više štititi od onoga prethodnog, niti je bilo omogućeno po onom zakonu ovo što je po ovom zabranjeno niti je po ovom onemogućeno što je po onom bilo dozvoljeno. Kolegice i kolege, sa aspekta investitora ove izmjene zakona, možda se ministar neće složit sa mnom, on stavlja još jednu stepenicu, još jedan dodatni osigurač u smislu usudio bih se kazati možda zlih namjera koje možda netko ima i aspirant neki na naše šume. Znači dodatno osigurava zaštitu u kontekstu rasprava koje su bile u ovom Saboru. Potencijalnom investitoru to je dodatni ne trošak nego jedna stepenica, dvije, možda čak više koje mora učiniti. Novi zakon da, ja sam i u prvom čitanju isto bio kazao da slijedom svih ovih izmjena koje su bile tijekom i ove zadnje i ove sada koje će uslijediti, da ministar ima zadatak odnosno njegov tim da se izradi novi Zakon o šumama. Ponovit ću ono što sam kazao i u prvom čitanju. Naime, nije to samo slučaj sa Zakonom o šumama nego i sa nizom drugih zakona koji praktički su poprimili elemente i podzakonskih akata, pravilnika ili čak dijelova uredbi. Trebalo bi napraviti na neki način pročišćivanje tih zakona, određene članke naprosto unijeti u pravilnik. Zašto to govorim? Pa to govorim upravo iz razloga što je naprosto klima u Republici Hrvatskoj ovih 20 godina u onom dijelu negativnosti da smo napravili jednu, previše, previše komplicirane zakone imamo. Ja ću ponoviti, Zakon o šumama koji imaju europske zemlje gledajući sadržajno, ne samo po broju članova nego i materiju koju definiraju i koju reguliraju, upola su tanji, kraći, a opet nije izostavljen bit i intencija zakona … je funkcija. To je zadaća ministra. Nije jednostavna, neće biti jednostavna, ali ima tim ljudi koji to može odradit i naravno tu je i komora inžinjera i tehničara, tu je stručan tim u Hrvatskim šumama i vjerujem da će uspjeti u narednih 8 do 10 mjeseci koji je realan rok da se sada starta, da dobijemo i novi Zakon o šumama. To je moje razmišljanje i moja preporuka. Često spominjani golf, pa kampovi, ja bih vas samo želio podsjetiti, naime kao vjerojatno i svi mi tako je i meni došlo niz prijedloga, niz razmišljanja, pa sam potražio pomoć i jedan dopis uputio sam da vidim uopće koliko je trenutno kampova, koliko je golf igrališta na šumskom zemljištu Republike Hrvatske. Pa recimo Uprava šuma Split, znači autokamp na šumi i šumskom zemljištu u vlasništvu Republike Hrvatske, postoji njih nekoliko na 30 hektara, u Istri 437 hektara. Golf igrališta, znači površina koja je izdvojena iz šumsko-gospodarskog područja što sada neće biti slučaj i ja pohvaljujem i ministra i tim ljudi koji su predvidjeli da nema izdvajanja za golf igralište iz šumsko-gospodarske osnove područja 315 hektara, a to je bilo davnih godina, ne za mandata ove Vlade. Ne za mandata ove Vlade. Znači nemojmo se bojat kolegice i kolege da će biti pljačka Hrvatskih šuma. Ono što je temelj šumarstva svakoj generaciji šumara i nama kao građanima Republike Hrvatske, šume su povjerene ne upravljanje i na gospodarenje. One moraju imati ekonomsku održivost u onom dijelu gospodarskog segmenta šuma, ali isto tako nemojmo zaboraviti da je svega 50 i možda koji, 2-3 posto gospodarskih šuma od ukupnih 2 milijuna i 300 i nešto tisuća hektara. Ostatak su zaštitne šume, šume posebne namjene znači koje nije cilj ekonomska namjena. A isto tako nemojmo zanemariti od tih 53-54 posto šume koje imaju gospodarsku namjenu da su rentabilne. Što znači rentabilnost? Troškovi eksploatacije, investiranja su daleko veći nego što je financijski užitak kroz drvnu masu. Znači to su neka temeljna polazišta kada se iz ove govornice govori o lošem gospodarenju šumama, o lošim potezima unutar Hrvatskih šuma. Ja se sjećam '92. godine kada se počelo pričati, dugo pamtim, kada se počelo pričati o restrukturiranju Hrvatskih šuma. Tada je bila i šumarska struka stanovišta imamo prioritet, oslobođenje, Domovinski rat, '95., '96. krenulo se sa tim. Do dana današnjeg plaćali smo razne konzultante. Na žalost to su bili oni konzultanti iz onoga vica, nitko ga nije zvao. Došao je, kazao nam je što i znamo i sami i naravno promašio … [[Govornik se ne razumije.]] a vlastitoj pameti, vlastitoj struci u čije ime mnogi sada govore i zastupaju nije se dalo prostora da može bilo što kazati. Do dana današnjega nije napravljeno restrukturiranje Hrvatskih šuma. Imali smo mislim tri ili četiri pokušaja. I što se desilo nakon svakog pokušaja? Još gora situacija u samom poduzeću Hrvatske šume. No, ohrabruje što se to nije odrazilo na onaj stručni dio, na gospodarenje sa šumama. Svake godine, svake godine glavnica se povećava jer se siječe manje od prirasta. Ja ne znam sada točan podatak vezano za ove štete u Gorskom kotaru, stravično je bilo za vidjeti, užasno čak određeni lokaliteti. Međutim, imam informaciju ne sa taksativnim podacima da je procjena napravljena, da je izmjera napravljena. Ali isto tako što znaju i kolege ja ću ponoviti radi vas sanirati to neće se moći tako brzo, tako lako, tako sporo i nemojmo očekivati financijski pozitivne efekte od te sanacije. Ni jedna sanacija koliko god se uzme … [[Govornik se ne razumije.]] drvna masa, da li kroz tehniku, da li kroz ogrjevno drvo ne možete iskoristiti onaj maksimum kao kod redovnih eksploatacija. Uglavnom to će biti trošak. I da zaključim, Hrvatska narodna stranka podržat će izmjene Zakona o šumama. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prvo poštovani Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine potpredsjedniče, dvije stvari. Evo s obzirom na vrijeme mogu vam replicirati. Prvo u dijelu u kojemu govorite da je dodatna zaštita prilikom izdvajanja iz šumskog gospodarskog područja ili osnove kako god hoćemo jest činjenica da bi moglo se izdvojiti za potrebe izgradnje golf igrališta ili kampa jest i postupak koji je predviđen prema programu raspolaganja šumama posebne namjene. Pa čak bih to mogao i prihvatiti bez obzira što ja mislim da niti golf, a još manje kamp predstavlja šumu posebne namjene. O tome ću kasnije više za vrijeme pojedinačne rasprave. Ali ovdje govorimo i o svemu drugome ne samo o kampu i golfu, nego ja sam u svom izlaganju, ja mislim da ste na to i replicirali govorio o tome da se sada temeljem prostornog plana može direktno izdvojiti iz šumsko-gospodarskog područja šuma i šumsko zemljište neovisno o namjeni koja je prostornim planom predviđena. To nije dobro. To sam rekao da za to moraju postojati određena ograničenja. I druga stvar, govorite, ja sam rekao i to ste vjerojatno replicirali da se ovim zakonom do kraja pojednostavnjuje postupak prodaje šuma i šumskog zemljišta u vlasništvu Republike Hrvatske i onda polemizirate stari zakon, novi zakon. Točno je, to isto nemam vremena to ću kasnije. Dakle, stari zakon je također omogućavao, to nije sporno prodaju ali se znalo za koje namjene, koje su propisane Zakonom o šumama s jedne strane. S druge strane što se događa i kakav je to postupak predviđen Zakonom o izvlaštenju, pa onda je za takvu prodaju pored Ministarstva pravosuđa bila uključen i saborski odbor itd [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] U tom smislu je značajna razlika.
Na repliku odgovara poštovani potpredsjednik Doma Milorad Batinić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Bačić, vi imate, bili ste na toj poziciji, na toj funkciji. Vrlo dobro znate proceduru donošenja, odobravanja, prostornih planova i koliko ta procedura dugo traje. Ne zato što bi mi htjeli ili izrađivači, nego naprosto to je procedura, pa da krene od naselja, mjesnog odbora itd. itd. Naprosto nevjerojatno, imam iskustva, nekoliko puta sam sudjelovao i direktno u izradi i kao upravitelj šumarije i iz mlađih dana, pa vrlo dobro znam koliko je bilo, pod koliko povećalo se stavilo se bilo što kad se dovelo u pitanje kada je Županijska skupština dozvoljavala krčenje šume za neku namjenu, koliko puta se to analiziralo da li da ili da li ne. Sada imamo regulatorno sve posloženo. Ali ne možemo mimoići proceduru donošenja prostornih planova. Pa zar biste vi kao čelnik lokalne samouprave, kao vijećnik dozvolili donošenje prostornog plana ne znam što da se dešava? Pa naravno da ne bi. Znači moramo imati strateške dokumente koji definiraju što i kako se može. Jedan od ključnih strateških dokumenata je i prostorni plan. Znači nemam tu, osobno nemam tu dilemu, nemam tu dvojbu ovo što govorim. Ne mogu se naprosto složit evo s vama u tome. Zato velim prostorni plan, vrlo dobro znamo koja je procedura i onda to više nije slučajno, nego to bi bila namjera, a ja želim pozitivno iščitavati zakonske akte i namjere.
Nova replika, poštovana Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Osobno vas zaista cijenim kao gradonačelnika jednog lijepog malog gradića, ali i kao inženjera šumarstva. I mislim da vi zaista u dobroj vjeri kad govorite, govorite o svemu ovome, međutim jednako tako mislim da eto ipak obzirom na koalicijskog partnera morate i podržavati ovaj zakon. Prvi problem je u tome što mi uvaženi gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora nemamo strateške dokumente već 2,5 godine i mi se ne možemo osloniti ni pri donošenju niti ovog, a niti niza drugih zakona koji su došli ni na jedan strateški dokument koji je donijela ova Vlada. Druga stvar koju ste spomenuli jest savjetodavna služba. E sad, ja ne znam o čemu se tu radi, o reorganizaciji ili centralizaciji, o čemu? Ne znam. Znam samo da je 29 ljudi prešlo iz Hrvatskih šuma u savjetodavnu službu, znam samo da su njima neke ovlasti dane a po ovom zakonu su im oduzete i znam samo da će savjetodavna služba javnu ovlast koju je dobila u ovom zakonu prenijeti na licencirane izvođače, što bi značilo na neke privatne osobe. E sada, ako vi zaista tako mislite da tih 29 ljudi kojih je izašlo iz sastava Hrvatskih šuma će oni, dakle više neće oni to raditi sami ništa nego će oni sav svoj posao prenijeti na neku privatnu tvrtku. Čiju? To neću u to ulaziti. Ili da će koristiti konzultante. Da, nažalost ti konzultanti već 2,5 godine jednako tako hodaju Hrvatskom, uzimaju ogromne novce, a mi se zaista dobro ste rekli ne oslanjamo na našu pamet, na naše mlade ljude, na naše doktore znanosti koji nažalost odlaze iz ove Hrvatske.
Na repliku odgovara potpredsjednik Doma gospodin Batinić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Da kolegice Sumrak, nemamo strateške dokumente ali nemamo ih već 20 godina. Što se tiče savjetodavne službe 29 ljudi, slažem se. Međutim, ako iščitavamo koja je njihova uloga u doslovnom smislu riječi savjetodavna i slušao sam vas u raspravi kad ste kazali izdavanje popratnih dokumenata, obilježavanje stabala za sječu, da. To je science fiction da tih 29 ljudi to može raditi. Ali isto tako piše da posao se može povjeriti licenciranim, znači našim kolegama diplomiranim inženjerima šumarstva koji imaju ovlaštenje Šumarske komore da mogu raditi taj posao. Taj posao u fazi restrukturiranja Hrvatskih šuma, što sam još 2003. godine kao upravitelj šumarije poslao prijedlog za područje bivšeg šumskog gospodarstva Varaždin kako racionalizirati odnos kojim se stvorio višak. Ako idemo u restrukturiranje tvrtke na taj i taj način imate višak ljudi. Ti ljudi tada rade poslove u privatnim šumama. I garantiram vam kada bi se uzelo da imate pola milijuna hektara privatnih šuma, kad se pogleda etat koji je planiran svi uzgojni radovi, znači sve ono što bi licencirane osobe trebale raditi, manjak diplomiranih inženjera šumarstva u RH. Ako saberete Hrvatske šume, radove u privatnim šumama mimo ovih savjetodavaca koji su prešli. Međutim, šumarstvo je sezonski posao i iz tog je razloga puno racionalnije savjetodavna funkcija na jednome mjestu, a ljudi da rade poslove s obzirom na sezonu. Ne možete po snijegu ići na obilježavanje stabala za sječu. Mislim to manje-više je svima jasno. Hvala.
Nova replika, poštovani Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine potpredsjedniče Batinić govorili ste o da kažem u neku ruku dvije vrste šuma, odnosno o šumskoj površini u RH koja otprilike iznosi 50% od cijele RH pa ste raspodijelili šume na one koje imaju ekonomsku namjenu i njih je oko 53 do 55% i na zaštitne šume kojih ima otprilike 45%, to su ovako rubni dijelovi šumske površine. Pa ste rekli da i ovi dijelovi od 53% mnogi posluju nerentabilno, otprilike tako. No, pri tome ste zaboravili reći, dakle braneći zapravo vaš stav da ćete glasati za ovaj zakon pa pošto eto ima i ovih šuma koje su u ekonomskoj funkciji, a posluje se nerentabilno ima i osnova dati te šume i njihovo područje za stratešku investiciju. Ali niste rekli da postoji i opća funkcija šuma, da su šume pluća čovječanstva, pluća civilizacije. I niz drugih da kažem ovdje možda fali nam Mirela Holy da nam kaže koje su to sve funkcije šuma osim ove da kažem ekonomske namjene i gospodarenja šumama i šumskom drvnom masom itd. jel'. Eto to, hvala lijepo.
Odgovor na repliku, potpredsjednik Doma Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Da, kolega Grubišić naime 54% po površini su gospodarske šume, a ostale su zaštitne šume, šume posebne namjene u pojedinu svrhu, znači definirane programima. Naravno da nije, ili ste me krivo shvatili ili u cilju repliciranja ste zlonamjerno interpretirali, znači nije smisao kad sam govorio o tome o tih 54% gospodarskih šuma čija je namjena gospodarstvo, znači ostvarivanje kroz gospodarenje i ostvarivanje prihoda da jedan veliki postotak nerentabilni u smislu ekonomske isplativosti. Znači, ulazni troškovi su daleko veći nego što je proizvođačka cijena. Mislim da je to manje-više svima jasno. S time da morate shvatiti da trošak biološka reprodukcija šuma naprosto nekada se to klasificiralo kao trošak, ali to je investicija, pitanje knjigovodstva. Sada si pogledajte podatak ove štete koje su u Gorskom kotaru i kad pogledate koje sastojine su stradale, ono što sam bio govorio. U najvećoj mjeri po statistici, nemam baš potvrđene podatke može ministar ili pomoćnik komentirati, su mlađe sastojine. Ukoliko u strukturi etata sječive drvne mase izostane tehničko drvo bilo koja razina sječe je nerentabilna, proizvodite gubitak. Znači mora biti minimalno 35 do 40% u etatu u neto masi tehničke oblovine da bi vam sječina bila rentabilna, o tome sam ja govorio.
I posljednja replika, Josip Borić. Izvolite.
Uvaženi kolega Batiniću, uvaženi potpredsjedniče, pa rekli ste u svojoj raspravi da se ne trebamo mi bojati za budućnost hrvatskih šuma. Gledajući nas ovdje saborske zastupnike i zastupnice pa možda i samog znanja o hrvatskim šumama možda bi se moglo vjerovati. Ali ja ovdje čitam jedno otvoreno pismo hrvatskoj javnosti koje je uputila Udruga dragovoljaca, veterana Domovinskog rata Hrvatskih šuma 10.5.2014. Prva njihova rečenica kaže "U Hrvatskim šumama vlada strah, ljudi strepe za svoju budućnost, za radnom mjesto. Naša udruga okuplja 2.168 članova" i onda nabrajaju zašto se boje za budućnost Hrvatskih šuma. Znači ako se ignorira nešto što mi znamo ili ne znamo, da li imamo pravo ignorirati ono što oni znaju znači oni koji rade. A upozoravaju na to da društvo radi sa dobiti ali da se i dalje stalno razmišlja o otkazima pogotovo onih koji rade na određeno vrijeme pa ih se ponešto ponovno vraća da bi se izbjegavali dodaci na plaću. Pitanje centralizacije, zašto je sve u Zagrebu kada Hrvatskih šuma ima gotovo u svakom kutku naše lijepe domovine. Zašto se stalno OKFŠ-u govori kao o parafiskalnom nametu kada oni tvrde da se sve ulaže tamo gdje se treba i uložiti. Zašto je došlo do privatizacije odmarališta? Hoćemo li podsjećati na onaj čudni javni natječaj gdje se iznajmilo 136 apartmana, gotovo 600 kreveta po cijeni od 8 kuna dnevno. Gdje da se odmaraju ti ljudi? Zašto se sve radi na uštrb radnika kada ta firma i ima i određenu socijalnu komponentu? Znači to su njihove primjedbe, ne nas saborski zastupnika, a u svjetlu je ovog zakona. Pa ako je sve tako idealno što se tih 2.168 članova te udruge, a svi rade u Hrvatskim šumama uopće bune, a na kraju spominju i stručnu spremu onoga koji ih vodi. Hvala lijepo.
Na repliku odgovara potpredsjednik Doma gospodin Milorad Batinić.
Hvala potpredsjedniče. Naime kolega Borić vi replicirate meni, odgovore na ta pitanja je daleko kompetentniji ministar i predsjednik Uprave Hrvatskih šuma. Ja vam samo mogu prenijeti vlastita iskustva kada sam govorio o fazama restrukturiranja iza vaših vlada koliko puta se krenulo u restrukturiranje naprosto stalo se. I vaše vlade su znale što žele. Znači žele tvrtku koja će biti kvalitetna, racionalna, koja će poslovati sa dobiti što je u konačnici cilj, neovisno o ovome što sam prije bio govorio o rentabilnosti sječine, to je cilj svakoga, svake vlade bio. Međutim, vaše vlade došli ste do jedne razine i naprosto ste stali. Niste imali kak bi mi rekli v Zagorju ufaća napraviti korak dalje. Naravno, ukoliko želite restrukturiranje bilo kojeg resora, morate izazvati i val otpora, to je ovo, plus još i politički kontekst, da se razumijemo. Mogu prihvatiti to kao legitimno. OKFŠ, parafiskalni namet da, da slažem se i činjenica je, međutim isto tako nemojmo zanemariti da se u priobalnim šumama, znači to je onih 40 i nešto posto gdje se isto gospodarilo ali na kakav način? Pomoćnik će razumjeti, vrtlarilo se u makijama, šikarama i šibljacima u doslovnom smislu vrtlarilo, bacao novac nepotrebno, šumi nepotrebno za rast i uzgoj. To je naprosto tako. Što se tiče ovih nekih vaših navoda, velim vjerujem da će ministar prenijeti predsjedniku Uprave Hrvatskih šuma, a što se tiče odmarališta kao gradonačelnik imamo jedinice lokalne samouprave u vlasništvu odmaralište i ne možemo ga rentati nego ga možemo povjeriti tvrtki registriranoj za to. Gdje će se moji zaposlenici odmarat? Pa to je njihova stvar, isto kao i stvar Hrvatskih šuma. I ja sam kao zaposlenik izdvajao za ta odmarališta.
U ime kluba HDSSB-a govorit će poštovani zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre sa suradnikom. Nakon ove dugačke rasprave što još reći o Zakonu o šumama? Očekivali smo možda nekakve druge prema samom naslovu ovog zakonskog prijedloga nekakvu drugu tematiku. No ono što se ovdje vidi i što je u većinskom dijelu teksta i članaka ovoga zakona zapravo je rješavanje onoga što je prije nekoliko godina ovdje smo imali, a sada se situacija obrnula. Onda je gospodin Sanader predlagao Zakon o golf igralištima i o golfu pa je ova strana bila jako antiprotivna kako kažu u nekim romanima Branka Ćopića, a sada je ova strana antiprotivna. Ali šalu na stranu, moramo reći nešto i o našim Hrvatskim šumama. Meni neće nikada biti jasno ovdje obrazloženje našeg drugog potpredsjednika da je iskorištavanje ovih gospodarsko-ekonomskih šuma koje pokrivaju koje su u postotku od 55% u odnosu na sve šume u RH, dakle one koje imaju ekonomsko-gospodarsku namjenu, da ima i nerentabilnosti u poslovanju u tim šumama. Zaista mi nije jasno da šume kao šume koje nitko ne zalijeva, nitko ne ore, kopa, gnoji itd. i da je nerentabilno iskorištavanje tih šuma, da je skuplje valjda gorivo, radnici, djelatnici, jasno i službenici Hrvatskih šuma, plaće njihove i ostalo od same vrijednosti drvne mase i kasnije postupka iskorištavanja toga drveta. Nikada mi to neće biti jasno, nikada, može govoriti tko što hoće ovdje. O zaštitnim šumama i šumama posebnih namjena neću ovdje govoriti. No, kada pogledamo našu Slavoniju, reče mi jedan gospodin telefonom da mu je nezamislivo da 15 ili 20 hektara spačve bude zbog strateškog investiranja podloženo prenamjeni u golf igralište, da je to kraj Spačve i spačvanske šume u cjelini. Pa isto tako vrijedi i za šumu Radinje u našoj županiji, gospodine ministre, u Brodsko-posavskoj, ili pak za šumu Prašnik, ili pak za Papuk gore u srednjoj Slavoniji ili za neke druge šume. Što znači uništenje odnosno prenamjena šume, pa znači ne samo smanjenje šumske mase, odnosno onog ekološkog dijela stvaranja kisika, a smanjenja ugljičnog dioksida u zraku, nego li i eroziju tla i eroziju tla koja je vidljiva na svim zemljištima na kojima je šuma iskrčena. Pođite putem, ajmo reći Like i Dalmacije, pa ćemo vidjeti te površine na kojima je šuma iskrčena kako se lijepo ispod nje polako nazire kamen. E, i sad jučer na HRT 3, rekao sam slučajno ili ne, je bila emisija o Španjolskoj i golf igralištima u Španjolskoj kojih je izgrađeno oko 200 u korist velikih investitora, u korist golfera, jel golferi opet jašu kao i u vrijeme Ive Sanadera, onda su jašili na onu Vladu da im se omogući velika investicija golf igrališta, to će nam spasiti i turizam i sve, to je strašno nešto, to je patent koji je evo, sad ova Vlada ga izmišlja iako o tom patentu i o tom pregnuću bila i ona Vlada koja je bila prethodno na vlasti, da će golf igrališta biti spas za hrvatsko gospodarstvo a posebice za hrvatski turizam. To je smiješno. Kampovi kaže i golf igrališta, u kampove i golf igrališta koji će biti onda i dalje šumsko zemljište, oni neće promijeniti, oni su i dalje šumsko zemljište ali imat će vodovod, kanalizaciju, plin, struju i sve moguće, cestu, i svu moguću infrastrukturu na tom području na kojem ta golf igrališta i kampovi budu. Da bi doveli uopće tu infrastrukturu na ta mjesta, trebate prokrčiti šumu, dakle da bi došli do toga a kamoli raspodijeliti za svaku rupicu svjetlo itd. provesti svemoguće instalacije. Nema tu od šume više ni š, to je gotovo. I tako, dobro mi kaže moj susjed koji radi u Hrvatskim šumama, da ako se ne daj Bože dadne nekakva koncesija takvima u Spačvi, odnosno ne koncesija nego proda šumsko zemljište Spačve, od Spačve više nema ništa. Bolje bi bilo da nestane zbog izgradnje kanala Dunav-Sava, nego li zbog izgradnje, a gdje su vam tu investitori, to je još najveći zahvat koji može postojati, nitko to ne spominje. A znamo da je nivo Dunava pri normalnom vodostaju 5 metara niži od Save pa u slučaju ovakvog vodostaja Save kao što je bilo ove godine, 5 metara vode bi moglo poći prema Dunavu putem kanala Dunav-Sava. I opet ćemo za koju godinu imati poplave na ovom području jer opet nasipi možda neće izdržati i što ćemo onda govoriti? Golf igrališta će možda primiti vodu, velika strateška investicija. E, mislim da se ovdje radi ponovno o jednom, neću reći klasteru ili kako kaže Marić homoekonomikusu, te dvije riječi, nego o jednoj grupaciji koja ponovo pritišće nekako Hrvatsku vladu a sve u smislu, i sve u sklopu tzv. globalizacije, zapravo kolonizacije nekih zemalja pa time i Hrvatske. Globalizacija je drugo ima za kolonizaciju, ili za neokolonijalizam i o tome smo vidjeli. I što se događa u Španjolskoj sa tih 200 igrališta? Zjape prazna i troše vode koliko troši 16 milijuna ljudi Španjolske, godišnje toliko vode potroše. Kada bi ovdje u ovom zakonskom prijedlogu bilo rečeno izrekom da će se davati dopuštenje za izgradnju kampova ili golf igrališta na površinama koje su, ajde da kažemo degradirana ili devastirana šumska površina, dakle morali bi postojati kako kaže Bačić, kriteriji koji bi bili prihvatljivi da se ne uništava ona šuma, da kažem prve kategorije, ili kako neko reče ovdje, onda šuma koja ima ekonomsku, gospodarsku vrijednost, negoli ona koje je eto polumakija ili ne znam ni ja što. Onda da, onda bi se možda mogli reći, da ima i dobre volje i dobrih namjera da se eto i takvo zemljište koje je, niti je šuma niti nije, ajde da tako kažem, privede nekakvoj ekonomskoj, gospodarskoj ili nekakvoj drugoj svrsi. Ovako kako je rečeno da će bez ikakve dodatne procedure se moći prodavati šuma i šumsko zemljište zaobilazimo, zaobilazimo odrednicu koju smo potpisali sa EU kod pristupanja da 7 godina postoji moratorij na prodaju poljoprivrednog i šumskog zemljišta. 7 godina znači do 2020. godine ako se pojavi strani investitor mi ovim zakonom omogućujemo njemu da uđe u posjed šumske površine, a potpisali smo da će 7 godina biti moratorij, nije li tako? Ne znam, čut ćemo i od ministra. Točno je da mi vapimo za investicijama, da, možda je golf igralište investicija, možda i kamp je investicija ali ja bih prije očekivao ili želio od ove Vlade da imamo nekakve druge investicije, da imamo investicije od koji će ostati tzv. dodana vrijednost, nekakve proizvodne investicije. Bilo je i takvih ponuda, one su prošle i mimoišle Hrvatsku zbog razno raznih razloga ili pak nesnalaženja ove Vlade, ili pak zbog samo probnih balona koji su puštani i prema Kataru i Azerbiđanu i ne znam kuda sve ne, ali nažalost nisu se te investicije ostvarile. Slično kako sam rekao sa šumom u Radinju ili šumom Prašnik ili Spačvom ili Papukom ili pak Kestenovim šumama, isključivo Kestenovim šumama na Zrinskoj gori ovdje na mekom trbuhu Hrvatske gdje nema gotovo stanovnika, ja sam uvjeren da će biti zainteresiranih investitora i za te krajeve na kojima gotovo nema stanovnika što je, ajde da kažem, s obzirom na ljepotu krajolika i s obzirom na te šume koje su gotovo isključivo kestenove, pitomog kestena, bit će i tamo zainteresiranih. Šteta bi bilo uništiti i Zrinsku goru, a i ove naše šume koje sam pobrojio u Slavoniji ili dati, investitorima dati tolike površine da zapravo ta šuma više i neće biti ona prava šuma kao što je Spačva, Radinje, Prašnik, itd. I eto, po šumama i gorama, moći ćemo tu pjesmu zamijeniti po kampovima i golf igralištima, hoće li biti nastavka te pjesme, to ćemo još vidjeti s obzirom da nam idu izbori, ali u svakom slučaju klub HDSSB-a, kao što je bio i protiv onoga zakona kojega je bivša Vlada u vezi golf igrališta predlagala Hrvatskom saboru, tako ni sada neće biti za ovaj, ni za ovaj zakonski prijedlog kao što nismo bili ni za onaj u prvom čitanju. O tome da se ne treba bojati uvjeravanja koja nam pružaju u ovoj, bio je potpredsjednik Sabora, pa mislim da i, nisam bio kada je ministar izlagao, da se ne treba bojati nepravilnosti, itd., mislim da Hrvati pušu i na hladno i imaju puno pravo puhati na hladno s obzirom na sve ono što se događalo proteklih godina i sa zakonskim prijedlozima koji su bili predlagani, odbijani, skidani s dnevnog reda, jedan plan strategije, drugi nema strategije, nema, mislim da Hrvati nemaju pravo na povjerenje prema ovoj Vladi i prema ovom zakonskom prijedlogu jer ovaj zakonski prijedlog ide zapravo k tome da se polagano i na ovaj jedan prvi način ili prvi korak zapravo ide u rasprodaju Hrvatskog nacionalnog bogatstva, a to su prije svega Hrvatske vode. A priprema se i zakon, kažu i o, pardon Hrvatskim šumama, a priprema se Zakon i o Hrvatskim vodama, o smanjenju broja poduzeća, onih vodnih i još nekih stvari koje će opet na mala vrata uvoditi kažu mogućnost i privatizacije Hrvatskih voda, a kada to dvoje rasprodamo, a što nam je ostalo, onda smo zaista globalizirani u potpunosti i zapravo, grubo rečeno, zato je ta riječ i izbačena iz uporabe, kolonizirani. Da, mi smo kolonizirani i već jesmo u dužničkom … pa ćemo onda i ovako rasprodajom hrvatskog blaga dospjeti u poziciju kolonije ili pak kako netko reče banane. Eto, hvala vam lijepo. Ja neću iskoristiti svoje vrijeme iako imam još 2,5 minute, tako da sam rekao ono što sam mislio.
