Kolegice i kolege dobro jutro. Nastavljamo s radom na našoj 3. sjednici po predviđenom dnevnom redu. Kolegice i kolege, hoćemo nastavit s radom? Hoćemo? Hvala. Dakle, nastavljamo sa raspravom o - Konačni prijedlog zakona o provedbi Uredbe (EZ)br. 648/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o deterdžentima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 55. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb, Odbor za europske integracije i Odbor za zaštitu okoliša. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Zamjenik ministra zdravlja magistar Marijan Cesarik. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Hrvatskom saboru. Vlada Republike Hrvatske je izradila Prijedlog zakona o provedbi Uredbe EZ br. 648/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. godine o deterdžentima s konačnim prijedlogom zakona. Naime, sigurnost deterdženata u Republici Hrvatskoj uređena je Zakonom o predmetima opće uporabe iz 2006. godine i Pravilnikom o deterdžentima iz 2011. godine. Navedeni propisi doneseni su u cilju usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske s pravnom stečevinom Europske unije u poglavlju I. – Slobodna kretanja roba, te u cijelosti preuzeli odredbe uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. godine o deterdžentima. Kako je područje sigurnosti deterdženata na razini Europske unije uređeno uredbom kao sekundarnim izvorom prava Europske unije zakonski prijedlog predstavlja mehanizam za njezinu provedbu. Zakonskim prijedlogom određuje se Ministarstvo zdravlja kao nadležno tijelo za provedbu navedene uredbe. Zakonskim prijedlogom ovlašćuje se ministar zdravlja da pravilnikom propiše nacionalne zahtjeve vezano uz uporabu fosfata u deterdžentima. Predloženi zakon omogućava fleksibilnu prilagodbu domaćeg zakonodavstva zakonodavstvu Europske unije. Provedba navedenog zakona u državno proračunu Republike Hrvatske za razdoblje 2012. do 2014. godine neće imati financijski učinak. Dakle, zaključujem zbog potrebe usklađenja domaćeg zakonodavstva s propisima Europske unije na području zaštite zdravlja ljudi sukladno članku 161. Poslovnika Hrvatskog sabora predlaže se donošenje Zakona o provedbi Uredbe EZ br. 648/2004. Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. godine o deterdžentima po hitnom postupku. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem zamjeniku ministra zdravlja, magistru Mariju Cesariku. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvo na redu su klubovi. U ime kluba HDZ-a uvaženi zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Dakle, neupitna je uloga deterdženata u svakodnevnom životu i nezamisliv je život. Ali isto tako skrb za zdravlje i zdravstvenu zaštitu isto tako je trajan i vrlo važan, ali isto tako čuvanje okoliša. I potrebito je reći da mi u širim europskim okvirima imamo relativno dobro očuvan okoliš i kao takav ga trebamo ostaviti generacijama koje dolaze iza nas. Dakle, naravno deterdženti uz sve one korisne momente koje nam daju imaju isto tako i štetne i zato ih je potrebno držati pod nadzorom i u tom smislu je, dakle Zakon o predmetima opće uporabe iz 2006. godine koji je dopunjavan 2009. I tu je Pravilnik o deterdžentima iz 2011. U taj zakon su ugrađene naravno odredbe ove Direktive iz, dakle 2004. br. 648. Ali sada dakle, glede daljnjeg usklađivanja i u svezi poglavlja 1. kao što je rekao gospodin zamjenik ministra je potrebito učiniti mehanizam da bude, dakle još jednostavnije i da bude kvalitetnije to regulirano. I u tom smislu je i ovaj Zakon koji će klub Hrvatske demokratske zajednice podržati. A inače se s time određuje, dakle Ministarstvo zdravlja kao nadležno tijelo koje će, dakle provoditi i provoditi isto tako upravni nadzor ali u suradnji sa tijelima državne uprave. Dakle, za gospodarstvo, zaštitu okoliša i vodno gospodarstvo. Utvrđen je isto tako i inspekcijski nadzor koji će bit nužno provoditi i koji je isto tako vrlo bitan. Dakle, u tom smislu mislim da će dodatno unaprijediti ovo prevažno područje i stoga ćemo ga mi podržati. Fala lijepo.
Hvala uvaženom zastupniku Milinkoviću. U ime kluba HDSSB-a, uvaženi zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo iz klupa čujem kako doktori o deterdžentima raspravljaju, pa kad je Ministarstvu zdravlja pripala ova tematika moraju doktori raspravljati o ovoj tematici. A tko će drugi? Je li tako gospodine Đurđević? No, liječnici kao liječnici bi trebali raspravljati i o onome što se događa danas i u Republici Hrvatskoj, a to su ugroženi životi radnika DIOKI-a koji su na platformi od 50 metara ovdje, jer su ljudski životi vrjedniji i važniji i od ovog Sabora i od Vlade RH, ministara, predsjednika Vlade i svih onih koji su doveli radnike DIOKI-a u ovakvu situaciju. To je kemijska industrija pa s obzirom da je i proizvodnja deterdženata kemijska industrija da iskoristim ovu prigodu da im dam ovako osobno i u ime kluba HDSSB-a, a nadam se i u ime svih vas ovdje potporu u njihovoj pravednoj borbi, nažalost putem štrajka glađu, ali i žeđu što je vrlo opasno. Tako da je rok u slučaju neuzimanja tekućine 10 do 11 dana za život. I mi bismo to morali znati danas ovdje i o tome bar prozboriti evo riječi. Ja koristim ovu prigodu, molim vas gospodine potpredsjedniče da me u tome ne zapriječite. Što se tiče dakle deterdženata i europske direktive, smjernice kako bi se reklo hrvatski direktiva smjernica, jasno da je klub HDSSB-a dakle da će prihvatiti ovaj prijedlog zakona. Rekao bih pomalo, neću reći zakašnjeli, ali s obzirom da je 2004./2005. godine dakle Europsko vijeće i Europski parlament prihvatili ovakvu direktivu onda jasno da s obzirom na hrvatsko pristupanje EU da je ovaj zakon nosi oznaku E., dakle P.Z.E. – prijedlog iz seta europskih zakona pa je jasno da je i ovo što je ovdje napisano, a to je da inspekciju nad deterdžentima, proizvodnjom, kvalitetom i svim ostalim vrši Ministarstvo zdravlja, da vrši i upravni nadzor jasno uz pomoć Ministarstva zaštite okoliša, Ministarstva gospodarstva itd. Također, i dakle da kažem inspekcijski, odnosno laboratorijski nadzor sastava deterdženata posebice fosfata koji su opasni, ne samo ovdje piše za ljude, čak sam mislio uložiti i jedan amandman iako je možda nepotrebno. Dakle, piše se da je za područje dakle zbog potrebe usklađenja domaćeg zakonodavstva s propisima EU na području zaštite zdravlja ljudi. A ja bih rekao s obzirom da deterdženti završavaju široko u okolici, u prirodi, da je čak možda bilo dobro da se napiše zaštite zdravlja ljudi i zaštite okoliša što bi bilo evo možda jedno proširenje, jedna dopuna ovakvog zakonskog prijedloga koji će evo klub HDSSB-a prihvatiti i nadajući se da će doći i do ovakvom uredbom koja se počinje primjenjivati tek 2014. godine. Dakle, za više od godinu i pol dana. Dakle, od 1.01.2014. godine, dovesti i do jednake dakle i kvalitete i u tom sektoru deterdženata, upotrebe deterdženata, ali i kemijskog sastava deterdženata koji neće ugrožavati zdravlje ljudi, ali i narušavati stanje u okolišu. Zbog toga evo još jedanput kažem mislim da nema nekakvih primjedbi na ovaj zakonski prijedlog. Klub HDSSB-a će glasati za. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Grubišiću. Nemamo više prijavljenih za raspravu. Pitam predstavnika predlagatelja želi li zaključno nešto reći? Ne. Amandmana nemamo, prema tome zaključujem raspravu. Glasat ćemo kad se za to steknu uvjeti.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe (EZ) br. 648/2004 Europskog parlamenta i vijeća od 31. ožujka 2004. o deterdžentima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 55. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim uključimo se i glasujmo. Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova 104 glasa za nitko protiv, jedan suzdržan donesen Zakon o provedbi uredbe EZ 648/2004. Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o deterdžentima u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
Idemo dalje na - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 53. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, a izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Magistar Zoran Pičuljan, zamjenik ministra uprave. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovane dame i gospodo zastupnici. Pred vama je još jedna izmjena Zakona o državnim službenicima, zakona koji je 2005. i 2006. godine u normativnom smislu započeo jedan proces modernizacije kojim je te godine, tih godina započeo jedan proces modernizacije hrvatske državne uprave i proces koji još uvijek traje i koji normativno do kraja nije dorađen, a stvarno će trajati i dalje dok koncepcijski ne provedemo sve ono što smo predvidjeli i obećali. Svrha ovoga zakona je šire prirode, a to znači afirmacija potreba službe, potreba državne službe, a užeg je karaktera ustvari pripremanje, davanje nekih rješenja koji će omogućiti da se proces preustroja državne uprave koji je Zakon o ustrojstvu i djelokrugu u 12. mjesecu bio nastavljen praktički da se on i okonča i na internoj razini. Glavni smjerovi ovoga promjena koji se predlažu idu ka prije svega afirmaciji mobilnosti unutar državne službe na način da su mogući po potrebi službe premještaji iz sustava javne službe, javnih službi, lokalne uprave, lokalne samouprave i regionalne samouprave i državne uprave u svim smjerovima. Čini nam se da je ovakvo jedinstveno tretiranje, tretiranje sustava javne uprave ustvari za Hrvatsku dobro i koristi sve, i ima i stvara instrumentarij za korištenje svih njezinih ljudskih potencijala. Drugi dio, druga svrha, odnosno drugi jest interne prirode. Valja omogućiti i internu mobilnost unutar službe, ali to u prvom redu vezati uistinu uz potrebe službe i omogućiti službenicima, odnosno afirmirati najbolje službenike da rade na mjestima gdje su potrebe službe i najsnažnije. Prema tome ova norma mogućnosti premještaja službenika unutar svih kategorija ne bi nikako smjela biti i nije, nema namjeru biti penalne naravi nego ustvari odgovoriti na potrebe državne službe u užem smislu. Treća vrsta promjena ustvari cilja na jedno jasno razgraničenje političkih ljudi, službenika, ugovornih službenika, državnih službenika koji dolaze sa mandatom ministra i odlaze sa mandatom ministra u kabinetu ministra, slično u uredu premijera, u uredu potpredsjednika Vlade i od službenike koji svoju službu obavljaju kao stalno zanimanje. Smatrajući da valja dati mogućnost ministrima da pojačaju svoje, stručno ojačaju svoje kabinete ljudima od znanja i povjerenja, ova norma im to omogućuje a naravno ona ne cilja trajnom ostanku tih osoba, državnih službenika, ugovornih službenika na radnim mjestima već ih vezuje uz mandate politički imenovanih dužnosnika. Sljedeća norma, sljedeći skup normi vezan je uz sam momenat preustroja, unutarnjeg preustroja državnih tijela, kod toga isto tako kod takvih promjena koje dovode do novih ustrojstvenih i funkcionalnih promjena unutar jednog državnog tijela potrebno je isto tako afirmirati prije svega potrebe službe i raspored obavljati temeljem potreba službe ali u svakom slučaju i to je drugi dio norme, ne zanemariti ono što je znanje, stručno iskustvo i u sadržajnom smislu pozicija službenika koji obavlja taj posao. Sljedeća i zadnja skupina normi, još su dvije tehničkoga karaktera koja, ova nije tehničkog karaktera, koji izjednačava položaj sindikalnih povjerenika kod povrede službene dužnosti kada je uskraćena suglasnost sindikata i kada je sukladno i vrlo slično gotovo istovjetno rješenjima općeg radnog zakonodavstva za radnike i sindikalne povjerenike u tom sektoru, realnom sektoru izjednačava i sindikalnog povjerenika u državnoj službi na način da nesuglasnost sindikata supstituira sudska odluka u ovom slučaju upravnoga suda prvog stupnja. Ono što je zaključno, pokazuju sve ove intervencije u zakon o državnim službenicima koje su uistinu brojne od 2005. do 2011. godine, pa i sada nastavno da je potrebno sustavno ponovno preispitati materiju državne službe, službenika i šire javne službe i učiniti jedan, napraviti jedan značajan napor, značajnu intervenciju ka daljnjoj profesionalizaciji i učinkovitosti državne službe ali i javne uprave Republike Hrvatske. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem zamjeniku ministra upravu, magistru Zoranu Pičuljanu. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, onda otvaram raspravu. Prvo u ime klubova. U ime Kluba Hrvatskih laburista, stranke rada javio se uvaženi zastupnik Mladen Novak. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolege zastupnici. Kada sam se išao pripremati za ovu raspravu, malo proučivši taj materijal, došao sam na ideju da kvalitete i sposobnosti naše Vlade usporedim sa Chuck NOrrisom. Onda sam odustao od toga jer gospodin Šeks je dobacio da je u to vrijeme, da je Chuck NOrris pregažen pa sam ipak došao do spoznaje da su ovi rezultati ipak bliži sposobnostima Davida Copperfielda. Ova Vlada zapošljava nove ljude, uspostavlja sustav političke odgovornosti i to je za svaku pohvalu. Ministri postaju odgovorni za rad svojih zamjenika i pomoćnika, jedini problem što do sada zaposleni koji su zaposleni po javnim natječajima, je doduše da su ti ponekad javni natječaji bili sa slikom, ali oni su ostali u sustavu. Sada imamo onaj copperfieldski, iluzionistički rezultat da imamo više zaposlenih a nismo potrošili više novaca na njihove plaće. Mislim da to definitivni nije moguće i nije baš istinito na kraju krajeva mediji nas uvjeravaju. Isto tako iz medija smo saznali i mi i ministar ono što smo znali da je prošla Vlada bila zločesta pa je puno zapošljavala, čak se spominje nekoliko tisuća radnika u javnoj i državnoj upravi, a ova je Vlada odlučno rekla tome ne, to nije u redu, pa je i ona zaposlila nešto svojih kadrova i to im se ne može zamjeriti jer su uveli sustav političke odgovornosti i nisu neodlučni zato što dosadašnje kadrove samo preraspoređuju nego je to njihov dokaz njihove socijalne osjetljivosti koju će platiti svi porezni obveznici. Prije nekoliko godina sindikati su poručivali tadašnjoj Vladi "Maske su pale". Ova Vlada je sačinjena od koalicija čiji je najveći dio socijaldemokratski navodno, navodno jer su barem ono što se da iščitati iz medija iz sindikalnih obraćanja, izbjegli razgovor sa svojim socijalnim partnerima. Da stvar bude bolja navodno postoji neki sporazum između sindikata i doduše bivše Vlade, ali to izgleda da ovu Vladu ne obavezuje na ništa pa ja postavljam pitanje sebi, zato što ga je potpisala bivša Vlada, da li to znači da je i sporazum o arbitraži sa Slovenijom je ništavan zato što ga je potpisala bivša Vlada. To definitivno ne znači i mislim da obaveze Vlade bez obzira koja je ona bila, s koje god ona strane dolazila su obaveze Vlade. Ovaj Prijedlog sadrži neke izmjene odnosno čak štoviše to su prepisane odredbe iz Zakona o radu i sada da budem iskren nije mi jasno zbog čega se odredbe jednog Zakona stavljaju kao odredbe drugog Zakona osim ako to nije snažna poruka sindikatima da uskoro slijedi otkazivanje kolektivnih ugovora kojeg su nadam se definirali, uspjeli definirati svoja prava kao sindikalni povjerenici, ali se postavlja pitanje, zar nisu do sada najčešće upravo sindikati upućivali na koruptivne radnje u sustavima u kojima rade, a sada im šaljemo poruku, ne mi nego predlagač Zakona da se okane takva čorava posla jer ova vlast ima očito monopol na znanje i poštenje. Ovim Zakonom se omogućuje još nešto. Ako netko želi može bez obrazloženja, bez bilo kojeg državnog službenika otpremiti na rad gotovo bilo gdje. Neću reći da je pri tome cilj udomiti nekog od svojih kadrova ali vrlo vjerojatno da će upravo biti tako. Onda će slijediti obrazloženje pa šta ako sam zaposlio nekog svog kuma, rođaka, prijatelja na kraju krajeva čak i dijete na to mjesto. Zar on kao takav kao sposoban ne bi smio napredovati u ovom sustavu? Pri tome definitivno on je svakako sposoban samim tim što je moj rođak jer da nije moj rođak ne bi bio ni sposoban. Pri tome svakako treba pohvaliti i činjenicu da će tim ljudima koji su otpremljeni negdje dalje iz državne službe biti smanjena plaća jer njima svakako manje treba čim nisu moji rođaci odmah, nema potrebe da imaju toliko novaca, što će im to. Siguran sam da će branjenje ovakve teze ići sa stavom da rad tog pojedinca nije zadovoljio. Samo sada se postavlja pitanje koga nije zadovoljio? Nije zadovoljio mene koji imam svog nekog za udomiti, nije zadovoljio moju stranku, nije zadovoljio moju koaliciju. Koga i po kojim kriterijima netko nekoga nije zadovoljio? Također u pismu sindikalaca koje smo ako sam dobro uočio svi dobili, naglašen je još jedan detalj koji predlagač očito smatra ili ne bitnim ili je možda je ipak riječ o previdu, ja se toplo nadam da je. Riječ je o ispunjavanju posebnih uvjeta od stručnih do sigurnosnih što podrazumijeva da će se ili ukinuti polaganje državnih stručnih ispita ili će država to smo svi mi porezni obveznici morati izdvojiti dodatna sredstva za osposobljavanje i polaganje tih stručnih ispita. I za sam kraj, u ovom prijedlogu izmjene zakona o izmjeni zakona nigdje se ne spominju namještenici. I možda je bolje da se ne spominju jer u pravilu sjete kada se smanjuju prava. Onda su to ako se smanjuju prava u uredu Vlade onda su to ljudi Ureda Vlade, ako se smanjuju prava Uredu Sabora onda su to ljudi iz Ureda Sabora. I iskreno rečeno hvala predlagaču što se nije sjetio i njih. Hvala vam lijepa.
Hvala vama. Idući koji se prijavio za raspravu u ime kluba HDSSB-a je uvaženi zastupnik Zoran Vinković.
Gospodine potpredsjednik, dame i gospodo. Pred nama je nešto više ili manje od tri mjeseca nove hrvatske Vlade na čelu kako bi to KOreanci rekli izvrsnim Zoranom Milanovićem kao predsjednikom Vlade. Doduše još nije stekao kao prethodnik … [[Govornik se ne razumije.]] naziv veliki vođa, ali budući da ovakvi zakoni dolaze po hitnom postupku u saborsku proceduru očigledno se priprema i za takav jedan naziv. No, ako pogledamo malo unazad ova tri mjeseca i pogledamo onaj 4. prosinac i vrijeme velikih očekivanja koje hrvatski narod, hrvatski građani i hrvatski birači imali upravo od ove Vlade dobili su tri mjeseca lutanja, nesnalaženja pa ja bih rekao čak i bauljanja po političkom prostoru, po odlukama koje ovu državu sve više i više vode nazad ne prema drugoj polovici 21. stoljeća nego je vode nazad u vrijeme '45.-te, '48., kada su u ovoj zemlji hodale trojke iz OZNA-e kada su se čistili tavani i kada su mnogi za izgovorenu riječ dobili po par godina Golog otoka. U ovom trenutku slobodno možemo reći da Plan 21 ne postoji, da je plan i program ostao samo na papiru i da je bio jedno puko predizborno obećanje i prodavanje magle hrvatskim građanima i hrvatskim biračima jer smo umjesto tog plana 21 dobili plan 25, da je ova tri mjeseca napravljena tzv. mini porezna reforma koja je dodatno dotukla, a prije svega centralizirala Hrvatsku i dodatno dotukla lokalnu i regionalnu samoupravu, da smo dobili proračun koji je planiran sa deficitom od 9,9 milijardi kuna ali isto tako planirano novo zaduženje od 22 milijarde kuna. Dobili smo državu u kojoj je većina problema nasljeđe 8 godina crnih torbi, FIMI-Media, pljačkanja i grabeži, hobotnice političke, organiziranog kriminala itd. ali nakon tri mjeseca dobili smo Hrvatsku u kojoj se ruše rekordi ali oni rekordi iz 2003. godine jer danas Hrvatska ima gotovo 350 tisuća nezaposlenih. Danas Hrvatska ima 800 tisuća umirovljenika koji ne mogu sa svojom mirovinom iako su je pošteno zaradili ne mogu preživjeti jedan mjesec i ne mogu imati po onom načelu koje je zapisano u Ustavu RH da svaki građanin ima pravo na dostojan život. Tu svakako treba pogledati i na onih 100 tisuća radnika koji plaću nisu vidjeli više od 6 mjeseci, ali isto tako i one radnike koji svakodnevno završavaju na ulici radi stečaja, radi toga što nitko u ovoj državi ne odgovara za provođenje politike koja te tvrtke dovodi do bankrota. Ova tri mjeseca Hrvatsku obilježava i pad životnog standarda, povećanje cijena, to je svima jasno posebno onima koji svakodnevno preživljavaju ja više ne bih rekao na kruhu i mlijeku, nego na kruhu i vodi, a istovremeno ova Vlada i druga nadležna ministarstva uvode bezmesni ponedjeljak, brački petak. Ali s ovom hrvatskom Vladom smo dobili tjedan pun gladovanja, prvenstveno većina hrvatskih građana. Dobili smo između ostalog i to da ova Vlada putem Facebooka, Twittera, putem drugih mreža pita građane, ali ne pita ih zato da bi ih poslušala nego ih pita zato što ne zna riješiti problem. Osam godina su bili u opoziciji i gle čuda, nepripremljeni su za preuzimanje vlasti, nepripremljeni su za rješavanje ovih problema. Pa ako već ne znate riješiti probleme najbolje je da date ostavku, da odete lijepo kući, da odmorite prepone jer građani vas nisu birali da bi vam davali savjete nego su vas birali zato da riješite ove probleme u kojima je Hrvatska. Između ostalog, putem interneta želi se od Hrvatske radiotelevizije vratiti u '70.-te godine, vratiti i od tog javnog medija napraviti ono što se nekad zvala politička televizija, partijska televizija i vjerojatno će Dnevnik tada na toj televiziji kada se bude ravnatelj birao ovdje u Saboru, kad ga većina bude izabrala, netko će…
Kolega Vinkoviću, oprostite.
Držim se ja itekako teme. Ovo je uvod za ovaj zakon.
Ne, ne, oprostite. Ja trebam sad samo reći jednu rečenicu. Samo jednu rečenicu ja ću vas molit. Molim vas, ako možete reći barem jednu jedinu rečenicu o državnim službenicima i namještenicima. Jednu jedinu, a onda možete…
Ovo je uvod u ovaj zakon. Dakle vjerojatno će Dnevnik započeti sa mili, dragi, uzoriti, prelijepi predsjedniče Vlade, danas ste bili u svom kabinetu itd., itd. i vjerojatno na tom HRT-u, zahvaljujući između ostalog i ovakvim zakonima, zakonima po kojima će se javni službenici i namještenici, nešto slično što je HDZ radio sa Hrvatskim autocestama, zapošljavati isključivo samo ako imaju stranačku ili partijsku iskaznicu pa će vjerojatno, oprostite, alo kume imam tri mjesta u ministarstvu za istraživanje ruda i gubljenje vremena, glasnogovornik, pomoćnik ministra i tajnik, samo se javi i upiši se u SDP, a javit ću ti poslije, hvala lijepo. Izvinjavam se, bio mi je kum pa samo da ga upoznam kako da dođe do novog posla. Evo ovo je bio uvod u raspravu o ovom zakonu. Obzirom na prirodu navedenih poslova ovo je obrazloženje Vlade i činjenicu da zaposleni na tim poslovima usko surađuju s ministrom predlaže se radna mjesta u kabinetu ministra popunjavati na određeno vrijeme do dana prestanka mandata ministra iz reda državnih službenika ili prijemom u državnu službu na određeno vrijeme, bez prethodne provedbe javnog natječaja, odnosno oglasa za prijem u državnu službu. Da je ovo napisao u prošlom mandatu, napisala i predložila Vlada HDZ-a ova ovdje strana koja se nekad zvala Socijaldemokratska, uostalom sam predsjednik Milanović odnosno predsjednik Vlade je izjavio da je on liberal, a očigledno to više nema veze i ovo je doista jedan neoliberalni zakon, vjerojatno bi ovdje mnoge moje bivše kolege, a sadašnji kolege zastupnici vrištali. Međutim danas će uredno ili sutra kad dođe izglasavanje dići ruku za ovaj jedan skandalozan zakon koji nas vraća u vrijeme za koje se nadam da nikad se više neće vratiti u Hrvatsku, za vrijeme socijalizma, jednoumlja, partijske knjižice itd., itd. Čitam danas novine gdje jedan direktor kaže da u svojoj tvrtki ima 4000 zaposlenih koji su višak, ali će on zaposliti još 500, vjerojatno samo čeka da prođe ovaj zakon. Vjerojatno će umjesto inkasatora u HEP-u, umjesto onih radnika koji rade na dalekovodu i ovih radnika koji danas štrajkaju jer im je netko pokrao i plaće i mirovinu i budućnost i prekinuo mogućnost i budućnosti djece i obitelji, vjerojatno se čeka usuglašavanje s ovim zakonom kako bi se i na taj način moglo zapošljavati po stranačkoj podobnosti. Istovremeno ministar Bauk za 237000 kuna, poznat po svojoj štedljivosti, uvodi alkotestiranje jer je dokazano da je u 8 godina u tom ministarstvu samo jedan djelatnik bio pod utjecajem alkohola. Ne zna se što se desilo s tim djelatnikom, odnosno javnim službenikom i namještenikom ali to alkotestiranje je plaćeno 200 kuna. Očigledno je na djelu bračka štedljivost i očigledno je na djelu, samo se pitam od koga će štititi ministra Bauka ti zaštitari, vjerojatno od građana sa Facebooka koji mu daje savjete kako da vodi to ministarstvo. Nakon, a vjerujem da se sjećate još uvijek onog zakona koji je direktno utjecao i utječe na funkcioniranje jedinica lokalne samouprave, ne samo porezna reforma i smanjenje prihoda nego onaj popularni Komadinin zakon koji je pisan isključivo da bi određeni načelnici, gradonačelnici mogli postati ministri, pomoćnici ministara, državni tajnici, da je i ovaj zakon koji je pred nama pisan u istom duhu. Obzirom da se očekuje, a nigdje u ovom obrazloženju ne piše koliko je to ustvari mjesta s kojima se namjerava na ovakav način uhljebiti stranački poslušnici, klimavci, oni koji su odani šefu i velikom vođi još veće partije, tražimo odgovor koji je to broj ljudi, gdje će biti zaposlen i da li će kao i što je dosadašnja praksa bila biti raspoređeni na savjetnička mjesta od državnih tvrtki pa do razno, raznih ministarstava. Obzirom da je napisana jedna studija ja ću samo reći da ju nadležni ministar pročita. Radi se o studiji politički savjetnici, državni službenici u europskim zemljama jer vidim da mi gori ovo žuto svjetlo autora Simona Jamesa, pa bi se mogao upoznati da upravo ovakav kabinetski sistem i sustav nije dobar i da predstavlja izuzetno lošu stvar. A sami Amerikanci smatraju takav sistem raspodjelom plijena. Ali svi američki predsjednici do sada su rekli da taj njihov model zbog toga što je izuzetno loš nije za izvoz. Obzirom da sam očekivao da ćemo već danas o ovoj raspravi imati imena i prezimena tih stručnih visoko obrazovanih ljudi koji će biti glasnogovornici koji će zamijeniti dosadašnje državne službenike. Ja predlažem da, obzirom da je to već i u povijesti rađeno da jednostavno se u ovaj Hrvatski sabor uvede model po kome će predsjednik Vlade moći kao Kaligula incitatusa imenovat senatora ali od drugih konji, drugih znamenitih ljudi su ne po ovom Zakonu ali i ti ljudi zajedno sa tim konjima su daleko, daleko bili ispred ovakvog zakona ali su svi završili ispod ledine kao Aleksandar Makedonski i njegov Bukefal, kao Don Quijot i Rozinanta, a mene ovo podsjeća na imenovanje Šarca da ne spominjem kraljevića Marka, nego je ovo zakon kojim će se imenovat Musa Keseđija za glasnogovornika hrvatske Vlade. Zahvaljujem.
Hvala vama. Prečesto su mi oduzimali riječ kad sam govorio u ime kluba opominjući me da se ne držim teme i zato vas nisam prekidao. Zamolio sam vas samo jedanput da barem jednu jedinu rečenicu posvetite ovom Zakonu. Govorili ste između ostaloga i o televiziji. Ovo će biti idealna prilika svim televizijama da pokaže i njihovim urednicima da pokažu da li ozbiljne rasprave u ovom Saboru ili neduhoviti performansi zaslužuju da uđu u njihove izvještaje. Imamo dva ispravka. Prvo kolega Davor Bernardić.
Evo samo jedan, ispravit ću samo jedan netočan navod to da vas je zvao kum. Vjerojatno vas je zvao tajnik odbora budući da smo prije 20 minuta trebali biti na odboru, tako da vas molim evo da požurimo. Hvala lijepa.
Povreda Poslovnika, uvaženi zastupnik Zoran Vinković.
Teško je pronaći u ovom Poslovniku ovo što ste vi, ali članak 203. i članak 209. obzirom da ste vi gospodine potpredsjedniče zaduženi voditi sjednicu, a ne davati političko mišljenje i političko obrazloženje o izrečenom govoru zastupnika.
Članak 203. govori o dnevnom redu. Imamo još jedan ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Naime, kolega Vinković je rekao da se radi o državnim službenicima i namještenicima. Na žalost, na sreću zapravo ne radi se o namještenicima, nego samo o državnim službenicima, a ovi drugi tj. namještenici kada osiguraju crvene knjižice onda će i oni doći na red. Što se tiče imena i prezimena gospodine Vinković, mislim da vas ispravljam, možda uz imena i prezimena možda već ima i slika onih koji će bit primljeni.
Hvala lijepa. Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime kluba HNS-a, uvaženi zastupnik Jozo Radoš.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Pa već smo govorili zapravo o sličnoj temi, o tome da se dužnosnici ovoga puta su to državni službenici imenuju temeljem procjene čelnika državne uprave koji na takav način preuzimaju odgovornost za poslove koji će biti rađeni u njihovim tijelima državne uprave. Ovo je dakle politički isti stav samo se radi o nižoj razini i treba ponoviti osnovne stvari, osnovne teze koje su bile izrečene kada se govorilo o toj raspravi. Dakle, ovo je prestanak sa praksom kojom se temeljem fiktivnih natječaja zapravo skidala odgovornost za ono što će biti jer kao nismo mi krivi, nego su provedeni javni natječaji pa su temeljem tih natječaja imenovani najbolji. To je jedan stav koji je prevladavao. I drugi je stav bilo skrivanje, dakle političke odgovornosti, odgovornosti za odlučivanje jer je sve u skladu sa zakonom, sve je u skladu sa procedurom, a znamo da su i u tim okolnostima, na tim najvišim mjestima državnih dužnosnika a jednako tako i na mjestima državnih službenika zapravo presudni bili politički kriteriji i osobna odgovornost. I mi možemo ovdje govoriti stvari kako bi trebalo biti, ali više-manje znamo kako je to funkcioniralo ne samo u državnoj upravi, nego u svim segmentima i malo gdje se može sresti da se na ta najviša mjesta, bilo državnih dužnosnika ili dužnosnika u lokalnoj samoupravi, bilo najviših službenika u državnoj i lokalnoj samoupravi imenuju ljudi isključivo po kriterijima stručnosti, obrazovanja, nego je uvijek tu bila dimenzija političke, odnosno osobne lojalnosti. Ova Vlada to vrlo jasno kaže, vrlo jasno postavlja te odnose i na takav način preuzima i odgovornost za ono što će učiniti i što će biti. To je puno čišći odnos i puno pošteniji odnos i prema javnosti i prema preuzetoj odgovornosti nego što je skrivanje iza navodnih javnih natječaja i navodne stručnosti kojih kao što znamo nije bilo. Valjda dio te odgovornosti za stanje u kojem se država nalazi, osim naravno političkih lidera snosi i ta najviša nomenklatura državnih službenika. Valjda su i oni nešto odgovorni za stanje u kojem se država nalazi uključujući i stanje u kojem se nalazi državna uprava. Pa u najmanju ruku ta činjenica, a malo tko će ju sporiti ukazuje na potrebu da se u tom smislu nešto mijenja. Naravno da bi bilo dobro da se na najviša službenička mjesta pa i na najviša dužnosnička mjesta ako hoćete imenuju ljudi isključivo temeljem kvalitete, temeljem stručnosti, ali da bi se to dogodilo to mora počivati na nekoj vrsti političke suglasnosti, političkog konsenzusa, a toga kao što znamo u Hrvatskom saboru, u hrvatskoj politici nema i pitanje je kada će toga biti. Pa ako već toga nema onda je bolje da to bude ovako čisto sa jasnim preuzimanjem odgovornosti. Govori se ovdje i o broju tih ljudi. Većina njih vjerojatno neće doći izvan sustava državne uprave nego vjerojatno iz samoga sustava državne uprave. Pa kada bi svi došli izvan državne uprave radi se o nekih 100-njak ljudi i govoriti u kontekstu povećanja broja uposlenika u državnoj upravi na ovom primjeru doista nema smisla. To nije vrh ledene sante, to nije niti to, to je nekakvo manje inje koje je palo po tom vrhu ledene sante, a ono što se nalazi ispod to je tek pravo pitanje i nadam se da ćemo o tome imati prilike razgovarati. Kada se radi o ovom drugom pitanju, a to je premještanje državnih službenika nadam se da ćemo i o tom institutu razgovarati. Bilo bi dobro da prilikom ovih izmjena imamo neke informacije i o tome koliko je državnih službenika u tom statusu. Tu doista postoje poteškoće, tu treba postaviti limite jer to je jedna izvanredna situacija, izvanredna procedura koju bi trebalo ograničiti, a pogotovo je problematična odredba da ti državni službenici koji su premješteni u druga tijela državne uprave ili iz lokalne samouprave u državnu upravu ostaju sa radnim pravima i sa obvezom i mogućnošću povratka na svoje ranije radno mjesto što im naravno otežava status, otežava njihovo profesionalno napredovanje i profesionalni razvoj. I to bi pitanje također trebalo razmotriti i drugačije ga regulirati nego što je to danas u zakonu. Ali prva pretpostavka je dakle da imamo podatak koliko je državnih službenika danas u takvom statusu i kakvi su limiti da se to što je naravno izvanredna situacija ne bi pretvorilo u nekakvo redovito stanje i bitno narušilo sustav državne uprave. Novo je pitanje drugo pitanje koje se ovdje pokreće, zapravo povod da se otvori puno važnije pitanje, a to je stanje državne uprave u RH. Ja se nadam da je ovo samo naznaka te teme. Državna uprava, njeno stanje, njene sposobnosti, njena preopterećenost, njena podkapacitiranost što se tiče zadaća i prekapacitiranost što se tiče broja ljudi je notorna tema hrvatske politike i dobro je da je ovo povod da se o tome pitanju razgovara. Kada govorimo o državnoj upravi nesporno je, nitko se neće s time ne složiti da imamo preveliki broj uposlenika u državnoj upravi, a bilo bi dobro da se prisjetimo kada je netko u državnu upravu uposlen samo temeljem toga što je imao izvanredne kvalifikacije i što je potpuno udovoljavao uvjetima natječaja. Malo je takvih slučajeva, nije to dovoljno, a to je ono o čemu se ovdje stalno govori. Ako ste podnijeli molbu, ako ste uredno ispunili sve uvjete natječaja, ako ste bili na testiranjima i na razgovorima to vam u najvećem broju slučajeva ne jamči i neće imati za posljedicu vaše upošljavanje. Očito je nešto drugo u pitanju. I to ne samo na mjestima državnih službenika nego i na mjestima državnih namještenika o čemu se u ovom zakonu ne govori. I to je istina, i možemo se skrivati od te istine, ali to je činjenica. To je činjenica u lokalnoj samoupravi, to je činjenica u državnoj upravi i gotovo da nisam sreo slučaj da se to tako dogodilo. Dakle, imate izvanredne kvalifikacije, uredno ste se javili, ispunjavate sve uvjete, ali to da ćete biti primljeni na visoku poziciju u državnoj upravi temeljem toga to se vrlo rijetko događalo u ovoj zemlji. I naravno na svim njenim razinama. I uže državne uprave i javnih poduzeća i lokalne samouprave i regionalne samouprave bez obzira tko bio na vlasti u jednom, drugom ili trećem segmentu državne uprave. I to je činjenica. Što je u pozadini toga? Na nižim razinama vjerojatno nije politička podobnost, ali jesu neke druge vrste podobnosti. Osobna podobnost, rodbinska podobnost, nepotizam, a negdje kao što se zna čitati po našim medijima, a mnogi smo čuli za takve slučajeve naravno u pogovoru se radi i o financijskoj podobnosti. Sve te vrste podobnosti su zapravo samo kćerke ove temeljne političke podobnosti i nema razloga da se skrivamo od toga. To je tako i to u bitnome narušava kvalitetu državne uprave i stvara osjećaj neravnopravnosti tu kod građana. Kada se radi o broju uposlenika u državnoj upravi vjerojatno su u pravu oni koji kažu da je oko 20%, naravno to su okvirni podaci, to su procjene uposlenika u državnoj upravi viška, i da ih je oko 10% manjka. Dakle, viška ne u pogledu kvalitete nego u pogledu povećavanja zaposlenika na nekim mjestima gdje to zapravo nije potrebno, o kvaliteti naravno ovdje neću govoriti, a 10% je manjka stručnih, kvalificiranih djelatnika i posebice djelatnika u nekim službama za koje znamo da su u tom smislu preopterećene. Notorna je činjenica također da imamo premali broj liječnika, da imamo premali broj medicinskih sestara, da imamo premali broj nastavnika. Ako imamo ambiciju da smanjimo broj učenika u razredu to automatski za sobom povlači povećanje broja nastavnika i tu imamo taj minus. Ali u nekim drugim dijelovima državne uprave imamo itekako velike pluseve i to je pitanje s kojim se trebamo suočiti. Kada se radi o kvaliteti rada državnih službenika onda naravno imate ljude koji su potpuno kvalificirani, koji predano i kontinuirano sa velikim opterećenjem rade svoj posao, a imate i onih koji su ušli u državnu upravu i u toj državnoj upravi zapravo rade nedovoljno, recimo da imaju kvalifikacije, ali su primljeni i nitko ih naravno ne dira. I kad pogledate ovaj nesrazmjer između privatnog sektora i javnoga sektora, dakle državne uprave, onda je to stanje koje je neodrživo. I dok je tako veliki pritisak na državnu upravu, dok imate ulazak koji ni nije temeljem kriterija i dok imate visoku razinu zaštite u odnosu na privatni sektor stanje neće biti dobro. Dok se uvjeti rada, način primanja u ta dva važna segmenta, dakle ukupnoga društvenoga života, ne izjednače uvijek će postojati pojačani pritisak na državnu upravu i uvijek će postojati taj pritisak koji će rezultirati ovim deformacijama o kojima sam govorio. I to su prava pitanja koja trebamo riješiti u ovom parlamentu naravno i za koji je odgovorna Vlada i ja se zato veselim ovoj najavi zamjenika ministra da ćemo zapravo imati prilike ući u taj problem doista dovesti državnu pravu u stanje u kojem će ona biti optimalna i da će biti efikasna u pogledu udovoljavanja onoga što je njezina temeljna zadaća a to je da bude na uslugu građanima. A dakle ova temeljna rješenja ovoga Zakona ona su vrlo logična, ona znače bez obzira koliko to može netko krivo razumjeti, doista preuzimanje odgovornosti, ona znače prestanak skrivanja iza fiktivnih natječaja i naravno preuzimanje odgovornosti od strane tih službenika ali pogotovo od strane državnih dužnosnika koji su dobili povjerenje i sada će da riješe neka pitanja u ovoj zemlji. Zbog toga će Klub zastupnika HNS-a biti za ovaj Zakon. Hvala vam lijepa.
Hvala vam uvaženi zastupniče Radoš. Imamo dva ispravka netočnih navoda. Prvo, uvaženi don Ivan Grubišić. Izvolite.
Bila bi više dopuna nego ispravak jer je uvaženi zastupnik Radoš rekao o potrebi stručne spreme državnih službenika. Ja smatram da je potrebno osim visoke stručne spreme da još postoji moralna prepoznatljivost dotičnog kandidata u njegovu dosadašnjem radu kao i socijalna osjetljivost ne samo na kandidata nego i na obitelj, užu obitelj u kojoj on živi. Da bi to trebalo biti tri kriterija a ne samo jedan kriterij za izbor državnih službenika. To je prvo. A drugo bih podržao inicijativu da ovaj Dom donese jednu izjavu, moralnu podršku onima koji štrajkaju glađu a završavaju na hitnoj, da im se da moralna podrška i da im se omogući da odgovorni za taj slučaj što prije nađu pogodno rješenje. Hvala lijepo.
Drugi ispravak uvaženi Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dakle, netočna je tvrdnja kolege Radoša da je loše stanje u kojem se nalazi državna uprava, jer da je tako onda ta državna uprava ne bi završila pregovore uspješno kao što je napravila. Druga stvar, netočna je njegova konstatacija kada se govori o državnim službenicima i namještenicima spominjati doktore i profesore oni su naprosto javne službe. I treća stvar, mislim da nije dobro da govorimo o jednom ovako važnom Zakonu a da se ne kaže koliko točno ima državnih službenika i namještenika u užem smislu, njih je samo negdje oko 8 i pol tisuća. Prema tome, to je netočno, možete se smijati koliko god hoćete međutim, pravosudni policija, vojska, carinska uprava i porezna uprava po nekim, oni jesu formalno u državnim službama ali ovi državnih službenika o kojima mi danas govorimo i raspravljamo je negdje oko 8 i pol tisuća. Prema tome, vratite gospodo platne razrede koje ste ukinuli radi političkih kriterija onda govorite o depolitizaciji.
Nastavljamo raspravu po klubovima, u ime Kluba HDZ-a govoriti će uvaženi zastupnik Davorin Mlakar.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Čuli smo već iz nekih osobnih iskustava prethodnih govornika kako je državna uprava bremenita problemima, neki su imali prilike, sreće ili nesreće voditi državnu upravu i na žalost nakon što su iskoristili njene potencijale onda obično o državnim službenicima i državnoj upravi govore u najlošijem svjetlu pa se ja stoga ne bih u tim ocjenama složio a probat ću argumentirati zašto vaše ocjene nisu točne, nešto je već ispravljeno i intervencijom zastupnika Šukera. Dakle, radi se o različitim kategorijama službenika koji se često u vašim izlaganjima brkaju pa onda dobija i javnost potpuno krivu sliku o broju i kvaliteti tih službenika. Međutim, kako je naša tema po drugi puta već izmjena Zakona o državnim službenicima ja ću se zadržati na nekim općim primjedbama u ime Kluba zastupnika HDZ-a a onda i po pojedinačnim po svakom članku kojeg ovaj Zakon nosi. I kao što smo upozoravali Vladu kada predlagala prve izmjene i dopune Zakona o državnim službenicima po hitnom postupku, da će ta hitnost mnogima se obiti o glavu i neće riješiti pitanja koja su se možda trebala riješiti izmjenom Zakona, ponoviti ćemo te argumente i ovaj puta. Razlog da se kabineti ministra pune ili prazne novim službenicima bez obzira kojeg ranga ne može biti razlog da se ovaj Zakon donosi po hitnom postupku, a ovaj Zakon nema drugog argumenta osim da se mijenja zato da bi se kabinetima ministra omogućilo zapošljavanje ljudi bez natječaja i vjerojatno preraspored onih koji su u tim kabinetima zatečeni u radnom odnosu. Prema tome, argument da se ovaj Zakon donosi po hitnom postupku i da se vlada poziva na članak 159. Poslovnika Hrvatskog sabora je netočan, je kriv argument, jer taj članak ne govori o ovim razlozima koje ste vi naveli kada ste obrazlagali potrebu hitnosti donošenja ovog Zakona. Istovremeno, ti kabineti i danas funkcioniraju i ova hitnost koja se traži neće doprinijeti bržem i kvalitetnijem radu, puno više bi značilo da se ovaj Zakon provede kroz dva čitanja pa da primjedbe kada ih promislite da su dobronamjerne i kvalitetne eventualno ugradite u Zakon ili da ga donesete po normalnoj proceduri. Drugo je pitanje što ovaj Zakon, a vjerojatno i zbog hitnosti postupka, ponovno čini jednu pravnu pogrešku. On je u suprotnosti s odredbama Zakona o službenicima i namještenicima u lokalnoj i područnoj odnosno regionalnoj samoupravi, u kojem vam piše u članku 98. da službenici mogu biti premještani samo u okviru iste jedinice lokalne samouprave, a vi ovim zakonom sada uvodite institut premještaja ne samo unutar državne službe nego i između tijela lokalne uprave i lokalne samouprave i dapače između tijela lokalne, državne uprave i cijelog javnog sektora, ta vam je odredba kolegice i kolege iz vlade u suprotnosti sa Zakonom o službenicima i namještenicima u lokalnoj i područnoj samoupravi. Otvorit će time i pitanje da li se u ovom slučaju primjenjuje kasniji zakon ili se primjenjuje poseban zakon. A poseban zakon je Zakon o službenicima u lokalnoj i područnoj samoupravi pa je onda pitanje da li ova norma o premještaju uopće može zaživjeti. Što se tiče pojedinačnih primjedbi na prijedlog ovog zakona neki su o tome već govorili, vi ste dosljedno početku koje ste uveli i u javnim poduzećima i u državnoj upravi imenovanjem pomoćnika ministara za koje je tada bilo obrazloženje da su oni najbliži suradnici ministara proširili krug tih najbližih suradnika pa su sada svi ljudi zaposleni u kabinetu ministra isto najbliži suradnici ministra bez obzira da li tamo bio 1 ili 15 savjetnika, bez obzira da li bio 1 ili više glasnogovornika, stručnjaka za medije itd. Iz prijedloga zakona naravno ne vidi se jer će to biti predmet uredbi i pravilnika u unutarnjem redu koji broj ljudi ćete moć natrpati u te kabinete. Istovremeno za njih neće vrijediti odredbe koje vrijede za sve druge državne službenike i pitam vas u kakav položaj ste stavili ostale u odnosu na ove koji mogu biti imenovani bez ikakvih kriterija.
Uvaženi zastupniče Mlakar nemojte se ljutiti, oprostite, ali sada na galeriji imamo članove Vanjskopolitičkog odbora Republike Slovenije pa bih molio da ih sve pozdravimo. … [[Pljesak.]]
Poštovani gospodine potpredsjedniče ja se uopće neću ljutiti. Ja ću iskoristiti prigodu da i ja pozdravim predstavnike Vanjskopolitičkog odbora Slovenskog parlamenta. I mislim da je dobro jer i kod njih ćemo vjerojatno naći sličnih pitanja i možda bolju praksu od ove koju predlaže naša Vlada. Što se tiče kabineta ministra, rekao sam nema ograničenog broja za zapošljavanje službenika, naravno nema ni odredba po njihovim plaćama. I posebno pitanje koje Vlada ovim prijedlogom nije riješila, što će biti s onima koji su zatečeni na radu u tim kabinetima? Vjerojatno će biti silom donošenja ovog zakona smijenjeni odnosno postavljeni na neka druga radna mjesta bez obzira na njihove kvalitete, bez obzira što su u vrijeme zasnivanja radnog odnosa u državnoj upravi oni ispunjavali sve propisane uvjete i prošli natječaje da bi na ta radna mjesta došli. Ali od danas odnosno od kada ovaj zakon stupi na snagu to naravno više neće biti važno, jer ste vi ovim prijedlogom zakona utvrdili da se ta mjesta popunjavaju bez provedbe javnog natječaja. No, nažalost tu nije kraj tome. Vi i dalje posebno imenovane kategorije službenika nazivate državnim službenicima. No zanimljivo je reći da u članku 2. gdje uvodite članak 74.c posebno naznačujete "da na državne službenike iz stavka 1.ovog članka" to su ovi koji sada dolaze u kabinete bez natječaja "se ne primjenjuju odredbe ovog zakona o probnom radu, državnom stručnom ispitu, premještaju i napredovanju". Drugim riječima na te službenike se ne primjenjuju nikakve odredbe ovog zakona koji govore o statusu o kvalifikacijama i o nužnim znanjima državnih službenika. Pa je onda barem bilo korektno reći da ovo nisu ustvari državni službenici, ovo je nekakva posebna nova vrsta ugovornih službenika koji dolaze po Duhu svetomu ili voljom monarha, a vidi se da dolaze i odlaze isključivo odlukom ministra koji zapošljava pa ih onda nemojte ni svrstavati u državne službenike jer time činite razliku između državnih službenika za koje neka pravila vrijede i onih za koje ta pravila ne vrijede. Bilo bi stoga korektnije da je to posebna vrsta ugovornih službenika, da za njih posebno neke odredbe zakona propišete da vrijede za taj radni odnos i da se zna što će se dogoditi s tim ljudima. Osim što postoji mogućnost da im stvorite već sada dovoljna mjesta i pretpostavke u pravilnicima o unutarnjem redu da kada istekne mandat ne odu sa svojim ministrom s kojim su došli nego da budu raspoređeni na odgovarajuća radna mjesta u tim istim ministarstvima. Nastavno tome želio sam nešto posebno reći jer je to naš poseban prigovor na članak 4. ovoga zakona a to je uvođenje premještaja državnih službenika po potrebama službe. Potrebe službe su jedna vrlo rastezljiva opća kategorija koju ničim ovim zakonom niste definirali, niste definirali tko utvrđuje potrebu službe, o čemu se to radi, u kojem broju slučajeva se može primijeniti i kako će se eventualno službenik moći žaliti ili prigovarati na odluku o kojoj se ovdje u ovom članku radi, a ona znači sljedeće, bez suglasnosti službenika sada je moguće državnog službenika premjestiti u bilo koju jedinicu lokalne samouprave ili čak u bilo koju instituciju za čije se plaće osiguravaju u državnom proračunu i na taj način ćete naravno otvoriti vrata da potpuno promijenite sliku državne uprave o kojoj su svi govorili u nastupnim govorima sa strane pozicijskih stranaka uglavnom loše. A ja ću vas podsjetiti da čak i ovaj zakon koliko god loš bio je produkt političke ideje ali i rada državnih službenika. I da njih nije bilo vi ne biste ni to bili u stanju predložiti ovom Parlamentu. Prema tome, državna služba, a pokazat će vrijeme niti je preglomazna, niti se o njoj može govoriti generalno i općim principom da ona ništa ne valja i da nije u stanju odraditi kvalitetno svoje poslove. Dapače, naša uvjerenja su drugačija. S obzirom na to da državnim službenicima ste uskratili pravo koje je postojalo u svim dosadašnjim zakonima, a dapače i danas postoji u Zakonu o namještenicima u lokalnoj s kojim je opet zakon ovaj u suprotnosti, vi do sada niste mogli premještati državne službenike bez njihove suglasnosti. A prema ovom prijedlogu ne samo da ne tražite suglasnost nego možete čak i protivno njihovoj volji premještati ih i u tijela lokalne samouprave i u javni sektor. Da karikiram, to znači da sutra nekoga sa srednjom spremom iz Arhiva možete premjestiti u kliničku bolnicu na mjesto medicinske sestre jer vam i to ovaj zakon omogućava. I na kraju, odredba tog istog članka 5. koja je potpuno nejasna, a niste ovdje rekli ili nije bilo prilike da to kaže i Sindikat državnih i lokalnih službenika, onaj postupak kada se vodi stegovni postupak protiv službenika gdje se tražila suglasnost sindikata, prijedlogom ovog zakona moguće je nadomjestiti odlukom nadležnog upravnog suda. Stvarno ne vidim otkud je nekome pala na pamet ideja da se sindikalno pregovaranje, sindikalni sporazum ili sindikalna suglasnost u ovom slučaju može zamijeniti funkcijom nadležnog upravnog suda, ali je možda to dobra praksa da onda i sindikalne pregovore u budućnosti ne vode sindikati nego nadležni upravni sudovi. Hvala vam lijepo. HDZ će biti protiv ovog zakona.
Hvala vama uvaženi zastupniče Mlakar. Na ovo vaše izlaganje imamo prijavljen jedan ispravak netočnog navoda. Uvaženi zastupnik Jozo Radoš.
Gospodin zastupnik Mlakar rekao je da se ovim zakonom uvodi potreba službe i tu kategoriju je on označio rastezljivom i maglovitom kategorijom. Međutim ta kategorija se ne uvodi ovim zakonom, ta kategorija postoji u postojećem zakonu u članku 76. koji kaže: državni službenik može po potrebi službe biti premješten na drugo radno mjesto itd. To naravno je postojeći zakon, a to se nikako ne uvodi ovim zakonom i malo je čudna ta zaboravljivost ministra koji je u dva navrata bio ministar uprave i vjerojatno je najodgovorniji za stanje u državnoj upravi Republike Hrvatske. … [[Upadica se ne razumije.]] To što nije ovaj zakon nego je to raniji zakon.
Mislim da je ispravak bio više nego korektan jer je točno naveo što piše u postojećem zakonu i ispravljen je navod da se ta kategorija uvodi novim zakonom. Prema tome, ispravak je bio više nego korektan. Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime kluba SDP-a uvaženi zastupnik Josip Leko.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege zastupnici. Najprije bih rekao ono što me asociralo slušajući raspravu do sada. Jedna narodna poslovica kaže "što manji tić to veći krič". A drugo, podsjetio bih i vas i hrvatsku javnost da je u zadnjim ili zadnjih godina državna uprava bujala, a nije rasla efikasnost u skladu sa bujanjem državne uprave. To je općeprihvaćeno stajalište. Treće što želim također prije iznošenja stajališta kluba Socijaldemokratske partije Hrvatske reći nemojmo se zavaravati. U prošlom periodu vlast je povećala enormno broj državnih službenika ili namještenika, a ne možemo se oteti dojmu da to nije bilo u skladu sa potrebama, općim potrebama i zahtjevima za efikasnijom, učinkovitijom državnom upravom nego sa potrebama političkog odlučivanja, političkog namještanja ili vlasti koja je obnašala u tom periodu odgovornost za državnu upravu. Zbog toga prvo što bih u ime kluba Socijaldemokratske partije Hrvatske, kluba u Hrvatskom saboru zatražio da se napravi registar radnih mjesta i registar zaposlenika, uposlenika u državnoj upravi od države do općine. A da bismo mogli provesti ovaj zakon to je također potrebno. Dakle rasprava o državnoj upravi nije rasprava o apstraktnim stvarima, o birokratskom aparatu već je rasprava o ljudima koji čine temelj države. Rasprava o reformi državne uprave u ovom času je rasprava o promjeni shvaćanja državnih službenika, o njihovoj ulozi i zadacima unutar sustava državne uprave. Moramo reći da se društveno efikasnije upravljanje ljudskim potencijalima u državnoj i javnoj upravi nameće kao središnje pitanje funkcioniranja sustava državne uprave u Republici Hrvatskoj pa i promjena ukupnog smjera u hrvatskom društvu. Predloženim izmjenama Zakona o državnim službenicima koji se odnosi na uvjete premještaja, a sad smo upravo govorili, bilo je skoro zabetonirano radno mjesto bez obzira na rezultat i potrebe tog radnog mjesta. Nije moguće u promjeni smjera hrvatske politike i hrvatskog gospodarstva nastupati sa stajališta ja sam zaštićen, bilo zakonom bilo političkom logikom. Prijedlog promjena da se može vršiti raspored ili raspoređivanje službenika i namještenika u okviru državne uprave je potpuno logičan za potrebe službe. Time se zaista stavlja ogromna odgovornost na čelnike, na rukovoditelje tijela državne uprave. Ali njihova je odgovornost dvosmjerna, i prema radnicima i prema građanima. Prema radnicima oni će nadam se ako bi i došlo do povrede vrlo brzo naći svoju zaštitu pred nezavisnim sudom, ali ako dođe do povrede interesa građana teško da se to ispravlja brzo, a to je čini mi se do sada bio najteži slučaj. Šta se predlaže da se promijeni? Da se može rasporediti službenika i namještenika ne sa pozicije jednog radnog mjesta za koje se traži odgovarajuća stručna sprema i odgovarajuće znanje i iskustvo na nižu stručnu spremu, doduše da na niže radno mjesto, to je logično, ali zadržava se pozicija radnog mjesta, govorim klasično, za koje se traži ista stručna sprema i isto iskustvo. Dakle prohodnost mora se osigurat kako bi povećali efikasnost u državnoj upravi. Što se tiče prijedloga da se specifičnim radnim mjestima kao što su kabineti ministara, predsjednika Vlade, predsjednika Sabora i drugih državnih tijela mogu bez natječaja ali na određeno vrijeme do isteka mandata čelnika koji odlučuje o prijemu ili prije o samoj odluci čelnika zaposliti radnici, službenici, odnosno državni službenici koji nemaju neposrednu odgovornost kao servis građana. Oni su u funkciji tog rukovodioca, rukovoditelja, čelnika ili kako hoćete državnog tijela. Oni su i ovisni o njemu zakonski, ali i stvarno. Oni ne rade, kako bih rekao, kao servis građana, oni rade da čelnik ostvari svoju zadaću, da ostvari svoju funkciju. To je čak i logika rasporeda državne uprave. Postoji dio radnika, dio službenika, dio organizacije koju ne zanima tko je na čelu državnog tijela, ni koja je opcija na vlasti uopće. Oni rade svoj posao i globit će ako dođe do potrebe da globe nekog od građana bez obzira tko je čelnik državnog tijela. Naplatit će kaznu za parkiranje bez obzira tko je ministar i tko nije ministar. Ti službenici, ti namještenici, ta državna uprava mora biti neovisna o političkoj opciji koja je na vlasti ili o političkom čelniku. Oni moraju izdati rješenje o porezu bez obzira je li Leko ili je netko treći na čelu Ministarstva financija i to u skladu sa zakonom. Ali kad se pripremaju materijali, pripremaju zakoni, bilo koji materijali, strategije oni koji djeluju i rade za čelnika državne uprave su politički ovisni. Naravno moraju raditi stručno, moraju predlagati stručno. Jer je to njima zadaća ali po uputama čelnika. Dakle, nije sporno da je izuzetak od pravila ovo što se predlaže, da ima potpunu logiku, potpunu logiku je u odgovornosti čelnika, on odlučuje, on odgovara i s njim odlaze. Ne bih tu da tako kažem pravio nikakve drame. Doduše tu je jedan problem hoće li se moći naći u tržištu rada odgovarajući ljudi koji će prihvatiti te uvjete. Ali to je drugi problem. To je drugi problem. Mi moramo omogućiti onima koji su dobili povjerenje da si slože ekipu za koju će odgovarati i koja će njima osiguravati da ostvare ono što su obećali. Što se tiče prijedloga zakona vezani za sindikalnog povjerenika. Sindikalni povjerenik ima dvostruku ulogu u državnom tijelu. Jedna je da mora raditi svoj posao za koji je plaćen i odgovara po principima svakog službenika u državnom tijelu. Druga je da zastupa sindikalne interese. I u tim okolnostima mora se naći rješenje da i sindikalni povjerenik ima odgovornost prema šefu, rukovoditelju državnog tijela, ali i da rukovoditelj ne može bez odgovornosti da kažem šikanirati povjerenika sindikata. U takvim okolnostima predlagatelj je našao analogiju u Zakonu o radu. Pa i u Zakonu o radu se traži da nadležni sud riješi umjesto sindikata suglasnost oko pokretanja postupka. Šta je bilo logičnije nego za državnog službenika predvidjeti da to radi Upravni sud. Da li će sudovi rješavati ili neće, opet je da tako kažem, ako ćemo tako gledati nećemo nikada doći do rješenja. Moramo imati neku, da tako kažem pravnu logiku. Ako postoji u zakonu, a postoji u Zakonu o radu slično rješenje, onda je logično da tražimo takvo rješenje i za djelatnika, odnosno službenika, odnosno namještenika u državnoj upravi. Dakle, sve u svemu treba reći da je temeljna stvar da se mora mijenjati odgovornost u hrvatskom društvu posebno politička odgovornost predstavnika, odnosno rukovoditelja državnih tijela, pa time i Vlade. To je temeljna razlika od da tako kažem od skrivanja iza natječaja. Ovdje je jasno nedvojbeno nesporno da čelnik tijela odlučuje o suradnicima i da odgovara za suradnike. Ne može biti spora. Takva jasna situacija za mene i za klub Socijaldemokratske partije u Hrvatskom saboru je dobra i zato ćemo glasovati za ovaj Zakon. Hvala vam lijepa.