Imamo jednu repliku, Ivica Mandić, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Uvaženi kolega Boro, pa vaša konstatacija kod šuma koje smo karakterizirali kao gospodarske šume nije točna i dovodi do krivog zaključka. Iako su gospodarske šume i tako ih vodimo u RH, moramo znati da šume nisu za eksploataciju, da u vremenu dok ta šuma odrasta, da određene intervencije i šumarske struke i radne snage je potrebna da se ona dovede u funkciju eksploatacije. A ovdje bi svakako bilo dobro napomenuti da RH je, 47% njenog kopnenog dijela je pokriveno šumama, od tog dijela 2 milijuna i 160 tisuća je državne šume, a 581 tisuća ovih privatnih šuma. I ono što je bitno kod šuma poslovne namjene, mi ćemo ovdje govoriti o golfovima, nećemo ovdje reći da su u šumama poslovne namjere nacionalni parkovi, rezervati, šume koje koristimo za proizvodnju sjemena, znači za novi sadni materijal, to su, moraju biti posebne kakvoće te šume. Ovdje mi moramo, kod ovakvih zakona koji utječu i na okoliš i na očuvanje prirode voditi veliku dozu opreza, ali nemojmo biti toliko skeptični prema svemu jer ovdje sve što je rečeno u ovom zakonu, ima smisao, ima svoj normalni prirodni tok.
Odgovor na repliku, Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Mandić, stablo je i jabuka i kruška i trešnja i šljiva, kao što stablo imaju i hrast, lužnjak, crnica, hrast kitnjak, i ne znam, bukva, itd., grab, cer, ne znam ni ja kakvih sve drva nema. Međutim, ajde recite vi meni, a znamo i ja i vi smo iz istog kraja, koliko sredstava i koliko truda čovjek mora uložiti oko toga da mu rodi jedna jabuka u odnosu na nekakav hrast lužnjak ili bukvu, itd. koja raste u bilo kakvom području, bilo ovom zaštitnom ili pak u onom gospodarsko ekonomskom? Ta razlika, o tome sam govorio je ogromna i onda kad netko kaže da ima gubitke na tome što izvozi trupce i sirovinu ili ih prodaje, a samo ih posiječe i posloži pored puta, kamioni otpreme, onda je to zaista malo čudno i smiješno.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je na redu poštovani Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, poštovane kolegice i kolege. Pa ja sam već tijekom jutra i prije podneva dok sam govorio u ime kluba istaknuo određene nedorečenosti pa i stvari koje po meni nisu dobre u ovom Zakonu o šumama i koje ili ih je trebalo drugačije urediti ili one nemaju mjesta u Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o šumama. One su ipak ako je to opravdanje Ministarstvu poljoprivrede i šumarstva nastavak već ranije donesenog zakona ovdje u Hrvatskome saboru, bilo Zakona o strateškim investicijskim projektima s jedne strane ili s druge strane Zakona o prostornom uređenju. I kao što sam kada smo donosili Zakon o prostornom uređenju pa i kada je u ovoj sabornici raspravljen Zakon o šumama u prvom čitanju, to ću i sada ponoviti da je sa aspekta planera, dakle stručnjaka u prostornom planiranju u graditeljstvu a ja vjerujem i u šumarstvu neprihvatljivo, da se može izdvojiti iz šumskog gospodarskog područja pojedini prostor, odnosno šume i šumska zemljišta, na tom prostoru graditi kamp a i golf i tvrditi da je to i dalje šuma. To što smo mi nju prozvali jednim mekšim nazivom šumom od posebne nazive ona po meni nikako nije šuma. Kamp, uređeni kamp u Republici Hrvatskoj kako je i predviđen Pravilnikom o razvrstavanju kampova, niti ona najniža kategorija uređenog kampa više nije šuma nego građevinsko zemljište. Kada se iz članka 2. tog Pravilnika o razvrstavanju minimalnim uvjetima i kategorizaciji smještajnih objekata, kampova i skupine kampovi i druge vrste objekata za smještaj utvrdi koje to objekte smještajne jedinice, građevine, infrastrukturu sadržava jedan prostor i područje i zemljište na kome se gradi kamp onda je posve jasno da to nikako ne može biti šuma od posebne namjene niti bilo kakva druga šuma. To je isključivo građevinsko područje i to iznimno opremljeno građevinsko područje ako se govori o kampovima više klase razvrstavanja. I tvrditi da golf igralište isto tako je šuma od posebne namjene a ne voditi računa da je jedno prosječno golf igralište u Republici Hrvatskoj oko 50-ak hektara zauzima zemljišta i da je prema zakonu na tom golfu moguće izgraditi 4% površine, izgrađenosti 4% to je negdje oko 2 hektara. Dakle, na svakom golf igralištu minimalno je 2 hektara građevina i izgrađenog građevinskog zemljišta. A da ne govorim primjerice na onom čuvenom golf već igralištu na Srđu gdje je površina 310 hektara i gdje je dozvoljena izgrađenost 10% i gdje je u četvrtoj fazi planirana izgradnja 240 vila. Tvrditi da to nije građevinsko zemljište po meni je ili nedovoljno poznavanje definicije građevinskog zemljišta ili nešto drugo o čemu ja niti želim niti hoću špekulirati. Dakle, taj iskorak prema kojemu su kampovi i golf igrališta predstavljaju šume od posebne namjene i da li ostaju u šumsko gospodarskoj osnovi i na njima se utvrđuje pravo građenja je postupak koji ide samo za tim da pojednostavi procedure da s jedne strane naoko ide ka zaštiti šuma jer to još uvijek nije građevinsko zemljište, to je još uvijek ostalo u šumskoj gospodarskoj osnovi po meni nikako ne drži vodu. To ja ne vidim čime se to može pravdati. Kada govorim o izdvajanju iz šumskog zemljišta, ja sam to rekao i bilo bi dobro da mi to ministar demantira ako nisam u pravu. Ja tvrdim da je u ovom trenutku ako ovaj zakon bude usvojen u ovakvom a biti će vjerojatno usvojen već u petak u ovakvom tekstu da je bolje sa aspekta vlasništva zaštićeno zemljište u vlasništvu Republike Hrvatske koje je devastirano, koje je na Ustavu nema posebnu skrb Republike Hrvatske nego što je to prema ovom zakonu zaštićeno šuma i šumsko zemljište koje se izdvaja iz šumsko-gospodarskog područja. Dakle, ono dok je u šumsko-gospodarskom području to je zemljište zaštićeno temeljem, ovim Zakonom, ali onog trenutka kada ga prostorni plan proglasi zemljištem nekakve druge građevinske namjene ono je lošije štićeno nego ostalo građevinsko, ostalo zemljište u vlasništvu Republike Hrvatske. I jesmo ovim Zakonom propisali da je njegovo raspolaganje isključivo u nadležnosti DUDI-ja i da ne treba za to zemljište više apsolutno provoditi Zakon o izvlaštenju nego s njime raspolaže Središnje tijelo Državne uprave za upravljanje nekretninama u vlasništvu Republike Hrvatske. Ako je opravdanje za to kako kaže gospodin potpredsjednik Sabora da je vođena složena zahtjevna procedura za donošenje prostornog plana s čime se slažem i dobro da je tako i to treba pozdraviti ali onda zašto ćemo i na drugom zemljištu koje je obuhvaćeno prostornim planom voditi postupak izvlaštenja a na prostoru hrvatskih šuma, odnosno na prostoru šuma u vlasništvu Republike Hrvatske nećemo. Dakle, ja se slažem da je prostorni plan vrlo važna kočnica. Ali u postupku donošenja prostornog plana mene kao vlasnika zemljišta nitko ne kontaktira direktno, pozivom da nešto moram provesti pa se i žaliti nego se provodi javna rasprava, ako sam slučajno u Australiji, u Njemačkoj za vrijeme dok se prostorni plan donosi prošao vlak. A u postupku izvlaštenja mene se kao vlasnika kontaktira, mene se poziva, ja imam pravo provođenja procedure koja je zakonom, očekivati pravičnu naknadu, itd., itd. Tako da jest jako snažna i dobro da je takva procedura donošenja prostornog plana, ali još uvijek ona do vlasnika ne dolazi obvezno nego ukoliko se u javnoj raspravi dozna da se donosi nekakav prostorni plan pa onda se ima pravo i očitovati. Ono što ja mislim da ovim zakonom, to danas nisam čuo u raspravi, da je bilo tko od šumara, a ja nisam šumar ali nisam čuo da je nitko od šumara komentirao, to je po meni smanjenje uloge, značaja, ovlasti i sredstvima s kojima raspolaže trgovačko društvo Hrvatske šume. Ja mislim da je rješenje postojeće prema kojemu je OKFŠ bio izvorni i namjenski prihod Hrvatskih šuma, da je on samim time već kroz ustanovu, kako je to i gospodin Batinić prije govorio, koja ima veliki broj stručnih pozvanih osoba za čuvanje i upravljanje Hrvatskim šumama, da su oni kvalitetno tim sredstvima raspolagali i da su ta sredstva značajno pomogla u očuvanju korisne funkcije šuma i šumskog zemljišta. Na ovaj način kada se ta sredstva uplaćuju na poseban račun, a njihov raspored namjenu će određivati ministar posebnim pravilnikom, ja mislim da se slažemo da nikad više Hrvatske šume neće imati toliko sredstava kao što ih je imalo kad je to bio neposredno njihov prihod. To mislim da je potpuno jasno. Mi smo prije možda 20-ak dana raspravljali i to je dobro, iako ne znam koliko su sretna rješenja prema zakonu kojim će se pomoći poplavljena područja Slavonije tijekom lipnja, ali bilo bi dobro da je ovo resorno ministarstvo izišlo prema Hrvatskom saboru sa prijedlogom sanacije prostora šuma i šumskog zemljišta u Gorskom kotaru koje je uništeno tijekom ove zime. Jer koliko se sjećam, čini mi se da je župan Primorsko-goranski bio izašao sa jednim nacrtom prijedloga zakona kojim bi se doprinijelo zaštiti šuma u Gorskom kotaru, ali mislim da je na tome ostalo. Da li bi to bilo dobro rješenje koje je predlagao sam župan ne znam, ali možda se moglo doći u Sabor sa jednim rješenjem koje bi vodilo računa i o tom prostoru, iako se o razmjerima štete možda ne može uspoređivati, ali s obzirom na površinu koja je obuhvaćena svakako da je to bila velika šteta za stanovnike Gorskog kotara. Hvala.
Prelazimo na replike. Prvo poštovani Mladen Marelić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Bačić, rekli ste da nije dobro ovim zakonom uređeno prenamjena zemljišta u šumsko građevinsko zemljište. Sjećamo se dobro, ne davno, da je županija dubrovačko-neretvanska napravila jednu prenamjenu zemljišta jednom vašem kolegi koji je kasnije utvrdilo se da je kupio dosta više zemljišta nego što je bilo zacrtano u prostornom planu. Kasnije je županija htjela to ispravit, fol greška u prepisivanju brojeva odnosno tisuća kvadrata i to uspjela, ali smo na kraju se žalili i ministarstvo je to poništilo u prvom …. A što se tiče davanja zemljišta, znamo svi kako su se i na koji način davala zemljišta na korištenje prenamjene, da ste svojevremeno … 8 godina davali zemljišta, bivša Vlada, ministarstvo davalo zemljišta odbijajući mlađe stanovništvo, odbijajući zadruge poljoprivredne sa 200 članova, … je dala svojim poslušnim djelatnicima koji su dosta to dobro znali iskoristit. A branitelji što se sad ovdje zaklinju za branitelje, njih su odbacivali. Znači svi branitelji su bili odbačeni, lokalno stanovništvo je bilo odbačeno ali vi ste to stručno odrađivali. Ne vi osobno nego Vlada i ministarstvo. Također kad se sjetimo Lastova, evo … upit načelnika Lastova i traži kad će se … ta koncesija ukinit na …, znamo svi šta je … [[Mikrofon prekida, ne razumije se.]] 8 godina zemljište za uzgoj divljači. Što se tamo radi, tamo su fino otvorili kamp, turistički dio i dobro se naplaćuje.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Marelić, slažem se da postoji mogućnost da se kroz donošenje prostornog plana provuku i privatni interesi, ali ja sam svjedok da je takvih mogućnosti bilo ne samo u ovim primjerima koje ste vi istaknuli, a koji na sreću su na drugom stupnju realizirani onako kako je trebalo biti. Ali ja vam mogu vjerujte nabrojiti sada 50-ak slučajeva gdje su pojedini gradonačelnici, načelnici pa i župani kroz prostorne planove realizirali brojne privatne interese. S obzirom da, ja sam to u svom uvodu rekao, u svom izlaganju rekao da je procedura donošenja prostornog plana prilično zahtjevna, prilično je podložna kontroli, kako središnjeg državnog tijela za prostorno planiranje i graditeljstvo tako i kako to kažemo državnim institucijama. Ja toga nema i da bilo kakvo igranje s tim o čemu vi govorite danas je podložno vrlo učinkovitim i brzim sankcijama.
Replika, poštovani Ivica Mandić.
Hvala lijepo potpredsjedniče, uvaženi kolega Bačić. U ovoj specijalnosti, a izuzetno cijenim vaša znanja i vaše istupe ali bih napomenuo ovdje ponovo da kod procedure donošenja prostornih planova je procedura vrlo spora, vrlo složena i gotovo svi koji su zainteresirani moraju dati suglasnosti. Pa u tom dijelu se ne bojim da će na svakom kilometru niknuti golf igralište. Jer ukoliko na prvom koraku jedinice lokalne samouprave to ne prihvati jako, jako je složeno. Nadalje, ovdje nije riječ o prenamjeni zemljišta samo po pitanju sporta i golfova. Ovdje je pitanje prenamjena zemljišta koja je u poljoprivredi i vinogradarstvu. Ovdje je pitanje i preko 30 kampova koji se nalaze na šumskom zemljištu koje bez ovoga zakona gotovo je nemoguće legalizirati. I ono što je najbitnije da teren i sama lokacija uvijek ostaje u vlasništvu Hrvatskih šuma. Ja razumijem vašu bojazan i trebamo svi sa velikom dozom opreza pratiti to sve. Ali ne bojim se s obzirom da je procedura vrlo zahtjevna, vrlo složena i ne možete vi i jedinicu lokalne samouprave i županiju i državnu inspekciju itd. itd. sve staviti u isti koš da bi to bili svi zajedno. Prema tome, mislim da ovaj zakon je na dobrom tragu i da kod prenamjene zemljišta imat će prvenstveno koristi i poljoprivredni proizvođači koji se bave vinogradarstvom i kampovi, a uostalom i jedinice lokalne samouprave, a to nam je cilj svima. I da tu proceduru držimo pod kontrolom i da bude što lakša. Hvala.
Na repliku odgovara uvaženi Branko Bačić.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]] [[Upadica Stazić: Mikrofon.]] Ispričavam se. Dakle, ja nisam protiv golfa, daleko od toga. Ja nisam ni apsolutno ni protiv kampa. Nitko to, niti sam ja to jednom riječju rekao danas. Kad je u pitanju i golf i kamp ja se slažem da se može izdvojiti iz šumsko-gospodarske osnove i planirati izgradnja golfa i kampa. Međutim, protiv sam da zakon ne ograničava pojedine namjene koje se mogu izdvojiti, koje se mogu realizirati na prostoru šuma i šumskog zemljišta, da Zakon o šumama to nema niti jednu ogradu, nego sve prepušta prostornom planu. Ja sam protiv toga. Ja mislim da struka, šumarska struka, ministarstvo šumarstva nadležno za poslove šumarstva trebalo u ovom Zakonu reći da se neke namjene ne mogu, a pogotovo da se ne mogu na šumama visokog uzgojnog oblika. Ne može ovaj zakon proći i na isti način tretirati šumu hrasta lužnjaka i neko devastirano zemljište, makiju, nisku makiju zapuštenu a ovim zakonom je to na isti, ima isti pristup. A ono što se ne slažem kad je u pitanju golf i kamp to sam vam rekao. Dakle, ja podržavam da se može, Bogu hvala. To se i događa i već sad imamo raširene kampove i golf igrališta na šumskom zemljištu. Ali se ne slažem da Vlada i da je to zakon već ranije usvojio da je kamp šuma. Ako je nešto u infrastrukturnom smislu izgrađeno da se može tamo odvijati ta djelatnost ugostiteljska u kampu i turistička onda on mora imati izgrađenu infrastrukturu [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] a taj zakon govori da nije.
Iduća replika, poštovana Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega, spomenuli ste štete u Gorskom kotaru. Prema podacima koje smo dobili iz medija, mi smo ih dobili negdje konkretno u Hrvatskim šumama recimo na njihovim web stranicama nemamo ništa objavljeno ni vezano uz to, a niti vezano uz ovaj zakon. To je sad po novome da se ne treba nešto raditi. Te štete iznose oko 292 milijuna eura, s tim da bismo mi trebali povući iz Fonda solidarnosti negdje oko 10 milijuna eura. To će se još naravno čekati. Rekli ste da je gospodin župan Komadina predložio neki Zakon o saniranju šteta. Međutim, zaboravili ste da on više nije u milosti, pa onda oko toga se više neće niti razgovarati. Ne branim ga ja ništa, nego na žalost ponekad se političke nepodopštine odražavaju na neka bitna pitanja u državi što ne znači da je njegov prijedlog bio dobar. Vidite kolega, Europska unija donosi već novu Strategiju razvoja, novu a naša Vlada na žalost još nije dobila inspiraciju čak niti da počne pisati jer ne znam čega, nema inspiracije, nema vizija i onda mi danas i ja vas pitam i vi ste odgovorili na neki način a pitat ću i ministra sigurno će se i on obratiti, pa za koga i zašto. Zar zaista danas svi ovdje koji jesmo i javnost stručna, govorimo vezano o ovom zakonu vezano uz golf igrališta i vezano uz kampove. Jako dobro znamo zašto, a zanima me zašto nije riješeno pitanje. U katastru se nešto vodi šuma, a u naravi nije i na takvim područjima se jako puno kampova nalazi. Pa mogao je zakon to na neki način riješiti, to bi bilo skraćivanje postupka.
Na repliku odgovara uvaženi Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Sumrak, uz ogradu, uz ogradu da vjerojatno možda nemam saznanja do kraja, da vjerojatno Vlada i resorno ministarstvo provodi određene projekte, aktivnosti, pa i Hrvatske šume na sanaciji šteta na šumskom fondu Gorskog kotara. Ono što je meni se učinilo potpuno normalnim i što je bilo za očekivati da se u Hrvatskom saboru kada smo raspravili o zakonu kojim smo, kojim nastojimo izvršiti sanaciju i naknadu šteta za poplavljena područja Slavonije da je ovakva jedna šteta koja je u Gorskom kotaru, koja ste rekli 300 milijuna eura i koja za prostor Gorskog kotara je stravična, velika. Da je bilo za očekivati da se jednim kompleksnim zakonskim projektom dođe u Hrvatski sabor i da čujemo kako i na koji način pomoći tom dijelu RH i stanovnicima Gorskog kotara. A što se pak tiče upisa šuma u katastru na česticama koje su već izgrađene itd., itd. ja bih samo podsjetio da mi je žao da smo Zakonom o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama kojega je ova Vlada predložila Saboru i kojim je zakonom stavila van snage Zakon iz 2011. godine u kojemu je naknada koja je prihod državnog proračuna, naknada za legalizaciju takvih zgrada u velikom dijelu bila namijenjena upravo za obnovu katastarskog aparata, izradu novog katastra i zemljišne knjige što je pretpostavka bilo kakvom suvislijem razvoju RH, uređenje katastra i zemljišne knjige, a tamo su bila prema tom zakonu naknada koja se ubire za legalizaciju tih zgrada vrlo potentna u financijskom smislu. I mogla je doista omogućiti u velikom dijelu Hrvatske izradu novog katastarskog aparata i nove zemljišne knjige.
Iduća replika, uvaženi potpredsjednik Doma Milorad Batinić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Naime, kolega Bačić kad ste govorili o izdvajanju kampa i terena, odnosno za golf iz šumsko-gospodarske osnove područja, odnosno da se izdvoje iz šumskog zemljišta ja bih vas podsjetio na članak 3. stavak 2. opće korisne funkcije šuma pa ću samo neke pobrojati, stvaranje povoljnih uvjeta za ljudsko zdravlje, osiguranje prostora za odmor i rekreaciju, uvjetovanje razvoja ekološkog, lovnog i seoskog turizma. Naime, tu su definirane namjene i one opće korisne funkcije koje šuma ima. Znači, temeljem toga nema potrebe niti osnove za izdvajanje kampa i golfa izvan osnove šumsko-gospodarske osnove područja. Dalje, kad ste govorili o smanjenju sredstava OKFŠ-a ja bih vam samo želio, nadam se da ćete mi vjerovati na riječ, što se tiče OKFŠ-a. Da, sredstva su smanjena. Ja sam kazao da su uglavnom namjenski trošena ali ne u obimu koliko je bilo nužno i potrebno. Naime, određene uprave šuma koje su u priobalnom području one su si pumpale, odnosno da tako kažem stvarale su pozitivan rezultat temeljem fiktivnih programa povlačenja sredstava iz OKFŠ-a. I što su financirali? Pozitivan rezultat i plaće zaposlenika. To su činjenice. To možete potvrditi u kronologiji izvješća godišnjih Hrvatskih šuma pojedinih uprava šuma. Kad sam govorio bio o racionalizaciji, da, takve uprave treba racionalizirati. I činjenica je da se određene uprave takvog tipa ne mogu samofinancirati jer nemaju gospodarske šume. I ovaj OKFŠ bit će dostatan za trošenje, odnosno za investiranje u biološku reprodukciju šuma, odnosno za obnovu šuma na tim područjima. Ali, ne za plaće.
Odgovor na repliku, Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine potpredsjedniče najprije ovaj dio koji ste rekli vezano za kamp. Ako je pristup takav da sportska igrališta, a ne samo kampovi i golf igrališta onda i sva druga sportska igrališta koja se mogu razvijati prema prostornom planu na šumama i šumskom zemljištu ostane u šumsko-gospodarskoj osnovi onda bi i još niz drugih namjena takvom se logikom vodeći mogli ostati u šumsko-gospodarskoj osnovi i biti šuma od posebne namjene. Ja sam rekao da je golf upitan, dakle za mene i golf ne bi trebao ostati i biti šuma od posebne namjene jer je to zona športa i rekreacije pa bi to onda trebalo biti izdvojeno iz šumsko-gospodarske osnove. Ali, ako za golf još mogu nekako progledati kroz prste, za kamp ne mogu. Jer vam je izgrađeni kamp prostor koji je u građevinskom infrastrukturnom komunalnom smislu uređen i izgrađen sa smještajnim jedinicama pomoćnim, osnovnim itd., itd. Tako da se tu ne možemo oko toga složiti, ali sada nema ni potrebe da se dodatno repliciram. Što se tiče OKFŠ-a jel', ako Hrvatske šume nenamjenski troše dio sadašnjih sredstava koje ostvaruju temeljem OKFŠ-a tko nam može potvrditi, a ja vama želim vjerovati na riječ, ali tko nam može potvrditi da sada i kada ministar svojim pravilnikom Hrvatskim šumama propiše određeni iznos koji će biti sigurno, 100% i vi ste to rekli, manji nego što je sada bila cjelokupna naknada, da neće i tada na određeni način ići dio neki manje plaće u neke druge nenamjenske? Jer nitko ne priječi ministra da izvrši nadzor i utvrdi da li Hrvatske šume namjenski troše OKFŠ, naknadu tog OKFŠ-a.
Posljednja replika, uvaženi Branko Kutija.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Kolega Bačić vi ste spomenuli pri kraju svoje rasprave da bi Vlada trebala donijeti program sanacije vezano za štete koje su nastale u Gorskom kotaru početkom ove godine. I evo za početak ja ću citirati našega predsjednika gospodina Josipovića 6. veljače je bio dolje i kazao je da ova nepogoda prilika je da se nešto učini za Gorski kotar. I još jedna rečenica, istina spomenuo je i drugi zakon, ne Zakon o šumama. Nadalje, treba pokrenuti ili bar bolje razumjeti zakonske inicijative novog Zakona o regionalnom razvoju koji mora imati takve odredbe da kako je naglasio predsjednik stimulira ljude da ostanu živjeti u ovakvim područjima otežanog života, a to znači da moraju imati daleko veće koristi od prirodnih resursa područja u kojem žive. Kolegica Sumrak je prije spomenula iznos od 222 milijuna eura i onih 10 milijuna koje ćemo dobiti iz Fonda solidarnosti. Znači u isto vrijeme kad je nastala šteta u Gorskom kotaru nastala je i u Sloveniji, pa vidimo na koji način su Slovenci pristupili rješavanju tog problema. Znači, Slovenci su odmah pristupili izmjenama Zakona o šumama, pojednostavili su proceduru za administrativno praćenje izvoza drva iz šume do 30. travnja 2015. godine. Ministar poljoprivrede je predložio osnivanje agencije koja će se baviti kretanjem cijena i otkupom drva kako bi spriječili tržišne skokove, porezna uprava Slovenije donijela je odluku o smanjenju poreza za poljoprivrednike pogođene nepogodom itd. Iz 99. imamo isto tako praksu iz Francuske vezano za oluju Lotar i Martin, pa što smo mi do danas napravili po pitanju i ove strategije koju ste spomenuli i same sanacije šuma u Gorskom kotaru?
Odgovor na repliku poštovani Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Kutija, nema mi drugo nego s vama se apsolutno složiti. Žao mi je što i ovaj put predsjednik republike ostao samo na konstataciji a nije tražio da se doista provede to što je on već u samom početku, kad je došao u Gorski kotar najavio. I za očekivati je bilo, to moramo reći da je bilo Vlada, bilo ovaj dom, da su doista donijeli jedan akt koji bi bio sveobuhvatan i interdisciplinaran, koji bi uključio brojna ministarstva, pa možda tako i jedinice lokalne samouprave, i područne samouprave i kako bi se ta šteta koja je nastala, koja je ogromna za taj prostor Gorskog kotara, mogla bar donekle sanirati i da ljudi koji su u velikom dijelu i živjeli od tih šuma na određeni način imaju riješen posao i dalje funkcioniranje. Hvala.
Zahvaljujem. Posljednja pojedinačna rasprava, uvažen Marija Ilić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnikom evo na kraju rekla bih ove balade nažalost prisiljena sam zbog, recimo neosjetljivih i neosjetljivosti nekih subjekata za važnost ove tematike, ponoviti ono što sam naglasila i u svom prvom čitanju, a to je citat odnosno navodi iz Zakona "Da su šume i šumska zemljišta dobra od interesa za Republiku Hrvatsku, te imaju izuzetno osobitu zaštitu." Ja bih još dodala da su šume i šumska zemljišta naše nacionalno blago, naše javno dobro, naravno kao i vode za koje Republika Hrvatska mora imati posebnu zaštitu i skrb jer to je rekla bih životno dobro koje služi na korist svih državljana Republike Hrvatske. I taj se nacionalni interes ne bi smio narušiti niti prodajom, niti koncesijom, a niti sumnjom da se kroz zakon može naštetiti očuvanju tog nacionalnog dobra. Prodajom šuma i voda, ovaj put je riječ o šumama, možemo se vrlo lako pretvoriti u ogoljeli narod bez igdje ičega i jedino što možemo postati je nažalost nečija kolonija. Zato donošenje ovako životno važnog zakona mora imati rekla bih poseban tretman i uključivanje sveopće javnosti. Višegodišnji nemar i nebriga odgovornih, rekla bih, odrazila se na šume ali i na stvaranje profita za cjelokupno društvo. Naravno šume su itekako značajan nositelj gospodarskog razvoja zemlje. Dakako, da je najveći i najvažniji profit čovjekov život, pa onda svaki drugi, a šume su izvor i zdravlja i bogatstva, i glavni čimbenik zašite životne sredine. Zakon o šumama je temeljni akt iz područja šumarstva kojim se uređuje korištenje i raspolaganje šumama i šumskim zemljištem kao prirodnim bogatstvom, a s ciljem održavanja biološke raznolikosti te osiguranja gospodarenja na načelima gospodarske održivosti, socijalne odgovornosti i ekološke prihvatljivosti. Stoga izražavamo žaljenje neprihvaćanjem niti jednog od naših opravdanih, pa rekla bih i na neki način argumentiranih prijedloga izrečenih u prvom čitanju. Držimo da bi prihvaćanje naših kao i niza drugih ponuđenih dobrih prijedloga zakon bio daleko jasniji i kvalitetniji iako ja ne kažem da je nekvalitetan. I nadalje, smatramo kako je potrebno izbaciti članke ili zaštiti kojima se omogućava vrijedne šume i šumska zemljišta prenamijeniti u građevinske parcele. Također držimo da se kombinacijom ovih odredbi prijedloga zakona i Zakona o strateškim investicijskim projektima vrijedne šume i šumska zemljišta "poklanjaju investitorima" , te otvaraju vrata izgradnji i betonizaciji prirodnog resursa šuma. Isto tako, odredbe ovih članaka smatramo otvaranjem rasprodaje prirodnih resursa šuma i da netko ne kaže da šume, a da neko ne kaže da šume ne smiju biti prepreka za ljude i razvoj gospodarstva. Moguća izgradnja golf igrališta i kampova prijedlogom zakona se mora predvidjeti samo na onom području koje bi odobrilo stalno stručno tijelo, dakle stalno stručno tijelo sastavljeno od predstavnika nadležnih ministarstava, Hrvatskih šuma, Hrvatskih voda, Šumarskih fakulteta, ekologa, zelenih uključenjem struke sa terena što je neminovnost, eksperata jer ih ima Hrvatska, i svih nepristranih dionika kako bi tako važan od nacionalnog interesa važan zakon ugledao svjetlo dana bez da itko posumnja u njegovu ispravnost. Držim da zakon koji treba štititi i koji štiti nacionalno blago mora i treba biti donesen konsenzusom. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo prijavljene dvije replike. Prvo poštovani Srđan Gjurković.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovana kolegice ovo ipak nije balada, ovo je jedan iznimno bitan zakon. I ja sam već u jednoj replici jasno rekao da vinari, vinogradari u Dalmaciji i cijeloj Hrvatskoj ovaj zakon iznimno iščekuju kako bi mogli riješiti razvoj gospodarstva i ono u što mi stalno govorimo da trebamo razvijati a bez ovog zakona taj segment i maslinarstva i vinarstva da tako kažem poljoprivrede ne možemo imati na nivou konkurentnosti u Europskoj uniji. Drugo, vi bi u svom prijedlogu stalno stručno tijelo i ne znam koga sve ne bi uključili u to da raspravljaju o tome da li ono po samo može biti to koje će odlučivati da li će prenositi pravo vlasništva. Pa nećete valjda na nekoj makiji, na nekom kršu koji je u biti šumsko zemljište raditi tako velike ekspertize. Zašto? Zbog toga šta niti jedna investicija, niti jedno šumsko zemljište ili izdvajanje šuma ne može bez prostornog plana i županije, općine i grada, dakle prvo lokalne sredine pa suglasnost i Hrvatskih šuma i tih svih stručnih tijela se donijeti koji je uopće preduvjet da bi se netko kandidirao za po Zakonu o strateškim investicijama itd., itd., uz kontrolu državnog odvjetništva, javnosti, javnih rasprava itd.. Dakle, ovaj Zakon zajedno sa Zakonom o strateškim investicijama i drugim zakonima, Zakonom o prostornom uređenju, to su zakoni koji iznimno dobro štite. I ono što je ključno i bitno svima nama kod donošenja zakona da budu jasni da građani Republike Hrvatske točno znaju o čemu se radi i zašto se radi. I na kraju, šteta šta se makije u nekom segmentu malo ne izdvajaju iz toga jer kada se govori šumsko zemljište onda se misli ono što su kolege govorile o hrastu lužnjaku, kitnjaku, crnom boru itd..
Na repliku odgovara Marija Ilić.
Poštovani zastupniče, ja nisam mislila na baladu kada je zakon u pitanju već sam mislila na ove replike. Naravno da nisam nikoga optužila za i tražila nešto od tog zakona posebno već sam htjela preventivno ukazati i tražila mehanizme zaštite od razno raznih malverzacija. I dalje ostajem kod toga i držim da sve moje, odnosno naše dobronamjerne primjedbe bi na neki način zajamčile zaštitu tog kako sam rekla u raspravi nacionalnog dobra. I nije usmjereno protiv nikoga i protiv bilo koga već naprotiv samo u smjeru zaštite šuma i šumskog zemljišta. Hvala.
Druga replika uvaženi Ivica Mandić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvažena kolegice Ilić, pa ovo u vašem uvodu tu se u potpunosti slažem s vama kada ste govorili o važnosti šuma. Ono na što ja repliciram vama ne znam gdje ste vi došli do podataka da je ovdje u ovom zakonu riječ o prodaji šuma i o prodaji drugih prirodnih resursa. Mene zanima otkuda ste to iščitali, ja to sam, ovaj sam zakon više puta čitao, do tih podataka nisam došao pa bih molio da mi to objasnite. I ono drugo čega se vi bojite i što su mnogi od kolega koji su pokušali oponirati ovaj zakon se bojali kod prenamjene zemljišta. Procedura je jasna, ukoliko kod donošenja prostornog plana ako to ne prođe na jedinici lokalne samouprave taj prostorni plan je završen. Taj prostorni plan kada je završen na jedinici lokalne samouprave ide u razna državna tijela, ministarstva koji daju suglasnosti. Ako te suglasnosti nema tog prostornog plana nema.Ja razumijem bojazan i nekad čovjek kada se opeče, boji se i hladnog štednjaka. A ovo vas molim da ovaj Zakon o šumama objasnite gdje ste vi iščitali da se tu radi o prodaji šuma i drugih prirodnih dobara. Hvala.
Odgovor na repliku Marija Ilić. Morate se javiti dok kolega govori. Odgovorite sada.
Izvinjavam se. Poštovani zastupniče ja nisam rekla da se prodaju ali sam izrazila bojazan za prodaju. Hvala.
Završne minute ove rasprave pripadaju Tihomiru Jakovini, ministru poljoprivrede. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, štovani kolegice i kolege. Zadnjih par sati sam strpljivo sjedio i slušao, nisam odgovarao, ostavio sam si da u završnoj riječi koju ipak neću u cijelosti iskoristiti probam odgovoriti na sva ova pitanja, odnosno ispravim sve one netočnosti i krivo izrečene tvrdnje. A reći ću dosta toga je bilo i u sferi neistina i obmanjivanja hrvatske javnosti. Prije svega ovo bih molio što je kolega Mandić rekao da mi netko kaže u ovom zakonu i jedan članak i jedan dio zakona koji govori o prodaji šume ili šumskog zemljišta. Četiri stvari su, ili četiri osnovne intencije koje smo željeli riješiti ovim izmjenama i dopunama zakona. To je ubrzavanje administrativnog raspolaganja šumskim zemljištem, govorili smo o šumskoj savjetodavnoj službi, o OKFŠ-u. Pretvorilo se zapravo kao i prvo čitanje o Zakonu o golfu. Dao sam si između ostalog u ovom periodu između prvog i drugog pa sam izvukao malo te zakone koji su postojali. Pa imamo iz 12. mjeseca 2008. godine Zakon o igralištima za golf i mislim da je 2010. godine bila, lipanj 2010. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o igralištima za golf. Žao mi je što poštovanog kolege Bačića nema s obzirom da puno puta sam čuo danas u njegovim pojedinačnim raspravama i kluba izvlaštenje, mogućnost prodaje, zlouporaba i ostaloga. Pa evo idemo pogledati ovaj Zakon o igralištima za golf članak 11. Između ostalog kaže Republika Hrvatska, jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave te pravne osobe koje su u njihovom vlasništvu ili su od njih osnovane dužne su na zahtjev investitora koji je vlasnik zemljišta po tržnoj cijeni prodati bez provedbe javnog natječaja dio zemljišta potrebno za formiranje neizgrađene građevinske čestice na kojoj u skladu s lokacijskom dozvolom ili urbanističkim planom uređenja planirana izgradnja građevine iz članka 2. ovoga zakona i to u površini koja ne prelazi 30% od ukupne površine na kojoj se planira izgradnja igrališta za golf. Pogledao sam malo i rasprave koje su bile u ovome poštovanom domu vezano za taj zakon i u 6. sazivu i neke kolege koje sjede ovdje danas i koje su bile u raspravi su žučno branili taj zakon u tom periodu, kao i članovi Vlade koji su ga predložili za resornog ministra do cijele Vlade jer je to stav Vlade. Kada govorimo, mislim da je bilo u raspravi danas par puta rečeno i mišljenje ministra na prostorno-planskoj dokumentaciji odnosno prostorni plan. Netočno. Mišljenje Ministarstva poljoprivrede, svi oni koji znaju proceduru koja je složena i koja dobro da je složena, donošenja prostorne-planske dokumentacije zna na koji način i koje sve institucije moraju dat mišljenje na prostorni plan u sklopu jednog vrlog složenog ili širokog ministarstva. Gotovo sve moje uprave moraju dati pojedinačno mišljenje na prostorni plan. Ja ga samo kao čelnik tijela objedinjeno to mišljenje potpisujem i vraćam jedinicama lokalne samouprave. S jedne strane govorimo o centralizaciji i o problemima centralizacije, a s druge strane ne poštujemo zapravo ni osnovne strateške planske dokumente sukladno Zakonu o prostornom uređenju koji donose jedinice lokalne samouprave ili županije, a to su prostorni planovi općina, gradova i županijski prostorni planovi plus oni niži planovi uređenja. Ja vjerujem u te planove i u onome dijelu i obuhvat raspolaganja sa zemljišta je samo na ono što je doneseno kao strateški dokument prostornog planiranja jedinica lokalne samouprave. Na tom mi kao ministarstvo moramo dat suglasnost, više to ne radimo u dvije faze. Nema problema, nema dodatnih mjeseci čekanja nego onog trena kad damo obvezujuće pozitivno mišljenje smatra se da taj dio šume odnosno šumskog zemljišta može sukladno namjeni predviđenoj u prostornoj planu biti stavljen u funkciju i izdvojen. Kada govorimo o prostorno-planskoj dokumentaciji i zadnji puta sam rekao, bila je bojazan mislim kolege Grubišića, spominjao je izuzetno ili visoko vrijedne slavonske šume. Rekao sam još jednom da su u tijeku ove godine sukladno Zakonu o prostornom uređenju će bit donesen Državni prostorni plan u kojem će taksativno biti navedene sve šume od posebnog značaja koje nikad neće moći biti u obuhvati prostornih planova i za njih se neće moći raditi …. S druge strane, mislim da je netko od kolega dobro primijetio, ovaj dom je donio strategiju razvoja turizma, gotovo konsenzusom, a oda jedno od odrednica tog strateškog dokumenta za razvoj turizma pokušavamo na ovaj način dezavuirat i to upravo oni koji su donijeli posebni zakon i koji su omogućili zapravo da se sukladno tom zakonu rade izvlaštenja, radi prenamjena u vlasništvo. Još ću jednom napomenuti, ovaj zakon daje mogućnost, ali samo pravom gradnje. Institut prava gradnje je jedini način … kako se može raspolagat šumom i šumskim zemljištem. Zahvaljujem za sve ono što je bilo konstruktivno u ovoj raspravi. Vrlo mi je nezgodno govorit ili govoriti dovoljno argumentirano poslije rasprave potpredsjednika … koji je to vrlo stručno elaborirao. Veći dio ovog zakona i da, ispravak stoji i to smo dogovorili, ići će se u izradu novog zakona. Nisam poštovana zastupnice rekao da ću raditi novi zakon i da ću raditi strategiju. Kad govorite onda govorite o činjenicama i argumentima. Rekao sam da je u završnoj fazi izrada strategija za EU šume na osnovu kojih ćemo i mi sukladno tom dokumentu koji nas obvezuje izraditi svoju strategiju, a onda raditi i na novom zakonu. Dotad smo išli napraviti odnosno omogućiti zapravo velik broj investicija koje su na čekanju budu realizirane kroz kvalitetnije i transparentnije i brže postupke raspolaganja šumskim zemljištem u vlasništvu Republike Hrvatske, opet uz maksimalnu zaštitu interesa šume. Jedno od pitanja koje sam ovdje čuo bio je i OKFŠ, da je najbolji i najkvalitetniji način koji je bio do sada. zaboravljate da je omjer šuma u Hrvatskoj 70% državne šume kojima upravljaju Hrvatske šume, a 30% privatne šume. Da li je logično da sva naknada dolazi u Hrvatske šume, mislim da ne. Mislim da će na ovaj način kroz kvalitetne podzakonske akte na način da se projekti prate, a ne da se troše ili upravlja sredstvima onako kako se upravljalo prijašnjih godina, ne govorim o sredstvima OKFŠ-a, da će učinak biti puno veći. Još jednom napominjem zapravo da ovo nije Zakon o golfu, ovdje samo omogućavamo da se neke stvari naprave na puno kvalitetniji način, ne samo u potencijalnim igralištima ili prostorima za golf nego i u kampovima koji su važan segment hrvatskog turizma i u ostalim sportsko-rekreacijskim sadržajima koji se i sad nalaze gotovo ilegalno ili poluilegalno u prostorima šuma i na šumskom zemljištu kroz još jedno napominjem institut prava gradnje. Znači ne prodaja, nego upravljanje i omogućavanje razvoja i tih djelatnosti. Kroz ovaj zakon siguran sam zapravo da ćemo postići ili provesti one ključne namjere koje smo si i zacrtali kad smo donosili ovaj zakon, a to je ubrzavanje administrativnih postupaka, raspolaganje zemljištem u vlasništvu Republike Hrvatske, stjecanje uvjeta za nove investicije i ulaganja, zaštita od prodaje zemljišta šumskog kao i poljoprivrednog kao i voda što je imputirano više puta danas ovdje. Ja svaki puta očito moram ponovo ponoviti dok sam ja ministar koji vodi resor poljoprivrede neće biti prodaje niti šuma, niti voda, niti zemljišta za razliku od nekih vlada koje su bile prije mene. I nadasve zaštita šumo gospodarskih područja u Republici Hrvatskoj. Zahvaljujem vam.
Zahvaljujem. Imamo dvije replike. Prvo poštovana Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi gospodine ministre. Evo tako mi je simpatično bilo to što ste vi na početku pročitali i čitali nam iz zakona iz 2010. o golf igralištu. Ja ne znam gdje ste bili, da li ste tad vodili svoju apoteku ili voćnjak nisam sigurna, ali u to vrijeme ovdje su svi članovi SDP-a bili apsolutno protiv toga, ukazivali su na sve mane svega toga. I meni se sad čini da ste vi upravo ovaj zakon, izmjene i dopune Zakona o šumama u stvarnosti napravili jer ste si pročitali ovaj Zakon o golf igralištima koji smo mi na kraju ukinuli jer su se te sve stvari rješavale nekim drugim zakonima i podzakonskim aktima. A što se tiče toga Zakona o šumama, novog Zakona o šumama ja vjerujem gospodine ministre da vi kad, ponekad izađete kao i svi mi pred govornicu u želji da pokažete sve dobro kažete i neke rečenice. Između ostaloga ste u početku svog mandata rekli, ja ću vam naći fonogram što nije ni važno, ne moramo se. Osobno ja zaista protiv vas nemam ništa, ali kao što sam i rekla ovoj Vladi tako teško se vjeruje. Rekli ste da će se izraditi novi Zakon o šumama i one je trebao zaista doći već pred nas. Ali evo ga, vi kažete da niste rekli, nego da ste govorili o strategiji. Ali nema ni strategije, nema ničega. A baš me taj zanima da li ste bili inspirirani ovim zakonom o golf igralištima kad ste donosili ovaj prijedlog zakona. Ispada da jeste.
Na repliku odgovara ministar Jakovina.
Poštovana kolegice Sumrak potreban je određeni nivo ili razina međusobnog uvažavanja ili političke kulture i odgoja u konverzaciji međusobnoj. Ja se neću spuštati na razinu koju vi potencirate osobnih uvreda i prozivanja. A još ću jednom ponoviti. Rekao sam da će se raditi novi Zakon o šumama i to sam rekao i kod prvog čitanja zakona, ali sukladno EU regulativi, sukladno Strategiji šuma na nivou Europe, sukladno strategiji koju će Republika Hrvatska na osnovu tog strateškog dokumenta napraviti. I onda ćemo napraviti novi Zakon o šumama. Do tad smo išli u izmjene i dopune postojećega zakona. Ovo sam iščitao samo da vidimo razliku između postojećeg zakona koji daje mogućnost ili poštuje institut prava gradnje određene potrebne infrastrukture za kampove, golfove i ostale sadržaje na šumama ili šumskom zemljištu u strogo kontroliranoj i provedenoj proceduri za razliku od onoga što je bilo predviđeno vašim zakonom a to je izvlaštenje, to je prodaja, to rad bez natječaja i to je u pravilu nebo i zemlja. Potpuna razlika nije mi bila inspiracija sigurno taj zakon, nego smo pokušali zapravo kroz zakon koji će omogućiti realizaciju određenog broja i ovih investicija uvesti reda. Zahvaljujem.
Kolegice Sumrak vi ste digli pločicu povreda Poslovnika. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Povrijeđen je Poslovnik 238. Ljubazno vas molim da gospodinu ministru date opomenu, obzirom da se usudio uopće govoriti o mom kućnom odgoju i o mojoj civilizacijskoj razini. Ja se sad neću vratiti na njegovu razinu, ali on je ovdje ministar, a mi smo ovdje zastupnici u Hrvatskom saboru. O mom kućnom odgoju i o mojoj civilizacijskoj razini rasprave netko drugi će ocijeniti, a o vašoj raspravi i o vašem civilizacijskoj razini gospodine ministre, o vašem kućnom odgoju vama će dati cjelokupna hrvatska javnost ocjenu.
Ja bih sad trebao dati tumačenje da li je bilo povrede Poslovnika ili nije. Ja ću vas uputiti na odbor i molio bih vas da zatražite pisanim putem tumačenje. Hvala. Kažem da nije bilo povrede Poslovnika. Imamo jednu repliku. Tko još? Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, kažete dok ste vi ministar nadležan za poslove šumarstva neće se prodavati zemljište po šumama, odnosno šumsko zemljište. Meni je drago da takav stav vi imate, ali na žalost vas nitko neće pitati hoće li se prodati ili neće. Zašto? Ako se bude realizirao Zakon o strateškim investicijskim projektima onda u Zakonu o strateškim investicijskim projektima kaže se da za potrebe realizacije strateškog projekta od važnosti za Republiku Hrvatsku da zemljište pod šumama, odnosno šumsko zemljište se može prodavati zainteresiranom investitoru. Ne može, nego na njegov zahtjev ako se proglasi strateškim projektom se zemljište prodaje. A s druge strane, prema ovom zakonu nakon što se proširi građevinsko zemljište sukladno prostornom planu na šume i šumsko zemljište to zemljište izlazi ako nije golf i kamp izlazi iz šumsko-gospodarskog područja i s njime raspolaže DUDI temeljem Zakona o raspolaganju nekretninama u vlasništvu RH i tada to zemljište ide u prodaju. Ako to DUDI tako ocijeni. Dakle, ako DUDI ocijeni da će se taj projekt za kojeg je prostornim planom predviđena ta određena namjena, a koje je izvučeno iz šumsko-gospodarskog područja onda se s njime raspolaže temeljem Zakona o raspolaganju imovinom što uključuje i prodaju. I opet se tada više vlast nakon toga ne pita.
Hvala. Odgovor, izvolite ministre.
Još jednom ću ponoviti važnost prostorno-planske dokumentacije za općine, gradove i županije i relativno složenu proceduru s kojom ste se i sami složili kod izrade i donošenja takvih prostornih planova. Onoga trenutka kad je jedinica lokalne samouprave usvojila ili donijela prostorni plan morala je od desetaka institucija pribaviti mišljenje, da ne spominjemo javne rasprave, da ne spominjemo cijelu proceduru donošenja prostornoga plana. U onom trenutku ako se dio šume ili šumskog zemljišta nalazi u prostornom planu zašto mislite da je onda to posebna značajna ili vrijedna sastojina koja bi trebala i dalje ostati kao prepreka potencijalnom ulaganju ili investicijama, a nalazi se u gospodarskoj zoni ili u dijelu koje je predviđeno za razvoj gospodarstva ili projekta? Neovisno ako to nije i ove djelatnosti koje ste naveli. Još jednom kažemo prostorni plan je najvažniji strateški dokument prostornog planiranja za jednu jedinicu lokalne samouprave. To smo uzeli kao postulat, ne nešto što će kartu nacrtat ministar po svojoj želji, volji ili preferenciji nego sustavni dokument na kojem se radilo, na kojem su sve institucije i državne institucije dale svoje pozitivno mišljenje da bi taj prostorni plan mogao biti donesen. Osim toga, još ću jednom napomenuti, državni prostorni plan je nešto što je u izradi, što ćemo imati do kraja godine. I sve šume od posebne namjene će biti navedene lokacijom unutra i neće moći biti obuhvat bilo kakve izmjene potencijalne buduće izmjene prostornih planova i ući u obuhvat prostornih planova da li općina, gradova ili županija. Tu nema posebne bojazni za bilo kakve malverzacije vezano za prostorne planove, ovisno o tome kako predstavnička tijela samih jedinica lokalne samouprave rade. Ali je zato tu država, odnosno ostale institucije da kontroliraju. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Ovime smo završili sa raspravom. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo naknadno.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama, drugo čitanje, P.Z. br. 620. Rasprava o tekstu zakona je završena. Vlada Republike Hrvatske podnijela je amandman nakon roka utvrđenog Poslovnikom. U skladu sa člankom 199. Poslovnika Hrvatskog sabora dajem na glasovanje prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanu Vlade RH. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova, 83 glasa za i 31 glas protiv prihvatili da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade RH. Molim predstavnika Vlade da obrazloži amandman Vlade. Poštovani ministar poljoprivrede Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Na članak 48. Vlada Republike Hrvatske predlaže amandman kako bi se ispravila zapravo pogreška u navedenom članku 48., broj 8. zamjenjuje se brojem 7.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih, tehnički amandman. Zaključujem raspravu. Dajem na izjašnjavanje, tko je za amandman Vlade RH? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Ima netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo amandman Vlade RH prihvatili većinom glasova, 83 glasa za, 29 glasova protiv i 2 suzdržana glasa čime je postao sastavnim dijelom konačnog prijedloga zakona. Poštovani ministre imamo amandman zastupnika Nenada Pleše. Amandman broj 1 na članak 34.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća iz razloga jer bi povećanje šumskog doprinosi kojeg pravne i fizičke osobe koje obavljaju prodaju proizvoda i iskorištavanje šuma a plaćaju jedinicama lokalne samouprave zapravo još više otežalo stanje za drvnu industriju koja je ovako u prilično nezavidnoj situaciju. Hvala lijep.