Hvala vam uvaženi kolega Leko. E sad ovako, prvo obavijest. U 10 sati i 54 minute isteklo je vrijeme za prijavu rasprave od 10 minuta. Drugo, potpredsjednica Doma, uvažena zastupnica Jadranka Kosor nam javlja da smo negdje grubo prekršili Poslovnik. Da čujemo u čemu.
Gospodine potpredsjedniče, ništa ja ne javljam nego sam se ispravila za povredu Poslovnika, a onda nakon toga i za ispravak netočnoga navoda. Naime, gospodin potpredsjednik Leko je započinjući svoj pledoaje a govorio je …
…/Upadica Stazić: Možete reći koji članak je povrijeđen./…
Govorim o povredi Poslovnika.
…/Upadica Stazić: Koji članak?/…
Svi članci koji govore o ponašanju zastupnika u Hrvatskome saboru. Dakle, govoreći nakon zastupnika gospodina Mlakara koji je govorio u ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice gospodin Leko je rekao, dakle otvarajući svoju rasparvu "što manji tič veći krič". Doživjela sam to kao diskriminaciju. Mislim da je ta izjava u suprotnosti sa Zakonom o suzbijanju diskriminacije kojeg sam i osobno kao ministrica pisala. Naime, svi ovdje smo jednako veliki i mali, ovdje nema tičeva, ovdje nitko ne kriči. Voljela bih da je gospodin zastupnik Leko imao hrabrosti onda do kraja eksplicirati što, o čemu je govorio. Međutim, činjenica jest da bilo kakve kvalifikacije bilo koga u ovome Domu tko govorio i pojedinačno ili u ime kluba na taj način nisu dozvoljene. Pa molim da opomenete gospodina potpredsjednika Leku. Hvala vam lijepa.
Ovako, prvo niste se pozvali na članak. Kao potpredsjednica Doma i kao dugogodišnja zastupnica biste morali znati da se morate pozvati na određeni članak koji je prekršen. Rečenicom "što manji tić veći krič" sasvim sigurno nije prekršena nijedna odredba našega Poslovnika jer u našem Poslovniku ne piše da se ne mogu izricati kvalifikacije, ova kvalifikacija nije bila uvredljiva ni za koga, i prema tome Poslovnik prekršen nije. I treća stvar, gospođo potpredsjednice, nema rasprave s predsjedateljima. Nema rasprave. Prema tome ne mogu vam sad ponovno dati povredu Poslovnika jer nema rasprave. … [[Upadica se ne razumije.]] Članak 209. govori o tome da nema rasprave sa predsjedničkim stolom. … [[Upadica se ne razumije.]] Ajde dajte da čujemo koji je sad članak Poslovnika prekršen.
Gospodine potpredsjedniče članak 209., ali i svi drugi koji govore o tome kako onaj tko predsjedava sjednicom vodi sjednicu. Vi nemate pravo komentirati ono što sam ja iznijela kao svoje stajalište govoreći o povredi Poslovnika. Nemate na to pravo. Ja ne raspravljam s vama, ja iznosim svoje stajalište i smatram i dalje da je gospodin potpredsjednik Leko prekršio Poslovnik. I molim vas da lekcije o tome što ćemo govoriti i kako ćemo se ponašati ne dijelite sa predsjedničkog stola jer time zloupotrebljavate svoju funkciju, a to jasno govori i naš Poslovnik. Hvala vam lijepa.
E sad ovako, opet moram dati obrazloženje jer mi to nalaže Poslovnik. Članak 209. na koji ste se pozvali nije prekršen jer članak 209. kaže da će se zastupniku koji želi govoriti o povredi Poslovnika dati riječ čim on to zatraži. Znači ja bih prekršio članak 209. tek onda da vam nisam dao da govorite. S obzirom da sam vam dao da govorite Poslovnik nije prekršen. To je valjda logično i jasno. Druga stvar, nemam prava raspravljati da, ali sam dužan dati objašnjenje jer i to piše u našem Poslovniku i to objašnjenje sam vam i dao. A sada prelazimo … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? … [[Upadica se ne razumije.]] Još imamo jednu povredu Poslovnika prije nego što pređemo na ispravke netočnih navoda. Dakle, gospodin Milorad Batinić potpredsjednik Doma javio se za povredu Poslovnika. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Upravo ste kazali ono što sam ja htio uputiti da je gospođa potpredsjednica zastupnica Kosor povrijedila članak 209. Dozvolite ćete mi ja bih pročitao što piše, vjerujem da potpredsjednica zna, znači predsjedatelj je dužan poslije iznesenog prigovora dati objašnjenje što ste vi i učinili. I hvala vam na tome.
Dakle, ovako. Kroz ovu povredu Poslovnika koju smo sada čuli smo malo razjasnili što naš Poslovnik kaže i kako se moramo po tom Poslovniku ponašati. Što se budemo više svi skupa držali Poslovnika bit će nam jednostavnije i lakše raditi. A sada prelazimo na ispravke. Gotovo istovremeno su digli pločice i gospodin Šuker i gospođa Kosor potpredsjednica Doma i gospodin Mlakar. Ja, s obzirom da ste digli istovremeno ruke, prednost dajem dami. Gospođa Kosor, potpredsjednica Doma.
Gospodine potpredsjedniče ne morate vi meni davati nikakvu prednost kao dami, ja sam ovdje zastupnica i radim svoj posao. Prema tome ako sam i kad sam digla za ispravak netočnoga navoda po tom redu nam dajte i govoriti. Dakle, gospodin Leko govoreći u ime kluba SDP-a rekao je da je protekla vlast povećala enormno citiram, "broj službenika". To nije istina, to je netočan navod. Podsjećam gospodina Leku kojega nema da je prethodna Vlada koju sam vodila donijela krajem 2009. godine odluku kojom je zabranila zapošljavanje u državnoj upravi, dodatno zapošljavanje osim za potrebe pregovora za ulazak u EU. Što god to vi u SDP-u mislili dakle to je činjenica i to je istina. I to je tužno čuti od predstavnika stranke, vladajuće stranke, koja je evo i kroz ove izmjene zakona uvela zapošljavanje isključivo po političkoj podobnosti vraćajući među ostalim i u uprave i u nadzorne odbore javnih poduzeća ljude koji su isključivo politički podobnici. Hvala vam lijepa.
Drugi ispravak, uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Žao mi je što potpredsjednika Leke nema ovdje, materiju koja regulira ovaj zakon pokriva 8,5 tisuća državnih službenika. To naprosto treba reći radi hrvatske javnosti i netočan je njegov navod stoga da je državna uprava bujala. Razlučimo što su državni službenici i namještenici i što su javne službe. I mislim da bi konačno u ovom Domu zbog tih ljudi koji rade pošteno svoj posao trebali raščistiti. Dakle, 8,5 tisuća ljudi na njih se odnosi ovaj zakon. I druga stvar, netočno je da ovi koji će biti po političkom kriteriju dovedeni će pisati zakone. Zašto? Zato što zakone pišu normativci, to je posebno znanje i posebna stručnost i ne može netko tko nikad nije bio u državnoj upravi doći u državnu upravu i napisati zakon jer ga naprosto ne zna napraviti. To je zanat kao i svaki drugi pa prema tome netočno je da će oni pisati zakone, a da ovi sad državni službenici i namještenici nisu to u stanju napraviti. I to je isto radi tih ljudi istina koju mi u ovom visokom Domu trebamo reći. Ne može netko doći u ministarstvo i on će napisati zakon jer ga naprosto ne zna napisati. I to je istina i činjenica.
Hvala lijepa. Treći ispravak, uvaženi zastupnik Davorin Mlakar. Izvolite.
Hvala lijepa. Ispravljam netočan navod potpredsjednika gospodina Leke da je prošla Vlada, Vlada u proteklom mandatu enormno povećala broj zaposlenih u državnoj upravi ako se točno sjećam što je rekao. Prošla Vlada je prema podacima koji su javno objavljeni i koji su i u posjedu Ministarstva uprave pa se mogu provjeriti smanjila broj zaposlenih u državnoj upravi za 3,5% od predviđenih 5% koliko je bio program gospodarskog oporavka. Nažalost, bez obzira na narodnu mudrost i impozantnu strukturu i prekrasan lik gospodina Leke, njega ovdje nema da bi čuo ispravak pa da shvati da je pričao nešto što je potpuno netočno.
Time smo završili raspravu po klubovima i prelazimo na pojedinačnu raspravu u kojoj imamo 10 prijavljenih zastupnika. Prvi na redu je uvaženi zastupnik Jasen Mesić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Složio bih se sa svim onim prethodnim govornicima koji su govorili u ime raznih klubova kako je potpuno neprihvatljivo da se ovakav bitan zakon za funkcioniranje državne uprave a rekli smo da je cilj ovog Zakona da državnu upravu poboljšamo, da je učinimo učinkovitijom donosi po hitnom postupku. Potpuno nepotrebno. Nigdje naravno ne piše, doduše kaže se da će tek pravilnicima o unutarnjem redu biti rečeno koliko će se to moći radnih mjesta zaposliti na ovakav način bez javnog natječaja, da li će to biti u jednom kabinetu dvoje, troje, pet, 10, to nitko ne govori. Čujemo samo procjene da će to biti oko stotinjak ljudi. Žao mi je što su neki prethodni govornici recimo u ime Kluba HNS-a Radoš rekao da su tek rijetki ljudi u državnoj upravi zaposleni sukladno svojim stručnim karakteristikama nego samo po političkoj podobnosti. Evo vidim tu neke kolegice i kolege koji rade u ministarstvu vanjskih poslova, koji rade u nekim drugim ministarstvima, koji su pripadnici raznih političkih opcija koji su u tim tijelima državne uprave odnosno ministarstva bili zaposleni sukladno svojim kvalifikacijama, uvjeren sam u to. Mogu vam reći moj primjer. Ne znam koja bi to stranačka iskaznica pomogla da se nekoga zaposli kao podvodnog arheologa ako nije imao za to stručne kvalifikacije, iz jednostavnog razloga jer bi se prilikom obavljanja prvoga zadatka čovjek utopio bez obzira na stranačku pripadnost. Kakvu mi dakle poruku s ovim šaljemo. Ne kažemo koliko će to biti ljudi, to će biti riješeno pravilnicima. Istovremeno kažemo kada ministar ode onda mogu biti raspoređeni na druga mjesta ako za to ispunjavaju uvjete ukratko rečeno. Međutim, isto tako se kaže da ti isti ljudi ne moraju položiti državni stručni ispit. Zašto? Kome to smeta državni stručni ispit, zar ga ljudi u kabinetu koji su dovedeni da bi pomogli ministru ne trebaju državni stručni ispit, baš suprotno trebaju. Jer kako će inače pomoći ministru, kako će mu inače pomoći da kvalitetnije radi svoj posao, njih oslobađamo državnog stručnog ispita, a istovremeno službenicima koji dolaze putem javnog natječaja tražimo da to polože u nekom roku. Gdje je tu logika, gdje je tu logično objašnjenje da će upravo ti tako dovedeni državni službenici pomoći kvalitetnijem radu. Na kraju krajeva, zašto ovim izmjenama i dopunama Zakona ne ostavimo mogućnost pojedinim ministrima da raspišu javni natječaj, pa je li moguće da svatko od ovih ministrica i ministara zna u ovoj zemlji koji su mu najbolji ljudi da mu popune mjesta u kabinetu. Na neki natječaj se javi više stotina ljudi, možda je to dobra platforma da si ministrica ili ministar odaberu suradnike koji će mu najbolje moći obavljati te zadatke koji su u njihovom kabinetu potrebni, ili je baš svaki ministar toliki poznavatelj tržišta rada da baš zna fiksno koje su to najbolje osobe. Govorim naravno sa željom da pomognem ministrima u Vladi. On baš zna sve ljude koji mogu to raditi i baš zna najboljega i time će njegov kabinet biti učinkovitiji. I za razliku od ministara recimo vi gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora ne znate to, jer se za predstojnika ureda potpredsjednika Sabora mora provesti javni natječaj. Ne shvaćam u čemu je logika, ako idemo logikom da se u kabinetima ministra ide imenovanje bez javnog natječaja, bez obzira na stručnu kvalifikaciju kolegice i kolege, bez obzira da li netko ima ili nema potvrdu o kažnjavanju ili da se protiv njega vodi postupak, bez obzira to nije bitno ali istovremeno ali vezano za cijenjenog potpredsjednika Hrvatskog sabora gospodina Stazića on će morati provesti natječaj kako bi netko bio imenovan šefom njegovog ureda na mandat od četiri godine. Pa gdje je tu princip? Gdje je tu princip poboljšanja učinkovitosti svih nas koji smo na neki način od građanki i građana ove zemlje zaduženi da to radimo. Nadalje, što se tiče izmjena u članku 76. koji kaže da će službenik moći biti premješten s jednog radnog mjesta na drugi bez suglasnosti što znači bukvalno da restauratora ili djelatnika restauratora papira u arhivu bukvalno možete preseliti u općinu Sv. Nedjelja, grad Sveta Nedjelja ispričavam se. I na kraju, koji motiv time šaljemo mladim ljudima koji su trenutno u procesu školovanja? Da li tim mladim ljudima šaljemo poruku da moraš diplomirati engleski, njemački, moraš završiti pravo, jer to će ti biti uvjet da dobiješ posao u državnoj službi. Ili im šaljemo poruku ne, moraš biti dobar sa budućim ministrom ili ministricom pa ćeš sigurno dobiti mjesto u njegovom kabinetu, onda nećeš morati položiti niti državni stručni ispit jer to neće biti bitno, pa zašto bi šef kabineta ministra morao položiti državni stručni ispit, nego će od toga biti oslobođen zato jer si je s budućim ministrom bio dobar. Želim vam još jednom reći na svom osobnom primjeru, čitav svoj život sam proveo u državnoj upravi, naravno radni vijek, od 96. da sam radio i za vrijeme ministara iz HDZ-a i za vrijeme ministara SDP-a, i da sam sukladno svom radu u državnoj službi napredovao. Potpuno je neprihvatljivo da niz govornika sistemski govori da su se ljudi zapošljavali samo po političkoj podobnosti, mogu vam u sektorima koje dobro poznajem navesti stotine, puno više primjera gdje su ti ljudi zaposleni tamo zato što su imali stručne kvalifikacije. I na kraju svim ovim našim službenicima u Hrvatskom saboru isto takva poruka, ne, vi ste manje prihvatljiviji i manje vrijedni, jer za njih morate ići na javni natječaj da bi došli do neke pozicije, da bi napredovali u vašoj službi za razliku od vaših kolegica i kolega koji evo ga na to mogu biti imenovani. Da smo bar ako smo već htjeli ubrzati čitavu stvar raspisali interne javne natječaje pa vidjeli u sustavima u nekim ministarstvima gdje radi više stotina ljudi da li postoji takav profil ljudi koji bi mogao raditi u pojedinim kabinetima, već onda bi smanjili one troškove koji nas čekaju u povećanju masi plaća koje će zasigurno doći. Hvala vam lijepa.
Hvala vama. Imamo dvije replike. Prva uvažena zastupnica Melita Mulić.
Zahvaljujem se uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Željela bih replicirati kolegi Mesiću u smislu da ću se čak i složiti u pojedinim dijelovima njegovog izlaganja u smislu toga da ne tvrdite samo vi s ove strane sabornice da su državni službenici ili dobra većina njih profesionalci. Mnogi od nas pa i sadašnji predsjednik Vlade je bio državni službenik. Dakle ta državna služba može regredirati dobar dio i dobar dio je ovdje kolegica i kolege koji su bili jednako tako državni službenici danas su državni dužnosnici sukladno zakonu. Mislim da postoji stanovita neprincipijelnost. Ja se nadam da će ona biti ispravljena vezano za dio državnih službenika odnosno ljudi koje ministri mogu dovesti u svoj kabinet i da će se tu Hrvatski sabor, njegov predsjednik i potpredsjednici izjednačiti da bismo dobili jednaku zastupljenost i Hrvatskog sabora i hrvatske Vlade kada je pitanju odnosno šanse za državne službenike kada su pitanju takva najviša mjesta. S obzirom na to dakle osvrnuli ste se i na polaganje državnog stručnog ispita. Vi znate da je obaveza polaganje državnog stručnog ispita svojedobno proizlazila iz načina na koji se ulazilo u državnu službu dakle putem izvanrednim ili redovitim putem. S obzirom na to da su to u ovom slučaju službenici koji dolaze i odlaze ako se ne zapošljavaju preko radnog natječaja i da se neće zadržavati u sustavu državne uprave nema niti potrebe za tim. 4 godine dakle oni su najbliži suradnici ministara i ne zadržavaju se u sustavu. Hvala.
Čut ćemo i odgovor na repliku uvaženi zastupnik Mesić.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Drago mi je da se javila kolegica Mulić za repliku, naime baš sam na nju mislio kada sam rekao da su mnogi ljudi zaposleni u državnoj upravi sukladno svojim stručnim kvalifikacijama za što sam zasigurno siguran da kolegica Mulić posjeduje. Ako mogu to reći direktno da sam ja kojim slučajem ministar vanjskih poslova sigurno bih u kabinet prvo doveo vas kolegice Mulić koji dugo radite u tom sustavu, koji poznajete sustav, koji ste položili državni stručni ispit, nego bih dovodio bilo koga drugoga da tako kažem sa strane. To je odgovor na prvo pitanje. A s obzirom da se ti ljudi neće dugo zadržati u sustavu državne uprave bilo bi bolje da se zadrže puno kraće od 4 godine. možda godinu dvije, onda bih još mogao prihvatiti da ne treba državni stručni ispit. Ako u slučaju kada netko radi mandatno razdoblje pa nemojte mi reći da se ne može postaviti rok od 6 mjeseci u tijeku kojeg državni službenik mora položiti državni stručni ispit. Zašto? Kome to smeta? Jesu u stanju proći državni stručni ispit? Ja vjerujem da jesu, onda im dajmo tu obvezu. Hvala vam lijepa.
I druga replika uvaženi zastupnik Zoran Vinković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolege Mesić ovo je bilo vrlo lijepo ovo što ste vi rekli da upravo 8 godina nije rađeno nešto drugo, a npr. niste mogli biti u Hrvatskim autocestama na naplatnim kućicama ako niste platili negdje od 5 do 10 tisuća eura ili ako niste a to je bio tada onaj bum učlanjivanja mladih ljudi u HDZ ako niste dobili stranačku iskaznicu putem javnog natječaja doduše. Ali sam javni natječaj ne mora znači da je on transparentan. Pa mnoga djeca poginulih hrvatskih branitelja pa i sami hrvatski branitelji nisu mogli dobiti taj posao. Međutim ovo danas i ovaj prijedlog ovog zakona ovo je skandal nad skandalima jer ovdje se radi o tome da će a i ne razumijem baš potrebu da svaki ministar ima glasnogovornika ili ne zna pričati ili ne zna što radi ili je stanje u državi doista tako loše pa netko umjesto njega mora dobivati plaću i objašnjavati ljudima što se to ustvari dešava u Vladi i što se dešava u Lijepoj našoj Hrvatskoj. Obzirom da mi gori crveno pa da opet ne dobijem prema Poslovniku određene sankcije, kažem da je ovo izuzetno loš zakon, zakon koji će partijskim a nećete mi zamjeriti potpredsjedniče da ne spomenem neku težu riječ kazat ću poltronima koji su kupili nove cipele omogućiti da se zadrži u sustavu 4 godine i dobiju masnu plaću za to.
Odgovor cijenjeni Mesić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Zahvaljujem cijenjeni kolega zastupniče. Pozorno sam slušao vaš vrlo elaborirani ekspoze prilikom vašeg izlaganja u ime kluba, ali moram reći zapravo bih vas nadopunio. Poznata je stvar da zapošljavanje u nekim jedinicama lokalne jedinice uprave i samouprave u nekim gradovima pa čak i u gradovima čuli smo čak i u Đakovu je vrlo bitno da ljudi koji se zapošljavaju u lokalnoj upravi i samoupravi budu itekako lojalni čelniku te lokalne uprave i samouprave i to se događalo kroz protekle godine. pa prema tome kada već govorimo o lošim stvarima koje su se u prošlosti dešavale treba krenuti sistemski, od početka, dakle ono što nam je prvo pred očima, a tek onda krenuti prema naplatnim kućicama. Mada to naravno ne opravdava one pojave koje su se dešavale. Ali mi smo svi ovdje zato da u budućnosti bolje a ne da bude gore. Ja povijest jako volim, ja sam povijest diplomirao ali ne trebate gospodine cijenjeni kolega svaki put raditi povijesnu analizu. Hvala vam lijepa.
Bila je to vrlo korektna replika, ali imamo prijavu povredu Poslovnika. Pa vas molim koji je članak povrijeđen i u čemu?
Članak 214. omalovažava, vas nije uvrijedio, očito da se na vas ne može uvrijediti, ali druge zastupnike u ovom slučaju mene. Vidite uvaženi kolega ja bih volio da ste rekli ime i prezime te osobe koja se umilila čelniku lokalne samouprave odnosno meni pa ga ja zaposlio. Jedino što sam mogao zaposliti to je također putem javnog natječaja. Doduše možda je malo drugačiji slučaj određenim trgovačkim poduzećima u kojem određene partijske sinekure žele preuzeti vlast u tim poduzećima kako bi nastavili vršiti to zapošljavanje.
Ovako, prvo obrazloženje. Nije povrijeđen članak 214. jer bi on bio povrijeđen kad bi zastupnik omalovažavao ili vrijeđao predsjedatelja ili druge zastupnike. Zastupnik Mesić nije nikoga uvrijedio, zastupnik Mesić je iznio jedno svoje viđenje, jedan svoj politički stav. Zato Parlament i postoji, da se izriču politički stavovi koji su različiti naravno. Prema tome, ovo je klasično, ovo što ste vi sad napravili je klasična zloupotreba povrede Poslovnika i to nas sve upozorava da ćemo morati mijenjati ovaj Poslovnik kako bismo to izbjegli jer inače tome neće biti kraja. Za povredu Poslovnika javio se i uvaženi zastupnik Mesić. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? … [[Upadica se ne razumije.]] Time što je iznio politički stav, nije iznio uvredu. Uvreda bi bila… … [[Upadica se ne razumije.]] Čut ćemo sada povredu Poslovnika gospodina Mesića. Koji članak?
214. jer moram reći gospodine potpredsjedniče da me cijenjeni kolega zastupnik Vinković uvrijedio. Prema tome, ja moram reći da ovdje imam pravo iznesti svoje i političko mišljenje i svoj stav, a dužan sam to i prema građanima Slavonije i Baranje koji su se upravo žalili na ovakve postupke. Ne bih imenovao jer ne želim ljudima otežavati. Zato ih nisam imenovao, jednako kao što vi niste imenovali vezano ono što ste rekli uz Hrvatske autoceste što ja uopće ne želim braniti, da se razumijemo. Ali kažem još jedanput da smo tu zato da bi bilo bolje. Hvala lijepa.