Podnositelj amandmana Nenad Pleše. Izvolite poštovani zastupniče.
Šumski doprinosi i prihod jedinica lokalne samouprave iznosi 3,5% što je često nedostatno, odnosno malo za jedinice lokalne samouprave koje taj doprinos koriste za izgradnju komunalne infrastrukture. Jedinice lokalne samouprave koje su bile obuhvaćene Zakonom o brdsko-planinskom području imale su prihod od čistog šumskog doprinosa 5%. Zakon o brdsko-planinskom području se ukida s time će i te jedinice imati doprinos od šuma 3.5%. Zato predlažem da se doprinos, šumski doprinos podigne sa 3,5 na 5%, pa za jedinice lokalne samouprave koje spadaju pod brdsko-planinsko područje i područje od posebne državne skrbi na 15%. Molim glasovanje.
Molim da se izjasnimo o amandmanu poštovanog zastupnika Nenada Pleše kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Ocjenjujem, nije dobio potrebnu većinu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova, 81 glas za, 31 glas protiv i 2 suzdržana glasa donijeli zakon P.Z.br. 620 u tekstu kako ga je predložila Vlada zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Nastavljamo sa - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o provedbi Uredbe Europske unije o zaštiti životinja, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 684; Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za poljoprivredu. Izvješća ste primili. S nama je predstavnik predlagateljice, da li želite dodatno obrazložiti prijedlog? Izvolite ministre.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, štovane kolegice i kolege. Zakonom o provedbi Uredbi EU o zaštiti životinja provodi se 8 uredbi EU o zaštiti životinja, a ovim prijedlogom zakona se mijenja odnosno dopunjuje u dijelu koji se odnosi na provedbu 2 uredbe. To je Uredba 1099/2009. koja regulira zaštitu životinja u vrijeme usmrćivanja, i Uredba br. 1/2005. koja regulira zaštitu životinja tijekom prijevoza, a sa ciljem osiguravanja zaštite životinja koje se uzgajaju i drže radi proizvodnje hrane, vune, kože, krzna u vrijeme usmrćivanja te osiguravanja zadovoljavajućih razina zaštite životinja tijekom prijevoza kao i osiguravanje potpune provedbe navedenih uredbi. Pitanja koja se uređuju ovim zakonom, zahtjevi o dobrobiti životinja u klaonicama u vrijeme usmrćivanja životinja moraju se primjenjivati i biti usklađeni u svim državama članicama EU. Međutim, za uređenje klaonica prema propisanim zahtjevima glede dobrobiti životinja dopušteno je prijelazno razdoblje. Stoga se ovim zakonom na nedvojben način propisuje prijelazno razdoblje do 8. prosinca 2019. godine za uređenje klaonica odobrenih do 1. srpnja 2013. godine u RH. Države članice mogu donijeti nacionalne propise usmjerene prema osiguranju zaštite životinja u vrijeme usmrćivanja te se ovim zakonom propisuju osnove za donošenje Pravilnika o usmrćivanju životinja izvan klaonica, o klanju životinja bez prethodnog omamljivanja za potrebe registriranih vjerskih zajednica, o klanju divljači iz uzgoja i sobova te o usmrćivanju riba a kojim je potrebno osigurati da životinje pri usmrćivanju budu pošteđene svake nepotrebne patnje. Republika Hrvatska prema ovoj uredbi mora osigurati provođenje osposobljavanja osoblja uključenog u usmrćivanje životinja i usmrćivanje s povezanim postupcima te se ovim zakonom preciznije razrađuju ove odredbe uredbe. Svaka država članica pa i RH mora identificirati jednu osobu koja je kontakt točka za ustupanje informacija vezano za provedbu poslova znanstvene podrške prema ovoj uredbi te se zakonom utvrđuje način i uvjeti za određivanje kontrolne i kontaktne točke. Ovim zakonom propisuju se prekršajne odredbe za postupanje protivno ovoj uredbi. Izmjene i dopune zakona koje se odnose na provedbu Uredbe br. 1/2005., ovim zakonom osigurava se objava podataka o prijevoznicima životinja na internetskim stranicama Ministarstva poljoprivrede. Ovim zakonom uspostavlja se nadzor životinja tijekom prijevoza na izlaznim točkama RH i utvrđuje nadležnost veterinarske inspekcije za provođenje toga nadzora, a u cilju osiguravanja zaštite životinja tijekom prijevoza. Za provedbu ovoga zakona nije potrebno osigurati dodatna novčana sredstva u Državnom proračunu RH. Sukladno članku 206. Poslovnika Hrvatskog sabora predlaže se donošenje zakona po hitnom postupku radi potpunog usklađenja sa pojedinim odredbama uredbi na nedvojben, precizan i jasan način. Zahvaljujem.
Hvala i vama ministre. Da li predstavnici izvjestitelja odbora žele uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a Đurđica Sumrak, izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi gospodine ministre sa suradnicom, uvažene kolegice i kolege. Gospodin ministar je prije mene zaista rekao sve ono o čemu ovaj zakon govori, a ja ću iskoristiti svoje minute da bih progovorila o nečem drugom, a što je jednako tako važno i za struku doktora veteranskih medicinara, medicine veteranskih tehničara i svih u službi, u veterinarskoj službi. A vezano je uz prirodnu katastrofu poplava koja je zahvatila jugoistočni dio Slavonije, veterinarska struka se od prvog trenutka uključila u postupak evakuacije i zbrinjavanja životinja s poplavljenih i ugroženih područja radi identifikacije i procjene njihovog zdravstvenog stanja, dobrobiti, izdavanja popratne dokumentacije i vođenja evidencija. U tim su aktivnostima sudjelovali i djelatnici, najviše djelatnici Veterinarske stanice Županja, veterinarskih organizacija Vukovarsko-srijemske, Osječko-baranjske županije na čija su područja životinje evakuirane, veterinarski inspektori te veterinarski članovi lokalnog kriznog stožera. Napominjem da je i velik broj veterinara volontera iz cijele Hrvatske preko Veterinarskog fakulteta i odjela za male životinje Hrvatska veterinarske komore, a u suradnji sa udrugama za zaštitu životinja aktivno sudjelovao u izravnom spašavanju životinja iz poplavljenih područja te njihovu liječenju i zbrinjavanju. Veterinarska struka pružila je pomoć svim životinjama kojima je ona bila potrebna, te i nadaje svakodnevno vodi brigu o zdravstvenom stanju evakuiranih životinja. Ekipe veterina i veterinarskih tehničara Vukovarsko-srijemske županije, Osječko-baranjske, Brodsko-posavske, Sisačko-moslavačke, Bjelovarsko-bilogorske stavile su se bezrezervno na raspolaganje upravi za veterinarstvo u cilju provedbe mjere zbrinjavanja životinja, vođenje brige o njihovom zdravstvenom stanju, provođenje mjera dezinfekcije, dezinsekcije, deratizacije na poplavljenim i ugroženim područjima, te dezinfekcije prijevoznih sredstava na graničnim prijelazima prema Bosni i Hercegovini i Srbiji od Jasenovca do Batine. Samo za dezinfekciju prijevoznih sredstva na tim je graničnim prijelazima danonoćno organizirano oko 70 veterinarskih djelatnika. Željela bih posebno istaknuti doprinos veterinarske službe Oružanih snaga Republike Hrvatske i djelatnika Gorske službe spašavanja koji su profesionalno i iznad ljudskih mogućnosti sudjelovali u spašavanju živih životinja. Evakuirali su oko 3597 životinja. I izvlačenju lešina životinja na cijelom poplavljenom području, neškodljivo su uklonjene preko 1000 lešina. Njihova organiziranost i aktivnost bila je nemjerljiva. U svakom trenutku sve navedene aktivnosti odrađivala je Uprava za veterinarstvo i sigurnost hrane, a njihovu provedbu Državna veterinarska inspekcija. Imali smo neki dan Zakon o ravnopravnosti spolova i o tome što sve žene mogu raditi. Ja bih ovim putem bez obzira hoće li to mediji prenesti ili ne, ali zaista zahvalila se cijeloj Državnoj veterinarskoj inspekciji ali i koordinatorici, inspektorici doktorici medicine, doktorici veterinarske medicine Nadi Čaleti i magistrici Brankici Capek. Mislim da su to žene koje su pokazale kako se postupa u kriznim situacijama. Zašto sam ovo danas u svom, evo ga uvodnom izlaganju govorila, ovaj zakon vezan je za poglavlje 12 koje smo ispregovarali veterina, fitosanitarni nadzor. I mislim da uloga veterinara i veterinarske struke odnosno veterinarske službe jako je zapostavljena. U ovim katastrofama o kojima sam sada govorila, vrlo malo su se čule izjave i ove dvije inspektorice da bilo što kažu, na koji način su angažirane. Vrlo malo se je čulo kolega veterinara koji su se angažirali na terenu. Zato ovim putem želim zaista reći da sam ponosna što sam dio te veterinarske struke i te veterinarske službe. I u svim ostalim kriznim situacijama koje se javljaju naša veterinarska služba, odnosno naša struka zaista sve to odrađuje vrlo stručno bez puno problema. I zato i ovaj današnji zakon o kojem je ministar govorio, bez obzira što me je uvrijedio, moram reći da ćemo mi podržati, nema razloga da ne podržimo. Jer ovdje se zaista usklađujemo samo sa nekoliko uredba EU i zato je dobra ova EU, da nas na neki način tamo gdje nismo još više uljudi, tamo gdje nam treba još više pomogne. Imali smo nedavno jedan mali problem koji se je odnosio na kravlje ludilo, koji je negdje oko 2001. godine bio jedan veliki broj u Hrvatskoj i tu je veterinarska struka pokazala odgovornost, prvenstveno odgovornost da kaže istinu i da o istini progovori. Ja sam, i danas vjerujem našim kolegama veterinarima, ali vjerujem i kolegama šumarima, i kolegama agronomima i svoj ostaloj struci koja radi na terenu, vjerujem im zato što znam da oni prepoznaju kritične točke, znaju o čemu se tu radi, njih vrlo rijetko pita netko što da u zakonu stoji, a oni bi u stvarnosti trebali biti ti koji bi nam morali predlagati i trebali. I kad bi struku slušali mislim da bi puno manje zločestih rečenica bilo, puno manje insinuacija bi bilo, puno ljepše bi se razgovarali u ovom Hrvatskom saboru, ne bih si dozvoljavali neki od ministara prozivati nas za kućni odgoj, zatim za neke druge stvari, pogotovo ne nas zastupnike u Hrvatskom saboru jer bi znali tko su zastupnici u Hrvatskom saboru i dozvolili bi nam da mi kažemo ono što mislimo pa makar to ponekad i uvrijedilo njih. Ali eto moj kućni odgoj meni više ne dozvoljava da trošim vaše vrijeme i da pričam i da se ponavljam. I zato ću ja završiti, ovaj ćemo prijedlog zakona, odnosno ovaj zakon ćemo podržati. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku. Branko Kutija. Izvolite kolega.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Sumrak govorile ste o ulozi Veterinarske službe vezano za ovu nesretnu poplavu koja se desila u svibnju u Slavoniji. Znači jeste da su lešine uginulih životinja jedan od najvećih problema u sanaciji terena kada se dese takve poplave. I ja isto tako dijelim vaše razmišljanje da je Uprava za veterinarstvo zajedno sa vašim kolegama na terenu odradila izvanredan posao. Znači ukupno je čini mi se preko 300 tisuća kilograma tih lešina i nusproizvoda uklonjeno do negdje kraja protekloga mjeseca. Ali ujedno i jedna dobronamjerna primjedba gospodine ministre, mada to nije primjereno jer repliciram kolegici ali usput, znači član sam Komisije za procjenu šteta od elementarne nepogode. Znači vi ste radili po jednom obrascu, Ministarstvo graditeljstva po drugom, treće ministarstvo po trećim obrascima. Jednostavno na terenu imate zbrku i ne dao Bog ubuduće ukoliko se desi tako nešto znači da bi se kvalitetno podaci i brzo mogli obraditi znači to bi moralo biti unificirano. Zahvaljujem se.
Hvala. Odgovor. Izvolite kolegice Sumrak.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Ali uvaženi kolega da, dobro ste rekli, ali i u sprječavanju i širenju zaraznih bolesti veliki je posao zaista odrađen, ono lavovski što se kaže a to je uklanjanje lešina i sanacija na taj način, treba se ovdje reći jer to nije EPP za nikoga, odradila je to Agroproteinka. Jer mi ovog trenutka u Hrvatskoj i nemamo nikog drugog tko bi nam lešine na taj način sanirao odnosno gdje bi se moglo odvoziti. I to je možda još i jedan problem u cijeloj našoj Hrvatskoj da bi najvjerojatnije trebalo još jedan takav projekt Agroproteinka radi odlično svoj posao, dobro su organizirani i stručni ljudi rade unutar njihovih pogona. I zaista i njima se treba na jedan način zahvaliti.
Hvala i vama. Za riječ se javio ministar. Izvolite ministre.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa napravio sam izuzeće zapravo da konstatiram kako ovoliko pohvala na rad stručnih službi našeg Ministarstva sa ove strane Sabornice nisam dugo čuo, da slažem se sa vama. I kolegice koje ste naveli ali i svi u Upravi za veterinarstvo, odnosno i ostalim upravama su radile sinkronizirano, radili su kvalitetno, radili su profesionalno, radili su svoj posao. Ono što sam htio samo napraviti mali ispravak, na uklanjanju, zapravo na poslovima evakuacije preživjele stoke koje je bilo gotovo 10 tisuća 300 i nešto grla odnosno komada i bile su razmještene na gotovo 397 farmi diljem Vukovarsko-srijemske i Osječko-baranjske županije nisu samo veterinari radili, radile su i ostale službe i savjetodavne službe i civilna zaštita i veliki broj dobrovoljaca, volontera, pripadnika i specijalne i MUP-a koji je odrađivao odlično posao iste stvari i na uklanjanju lešina. Oko 230 tona lešina je uklonjeno, da to je radila Agroproteinka u onome dijelu samog odvoza i neškodljivog zbrinjavanja odnosno uništavanja tih lešina plus mobilna spalionica koju smo dobili iz Velike Britanije i čini mi se u šumama u Drenovcima je postavili za uništavanje i neškodljivo zbrinjavanje manjih životinja i ovih ostataka koje su se nalazile po dvorištu. Velik doprinos veterinara i stručnih osoba koje su bile na terenu ali i samo izvlačenje je timski rad. Znači svi koji su bili uključeni velika zahvala, dano priznanje. Kolegica Capek je bila tamo u stožeru, Državnom stožeru za zaštitu i spašavanje. Postavljena i neka vrsta oči i uši, odnosno onog trena kada ja nisam kao resorni ministar mogao biti tamo svaki dan ona je bila tamo i odradili su odlično i profesionalno svoj posao. Drago mi je što ste to vi vidjeli i smatram zapravo iz ovoga da trebamo izvući određene pouke da u slučaju ne dao Bog ponovno pojave tako velike katastrofe budemo još bolji. Vezano zapravo sam se javio da mi kasnije ne pobjegne, vezano za procjenu šteta, nije različita metodologija. Ono što ja nisam želio dozvoliti, nisam želio dozvoliti makinacije kod prijave površina koje su stradale u obuhvatu ovih poplava odnosno katastrofa. … [[Govornik se ne razumije.]] imamo točno ortofoto, digitalni ortofoto snimak svih poplavljenih područja, govorimo otprilike oko 8 tisuća i 700 hektara gdje su poljoprivredne kulture stradale, dodali smo još jednu korekciju sa zaobalnim vodama 4 ili 5 dana poslije i imati ćemo točno svaki hektar koji je stradao i u postotku koji je stradao. S obzirom da imamo prijave u … [[Govornik se ne razumije.]] po kulturama za potpore izbjegnemo mogućnost da s obzirom na najave, već je bilo najava i prijava određenog broja poljoprivrednog proizvođača da to skoči na 12, 14 ili 16 tisuća hektara potencijalne površine za odštetu. Na ovaj način će svi oni poljoprivredni proizvođači koji su stvarno stradali dobiti maksimalni iznos odštete i pravično i transparentno. Odrađen cijeli niz sastanaka sa poljoprivrednim proizvođačima na kojem su bili predstavnici i općinskih i županijskih povjerenstava za procjenu šteta i dobili su detaljne naputke kako i na koji način će biti vezano za poljoprivredne kulture i površine. Što se tiče šteta na mehanizaciji, strojevima, farmama, opremi, uređajima višegodišnjih nasada preprogramirali smo jednu mjeru u programu ruralnog razvoja, osigurali smo novce, u 9 mjesecu kreću natječaji i tu će u 100%-tnom iznosu se moći namiriti odnosno odraditi vezano, odnosno koristeći sredstva iz proračuna Europske unije. Zahvaljujem.
Hvala ministre. Nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime Kluba zastupnika HNS-a Ivica Mandić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa pomoćnicom, uvažene kolegice i kolege. Na početku izlaganja bih rekao da se u potpunosti slažem sa kolegicom Đurđicom da ova iskustva koja imamo kao Republika Hrvatska sa iskustvima naših uzgajivača domaćih životinja, tradicijom koju imamo, da su ta iskustva dobra i da su ona povoljna. To sve se potvrdilo i na iskustvima katastrofalne poplave koja je pogodila Vukovarsko-srijemsku županiju gdje je bilo poplavljeno 7 sela i sa jednom sinkroniziranom akcijom ta šteta koja je i gledajući sada ogromna, velikih razmjera, ali mislim da najveće su štete spriječene jer nakon takve velike prirodne katastrofe, nakon tolikog broja uginuća, nakon tolikih poplava, do sada nije zabilježena niti jedna epidemija ni kod životinja, a ni kod ljudi. S obzirom da kolege koje se bave dezinfekcijom, deratizacijom i dezinsekcijom dobro znaju što nose naplavne vode i koje moguće zaraze. Mislim da ovaj puta zaslužuje kompletan sustav Republike Hrvatske, a pogotovo ovaj dio koji se odnosi na Ministarstvo poljoprivrede, da je taj dio posla odrađen vrlo kvalitetno, na zadovoljstvo svih građana Republike Hrvatske. Iako kolegica Đurđica i ja nismo dogovarali i ovo sam ja svakako htio spomenuti jer i u takvim teškim vremenima ovaj zakon koji smo mi donijeli u našem Saboru, koji je prilagođen na uredbe Vijeća, Komisije Vijeća, europske zajednice, možemo reći da smo donijeli takve zakone koji mogu egzistirati u Republici Hrvatskoj i koji su lako primjenjivi. U biti mislim da je tim načinom u potpunosti zadovoljena forma ovog zakona i njegove provedbe. Ovim zakonom se reguliraju odgovornosti, obaveze i dužnosti pravnih i fizičkih osoba radi zaštite životinja, zaštite života, zdravlja i dobrobiti životinja. Također ovim zakonom se govori o načinu postupanja sa životinja od uvjeta potrebitih za zaštitu životinja, držanje, uzgajanje, prijevoz, obavljanje pokusa, klanje, usmrćivanje životinja, također i o držanju životinja u zoološkim vrtovima i u cirkusima, kao i u predstavama za natjecanje životinja. Mi smo ovaj zakon donijeli u listopadu 2013. godine. Ovaj zakon je dopunjen početkom 2014. godine po pitanju određene reorganizacije javne uprave, po pitanju inspekcija i u ovom dijelu kad govorimo o izmjenama i dopunama ovoga zakona tu u biti odnosimo se na svega 8 članaka, gdje u biti imamo potpunu jasnoću i javnost izdavanja svih mogućih dokumenata koje prate prijevoz životinja. Tako da o podacima, prijevoznicima i brojevima izdanih odobrenja iz stavka 1. ovog članka su pristupni na internetskim stranicama ministarstva. Nadalje, ovim zakonom točno se reguliraju i osobe koje su za kontakt, njihova stručna sprema, njihovo iskustvo i njihovo znanje i poznavanje engleskog jezika i na temelju toga provedenog pismenog i usmenog ispita dobiva određene certifikate. Također ovim zakonom se rješava i pitanje u članku 15. pitanje osposobljavanja osoblje gdje točno se precizira tko i na kakav način može osposobiti. Ono što je posebno bitno, da ovaj zakon govori u članku 15. pod b) o uređenju klaonica. Tu imamo jedan dokument koji govori da sve one klaonice koje su registrirane u Europskoj uniji do 1.1.2013. godine i Republici Hrvatskoj do 1.7.2013. godine mogu obavljati svoju djelatnost klanja životinja do 8.12.2019. godine. Nakon toga vremena sve ove klaonice koje su imale određene potrebne dozvole za rad morat će svoje uvjete prilagoditi uvjetima kakvi su standardi u čitavoj Europskoj uniji. Također imamo ovdje posebno pod c) u članku 15. usmrćivanje izvan klaonica, klanje životinja bez omamljivanja, divljač iz uzgoja, usmrćivanje riba. Ono što je bitno, da je ovaj dio koji je vezan za usmrćivanje i klanje životinja da je on direktno vezan za uredbu Vijeća Europske zajednice 1099 iz 2009. godine koja govori o zaštiti životinja u vrijeme usmrćivanja. Ovdje trebamo napomenuti posebno u članku 15. pod d) klanje životinja bez omamljivanja. Tu imamo pojedine vjerske zajednice su izborile ovakav status i ovakav način, da na ovakav način se životinje uklanjaju i to je regulirano točno po kojim pravilima i na koji način se to odražava. Smatram da je taj dio po pitanju Republike Hrvatske da je ona prihvatila određene regule i određena pravila po pitanju Europske zajednice i mislim da su to dobre stvari. Ono što je također bitno napomenuti u ovome dijelu, da ovaj zakon također točno napominje koja sredstva su nedozvoljena, pitanje stupica u lovu, pitanje transporta, uvoza određenih životinjskih koža, koža mačaka, pasa su zabranjeno i mislim da su to sve dobre stvari koje svakako idu u kontekstu zaštita o dobrobiti životinja. Ono što je također bitno to sam rekao da od 8. prosinca 2019. godine stupa na snagu novi Zakon o uređenju klaonica i da naša trgovačka društva koja se bave tom djelatnošću moraju sigurno prilagoditi svoje uvjete za daljnje poslovanje. Ovaj zakon će klub Hrvatske narodne stranke podržati u potpunosti, jer kažem to su čisto bile tehničke izmjene i dopune. Jer u donošenju zakona one primjedbe koje smo imali a te su bile prihvaćene tako da ovdje sa zadovoljstvom možemo reći da uzgajivači i životinja i obiteljska poljoprivredna gospodarstva mogu nesmetano ovaj zakon provoditi i prilagoditi ga za potrebe i razvoj obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava. Hvala.
Hvala i vama. U ime Kluba zastupnika SDP-a, Mario Moharić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana suradnice ministra, kolegice i kolege. Ovdje smo već čuli da se radi o tehničkim izmjenama i dopunama Zakona o provedbi uredbi EU o zaštiti životinja i kao takve će klub SDP-a podržati ove izmjene. Radi se o drugim izmjenama ovog zakona. Prve izmjene bile su objavljene u Narodnim novinama broj 14. od 2014. godine od 5. veljače. Stupile su na snagu 6. veljače i one su se uglavnom odnosile na izmjene koje su bile rezultirale ukidanjem Državnog inspektorata. Sam Zakon o provedbi uredbi EU o zaštiti životinja objavljen je u Narodnim novinama 125 od 2013. odnosno 11. listopada 2013. godine, a donesen je upravo radi provedbe 8 uredbi EU o zaštiti životinja. Tu smo već napomenuli kod donošenja tog zakona da se tim uredbama o zaštiti životinja propisuju zabrana uporabe stupica na području država članica EU, uvjeti za odmorišta za životinje, zaštita životinja tijekom prijevoza, zabrane stavljanja na tržište, uvoz ili izvoz na području EU krzna, mačaka i pasa, te njihovih proizvoda. Stavljanje na tržište i unošenja na područje EU proizvoda od tuljana, te zaštita životinja koje se uzgajaju i drže radi proizvodnje hrane, vune, kože, krzna u vrijeme usmrćivanja. Ovim drugim izmjenama ovog Zakona o provedbi uredbi EU o zaštiti životinja imamo, dakle tehničke nadopune uredbe EU broj 1099/2009 a od bitnih stvari već smo čuli ja ću ih napomenuti da se radi olakšanja suradnje među državama članicama i razmjene informacija među njima. Ovim zakonom se propisuje, dakle načini i uvjeti za određivanje kontaktne točke za provedbu poslova znanstvene podrške. Zatim Republika Hrvatska prema istoj uredbi mora osigurati provođenje osposobljavanja osoba uključenih u usmrćivanje životinja i s usmrćivanjem povezanim osposobljavanjem osoblja, te se ovim zakonom preciznije razrađuju navedene odredbe uredbe. Odredbama ovog zakona propisuju se i prekršajne odredbe za postupanje protivno istoj uredbi. Osigurava se dostupnost javnosti podataka o prijevoznicima životinja kojima je izdano odobrenje bez obzira da li je odobrenje izdano za duga putovanja ili ne. Zakonom se nadalje provodi Uredba EU o zaštiti životinja propisana nadležnošću graničnog veterinarskog inspektora za obavljanje propisanih pregleda životinja na graničnim veterinarskim postajama, te je propisana nadležnost graničnog veterinarskog inspektora i veterinarskog inspektora za obavljanje pregleda životinja na izlaznim točkama Republike Hrvatske na kojima se nalaze granične veterinarske postaje. I ono što je bitno u ovim izmjenama je to, a čuli smo od kolege Mandića vezano je na klaonice. Tako je odredbama ovog zakona utvrđeno prijelazno razdoblje za uređenje klaonica prema propisanim zahtjevima glede dobrobiti životinja, a to je vezano na uredbu koju sam već spomenuo 1099/2009 gdje je propisano da klaonice odobrene do 1. srpnja 2013. godine, a u našem slučaju je to 1. srpanj, a u EU je to bilo 1. siječanj 2013. godine se trebaju uskladiti, odnosno udovoljiti odredbama priloga dva Uredbe Europske zajednice do 8. prosinca 2019. godine. I to su, dakle sve izmjene i nadopune upravo te odredbe. Hvala.
Hvala i vama. U ime kluba HDSSB-a, Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Vidim da je rasprava krenula mirnim tokom, ali čini mi se da je to zbog toga što gospodina ministra nema, što neke probleme koje građani Republike Hrvatske i određene tradicionalne, dakle navike i problemi koji će iz toga proisteći nisu izrečeni. Naime, ovdje govorimo o uredbama EU, a u svezi prijevoza životinja. Zatim klanja iako je malo paradoksalno reći da se radi o poboljšanju dobrobiti životinja u klaonici. Hajde možemo i to tako prevesti kad ne možemo drugačije, iako je pomalo to kažem pomalo paradoksalno. No, ono što je posebno značajno ovdje je taj datum prilagodbe i uređenje klaonica do 8. prosinca 2019. godine. Ono što su naši slavonski seljaci vrlo često znali iznositi kod pristupnih pregovora s EU je problem tradicionalnog klanja svinjokolje tradicionalne koja se obavlja stoljećima ili možda tisućljećima da kažem na isti način. Sada se propisuje da kod klanja kod kuće mora postojati isti postupak kao kod klanja životinje u klaonici. Dakle, životinja za meso. E sada, do 2019. godine bi trebao biti jedan prijelazni period, prijelazno vremensko razdoblje do kojega će ili pak klaonice ili pak veterinarska služba morati osigurati stručni nadzor ili mogućnost da seljak zakolje ili čovjek u Slavoniji ajmo reći o svinji recimo jel' svinjokolja tu svinju u kućnom aranžmanu uz nadzor ili na isti način kao što se to čini u klaonici ili kako kaže ovdje uz poboljšanje dobrobiti životinja za klanje. Taj strah koji se izražavao prilikom samih pretpristupnih pregovora evo da ne kažem je nekako odložen do 8. prosinca 2019. godine i ja se nadam, evo neću biti protivan načinu i tijeku ove rasprave, da ćemo i taj problem dakle da kažem omamljivanja životinja prije samog čina klanja uspjeti usvojiti i u našim seljačkim gazdinstvima, obiteljima kod kojih se vrši na primjer svinjokolja. Prilikom mog boravka u Europskom parlamentu kao promatrača Hrvatskoga sabora bilo je puno riječi upravo i o tome ali i o transportu životinja. U jednom trenutku iz jedne grupacije došao je prijedlog da se na primjer kastracija ili kako se kaže kod nas štrojenje svinja vrši pod općom anestezijom i da to EU u svom zakonodavnom okviru u svojim uredbama propiše i usvoji. I onda bi recimo otprilike pola milijuna svinja koje su predviđene za klanje, a koje se dakle kastriraju, štroje, moralo ići u opću anesteziju. Opću anesteziju za svinje može pružiti samo Veterinarski fakultet u Zagrebu ili gdje već postoji. E sad, postavlja se tehničko pitanje kako dopremiti 500 tisuća komada prasaca na Veterinarski fakultet u Zagreb da im se da opća anestezija kako bi se kastrirali? Uštrojili kako se to kaže po narodnom. Veterinari znaju o čemu se radi. Nikako! Ne postoji mogućnost. Najveća i najbolja šansa je možda lokalna anestezija pod kojom se može izvesti i ovaj zahvat. Govorilo se o tome zbog čega se donose ove uredbe. Radi se o tzv. stresnom mesu, o lučenju adrenalina, serotonina i svih ostalih hormona iz žlijezda životinja koja su predviđena za klanje u slučaju da se ovakav postupak u klaonicama na dobrobit životinja koje su predviđene za klanje ne provede. Tu se izuzimaju jasno vjerske zajednice ili tzv. halal koliko ja znam klanje za određene vjerske zajednice za koje postoji izuzetak od ovoga. Kada bih bio potpuno uvjeren da će u našim domaćinstvima koja provode klanje izvan klaonice, dakle kada bih bio potpuno uvjeren onda bih rado i bez razmišljanja digao ruku za ovaj zakonski prijedlog ukoliko bi se naša veterinarska služba ili naučila ili omogućila dakle klanje pod istim uvjetima kao u klaonici u domaćinstvu. Dakle, izvan klaonice. Hoćemo li to mi do 2019. godine usvojiti? Ja ne znam, možda veterinari nešto više znaju o tome pa će nam reći ali to su problemi koje treba istaći, a ne samo ja sam za i gotovo. Trebamo jasno reći da imamo taj tradicijski oblik klanja, poglavito u Slavoniji, u Zagorju jasno i u još nekim krajevima koji se provode izvan klaonica. … [[Upadica se ne razumije.]] A možda je moguće, možda i nije. Vidjet ćemo, imamo 5 godina vremena da se adaptiramo i da pokušamo da se ta dobrobit klanja ili dobrobit za životinje kod klanja izjednači u klaonicama i kod kuće. Što se tiče ostalih stavki u ovom zakonu članova ovoga zakona u svezi transporta životinja, u svezi pregleda na granicama, u svezi ovlaštenih osoba pa onda ovih zakonskih represivnih mjera sa zakonskim kaznama, prekršajnim odredbama koje su relativno, ne relativno nego apsolutno vrlo visoke. Tu nemam što posebno za dodati. Evo, razmotrit ćemo još, još ćemo zatražiti mišljenje ministra u svezi ovoga jer sasvim sigurno u Slavoniji seljaci očekuju odgovor na ovo pitanje koje sam postavio ovdje u Hrvatskom saboru. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Boris Blažeković, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. U prijedlogu zakona se uvode uredbe EU o zaštiti životinja koje propisuju zabranu uporabe stupica na području država članica EU, te mogućnost unošenja krzna određenih divljih životinja, vrsta i drugih proizvoda od tih životinja iz pojedinih država a koje ne koriste stupice u hvatanju životinja ili druge metode protivno međunarodnim … [[Govornik se ne razumije.]] standardima. Uvjete za odmorišta za životinje, na kojima u trajanju od najmanje 24 sata i dulje borave životinje, zaštitu životinja tijekom prijevoza i s prijevozom povezanih postupaka, zabranu stavljanja na tržište uvoza ili izvoza s područja EU krzna mačaka i pasa, te proizvoda koji sadrže takvo krzno, stavljanje na tržište i unošenje na područje EU proizvoda od tuljana, zaštitu životinja koju uzgajaju ili drže radi proizvodnje hrane, vune, kože, krzna u vrijeme usmrćivanja. O samom zakonu i nekim detaljima zakon u ime Hrvatske narodne stranke liberalnih demokrata govorio je moj dragi kolega gospodin Ivica Mandić, a meni je želja o cijeloj problematici pristupiti nešto drugačije, pa ću ponoviti naime jednu od svojih ranijih rasprava. Naime, važno je govoriti osim o krizi u gospodarstvu i krizi u društvu, i o nama, o nama kao ljudima, o nama ko pojedincima koji živimo u zajednici s drugim pojedincima, pojedinkama. Važno je govoriti o nama i našim nastojanjima da živimo u uređenom društvu, društvo u kojem možemo realizirati osnovne talente i ostvariti svoje ambicije. Sve se rađamo, ne baš svojom voljom, kao slobodni pojedinci, pojedinke s pravom na život, s pravom na sigurnost, s pravom na slobodu i pravom na sreću. Kao punoljetne pojedinke, odnosno pojedinci mi smo se dobrovoljno odlučili da želimo živjeti u uređenoj zajednici, želimo živjeti u državi. Ona, država je tu da nam osigura sigurnost, da nas štiti od nas samih i od ugroza izvana. Država imam zadatak osigurati nam jednako pravan okvir u kojem svi jednakopravno ostvarujemo svoje želje i svoje ambicije shodno našim osobnostima, talentima u okviru pravnog poretka. Uz to smo se odredili da želimo i socijalnu državu. U razvijenom svijetu tzv. zapadne civilizacije najmodernije i najnaprednije države u čiji krug smo prije godinu dana i mi ušli pokazuje najviše domete humanosti i osjetljivosti na bilo čije patnje. Moderna društva osim patnje ljudi sve više razumijevaju i patnje životinja. Moderna društva tabliraju prava životinja i štite ih zakonskim propisima. Hvala Bogu i Hrvatska je takvo društvo. Mahatma Gandi je zapisao "Veličina i moralni napredak nekog naroda moći će se mjeriti po tome kako postupa prema životinjama." U današnjem svijetu sve se više približavamo idealima o pravima svih živih bića, još uvijek u kolektivnoj svijesti svih naroda i država prevladava mišljenje o neophodnom uzgoju životinja za prehranu i to će se na dulji rok rijetko koja država, što je razumljivo, odreći. Ipak, donose se striktni propisi o načinima ubijanja tih životinja s direktnim odredbama, tehnički preciznim uputama i načinu uzgoja i o načinu uzgoja i on načinu ubijanja životinja za prehranu ljudi u cilju maksimalnog mogućeg umanjenja patnji tih životinja. Sve su veće restrikcije u uzgoju životinja za krzno i kožu, i tu su društva sve svjesnija. Društva danas osuđuju i države zabranjuju razne pokuse na životinjama, eksploataciju životinja u cirkusima, zatvaraju se ili maksimalno humaniziraju zoološki vrtovi, kućni ljubimci postaju članovi obitelji, a veterinari naprosto postaju obiteljski liječnici. Svijest o pravima i humanijem odnosu spram životinja sve je viša. Istina je što je netko negdje napisao da će nam se naši potomci u dalekoj budućnosti čuditi i gledati će na naše doba kao na doba ne brige za prirodu i okoliš, kao i na doba okrutnosti spram životinja. I vjerojatno će im biti teško shvatiti da smo bili toliko nerazumni u odnosu na prirodni okoliš i nehumani u odnosu spram životinja. Humanost je općenito i prihvaćeno korišteno stajalište prema kojima djeluju pojedini individualci, to su sreća i dobrobit pojedinca i društva, poštovanje dostojanstva i identiteta i života čovjeka, razvoj čovjeka, dopuštanje razvoja dostojanstva i slobode ljudi u društvu. Teoretičari humanizma su često raspravljali o poželjnim osobnima čovječnosti, pogotovo temama kao što čini čovjeka čovjekom i kakav bi čovjek trebao biti. Glavni cilj humanizma bilo je mirno, tolerantno i kreativno ophođenje između ljudi. Johan Gotfrid Herder je bio mišljenja da je čovječnost u čovjeku samo djelomično urođena i da se tek mora razvijati nakon rođenja. Razvijanje čovječnosti se mora stalno nastaviti inače ćemo potonuti natrag u sirovu animalnost i brutalnost. Prema teoriji, čovjek može svoj položaj čovječnosti umanjiti ili uvećati prema svojim djelima. Djela koja povećavaju čovječnost sadrže dobre ciljeve kao što su ljubaznost, dobrota, čovjekoljublje, milosrđe i suosjećanje. Teorija humanista je također definirala i nepoželjno ponašanje tzv. nečovječnost. Filozof Ciceron nastavio je pitanje što čovjeka čini čovjekom te sam sebi odgovorio bez obziran čovjek koji se ne zanima za druge ljude nije human, on je nečovječan. Prema istim razmišljanjima uz pomoć dobrih i zlih djela pojedinci mogu postati čovječni ili nečovječni. Iako se prema nekim definicijama čovječnost definira kao moralno ponašanje, čovjeka u skladu s etičkim vrijednostima postavljenim u određenoj zajednici često se događa da prilikom radikalizacije neke zajednice, da se ti pojedinci protive agresiji koja im se nameče. Princip humanosti odnosi se na jednakost svih ljudi bez obzira na porijeklo i spol, dostojanstvo ljudi i pacifizam, odnosno odbijanje napadanja drugih. Također, sadrži toleranciju i poštovanje svih osoba i njihovih uvjerenja, a ponekim perspektivama i poštovanje životinja i prirode općenito. Čovječnost se često veže uz duhovnost, čovječnost je temelj za ljudska prava i u većini demokratskih država svijeta koje su se polagano razvijale kroz povijest, grubo kršenje prava ljudi tijekom ratovanja, diktature ili eksploatacije neke nacije predstavlja kad kad zločin protiv čovječnosti. Teri Iglton je razvio teoriju kako je zlo u ljudima imanentno, ali isto tako imanentna je ljudska borba protiv zla, naime svako zlo traje i može trajati neko kraće razdoblje, ali u ljudskoj je naravni da zlo prepoznaje, da se protiv zla bori te da se borba protiv zla često pojedinaca, manje grupe pretvori u borbu cijelog društva protiv zla dok se određeno zlo ne pobjedi. Dobro, odnosno čovječnost na koncu uvijek pobjeđuje jer je uz razum po naravi jače od zla. Čovječnost se posebno iskazuje u odnosu spram slabih i nemoćnih. Životinje su u odnosu na ljude potpuno nemoćne i u okrutnoj su vlasti ljudi. Ljudi su sve svjesniji da je okrutnost prema životinjama zli i sve su više svjesni svoje obveze zaštite životinja, zbog toga se donose zakoni koji određuju humaniji odnos prema životinjama i štite prava životinja. Ovakvi zakoni osim što čine dobro slabijima, u ovom slučaju životinjama, čine i nas ljude više ljudima, kao i moji kolege iz klub Hrvatske narodne stranke liberalnih demokrata podržati ću ovaj zakon. Hvala.
Hvala. Ovime smo iscrpili listu prijavljenih. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo naknadno. Nastavljamo sa konačnim, zahvaljujem ministru sa suradnicom.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o provedbi uredbe EU o zaštiti životnija, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E.br. 684. Rasprava o tekstu zakona je završena. Vlada Republike Hrvatske podnijela je amandman nakon roka utvrđenog Poslovnikom Hrvatskog sabora. U skladu sa člankom 199. Poslovnika dajem na glasovanje da prijedlog Vlade raspravljamo i odlučujemo. Molim tko je za takav prijedlog? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo prijedlog Vlade prihvatili većinom glasova, 83 glasa za, 31 glas suzdržanih, da raspravljamo i odlučujemo o njenim amandmanima. Molim predstavnika predlagateljice da obrazloži amandmane Vlade Republike Hrvatske. Poštovani ministar poljoprivrede Tihomir Jakovina. Amandman broj 1 poštovani ministre.
Amandman broj 1 na članak 8. zapravo pravno nomotehnički dorađuje se izričaj ovoga zakona.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnimo tko je za amandman broj 1 Vlade Republike Hrvatske? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova, 83 glasa za, 3 glasa protiv i 28 suzdržanih glasova prihvatili amandman broj 1 Vlade Republike Hrvatske, time je postao sastavni dijelom konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 2 poštovani ministre.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Amandman na članak 9., također pravno i nomotehnički se dorađuje izričaj ovoga zakona.
Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na izjašnjavanje tko je za amandman broj 2 Vlade Republike Hrvatske? Hvala. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova, 83 glasa za, 3 glasa protiv i 28 suzdržanih glasova prihvatili amandman broj 2 Vlade Republike Hrvatske, time je postao sastavnim dijelom konačnog prijedloga zakona. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnite tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova, 113 glasova za i 3 suzdržana glasa donijeli zakon P.Z.E.br. 684 u tekstu kako ga je preložili predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Nastavljamo sa - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim poslovima i ovlastima, drugo čitanje, P.Z.E. br. 618 Predlagateljica zakona je Vlada RH. Prijedlog akta ste primili. Kod donošenja zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Izvješća ste primili. S nama su zamjenik ministra, gospodin Evelin Tonković sa suradnikom. Zamjeniče, uvodno, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici. Evo, pred nama je zakon o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim poslovima i ovlastima. Došlo je do manjih izmjena dopuna Zakona o policijskim poslovima i ovlastima, a pristupilo se iz razloga da bi se prvenstveno uklonile, odnosno ispravile uočene nedorečenosti, sadržaj zakona nomotehnički poboljšao. Kao drugi razlog u zakon su se uvrstile odredbe kojima se ovaj zakon usklađuje sa zadnjim izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku, dodali odredbe kojima je cilj uvođenje drugačije i jače kontrole nad primjenom pojedinih policijskih ovlasti. Kako je Zakon o policijskim poslovima i ovlastima nakon pristupanja RH EU notificiran Europskoj komisiji, Vijeću i Europskoj središnjoj banci uz određene okvirne odluke EU, bilo je potrebno u zakon uvrstiti odredbu o tome da se ovim zakonom upravni poredak RH prenese na sljedeće okvirne odluke. Okvirna odluka Vijeća od 13. lipnja 2002. godine o zajedničkim istražnim timovima i okvirna odluka Vijeća od 27. studenog 2008. godine o zaštiti osobnih podataka obrađenih u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim predmetima. Kao bitna novina je malo redefiniranje dosadašnjeg pojma … istraživanja. Naime, sada kako je predloženo, … istraživanje bi obuhvatilo one ovlasti, mjere i radnje koje policija poduzima kada u okviru svoje nadležnosti otkriva kaznena djela i prekršaje, traga za njihovim počiniteljima, odnosno pronalazi i osigurava tragove čime je opsegom i dosegom pojma o suglasju sa stvarnom kriminalističkom praksom. Kao novina uvodi se i pojam analitičke obrade koja policiji omogućuje procjenu utemeljenosti započinjanja kriminalističkog istraživanja ili pak predstavlja njegovu sastavnicu. Isto tako radi stvarnih problema uočenih u provedbi odredba članka 7. važećeg Zakona o pružanju pomoći po zahtjevu suda, državnog odvjetnika, tijela državne uprave ili pravnih osoba s javnim ovlastima, u provedbi radnji tih tijela asistencija, predložene, odnosno dosadašnja formulacija nije bila adekvatna pa predložena formulacija o tome da će pomoć pružiti se ako se prilikom izvršenja akata navedenih tijela opravdano očekuje pružanje otpora je preciznija te osigurava da se pomoć unaprijed ne traži za provođenje svih radnji navedenih tijela, primjerice različiti inspekcijski nadzori koja bi tijela trebala samostalno obavljati. Ovlast privremenog oduzimanja i čuvanja i prodaje predmeta proširena je ovlašću na uništenje sumnjivog predmeta kojeg nije moguće na siguran način prenijeti na drugo mjesto. Odredba o provjeri uspostavljanja telekomunikacijskog kontakta, kolokvijalno nazvane pribavljanje izlista komunikacije izmijenjene su u cijelosti. Jasno su navedeni slučajevi u kojima se ta ovlast može primijeniti, a to su sprječavanje i otkrivanje kaznenih djela za koja se progoni po službenoj dužnosti i njihovih počinitelja, sprječavanje opasnosti i nasilja te traganje za osobama i predmetima. Propisana je i ovlast utvrđivanja položaja komunikacijskog uređaja, utvrđivanje mjesta na kojem se nalaze osobe koje uspostavljaju elektroničku komunikaciju te identifikacijske oznake uređaja. Točno su prema svojim funkcijama određene osobe koje mogu dati pisano odobrenje sa razinom ne nižom od načelnika policijske uprave, odnosno osobe koja ga zamjenjuje. Dakle, ne postoji mogućnost prenošenja ove ovlasti na druge osobe. Iznimno odobrenje se može dati usmeno u žurnim situacijama radi sprječavanja neposredne opasnosti ili nasilja, odnosno radi žurnog traganja za osobama u kojim slučajevima mora biti pisano potvrđeno u roku od 24 sata. Propisana je u pravilu supsidijarna primjena ovlasti policijske ako se drugim radnjama nije mogao ili se neće moći postići cilj policijskog posla ili bi to bilo povezano sa nerazmjernim teškoćama. Redefinirana je i policijska ovlast za poduzimanje prekrivenih policijskih radnji na način da je pored motrenja pratnji i klopke kao prekrivena policijska radnja propisana i zasjeda. Pisanu zapovijed za provođenje pratnji i promatranja može izdati samo glavni ravnatelj policije ili osoba koju on za to ovlasti, a u slučaju produljenja ovih radnji samo glavni ravnatelj policije. Radi omogućavanja efikasne kontrole nad njihovim provođenjem o provedbi prekrivenim radnjama, promatranja i pratnji, obavezno je izvješćivanje nadležnog državnog odvjetnika i glavnog ravnatelja policije u roku od 48 sati od njihovog dovršetka. Nadalje, izmjenama odredbi o zaštiti policijskih službenika nakon uporabe sredstava prisile propisano je da će Ministarstvo unutarnjih poslova osigurati besplatnu pravnu pomoć policijskom službeniku u postupku koji prethodi kaznenom postupku, kaznenom postupku, te postupku za naknadu štete u vezi sa obavljanjem policijskih poslova koji u … policije obavio u skladu sa zakonom. U važeći zakon uvrštavaju se odredbe kojima se propisuje postupanje policije prema osobama sa invaliditetom i osobama kojima je oduzeta poslovna sposobnost. Ove odredbe imaju za cilj osiguravanje dodatnih zaštitnih mehanizama odnosno uvodi se dodatna zaštita od povređivanja prava ovih osoba u slučaju postupanja policije. Važna novina koja se uvodi je uvođenje građanskog nadzora nad primjenom pojedinih policijskih ovlasti i to provjera i uspostavljanje elektroničke komunikacije, te prikrivene policijske radnje. U tom smislu MUP predlaže osnivanje vijeća za građanski nadzor nad primjenom pojedinih policijskih ovlasti. Ostale predložene izmjene i dopune odnose se na ispravak nekih uočenih nomotehničkih nedostataka ili njima dodan sadržaj za koji je uočeno da nedostaje. Od toga je bitno spomenuti odredbu članka 3.a koja se odnosi na snimanje obavljanje policijskih poslova i primjene policijskih ovlasti koje mora biti unaprijed najavljeno, a koje bi trebalo zaštititi građane od nepropisne, nezakonite primjene policijskih ovlasti, ali i policijske službenike od neosnovanih prigovora i pritužbi na njihovo postupanje, a to bi onda istovremeno dodatno pomoglo kao jedan efikasan mehanizam u borbi prevencije odnosno prevenciji borbe od koruptivnih kaznenih djela. Konačno, izmijenim člankom 11.i dodanim člancima 11.a do 11.f usklađene su odredbe zakona sa izmjenama Zakona o kaznenom postupku u dijelu provođenja kriminalističkog istraživanja i izvida kaznenih djela. Propisani su u osnovi stručni uvjeti za policijske istražitelje te je unijeta odredba o neovisnosti kriminalističkog istraživanja u slučajevima kada postoje osnovne sumnje da je policijski službenik počinitelj ili žrtva kaznenoga djela. Ovaj konačni prijedlog zakona sadrži određene razlike u odredbama koje se uređuju osnivanje i rad vijeća za građanski nadzor nad primjenom pojedinih policijskih ovlasti. Navedene razlike odnosno dopune ranijih članaka 102.a, 102.b te dodavanje novih članaka 102.c do 102.e nastale su radi uvažavanja većine primjedbi iskazane od strane radnih tijela Hrvatskog sabora odnosno zastupnika u raspravi koje su se odnosile na pitanja vezana uz osnivanje, rad i sastav vijeća. Predložene odredbe dopunjene su na način da je propisana obveza podnošenja izvješća o nadzoru predsjedniku Hrvatskoga sabora, te predsjednicima Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost i Odboru za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora. Dodana je odredbe koja propisuje razloge za provođenje nadzora, utvrđeni program nadzora, zahtjev građana te državnih tijela i pravnih osoba. Propisano je da članovi vijeća imaju zamjenike kao i da predstavnike ravnateljstva policije sudjeluju u radu vijeća radi pružanja stručne pomoći bez ikakva prava odlučivanja. Predviđeno je pravo na naknadu putnih troškova kako je utvrđeno i za korisnike i za korisnike državnog proračuna, precizirani su i odredbe o uvjetima imenovanja za člana vijeća kao i razlozima za njihovo razrješenje. Također je propisano i da nadzor nad zakonitošću rade vijeća provodi Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, te da će vijeće na konstituirajućoj sjednici izabrati predsjednika i dodatni poslovnik o radu koji će radi potvrđivanja podnijeti Hrvatskom saboru. Uvažena je primjedba iz pojedinačne rasprave zastupnice gospođe Jadranke Kosor u tome da član vijeća ne smije biti kažnjavan za bilo koje djelo. Odredba je dopunjena na način da je propisana kako član vijeća ne može biti osoba koja je osuđena za kazneno djelo bilo koje ili se protiv nje vodi kazneni postupak za kazneno djelo za koje se progoni po službenoj dužnosti odnosno koja je osuđena za prekršaje ili se protiv nje vodi postupak za prekršaje sa obilježjima nasilja ili za teži prekršaj za koji je propisana kazna zatvora. U vezi sa navedenim naglašavamo da je MUP kao predlagatelj zakona sukladno raspravama, primjedbama i sugestijama Odbora za zakonodavstvo, Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost i Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina predložio Vladi prihvaćanje pojedinih amandmana spomenutih odbora. Također u vezi sa raspravom o članku 102.c zakona s obzirom na nomotehničke ali i na suštinske primjedbe istaknute u amandmanima Odbora za zakonodavstvo i Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, te s obzirom na raspravu i sugestije članova Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost ministarstvo je predložilo Vladi kao amandman predlagatelja izmjenu članka 102.c zakona koji na odgovarajući način sadrži ugrađene primjedbe navedenih odbora. I na kraju poštovane zastupnice i zastupnici, zbog svega navedenog predlagatelj smatra kako će na predloženi način posebno izmjenama i dopuna članaka 68.i 80.važećeg zakona, te uvođenjem građanskog nadzora nad primjenom pojedinih policijskih ovlasti postići će se odgovarajuća ravnoteža između opravdane potrebe policije za primjenom navedenih prikrivenih mjera u sprečavanju i procesuiranju najtežih kaznenih djela u interesu svih građana RH sa legitimnim zahtjevima javnosti za provođenje kontrole zakonitosti i primjene takvih mjera od strane policije. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo dvije replike. Sonja König. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani zamjeniče ministra, spomenuli ste vijeće za građanski nadzor nad primjenom policijskih ovlasti, spomenuli ste da se ovim zakonom predviđa da vijeće ima pet članova i pet zamjenika članova koje predlaže Hrvatski sabor na prijedlog nevladinih organizacija i to je svakako dobro jer npr. Povjerenstvo za rad po pritužbama u MUP-u ima samo tri člana bez zamjenika ili zamjenica i zato nije ni čudno da je lani to povjerenstvo npr. uspjelo riješiti samo 25% pristiglih predmeta što nije dobro i čime su naši građani zakinuti. I zato me vesele najave iz ministarstva da se sa time u vezi pripremaju izmjene i dopune, Izmjene i dopune Zakona o policiji i nadam se zamjeniče ministra da će one doći na ove klupe, naše saborske iz vašeg ministarstva što prije. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Nema odgovora. Još sljedeća replika Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani zamjeniče. Kada ste govorili o onim prihvaćenim primjedbama u odnosu na prvo čitanje, istina da su prihvaćene vezane za građanski nadzor nad primjenom pojedinih policijskih ovlasti ali isto tako i Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina još od gospođe Kosor. Međutim, nisu prihvaćene primjedbe onog matičnog odbora, Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, zapravo nije prihvaćena niti jedna primjedba od imenovanja istražitelja, pojma korištenja elektroničke komunikacije itd.. Međutim, vi ste u svom obraćanju rekli kod provjere i uspostavljanja elektroničke komunikacije da za taj zahtjev na pisanom odobrenju načelnika Uprave kriminalističke policije ili načelnika Policijskog nacionalnog Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta ili načelnika Policijske uprave. To je već spuštanje na lokalnu razinu, to zapravo predstavlja jednu opasnost utjecaja lokalnih čelnika, odnosno sprege na lokalnoj razini. I spomenuli ste nadzor, video nadzor kod članka 3.a da je policija ovlaštena u mjeri u kojoj je to potrebno kao i radi nadzora zakonitosti postupanja policijskih službenika zvučno i vizualno. Upozorio bih vas na onaj slučaj jednog branitelja u Vukovaru kada je i bilo video nadzora ali nažalost nije bilo snimke. Hvala.