Eto kako uvrijeđenost može biti relativna kategorija pa se svatko može pozvati na članak 214. i nakon svakog izlaganja reći da je uvrijeđen. Ali ponavljam, to nas samo tjera na to da izmijenimo ovaj Poslovnik i to što je moguće prije. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala vam, poštovani gospodine predsjedniče. Poštovani zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Zašto ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima koji je u javnosti predstavljen sa ovim svojim novumom da se može određeni broj ljudi zaposliti u kabinetima ministra bez javnog natječaja izazvao toliko podozrenja i toliko napada opozicije koja je voljela raspisivati natječaje. Zašto? Zato što po prvi put imamo otvoreno i transparentno što vladajući govore. Da, te ljude ćemo zaposliti nekoliko samo, bez javnog natječaj, to su ljudi našeg povjerenja, bit će tu dok smo mi a onda odlaze. Zašto to izaziva toliko podozrenja? Kažu kritičari, ne izravno ali drugim riječima može se to prevesti, vidi kakve bahatosti, kakve drskosti, uopće se ne žele skrivati iza javnih natječaja. I inače u hrvatskom društvu i kod nas najviše sumnje i podozrenja izaziva ono što je otvoreno i što je jasno, a što se dade zakukuljiti, zamumuljiti, izigrati, to je nešto na što je Hrvatska već navikla. E to treba mijenjati. I nitko ne govori da javni natječaji nisu dobra stvar, da su odlična stvar, ali samo pod uvjetima kada se vide kakvi se uvjeti propisuju i kada su ti uvjeti apsolutno do krajnjih granica objektivizirani. Tako da svaki onaj pretendent na određeno mjesto unaprijed zna da će upravo zbog svojih kvaliteta koje su izmjerene i koje su mjerljive upravo on biti izabran i baš ga briga kakva je politička konstelacija na vlasti, da li su to ovi ili oni, dal im se on sviđa ili ne, kad su njegove karakteristike takve da ih nitko ne može opovrći. Ali Hrvatska nažalost, složit ćemo se da je konačno i došlo vrijeme, vidim iz ovih rasprava, pogotovo naših mlađih kolega koji se slažu upravo da je i bilo slučajeva i ne daj Bože da ih nije moglo biti jer zbog toga, zbog takvih pojedinačnih slučajeva Hrvatska se i održala i ide naprijed, unatoč onome što prevladava, a što treba mijenjati. Dakle poznati su nam slučajevi, svi znamo prijatelje, susjede, rodbinu, znane i neznane koji dolaze, kaže ja bi se javio na natječaj ali su mi rekli to je već raspisan za nekoga. Dakle svi znamo te velike zlouporabe ali taj sam institut ne znači da je zbog toga loš zato što su moguće i zato što su se događale zlouporabe. Dakle državnu upravu, vidjet ćemo malo i što je sa školom, nama treba jednostavno škola, razvijati je dalje, ali jednako tako dakle nakon te škole ti polaznici moraju imati takvo znanje koje će biti tako provjereno na način gotovo identičan kao što smo stvorili školu za suce, za pravosudne dužnosnike gdje je do krajnjih granica sve objektivizirano, gdje se točno zna po kojim kriterijima se ulazi, kako se napreduje i kako se odlazi iz službe. Onda ćemo moći reći da smo dobili kvalificiranu i depolitiziranu državnu službu, odnosno državne službenike i namještenike. Činjenica jeste i to ne može nitko opovrći, da iz godine u godinu je državna administracija bujala, a da unatoč tome nismo dobili upravu koja je bila na usluzi građanima. To je najbolje vidljivo iz revizije, iz državne revizije o radu Vlade, o radu ministarstava, pa se vidjelo koliko su pojedina ministarstva iako su mogla potrošiti do 2% ukupnih sredstava određenih za plaće zaposlenika iako su zapošljavali nove ljude potrošili na neka ministarstva čak 5 do 6% sredstava određenih za plaće u tim ministarstvima za intelektualne usluge jer sve one koje su zaposlili nisu im bili dovoljno dobri, nisu bili kadri da riješe odnosno da udovolje zadacima zbog kojih su i zaposleni. I zbog toga su ministarstva zapošljavala ljude koje su onda plaćali ugovorom o djelu. To vam je svima razvidno. Dakle i stalno se postavlja pitanje koliko to onda ima zaposlenih u državnoj upravi. Ja sam kao zastupnica 6 godina tragala i pitala, postavljala pitanje i dobivala sam odgovor koliko ih ima ukupno. pa sam onda ponovo, mislila sam da Vlada ne razumije pitanje, pa sam navela sva ministarstva poimenično po nazivima i molila da odgovore. Mene ne zanima ukupan broj, nego koliko je novih zaposleno u određenom razdoblju. Najprije od 2004., pa do šeste, pa do osme. Odgovor nikad nije stigao, odnosno stigao je odgovor koliko je otprilike zaposleno ljudi. Dakle, zbog čega se to taji? To je vječno čitanje koje i danas ostaje da li imamo dovoljno ljudi ili da li ljudi nedostaje. Očito je da ljudi koji su zaposleni ne odgovaraju upravo onim potrebama, potrebama građana. I treba zaista napraviti jednu dubinsku analizu da se vidi prije svega po opterećenosti koliko su pojedini službenici i namještenici zaposleni, gdje ih nedostaje, gdje ih ima previše. Mislim da je to ključno napraviti. Ali osim toga, pokazalo se i kod nas, svi to dobro znamo koji su radili po ministarstvima, a i poznavaju bar iz bliza ustrojstva njihova i način rada da postoje u državi motori, motori koji vuku posao i koji rade i po 12 sati. A postoje i oni koji se šlepaju. Ja uvijek rado ističem primjer za jednu Austriju koja ne pozna što je to šutnja administracije, koji su već prije osam godina krenuli sa jednim pilot programom kako bi unaprijedili svoju državnu administraciju i općenito javnu administraciju. Pa su napravili takav pilot program po kojem su odredili da će svi državnici, službenici i namještenici imati minimalnu plaću ali će moći ostvariti i dvostruko i trostruko veću plaću koliko predmeta riješe. Nakon vrlo kratkog vremena, nekoliko dana dogodilo se to da su kolege počeli provaljivati jedni drugima u ormar i uzimati spise kako bi dobivali što veću plaću i rješavali predmete. Prema tome, ponavlja nije točno da se mogu, da se može i mjeri samo fizički, manualni rad ili rad na traci. Može se izmjeriti i ovaj rad samo treba imati snage da se to i učini. I nagrada tu mora biti također prema radu, a onaj koji ne ostvaruje učinke nego tavori njima treba sustav biti tako kreiran, dizajniran da se takvima zahvali na dosadašnjem u navodnike trudu. Osim zakona koji se priprema i kojim vjerujem da će konačno ćemo se složiti da dobijemo takav prijedlog zakona gdje ćemo dovesti do krajnjih mjera toliko objektivizirane kriterije tako kad se vlasti dolaze, odlaze da su tu ljudi koji ne samo da ostaju nego zbog svojih kvaliteta i napreduju. Na žalost, nama će trebati tu jedan veliki i opsežan normativni rad, dok evo primjer kad mi uvijek kad raspravljamo o ovakvim i sličnim temama pada na um red carice Marije Terezije koja je cijelu državnu upravu svela u šest redaka. Tu su bile norme i etičke naravi, ali i ove o samom funkcioniranju uprave. Pa se tako kaže dolazit će ob ure sedme i ostajati do ure petnaeste popodne, ali i dulje ako to priroda narav kako se to onda govorilo bude iziskivala. Zabranjuje se da brbljaju, da se tuku, da se svađaju, da pijančevaju i da klijente u svoje prekratke primaju već da čast vijeća uvijek imaju na umu. To je bilo dovoljno da državna uprava bude efikasna na kojoj počiva suvremena administracija Europe i čitavog svijeta. Prema tome, evo podržavajući prijedlog ovog Zakona očekujem da ćemo uskoro dobiti i ovakav prijedlog zakona u kojem će svi mladi ljudi dobiti vjeru da je moguće graditi karijeru u državnoj upravi, a sve, ne samo na njihovo nego prije svega na zadovoljstvo građana Republike Hrvatske. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje poštovana zastupnice imamo prijavljene četiri replike. Prva replika prijavio je poštovani zastupnik Boro Grubišić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo. Kolegice Ingrid, ja sam uvijek pozorno slušam vaša izlaganja. Nikada općenitijega izlaganja čuo nisam od vas za ovih pet godina što sam u Hrvatskom saboru, a nikada tako malo konkretnoga u odnosu na mišljenje o ovom zakonskom prijedlogu. Ali ono što mi je zapelo i zbog čega sam podigao tablicu replika je to da ste govorili o školi i o stručnoj spremi, odnosno onima koji su sposobni obnašati dužnost državnog službenika. Pa vidite, ako baš pogledate konkretno ovaj zakonski prijedlog, a očito ili ste malo sakrili tekst, odnosno niste htjeli o njemu komentirati ili ste govorili općenito o onome što bi trebao ministar uprave provesti u budućnosti, o jednoj novoj državnoj upravi zaboravili da ovdje piše ovako da se na poslove državnih službenika, pogotovo ovih novih 100, 115 primaju oni koji usko surađuju s ministrom. Ako je to kriterij ja ne piše škola. Drugo, ako mislite da državni i stručni ispit nije također u sastavu jedne školske spreme, jedne edukacije onda također mi nije jasno o čemu ste vi govorili. Upravo je gospodin Mesić govorio o tome, o državnom stručnom ispitu koji ovaj puta u ovom zakonskom prijedlogu uopće nije potreban. Pa za medicinsku sestru je potreban ispit da bi mogla početi raditi. Ne može raditi bez državnog stručnog ispita kao medicinska sestra, ne možeš dobiti posao. Ali ovdje u državnu službu, na tako važnu poziciju, važno je i mjesto medicinske sestre hvala Bogu još možda i više. Ali za ovakve pozicije to se kaže to nije potrebno, nego treba usko surađivati sa ministrom.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovana zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Pa ne treba vas uvjeravati da sam o toj odredbi najviše i govorila. To je članak drugi, da je to čist račun da vlasti treba nekolicina ljudi i to ona otvoreno govori. To su ljudi našeg povjerenja koji su prvi s nama odgovorni o provedbi politike koju provodimo. Dosta smo se mi nauživali u navodnike i 2000. godine o provedbi politike. Kad bi došli na teren dole o određenim zahvatima i provedbi ljudi nisu imali pojma. Građani bi bili otpravljeni, da oni nikad nisu čuli za takve stvari. Prema tome, pravo teži praktičnim rješenjima. U današnjoj situaciji u kojoj se Hrvatska našla, u kojoj se našla državna administracija ovo je neophodno i pošteno. To je poruka. S nama ste došli, s nama odlazite, a nismo vas mi dovukli kao što smo se toga nauživali što kroz natječaj, što kroz bez natječaja kroz tajne službe. Jer tada tu uopće ne treba natječaj, a onda se procirkulira kroz čitav sustav. Zar vam nisu poznati takvi slučajevi?
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Zorana Vinkovića. Izvolite poštovani zastupniče.
Vidite uvaženi kolega Boro objašnjavajući vama dodatno repliciram uvaženoj kolegici. U politici često postoje političari koji se ne slažu sa svojim mišljenjem pa onda dignu ruku za ovakav jedan zakon, a očigledno se ovdje radi o otvaranju puta u nešto što smo smatrali davnom prošlošću i ne radi se ovdje o odgovornim ljudima, o odgovornosti, nego se radi o čistom uhljebljivanju partijskih kadrova. Ne kadroviranju nego uhljebljivanju. Oni će ući u sustav, bit će 4 godine, ne zna se koji je to broj ljudi. Da li je to dva glasnogovornika ili je to možda 5 tisuća ljudi? U ovom trenutku u državnoj službi ima negdje oko 231 tisuća zaposlenih i to nije konačan broj. I za taj posao je plaćen gotovo 10 milijuna kuna, a taj posao je trebao biti završen još 2011. Sadašnji ministar opovrgava samog sebe i opovrgava one teze o tome kako je netko zaposlio 60 tisuća novih zaposlenika u državnoj upravi. To ste imali prilike gledati u medijima. A ovo što će se desiti za koji dan ovo je jasna poruka nema više javnih natječaja, nema transparentnosti nego dođite, dobijte partijsku knjižicu i vrlo brzo ćete postati državni dužnosnik ili državni službenik sa debelom i masnom plaćom. A ne morate ni školu završiti.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Dujomira Marasovića.
Štovani gospodine predsjedniče replika kolegici Antičević. Ona se zapitala i tvrdi, pita što se to krije iza instituta javnih natječaja? Ne bih se ni osvrtao baš eto na njezino izlaganje kad bi to bilo samo njezino, ali mislim da je to pitanje i devastacija instituta javnog natječaja u ovom Saboru već danima i tjednima na neki način nazočna. Iza instituta, kolegice Antičević, javnog natječaja krije se pokušaj državne administracije da na neki način uljudi i profesionalizira upravljanje državom i odmakne ga od politokracije da bi se on poboljšao i njegova efikasnost poboljšala. Iza ovoga, a ja ću vas pitati, odnosno postavit ću sebi pitanje u replici vama, a što to znači ukidanje instituta javnog natječaja, što to znači javno priznanje vaše ukidamo institut javnog natječaja i uvodimo političku podobnost? To vi javno kažete, niti skrivate niti pokušavate to zamotati u celofan, javno to kažete. A ja ću sad vama odgovoriti što to znači uvođenje javne podobnosti. Znači vraćanje retrogradno procesa 20 godina unatrag kad je za vrijeme komunizma bila službena, službeno je bilo za svako zapošljavanje institut političke podobnosti. I ako sam se ja zapošljavao u državnoj službi morao sam ispuniti da li sam bio član Saveza komunista ili ne. A pošto nisam morao sam pisati da dobro obavljam čišćenje ulica u mjesnoj zajednici ili da dobro slušam majku i oca itd. Znači vi vraćate korak unatrag 20 godina. I tvrdite da je to dobro za državu. Ja smatram da nije, smatram da na taj način ne možete dobiti kvalitetni kadar i da će to biti činovnici trećeg reda koji će samo nosat torbe i služiti na neki način gazdama na jedan servilan način bez ikakve koristi za državu.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Pa kolega Marasoviću vi često spominjete socijalizam i vaše misli stalno bježe tamo što je meni i razumljivo jer ste tada uspjeli završiti i medicinu i zaposliti se. Međutim, mi smo ovdje danas u 21. stoljeću, u novim uvjetima, u mnogočemu je i puno teže, a u mnogim stvarima je i puno lakše, međutim da se ja osvrnem na ono što ste rekli čak i neistinu. Dakle, ovim prijedlogom zakona nigdje mi ne ukidamo natječaje, ali samo za određeni krug vrlo uzak krug ljudi otvoreno kažemo nećemo se skrivati iza javnog natječaja, to su ljudi koji će usko surađivati u kabinetu sa samim ministrom i otići će s njim. Dakle, neće oni ostati kao što je bilo i dosada da je uvijek nova garnitura zapošljavala ljude isto sve po natječaju i onda ih je ostavljala u sustavu. I onda imate činjenicu, dragi kolega Marasoviću, možda i ne znate to da u Hrvatskom saboru koji je najviše zakonodavno tijelo RH imamo svega 10% pravnika. To sve po natječaju.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Reinera. Izvolite poštovani zastupniče.
htio bih se osvrnuti zapravo na dvije tvrdnje uvažene zastupnice Antičević-Marinović. Jedna je ta da ćemo dobiti kvalificiranu, citiram, i depolitiziranu državu tako da u jednom segmentu ukinemo javne natječaje za jednu kategoriju ljudi. To je citiram točno što je bilo rečeno. Ne vidim kako ćemo na taj način dobiti niti kvalificiranu, a sasvim sigurno ne i depolitiziranu državu. Kad se kaže da je to što se ukida, makar za jedan segment pa segment po segment toga smo svjesni iz zakona u zakon, i pojam javnog natječaja i primjene javnog natječaja i onda se tu tumači da je to transparentnije nego dosada. Ako se izigravao sustav javnih natječaja naravno da je to bilo loše i svi smo protiv toga i uvijek bi trebali biti protiv toga. Ali sasvim sigurno nije bolje ništa ako jasno kažemo ne, mi ćemo provesti ono što mi želimo, a za sve druge nas nije briga. Prema tome to ne znači transparentnost to naprosto znači silu, moć, nadmoć u ovom Saboru, ali i svugdje drugdje. I s druge strane moram se složiti sa uvaženom zastupnicom da slijedi i potreban je velik i opsežan normativni rad, da se puno stvari dovedu u red. Jer sasvim sigurno ovo neće dovesti u red ni državnu upravu s jedne strane, a s druge strane moram podsjetiti i ovaj uvaženi Dom da je ovo samo još jedan zakon od niza, a svi dosad zakoni koji su bili pred ovim Domom su isključivo po hitnom postupku donošeni. Ja osobno mislim da je to izuzetno loše i nitko me ne može uvjeriti da je to dobro.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite poštovana zastupnice.
Reći ću još jednom, hitnost situacije rješava i ovakve i nameće nužnost donošenja i ovakvih kratkih izmjena i naravno po hitnoj proceduri. I Hrvatska se ne nalazi u jednoj normalnoj situaciji, to ćete se složiti svi skupa ali nakon ovoga ja ću ponoviti, ovo se odnosi na vrlo uzak krug ljudi koji će s garniturom otići dakle neće ostati u sustavu, a ponavljam, mislim da se već sada pomalo svi slažemo oko toga da nam je potreban onda izmjena Zakona o državnim službenicima i namještenicima u kojem je moguće graditi karijeru i objektivni kriterij, gdje ćemo na temelju objektivnih kriterija doći do ljudi koji će imati interesa posvetiti se toj službi sve kako bi mogli ispuniti onu zadaću o kojoj svi samo uvijek lijepo pričamo. I gdje će onda ovakve rasprave koje još uvijek vodimo biti izlične. Ponavljam situacija je takva trenutno da je jednostavno da su vladajući primorani na ovakvu situaciju. I to je pošteno da su tako rekli, i naviknimo se na takvu jednu otvorenost, a otvorenost ne znači bahatost. Jer do sada je samo pokvarenost bila bahata.
Hvala lijepa. Idemo naprijed sa pojedinačnom raspravu, poštovani zastupnik potpredsjednik Doma Nenad Stazić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče. Jesu li ministri i do sada birali šefove svoga kabineta? Je li ministar Kalmeta birao šefa svoga kabineta, je li ministar Šuker birao šefa svoga kabineta? Jesu li imali pravo birati svoje suradnike? Ja svakako nisam ni ministru Šukeru, ni ministrici LOvrin, ni ministru Kalmeti birao šefa kabineta ni glasnogovornika, to su činili oni i to je prirodno. DA li su bili zadovoljni s onima koje su zatekli, ako su bili zadovoljni, onda su ih zadržali. Ako nisu bili zadovoljni onda su ih zamijenili, pa što će mu šef kabineta koji mu ne valja. Pa to je posve prirodno i posve normalno. I svako onaj tko bi zagovarao nekakvu drugačije rješenje mislim da bi razmišljao posve u krivom smjeru. E sada, o čemu se ovdje radi? Da li taj kojeg ministar izabere s ministrom odlazi ili ostaje u sustavu pa neka se sustav poslije brine o njemu kako zna. Doći će novi ministar, on možda s njim neće biti zadovoljan ali onda će ovome se pronaći neko drugo mjesto i tako se sustav povećava. Koja su to mjesta službenička koje ovaj zakon obuhvaća. Pa to su šef kabineta, savjetnik, glasnogovornik nema ih više. To je onaj najuži ministrov tim u kojeg on mora imati povjerenja, jer kako će raditi ako nema u njih povjerenja, i kako treba nekome pasti napamet da bi njemu trebalo ministru nametnuti s kim će on raditi. Na javni natječaj, dvije su vrste javnih natječaja, postoji stvarno javni natječaji gdje se nastoji pronaći najkvalitetnije i najbolje jer ne znamo, nitko ne zna tko bi to sada bio, i traži se kroz javni natječaj najkvalitetnija osoba. Ali postoji javni natječaj sa slikom. Pa je to zapravo fiktivni javni natječaj. O vrijednosti javnih natječaja, pa molim vas, i Buljubašić je valjda zaposlen javnim natječajem, zar to ne govori dovoljno o prirodi javnih natječaja. Prema tome, kada govorimo javnom natječaju nemojmo govoriti kao o svetoj kravi. Nego recimo o čemu se radi. Načelno je javni natječaj dobar kada se uistinu traži najbolja osoba za određeni posao ali kada ministar traži svog suradnika s kojim će svaki dan raditi onda njemu taj javni natječaj ne treba, jer valjda je do sada ministar nešto u životu radio da zna s kim bi to mogao raditi najbolje. I valjda ima pravo pa toga s kim se slaže, s kim dobro surađuje dovesti da s njim radi. Samo pod jednim uvjetom, odlazi ministar odlazi i on. A ovaj Zakon predviđa upravo to, kada ode ministar odlaze i svi ovi koje ovaj Zakon obuhvaća, oni u sustavu ne ostaju i pitanje da li će oni pristati na to. Jer to znači to je četiri godine. Pitanje da li je četiri, izbori mogu biti izvanredni, oni svoj posao gube, oni ga gube zajedno s ministrom. Što je tu loše? Ili što je tu lošije od onoga kako je bilo do sada, ministar je izgubio izbore i otišao a ovaj bi u sustavu ostao. Pa neka se nova Vlada s njim bakče, nek mu traži radno mjesto. Tu se stalno govori replicira veli ne povećava se broj službenika. Ajmo uzeti Hrvatski sabor instituciju u kojoj radimo mi svi. 89. godine tu je bilo 110 službenika, a bila su tri Vijeća, 110 službenika je opsluživalo 3 vijeća. Danas imamo jedno vijeće i 230 službenika, pa kako se nije povećalo. A sada način na koji se to povećavalo. Reći ću vam svoj primjer. Bio sam u prošlom sazivu kao što znate predsjednik Odbora za medije, administrativna tajnica je otišla u mirovinu, trebalo je naći zamjenu, naravno iz sustava kako drugačije, ne izvana. Tajnik bivši Sesar zamolio sam ga da mi pošalje one koje su neraspoređene, da razgovaram s njima, da probam odabrati administrativnu tajnicu, posao mi je dvije osobe, razgovaram s njima, pitam prvu gospođo kada ste se vi zaposlili u Saboru, 2005. godine. Na kojem mjestu, u Klubu HDZ-a. Tu nije trebao javni natječaj jer Klubovi imaju pravo dovesti stručne suradnike bez javnog natječaja. Pa je ušla kroz Klub HDZ-a da bi bila poslije prebačena u neki Odbor i tako je postala zaposlena do kraja. Razgovaram s drugom koju mi je poslao bivši tajnik. Kada ste se vi zaposlili u Saboru? 2006. Na kojem mjestu? U klubu HDZ-a. pa jeste još uvijek u klubu HDZ-a? ne. Prebacili su je u neki odbor. Nisam dalje pitao koliko je takvih ušlo u službenike u Sabor kada ih sada imamo 230, a bilo ih je 110. Pa budimo pošteni, budimo pošteni. Te nisu ušle ni na kakav javni natječaj ali je zapravo zloupotrebljen sustav i to je zloupotrebljen svjesno i namjerno. Svjesno i namjerno sa nekoga bez javnog natječaja dovelo u Sabor da bi ga se uhljebilo. A jesu bile one potrebne klubu HDZ-a? nisu, jer bile su tamo i ostale raditi. Da su bile potrebne, nisu. Nakon nekog vremena ih se prebacilo, zašto ih se prebacilo drugdje? Pa zato da bi se moglo uzeti novu. Tako se radilo. E pa sada ja vam kažem što je poštenije? Pa jel to poštenije ili je poštenije ovo kada netko dođe sa jednim funkcionarom s tim funkcionarom i odlazi, odlazi s ministrom odlazi. Ali primjedba predlagatelju. Ja se slažem s onim što je rekao kolega Mesić ako ako da ministri zašto ne čelništvo Sabora. Ja predlažem da to Vlada riješi svojim amandmanom. Da se to odnosi i na stigao je amandman, super, stigao amandman Vladi. Znači da se to odnosi i na predsjednika i na potpredsjednike Sabora. Pa kada on prestane biti potpredsjednik Sabora pa i njegov šef kabineta prestaje raditi, gubi radno mjesto. Ako pristaje na to, pristaje. Ali svakako ne ostaje u Saboru na način na koji su ostajali oni koji su ulazili preko kluba HDZ-a na taj način ne. I sada vi tvrdite da je ovo nepošteno, a da je ono što je bilo prije pošteno. Ja to oprostite ne razumijem, ali sam sasvim siguran da će javnost shvatiti o čemu se ovdje radi, što je pošteno, a što je nepošteno. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Na vaše izlaganje imamo prijavljene tri replike. Prvu repliku ima poštovani zastupnik Miroslav Tuđman. Izvolite poštovani zastupniče.
Poštovani potpredsjedniče. Potpredsjednik Sabora je iznio nekoliko stvari na koje bi se osvrnuo. S jedne strane je došlo do usporedbe kako je ne znam '89.godine bilo 100 i nešto zaposlenih u Saboru a sada ih ima 200 i nešto s time kao tvrdi se to je sada opet bujanje administracije kontekst je vjerojatno toga. Da li je tada bilo previše ili premalo zaposlenih kada je bio jednostranački sustav o tome možemo raspravljati. I pitanje po kojem obrascu je tada su ti došli odnosno bili zaposleni. Moja je teza zapravo da ovakve ocjene da li ima previše ili premalo su rađene bez analize, bez procjene stvarnih potreba i stanja, jer iskreno rečeno mislim da u Hrvatskom saboru ima premalo zaposlenih ljudi. Zašto? Zato što u svim europskim parlamentima ako idete pogledati svaki zastupnik ima od jednog do sedam savjetnika koji rade samo za njega i zbog toga su i pripreme i diskusije i zakoni daleko bolje odrađeni, pripremljeni i cijeli sustav daleko bolje funkcionira. Prema tome, ova analogija naprosto ne funkcionira. S druge strane iskreno rečeno ja imam ovdje problema s ovom logikom, e ono prije je bilo nepošteno, a ovo je sada pošteno zašto što će biti nepošteno kako je prije bilo samo će biti ozakonjeno. Mislim to baš ne funkcionira, ali ću to kasnije u raspravi obrazložiti. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Uvaženi kolega Tuđman, uistinu ne znam da li ih je previše ili ih je premalo. Nisam o tome ni govorio. U američkom kongresu imate takvu situaciju da svaki kongresmen ima pravo na neke savjetnike, trojicu, pet savjetnika kojima plaća država. On ne dobija novce kao kongresmen pa ih plaća nego ih on samo prijavi, to su moji savjetnici. Može imenovati svoju sestru, šogora, može imenovati prijatelja, a može imenovati nekog pametnog tko će ga nešto pametno i savjetovati a koji mu nije u rodu. I nitko ga ne pita tko je taj koji … Hrvatska je presiromašna zemlja da bismo imali takav sustav. I ja ne znam da li ih je premalo ili previše danas, ali to da ih je sa 110 za tri vijeća naraslo na 230 za jedno vijeće. To je nesporna činjenica. Zastupnici naši nemaju svi mjesta u ovim sobama u Saboru, moraju ići u ovu drugu zgradu. Nemaju kabineta dovoljno. Zastupnici. Nije ovo zgrada koja bi bila dovoljno velika da pokrije sve potrebe jednog Parlamenta, moraju ići u Opatičku ulicu. Ali tvrditi da se broj nije povećao je zapravo neistina. Jedino što sam tvrdio je o povećanju broja administracije. To je više od 100%. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći za repliku prijavo se poštovani zastupnik potpredsjednik Doma Vladimir Šeks. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa. Vidite kolega Stazić ja imam veliko, duboko, bezgranično razumijevanje za ovaj prijedlog zakona za Vladu za predlagatelja zakona i vidljivo je kako je inspiriran plemenitim namjerama. Pa bih to malo demonstrirao na svom jednom vlastitom primjeru iz prošlosti kada sam '85. godine napustio jednu znanstvenu instituciju i ustanovu prozaičnim nazivom KPD Stara Gradiška, onda sam se kao bivši sudac i javni tužitelj natjecao za neka mjesta pravnika. Nisam uspio jer su mi odgovorili da nemam moralno političke podobnosti. Onda sam shvatio da doista ove namjere ovoga zakona su doista dalekosežne jer namjera je da oni koji idu sa ekipom da ta ekipa nakon silaska sa političke pozornice odlazi i ekipa koja je i na čelu sa. I to sam ja doživio upravo tako kada sam '81. otišao na preodgajanje onda se nisam mogao više vratiti na svoje ranije pozicije i to mi je onda zorno pokazano. Onda sam pokušao javiti se na tisuću oglasa za nosača pokojnika, grobara, sad je Zakon o grobljima, to će biti interesantno, za grobara, za perača ulica, berača jagoda i jabuka i opet nisam uspio u tome jer mi je opet javljeno na indirektni način ti nisi u ekipi, kad dođe tvoja ekipa onda ćeš ti moći biti i nosač pokojnika i grobar. Onda je to došlo '90.-te godine kada su se promijenile okolnosti i kada sam ja mogao više biti i ono što sam kasnije i postao.
Vrijeme.
Tako da ja duboko razumijem vaš prijedlog zakona i iskreno suosjećam sa njegovim tvorcima.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Nenad Stazić, potpredsjednik Doma.
Eto vidite što vam je javni natječaj. Javljali ste se na tisuću javnih natječaja i to vam nije vrijedilo ništa, kao što se i zadnjih 8 godina tisuće ljudi kvalitetnih javljalo na javne natječaje i to im nije vrijedilo ništa kao što nije vrijedilo ni vama. A znate zašto im nije vrijedilo ništa, jer ih vaša stranka nije htjela uzeti u službu. Nije htjela znate zašto, jer ne pripadaju vašoj političkoj opciji. A svoj ste problem riješili '90.-te godine, onda kad se došli na vlast političkom voljom jer vi niste '90.-te godine, dakle vaša stručna znanja su bila jednaka kao i godinu ili dvije ranije. Vas je izabrala politika i politika vas i do sada drži, kao što je politika prihvatila i sve ove u službu zadnjih 8 godina koliko je HDZ na vlasti. Njihovo javljanje na javne natječaje je vrijedilo kao i vaše do '90.
Hvala. Replika, gospođa zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Staziću, moram vam replicirat ovu priču o izboru svojih tajnica. U proteklom mandatu ste ispričali već na odboru pa sam vam odgovorila, evo zbog javnosti ovdje ponovo. Dakle, govorite da ste imali prigodu birati tajnice u svom radnom tijelu Odbora za informiranje pa ste ih propitali pa su eto one sve bile na raspolaganju, a došle su bez natječaja u klub HDZ-a. Kad biste bili objektivni onda biste vjerojatno spomenuli da su i u klub SDP-a dolazile zaposlenice i zaposlenici bez javnoga natječaja. Ja sam imala čuti, a ne tvrdim da je to istina ali nekako se priča ovdje po Saboru da npr. nakon gubitka SDP-a na izborima 2003. su mnogi miljenici iz ministarstava našli udomljenje ovdje upravo u Hrvatskom saboru pa možda i u klubu SDP-a. Ali evo vidite, ja kao predsjednica jednog radnog tijela sui generis u ovom mandatu Hrvatskoga sabora nisam imala prigodu birati svoje tajnice, meni su tajnice dodijeljene. Ja ne znam da li su one iz kluba SDP-a, možda jesu, ja ih nisam propitivala za njihov politički background jer me on niti ne zanima jer ja vjerujem da će oni svoje stručne poslove znati obavljati bez obzira na svoje političko opredjeljenje, dakle znat će telefonirat, znat će nešto napisat, znat će pronaći neki zakon jer je to njihovo stručno znanje.
Hvala. Odgovor na repliku, potpredsjednik Hrvatskoga sabora gospodin Nenad Stazić. Izvolite.
Nisam ni ja birao svoju tajnicu kad sam postao predsjednik odbora nego tek kad je ona otišla u mirovinu pa je između postojećih činovnika trebalo izabrati novu. Što se tiče onih koji su u Saboru radili kao savjetnici u klubu SDP-a, znam ih sve poimenično. Nitko nije ostao u Hrvatskom saboru, nitko. A vi ste mogli ove svoje pitati da li su slučajno ušli kao članovi SDP-a. Ja vas uvjeravam da takvih ovdje nema. Zato se sustav zadnjih 8 godina jako brinuo da takvih ne bude, ali niti jedan.
Hvala. Sad opet imate gospođo zastupnice Lovrin vi riječ u pojedinačnoj raspravi. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa ja prijedlog izmjena i dopuna zakona svakako neću podržati. Prije svega neću ga podržati jer smatram da se on potpuno protivno Poslovniku Hrvatskoga sabora donosi po hitnom postupku i budući da od konstituiranja ovoga Sabora sad je gotovo tri mjeseca, niti jedan prijedlog zakona koji je ovdje bio pred nama nije bio u redovitoj proceduri kako zahtijeva Poslovnik Hrvatskoga sabora. Dakle mi smo jednu iznimku odnosno vi ste jednu iznimku pretvorili u pravilo. A radi javnosti ja ću pročitati članak 159. Poslovnika Hrvatskog sabora koji govori o donošenju zakona po hitnom postupku, a taj članak kaže: Iznimno zakon se može donijeti po hitnom postupku samo kada to zahtijevaju interesi obrane i drugi osobno opravdani državni razlozi, odnosno kada je to nužno radi sprečavanja ili otklanjanja većih poremećaja u gospodarstvu. E pa sada, ako vi tvrdite da će to što će prvi potpredsjednik Vlade ili bilo koji drugi ministar da je važan državni razlog i da će to otkloniti poremećaje u gospodarstvu to što će on svoju glasnogovornicu izabrat bez javnog natječaja, ako je to toliko važan razlog molim. Ja razumijem da donosimo po hitnom postupku zakone koji donose zamah u investicijama, koji doprinose gospodarskom oporavku i tu ne bi bih riječ protiv toga rekla. Ali zaista, da će ove izmjene zakona doprinijeti tome to je izvan pameti. Još nešto što da netko mi priča, a da nisam sudionik toga ne bih mogla vjerovat da je istina, a to je da današnji premijer, a pred pola godine oporbeni zastupnik kao čelnik SDP-a zajedno sa svojim najbližim suradnicima odlazi i potpisuje zahtjev za provedbu referenduma koja je zapravo tražila da se očituje o tome da se jedna sasvim neracionalna odredba zakona po kojem određeni kolektivni ugovori i postignuti benefiti vrijede pro futuro bez ikakvog vremenskog ograničenja, bez obzira na realne gospodarske prilike i mogućnosti proračuna. E sada ta ista politička opcija kada je došla na vlast zajedno sa sadašnjim premijerom predlaže zakon, ove izmjene po hitnom postupku gdje se totalno sva ta prava stečena, ta ista koja su i po kolektivnom ugovoru zapravo ovim zakonom dezavuiraju pa se tako smanjuju prava službenika u slučaju premještaja do 30m, u slučaju rasporeda na poslove niže složenosti, u slučaju premještaja bez ikakvog pristanka između jedinice lokalne samouprave, državne uprave, regionalne samouprave pa i svih onih kojima se plaće osiguravaju u državnom proračunu, a to onda znači svih ustanova, državnih i lokalnih i regionalnih i dječjih vrtića i bolnica i škola itd. Dakle, može vas premjestiti kako i kuda hoće bez ikakvog razgovora s vama i pristanka i naravno ograničavanje prava sindikalnih povjerenika. Taj isti premijer koji je u svom nastupnom govoru obećao ovdje u ovoj sabornici da će svaki zakon donositi ne radi interesa uskog broja ljudi ili pojedinih ljudi ili nekih grupica nego će provest o svemu široku raspravu sa svima zainteresiranima na koje se taj zakon odnosi. Ponavljam, u tri mjeseca saziva ovog Sabora još ni jedan zakon nismo imali u redovitoj proceduri, nego su sve po hitnom postupku. Dakle, konzultacija nikakva nije bila. U ovom glavnom službeničkom zakonu nije bio apsolutno konzultiran sindikat lokalnih i državnih službenika. Dakle, ne znam o čemu više treba govoriti. Ali idemo sad u meritum ovoga zakona, teksta zakona. Dakle, definitivno se grubo dalje uvodi politizacija državne uprave nakon i to protivno onome što smo u pregovaračkom procesu obećali, protivno onome što smo stavili u Strategiji borbe protiv korupcije. Dakle, da ćemo depolitizirati državnu upravu. U tom smislu smo i donijeli Zakon o državnim službenicima gdje smo profesionalizirali državnu upravu do visokih službeničkih položaja. Dakle, da to bude profesionalna uprava, stručna uprava, učinkovita državna uprava sa karijernim, visokim karijernim državnim službenicima. Sada to sve vraćamo natrag. Dakle, najprije smo osamdeset pomoćnika ministara koji su se do sada kao ravnatelji uprave imenovali temeljem javnih natječaja, dakle otvarali smo te pozicije koje se plaćaju javnim novcem, gdje tražimo najstručnije ljude otvarali smo širokoj javnosti i otvarali smo transparentnost prijema. Ne može se jedan institut koji je transparentan i dobar a to je javni natječaj zato što je bilo mogućih zlouporaba onda sasvim suspendirati jer je bilo zlouporaba. Dakle, nakon 80 pomoćnika ministara koji se sad biraju isključivo po političkoj podobnosti ovim prijedlogom zakona uvodimo još otprilike. Dakle, budući da nema egzaktnog broja ljudi u kabinetima ministara kako to ovaj zakon stipulira da se mogu zaposlenici, odnosno službenici u kabinetima ministara birati bez javnog natječaja. Dakle, imenovati ali otprilike budući da se to za svako ministarstvo regulira Uredbom o unutarnjem ustrojstvu, a ja procjenjujem da najmanje po petero ljudi ima u svakom kabinetu ministra puta 20 ministarstava, pa Ured predsjednika Vlade, Ured potpredsjednika Vlade, pa recimo negdje oko 120 novih ljudi. Govorite stalno o političkoj odgovornosti. Da, hoće li možda reći sada je prvi potpredsjednik Vlade rekao da je to strašno važno tko će njemu biti glasnogovornik onda mora sam jer je to osoba od povjerenja mora ga sam birati. Neće mu njega nitko nametati. Može li se jednog dana sjetit da mu je možda recimo čovjek u pisarnici izuzetno bitan i važno da mu bude lojalan ili recimo vozač da mu bude lojalan, pa će onda reći i da njega ne treba birati niti putem oglasa, niti putem javnog natječaja već će on prstom pokazati koga hoće. Hoće li se jednoga dana možda sjetiti da recimo javnu nabavu ne treba provoditi javnu nabavu zato što on najbolje zna tko bi to najbolje obavio pa šta će se zamantavat sa provođenjem javne nabave, a on je za to odgovoran. Dakle, pod tim motom političke odgovornosti zapravo se skriveno provodi jedna samovolja i jedna diktatura većine. Naravno vi ćete ovaj zakon vjerojatno izglasati. Budući da mi vrijeme izmiče još nešto moram reći. Piše da u obrazloženju zakona da za provedbu ovog Zakona neće trebati nikakva sredstva u proračunu. Netko je rekao da to sliči na Davida Coperfielda, ali možda i ne. Možda će ti ljudi raditi volonterski pa neće trebati te četiri godine plaće, pa to neće ništa više koštati. Ili ako će oni ipak zahtijevati plaće za taj svoj posao onda treba jasno i glasno reći da će zatečeni ljudi na tom poslu vjerojatno dobiti otkaz jer će ih se staviti na raspored, negdje će ih se rasporedit ako ima mjesta. Ako nema mjesta onda će oni biti na raspolaganju, a nakon raspolaganja će kao tehnološki višak otići na burzu, pa to onda treba lijepo jasno i glasno reći ili nije točno da neće trebati dodatni novac u državnom proračunu. I na kraju da idete u redovitu proceduru, onda biste vjerojatno dobili jedan kvalitetniji, čak i za ovu jednu nakaradnu političku ideju da suspendirate institut javnog natječaja dobili biste tekst koji bi bio zanatski i nomotehnički bolje izrađen jer biste mogli uvažiti niz konstruktivnih primjedaba iz rasprave, a ne bi se vukle nedorečenosti još i iz onih izmjena iz 12 mjeseca koje su također po hitnom postupku donijete. Hvala.
Hvala. Imamo jedan ispravak netočnog navoda i tri replike. Za ispravak netočnog navoda javila se gospođa zastupnica Melita Mulić. Izvolite.
Zahvaljujem se uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora. Ispravka netočnog navoda uvažene zastupnice Lovrin odnosila se na dezavuiranje kolektivnog ugovora za državne službenike i namještenike, jer mi danas raspravljamo o izmjenama Zakona o državnim službenicima, a ne o kolektivnom ugovoru. I još jedna stvar vezano za depolitizaciju, odnosno imenovanje ravnatelja prije ovih izmjena putem javnih natječaja. Da su se oni provodili tako sukladno javnim natječajima i propisanim kriterijima onda se ne bi događalo da su glavni tajnici, vaši koalicijskih partnera bez dana radnog staža bili imenovani za ravnatelje pojedinih ministarstava, a o napredovanju najboljih službenika državne službe isto tako se ne bi događalo da su pojedini kadrovi sa srednjom stručnom spremom ravnatelji pojedinih carinskih ispostava. Hvala.
Hvala lijepa. Replika, gospođa zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Evo repliku ću kolegici Lovrin. Kolegice Lovrin slažem sa vašim izlaganjem i slažu se svi ovdje u Hrvatskoj otkad je došla kukuriku na vlast da doista svjesno i da doista namjerno izbjegavaju svaku moguću depolitizaciju i svaku moguću stručnu kvalifikaciju. A kolegice zastupnice vi prethodno koja ste rekli, ali to se nadovezuje i na vaše kad kažete da se imenovalo u bivšoj vlasti neki državni tajnici bez dana radnog staža. Vidite najveće poniženje doživjeli su državni službenici u Ministarstvu znanosti kad im je vaša bivša zastupnica, a sada zamjenica ministra nazvala ih svetim kravama. Kolegice Lovrin da li je to uopće moguće, nazvala ih svetim kravama koji ju jako nerviraju. Dakle tako jedno poniženje i bahatost nije poznato nikada otkad postoji Hrvatska, nije. Zašto ih je nazvala? Jer ona uopće ne zna o čemu govori, o kome govori. Ne zna jer nikad u životu nije radila. Znači što? Ni na jednom natječaju ne bi takva osoba mogla proći jer ne bi imala niti godine radnog staža, niti bi položila državni stručni ispit, niti bi mogla svaki drugi uvjet zadovoljiti. A javni natječaj, evo kolegice Lovrin složit ćete se, ima svoje uvjete. Znači sve ovo prethodno, a diskreciono pravo je tada osobe koja bira da od onih koji u javnom natječaju imaju zadovoljavaju sve znači uvjete javnog natječaja da odabere onu osobu koja će raditi taj posao. Sramotno je to da se govori da potpredsjednik Sabora Leko govori da nam ne treba ni sindikat. Znači ukinut ćete i sindikat. Ne treba, imamo Upravni sud. Sramotno je! Sramotno je da nitko uopće ne stane od vladajućih ne usudi se stati u obranu vrijednih ljudi koji rade po ministarstvima, koji rade kao državni službenici. Tko su ovi ljudi koji dolaze? Prijatelji, kumovi? Tko su oni? Čime se oni bave? Nevažno, imenujte si ih. Ali to vjerujte nećete još dugo moći raditi.
Odgovor na repliku, gospođa zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa evo kolegice Sumrak ja mislim da je i gospođa Lugarić shvatila da je to neprimjereno. Naime, možda joj je dosta teško ona je jedna mlada osoba, nema ni dana radnog staža nigdje osim kao zastupnica u Hrvatskom saboru pa te radno pravne odnose i taj posao u državnoj upravi još treba neko vrijeme da se navikne. Ona je vjerojatno shvatila da kao zamjenica ministra se ne može zafrkavati na facebooku onako kako se, što mlade osobe rade, mora shvatiti da je 24 sata visoka dužnosnica u Hrvatskoj vladi i da se mora primjereno izražavati. Naravno da je nedopustivo tako uvrijediti sve državne službenike u jednom ministarstvu i naravno da njoj stoji na raspolaganju, ali to nije lako. Vjerojatno je i ona zatečena jer tko nije probao rad na visokim dužnostima u ministarstvu taj vjerojatno ni ne pretpostavlja koliko je to složeno, teško i zahtjeva osobu cijeli dan. Pa joj se onda kako bi rekli u narodu steškalo malo pa se ispuhala na facebooku. A zapravo postoje instrumenti predviđeni Zakonom o državnim službenicima gdje ona treba utvrditi tko ne radi svoj posao i primijeniti određene stegovne mjere. Ali da biste vi nekome jasno ukazali da ne radi svoj posao morate mu dati jasne zadatke, morate utvrditi da on to ne obavlja, a to traži određeni napor. Naravno lakše je sjesti na facebook pa se malo zafrkavati i ni ne misleći jer se radi o mladoj osobi vjerujem nije ni mislila koga je sve time uvrijedila. Hvala.
Hvala. Replika na izlaganje gospođe zastupnice Lovrin ima i gospodin zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo poštovana kolegice ja uistinu više ne mogu slušati vaše kritike na račun hitnog postupka. Naime, u petom sazivu Hrvatskog sabora od 568 zakona njih 434 je donijeto u hitnom postupku. U šestom sazivu Hrvatskog sabora od 815 zakona njih 706 je donijeto u hitnom postupku. Od toga na prve 4 sjednice šestog saziva 3 zakona su donijeta u redovnom postupku. A znate zašto samo 3? Zato što je potrebno određeno vrijeme da vlast, odnosno da stranka, da koalicija koja je dobila mandat donese određene zakone koji će im pomoći da vode zemlju na način kako su im to građani povjerili. Međutim, u šestom sazivu vi ste zadržali vlast pa svejedno na prvim sjednicama niste našli za shodno da upućujete zakone u redovnu proceduru. Ali ja ću se s vama složiti, a složio se i poštovani gospodin predsjednik i rekao je da je uistinu potrebno da se zakoni redovno raspravljaju, da se raspravljaju u redovnoj proceduri. A druga moja replika odnosi se poštovana kolegice na pitanje političke odgovornosti i depolitizacije. Uistinu, uistinu ovim zakonom se predlaže da se određene osobe na određenim dužnostima zapošljavaju bez natječaja po, bit ću slobodan pa reći diskrecionom pravu ministra. Međutim, mi te osobe konkretno određujemo, zakonom određujemo, ograničavamo, mi javnosti kažemo tko će biti osobe koje će se zapošljavati bez javnog natječaja, tko će biti osobe koje će se zapošljavati po diskrecionoj odluci ministra i te osobe sa ministrom odlaze. A mi nećemo nekome ostaviti 60 tisuća ljudi koji su zaposleni, uistinu putem javnog natječaja, ali vrdanjem principa tog natječaja. Hvala vam lijepa.
Hvala. Jeste digli pločicu? Jeste. Izvolite gospođo zastupnice Lovrin, odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Pa kolega Grbin barem vi kao odvjetnik koji ste dosad radili kao odvjetnik i znate što znači primjena zakona i kako je teško primijeniti zakon koji je loše, nomotehnički loše napisan, i čija odredba nije jasna i nedvosmislena. Ali što se tiče hitnosti postupka pa valjda znate da je u prethodnom sazivu ovoga Sabora Hrvatska usklađivala svoje zakonodavstvo sa europskim zakonodavstvom, dakle da je završila pregovarački proces, da je potpisala pristupni ugovor pa vas ja upućujem na članak 161. Poslovnika koji kaže "po hitnom postupku donose se zakoni koji se usklađuju s propisima EU". Znate koliki je broj tih zakona bio koji su 550 i nešto zakona se usklađivalo sa pravnom stečevinom EU. A ja ponavljam odredbu članka 159. Poslovnika koji govori o hitnosti kaže iznimno kada to zahtijevaju interesi obrane, drugi opravdano važni državni razlozi odnosno kada je to nužno radi sprečavanja ili otklanjanja većih poremećaja u gospodarstvu. Ponavljam, ako će poremećaj u gospodarstvu spriječiti to da li će prvi potpredsjednik ili ministar imenovati svoju glasnogovornicu ili savjetnike bez javnog natječaja mislim da ne nalazite niti vi da je to taj razlog. A institut javnog natječaja osigurava transparentnost, kako god vi govorili o njihovim zlouporabama ali to onda znači da se ne može onda primiti osoba koja ne ispunjava određene kvalifikacije, koja ne donese potvrdu da se protiv nje ne vodi kazneni postupak, da nije kažnjavana itd., jer svaki onaj drugi sudionik u natječaju ima pravo prigovoriti i to je kontrola javnosti. Ovakvim izborom nitko neće znati tko je primljen, da je ispunjavao uvjete i da li uopće treba ispunjavati neke od tih uvjeta.
Hvala. Pločicu za repliku je digao i gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Lovrin spominjali ste članak 159. i zapravo nepotrebnost hitnog postupka rasprave o ovome zakonskom prijedlogu, hitnost. Tome u prilog vašoj raspravi govori da smo dobili na klupe amandman Vlade, eto na tekst svježi Zakon koji još nije raspravljen stigao je amandman Vlade u kojemu se predlaže da ni Hrvatski sabor, dakle ured potpredsjednika Hrvatskog sabora da i oni mogu birati svoje glasnogovornike i predstojnike ureda bez javnoga natječaja. Evo što smo pisali prije dan dva, možda kada je 15. ožujka već sada sama Vlada ispravlja to, toliko o hitnosti toga postupka i o raspravi koja je sprovedena, široj raspravi i u svezi sindikata. Zapravo, ovdje se ne radi o nikakvoj depolitizaciji, kao što nije ni u vaše vrijeme bila depolitizacija državne službe i službenika, radi se zapravo o dekretizaciji i faraonizaciji. Kada kažem dekretizacija to znači da se dekretom odlukom diskrecionim pravom ministra, nadređenoga razmjestiti državni službenici kamo god hoće čak i lokalne i regionalne samouprave. Ovo kada kažem faraonizacija, onda kažu doći će s ministrom i otići će s ministrom. Kao u faraonovo vrijeme, svi se pokapaju u piramidu kada faraon umre, ili pak misle da će doživotno biti ministri pa će biti doživotno usko vezani uz ministre. Hvala.
Ako postane bivši ministar onda neće biti doživotno vezani s njime. Ispričavam se, nema više prijavljenih replika ali imamo odgovor na repliku uvažena zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Pa kolega o faraonizaciji i odlasku u piramide, ajde kamo sreće ako odo bude zadnji prijedlog izmjena i dopuna zakona. Rekla sam ne daj Bože može nam za dva tjedna doći da tako u piramide s njima odlaze i vozači i tajnice i ne znam tko god treba biti lojalan. Ali ovo je malo šale ali zaista se nadam da je ovo zadnje, jer sve diktature ovako počinju. Ja sam najpametnija, ja najbolje znam što trebam, ali pri tome se zaboravlja da ovo nije firma ničija i prvi potpredsjednik kada u svojoj firmi bira svoju tajnicu može kako hoće, ali kada ju plaća javnim novcem i novcem poreznih obveznika i troši naš novac onda to mora imati određenu kontrolu u javnosti svakako. Što se tiče hitnosti postupka, to ama baš nitko me ne može uvjeriti da je opravdana ovdje hitnost postupka ali još nešto rekla sam niz je bilo konstruktivnih prijedloga za popravak teksta ovoga Zakona i zato bi bilo bolje da je otišao u dva čitanja, pa ja sam upozoravala na izmjenu članka 151. gdje se neki koeficijenti ne izriču jednoznačno uz naziv radnog mjesta i koeficijent nego se trpaju u neki stavak drugi pa se zamulja negdje kako će se plaćati savjetnik u uredu predsjednika Vlade, mislim potpuno nepotrebno, možda ukazuje i izaziva neku sumnju da se htjelo nešto sakrivati, a kada bi bilo lijepo u tablici izraženo bilo bi jasno i nedvojbeno i još niz takvih stvari pa i popravak onoga što nije dobro napravljeno u hitnim izmjenama iz prosinca prošle godine. Hvala.
Hvala. U pojedinačnoj raspravi i dalje na redu gospodin zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo. DA samo nastavim dakle temeljem prepričane jednog odgovora na repliku gospođe Ingrid Antičević, žao mi je da je nema ovdje, rekla je nećemo ponoviti grešku iz 2000. godine kada smo zatekli na lokalnim i regionalnim razinama ljude kojima nismo mogli upravljati. Sve je rečeno time, ništa ne treba drugo dodavati ovom Zakonskom prijedlogu. To se provuklo onako ljutito kao odgovor na moju repliku, ali je time sve rečeno. Jao si ga našim mladim ljudima koji su apolitični, koji vrijedno uče, vrijedno rade i vrijedno završavaju svoje fakultete. Prije su išli na natječaje kada je bio HDZ na vlasti, jasno da su to bili jalovi pokušaji. Imam jednog poznanika koji je napisao do sada 312 molbi, ali pošto nije bio u pripadajući bivšoj garnituri nije mogao nikako dobiti posao. Reći ću vam ja visoko obrazovani čovjek, ekonomiju završio ima 27 godina. Jao si ga ponovno našim pametnim mladim ljudima, jer će sada umjesto natječaja odlučivati izravno ministar. Oni koji su depolitizirani, a velika je većina takvih, pogledajte koliko ima broj ljudi učlanjeni u stranke, bilo ove kukuriku lijeve strane ili ove vlasti, sada je na redu ova strana. Pa pogledajte koliko a koliko ljudi je na zavodima za zapošljavanje. Očito nema šanse osim ovih kako je tu navedeno, nikakva tu škola nije u pitanju, nikakav stručni državni ispit, nego uz usku suradnju ministra bez prethodne provedbe javnog natječaja. Dakle, javni natječaji su bili farsa, svi mi to znamo, točno je da su bili farsa. No, umjesto da se borimo da ti javni natječaji ne budu farsa sada se uvodi ovaj Zakon koji dekretima i namješta i razmješta državne službenike, dekretima, kao 45. godine, ideš doktore raditi u …, u Ivangrad ili KOlašin. Iz Zagreba profesora Poljaka su premjestili, odmah čim je završio fakultet, dekretom je premješten u KOlašin da radi u Crnu Goru. Sada je došlo vrijeme ponovno KOlašina, Ivangrada itd. kada se dekretom razmještaju državni službenici i namještaju novi. Još uza sve to se kaže da primjena ovoga zakona neće zahtijevati dodatna sredstava. A proračun smo usvojili prije mjesec i pol dana i u tom proračunu tada nije bila uvrštena primjena ovoga zakona koja je hitna, jer kažu da je hitna. Napisan je 15. ožujka. I sada kako tako kada ni ne znamo koliki će broj državnih službenika biti namješten odnosno zaposlen ono kao uz faraona. Dođeš s faraonom, odeš s faraonom. Gotovo jel, ja sam ministar i sada ti ćeš biti uz mene dok sam ja tu. A što će biti poslije s njima? Koja je njihova budućnost na kraju krajeva? Nisu ni oni krivi što će biti dovedeni tamo. Pa jasno da će se malo po malo tijekom vremena uhljebiti i na neodređeno i tako ćemo kako kaže gospodin Stazić povećavati masu uposlenih uposlenika u državnim službama, a sve će to naši građani putem PDV-a od 25% plaćati. I tako zapravo ovaj spominjani facebook jel pa je bio jedan dan stajao pitanje, kaže trla baba plan da joj prođe facebook dan. Kako ćemo mi prebroditi nezaposlenost i kako da nam građani daju odgovor. Građani da daju odgovor. Pa građani su dali odgovor na izborima. Gospodo, izvolite mozgajte. Nije to samo igra preko facebooka možete misliti. E sada, kaže gospodin potpredsjednik Vlade neki dan, pardon prvi potpredsjednik Vlade, ne zaboravimo prvi jer je to značajno kao kod Sanadera doktor da se kaže. Ako zaboraviš doktor Sanader to je katastrofa. Dakle, prvi potpredsjednik Vlade kaže da je on trener ekipe i da on želi igrače da igraju oni igrači koje on hoće. Pa neka dovede Messia. Možda bi se mogao drugačiji naglasak staviti ali bojim se da nas ni to ne bi spasilo na ovu zadnju riječ što sam izrekao. Ovo je prezime jednog nogometaša. No, nažalost u Dinamu ili je on umislio da je Mamić možda, ja ne znam, ali izbor igrača je takav kakav je. I sada kada imate izbor igrača 800 zaposlenika u Ministarstvu poljoprivrede, pa 100 u regionalnom razvoju, 200 u Ministarstvu vanjskih poslova, ne znam koliko ih točno ima. Možda Plenković bolje zna. Zašto od tih igrača koje ima nema nijednoga koji ima povjerenje ministra? Jel to moguće? Ili koji ne zna raditi svoj posao, jel to moguće? Jeli, krasno. A ima tamo kadrova koje ste vi zaposlili između 2000. i 2004. gdje su oni sada? Tamo su oni isto. Ne, zaposlit ćete nove. Pa zar baš nitko od 800 ljudi u Ministarstvu poljoprivrede nema da može biti glasnogovornik, a on ne zna ni što je repa nit zna što je krme. Zar nitko ne može biti predstojnik ureda nema kvalifikacije i nema takve osobine i kvalitete. Pa jel to moguće da vi tako razmišljate o ljudima koji tamo rade? Pa ja ne bih radio da sam ministar poljoprivrede da kažem ljudima ja u vas nemam povjerenja, dovest ću svoja dva, tri nova čovjeka. A što je s vas 800? Pa otpusti ih onda kada u njih nemaš povjerenja. Što će ti oni tamo? Pa to je poruka tim ljudima katastrofalna, kao što je i poruka zamjenice ministra Jovanovića, pa je rekla ono što je rekla, kako je rekla gospođa Sumrak s kojom se malo kada slažem u mišljenju jel, ali ovaj puta da. Dakle, ti zaposlenici u ministarstvima su nesposobni, lijeni, ne znaju svoj posao. Takva je poruka ministara i prvoga potpredsjednika Vlade tim ljudima. Nema on s kim tamo igrati, nema igrača. A zaista je dovođenje Messia preskupo. I to će koštati hrvatske porezne obveznike, da dobro je plan 25. Možda je to netko na facebooku rekao prvom potpredsjedniku Vlade da na ovaj način zaposli 100-njak, 200 ljudi. Evo prijedlog je možda pao na facebooku pa je poslušao. I na kraju krajeva odluku o razmještanju državnih službenika. Na odluku o razmještanju državnih službenika po ovom zakonu ne može utjecati sindikat, nema pravo. Bilo kakav spor po ovom pitanju rješava Upravni sud. I što je još najsmješnije po hitnom postupku kao izvlaštenje. Pa to će možda biti preče od izvlaštenja koje je vrlo potrebno za investiranje u RH institucija, institut izvlaštenja jel da bi se moglo nešto graditi treba nekoga izvlastiti. Nažalost, ovo je izgleda još žurnije, ovo će Upravni sud vrlo žurno rješavati. I to piše ovdje nažalost. Dakle, ono što s čime sam počeo a to je isti sustav bio javni natječaj, ne bio. Cilj je ono što je gospođa moja uvažena kolegica Ingrid rekla, kad 2000. godine nismo očistili, e sada ćemo čistiti. I to je to, ništa drugo. Uz jasno 100, 200 novih ljudi za koje će iziskivati povećanje novca u državnom ili preraspodjelu ili ne znam rebalans proračuna. Pa ne mogu ljudi raditi džaba, ne mogu biti volonteri tamo zato što vole ministre i zato što su usko vezani uz ministre ili zato što su pripadnici stranke pa su entuzijasti, pardon partije. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo tri replike. Najprije gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Uvaženi kolega Grubišiću dobro ste primijetili ovaj da nam je na klupe stigao i Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima ali amandman Vlade na njihov prijedlog, dovoljno govori o jednoj ja bih rekao velikoj ozbiljnosti pri zapošljavanju svojih partijskih poslušnika. Između ostalog treba se podsjetiti malo onog predizbornog vremena gdje je upravo rečeno da će se nakon izbora štediti na sve strane, da će se racionalizirati javna uprava, da će Hrvatskom teći med i mlijeko. I dobivamo jedan prijedlog zakona, šteta što su ova djeca otišla gore sa galerije. Htio sam ih javno upitati jel oni možda znaju, a vjerujem da bi bolje znali od ove Vlade riješiti probleme u Hrvatskoj i vjerojatno su svi na facebooku. Evo moj prijedlog Vladi obzirom da ne piše ovdje u ovom zakonu koliko će to novih državnih službenika biti da uzmu ovih 350 tisuća nezaposlenih sa Zavoda za zapošljavanje, da im ne da 10 ili 15 ili 20 tisuća kuna plaće nego im da prosjek plaće koja je sada u državnoj upravi i vjerujte da će jedan veliki problem biti riješen. A s druge strane, članovi Vlade i predsjednik Vlade su izabrani od strane građane, odnosno potvrdio ih je Hrvatski sabor i ne vidim sada baš veliku potrebu ili je to samo dokaz vlastite nesposobnosti, da u Vladu, u ministarstva uvlače još "sposobnije partijske dužnosnike" kako bi im pomogli voditi i ministarstva i Vladu. Doista nerazumljivo, ali razumljivo obzirom da se na taj način štedi proračunski novac i na taj način se smanjuje broj nezaposlenih.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Boro Grubišić.
Kolega Vinković, ajde vi meni recite koliko smo zakona do sada, a ovo je 3. sjednica Hrvatskog sabora, raspravili su u redovnoj proceduri, a koliko u hitnoj. Ili netko zna možda ovdje u saborskoj. Dakle mi samo guramo u hitnu proceduru. Evo i Vlada sama po sebi već ovim svojim amandmanom na svoj vlastiti zakon govori o tome da je u neku ruku moglo bi se reći pogriješila. Znači nije bilo … [[Ne razumije se.]] , nije bilo nikakvih konzultacija, nije bilo ništa. Drugo, ja sam uvjeren gospodine Vinković da u svakom ministarstvu ima prebjega iz HDZ-a u SDP pa među tim prebjezima sasvim sigurno će se naći oni koji bi voljeli biti šefovi kabineta ili glasnogovornika bilo kojem od ministara iz Kukuriku koalicije i da će vrlo rado promijeniti dres i knjižicu, plavu za crvenu.
Hvala. Replika na izlaganje gospodina zastupnika Grubišića i gospođa zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Grubišić potakao me na repliku. Moram ovo reći, kad ste govorili i postavili pitanje zar zaista između 8500 državnih službenika u užem smislu dakle koji rade po ministarstvima zaista današnji ministri ne mogu pronaći nikoga tko bi bio sposoban i na kraju krajeva odan provoditi politički zacrtane ideje. Čuli smo s ove strane povike "nema, nema", to je bilo kao "raspni ga, raspni ga" nema nigdje nikoga. I htjela bih reći da je začudna ta lakoća etiketiranja ljudi. Gospodin Radoš raspravlja, kaže da nitko do sada u državnu službu nije primljen kriterija sposobnosti, zadovoljavanja određene stručne spreme itd. Nitko, pazi nitko od 8500 ljudi. Zaboravlja se pri tome da u ministarstvima, poglavito nekima, tipa vanjskih poslova itd., pravosuđa, ima niz osoba koje su došle i za vrijeme kad je SDP bio na vlasti i HNS, ima osoba koje su druge političke orijentacije i isto su tako došle temeljem svoje stručnosti u ta ministarstva. Gospođa Antičević, ja to sad nabrajam jer to su sve etiketiranja s one strane, gospođa Antičević kaže da … [[Ne razumije se.]] lijeni državni službenici kad se počelo dijelit plaće po riješenim predmetima onda su počeli otimat predmete iz ormara. Pa kakvu to sliku daje o državnim službenicima. Pa državni službenici ne čupaju predmete iz ormara, valjda predmet dolazi u pisarnicu pa čelnik tijela rasporedi predmete u rad i zaduži pojedine referade državnih službenika. Tako jednu ružnu sliku. Jedna druga gospođa iz vladajuće opcije kaže da su sve te lijene krave u ministarstvu. Mislim to je zaista nedopustivo. Mislite o tome da govorite o 8500 ljudi sa ljudskim dostojanstvom i dignitetom. Hvala.