Hvala. Da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika Nezavisnih zastupnika Kajin, Grubišić. Nema ih, gube pravo na raspravu. U ime kluba Hrvatske narodne stranke Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Evo nam jednog vrlo važnog zakonskoga teksta koji unosi neke nove standarde u kako odnos policije prema svome poslu tako i odnos Sabora prema vlastitoj odgovornosti u nadzoru dijela policijskih poslova. Liberali po svojoj prirodi žele da se država ne miješa u osobni život čovjeka. Liberali žele da država što manje bude uopće u sferi privatnoga života i stavljajući slobodu kao najvažniju vrednotu u fokus zapravo i vide smisao države tek u tome da osigura tu slobodu svakome pojedincu i da definira gdje je granica te slobode a ona je zapravo za nas liberale tamo gdje je moguća ugroza slobode drugoga čovjeka. Zadaća države je dakle da pruži sigurnost svojim građanima i društvu u cjelini. Da društvo ne bude društvo kaosa već društvo u kojemu se osiguravaju pravila, red i sloboda čovjeka i građanina. S druge strane policija je dio represivnog aparata svugdje u svijetu i njena je narav takva da, dakle svakog elementa represivnog aparata da prostor svoga djelovanja pa i legitimnih ovlaštenja širi, naravno uvijek na uštrb općih sloboda. Zato je upravo zadaća dobrog zakonodavca da s jedne strane taj prostor sužava ali samo u onim slučajevima u kojima to znači ugrozu slobode građanina ali ne i u onim slučajevima kada mi kao društvo i mi kao pojedinci tražimo od policije najvišu razinu učinkovitosti. Paradoks tog zahtjeva jest da tražimo od policije da bude što manje vidljiva, da djeluje preventivno i da bude što je moguće više učinkovita. Zato to taj posao čini izrazito složenim, opasnim, pogibeljnim i vrlo odgovornim. Kada pogledamo recimo izvješće o obavljanju policijskih poslova u prošloj godini onda možemo vidjeti što znači pogibeljnost u tome poslu. Nažalost prošle je godine jedan policajac poginuo u obavljanju svoje dužnosti. Možemo se tješiti da je kod nas situacija blaža i bolja u odnosu na neka druga društva ali to neće vratiti taj jedan izgubljeni život. Jednako tako i nekoliko stotina, preko 5 stotina policijskih službenika bilo je ozlijeđeno u obavljanju svoje dužnosti. Zato kada se govori o propisima koji definiraju obavljanje policijskih poslova valja na umu imati uvijek našu obvezu da ta pravila budu postavljena tako da se ne ugrožavaju životi policajaca odnosno da ta pogibeljnost ili ugroza koja proističe iz naravi njihova posla bude što je moguće manja. A s druge strane da im se uklone sve one, osobito besmislene birokratske ili formalne prepreke da u tom svom poslu, odnosno u obavljanju policijskoga posla budu što je moguće više učinkovitiji jer to je ono što mi tražimo od njih. Izmjene koje se predlažu ovim zakonom mi u klubu HNS-a, Hrvatske narodne stanke-Liberalnih demokrata vidimo upravo u tom pravcu. Dakle neke nelogičnosti ili naprosto zaključci proistekli iz dosadašnje prakse korigiraju se, unose se bolja rješenja i ono što nam je posebno drago, uvodi se čitav jedan novi institut u zakonski tekst, a to je pitanje građanskoga nadzora nad obavljanjem pojedinih policijskih poslova. Dobro je da je predlagateljica, dakle Vlada, a u njeno ime Ministarstvo unutarnjih poslova prihvatilo sve primjedbe Odbora za ljudska prava i prijedloge koji su bili dati u raspravi, kako na odboru tako i na plenarnoj sjednici i što je oblikovan jedan set novih članaka, 102 od c) do e) kojim su regulirana upravo ova pitanja, dakle pitanja građanskoga nadzora. To je iznimno važno zbog toga što Policija u obavljanju svojih poslova mora posegnuti katkad i za djelovanjem u onom prostoru koje je zapravo najfragilnije kad se govori o očuvanju ljudskih prava, a to je praćenje i to je raspolaganje osobnim podacima. Zato je važno da ta kontrola funkcionira, jednako tako kao što je važno da ovlaštenja za obavljanje tih poslova budu izdana na način koja podrazumijevaju najvišu razinu odgovornosti. Ponovno ću se vratiti na izvješće o obavljanju policijskih poslova u prošloj godini pa ću samo naznačiti da je prošle godine, kao što ste vidjeli, bilo 4310 uporaba sredstava prisile, nešto manje nego godinu dana prije, a da se samo u dva slučaja ustanovilo da je prisila bila korištena na zakonito i to u jednom slučaju kod pucanja vatrenim oružjem u zrak radi upozorenja i u jednom slučaju kod primjene tjelesne snage u obavljanju policijskog posla. 2 na 4310 doista je jako malo i pohvalno. Nadamo se da i uvođenje instituta građanskoga nadzora nad obavljanjem određenih policijskih poslova neće zapravo pokazati nikakvu drugu lošiju statistiku od ove. Vjerujemo u visoku profesionalnost, u etičnost, u privrženost profesionalnim načelima Hrvatske policije. HNS-Liberalni demokrati, klub naše stranke u tome smislu podržava prijedlog zakona i glasat ćemo za. Hvala lijepo.
Hvala i vama. U ime Kluba zastupnika SDP-a Franko Vidović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani zamjeniče ministra sa pomoćnikom ministra, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama se nalazi Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim poslovima i ovlastima. Radi se o prijedlogu koji s jedne strane predstavlja usklađenje sa Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku koji je stupio na snagu 15. prosinca 2013., zatim usklađenje sa praktički sa odlukom Ustavnog suda Republike Hrvatske od 19. srpnja 2012., te usklađenje i prenošenje Okvirne odluke Vijeća od 13. lipnja 2002. o zajedničkim istražnim timovima i Okvirne odluke vijeća od 27. studenog 2008. o zaštiti osobnih podataka obrađenih u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim predmetima, obzirom na nostrifikaciju Zakona o policijskim poslovima i ovlastima od strane Europske komisije, Vijeća Europske središnje banke. Obzirom da je prijedlog izmjena već prošao prvo čitanje te da u Saboru nije pretrpio neke veće kritike ovdje ću se osvrnut na razlike između prijedloga izmjena i dopuna zakona u prvom čitanju i konačnog prijedloga izmjena i dopuna zakona. Također iskoristio bih priliku i pohvalio u principu predlagatelja što je uvažio mišljenje svih odbora manje-više pa i onog matičnog i Odbora za ljudska prava i praktički je prihvatio, vjerujem da će i Vlada prihvatiti sve amandmane. Ono što najviše intrigira u ovom prijedlogu jesu odredbe kojima je cilj uvođenje drugačije i jače kontrole nad primjenom pojedinim policijskih ovlasti i to na način koji će pomiriti potrebu i interes javnosti za nadzorom s potrebom Policije za žurnom i efikasnom primjenom ovlasti, a sve u svrhu sprečavanja kriminala te otkrivanja i procesuiranja izvršitelja kaznenih djela, a posebice onih najtežih. I upravo u tom dijelu su najveće izmjene u odnosu na prijedlog izmjena i dopuna u prvom čitanju. U Konačnom prijedlogu zakona o policijskim poslovima i ovlastima puno bolje je razrađena procedura predlaganja i biranja Vijeća za građanski nadzor koji se po prvi put uvodi u Zakon o policijskim poslovima i ovlastima, preciznije je određena svrha njegovog postojanja. Postojeći članci iz prijedloga zakona u prvom čitanju 102. i 102.b u konačnom prijedlogu zakona prošireni su člankom 102.c, 102.d i 102.e. Kroz spomenute članke zakona definirano je da Hrvatski sabor sukladno poslovniku imenuje i razrješuje članove Vijeća za građanski nadzor i to pet članova i pet zamjenika koji su predstavnici građana, a na prijedlog organizacija civilnog društva, znanstvenih i stručnih organizacija te nevladinih organizacija. Također evo od zamjenika smo čuli da je prihvaćeno da Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost praktički raspisuje javni poziv za imenovanje članova. U radu vijeća kao i stručna pomoć sudjeluje i predstavnik iz Ravnateljstva policije kojeg odredi glavni ravnatelj, a bez prava odlučivanja. Nadalje je definirano u članku 126. stavku 5. tko može biti član i zamjenik člana vijeća, ali i da za sve članove i zamjenike članova vijeća se provodi temeljna sigurnosna provjera sukladno posebnom zakonu kojim je uređeno područje sigurnosnih provjera. Članovi i zamjenici članova Vijeća moraju ispunjavati uvjete utvrđene posebnim zakonom kojim je uređeno područje zaštite tajnosti podataka, tj. moraju posjedovati certifikat kako se to naziva kolokvijalno. Svi članovi i zamjenici članova imenuju se na vrijeme od 4 godine sa mogućnošću ponovnog imenovanja. U istom članku, točki 9. definirani su uvjeti pod kojima član, odnosno zamjenik člana vijeća može biti razriješen prije isteka roka na koji je imenovan. Članovi i zamjenici članova vijeća za svoj rad temeljem članka 102d. odgovorni su Hrvatskom saboru, a nadzor nad zakonitošću rada vijeća treba provoditi Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Vijeće svoj rad obavlja na temelju Poslovnika o radu vijeća, a isti potvrđuje opet Hrvatski sabor. U članku 102a. točka 3. definirano je da je vijeće prilikom obavljanja nadzora nad primjenom policijskih ovlasti ovlašteno od Operativno-tehničkog centra za nadzor telekomunikacija zatražiti usporedbu podataka s kojima raspolaže sw podacima Ravnateljstva policije o primijenjenim ovlastima. Točka 4. istog članka Konačnog prijedloga zakona o policijskim poslovima i ovlastima donosi i ovlast vijeća da u obavljanju nadzora može izvršiti uvide u izvješća i druge dokumente policije, tražiti pisana očitovanja, a radi pojašnjavanja navoda može obaviti i razgovore sa rukovoditeljima i policijskim službenicima koji su primijenjene ovlasti odobrili i primjenjivali. Ako pogledamo prijedlog izmjena i dopuna Zakona o policijskim poslovima i ovlastima iz prvog čitanja u odnosu na konačni prijedlog lako ćemo utvrditi da je Vijeće za građanski nadzor nad primjenom policijskih ovlasti dobilo dosta široka ovlaštenja, da je materija puno bolje definirana i razrađena u odnosu na prijedlog zakona u prvom čitanju i da je svakako rad policije potrebno učiniti što transparentnijim i posebice da je ovo put kojim se uspostavlja nadzor nad korištenjem policijskih ovlasti. Ako znamo da većina tih ovlasti koje treba nadzirati Vijeće za građanski nadzor itekako zadire u ljudska prava, a da podsjetim radi se o provjeri istovjetnosti, trajanja učestalosti komunikacije sa određenim elektroničkim komunikacijskim adresama ili kolokvijalno nazvano izlisti brojeva kao i promatranju, pratnji, klopki, zasjedi. Spomenute ovlasti po svojoj prirodi i naravi zadiru i u intimu ljudi, onda je vrlo jasno da je bitno da ne dolazi do zloupotreba tih ovlasti, a ako do takve i dođe da se utvrdi tko je taj koji je počinio zloupotrebu ovlasti i da za to snosi sankcije u skladu sa zakonima Republike Hrvatske. Ovako predloženo rješenje izbora i djelokruga rada Vijeća za građanski nadzor nad primjenom policijskih ovlasti nas u klubu SDP-a zadovoljava. Svakako pozdravljamo uvođenje građanskog nadzora nad primjenom policijskih ovlasti. Gledajući izmjene i dopune Zakona o policijskim poslovima i ovlastima u cijelosti podržavamo način razmišljanja predlagatelja posebice u dijelu koji se tiče tko i kad je ovlašten primijeniti ovlasti izlista, zatim promatranja, pratnje klopke i zasjede, jer po prvi put se zna tko točno smije odobriti primjenu tih ovlasti, tko je odgovoran za njezinu primjenu kao i rok u kojem treba biti obaviješten državni odvjetnik. I upravo to mi u klubu SDP-a očekujemo i tražimo. Jasan sustav primjene ovlasti koji će biti efikasan, ali ne podložan zloupotrebi. Klub SDP-a će podržati ovaj prijedlog izmjena i dopuna Zakona o policijskim poslovima i ovlastima.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HDZ-a, Miroslav Tuđman. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, gospodine zamjeniče, pomoćniče. Nama je znači Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim poslovima i ovlastima s obzirom na ono što je u uvodu rečeno u obrazloženju i izmjene koje su uslijedile. Ja bih se zadržao samo ukratko na neke stvari koje su, nisu prihvaćene odnosno koje će, neke koje će možda biti prihvaćene ali s obzirom da amandmane još nismo vidjeli onda treba podsjetiti na te moguće razlike. Prvo, znači ostalo se kod Vijeća za građanski nadzor za primjenom policijskih ovlasti, a nije se usvojilo onaj prijedlog koji je bio na Odboru za unutarnju politiku da se prošire ovlasti Vijeća za građanski nadzor nad sigurnosno-obavještajnim agencijama tako da to dolazi do, po mom mišljenju imat ćemo do preklapanja, odnosno imat ćemo dva tijela koji se bave istim poslom ali će biti razlike u institucijama gdje djeluje. Drugo što se tiče ovdje to je nešto ovdje rečeno, ali nije jasno još kako će to biti izvedeno u amandmanima, odnosno poboljšano. Kod članka 102c. alineja jedan pitanje prijedloga nije definirano tko provodi postupak i tko predlaže Hrvatskom saboru kandidate za članove ovoga vijeća. Imamo naznaku ali nismo još vidjeli amandman. Drugo, imat ćemo problem kod članka 102c. alineja tri gdje se kaže članovi i zamjenici vijeća su osobe koji uživaju profesionalni i osobni ugled u javnosti, te svoju funkciju obavljaju kao počasnu funkciju. Tu imate dva problema, a to je da prvo ta počasna funkcija kad se prevede na Hrvatski znači rade besplatno što su onda u nejednakom odnosu u odnosu na druga povjerenstva gdje se to plaća, a s druge strane problem je u ovome kad se kaže imaju profesionalni i osobni ugled. U čemu? U kojem području? Ja mogu imati profesionalni ugled u jednom području, a nemati kompetencije za ovo područje. Prema tome, to naprosto nije definirano i tu može biti da dođemo do određenog nesklada. Treće, u istom članku stavak alineja 6. kaže tko podnosi zahtjev za temeljnu sigurnosnu provjeru i kada. Ovdje će biti, ovdje je naprosto jedan problem temeljna sigurnosna provjera zahtjeva vrijeme. I ako imamo, i sad je jasna stvar dilema ako se ta temeljna sigurnosna provjera provodi unaprijed, prije izbora, onda će se reći e sigurnosne službe će selekcionirati kandidate. A ako se provodi kasnije možemo doći u situaciju da netko ne prođe sigurnosnu provjeru. I to je onda problem koji nije dobro riješen, koji ostaje otvoren. A alineja 7. istoga članka postoji razlika kao što je već upozoreno između temeljne sigurnosne provjere i uvjerenja za pristup klasificiranim podacima, odnosno certifikatu što je postupak koji traje daleko duže. Tako da će sam postupak imenovanja ovih članova trajati nekoliko mjeseci sa mogućnošću da netko ne dobije taj certifikat. I to će biti dvostruko problematično jer naprosto netko može biti kvalificiran ali naprosto kako bih rekao nepodoban za tu vrstu posla, a može ga kasnije diskvalificirati za nešto drugo. Naprosto, ja imam i takvih iskustva, imate ljudi koji nisu u stanju šutjeti o onome što rade, a po svemu drugome su odlični. Prema tome, to je problem koji ostaje. Nadalje, da malo ubrzam, članak 102.a trebalo bi prošiti nadležnost Vijeća za građanski nadzor da se odnosi i na članak 28. o policijskim ovlastima koji kaže da građani imaju pravo na uvid ispisa i ispravaka osobnih podataka sadržanih u zbirci osobnih podataka koji se na njega odnose. Ovo vijeće nema te ovlasti da to provjerava kao ni na članak 24. o policijskim poslovima koji kaže pravo uvida u takve podatke koji se dostavljaju drugim zemljama temeljem međunarodnih sporazuma o suradnji. Drugim riječima, ovo se neće ako će se netko žaliti na to ovo Građansko vijeće neće to imati ako se to ne unese. Tu će biti dosta problema s obzirom na ono znamo da sad u drugom zakonu ako prekršaj učinite u Austriji pa ovdje naplaćujete ili obrnuto pa dođe do nesporazuma ljudi će se žaliti. Znači, može biti vrlo realna situacija. Znači, drugi je problem ovo što sam već rekao osobe koje imaju profesionalni ugled, a predlažu ih organizacije civilnog društva, znanstvenih i stručnih nevladinih organizacija što je onda pitanje da li će takve osobe moći imati ugled profesionalni i osobni, ali pitanje da li će moći obavljati stručni nadzor. Možda još jednu stvar na koju bi trebalo upozoriti, a koju ovaj zakon nije obuhvatio, a to je nadležnost unutarnje kontrole koja je u sastavu ministarstva u kabinetu ministra. Objektivno ta unutarnja kontrola treba biti s jedne strane lojalna struci ali i ministru i njemu je odgovorna, a po mom mišljenju trebala bi biti i odgovorna Hrvatskom saboru ili jednom tijelu Hrvatskoga sabora da bi imala adekvatnu samostalnost i bila neovisna i o ravnatelju Policije i o ministru unutarnjih poslova. Kako bi mogla kažem autonomno, kako bi bila u osnovi to je jedino stručno tijelo koje stoji na raspolaganju za nadzor i za kontrolu, kako bi nadležna saborska tijela mogla koristiti tu unutarnju kontrolu da provodi određeni stručni nadzor za pitanja koja su u ingerenciji recimo Odbora za unutarnju politiku. Mislim da je to jedan ključni, jedan od bitnih nedostataka koje ovaj zakon nije definirao. Iskreno rečeno ja sam u prvom čitanju isto rekao da ne vidim razloga za neke odredbe koje bi trebale ostati u nadležnosti Policije, ne vidim razloga zašto bi istražitelje trebao imenovati državni, imenuje glavni ravnatelj uz prethodno pribavljeno mišljenje državnog odvjetnika. Policija tu mora imati svoju samostalnost po mom mišljenju. Isto kao ne vidim da program stručnog usavršavanja uz prethodno mišljenje Glavnog državnog odvjetnika donosi odlukom ministar, mislim da to treba biti neko tijelo koje se bavi profesionalno edukacijom, odnosno ovim programima a ne ovakva rješenja. Evo, to je to. A HDZ će glasati ovisno o amandmanima kad ih vidimo.