Samo malo, dobit ćete odgovor na repliku gospodine zastupniče Grubišić. Samo trenutak, ako je moguće naravno. To zahtijeva Poslovnik da kada imate repliku da imate repliku na onoga na koga se odnosi replika, dakle… … [[Upadica se ne razumije.]] Da, da, da, ali vi onda spomenete tri zastupnika koji vam ne mogu reagirat pa to nije baš demokratski. Izvolite gospodine zastupniče Grubišić.
Gospodine predsjedniče, ja sam spominjao onu uvredu, ne bih htio vas dezavuirati, ali gospođa Lovrin je u pravu ovaj puta. Evo nemojte se uvrijedit na to. Ali da ja repliciram na repliku. Gospođo Lovrin, statistički je nemoguće ili nevjerojatno da među 8500 državnih službenika po ministarstva nema nitko IQ, kvocijent inteligencije, sposobnost, radinost i da kažem pamet da može biti na ovih stotinjak mjesta. Pa dobro ako je 50 ajde bar da je to, nego baš nitko. Pa to je krajnja neposredno uvreda tim ljudima. A o tome da postoje kadrovi koji su se taložili da kažem tako medicinski, opacificirali kroz godine i vaših 8 godina i kroz 4 godine SDP, pa ima ih tamo koliko god hoćete. Prema tome, to je zaista nevjerojatno. Nažalost, nema nikoga iz HDSSB-a pa evo. … [[Upadica se ne razumije.]] Nema u izvršnoj vlasti, u ministarstvima nema. … [[Upadica se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Replika, gospođa zastupnica Gordana Sobol. Replika na gospodina zastupnika Boru Grubišića. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Pa kolega Grubišić, ja ću ustvari replicirat na dvije stvari koje ste u svom izlaganju. Naravno i vi ste kao i ostali posebno se okomili na hitnost postupka u donošenju ovog zakona i na to kako evo zamislite nakon dva mjeseca još nijedan zakon nije bio u redovitom postupku. A ja ću ponoviti ono što je kolega Peđa Grbin u jednoj replici kolegici Lovrin rekao pa podsjetiti da je u zadnja dva saziva, dakle 6. i 5. sazivu ukupno 815 zakona doneseno, od toga samo 109 redovno. A kad govorimo o onima sa oznakom E koji su svi išli po hitnom postupku, njih je bilo 298. Pa dajte onda usporedimo to. Ili u predsazivu prije toga, 5. sazivu, ukupno 568 zakona, od toga u hitnom postupku 434 zakona, od toga 160 europskih zakona. Kolegice i kolege, pa vi to računajte, da je to dakle nekakvih 25%, niti 25% zakona nije doneseno u redovnoj proceduri. Kad se govori o Zakonu o državnim službenicima onda podsjećam da je samo u prošlom sazivu nekoliko puta mijenjan i nadopunjavan Zakon o državnim službenicima, sve po hitnom postupku. A konačni zakon o državnim službenicima dakle kao zakon cjelovit je donesen, zamislite, u dva čitanja s time da prvo čitanje je bilo u 3. mjesecu, drugo čitanje je bilo u 4. mjesecu, a u 5. mjesecu prošle godine već je bila izmjena Zakona o državnim službenicima. Dajte molim vas da na taj način to gledamo. A drugo, odnosno da se prisjetimo nekih stvari koje su se radile u ovom Saboru mada sam i ja zagovornica da što više zakona ide po redovnoj proceduri.
Kako sad vidite vrijeme, a kad vi govorite onda ne. Izvolite. Da, završite molim vas.
Htjela sam samo završiti sa još nečim. O tome što se dešavalo u ministarstvima u prethodnoj vlasti, sa ljudima koji su imali koliko toliko miris da mirišu na drugu opciju imate primjera i među ljudima koji danas rade u ovom Hrvatskom saboru kada ih se šikaniralo. Između ostalog recimo i u Ministarstvu vanjskih poslova kada su stavljeni na raspolaganje dovijeka što bi se reklo, a kada su prebacivani na druga mjesta nije im se priznavala stručna sprema i plaća. Toliko o tome.
Evo odgovorit ću vam sada. Ako niste primijetili, a mogli ste primijetiti da nikom, barem ja dok predsjedavam nisam oduzimao riječ a da mu je isteklo vrijeme dok nije rekao jednu ili dvije rečenice ako je to bilo potrebno da bi završio misao. Pa vas molim, budimo onda ravnopravni u tome. To možete potvrditi, evo, evo to će potvrditi vaši kolege tako da nemojte biti. Pa budimo ravnopravni na način da onda kada jedan to čini da onda to može učiniti i drugi. Pa to sam vas samo htio zamoliti da to i zato nemojte, nemojte prigovarati. Da kad ste kršili Poslovnik. Gospodine zastupniče Grubišić, izvolite. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Da skratimo malo, ubrzamo zapravo. Ja ću početi od kraja izlaganja, odnosno replike gospođe Sobol. Gospođo Sobol, vama je najvjerojatnije poznato da je vaš predsjednik stranke i sada predsjednik Vlade je bio zaposlen u Ministarstvu vanjskih poslova, a u vrijeme gospodina Sanadera. Pa ne znam kako to nije nastradao u toj čistki HDZ-a, a ja ne branim HDZ, nisam mu odvjetnik nikad ni bio. Nadalje, samo malo. Gospođo Sobol, što vi to mene pitate koliko se zakona usvojilo. Niti sam ja bio vladajući, niti vaša oporba koja je tada bila vrlo brojna, a mogla je biti čak i vladajuća da je htjela, ali vi niste to znali napraviti. Prema tome, nisam se ja okomio na hitnost postupka, nego o tome, govorio sam da svjedoči sam amandman Vlade na svoj vlastiti prijedlog. Znači nije promišljen dovoljno! Pa nije promišljen dovoljno, zato Vlada i ulaže amandman. Jel' tako? E, dakle hitnost postupka, a imate dopis sindikata državnih i lokalnih službenika koji kaže da im je Vlada dala 24 sata za očitovanje. E pa sad ja ne znam. Vi ocijenite sami o vrijednosti i hitnosti postupka.
Evo sada prije nego dam riječ gospodinu zastupniku Andreju Plenkoviću. Samo da vas obavijestim imamo još, dakle 6 prijavljenih diskusija u pojedinačnoj raspravi. Imat ćemo stanku u pola 2, nastavit ćemo s raspravom pa mislim da ćemo završiti ubrzo iza stanke ukoliko naravno neće biti previše replika. Ali ja ne plediram da ne bude. Izvolite gospodin zastupnik Andrej Plenković. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani kolega Pičuljan, zamjeniče ministra, uvažene kolegice i kolege. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o državnim službenicima izazvao je očito i velike polemike i stavio na dnevni red određena načelna pitanja. Mislim da prije svega moramo u našoj raspravi pokazati respekt prema državnim službenicima. Među hrvatskim političarima, među saborskim zastupnicima ima puno ljudi koji su počeli kao državni službenici. Počeli su raditi u toj službi sa ciljem da pridonesu javnom dobru, da pridonesu zaštiti javnog interesa. Američki stručnjaci definiraju upravljanje u državnoj upravi kroz ono što nazivaju strateški trokut. Strateški trokut je da se najprije definira što je to javno dobro, što je to javni interes u nekom području. Drugo je da taj javni interes dobije političku podršku i legitimaciju. Nju daje Hrvatski sabor u Republici Hrvatskoj. I treće je da ima odgovarajuće operativne sposobnosti da tu akciju, zakon, mjeru provede. U tom strateškom trokutu današnja tema odnosi se na operativnu sposobnost, odnosi se na operativnu sposobnost ministarstava, odnosi se na operativnu sposobnost određene vladajuće koalicije da provede ono za što se zalaže. Međutim, pitanja koja su postavljena ovim Zakonom idu u sferu onoga što nazivamo povjerenje. Ovo je 2012. godina. Hrvatska je konsenzusom došla pred vrata članstva u Europskoj uniji. U tom procesu jedno od pitanja koje je bilo tretirano bila je reforma državne uprave u najširem smislu. Jedna od pitanja u tom procesu bila je i profesionalizacija državne uprave, njena depolitizacija možemo isto tako reći. Postavlja se pitanje gdje je crta. Zato današnji zakon moramo gledati u paketu sa Zakonom o obvezama i pravima državnih dužnosnika koji je u ovom Saboru donesen prije nekoliko mjeseci. Ako se sjećate tada nova vlast stvorila je vrlo jasan okvir politički imenovanih dužnosnika. Danas su politički imenovani ministri, zamjenici ministara, pomoćnici, glavni tajnik ministarstva. Sa ovim prijedlogom zakona s obzirom na radna mjesta u kabinetu ministra političko imenovanje otvara se prostor i za ljude u kabinetu. Kakav je rezultat u praksi kao netko tko je radi u državnoj službi jako dobro to mogu plastično vidjeti. To vam znači otprilike da vam je cijeli kolegij jednog ministarstva politički imenovan. Vi prema ovim zakonskim odredbama kad ih gledamo u paketu imate cijeli kolegij ljudi koji teoretski gledano su do prije dva dana prije izbora svi mogli biti van državne uprave do jednoga. I onda oni imaju zadaću upravljati tom jedinicom državne uprave, ministarstvom ili nekom drugom agencijom. Postavlja se pitanje vrlo jednostavno da li je to moguće. Možda je moguće. Možda su najbolji ljudi dovedeni van sustava državne uprave iz najboljih kompanija, iz najboljih ja bih rekao recimo katedrima, fakultetima institutima koji imaju fantastične vještine. No, tko nam to jamči? To nam nitko ne jamči. Razvoj državne uprave a tu je kolega Pičuljan godinama radio stvarao je neke kriterije. Nije državni ispit izmišljen slučajno. Ja sam ga položio prije petnaestak godina, trebao se za njega pripremati i mnogi drugi ljudi su ga predložili. To su filteri koji prema gore guraju ljude koji imaju kvalifikacije, koji imaju stručno obrazovanje, koji znaju posao, koji su profesionalni i koji su lojalni određenom smjeru koji definira Vlada. Mislim da je pitanje koje se postavilo ovdje između redaka i to se u raspravi jako dobro vidjelo pitanje povjerenja da li neka politička opcija koja dobije vlast da li ona vjeruje državnim službenicima. Ja mislim da mi kao društvo moramo doći u fazu da im vjerujemo. Pa nisu ti ljudi protiv Hrvatske, nisu ti ljudi tu da rade protiv smjera koje je neka Vlada dala. Dapače, oni su tu da svojim znanjem i vještinama pomognu ciljevima koje je Vlada politički odredila. Meni se čini da je ovakva formulacija članka 74b. otvorila po meni ipak jednu neograničenu mogućnost da se doista i operativci, recimo tajnik Kabineta ministra, pa to mora biti osoba koja do detalja pozna kako funkcionira ministarstvo, kako se radi njegov proračun, kako funkcioniraju prijedlozi koji idu prema Vladi, kako se dokumenti koordiniraju sa drugim resorima. To mora biti netko iz sustava. Povjerenje je bitno, i u drugim zemljama kada se vlast promijeni zaposle se ljudi u kabinete ministara, ali onda se oni bave recimo odnosima upravo sa Parlamentom, povežu politički odgovornost onoga tko je izabran na neku dužnost sa onim gdje mu je politička baza. Uzmu jednoga za savjetnika da mu taj brine o njegovoj političkoj bazi ako je ima. To su sve sofisticiraniji pristupi. Ovako teoretski kako ovi zakoni sada izgledaju ponavljam svi, doslovno svi koji vode neko ministarstvo mogu biti politički imenovani. I to čak bez javnog natječaja. Da ne govorim o nekonzistentnosti potrebe, odnosno ne potrebe natječaja za ministarstva i za određene dužnosti u Hrvatskome saboru. Osvrnuo bih se isto tako i na ključno pitanje poruke državnom službeniku. Pa ću malo ponoviti koeficijente koji trenutno postoje i koji su prije postojali. Danas zamjenik ministra ima koeficijent 5,70 – evo kolega zamjenik ministra uprave. Prije je bio državni tajnik i imao je koeficijent 5,27. Dakle zamjenici u odnosu na državne tajnike imaju viši koeficijent. Zastupnik u Hrvatskom saboru usput ima koeficijent 5,27. Novoustrojeni pomoćnici ministara imaju koeficijent 5,27, ravnatelji koji su bili prije na tim mjestima imali su koeficijent od 4,26. Danas su politički imenovani i zamjenici i pomoćnici ministara. Najviši rang državnog službenika koji je trenutno načelnik sektora on ima koeficijent 3,10. Dakle, poruka danas svima koji se zapošljavaju u državnu službu je obrazujte se, napravite poslijediplomske studije, doktorate, položite sve ispite, vi ako niste dio neke političke ekipe do mirovine nećete nikada moći biti viši od načelnika sektora, odnosno koeficijenta 3,10. Je li to dobra poruka? Ja mislim da nije. Ja duboko vjerujem da nije. Ja mislim da moramo izgraditi sustav prije svega povjerenja, nema vaših i naših, ima dobrih i manje kvalitetnih u svakom segmentu pa i u državnoj upravi. Postoje ljudi koji znaju svoj posao jer su se za njega opredijelili. I mi ih moramo cijeniti, moramo ih poštovati. To ne znači da sva politička mjesta, sve garniture moraju biti dio kako je figurativno bilo kazano neke kvazi nogometne ekipe. Ja ne mislim da to tako treba biti. Imam puno povjerenje u puno kolega u svim sektorima bez obzira kojeg su oni političkog svjetonazora ili opredjeljenja i mogu konstruktivno pridonijeti ovim općim interesima što je interes rada i cilj državne uprave. Prema tome svi zajedno moramo promisliti da li su ovo dobra rješenja. Da li su ovo rješenja koja će polučiti rezultat da vam ljudi kojima upravljaju svi ovi o kojima smo govorili budu zadovoljni. Ljudi moraju imati motivaciju. U državnoj upravi ako nemate vidljivosti, ako nemate dobre kriterije mjerljivosti vašega rada, ako nemate mogućnost napredovanja vaša perspektiva nije baš osobito dobra. To su sve potezi o kojima moramo voditi računa kada usvajamo ovakav zakon, odnosno kada se on predlaže. Također, htio bih reći i da je već evo u javnosti bilo određenih signala i sa strane Europske komisije koja pozorno prati čitav niz poteza koji su u proteklih nekoliko mjeseci poduzeti i gdje se vodi računa o tome da li dolazi do svojevrsne depolitizacije javne uprave, odnosno državne uprave u ovom smislu. Prema tome u ovoj delikatnoj fazi monitoringa, nadzora, moramo voditi računa o svim tim aspektima. Ja se nadam da su predlagači dobro promislili o svim ovim aspektima i da su dobro promislili koju poruku šalju onima na koje se upravo ovaj zakon najviše odnosi, a to su državni službenici. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo dakle 5 replika, od čega su 3 iz kluba HDZ-a, 2 iz SDP-a. Gospođa zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Plenković čestitam! Jedino se nadam da potpredsjednik Hrvatskog sabora nije zabranio medijima da ovo vaše izlaganje prenesu jer to bi bilo jako nezgodno. Upravo ovo vaše izlaganje govori o onome što je činila i što je bila namjera Vlade gospođe Jadranke Kosor koje ste evo i vi bili sudionik, činiti sa javnom upravom. Danas slušamo, kolega Plenković, suprotno nešto što koalicija ova 21 kukuriku kad je dolazila apsolutno o tome nije govorila jer da je ona govorila o ovome načinu danas mi uopće to ne bi raspravljali jer oni ne bi bili na vlasti. Oni danas dokazuju da sve što nije bilo dobro da oni mogu to još gore učiniti i još gore napraviti. Tako oni dokazuju da apsolutno će oni maknuti jednako kad se oni već vraćaju na ono što nije bilo dobro pa ajmo se vratiti na 2000. kad su oni, kolega Plenković, otpustili milošću svojom 10 tisuća ljudi u policiji i u vojsci. Oni su ih jednostavno otpustili jer se oni njima nisu sviđali, nije to bila njihova opcija i evo danas u svom izbornom programu to nisu govorili, ali oni to danas čine i činit će još i gore stvari. Nadam se da mediji nisu dobili zabranu snimanja vašeg izlaganja upravo onoga čemu se zalagala ova Vlaga gospođe Jadranke Kosor s čim smo mi u izbore išli, ali nažalost pobijedilo je tajanstveno zlo. Hvala.
Hvala. Replika, gospodin zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa rekao bih da se u svemu slažem sa kolegom osim u jednom malom detalju kad je rekao kakvu poruku šaljemo državnim službenicima pa je rekao da im šaljemo poruku školujte se, doktorirajte itd., ali nećete moći dobiti veću plaću od koeficijenta 3,10. Tu se ne slažem jer ja mislim da im šaljemo zapravo ovim zakonom koji je predložila vladajuća koalicija šalje im se poruka nemojte se školovati, nema potrebe da se školujete jer ukoliko želite u državnu službu onda je potrebno samo doći u vladajuću koaliciju, odnosno ovdje u ovom slučaju u SDP koji će vam temeljem toga osigurati mjesto u državnoj službi bez javnog natječaja. To je poruka, nažalost ovakvog prijedloga zakona koji doista vraća nas u vremena političke podobnosti. I to je činjenica. Jer što reći za obrazloženje u kojem stoji da ti ljudi koji usko surađuju s ministrom moraju biti od njegovog povjerenja i zato će ih on postaviti na ta mjesta bez javnog natječaja. Zar ministar ne bi trebao komunicirati usko sa svim zaposlenicima u svom ministarstvu? To ovakav zakon otvara mogućnost da svi zaposlenici u Ministarstvu budu isključivo zaposleni bez javnog natječaja po političkoj podobnosti. Druga stvar, ono što je također izuzetno loše u ovom rješenju ovog Zakona a o kojem niste možda previše govorili ali mislim da je bitno spomenuti a to je mogućnost da se državne službenike pošalje na rad u lokalnu samoupravu, to je nešto što je apsolutno neprihvatljivo. Naravno da je riječ o različitim poslovima, naravno da ti ljudi koji su državni službenici da su se školovali upravo takvu vrstu poslova, da su prošli filtre, točno ste rekli i filtar je državni stručni ispit. To su apsolutno neprihvatljive stvari koje unose potpuno nered u državne službe, potpuno uvode nered u Vladu Republike Hrvatske odnosno ministarstva.
Hvala. Gospođa zastupnica Melita Mulić replika. Izvolite.
Zahvaljujem se uvaženi gospodine predsjedniče. Kolega Plenković, uvaženi zastupniče Plenković. Ja bih apelirala na sve nas ovdje da se suzdržimo toga da ovaj Zakon i ove izmjene Zakona tumačimo na način da trenutno vladajuća koalicija stvara krizu povjerenja i čini jaz između onih koji operativno provode svoj posao, onih koji su zadobili povjerenje građana i državnih službenika koji bi trebali profesionalno raditi svoj posao, odnosno da s jedne strane pokazuje braniteljem digniteta, opstojnosti i kvalitete državnih službenika, a nas koji ne uvažavamo i ne cijenimo kvalitete, pa tako recimo izdvojili ste pojedine pozicije unutar sustava, tajnik kabineta ili glavnog tajnika ministarstva. Treba reći sljedeće glavni tajnik ministarstva jeste osoba koja je rukovodeći državni službenik, dakle osoba koja poznaje sustav, osoba koja može pripremiti zakonske prijedloge, koja treba pročekirati zakonske prijedloge prije nego odu na Vladu i koja je zadužena za operativno upravljanje ministarstvom. Tajnik kabineta, tajnica kabineta dakle to je prva osoba do ministra ili ministrice koja je zapravo došla u tim kako bi omogućila operativnu provedbu onoga za što smo dobili povjerenje. Rekli ste još nešto o vrednovanju državnih službenika. Neke kolege su se tu služile nogometnim rječnikom, ima sjajnih službenika ali ja bih bila najsretnija kada bi sami Messi i Ronaldi radili u državnom sustavu. Jedan od instrumenata koji je isti i ocjenjivanje državnih službenika, molim lijepo tu je zamjenik ministra uprave. Svi smo mi koji smo vodili nekakve ustrojstvene jedinice u ministarstvu, prošli ocjenjivanje državnih službenika, 99% njih su ocijenjeni izvrsni. Dakle, to je bilo naprosto obezvrjeđivanje takvog instrumente, dakle kakvo je to kritično se uopće uvodi. Drugo, nemaju svi odgovarajuća specifična znanja, kao što je recimo glasnogovornički posao, radi se o dva osnovna mjesta dakle o tajnicima kabineta i glasnogovornicima. Ispričavam se i zahvaljujem se.
Hvala, nije tri minute nego nekoliko sekundi više. Izvolite, gospodine, imat ćete priliku već na sljedećoj sjednici jer ćete sve vidjeti na ekranu, to sam vam obećao sjećate se. I tko se javio i tko je po redu i koliko govori tako da neće biti nikakvih problema. Gospodin zastupnik Plenković, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovana kolegice Mulić. Vrlo kratko. Moje izlaganje je bilo usmjereno na onaj zakonski okvir koji je na stolu i koji otvara mogućnosti mislim vrlo jasno argumentirao, ni u kom slučaju a pogotovo ne od mene nećete čuti da ću zagovarati jaz između državnih službenika i onih koji su na demokratskim izborima dobili mandat Hrvatskog naroda da hrvatsku vode u smjeru koji su obećali. To apsolutno nije točno, ja to nisam rekao, niti to insinuiram, samo govorim o tome da u državnoj službi postoji čitav niz kvalitetnih ljudi i ne bih htio vjerovati da među svim tim ljudima koji se ipak sada za Hrvatsku državu u državnoj upravi rade 20 godina, ne može naći dovoljan broj ljudi koji bi mogli adekvatno obavljati zadaće pa i glasnogovornika i tajnika kabineta i savjetnika, dapače poznavajući državnu službu siguran sam da ih ima dovoljno. Ukoliko postoji potreba za nekim ekstra to se može napraviti ali ovo što ovdje piše je zaista otvorena mogućnost za radna mjesta u kabinetu. A njih po sistematizacijama može biti 3., 5., 10., 15. ovisno o ministarstvu. Tu ne piše ako sam ja dobro vidio u članku 74.b niti glasnogovornik niti tajnik kabineta izrijekom. Hvala.
Hvala vama. Gospodin zastupnik Nenad Stazić, potpredsjednik, replika.
Uvaženi kolega Plenkoviću, sa najvećim dijelom vaše rasprave se čovjek može u potpunosti složiti jer ste tom raspravom pokazali da razumijete problem koji ovaj Zakon tretira, zato se i ne čudim da niste replicirali, odgovarali na replike svojih kolega iz Kluba koji su svojim replikama pokazali da to ne razumiju. Najprije, međutim, ima jedna stvar u kojoj bih vas htio ispraviti. Ne radi se ovdje ni o kakvoj repolitizaciji državne uprave i to iz dva razloga. Prvo, što se ne može repolitizirati nešto što je politizirano, kao što se ne može obijeliti nešto što je bijelo niti ocrniti nešto što je crno. Naprosto je tako. A drugo, ovdje se radi o jednom vrlo malom broju ljudi, ako smo rekli da u segmentu državne uprave radi preko 8 tisuća ljudi, u kabinetima ministara, pa svi ovi drugi ostaju po važećim propisima. Slažem se i s vama da nitko od tih ljudi koji su danas u ministarstvima nisu tu dovedeni da rade protiv Hrvatske. Potpuno se slažem ali jedino što mogu raditi protiv ministra. U jednom od ministarstava je jedna od osoba, neću vam reći ni ministarstvo ni ime ni … ni ministra da ne ogovaram, je napisala rješenje pozivajući se na krivi članak zakona. To je podvalila svom šefu ili šefici, znate što se događa s tim rješenjem, ono je oborivo i zato mora biti povjerenje. Zato to mora biti izabrana osoba od povjerenja, jer što će ministar svaki put gledati je li poziv na članak točan ili netočan pa što, drugo ne bi stigao ni raditi, mora imati povjerenje u tu osobu. Ovdje se radi o malom broju ljudi isključivo onima u kabinetima a ne o cijeloj državnoj upravi. Hvala.
Hvala. Hoćete odgovoriti, niste se javili ali možda se niste snašli. Izvolite.
Ispričavam se predsjedniče ako nije bio signal dovoljno dobar. Gospodine Stazić ne znam za ovaj slučaj navodnog podmetana, nije mi poznat. Ako je to sigurno nije pravilo. Dakle, ja se zalažem za presumpciju povjerenja u državne službenike to je poanta mog izlaganja i respekta onih koji su se zaposlili tu sa željom da pridonesu poslu u koji vjeruju ja se nadam. Jer ljudi pretpostavljam su zadovoljni kada od onoga što rade imaju određenu i opću i osobnu korist to je glavno načelo. Vidjet ćemo koliki će biti broj ljudi koji će temeljem ovakvih zakonskih odredbi u praksi na kraju biti prema nekim zapošljavanjima, sistematizacijama neki realan broj. Ja to danas ne mogu reći o tome možemo razgovarati kada budemo vrednovali učinke ovoga prijedloga zakona koji je pred nama. Hvala vam.
Hvala. Gospodin zastupnik Đuro Popijač, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupniče kolega mnogo je toga i rečeno. Dakle vi ste ovdje otvorili zapravo mnogo dilema ali i naznačili sa kojim ćemo se posljedicama i problemima suočiti nakon primjene ovog zakona, dakle i sa aspekta obveza koje smo preuzeli evo i na kraju krajeva referendumom i sklapanjem ugovora o pristupu. Ali posebno što je osjetljivo sa aspekta odnosa u ministarstvima i državnoj upravi. Meni se čini ipak premda izbjegavamo to reći da dolazi jedna nova garnitura i jedan novi sloj povlaštenih i ljudi od posebnog povjerenja i posebnih povjerenja u samom ministarstvu. Dakle dolaze nadljudi, dolazi netko tko su nadčinovnici. I kako će se osjećati svi oni koji su godinama držali stupove administracije, koji su na kraju krajeva iskrvarili na poslovima završavajući pregovore. A sada dolazi netko bez kriterija, bez naravno i s obzirom na način na koji su oni ranije morali i koje preduvjete su morali ispunjavati da bi dolazili na određena mjesta ljudi koji su tzv. posebnog povjerenja, a pitanje zar i svi oni drugi koji rade u ministarstvima ne zaslužuju ministrovo povjerenje. I znači li to da je zapravo glasnogovornik koji mora biti čovjek od posebnog povjerenja važniji recimo od voditelja nekog sektora energetike u određenom ministarstvu. To su temeljna pitanja i pitanja na koji način će se zapravo čitava sad ta okolina u kojima će ti ljudi raditi kako će funkcionirati kako će na kraju krajeva sam rezultat takvog rada biti.
Hvala vam lijepa. Evo još predlažem da gospodin zastupnik Miroslav Tuđman govori i da onda naravno i ako bude još kakvih reakcija završimo pa da imamo stanku. Izvolite profesore Tuđman.