Hvala. U ime kluba HDSSB-a Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi zamjeniče ministra sa suradnikom. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim ovlastima, profesor Tuđman maloprije je toliko pomno analizirao svaki članak ovoga zakona i toliko duboko, a s obzirom da mu je to domena, ušao u ovaj tekst da ono sve što bi čovjek i rekao gotovo da je već i rečeno. No, moram ipak nešto i izreći i svoje i ono što bi bilo i originalno, u članku 102.c piše, dakle radi se o vijeću za građanski nadzor nad primjenom policijskih ovlasti, dakle u tom vijeću, to vijeće čini 5 članova i 5 zamjenika članova predstavnika građana koje imenuje i razrješuje Hrvatski sabor na prijedlog organizacija civilnog društva, znanstvenih i stručnih organizacija, te nevladinih organizacija. Dakle, radi se o tome, htio sam istači tko to predlaže članove vijeća, organizacije civilnog društva, znanstvene i stručne organizacije, te nevladine organizacije. Organizacije civilnog društva, hvala Bogu nemamo ništa protiv njih, ali može li se odabrati da kažem član kojega nije predložila organizacija civilnog društva. Nadalje, u tom istom članku 102.c stavak 3. piše "Članovi i zamjenici članova vijeća su osobe koje uživaju profesionalni i osobni ugled u medicini, u književnosti, u biologiji, u kemiji, matematici, ekonomiji, pravu u čemu, profesionalni ali kaže i osobni ugled." I tko to ili koje civilno društvo mjeri osobni ugleda ako ga već predlaže? Kojim mjerama i kojim kriterijima dakle u javnosti? Te svoju funkciju člana ovoga vijeća obavlja kao počasnu funkciju. Dobra je izmjena ili dobra je postavka i tekst u stavku 5. da napokon se i oni protiv kojih se vodi kazneni postupak, dakle samo vodi a nisu presuđeni ili kod kojih nije završen kazneni postupak, ali se vodi kazneni postupak također ne mogu, a po službenoj dužnosti, ne mogu biti članovi vijeća niti zamjenici članova vijeća. U tom stavku 5. piše "Da član i zamjenik vijeća ne može biti osoba koja je osuđena, naravno za kazneno djelo ili se protiv nje vodi kazneni postupak za kazneno djelo koje se progoni po službenoj dužnosti." Ono što je u ovom zakonskom prijedlogu posebno naglašeno ili kako to kažu apostrofirano su prikrivene policijske radnje, a nabrojene su 4 mjere ili radnje, jedno je promatranja, drugo je pratnja, treće klopka i na kraju četvrto zasjeda. Zanimljivo da, tko daje nalog za prekrivene policijske radnje ukoliko one traju 15 dana, plus 15 ukoliko ravnatelj policije, izrijekom ravnatelj policije dadne novi nalog za novih 15 dana za provođenje prikrivenih policijskih radnji. Ono što je posebno u Hrvatskoj i posljednjih godina u razvoju elektronskih medija i elektronike ukupno, komunikacija elektronskih, ne medija, nego komunikacija elektronskih značajno je to što da sve više postoji mogućnosti upravo ovog komunikacija putem elektronike, da se prate i da se provode ove radnje koje su upravo ovdje navedene, upravo prikrivene radnje. S obzirom da je utakmica blizu i Šuker mi govori da završim, u svakom slučaju ukoliko bi se u nekoliko popravio tekst poglavito u svezi točnog izričaja dakle tko to može biti član Vijeća za nazor, za građanski nadzor nad primjenom policijskih ovlasti i to je ono što je bit zapravo svega ovoga i vidimo da imamo problematiku evo zadnjih dana kada i neke informacije cure. Pa zatim ovaj centar koji prati sva moguća, sve moguće elektroničke komunikacije, iz kojega je moguće uvijek izvući svaku elektroničku komunikaciju, a da usput to usporedim sa nekim daleko jačim zemljama koje prate i gospođu Merkel itd. Mislim da pomalo, s obzirom na to da su svi linkovi uvezani u tom centru, da i mi pomalo živimo u big brotheru i da nema, da je ovo što piše da su prikrivene policijske radnje zapravo, neću reći da postaju svakodnevica, ali s obzirom na visoku stopu određenih radnji koje se kod nas rade neću govoriti u kojim oblicima, pomalo živimo u big brotheru, kako sam u jednoj prijašnjoj raspravi rekao. S obzirom da ova formulacija i imenovanje članova Odbora za građanski nadzor se može još uvijek malo popraviti, mislim da će klub HDSSB-a biti za ovaj zakonski prijedlog. Hvala lijepo.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Nenad Stazić, potpredsjednik, nema ga. Gubi pravo na raspravu. Ingrid Antičević-Marinović, nema je. Gubi pravo na raspravu. Ante Babić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo, nastojat ću skratiti maksimalno pozdravljajući vas i zamjenika ministra. Kolegice i kolege, zapravo ovaj prijedlog zakona izmjena i dopuna Zakona o policijskim ovlastima i dalje neadekvatno regulira zapravo ovaj neovisan nadzor nad policijom, o tome smo govorili i na ovom Odboru za ljudska prava i prava nacionalnih manjina pa ću neke stvari možda samo ponoviti na ovoj plenarnoj sjednici. Policiju i cijeli zakonodavni okvir koji je već bio usklađen sa EU sada moramo mijenjati ovim izmjenama i dopunama što smatramo da nije dobro. Ove istražitelje postavlja DORH kako smo čuli i glavni ravnatelj MUP-a što također nije dobro, člankom 11c, zbog trodiobe vlasti u državni, zakonodavne, sudbene i izvršne vlasti, ali ih isti smjenjuje iako nisu … temeljem članka 11d. Nedostaju naravno određene stvari koje … podsjećaju na bivša vremena što zapravo nije dobro ovim zakonom. Već u članku 2., stavka 1 u točci 7 uveseljava nas sa time kako će se kriminalističko istraživanje biti provedeno kada postoji sumnja da određena pojava ugrožava ili bi mogla ugrožavati sve i svašta uključivo i kako će se možda dogoditi običan prekršaj u nekakvoj nedefiniranoj budućnosti što smatramo da nije dobro, ja osobno. Vlada predviđa također i da se prikupe obavijesti koje mogu biti od koristi za uspješno vođenje kaznenog ili prekršajnoj postupka, tako barem stoji. Zanimljiv je taj futur mogu biti jer i ne moraju biti, ali će MUP ipak to provesti, prikrivene policijske radnje, dakle građani će po slobodnom nahođenju gotovo bez ikakve kontrole izložiti onome što smo čuli i promatranju i klopci, zasjedi, ali i pratnji, to je člankom 80. određeno, a sve to policija može i ne mora snimati. Ukoliko se nakon svih ovih radnji pokaže da građanin i politički oponent nije ništa kriv, dalje stoji u zakonu, da će se te snimke čuvati 90 dana. Ne vidim razloga zbog čega bi se te snimke morale čuvati osim ako se ne bojimo nekakvog unutarnje neprijatelja. Ponovno se uvodi tortura, članak 11f zapravo predviđa kako će osumnjičenik koji se odazvao pozivu policije radi prikupljenih obavijesti biti protiv svoje volje zadržan 6 sati, u postaji naravno zbog ispitivanja. To su možda u odnosu na prije poboljšanja s obzirom da znademo da je to bilo negdje oko 72 sata, sada je to 6 sati. Treba uočiti isto tako da se te stvari ne snimaju iako se recimo u Americi i u Engleskoj to pokazalo izuzetno dobrim, to je sukladno članku 3a, stavak 1. Ovdje treba naglasiti zapravo da onaj koji je osumnjičenik nije ujedno okrivljenik, kao što okrivljenik nije osuđenik, sve dok mu se to pravomoćno ne dokaže. Dakle, gotovo sigurno nevina osoba ima 6 sati torture. Tko zapravo plaća tu šestosatnu torturu, izgubljeno vrijeme i živce? Po meni građanin se može ustati i otići, a MUP ako to želi može pribaviti dokaze kako bi ga mogao uhititi. Mućenje maloljetnih osoba sad dobiva jedan poseban oblik. Zakonodavac člankom 18. predviđa kako će se ukloniti roditelji malodobne osobe dok ju ispituje ako je to sumnjiv, a sumnjiv je samim tim što zapravo stoji na istoj adresi, maloljetna osoba i njen roditelj što definitivno nije dobro. To je zapravo jedan smokvin list koji je … premijera, a i predsjednika države zapravo, misli se na povratak određenih metoda i ovlasti kojih smo bili svjedoci u bivšem sustavu i bivšoj državnoj tvorevini. Usput, predsjednik se o ovome nije niti oglasio. E sad ono o čemu su i kolege govorile, a o tome smo mi često na odboru razgovarali, radilo se zapravo o povjerenstvu za postupanje po žalbama MUP-a, neki su od kolega govorili da imaju 3 člana, nažalost nisu 3, već su 2, ali se njima ne refundiraju nikakvi troškovi i njihova učinkovitost je gotovo nikakva. Uz ta 2 postojeća sad se predlaže još jedno, a to je građanski nadzor nad primjenom pojedinih policijskih ovlasti. Zaboravlja se zapravo da postoje određeni problemi od prije, pitanje učinkovitosti samog povjerenstva. Članovi ovog povjerenstva slučajno ili namjerno nemaju riješeni pravni status kojim bi dolazak na sjednicu bio neupitan, u čemu je Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina zauzeo svoj stav, to je poslao Vladi još čini mi se u mjesecu travnju, ali do danas se zapravo ništa nije dogodilo. Vijeće za građanski nadzor nad primjenom pojedinih policijskih ovlasti, ti nadzornici zapravo, njima je onemogućen fizički ulazak u prostorije u kojima se vrši prisluškivanje telekomunikacije i onaj odjel operativno tehnički centar, OTC, koji nemaju nikakvog nadzora i nad radom PNUSKOK-a, a ne mogu sami pokrenuti istrage. Kriteriji za članove toga vijeća posebna su priča jer je ljestvica postavljena nisko, o tome je govorio u ime kluba HDZ-a profesor Tuđman pa se u ovom trenutku neću ponavljati, ali mislim da je bitan jedan primjer koji moram navesti. Recimo, zašto u tome timu ne bi uz kako je to navedeno iz područja pravnih znanosti, elektrotehnike ili informacijske tehnologije ili komunikacijske tehnologije, bio recimo jedan psiholog koji može zapravo uočiti kada policija ne govori istinu ili liječnik, biokemičar zbog vještačenja ili možda ekonomist koji može bolje prepoznati zapravo gospodarski kriminal ili izmišljenu političku priču recimo u poreznoj upravi. Po ovome je taj kriterij diskriminatoran. Kad smo već recimo kod vještačenja posjetit ću da u Centru za forenzička istraživanja Ivan Lučetić ima preko 20 različitih akademskih specijalnosti, ali i subpsecijalnosti što je jako bitno, a primjerice laboratorij za balistiku vodio je magistar inženjer strojarstva jer se samo na Fakultetu strojarstva, brodogradnje i aeronautike podučava tribologija, tako važna za unutarnju balistiku cijevi, ali očigledno da o tome se nije vodilo računa. I na samome kraju da skratim u članku 102.c dodaje se iza riječi da nije državljanin RH i ako nije odgovarajuće naobrazbe najmanje magistar struke što po mom mišljenju treba definitivno izbaciti jer ste to čuli i iz razgovora gotovo svih zastupnika na ovoj poslijepodnevnoj sjednici. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Alen Prelec, izvolite kolega.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani zamjeniče, suradniče. Evo prije svega moram reći da ovaj Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim poslovima i ovlastima je dobar zakon, jasno da ima stvari koje bi tu možda moglo nadograditi ali ono što je kolega Grubišić govorio, a ja posebno bi istaknuo to je ovaj članak 28.koji kaže da policija može tijekom kriminalističkog istraživanje poduzeti prikrivene policijske radnje ako je očigledno da se drugim radnjama neće postići cilj policijskog posla. Prikrivene policijske radnje su promatranje, pratnja, klopka, zasjeda. Vezano uz to pojam kriminalističkog istraživanja redefiniran odnosno proširen i prilagođen realnim i stvarnim okvirima postupanja policije. Prema ovom konačnom prijedlogu zakona kriminalističko istraživanje bi obuhvatilo one ovlasti, mjere i radnje koje policija poduzima kada u okviru svojih nadležnosti otkriva kaznena djela prekršaja, traga za njihovim počiniteljima odnosno pronalazi i osigurava tragove čijim je opsegom i dosegom pojma u suglasju sa ostvarenom kriminalističkom praksom. No, međutim ja nisam htio govoriti samo vezano uz konačni prijedlog zakona i izmjenama nego malo se dotaknuti suradnje policije i jedinice lokalne samouprave. Ja moram istaknuti da danas nažalost suradnja policije i čelnika jedinice lokalne samouprave možda veći nego ikad prije. Naime, znamo kakvi su problemi u društvu, a ustvari jedinice lokalne samouprave su temelj svih tih problema. Prva suradnja policije i jedinice lokalne samouprave imali smo ovdje među zastupnicima raspravu o vijeću za prevencijama kojima bi sve jedinice lokalne samouprave trebale imati kao nešto što će preventivno djelovati na kriminalitet na svim područjima jedinice lokalne samouprave. Ja moram reći iz svog iskustva da je to jedna dobra praksa, da evo ja kao načelnik nakon osnivanja vijeća za prevenciju nikad nisam više i bolje surađivao sa načelnicom policije i nikad nismo bili učinkovitiji. Jasno da je to dobra stvar, ali još jednu drugu stvar to su kontakt policajci koji smo u jedinice lokalne samouprave imali. Ja spadam među veće općine u Hrvatskoj, nažalost nemamo dovoljno kontakt policajca na raspolaganju, a on je nužan kako bi mogla biti upravo ta suradnja između jedinice lokalne samouprave i policije u sprečavanju kriminaliteta na jednoj visokoj razini. Mislim da bi tu trebalo napraviti možda ako je moguće više da ne samo te veće jedinice lokalne samouprave imaju na raspolaganju kontakt policajce nego i oni manji. Zajednički posao koji je obiman između policije i jedinice lokalne samouprave jasno vezan je prije svega na obiteljsko nasilje, maloljetničku delikvenciju koje ima nažalost sve više i više, ali zajednička je zadaća velim i nas čelnika koji vodimo jedinice lokalne samouprave, a prije svega policije da to sprečavamo. Ali ja evo da ne bih previše dužio mislio sam dati jednu inicijativu, a policija će znati o čemu govorim, a i svi oni koji su čelnici jedinice lokalne samouprave nešto što nam stvara velike probleme, to su prije svega noćni klubovi. Noćni klubovi koji su uzrok velikih, velikih problema u jedinicama lokalne samouprave. Nama kafići po zakonu rade do 12 sati, eventualno to može biti duže jedan, dva sata ako imaju posebnu dozvolu uglavnom je to 12 sati, noćni klubovi preuzimaju svu onu mladež nakon tih 12 sati. Oni su uglavnom alkoholizirani, ima tu i droge i onda postaje problem na potenciju. Noćni klubovi nam rade do 5, 6 sati ujutro i to su očiti probleme koje policija najbolje zna. Ja imam primjer ovdje u gradu Zaprešiću gdje noćni klub radi do 5, 6 sati, nema vikenda kada tamo nema incidenta, gotovo da nema. Ja znam jednu državu u Europi koja je bila hit destinacija za noćni život, oni su preko noći ukinuli rad noćnih klubova i ograničili do 2 sata u noći. Mislim da je to nešto o čemu bi i mi trebali razmisliti da bi na taj način smanjili probleme u našem društvu. I samo još jedna kratka digresija, nemam primjedbi, većih primjedbi na postupanje i rad policije, ali imam na postupanje sudova. Koliko puta se dogodi da policija obavi svoj posao, a onda maloljetnici, govorim sada o maloljetničkoj delikvenciji dođu pred sud i oni ih puste iako se radi i o težim kaznenim djelima. Evo ne bih više dužio. Hvala lijepa.
Hvala i vama. I završno kratko zamjenik ministra. Izvolite zamjeniče.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici. Ja bih samo kratko jedan dio. Amandmanom predlagatelja je predloženo da postupak izbora ovog vijeća za građanski nadzor nad primjenom policijske ovlasti upravo provodi Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Znači ona vaša argumentacija, sve ono što ste vi iznosili mi smo to prihvatili i vi ćete uputiti javni poziv i vršiti odabir kandidata za to vijeće. Hvala lijepa.
Hvala zamjeniče ministra. Ovime zaključujem raspravu. Glasovati ćemo naknadno.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim poslovima i ovlastima, drugo čitanje, P.Z.br. 618. Rasprava o tekstu zakona je završena. Vlada Republike Hrvatske podnijela je amandmane nakon roka utvrđenog Poslovnikom Hrvatskog sabora. U skladu sa člankom 199. Poslovnika dajem na glasovanje da prijedlog amandmana Vlada Republike Hrvatske raspravljamo i odlučujemo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova, 73 glasa za, 5 glasova protiv i 26 suzdržanih glasova prihvatili da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade Republike Hrvatske. Molim predstavnika predlagateljice poštovanog zamjenika ministra unutarnjih poslova, Evelina Tonkovića da se izjasni. Amandman broj, samo jedan amandman Vlade RH. Izvolite poštovani.
Hvala vam gospodine predsjedniče. Poštovane zastupnice i zastupnici, tijekom rasprava o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim poslovima i ovlastima pred radnim tijelima Hrvatskog sabora, Odbora za zakonodavstvo i Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, podnijeli su se amandmani na članak 32. konačnog prijedloga zakona u dijelu kojim se dodaje članak 102c. Dok je Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost problematizirao pitanje preciznijeg određivanja nadležnosti tog odbora u pogledu raspisivanja javnog poziva za isticanje kandidatura za članstvo u vijeću za građanski nadzor nad primjenom pojedinih policijskih ovlasti, kao i ulogu tog odbora u pogledu utvrđivanja propisanih uvjeta osoba koje su se javile za članstvo u vijeću. U vezi navedenog, predlagatelj podnosi amandman na članak 32. konačnog prijedloga zakona u dijelu kojem se dodaje članak 102c kojim se obuhvaćeni podneseni amandmani kao i ostali istaknuti prijedlozi za poboljšanje sadržaja, izričaja članka 102c.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o amandmanu Vlade RH. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na izjašnjavanje, tko je za amandman Vlade RH? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova, 83 glasa za i 30 glasova protiv prihvatili amandman Vlade RH te je time postao sastavnim dijelom konačnog prijedloga zakona. Poštovani zamjeniče ministra, imamo amandmane Odbora za zakonodavstvo. Amandman broj 1 na članak 7.
Hvala. Vlada prihvaća amandman.
Postaje sastavnim dijelom konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 2 na članak 32.
Vlada ne prihvaća.
Obrazloženje.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što je Vlada RH podnijela amandman na članak 32. u dijelu u kojem se dodaje novi članak 102c kojim amandmanom se članak 102c mijenja u cijelosti te su na taj način obuhvaćeni i prijedlozi koji je u gore navedenom amandmanu da Odbor za zakonodavstvo.
Hvala lijepa. Mislim da je time zadovoljen. Hvala lijepa. Amandman broj 2 Odbora za zakonodavstvo, nepotreban pa je time povučen. Molim zamjeniče ministra, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, amandman broj 1.
Hvala. Amandman na članak 32. prihvaća se u izmijenjenom obliku tako da glasi: "U članku 32., u dodanom članku 102a, stavak 5 mijenja se i glasi, izvješće o saznanjima i podacima prikupljenim u obavljanju nadzora iz stavka 1 ovog članka, vijeće će dostaviti u roku od 15 dana predsjedniku Hrvatskog sabora, predsjednicima Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost i Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora, ministru unutarnjih poslova i glavnom ravnatelju.
Podnositelj amandmana, predsjednik odbora…
Iza stavka 5 dodaju se novi stavci 6 i 7 koji glase, u izvršenom nadzoru … podnositelj zahtjeva, vijeće je obvezno jednom godišnje podnijeti izvješće o svom radu osobama iz stavka 5 ovog članka.
Podnositelj amandmana, predsjednik Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, poštovani zastupnik Furio Radin.
Ja sam, ne mogu kao predsjednik odbora povući amandman jer sam samo jedan od članova odbora pa makar prvi član odbora pa onda neka se glasa o amandmanu.
Dakle, u izmijenjenom obliku je prihvaćen amandman Odbora za ljudska prava. Molim, tko je onda za amandman Odbora za ljudska prava neka digne ruku? Hvala lijepa. Nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman broj 2 istog odbora, poštovani zamjeniče ministra.
Amandman na članak 32. djelomično se prihvaća u dijelu koji se u članku 102b mijenja podstavak 1 tako da glasi, u članku 32., dodano članku 102b podstavak 1 mijenja se i glasi, programa nadzora koji utvrđuje Hrvatski sabor na prijedlogu Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost uz prethodno pribavljeno mišljenje Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Dok se dodavanje novog podstavka 4 ne prihvaća iz razloga što se ovim konačnim prijedlogom zakona predviđa da vijeće za građanski nadzor nad primjenom pojedinih policijskih ovlasti postupa i provodi nadzor nad primjenom tih policijskih ovlasti isključivo kada to zahtijevaju građani, državna tijela i pravne osobe koje smatraju da su im nezakonitom primjenom policijskih ovlasti iz članka 68. i 80. zakona povrijeđena neka njihova prava. Vijeće kojem je osnovna funkcija provjere metodologije i postupanja policije kod primjene ovlasti iz članka 68. i 80. zakona nakon dovršetka kriminalističkog istraživanja, tijekom kojeg su te ovlasti primijenjene ne može imati ulogu posebnog samostalnog tijela istraživanja koje bi na temelju vlastitih indicija u vezi sa sumnjom na nezakonitu primjenu ovlasti provodilo samostalne radnje utvrđivanja mogućih nepravilnosti.
U ime podnositelja predsjednik odbora.
Hvala lijepa. Iz istih razloga kao prije za povući amandman trebao bih sazvati odbor i to nije bio jako popularan zadnjih dana zasjedanja. Molim glasanje.
Dobro. Dakle, za dio koji nije prihvatila Vlada, molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 3 istog odbora. Poštovani zamjeniče ministra.
Hvala lijepo predsjedniče. Treći amandman ne prihvaća se. Amandman se ne prihvaća iz razloga što je Vlada RH podnijela amandman na članak 32.u dijelu kojem se dodaje novi članak 102.c kojim amandmanom se članak 102.c mijenja u cijelosti, te je time obuhvaćeni dio prijedloga koji je gore navedenom amandmanu dao Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. U amandmanu predlagatelja kojem je izmijenjen članak 102.c prihvaćeni su dijelovi naprijed navedenog amandmana iz stavka 2.i 4., a dijelovi amandmana navedeni u članku 5., stavku 6.podstvku2. i stavku 7.se ne prihvaćaju. Naime, predlagatelj iz stavaka ako nije potrebno onemogućiti građane da se prijave za člana zamjenika člana vijeća prema kriteriju područja znanosti u kojoj imaju iskustvo ili visinu stručne spreme. Također ukoliko bi se isto prihvatilo postavlja se pitanje što predstavlja odgovarajuće iskustvo u području znanosti navedenih u stavku 5.amandmana Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina i kako bi se ono utvrđivalo. Nadalje, u pogledu utvrđivanja naknade članovima zamjenicima članova vijeća predlagatelji stavaka ako su o konkretnom slučaju ne radi o profesionalnom obavljanju poslova već o volonterskoj odnosno počasnoj funkciji, građani se sami dobrovoljno javljaju na temelju javnog poziva, te motiv za članstvo u vijeću ne bi smio biti financijski interes već zaštita prava građana koje će vijeće pružiti nadzorom pritužbi na možebitne nezakonitosti u policijskom postupanju. Osim navedenog bitno su promijenjene gospodarske okolnosti i pokrenuta je procedura gospodarskog deficita te je došlo do promijenjenih okolnosti u vezi mogućnosti preuzimanja novih izdataka na teret proračunskih sredstava što je uvjetovalo dodatnu potrebu za preispitivanje svih prava i izdataka koji idu na teret državnog proračuna. S obzirom na potrebu provođenja štednje državnog proračuna u proteklom razdoblju uvedeno je niz mjera u kojima participiraju svi korisnici sredstava državnog proračuna, pa je tako i u niz tijela koje je osnovala Vlada RH naknada za rad smanjena ili ukinuta.
Hvala lijepa. Podnositelj odbora predsjednik odbora.
Molim glasanje.
Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 3 Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa, ocjenjujem nije dobio potrebnu većinu. Time smo iscrpili amandmane. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnite tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 83 glasa za, 18 glasova protiv i 10 suzdržanih glasova donijeli zakon P.Z. br. 618 u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
Nastavljamo sa: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti prometa na cestama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 683; Predlagateljica Zakona je Vlada Republike Hrvatske. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Izvješća ste primili na sjednici. S nama je zamjenik ministra, uvodno zamjeniče da li želite? Izvolite, kratko.
Može, hvala potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Kratko ćemo pokušati u ovom jednom lapidarnom prikazu. Predloženim izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti prometa na cestama odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske, odluka rješenja Ustavnog suda i hrvatski pravni poredak se usklađuju sa pravnom stečevinom Europske unije u odnosu sa provedbenom Direktivom Komisije … [[Govornik se ne razumije.]] EU od 27. veljače 2014. godine o izmjeni Direktiva Vijeća 91671 EEZ u pogledu obvezne uporabe sigurnosnih pojaseva i sustava sigurnosnog vezivanja djece u vozilima. Nadalje, sukladno normativnom planu za 2014. godinu planirane su Izmjene zakona o sigurnosti prometa na cestama u dijelovima koji se odnose na zabranu uporabe mobitela za vrijeme vožnje, upravljanje vozilima pod utjecajem droge ili lijekova te uvećanjem novčanih kazni za prekršaj kojima je izazvana prometna nesreća. Važećim odredbama Zakona o sigurnosti prometa na cestama do sada nije bila zabranjena vozačima tramvaja ili bicikla uporaba mobitela ili drugih uređaja za vrijeme vožnje a to može svakako biti opasno za njihovu vlastitu sigurnost kao i za sigurnost drugih sudionika u prometu. Tako da se brisanje riječi "motornog" i "motornim" u članku 196. stavku 3. Zakona o sigurnosti prometa na cestama zabrane uporabe mobitela i drugih uređaja proširuje na sve vozače svih vozila. Također važećim odredbama Zakona o sigurnosti prometa na cestama zabranjeno je upravljati vozilom odnosno prevoziti na mopedu ili motociklu osobu koja u organizmu ima droga ili lijekova koji utječu na psihofizičke sposobnosti i na sposobnost upravljanja vozilima. Budući da se neki lijekovi i droge zadržavaju u organizmu znatno duže nego što aktivne tvari utječu na sposobnost za vožnju a postoje osobe koje su na propisanoj terapiji nekim lijekom koji utječe na psihofizičke sposobnosti i sposobnosti upravljanja vozilima ali u propisanoj terapiji i na … [[Govornik se ne razumije.]] svojih osnovnih simptoma ulaze u tzv. mirnu fazu, više nisu pod utjecajem lijeka, potrebno je zabranu upravljanja vozilima, odnosno zabranu prijevoza osobe na mopedu ili motociklu propisati samo za osobe koje su pod utjecajem droga ili lijekova. Sukladno važećim odredbama Zakona o sigurnosti prometa na cestama propisano je da će se za prekršaje iz tog Zakona kojim je izazvana prometna nesreća samo sa materijalnom štetom kazniti počinitelj prekršaja novčanom kaznom propisanom za taj prekršaj uvećan za iznos od 1000 kuna. Na ovaj način svi počinitelji prekršaja za koje je propisana novčana kazna do 1000 kuna a kojima je izazvana prometna nesreća samo sa materijalnom štetom mogu platiti kaznu na mjestu počinjenja prekršaja u visini polovice propisanog minimuma novčane kazne a to je ovim slučajevima polovica propisanog iznosa za osnovni prekršaj bez uvećanja radi izazivanja prometne nesreće odnosno maksimalno 500 kuna, to je iznimno minorno. Bez vođenja prekršajnog postupka i bez unosa u prekršajnu evidenciju što nije primjereno posljedicama koje su nastale prekršajem. Predloženim izmjenama propisuju se uvećanje novčane kazne za fiksno 1000 kuna čime se u velikom dijelu izbjegava izigravanje odredbi o uvećanju novčane kazne za prekršaje kojima je izazvana prometna nesreća. Sukladno tomu, predlaže se i uvećanje kazne za 2000 kuna za prekršaj kojime je izazvana prometna nesreća sa ozlijeđenim osobama. Ovim izmjenama se ne povećavaju maksimalni iznosi za koje se novčane kazne mogu uvećati već se samo propisuje da se one uvećavaju u točno određenom iznosu koji je ranije bio propisan kao gornji iznos. Od ostalih izmjena valja spomenuti da će se omogućiti ishođenje vozačkih dozvola i hrvatskim državljanima koji nemaju prijavljeno prebivalište u Republici Hrvatskoj ali imaju prijavljeno boravište na razdoblje od najmanje 185 dana. Ispravljaju se manje greške kao kod odredbi o važenju vozačkih dozvola. Izmijenjana je odredba koja propisuje obvezu zdravstvenog pregleda na način da se vozačka dozvola poslije navršene 65 godine više ne može produžiti bez zdravstvenog pregleda te su razrađene obveze odjava vozila u slučaju isteka registracije vozila i u slučaju prijenosa vlasništva vozila na drugu osobu. Na kraju propisuje se ovlast za vođenje evidencije o prekršajima i njihovim počiniteljima te o prometnim nesrećama i drugim događajima u prometu na cestama kao i rokovi kojima se čuvaju ti podaci. Sukladno novom ustrojstvu središnjih tijela Državne uprave umjesto gospodarskih inspektora Državnog inspektorata propisuje se nadležnost tržišnih inspektora Ministarstva gospodarstva za provođenje inspekcijskog nadzora nad primjenom propisa homologacije vozila i dijelova vozila te se na jasniji način propisuje hijerarhija prometnih pravila. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Ma samo kratko, inspirirao me govor predlagatelja, koliko na sigurnost u prometu utječe uporaba mobitela za vrijeme vožnje, pa neupotreba pojasa koliko utječe na sigurnost samih vozača i sudionika u prometu. No, interesira me je li predlagatelj razmišljao i uopće analizira li se koliko utječe pušenje za vrijeme vožnje na koncentraciju vozača i na sudioništvo u prometnim nesrećama. Je li više utječe uporaba mobitela ili pušenje? Koliko puta moraju pripaliti cigaretu dok im se gasi, traže gdje je pepeljara, gube koncentraciju i ne znam je li opasnije sada ili treba u gradu recimo vozi se 30, 40 na sat ili 50 i nema zavezan pojas, platiti će 1000 kuna kazne a netko tko puši na svakom semaforu može nekoga ugroziti i ugrožava nema nikakvih sankcija. Je li možda predlagatelj razmišljao o tome utječe li pušenje na sigurnost u prometu i za vrijeme vožnje, naravno? Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Ne. Zahvaljujem. Otvaram raspravu. U ime kluba Nezavisnih zastupnika Grubišić-Kajin. Nema, gube pravo na raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a Franko Vidović. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani zamjeniče. Moram prvo reći u svoje osobno ime da mi se baš i ne sviđa ovo što ste kolega Mariću govorili. To je ipak moja … pa bi ja u njoj ipak pušio ako me volja, ali dobro. Pred nama se nalazi Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o sigurnosti prometa na cestama, kojim izmjenama i dopunama se usklađujemo sa pravnom stečevinom Europske unije. Ovim izmjenama i dopunama u članku te navode se sve direktive vezano uz koje je zakon o … Europskoj komisiji pa ih je stoga bilo nužno i ugraditi u tekst zakona. Člankom 2. mijenja se članak 34. stavak 1. zakona te se na jasniji način propisuje hijerarhija pravila kojih su se sudionici u prometu dužni pridržavati. Člankom 3. se u članku 161. zabranjuje prijevoz na biciklu, mopedu i motociklu osoba koje su pod utjecajem droga ili lijekova, a obzirom da se neki lijekovi ili droge zadržavaju u organizmu znatno duže nego što aktivne tvari utječu na sposobnost za vožnju. Obzirom na to potrebno je zabranu upravljanja vozilom propisat samo za osobe koje su pod utjecajem aktivnih tvari koje utječu na sposobnosti za vožnju kod lijekova i upravo to je i urađeno ovim izmjenama i dopunama i to kroz više članaka. U članku 4. se mijenjaju odredbe koje se tiču prijevoza djece motornim vozilima i upravo taj članak 4. je bio u neku ruku nekakav ajmo ga nazvati izvor prijepora na odborima jer je na taj dio izmjena bilo određenih prigovora tijekom javne rasprave, a isto tako bilo je i prigovora na odborima. Jasno da mi nismo u ovom visokom domu u mogućnosti mijenjati odredbe provedbene Direktive Komisije 2014/37 EU o izmjeni Direktive Vijeća 91671 EZ u pogledu obveze upotrebe sigurnosnih pojaseva i sustava sigurnosnog vezivanja djece u vozilima. Međutim, ono što možemo i što bi bilo u redu jeste da od predlagatelja zakona zatražimo jasniji izričaj samog članka 4. izmjena i dopuna kojim se mijenja članak 163. stavak 5. zakona, posebice stoga jer se taj članak odnosi na naše građane i isto tako odnosi se na najmlađu populaciju i u konačnici vjerujem da i onome tko primjenjuje zakon mora bit u potpunosti jasno što točno primjenjuje, a napose i to da je zakonska sankcija za nepridržavanje tog članka određeno u iznosu od 500 kn. Člankom 6. mijenja se članak 196. stavak 3. Zakona o sigurnosti prometa na cestama na način da se brišu riječi motornog i motornim, o čemu je govorio i zamjenik ministra. Inače u tom članku se govori o zabrani upotrebe mobitela tijekom vožnje bez tzv. hands free dodataka. Dosad se ta zabrana odnosila isključivo na vozače motornih vozila, ali su npr. biciklisti ili vozači tramvaja začudo mogli bez zakonskih sankcija koristiti mobitel bez uređaja koji omogućava njegovo korištenje bez upotrebe ruku. Na ovaj način se svi vozači dovode u isti položaj i zasigurno se poboljšava sigurnost u prometu. Člankom 9. u članku 219. Zakona o sigurnosti prometa na cestama ispravlja se uočena pogreška iz teksta važećeg zakona i ispravlja se na način kako je to utvrđeno Direktivom o vozačkim dozvolama. Člankom 11. se u članku 222. mijenja stavak 2. na način da se propisuje obveza zdravstvenog pregleda kod produljenja vozačke dozvole nakon 65. godine života. Svi oni vozači koji su dosad dobili produženje po sadašnjim propisima nisu obvezni do isteka roka na koji su dobili produženje pristupiti zdravstvenom pregledu, bez obzira na godine života. Dakle oni će obavit zdravstveni pregled u momentu kad im doista dođe do isteka vozačke dozvole. Također ovim izmjenama i dopunama regulira se i postupak odjave vozila, rokova u kojima je vlasnik dužan izvršiti odjavu, izdavanje pokusnih pločica, snošenje troškova kod alkotestiranja, odnosno testiranja na droge ili lijekove. Klub SDP-a će podržat ovaj Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o sigurnosti prometa na cestama.