Poštovani gospodine predsjedniče, zastupnice i zastupnici, gospodine zamjeniče ministra. Očigledno da je problem donošenje ovoga zakona po hitnom postupku između ostalog i to što ne postoji analiza i faktografija o osnovnim ovim činjenicama o kojima danas raspravljamo odnosno o kojima se sporimo argumentirajući svaki sa svojeg stajališta da je to apsolutna istina, da je to bjelodano znano. Pa se to tiče od s jedne strane broja zaposlenih državnih službenika i namještenika u državnoj upravi do efikasnosti državne uprave. Zato bih ja na početku postavio zastupničko pitanje zamjeniku ministra odnosno ministarstvu da nas izvijesti točno o podacima o broju zaposlenih u državnoj upravi, ministarstvima i javnom sektoru iz dva razloga, kako bismo s jedne strane mogli utvrditi činjenično stanje tako da se oko toga ovdje ne natežemo, a s druge strane da bismo nakon godinu, dvije ili četiri mogli vidjeti koliko su se ostvarila ona obećanja da će taj broj neće rasti odnosno da će minimalno rasti. Što se pak tiče samo ovog zakona možda jedan primjer koji još nije bio spomenut, a citirat ću, podsjetit ču vas prije jedno desetak godina u medijima je bilo objavljeno kako je tadašnji američki predsjednik imenovao veleposlanika čini mi se za Izrael ali da taj nije dobio clearance odnosno nije dobio certifikat za rad za klasificiranim podacima i to ne zato što je nešto jako pogriješio nego naprosto zato što je te podatke nosio na svom laptopu okolo po svijetu. Što bi se po ovom obrascu moglo dogoditi? Govorim o Americi znači imamo predsjednički sustav pa prema tome predsjednik može odlučivati o svemu pa i sa time da nije zadovoljan sa takvim nalazom nadležne službe. Da se kod nas može dogoditi, a ne može zato što su ne smijem reći svete krave, neki izuzeti da prolaze te provjere, naprosto bi nadležni smijenili one koji su takav ishod koji su uskratili certifikata. To znači ovaj primjer samo u vezi ovog zakona. Očigledno da u ministarstvima odnosno u kabinetu ministra moraju raditi i oni koji trebaju imati certifikat za rad sa klasificiranim podacima. Ovaj zakon ili predloženi zakon ili to izuzima ili je u sukobu sa onim prethodnim zakonom. Ovaj zakon je osim toga neću o tome previše govoriti, ali kao što je već rečeno u sukobu je sa drugim zakonima. U sukobu je sa Zakon o namještenicima u lokalnoj upravi i samoupravi. U suprotnosti je sa najavom da se neće povećavati broj zaposlenika u državnoj upravi. Ovdje se govori da će to biti stotinjak ljudi što je opet bez analize bez argumenta rečeno. Opet govorim moram se i ja poslužiti ovom metodom po nekim najavama … o ustroju neki ministri predviđaju i petnaestak savjetnika u svome ministarstvu odnosno kabinetu. Prema tome ta brojka od 100 ljudi je naprosto nerealna. Za razliku možda od dosadašnjih ja se slažem s ovom jednom intencijom da jedna vodeća ekipa mora imati jedan broj svojih ljudi koji se mijenjaju, odnosno koji dolaze i koji bi trebali biti na određeno vrijeme. Ali to se mora taksativno znati koja su to mjesta i koji je to broj i pod kojim uvjetima. Međutim, što mi imamo? Očigledno jedan drugi proces i ono što je gospodin Plenković rekao ovdje, ovdje se radi o implementaciji načela povjerenja. Gospodin Milanović čini mi se na prvoj sjednici Sabora, odnosno ovdje kad je bio ne prezentaciji jednog zakona je rekao čujte, to što mi radimo nije protuustavno, nije protuzakonito nego je to naš svjetonazor. Par dana iza toga smo čuli, nas ne interesiraju povjerenstva, mi trebamo ljude od svoga povjerenja. Ovdje se sad zapravo radi povjerenje kome, lojalnost, a kad se radi o državnoj upravi i lokalnoj upravi, lojalnost Hrvatskoj državi ili lojalnost stranci ili strankama na vlasti. To je ključ problema. Sa ovom tezom mi imamo mantru, slušamo svaki dan ovdje zasjedanja Sabora da treba mijenjati političku odgovornost i dosta je skrivanja iza javnih natječaja. Nitko nam ovdje nije podastro analizu osim svojih nekakvih osobnih iskustava, koliko su ti javni natječaji bili uspješni, koliko nisu, da li su funkcionalni, disfunkcionalni itd. Prema tome da se stvarno želi ići u jednom smjeru jačanja povjerenja, jačanja državne uprave i ojačati poziciju, ljudi u državnoj upravi onda bi se išlo korigirati ovaj institut javnog natječaja da on ne može se manipulirati i s njim recimo raditi ono što se smatra da nije poželjno ili da ne bi trebalo biti. Događa se upravo suprotno, događa se to da se sa ovog što je manje, spomenuto je ali ne čini mi se dovoljno naglašeno, ovaj zakon omogućava čelnicima ministarstava, čelnicima na državnoj upravi da mijenjaju sve državne zaposlenike i namještenike u lokalnoj i regionalnoj upravi po vlastitom nahođenju. Nema razloga, odnosno ne vidi se kriterij po kome bi se to moglo zablokirati odnosno zaustaviti. Drugim riječima, ako imamo načelo podobnosti, političke podobnosti ovo je legalizacija političke podobnosti i to je nešto što će izazvati jako velike turbulencije, što će imati za posljedicu zapravo da državni službenici i namještenici budu podobni bez obzira koja je koalicija ili stranka na vlasti i u krajnjoj konzekvenci takva pozicija ima za posljedicu političku korupciju. Tako da sa te strane mislim da sa ovim zakonom se naprosto otvaraju ovi procesi i da će on izazvati daleko veće turbulencije u državnoj upravi, njezinu neefikasnost. A s druge strane, ono što ovdje nije billo govora danas, postavlja se jedno načelno pitanje. Ako ministar i njegova ekipa jesu odgovorni za djelovanje ministarstava i svih dužnosnika, odnosno službenika u ministarstvu, da li će onda za svaki propust toga službenika odgovarati ministar. Da li će onda za svako krivo napisano rješenje ministar i njegov tim snositi političku odgovornost. Ja mislim da taj model nije prihvatljiv, nije dobar već da je odgovornost ministra i vodstva pojedinih ministarstava u nečem drugom, a da treba jačati odgovornost državnih službenika na onim razinama na kojima rade tako da budu u punoj mjeri odgovorni za svoju djelatnost. U tom smislu mislim da ovaj zakon ne bi trebalo u ovoj formi prihvatiti. Hvala vam.
Zahvaljujem. Imamo tri replike. Prvi za repliku se javio zastupnik gospodin Zoran Vinković. Izvolite.
Ode mi predsjednik Sabora, htio sam ga upitati replicirajući uvaženom kolegi, a pitat ću vas. Jel vam potreban glasnogovornik, znate pričat, znate nastupat pred medijima.
Oprostite, dal mogu odgovorit il da pričekam da završite? Pričekat ću da završite.
Pričekajte dok završim. Žao mi je što je kolege Šprem otišao, vi ćete mi oduzeti riječ radi ovoga crvenog i već sad dolazi vrijeme. Ali evo vidite, neki su davali jamstvene kartice na određenim izborima, sjećamo se kako su te jamstvene kartice završile, neke su evo davale ovako lažno obećanja. Pa evo ovi predlagači tu ispred Vlade koji su trebali branit ovaj zakon vjerojatno nisu ni znali da je stigao amandman, odnosno nisu sudjelovali u izradi ovakvog amandmana niti su mogli očekivati da će sama Vlada to dati. Jer ne odnosi se to samo na ministarstva, to se odnosi i na Ured predsjednika Vlade, potpredsjednika Hrvatskoga sabora, hvala Bogu imamo ih pet pa puta jedno pet službenika. Vjerojatno će to biti novo zapošljavanje ovdje bez javnog natječaja i u Hrvatskom saboru. A dok eno oni radnici DIOKI-ja pa i KIO-a nisu ostvarili svoja prava ovi štrajkaju itd. No činjenica je da je Ministarstvo uprave i pravosuđa naručilo upis u registar i do sada je ukupno, dakle u javnom sektoru u 7. mjesecu 2011. godine upisano, FINA radi to za negdje oko 10 milijuna kuna, to bi trebali malo provjerit, da je ukupno upisano 231079 zaposlenika dakle u javnom sektoru, a ostalo je negdje za upisati još oko 7000 ljudi i za to će trebati još godinu i 9 mjeseci. Tako je procijenio novi ministar Bauk. Da je ovo Austro-ugarska radila ona bi propala odmah prilikom…
Vrijeme kolega!
Koliko je bilo prije ovih crvenih, tamo ste sjedili, sad odjednom kad sam ja na redu dolazi. Ali evo završit ću. Dakle popis stanovništva se radio dva tjedna pa je popisano čitavo stanovništvo Hrvatske, iako ne možemo doći do tih podataka. Evo ovaj famozni upis radi se dvije godine, s time da i bez tog upisa trebamo otvoreno kazati hrvatskim građanima, ne znamo koliko ćemo zaposliti ljude. Neće to biti 100, to može biti i 3000, može biti 5000 i ne znamo kolika će ta plaća biti, na kraju krajeva i šta će i raditi osim da će dobiti dobro plaćeno mjesto zato što su bili izuzetno stranački poslušnici. Što se tiče svetih krava, …
Završili ste kolega.
Evo jedna rečenica.
Ne može više, završili ste, dobili ste duplu minutažu. Žao mi je. Sljedeća za repliku javila se zastupnica gospođa Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo nema prof. Tuđmana, međutim ja bih se u replici osvrnula samo na zadnju njegovo izlaganje, a to je da je konačno došla na vidjelo legalizacija političke podobnosti. Pa mi smo evo unutar nekoliko mjeseci od kad je Kukuriku koalicija ovdje u stvarnosti dobili dvije legalizacije. Jedna je legalizacija droge, a evo druga je sada legalizacija političke podobnosti. I čini mi se da ćemo ići i dalje u neke druge takve legalizacije. A što se tiče javnih natječaja, ja moram ponoviti obzirom da doista ja radim ali ne u državnoj upravi, nego lokalnoj, da javni natječaji ponovo ponavljam imaju, dakle objavljuju se sa stvarima koje trebate ispuniti, a to je potrebna stručnost, zatim radno iskustvo, polaganje ili položen državni stručni ispit. Zatim morate imati jednako tako i uvjerenje o nekažnjavanju. Onaj tko bira od 150, 200 ljudi koji su se javili sa istim uvjetima, znači koji su navedeni on ima diskreciono pravo, a oni svi drugi imaju pravo tužiti se jer su nezadovoljni na Upravni sud. Jel' tako gospodine zamjeniče ministra? Pa onda znači u toj situaciji smo dali ljudima pravo da se prave, da se tuže i da vidi Upravni sud. I nije jedan puta Upravni sud maknuo nekoga sa radnog mjesta i metnuo onoga koji je doista zadovoljavao uvjete natječaja. A sada konačno evo legaliziralo se je političko moralna podobnost i sad kakko tko hoće. I ja ću kao zastupnica, dozvolite sekundu postaviti jednako tako pitanje ovoj Vladi i ministrima da mi se odgovori koliko se je od kada je došla Kukuriku koalicija na vlast po političkoj podobnosti, znači politički zaposlilo na kojim radnim mjestima i koji su to koeficijenti ne samo, znači u ministarstvima nego jednako tako u javnim poduzećima da bi javnost i mi u Saboru …
Završili ste. Imat ćete priliku na aktualnom prijepodnevu ministrima postaviti pitanje. I imamo dalje repliku, zastupnik gospodin Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Tuđman, a di je, nema ga. Dakle, kolega Tuđman je govorio o racionalizaciji državne uprave što je bio jedan od glavnih navoda u planu 21. Na to su građani Republike Hrvatske naročito osjetljivi i o racionalizaciji državne uprave su razmišljati upravo tako kako su i glasali. Međutim, ovo zaista nije racionalizacija državne uprave ovaj zakonski prijedlog. I onda kada vi govorite o tome da nema kadrova u ovih 8 godina, da su istrijebljeni da tako kažem ma nije točno. Od 2000. Do 2004. godine sasvim sigurno ima kadrova koji su u to vrijeme iz SDP-a po ministarstvima zaposleni kao službenici, a zapravo vi provodite, vi gospodo iz Kukuriku koalicije provodite deračanizaciju SDP-a.
Zahvaljujem. Nemamo ispravaka, nemamo navoda, više niti replika. Kao što je predsjednik uvodno rekao nastavljamo sa radom u 15,00 sati. Hvala vam. Kolegice i kolege zastupnici … [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite.
Gospodine predsjedniče u ime kluba Hrvatskih laburista tražim stanku od 15 minuta zbog stanja u DIOKI-ju i ugroženosti ljudskih života radnika koji tamo štrajkaju glađu. Istovremeno tražim i da osigurate prisustvo nastavku sjednice gospodina premijera, prvog potpredsjednika i ministra financija kao jedinih osoba koji mogu dati kvalitetan odgovor po pitanju stanja u DIOKI-ju i mogućeg rješenja tog slučaja. Hvala vam.
U redu vi ste zatražili stanku za klub. Samo bih vas nešto pitao. Ovdje smo se okupili da napravimo dopunu dnevnog reda kako bismo omogućili jednom kolegi iz HNS-a da postane zastupnik. Ja vas samo molim da to izglasamo, to će trajati par minuta pa ćemo onda dati stanku za klub tako da možemo redovito raditi. Kolegice i kolege nastavljamo s radom. Izvolite gospodine zastupniče. U ime Kluba Hrvatskih laburista-Stranke rada.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče hvala lijepo. Zamolio sam ako možete osigurati nazočnost premijera, prvog potpredsjednika Vlade ili ministra financija s obzirom da ne vidim nikog ovdje, vjerojatno su spriječeni nekim drugim svojim obavezama, zbog čega smo tražili stanku. Riječ je definitivno o ugroženosti ljudskih života i mislim da kao predstavnici koji smo izabrani od tih istih naroda ne možemo se oglušiti na takvu situaciju i treba u svakom slučaju treba reagirati. Ovo što oni rade tamo, to je potez očajnika, to sigurno nitko nije napravio iz obijesti i nerazumijevanje za tako nešto svakako meni barem kao osobi, kao čovjeku je neshvatljivo, pogotovo to nazivati populizmom. Ako je populizam živjeti pet mjeseci bez plaće onda je to vjerojatno to. Imamo, zbog čega sam želio da bude prisutan i premijer i prvi potpredsjednik Vlade ili ministar financija, jer bi oni mogli na neki način približiti koja su eventualno moguća rješenja što se u ovoj situaciji može napraviti. Sam gospodin Ježić koji je sam većinski vlasnik te firme je na ročištu priznao da je sudjelovao u kriminalu i ono što je bombastično rekao ima pet milijuna eura na računu i malte ne pitao ljudi kuda ću ja s tim novcima. Neka Vlada bude ta koja posreduje pa neka da te novce radnicima koji nemaju, njihovoj djeci koja nemaju plaću. Ne znam da li postoji takvo rješenje, meni to pada na pamet, recite ako imate neko drugo rješenje. Ne mogu vjerovati da se oko ovakvih stvari Vlada barem ne bi trebala očitovati. Čak štoviše iako vidim da će biti negativno na ovo reakcija u ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista predlažem da se prekine zasjedanje Sabora dok se ne riješi ova situacija. U pitanju su ljudski životi. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Vi ste gospodine zastupniče Novak u ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista-Stranke rada tražili stanku za klub,dobili ste stanku, sada ste se očitovali što mislite da bi trebalo poduzeti u vezi sa stanjem i problemima u Diokiju, a naročito ste naglasili da su ugroženi životi radnika tamo. Koliko mi je poznato iz javnosti njih 4 štrajkaju glađu. I mi smo zabrinuti ja mislim svi ovdje zbog toga, ali isto znamo da ono što Vlada poduzima to je da čini i danas omogućava određene razgovore između predstavnika vjerovnika i drugih, tako da ja sada kada sam htio a pokušao sam doći u kontakt sa premijerom, a nisam uspio jer on ima jednu obvezu u Banskim dvorima i u svojem sjedištu, a osobno mislim da ovo što ste vi ovdje rekli a i da niste rekli da Vlada sa svoje strane koliko može na tome radi i ja ću naravno kontaktirati još danas sa premijerom i upoznat ću ga sa vašim da tako kažem opservacijama i zapažanjima, oko položaja radnika Diokija, ovo što tražite da se prekine rad Parlamenta ja mislim da to nije potrebno jer nije stanje takovo da bismo mi sada prestali raditi da bi se taj problem riješio. Taj se problem rješava a mi nismo nadležni operativno da ga rješavamo barem ne mi kao saborski zastupnici. To je moje objašnjenje koje vam ja mogu ovoga trenutka dati. Ja predlažem da mi dalje nastavimo sa radom. Dakle, raspravljamo o točki dnevnog reda Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima s Konačnim prijedlogom zakona. Imamo još u pojedinačnoj raspravi tri prijavljena zastupnika pa molim gospodina Milorada Batinića potpredsjednika Hrvatskog sabora da uzme riječ.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Prijepodnevna rasprava vezano na temu Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima, rasprava je bila vrlo dinamična, na momente vrlo slikovita i bilo je niz stilskih figura izrečeno po pojedinačnima i po klubovima. Ja bih samo htio u kratkim crtama spomenuti neke riječi, neke navode kao spominjanje Davida Copperfielda iluzionizam, monarhija, često je spominjan javni natječaj u kontekstu transparentnosti, depolitizacija, diktatura većine, mladi ljudi nemaju šansi, dekreti i niz drugih usudio bih se reći stilskih figura u političkom kontekstu. Preko 85% rasprave usudio bih se reći išlo je na način mimo onoga što ovim Izmjenama i dopunama Zakona što se željelo reći. Naravno koristi se politički prostor, koristi se mogućnost da se na takav način govori i o nekim drugim stvarima, potpuno legitimno, dozvoljeno. Ono što se može iščitati iz ovoga Prijedloga izmjena i dopuna Zakona o državnim službenicima, vrlo kratko, plastično, jasno nedvosmisleno je kazao uvaženi zastupnik potpredsjednik gospodin Stazić. I na jedan vrlo usudio bih se kazati na najrazumljiviji način i što se željelo time postići. Ako povučemo neku paralelu naime radi se o odabiru kao što su mnoge kolege kazale prije mene odabiru bliskih suradnika neovisno o tome da li se radi o izvršnoj vlasti, da li se radi o gospodarstvu cilj je politike konkretno izvršne vlasti da uprava odnosno državni službenici o kojima je riječ znači da javna uprava bude kvalitetna uprava, optimalna ali prije svega da bude učinkovita. Tu bih htio demantirati namjeru u smislu ovoga konteksta ovih riječ o kojima se govorilo o podobnosti prije svega političkoj podobnosti, pa evo krenuo bih sa nekim svojim iskustvima sa izvršene vlasti na lokalnoj i regionalnoj razini gdje sam kao gradonačelnik provodio niz natječaja za ključne funkcije pročelnika upravnih odijela na županijskoj razini. I naravno zalažem se za javni natječaj jer to je trenutno jedan od načina odabira bliskih suradnika. Svi mi manje-više koji smo ovdje veliki broj nas ima iz vlastitih iskustava da li u državnim ministarstvima, na lokalnoj ili regionalnoj razini i volio bih istinu čuti njihova mišljenja što se sve može dobiti da tako kažem na tim javnim natječajima. Odabir u konačnici opet prema nekom testiranju, da li je to intervju dodano još, cilj je svakoga od nas koji je u mogućnosti da odabere ono što je najbolje što se nudi na tržištu tako bih se usudio kazati. Rasprava je išla i uvodno sam rekao u jednom drugom smjeru, imputiralo se javni natječaj, transparentnost. Međutim, ono što se moglo iščitati iz diskusije velike većine kolega može se iščitati iz njihovih diskusija jedna doza licemjerja. Neka mi ne zamjere ako se netko našao pogođenim. Međutim tu se najviše pričalo o pravima državnih službenika i namještenika, a ovim izmjenama zakona uopće se ne zadire usudio bih se kazati u stečajna prava. Ja ću isto dijeliti jednu dozu nezadovoljstva sa cjelovitim zakonom i moja sugestija će ići u smjeru naravno za to treba vremena da se u cijelosti u onim dijelovima koji ne funkcioniraju u praksi da se priđe izmjenama i dopunama zakona i da se donese jedan kvalitetniji zakon od ovoga postojećega koji je sada na snazi, a uvjeren sam da će to uslijediti vrlo brzo jer je nužno. Ove izmjene i dopune zakona prihvaćam, dat ću im podršku jer ono što je gospodin Stazić rekao, vrlo je jasno što se želi postići, transparentno je, ne skrivamo se iza ničega niti javnih natječaja niti ne znam čega sve drugoga ne. Ali isto tako kada je bilo govora o držanim službenicima i namještenicima kada sam došao u grad još prvog mandata sugerirali su kaže ovaj ti je iz HDZ-a, ovaj nije nigdje pročelnik, znaš njega bi trebalo smijeniti iz tih i tih razloga jer nismo ista politička opcija. Nisam to napravio do dana današnjega. Zašto? Jer mi je kao gradonačelniku bio interes, kao gradonačelniku napominjem, interes da imam kvalitetne ljude koji znaju svoj posao i koji ga dan danas kvalitetno obavljaju. Jedino što je jedna epizoda što je bila da jedan pročelnik koji je bio magistar, imao je državni ispit, imao je dosta stručnih radova u građevini itd. nakon 6 mjeseci sam je otišao. A kazat ću vam zašto. Iz jednog vrlo jednostavnog razloga, rekao je da ne može pratiti rad gradonačelnika, da ne može izdržati taj tempo i sam se povukao. A ovaj pročelnik koji dan danas radi jedino je samo po struci pravni ništa drugo. Znači govorilo se o državnim službenicima na način koji možda nije primjeren a niti tangira ove izmjene zakona, niti u jednom dijelu njihova prava. Prije svega kada će se raspravljati o novom Zakonu o državnim službenicima, uvjeren sam da će biti tijekom ove godine, trebat će voditi računa o mnogo čemu. Kao gradonačelnik mnogo puta sam bio u prilici u razna ministarstva kandidirati programe, projekte, naravno sa lokalne i regionalne razine i uvjerio sam se da mnogi ljudi koji imaju upravo su ispunjavali ove uvjete u koje su se ovdje mnogi kleli da su nužni i državni stručni ispit i diplome i magistara i doktora znanosti, jednostavno nisu imali određenih kompetencija i vještina da rade na tim poslovima na kojima rade. S time ne mislim minorizirati značaj da nužno je, slažem se u velikoj mjeri sa diskusijom kolege Plenkovića koje je bila jedna diskusija vrlo afirmativna, pozitivna i želio bih da sam čuo više takvih diskusija. Međutim, konkretno u ovim izmjenama i dopunama zakona ništa se bitno ne mijenja samo se na vrlo jasan način se daje do znanja ono što je bilo do sada nepobitna praksa i u zadnja 4 i u 8 i do 2000. godine, a vjerujte mi nisam samo ja ovdje koji je to osjetio na vlastitim leđima. Ovo nemojte smatrati revanšizmom, ovo je samo pokazivanje situacije onakve stvari kakva je. Što se tiče završit ću sa onim figurativnim izrazima što sam i započeo, a evo sada se nastavilo, unatrag nekoliko minuta prethodi tome rasprava, vezano za iluzioniste. Iluzija je bilo u proteklom periodu upravo što se tiče do mene državnih službenika i namještenika i previše, a mislim da će sa ovim zakonom taj dio svakako prestati. Hvala.
Hvala. Gospodine potpredsjedniče, imate samo tri replike. Prva je od gospodina zastupnika Josipa Salapića. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, htio sam repliku da ne bude ispravak netočnog navoda pa da možete odgovoriti. Vi ste potpredsjednik ovog Visokog Doma i prije svega ne možemo govoriti o zaposlenicima državne uprave, o ljudima koji su na temelju javnih natječaja, a i sami ste rekli da ste kao gradonačelnik provodili javne natječaje, dobili svoja radna mjesta. Mi ovdje govorimo o velikom broju časnih, marljivih i odgovornih ljudi za koje smatram da su pošteno i savjesno odrađivali svoj posao u državnoj upravi. Velika većina predstojnika Ureda državne uprave nakon izbora smijenjeno. Mi smo političari i bavimo se politikom. U Hrvatski sabor smo došli na temelju izbora na parlamentarnim izborima. Vi ne možete govoriti nama, vi ste imali jednu takvu mirnu storiju, ali storiju punu uvreda, da smo mi licemjerni. Mi kažemo da ljudi koji su se obrazovali, školovali i svojom stručnošću dali svoje znanje, svoje živote, ime i prezime na natječaj, dobili su posao su časni ljudi. Ovdje govorim o sudbinama njih i njihovih obitelji. Pa ne možete reći da jedna samovoljna odluka Vlade može biti takva, a da nema veze sa politikom. Dajte vi meni nabrojite jednog HDZ-ovog predstojnika državne uprave koji je zadržao svoju poziciju i koje su to paušalne procjene da vi možete reći konkretno da je ovo najbolje zakonsko rješenje i da će ovaj zakon riješiti sve probleme zaposlenih u državnoj upravi. Ja mislim gospodine potpredsjedniče da ste vi potpuno u krivu.
Hvala. Odgovor na repliku, gospodin potpredsjednik Batinić. Izvolite.
Hvala. Prije svega hvala kolegi Salapiću, ali niste mi trebali mogućnost da mogu replicirati. Naime, u svom govoru sam upravo već i odgovorio na ovo što ste vi sada spomenuli i ne bojim se ponovo kazat da je u diskusijama pojedinih kolega bilo licemjerja. To ne govorim samo sada, to govorim već zadnjih 8 godina i govorit ću uvijek kad se govori u kontekstu prošlosti. Ja sam samo jasno i glasno rekao da svoju raspravu temeljim na onome što su kolege zastupnici iznijeli u svojim raspravama na način da je najmanje govora bilo upravo o ovim izmjenama o kojima se govori. Svega je došao jedan amandman. Ako mi kao zastupnici nismo zadovoljni sa nečijim prijedlogom možemo davat amandmane. Jedini amandman je uputila Vlada.
Hvala. Gospodin zastupnik Davorin Mlakar, replika također. Izvolite.
Hvala vam lijepa, gospodine predsjedniče. Uvaženi potpredsjedniče, javio sam se za repliku jer ste iznijeli svoje osobno iskustvo u radu u lokalnoj samoupravi ako sam dobro razumio i istakli ste pri tome da se zalažete za provedbu javnih natječaja za izbor ljudi na radna mjesta pa mi je onda prilično nejasno kako možete podržavat zakon koji upravo tu osnovnu kategoriju mogućnosti izbora ljudi na određena radna mjesta sada negira jednim potpuno drugim principom. A javio sam se za repliku da vam kažem, ovo što ste vi osjetili licemjerje u govorima pojedinih zastupnika, licemjerno je govoriti da je političko imenovanje čisti i transparentan i čišći način izbora ljudi u zvanja i raspored na radna mjesta nego što je to javni natječaj koji ima svoje propozicije, koji ima svoje uvjete i koji ima u krajnjoj liniji kontrolu pa čak i sudsku zaštitu.
Odgovor na repliku, gospodin potpredsjednik Batinić. Izvolite.
Hvala. Kad sam govorio u kontekstu svojih iskustava sa lokalne razine tada sam napomenuo moje iskustvo kada sam odlazio u određena ministarstva. Kako su se ponašali ravnatelji uprava ako sam, rijetko kada sam uspio doći na višu razinu državnih tajnika tada itd. koji su bili izabrani prema javnom natječaju, a svi vrlo dobro znamo, tu govorimo o licemjerju, na koji način i kako su postavljani. Da ne kažem da su me pitali na kraju krajeva kada su vidjeli da je projekt kojeg se kandidira kvalitetan za lokalnu zajednicu, da ima interes i država u tome, na kraju bi me pitali koje sam boje dresa. Pa mislim kolegice i kolege, ponovo kažem da je licemjerno da, gospodine Čobankoviću to je bilo u vašem ministarstvu. … [[Upadica se ne razumije.]] Tadašnjemu vašem Ministarstvu poljoprivrede je to tada bilo. I mogu vam kazat, neću prozivat sada, ne znam … [[Ne razumije se.]] ali mogu vam kazat … [[Ne razumije se.]] o kome se radi i o kojem projektu se radi. Točno izrijekom pitalo me se koji dres nosim. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa mislim vi kažete da nije moguće, pa naravno. … /Buka u dvorani./… Nemojmo, ja bih molio, rasprava kolege Plenkovića vrlo mi se dopala. Jedino jedan dio njegove rasprave koji je išao u kontekstu da mladi ljudi nemaju šanse i poruku koju im šalje. Imam slučaj pročelnika koji udovoljava svim uvjetima, nije niti godinu dana kod mene, dobio je ponudu iz gospodarstva i otišao je. Nemam način da ga zadržim. Nemam način financijski da ga mogu obeštetiti … [[Ne razumije se.]] Znači ne stoji navod da mladi ljudi nemaju šanse. Imaju šanse.
Hvala. Replika, gospođa zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa gospodine Batinić, evo ja ću se isto osvrnuti na vas jer ste govorili kao gradonačelnik jednog grada, to je Ivanec. Govorite da su ovdje danas zastupnici bili, koji su govorili protiv ovoga, licemjerni. Pa ja vam moram reći da onda ovaj vaš prijedlog po hitnom postupku je super licemjeran odnosno licemjerje na kvadrat. A ja ću vam reći još nešto, žalosno je što vi ovako govorite. Ako ste imali bilo kada kakvu evo primjedbu na nekog od ravnatelja mogli ste to javno reći kroz medije pa bi to netko prozvao. Danas govorite o tome. A ono što je jako poznato isto tako iz jednog grada, a to je Grad Zagreb i ja ću se ponovo i tisuću puta ponovo vratiti na Holding, e pa tamo je upravo ova vaša licemjerna politika zapošljavanja u punom sjaja. Ona sjaji tako da je Grad Zagreb doista u crno zavijen, ona sjaji tako i to pod vodstvom najviše HNS-a i SDP-a tako da je Holding milijardu i nešto kuna u dugu, a sve to po ovom vašem fantastičnom transparentnom načinu političkog zapošljavanja i dobro je rekao profesor Tuđman, legalizacije. Pa doista vaše licemjerje, ne vaše osobno gospodin Batinić nego politiku koju branite je stvarno licemjerje na kvadrat.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik potpredsjednik Batinić.
Trebali ste pažljivije kolegice Sumrak slušati ono što sam govorio. Javni natječaj da za određene funkcije, javni natječaj da s razine lokalne razine. Međutim isto tako nemojmo se praviti nemušti da ne znamo što smo radili u proteklom razdoblju. Vrlo dobro znate. I ne samo zadnjih 8 godina nego i do 2000 godine, ne samo moje iskustvo nego iskustva ostalih kolega koji su tada obnašali funkcije. Na žalost bilo ih je vrlo malo i jedan negativan kontekst koji ste ostavili. Ovo što se tiče imputiranja Zagreba i generalno politike gospođo Sumrak da budem iskren nisam upućen u to. Ali ako stoji, evo vi ste sada izrekli ovaj navod. Vjerujem da će biti zabilježen. Tu je ministar uprave sa svojim timom. Naravno, nadam se da i gradonačelnik aktualni sluša, pa evo vjerujem da će polučiti određene rezultate. Još jedanput bih želio napomenuti nisam nikoga osobno imenovao. Jedino što sam spomenuo kolegu Čobankovića da mi se to desilo u njegovom ministarstvu. Ne sa njim, jer nisam ni mogao doći do njega.