Hvala. Imamo jednu repliku, kolega Marić izvolite.
15 sekundi neće puno odnijet. Kolega Vidović, kazali ste da se ne slažete i normalno da se ljudi u mišljenjima ne slažu, da možete u svom autu raditi što hoćete pa i pušiti. Dokazano je da najviše na sigurnost odnosno nesigurnost u prometu utječe brzina, alkohol i dekoncentracija odnosno nepažnja. A ono što utječe na smanjenje pažnje, pozornosti je svakako razgovor na mobitel i to je Zakon o sigurnosti prometa na cestama riješeno. Samo sam pitao je li vršena analiza, postoje li istraživanja, utječe li i pušenje na dekoncentraciju. Ali ako ćete raditi u automobilu za vrijeme vožnje što hoćete onda možete i piti, vaše je piće, možete i razgovarati, možete se drogirati, možete i pušiti, možete radit što hoćete ali to ne smijete zbog drugih, ne zbog sebe, a i zbog sebe bi bilo bolje da ne. Hvala.
Hvala Odgovor, kolega Vidović izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pa kolega Mariću mislim da ste vi mene ipak malo preozbiljno shvatili. Dakle ja jesam pušač i obzirom da je u posljednje vrijeme hajka cijela na pušače te u restoranima, te ovamo, te onamo, malo mi grubo zvuči to u ušima, sad i u automobilima da imamo problem. Eto hvala. A inače ste u pravu što se tiče ostalog.
Zahvaljujem. U ime Kluba zastupnika HDZ-a Ante Sanader. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi zamjeniče ministra. Evo ovo je jedan tehnički zakon koji je usklađenje s Europskom unijom, međutim ipak se treba osvrnut na ovih par stvari o čemu ste i vi govorili, a tiču se ovo što je rekao i prethodnik, članka 4. koji se odnosi na članak 163. postojećeg zakona stavka 4. i 5. jer očito sad ćete morat policajca … sa metrima i to oni od 2 metra da mogu pravilno izmjerit koliko je dite, je i metar i 50 ili je ispod toga ili je poviše toga. Mislim da je to evo i odbor se slaže s tim i svi da je to dosta neprecizno definirano tako da bilo bi dobro ako je moguće da se tu naprave te izmjene temeljem svih ovih primjedbi koje su se danas čule ovdje, a da se ne dovode sutra u probleme i policajci, a i ljudi koji će onda morati mjeriti djecu, mjeriti visinu pa vidit hoće li dijete sjest lijevo ili desno, naprijed ili nazad. Posebno ne bih se složio sa ovim zdravstvenim pregledima koji su, znači članak 11. a odnosi se na 222. članak, jer to je opet udar na umirovljenike. Puno je ovdje ljudi u Saboru koji su sad pred šezdeset petom godinom, a vidite kako su vitalni. Svi su dobri zastupnici, bistri i sad on kad napuni 65 godina mora ići na zdravstveni pregled. To možemo govoriti da je to i udar na umirovljenički standard, jer bidni umirovljenici pored svega sad ćemo ih još i to kad napuni 65 godina da mora ići na zdravstveni pregled. Mislim da bi bilo logičnije da je odgovornost doktora primarne zaštite, da oni bez obzira na godine, da oni izvijeste policiju ili nekog. Ja znam, neće on ići u sukob sa svojim pacijentom, ali ima i odgovornosti, liječničku etiku i odgovornost liječničku da brine o svom pacijentu i da izvijesti ako procijeni da je on u problemima, zdravstvenim problemima sa vožnjom da je on dužan izvijestiti neku odgovornu ili policiju ili ne znam nekoga koga bi već predvidjeli u zakonu i da onda se ide na zdravstveni pregled. I ovo mi nije jasno da, meni je samo značka donijela 10 godina ili vama, pa nakon 10 godina opet moram ići na zdravstveni pregled ako sam dobro razumio tu. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] A kreće se, samo sve se kreće na naš novi udar na standard svita, ljudi, građana i evo mislim u tom smislu ne bi bilo dobro. Bilo bi dobro da se to ispravi ako je moguće. Ja mislim da to ima boljih načina nego ovaj, da ono kad napuniš 65 godina odnosno kad je 10 godina prenesimo odgovornost malo i na ove ljude, odnosno na doktore, na one koji imaju obvezu i koji u krajnjem slučaju dobivaju glavarinu i koji su odgovorni za zdravstveno stanje pacijenta i da oni su ti koji moraju prijaviti ako ima bilo kakvih poremećaja, bilo kakvih problema u zdravstvenom stanju svog pacijenta, a koji je ujedno i vozač. Nije mi jasno ni u ovom članku 22. koji se odnosi na članak 282. stavak 5. zašto smo izbacili ovo obvezno. Policajac je obvezan, jer onda ostaje slobodna volja. Policajac pravi zapisnik zašto se izbacuje to obvezno. Moglo je ostat, ne vidim šta to baš smeta da to obvezno se izbacuje. Kad prevozimo osobe koje imaju neke probleme sa drogom, alkoholom to bi onda i vozač se stavlja u jednu neugodnu ulogu. Treba bi svaki put neko testiranje on provesti. Otkud vi znate jel' vam kolega netko uzima nekakva sredstva, a da i niste svjesni toga i da djeluje normalno, da se ne ponaša ništa nenormalno da bi vi sad to morali znati. Vi ste odgovorni ako vi takvoga sjednete u svoje vozilo, odnosno na bicikl ili moped. Vi znate koje je iskustvo da ljudi su prijatelji, poznanici, daj prebaci me. Prebaciš ga, pa šta ja sad njega moram testirat, odnosno ako ga uhvati policija hoću li ja bit kriv zato što je on možda uzima neki lijek ili nešto. Ovo o mobitelima je o.k. Ali mislim s obzirom da je ovaj zakon prevažan, taj Zakon o sigurnosti prometa je važan za vozače. Svi smo uglavnom vozači i za građane koji, ti vozači mogu napraviti problem bilo bi, šteta je da se nije još malo i više stvari ovdje potaklo koje su se iz javne rasprave dale iščitati a vezani su za to da se ovaj zakon možda moglo malo proširiti i stanje da evo kod lokalne uprave da se pokuša vidjeti ono da lokalna uprava … [[Govornik se ne razumije.]] sve više ovlasti prometne policije, odnosno komunalni redari. Komunalni redari su služba u gradovima i općinama koje plaćaju građani i bilo bi dobro da se oni iskoriste ili da oni pomognu u gradu jer gradonačelnik je odgovoran za sve. Građani gradonačelnika prozivaju za ono sve probleme u gradu, a da se onda i tim komunalnim redarima da malo više možda ovlasti ovih prometnih regulacija i reguliranja u prometu, pa da se to moglo ubaciti u ovaj zakon i da također imamo nelogičnosti. Dosta je sigurno problema. Mislim ovaj zakon je pre, dira dosta građana i sve nas, pa onda je logično da imamo probleme. Evo vi znate kod nas tamo cesta kroz Kaštela Nova četvero tračna sa zatvorenim, zatvorena je, ograđena je sa svih strana i dozvola 80 km. A ta cesta može daleko veću brzinu imati jer bila ona prema Dugopolju, sad su promijenili su te znakove i da se tu da malo više ovlasti gradovima i općinama, odnosno gradovi i općine sugeriraju i da se može na takvim cestama koje su sigurne, koje su zaštićene, ograđene dva kolnička traka imaju i nema razloga da tamo bude brzina 80 km na sat. Da se nešto u tom smislu i u ovom zakonu definiralo i onaj, dalje onaj vječni problem mladog vozača, mladi vozači i ono ograničenje. Tu dosta je primjedbi i dosta sam razgovarao sa građanima pa su me upozorili ono sa 18 godina pravo vožnje, pa tri godine mladi vozač, a onaj kad polaže od 23 godine pa onda je on samo godinu dana mladi vozač. Mislim da bi tu isto trebalo nešto u zakonu kad se već mijenja ovakav zakon da bi se trebalo o tom razmišljati kao i paljenje svjetala. To je isto jedna stvar koja je dobra primjedba paljenje svjetala u gradu, ono u zimskom periodu kad je zimsko doba, pa onda se pale svjetla kroz grad. To van grada je logično, ali u samom gradu mislim da to ne bi trebalo biti tako strogo. Kao i neke beneficije koje su kroz javnu raspravu se pokazale, a to su vezane uz elektromobile, odnosno sve te alternativne izvore energije. Bilo bi korisno kad bi se kroz i ovaj zakon pomagalo, stimuliralo da takva vozila imaju neke olakšice. Ne one što se tiče sigurnosti, ali sve druge koje možemo dat olakšice da jednostavno ljude potenciramo da ta vozila više koriste i da takva vozila se upotrebljavaju radi ekologije, ali i zdravlja građana. Evo toliko o ovom. Mislim da se ovo može nešto i uvažiti, od ovoga ako se uvaži da bi mogli onda i prihvatiti ovakav prijedlog zakona.
Hvala. Imamo jednu repliku, Nenad Pleše. Izvolite.
Kolega Sanader, vi ste u svom izlaganju se dotakli izdavanja vozačkih dozvola osobama starijih od 65 godina, a isto tako i sa rokom važenja od 10 godina. Pa sam isto tako mišljenja da ovo sa izdavanjem vozačke dozvole na rok od 10 godina je nepotrebno jer da je to samo dodatni udar na građane. Podupro bih tu vaše izlaganje s tim da ipak danas imamo mogućnost da osobni liječnici kad primijete da kod određene osobe je došlo do nekakvih promjena koje bi mogle utjecati na upravljanje vozilom da bi to moglo eventualno prijaviti MUP-u i da se tako onda ta osoba pozove na dodatno vještačenje i liječnički pregled i da mu se onda ustanovi mogućnost upravljanja motornim vozilom. Hvala.
Hvala. Odgovor, kolega Sanader. Izvolite.
Pa evo to je mislim razmišljanje svih ovdje da bi tako bilo da se pomogne, a ne da se traži načina kako ćemo samo građane u teškoj financijskoj ekonomskoj situaciji još dodatno opterećivati financijski, da bi se to moglo elegantno. Ja znam da je problem tamo, doktor je obišao, neće se on s tim baviti da on se zamjeri svom pacijentu ali bi to trebala biti odgovornost doktora. Ja apeliram i na njihovu svijest i etički moral liječnika da moraju signalizirati. To je kao i oružje kad netko ima oružje, a ima neke probleme doktor bi morao upozoriti. Tako da mislim da bi to trebalo biti opće prihvatljivo samo da se novi troškovi ne stvaraju.
Zahvaljujem. U ime Kluba zastupnika HNS-a Petar Baranović. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine zamjeniče, štovane dame i gospodo uporni. Pred nama je peta novela ovog zakona donesenog iz 2008. godine i ona ima vrlo logično za cilj da korigira neke stvari koje su se u praksi pokazale kao nelogične, štetne pa čak i opasne. Radi se o iznimno bitnoj zakonskoj materiji koja regulira ne samo kao što to piše u naslovu promet na cestama odnosno sigurnost prometa na cestama, ona regulira zapravo sigurnost ljudskih života jer kao što znamo cestama ne prolaze vozila bez vozača, bez putnika ili vozila koja prevoze samo robu, radi se o ljudskim životima. Stoga mi u klubu HNS-a pozdravljamo praksu da se nakon određenog vremena uočeni nedostaci kod ovakvih zakona korigiraju pa koliko god je to puta potrebno. Iz tog razloga ćemo naravno zbog uočenih nekoliko poboljšanja i otklanjanja nelogičnosti mi u klubu HNS-a podržati ovaj zakon. Ja ću vrlo kratko, primjereno tajmingu, prokomentirati što smatramo da je bitno. Prvo je izuzetno važno ovo što se tiče upotrebe mobitela. Jer svi mi koji smo vozači svjedočimo da su danas biciklisti, pješaci, cure na rolama koje imaju priključen mobitel i slušalice puno opasniji sudionici u prometu, za sebe prvenstveno, negoli vozači koji koriste mobitel. To je prava istina i zapravo je nevjerojatno da ta praksa korištenja mobitela ne samo za volanom nego generalno u prometu na biciklu, na motorbiciklu, u pješačenju da je već godinama prisutna, da je zasigurno ta situacija prouzrokovala veliki broj nesreća i zasigurno sa smrtnim ishodima, a da tek sad evo ali u svakom slučaju bolje da je i sad nego nikad predlagatelj reagira na ovaj način. Druga stvar je vezana uz pogrešnu formulaciju prisustva lijekova u organizmu sudionika u prometu, odnosno vozača koja je dosad bila prilično opće definirana pa je onda dovodila nas u situaciju da i ljudi koji su imali određene lijekove u tragovima u krvi koji u tom trenutku vožnje ne utječu bitno na sposobnost vozača morali su snositi konzekvence. Treće, način korištenja sigurnosnih pojaseva i uvođenje novih standarda sukladno standardima koji vladaju u naprednim zemljama, u zemljama članicama EU vezano je za vezivanje i uspostavu sigurnosnog vezivanja djece na zadnjem sjedalu. Isto tako pozdravljamo i uvođenje te nove mjere jer ako njome izbjegnemo samo jedno teže oštećenje zdravlja djeteta u Hrvatskoj ili ne daj Bože i ono gore gubitak života onda je zakonodavac u svakom slučaju ispunio svoju zadaću. Kolega Sanader je izrazio svoju skeptičnost glede uvođenja novih normi za produljenje vozačke dozvole iza 65. godine. Ja se tu s kolegom Sanaderom ne bih složio jer svi smo duboko svjesni činjenice da se motoričke sposobnosti, vid, brzina reagiranja kod ljudi u tim godinama rapidno mijenja. I da intervali pregleda kojima su bili obvezno podvrgnuti vozači u tim godinama su predugi. Ako i ovom odredbom spriječimo jednu samo jednu saobraćajnu koja bi bila uvjetovana brzim pogoršanjem psihomotoričkih sposobnosti sudionika u prometu zbog starosti primjereno tim godinama onda mi u klubu HNS-a držimo ovu odredbu ispravnom. I naravno još je za primijetiti i izmjene vezane uz kažnjavanje u saobraćajnim nesrećama koje nemaju za posljedicu na svu sreću oštećenje zdravlja, odnosno teže ili lakše ozljede ili eventualno gubitak života nego samo materijalnu štetu. Smatramo da su i te stvari korigirane na ispravan način. U svakom slučaju ovu zadnju novelu, predloženu novelu Zakona o sigurnosti prometa na cestama, odnosno izmjene i dopune klub HNS-a će podržati jer smatramo da je to dobra praksa da se ovakve stvari korigiraju. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Marija Lugarić, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege kasno je ali ovo je hitni postupak zbog usklađivanja s EU pa ne mogu drugdje govoriti nego upravo sada kad je zapravo riječ o konačnom prijedlogu zakona. Ja sam se javila zapravo da apeliram na predlagatelja da u nekakvoj prvoj sljedećoj izmjeni zakona isprave diskriminaciju koja postoji u ovom zakonu. Naime, naš zakon u članku 2. stavku 1. točci 67. definira mladog vozača kao vozača u dobi do 24 godine. S druge strane, Zakonom o suzbijanju diskriminacije izrijekom je zapriječena, zabranjena diskriminacija po dobi. To je jedan aspekt problema, druga stvar, ja se apsolutno slažem da mladi vozači, dakle vozači mlađe životne dobi, ne nužno i mlađeg životnog, vozačkog staža trebaju imati određena ograničenja i nesumnjivo je da ti mlađi vozači, u smislu vozači mlađe životne dobi nesrazmjerno puno sudjeluju u prometnim nesrećama sa teškim i smrtnim posljedicama od ovih drugim vozača. No, međutim ne na način na koji je ovdje riješen. Kod nas je sustav napravljen da ideš u vozačku školu, polažeš vozački ispit, dobiješ vozačku dozvolu i sad ako si mlađi od 24 godine imaš ograničenja, ako nisi nemaš. Dakle, jedino je ograničenje vezano uz životnu dob, a to po Zakonu o suzbijanju diskriminacije nije moguće. Postoje drugi mehanizmi po kojima mi trebamo zaštiti mlade vozače te vozače s mlađim vozačkim stažem i mlađe životne dobi od njih samih i nas svih ostalih sudionika u prometu, pa onda da ne budu diskriminatorni. To je pitanje izdavanja da li probne vozačke dozvole, nekakvih drugih instrumenta, dakle da ne smije u zakonu biti jedino razlikovanje životna dob. O tom sam govorila kad smo zakon donosili, i u 2, 3 izmjene koje su bile u međuvremenu, jer ovo doista jest diskriminatorna odredba. Dakle, da skratim, ja se zalažem da mi uvedemo probne vozačke dozvole za te vozače mlađe životne dobi i da im onda sukladno tome i damo određeno ograničenje jer oni doista jesu opasni na cesti, jedan dio njih ne svi, jedna dio njih je opasan i za sebe i za druge sudionike u prometu. Ali ovako kako je sada u zakonu postavljeno, da ja sa ne znam 30 godina položim vozački, položim vozački ispit, dobijem vozačku dozvolu idem bez ograničenja, ako imam 23 imam ograničenja. Dakle, to naprosto mislim da je diskriminacija koja nije dozvoljena i da treba ići razvijati druge mehanizme. Meni je žao što taj članak drugi nije u izmjenama pa ne možemo pisat amandmane. Oko ovih ostalih izmjena ja se slažem, ja ih podržavam i ne mogu odoljet ne prokomentirat, moj instruktor u auto školi, imali smo odličnog instruktora koji nas je naučio mnoge stvari, je rekao da nam je jedna od važnijih stvari koju moramo nositi sa sobom u autu metar radi razno raznih prometnih pravila. Ovim zakonom taj metar dobiva i svoju novu primjenu vezano uz djecu. Ali malo ozbiljnije gospodine zamjeniče, ja mislim da bi bilo jako važno uložiti nešto više u preventivne akcije oko prevoženja djece u automobilima, potrebe vezivanja djece i javne akcije vezane uz sigurnost odnosno uz ispravnost ili pouzdanost dječjih sjedalica. Na tržištu postoji svašta, roditelji često kupuju jeftinije, naravno jer moraju, međutim ne shvaćajući da je u igri strašno važna stvar a to je život njihove djece. Dakle, meni su ove odredbe ok, ali da naprosto se možda malo više uloži u preventivne akcije i stalnu edukaciju ljudi oko potreba i vezivanja i djece i odraslih na zadnjim sicevima, jer smo prednje siceve apsolvirali, čini mi se da zadnje nismo i oko sigurnosti samih dječjih sjedalica. Evo zahvaljujem.
Hvala. Imamo repliku. Đurđica Sumrak, izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ja ću vrlo kratko. U jednom ću se djelu samo osvrnuti, gospođo Lugarić, taj dio kad ste govorili ako imate 30 godina da za vas neka pravila ne važe kao za onog od 18 ili 17. Ja ću to samo kratko reći, onako možda malo u žargonu, sigurno nekog od 30 godina ne puca adrenalin kao onoga od 16, 17 i 18. Međutim, iz iskustva, evo ga isto tako dugogodišnje vozačice ja bih htjela ukazati na još jedan problem, a ne znam da li to može zamjenik ministra u svojoj nadležnosti ima, a to su znakovi uz ceste, uz putove koji su apsolutno nevidljivi pogotovo u proljeće i ljeto kad ih zaklanjaju grane različitog drveća. Kome se tu, ko je nadležan da kazni, da li su to ceste, ne znam lokalna zajednica ili neko drugi? A osim toga i problemi su kod semafora jer u ljetnom periodu se naprosto, nemaju semafori sjenila i ne vidi se ni što je zeleno, što je žuto a što je crveno. Evo, možda taj zakon bi mogao i to riješiti, ali mislim da zamjenik ministra to nije čuo, pa onda vjerojatno će ostat kao što je i bilo. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku. Izvolite.
Mislim, više-manje se slažemo, samo vam želim reći jednu stvar, jako je osobno generalizirati. Imate one koje pucaju hormoni, razno razne ludosti u glavu neovisno o godinama, neovisno o godinama. Odgovoran čovjek je odgovoran čovjek, odgovorna osoba je odgovorna osoba. Neki istina bog malo i odrastu, ali samo malo. Dakle, tu je vrlo opasno doista generalizirati. Ja mislim da je puno bolje raditi sa preventivnim akcijama, nego ići sa bilo kojom represivnom varijantom. A za ove ceste, za znakove je odgovoran onaj čija je cesta, državna za državne, županija za županijske ceste a za nerazvrstane ceste lokalna samouprava, za znakove. Dakle, čija cesta taj i znakovi. Hvala.
Hvala i vama. I završno jedna rečenica zamjeniče? Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Ma ja bih samo, ja bih samo radi pojašnjenja. Ovo zašto smo išli na 65 godina, dosada kad su ljudi bili fala bogu zdravi, onda je bila granica do 80 godine, ali nažalost naše psihofizičko stanje se mijenja u jednom danu, u jednom satu, mijenja se u tjednu a godinama idemo samo prema kraju. Prevelike su tragedije, evo danas smo imali 2 mrtva, jedva smo ih izvukli iz automobila. Ljudi su nekritični, kad bi svi bili odgovorni prema sebi onda bismo mi pustili da ta granica bude do 100 godina, ali ljudi su neodgovorni. On ima bolest, on ima neku psihofizičku bolest, on uzme neke preparati ili nešto i ide u automobil, ljudi ne vide a idu u automobil. Prema tome, moramo na ovaj način štiti i njih od njih samih, štiti njihove porodice od onog zlokobnog zvuka slušalica da ga neko zove u sred noći i kaže vaš otac, vaše dijete je u bolnici i sve nas, a to je bila intencija. Hvala.
Hvala zamjeniče ministra. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo naknadno. Zamjeniče zahvaljujem vam i vama i suradniku. Sutra nastavljamo sa konačnim prijedlogom Zakon o radu. Želim vam ugodnu večer i dobar nogomet svima.
Idemo dalje, Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti prometa na cestama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 683. Rasprava o tekstu zakona je završena. Vlada RH podnijela je amandman nakon roka utvrđenog Poslovnikom Hrvatskog sabora. U skladu sa člankom 199. Poslovnika dajem na glasovanje prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade RH. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 85 glasova za i 28 suzdržanih donijeli odluku da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade RH. Molim predstavnika predlagateljice poštovanog Evelina Tonkovića. 28 protiv ispričavam se, za zapisnik, možete ponoviti. 85 glasova za i 28 glasova protiv donijeli odluku da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade RH. Poštovani zamjenik ministra Evelin Tonković izvolite amandman Vlade RH.
Hvala lijepo. Poštovane zastupnice i zastupnici. Članak 4.mijenja se i glasi, članak 163.mijenja se i glasi. Naime, u raspravi o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti prometa na cestama, pred Odborom za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora navedeni je odbor posebno ukazao na odredbu članka 4.konačnog prijedloga zakona te je izrazio stajalište kako je odredba kojom se regulira prijevoz djece nejasna i nerazumljiva što će sigurno izazvati probleme u primjeni zakona. Stoga je odbor predložio predlagatelju podnošenje vlastitog amandmana kojim će se odgovarajući urediti ovo pitanje s čime se je predstavnik predlagatelja suglasio. Odredbu članka 163. Zakona o sigurnosti prometa na cestama potrebno je uskladiti sa provedbenom Direktivom Komisije 2014/37 EU od 27.veljače 2014.godine o izmjenama Direktive Vijeća 91/671 EEZ u pogledu obveze uporabe sigurnosnih pojaseva i sustava sigurnosnog vezivanja djece u vozilima. Naime, 2014.godine Direktiva Vijeća 91/671 EEZ je izmijenjena, a ta se izmjena odnosi isključivo na vozila kategorije M1, N1, N2 i N3 odnosno na vozila za prijevoz osoba koje osim sjedala za vozača imaju još najviše 8 sjedala i vozila za prijevoz tereta te su utvrđena pravila prijevoza djece u takvim vozilima. U cilju otklanjanja nedostataka u predloženim odredbama članka 4.konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti prometa na cestama Vlada RH predlaže navedeni amandman.
Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na izjašnjavanje amandman Vlade RH. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 85 glasova za i 27 glasova protiv prihvaćen amandman Vlade Republike Hrvatske i postao sastavnim dijelom Konačnog prijedloga Zakona. Zaključujem raspravu. Dajem na izglasavanje Konačni prijedlog Zakona. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 112 glasova za donesen Zakon P.Z.E. br. 683. u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanom. Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici, nastavljamo u plenarnom zasjedanju. Vidim jednu ruku u zraku, poštovani zastupnik Silvano Hrelja.