Hvala. Gospodin zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Mogu si zamisliti da je ovaj zakonski prijedlog došao prije nekoliko mjeseci koja bi bila … [[Govornik se ne razumije.]] paljba sa ove moje desne strane ili sa lijeve strane od gospodina predsjedavajućeg o ne demokraciji, o svemu što bi bilo. No, ovo se danas želi prikazati kao jedna tehnička izmjena zakona. Međutim, ovo nije nikakva tehnička izmjena zakona. I ja bih postavio prvo pitanje ministru s obzirom da je tu. S obzirom da u trenutku donošenja državnog proračuna ovaj Zakon nije bio na snazi, niste mogli niti planirati sredstva sukladno ovom Zakonu, jer ne možete u proračunu planirati nešto što nije zakonom predviđeno. Ovdje ste dali jednu vrlo čudnu formulaciju da su u proračunu dostatna sredstva ne znam temeljem čega. Dakle, vi predlažete jedan zakon s kojim ćete zaposliti stotinjak ljudi i tvrdite da vam za to nisu potrebna posebna sredstva. Onda ili je Ministarstvo financija, a vi ste kao resorni ministar i ostale vaše kolege slali zahtjeve ministarstvu za proračun. Onda temeljem čega ste planirali sredstva za zaposlene ako nemate zakona? Druga stvar, ovaj Visoki dom ne može usvojiti zakon koji iziskuje određena financijska sredstva ako ta sredstva nisu osigurana. Dakle, ovo su pitanja na početku koja se naprosto moraju postaviti i netko mora dati odgovor na njih iz jednostavnog razloga da vidimo koliko je bila ozbiljna rasprava i koliko je bio ozbiljan prijedlog državnog proračuna. To su naprosto činjenice. Ali gledajte, nama se u protekla dva mjeseca najprije dogodio Zakon o izmjeni i dopunama Zakona o izboru gradonačelnika i župana, da bi se određeni stranački dužnosnici uhljebili napravilo se to što se napravilo i sve je to demokratski, sve je to jedan korak naprijed. Pa nam se dogodi odluka da ministri mogu biti ponovo članovi nadzornih odbora državnih poduzeća i to je nešto što je sjajno, napredno itd. I sad dolazimo do ovog Zakona koji se donosi iz jednostavnog razloga da se omoguće da određeni partijski politički zaslužni članovi mogu doći raditi u određena ministarstva. I neće oni raditi nekakve super stručne poslove iz jednostavnog razloga što ljudi koji nisu proveli određeno vrijeme u upravi naprosto taj posao ne mogu raditi. Međutim, ono što želim iskoristiti i čak ću moliti gospodina ministra da mi decidirano odgovori, a to je da konačno mi u ovome Visokom domu razlučimo što je to što se plaća iz državnog proračuna. Dakle, koliko imamo državnih službenika i namještenika? Dakle, formacijskih imamo negdje oko 64000, ali one na koje se odnosi ovaj Zakon ima ih negdje samo oko 8 i pol tisuća. To je uži oblik državnih službenika i namještenika. Imate pravosuđe i pravosudnu policiju, imate policiju, imate MORH i dolazite do 64000 i onda ne može se reći da u državnim službama ima 60000 viška. Ali imamo javne službe, dakle zdravstvo i prosvjetu gdje je 180000 zaposlenih. Međutim, gledajte kolegice i kolege. Niti u MUP-u, niti u MORH-u, a niti u prosvjeti, niti u zdravstvu ne možete smanjiti broj zdravstvenih ako ne provedete strukturne reforme, jer ti ljudi su zaposleni zbog nekog posla. I vi ako ostavite sve ovako kao što je naprosto neke stvari neće funkcionirati. I to je nešto o čemu bi vi trebali razgovarati u ovom Visokom domu, a ne bavit se s ovim političkim ocjenama i procjenama kad vam netko kaže da je transparentnije kad nekoga pozovete od nekuda i stavite ga na neko mjesto i praktički radite jednu kastu unutar državnih službenika i namještenika. Jer bez obzira koliko mi pričali o tome da je natječaji su namješteni ovako ili onako, ali vi da biste pristupili određenom natječaju morate imati i uvid stručne spreme, morate imati radno iskustvo i sve skupa i takvi su državni službenici i namještenici. Mi sad dovodimo stotinjak ljudi koji ne ispunjavaju te uvjete. I vi možete staviti nekoga za savjetnika ili nešto da ne mora imati nekakvu visoku stručnu spremu, ali je zato netko odlučio da to bude tako. I hoćete ili nećete priznati ne možete u isti zakon gurati skupinu ljudi koja naprosto po ničemu ne pripada ovdje gdje pripada. Ne možete ih gurati u državne službenike i namještenike, jer oni za četiri godine svog rada koliko traje mandat neće morati položiti niti stručni ispit, niti niz drugih stvari koje moraju položiti državni službenici i namještenici bez obzira što mi o njima govorili. Međutim, gledajte svi smo se dičili ovih dana završetku pregovora, postali smo članica Europske unije. Pa svi ti ljudi koji su neradnici, neznalice itd. kako ih se sve naziva da mi ne bi netko rekao da sam ih ja nazvao tako su proteklih 7, 8 godina itekako predano radili i praktički napravili taj posao. I sad se donosi jedna politička odluka, politička odluka koja je po meni nakaradna iz razloga što mi moramo težiti ka depolitizaciji, ka profesionalizaciji državne uprave jer jedino tako državna uprava je efikasna i dobra. Jer kao što je posao nekakav drugi u nekog drugog zanimanja, tako je i posao državnog službenika, namještenika posao koji iziskuje određeno znanje i određeno iskustvo. Ako hoćete dobiti dobar i kvalitetan zakon i ono što sam rekao jutros u jednom ispravku ti tzv. normativci koji pišu zakone, ne može zakon napisati svatko. Za to treba imati znanja i metodologije da se zakon napiše. I vi te ljude ne možete proizvesti preko noći. Ti ljudi se moraju odgajati, ti ljudi moraju raditi i moraju se školovati. Mi danas kad govorimo o ovim specijalcima da tako kažem ne govorimo o platnim razredima vi ste ukinuli 2000. platne razrede u državnoj službi, a to je jedino što je garantiralo da netko ako pošteno, korektno radi svoj posao redovno napreduje iz platnog razreda u određenom vremenu, a ako se netko posebno ističe taj to može napraviti prije isteka određenog roka. Ali danas se ovdje uvjeravamo da je takvo imenovanje vrhunac demokracije, a da je licemjerje i farsa kad raspišete natječaj. Pa gledajte tko se god prijavi na natječaj taj se ako ne bude izabran ima se priliku žaliti. Ima priliku dokazati da je izabran netko drugi, a ne on po nekim kriterijima. Ali ovdje se nitko ne može žaliti, ovdje nitko ne može tražiti svoja prava. Možda je netko mislio da bi on bio 5 puta bolji savjetnik ministru od nekoga drugog, međutim on uopće ne može doći u priliku da bude savjetnik ministra. Zašto? Zato što je savjetnik ministra po nekakvom političkom kriteriju odabrao nekoga. I u tome je, to je ono što je naprosto neprihvatljivo i što nijedna politička odluka ne može pokriti. Mi se s ovim zakonom htjeli to ne htjeli priznati vraćamo nekoliko godina unatrag. I to je nažalost ono što nije dobro. I pitanje je kakve će vam zbog ovoga i zbog ova dva zakona, a nisam ih slučajno pobrojao, biti reakcije Bruxellesa u trećem mjesecu. Pitanje je, iako je prvenstveno kakvu će odluku donijeti ovaj Dom i to trebamo poštivati. Ali nemojmo zaboraviti u kakvom se trenutku nalazimo. I ono što bih želio također reći, a to je da smo počeli brkati pojmove državne i lokalne samouprave i javne uprave. Kako vi možete narediti da netko iz nekog grada dođe raditi u nekakvu državnu službu? Prvo što ne možete uopće uspoređivati, svaka jedinica lokalne samouprave je zasebna po svakom zakonu. Hoćete od pravnog subjektiviteta pa nadalje do na kraju proračunskih sredstava. Pa sjetite se što je bilo '90-ih godina kad smo u liku župana imali praktički pola državnog službenika pola lokalnog. Koji su prigovori bili iz EU da se naprosto stvari ne mogu miješati. I mi se sad vraćamo upravo na to. Vi dan danas možete ukoliko se gradonačelnik, načelnik ili župan s nekim ministrom napravi sporazum i premjestiti zaposlenika u oba dva smjera, ali kako vi mislite sa nekakvom naredbom ići da se to napravi? U kojem to smjeru ide i kud to ide? Dakle, kolegice i kolege javne natječaje bez obzira koliko mi pričali da je to farsa i licemjerje je jedino što treba prihvatiti, jedino koje treba biti način da se zapošljavaju ljudi u državnu upravu iz jednostavnog razloga što svatko tko se javi na javni natječaj može uputiti prigovor da je on trebao izabran biti, a ne netko drugi. I ovo je treći zakon koji je jedna velika politička farsa i još jedna potvrda da nažalost od onoga plana 21 je samo 20 ministara i predsjednik Vlade, ništa konkretnoga. A da nije ništa konkretnog pogledajte onaj stol vani gdje su vam prijavnice, ja ne pamtim od 2000. da je bio onako prazan da nije bilo prijedloga zakona kao što se to događa danas. Hvala vam lijepa.
Imate tri, gospodine zastupniče Šuker, replike da vas upoznam iz svojih redova i 2 iz redova SDP-a i HNS-a. Dakle, prva je za repliku se javila gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Kolega Šukeru jako ste zabrinuti kakve će biti reakcije u Bruxellesu zbog ovog zakona. Ja mislim da bismo trebali svi, a pogotovo i vi, biti zabrinuti kakve su reakcije, a dobrim dijelom ste i upoznati kakve su reakcije ljudi kad su vidjeli koji su porezni dužnici i kako su porezni službenici koji su po natječaju imenovali opraštali dugove. … [[Upadica se ne razumije.]] Ima veze jer sve je to rad državne administracije. Vama to nema veze, ima veze. Vi nazivate ovo farsom zato što će nekolicina ljudi doći s politikom i otići s politikom, a ne zabrinjava vas kakav je bio rad ljudi koji su dolazili po natječajima koje vi glorificirate. I zaista ih treba glorificirati, ali svaku zlouporabu treba suzbiti. I niste vi zabrinuti za ove ljude koji neće više raditi ili je izgledno da neće raditi u kabinetima ministra jer nećete moći dobivati prve informacije. To je vas zabrinulo. Prema tome mi znamo, imamo iskustva, što se događalo prije da apsolutno ste držali čizmu i kontrolu nad svim mehanizmima i kontrolnim mehanizmima. I zato sada govorite pa čak i tako hrabro zašto se ljudi nisu žalili. Na kraju krajeva i svi ti natječaji i ondje gdje je bilo osnova da se zapošljavaju i branitelji pod istim uvjetima niste ih zapošljavali, a o tome čak i svjedoče brojni uspješni upravni sporovi. Na kraju krajeva o zakonitosti rada državne administracije najbolje govore godišnja izvješća, statistički pokazatelji u pravosuđu pa da vidimo koliko su upravni sudovi, svi drugi pokazuju koliko toliko ipak blagi pad, jedino upravni sudovi svake godine zatrpavaju se zbog nezakonitosti rada državne administracije.
Zastupnice Sumrak vi imate riječ? Aha, ja sam mislio da ste si sami dali. No, dobro. Hvala. Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Pa dvoumio sam se da li uopće da odgovorim na ovako prizemnu repliku, ali naprosto argumenti su važniji od bilo čega. Kad govorimo o nenaplati poreza još uvijek u ušima mi zvoni Zakon o dospjelim nenaplaćenim potraživanjima iz 2002. godine kad je konstatirano 23 milijarde nenaplaćenih obveza. I bilo bi vrlo interesantno vidjeti kolegice Marinović kako, s kim i pod kojim uvjetima su sklapane nagodbe. … [[Upadica se ne razumije.]] Ma jako je transparentno. Bilo bi vrlo interesantno vidjeti. No, za razliku od vas ja sam ministar koji je predložio najjači instrument za borbu protiv ovoga o čemu vi govorite. Vi niste imali političke snage, mi smo imali političke snage i donijeli smo OIB. I ovo o čemu sad sve govorite da su vaši uspjesi je posljedica uvođenja OIB-a. Prema tome o ljudima uvijek govore djela, a ne riječi. Ja listove nikad nisam otvarao.
Gospodin zastupnik Josip Benčić ima repliku na izlaganje gospodina zastupnika Šukera. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Evo ja ću se javit kao čovjek koji sam 11 godina radio u državnoj upravi i to u Poreznoj upravi. Uvijek me fascinira izlaganje gospodina Šukera jer on jednostavno ovdje docira nama što smo mi trebali napraviti. Pa što on ne kaže koliko je u njegovo vrijeme bilo državnih službenika. Ali neću sad o tome. Ja ću o nečemu drugome. Ovdje je riječ samo o odgovornosti gospodine Šuker, po meni. Neka si ministar izabere svoje pomoćnike i on će sa tim svojim izborom odgovarati za svoj rad. U jednom trenutku sam se složio sa vama, u državnoj upravi u poreznoj i carini ima 7 ili 8 tisuća i oni velika većina njih je zaista časno i pošteno i dalje obnaša svoj posao. DA ste vi odgovarali kao što će sada ovi ministri odgovarati, onda bi i ministar financija za Barišićeve gluposti pao odmah, ne bi mu trebalo ni natječaja ni ničega, jer bi on preuzeo svu svoju odgovornost za te gluposti što su se radile u carini. Vi ste se uvijek skrivali iza nekakvih natječaja. Nemojte opet da ja sada ponavljam kakvi su to bili natječaji to su svi moji kolegice i kolege obrazložili. U onom trenutku čovjek preuzima punu odgovornost za carinu, šta će već odlučiti, što će tko gdje biti i mislim da je to jedini pravi pošteni put. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Šuker odgovor.
Kolega sa svim svojim besprijezornim napadima nećete mi zabraniti da govorim u ovom Saboru, imali ste prilike imati na raspravi prošli tjedan nalaz Državne revizije. Ministarstvo financija bezuvjetno mišljenje, carina bezuvjetno mišljenje, gospodin Barišić što se tiče carine nije osuđen niti se vodi istraga za bilo šta. I nije pošteno ako ste član Ministarstva financija da na bilo koji način dozirate kolegi ovako što ste sada rekli. Prema tome, pogledajte si mišljenje Ministarstvo financija, carina bezuvjetno mišljenje. Carina prva završila pregovore za ulazak u Europsku uniju ali kažem nikakvim ovakvim niskim doziranjima nećete mi zabraniti da govorim u ovom visokom domu i da iznosim svoje mišljenje i mišljenje svoje stranke. Ali ako nemate argumente da moju raspravu pobijete s argumentima nemojte iznositi niti neistine zbog onih nešto manje od 3 tisuće carinika koji se sada neki smrzavaju vani na carinskim prijelazima i pošteno rade svoj posao, i nemojte zaboraviti da su ti ljudi otkrili niz kriminalnih djela i prema tome nije pošteno i nije korektno te ljude prozivati i ja sam ponosan što sam bio na čelu te institucije 7 godina.
Vidite gospodine zastupniče Šuker sada moram ja reagirati kao predsjedavajući, vi govorite ovdje da vam nitko neće zabraniti govoriti, ne znam kada je vama tko zabranio govoriti ovdje. Molim vas, ne, gledajte ovdje se reklo dva puta da vam gospodin Benčić ne može zabraniti govoriti. NO, dobro. Da se ne bi krivo shvatilo. Gospodin zastupnik Davor Ivo Stier ima repliku na vaše izlaganje.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo kolega Šuker je spomenuo što bi bilo da se prije par mjeseci jedan ovakav zakon predložio ja bih se priupitao ovdje što bi bilo da u siječnju je predložen jedan Zakon gdje bi se reklo uz ministra možda jedan uži krug, šef kabineta ili ovako bi trebali isto tako biti politički imenovani i dužnosnici pa možda bi se to u nekom kontekstu moglo i razmotriti ali nije, išlo se drugačije. Išlo se politički imenovati ravnatelje odnosno pomoćnike i tu je strateška greška i onda se sada kolege iz SDP-a čudom čude što ne znam možda i stručnjaci iz Europske unije upozoravaju na tu grešku ili što obični Hrvatski građani se isto tako pitaju zašto je prioritet ova vladajuća koalicija je stavila na imenovanje politički podobnih ljudi umjesto da se uhvati u koštac sa strukturnim reformama, to je poanta cijele ove priče. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku gospodin zastupnik Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo. U pravu ste kolega Stier ja sam upravo zbog toga započeo svoju raspravu sa pitanjem da li su osigurana sredstva i kasnije sam u jednom dijelu svoje rasprave rekao da Plan 21 ne postoji, postoji 20 ministara i premijer koji očigledno u trenutku predlaganja ustrojstva Vlade i u trenutku donošenja proračuna nisu znali kako funkcionira ministarstvo i što im treba kada dođu u to ministarstvo da mogu funkcionirati. Dakle, u jednom beznađu što i kako raditi, kako smjestiti podobne stranačke ljude koji se nisu uspjeli utrpati u državna poduzeća, sada treba izmisliti savjetnike i glasnogovornike i to treba jasno reći, to je glavni razlog za donošenje ovog Zakona, a sva imenovanja će to potvrditi. Ponavljam, javni natječaj bez obzira kakva farsa bio je najjači instrument da se svatko javi i da ponudi svoj usluge državnoj upravi i budite sigurni ne može baš nekoga netko tko ima dobar životopis eliminirati samo tako, postoje u ovom društvu neovisne institucije koje politika ne kontrolira prema tome, nemojte se skrivati iza toga da su pojedini javni natječaji bili farsa.
Gospodin zastupnik Stjepan MIlinković imate repliku.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Rekli ste kolega Šuker da ovaj Zakon se radi kako bi se omogućilo zaposlenje recimo 100 ljudi u ministarstvima, ali par stotina bez, ali transparentno bez natječaja i po kojim kriterijima i sada ja kao čelnik jedne jedinice lokalne samouprave razmišljam praktično imam ja na mojem terenu barem 10 do 15 mogućih kandidata za ta mjesta i to iz redova SDP-a i HNS-a. Imaju odlične reference, odlično voze traktor, ja sam ih primijetio na prosvjednim punktovima kada su bili ovo glede ove nevolje koja ih je dogodila s mlijekom, u ministarstvu bi bilo svaki dan sira i vrhnja jer i tako mlijeko ne mogu prodati a kriteriji nisu bitni. U tom smislu to je moj jedan konkretan prijedlog, ali bojim se da će i ovoga puta moji poljoprivrednici ostati kratkih rukava, ne mogu prodati mlijeko, potpore su smanjene, a ne vjerujem da će moći, natječaja neće biti, a ne vjerujem da će ih netko pozvati s više razine. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor na repliku gospodin zastupnik Šuker.
Pa kolega MIlinković vi ste sada rekli jednu vrlo jasnu poruku bez namjere da uvrijedim bilo koga od državnih službenika i namještenika, ali recimo ako se javljate za dostavljača, za čistaća, morate proći javni natječaj, morate ispuniti određene uvjete. Međutim, ako hoćete biti savjetnik ministra, ako hoćete biti šef kabineta, ako hoćete raditi velikoumne poslove za potrebe ministra jer u ministarstvima nema dovoljno sposobnih trenutaka u ovom trenutku jer nisu dovoljno partijski ofarbani onda to ne možete ne. Dakle, tu je razlika a načelo demokracije je jasno.
Hvala. I replika gospođa zastupnica Đurđica Sumrak, izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Evo ga, kolega Šuker ja svakako podržavam vašu raspravu i sve vaše odgovore na replike i bilo nam je jasno sada i od replika na vašu raspravu koje dolaze od strane SDP-a sljedeće: Pod broj 1. oni žele rasteretiti upravne sudove pa više neće zapošljavati po natječaju, pa ljudi se više naravno neće niti upravnom sudu žaliti i sada naravno više nema ni potrebe u Upravnom sudu pa praktički on za par godina možda ne bi trebao ni postojati jer nema više žalbe, pa će oni to tako sve lijepo zaposliti. A onda s druge strane rekli ste isto tako kolega Šuker da vani nema prijavnica za raspravu. Pa nema, eto konačno su priznali da je bivših 2,5 godine vlasti gospođe Jadranke Kosor moram reći HDZ-ove vlasti učinilo i donijelo preko stotine usklađenih zakona sa EU jednako tako i naših. Danas sve vi nemate s čim baviti osim kako svoje prijatelje iz debatnih klubova zaposliti i recimo tako osigurati nešto i oni vam neće praviti nikakve probleme i nitko neće moći praviti problem jer se neće moći žaliti na Upravni sud. Evo to je baš prava istina. I gospodine Šuker odlično ste vi to primijetili u svojoj raspravi.
Znači to je bila replika? [[Upadica: Jednoglasno.]] Ja ću baš pogledati u rječnik što je to replika, ja nisam shvatio što je to replika. Ali molim stvar je interpretacije [[Upadica:A kaj će nam ukinuti i repliku sada isto.]] Nemate vi odgovor jel? I ja isto mislim. dobro Evo još imamo gospodina zastupnika Franu Matušića i u ime kluba HNS-a će gospodin Jozo Radoš 5 minuta. Izvolite gospodine zastupnik Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa meni se čini obzirom na način na koji se donose svi ovi dosadašnji zakoni ali prije obzirom na sadržaj ovih zakona da bismo trebali uvesti jednu novu skraćenicu za zakone koji su pred nama i predlažem da se ta skraćenica zove DTT, što bi značilo dok traju, traju. Jer otprilike takav je i sadržaj ovog zakona koji je pred nama o državnim službenicima koji predlaže nešto što je apsolutno neprihvatljivo prema svim onim obvezama koje smo preuzeli i kao zemlja koja ulazi u EU sutra, jer upravo europskom pravnom stečevinom smo preuzeli, preuzeli smo i neke obveze i uređivanju državne uprave. Dakle, što se tiče državne uprave mi smo išli i u reformu državne uprave. Ta reforma je financirana sredstvima EU i sredstvima Europske komisije. Dakle, među ostalim bilo je bitno prihvatiti činjenicu da ne smije doći do neprimjerenog kažnjavanja ili neprimjerenog nagrađivanja državnih službenika. Ovim prijedlogom zakona sasvim sigurno da je taj princip povrijeđen jer na ovaj način može doći i do neprimjerenog kažnjavanja rekao bih i do neprimjerenog nagrađivanja državnih službenika. Konkretno ovim zakonom uvodi se jedna nova kategorija državnih službenika a to je podobni službenici u državnoj upravi, konkretno u ministarstvima stotinjak novo zaposlenih budući novozaposlenih državnih službenika bit će izabrani po jedinom kriteriju političke podobnosti. Jer što reći na obrazloženje koje govori da ministar koji komunicira mora imati povjerenje u ljude s kojima komunicira. Pa ministar valjda bi trebao komunicirati sa svim ljudima koji su zaposleni u ministarstvu ili barem sa većinom njih komunicira u svom ministarstvu što bi analogno tome trebalo značiti da će se sutra uvesti politička podobnost za sve ostale zaposlenike u tom ministarstvu i da neće biti javnih natječaja i da je zapravo upitan opstanak državnih službenika u ministarstvu. Naravno bilo je već riječi o tome koja je razlika između javnih natječaja i političkog kadroviranja u ovom smislu političke podobnosti bez obzira što se pokušava prikazati da su javno natječaji često korišteni kao farsa da bi se izabrali opet oni ljudi koje netko namjerava zaposliti. Mislim da možemo slobodno reći da takav pristup je apsolutno neutemeljen jer naravno da je zakonom svak zaštićen i da svak može tražiti pravdu koliko smatra da je u bilo kojem dijelu tog javnog natječaja bilo kojem dijelu procedure povrijeđena procedura ili da je netko nekome pogodovao da to može dokazati pred zakonom. U ovom slučaju je ovdje riječ o tome da se ne mora ništa dokazivati, da ti ljudi koji će obnašati značajne dužnosti u ministarstvu u kabinetu ministara u ovom sadašnjem slučaju, a sutra možda i u cijelom ministarstvu da zapravo odgovaraju jedino svome ministru odgovaraju jedino osobi koja ih je predložila da rade taj posao, a u suštini nemaju nikakvih drugih obveza. I zašto bi ih uopće imali kada su došli političkom podobnošću. Zašto bi netko odgovarao, zašto bi netko polagao računa nekome konkretno Hrvatskom saboru ili nekom drugome kada je došao na to radno mjesto isključivo voljom ministra kojega je izabrao u svoj tim itd. mimo procedura, mimo dosadašnjih svih javnih natječaja, mimo onoga što je bilo dosadašnje pravilo. Na ovaj način naravno da smo unijeli veliko nepovjerenje prema državnim službenicima odnosno Vlada je kroz ovaj zakon uvela veliko nepovjerenje prema dosadašnjim zaposlenicima i državnim službenicima koji su se i očitovali na ovaj prijedlog zakona, apsolutno ga odbacujući ne prihvaćajući. Njihovi sindikati koji jedini su smogli snage jer ne znaju što ih sve čeka, su jasno naveli da im je apsolutno neprihvatljiva konkretno apsolutno neprihvatljivo premještanje sa mjesta iz državnih službi dakle iz ministarstava u javnu upravu u školstvo, zdravstvo, bibliotekarstvo itd., itd. ili lokalnu i regionalnu samoupravu. Naravno da je riječ ovdje o značajno drugačijim poslovima, naravno da je riječ o tome da su se ljudi školovali da bi znali obnašati određene poslove i da su se za te poslove javili natječajima i da su za te poslove morali polagati državni stručni ispit kako bi zadovoljili one temeljne uvjete poznavanja problematike toga posla. Dakle, doista se čudim kolegama koji brane neobranjivo. Priznajte da je riječ o političkoj podobnosti, depolitizaciji državne uprave i naravno da ćemo onda svi jasno reći da je tomu tako i nećemo dalje raspravljati oko toga.
Hvala. Tko ne želi ne mora ni raspravljati osim što ima pravo govora. Gospođa zastupnica Gordana Sobol. Izvolite. Repliku imate.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa ustvari nekako mi se čini ako je to zadnja rasprava gotovo pa doveli do apsurda neke stvari od strane naših kolega. Kolega Matušić kažete naravno sada ćemo doći do toga bit će tu sada neki ljudi koji će dovesti ministri koji eto neće nigdje nikome polagati račune za svoj rad recimo saboru ili nekom drugom. Kome su do sada ti ljudi u kabinetima pojedinih ministara ili u kabinetu recimo predsjednice Vlade ili potpredsjednika Vlade odgovarali? Šta je trebalo ili šta treba, da sadašnji ministri zadrže glasnogovornike i šefove kabineta jer to su tajnici koji su predviđeni da budu zadržani i da to nastave dalje raditi nekim sasvim drugim ministrima. Jesu li dosadašnji glasnogovornik Vlade treba ostat glasnogovornik novog predsjednika Vlade. Ili je kolegica koja je sada tu s nama, saborska zastupnica bila zamjenica ako se ne varam ili šefica kabineta, nije sad bitno, kod predsjednice Kosor, trebala ostati u Vladi i biti na istom tom mjestu sada nekom novom premijeru? Pa koliko ja znam i vaša predsjednica kad je postala premijerka ne vidim da je ona zadržala najuži kabinet od bivšeg premijera, a sad vi to tražite i zahtijevate i ukazujete kako je eto to apsurdno da se to sad ne desi kod novih ministara. Vi jako dobro znate da je svuda u svijetu normalno da najuži tim u koji spada nazovimo ga tajnik ili tajnica ministarstva ili šef ili šefica kabineta i glasnogovornik ili prvi nekakav savjetnik, da je to najuži tim. Po meni je ovo poštenije da na ovakav način budu imenovani, da se zna ako dođe do promjene vlasti ili ako dođe do promjene ministra da je to ekipa koja sa tim ministrom ili ministricom odlazi. I to je pošteno i poštenije i to je bila praksa, vi sad mene probajte razuvjeriti, i za vrijeme vaše vlasti. Nisu ministri koji su dolazili novi zadržavali stare glasnogovornike ili stare šefove kabineta.
Hvala. Imate odgovor na repliku? Izvolite gospodine zastupniče Matušić.
Razlika je velika zato što je prethodna Vlada na ta mjesta izabrala ljude temeljem javnog natječaja ili je… … /Buka u dvorani./… Ili je iz postojećeg kadra, dakle iz postojećeg kadra državnih službenika izabirala one koje je smatrala da mogu tu dužnost obnašati. Prema tome razlika je velika, nisu se stvarala nova radna mjesta, nitko se nije dovodio bez javnog natječaja, bez uvjeta koji su bili potrebni za određena radna mjesta. Nitko nije mogao ako nije imao visoku stručnu spremu odgovarajuću itd. Dakle razlike su ogromne, razlike su ogromne. Koristite postojeći kadar koji je sasvim sigurno stručan, kojega ima i kojeg možete koristiti unutar državnih službenika, dakle možete pronaći one koji će sasvim sigurno na najbolji mogući način prezentirati vašu politiku. Ja sam uvjeren u to da ćete ih naći. Prema tome razlike su bile ogromne, isto kao što su razlike u činjenici da su ravnatelji uprava zapravo obezvrijeđeni, da ste postavili političkim putem pomoćnike ministra, da ste obezvrijedili sveukupno državne službenike. O tome se radi. Riječ je o obezvrjeđivanju državne službe, državnih službenika koji na ovaj način doista nemaju više motivacije jer u službi mogu napredovati samo do koeficijenta 3.10, a ne onako kako je do sada bilo jer ravnatelj uprave doista je bio jedna kategorija državnog službenika koji je iza sebe vukao i iskustvo i povjerenje i stručnost i sve ono što jednog takvog državnog službenika mora i resiti. U tom smislu doista ste obezvrijedili cjelokupan sustav državnih službenika. Ovo je doista obezvrjeđivanje i na neki način uvođenje totalnog nereda u državnoj službi.
Hvala lijepa. I na kraju u ime kluba HNS-a gospodin zastupnik Jozo Radoš i predsjednik toga kluba. Izvolite, završno 5 minuta.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. Treba znati da kad govorimo o ovome uz sve teške riječi i iskazane bojazni zapravo govorimo samo o 1% državnih službenika u užem smislu i manje od 1 promil državnih službenika i namještenika za koje ostaju javni natječaji. Pitanje je samo kakovi će to biti javni natječaji, da li će biti namješteni, fiktivni i fingirani ili će biti stvarni javni natječaji i to je temeljno pitanje bilo i to temeljno pitanje ostaje. Važno je i to sam rekao govoreći u ime kluba da se ovim zakonom otvara puno važnije pitanje, kakova je državna uprava u Republici Hrvatskoj i kako ta državna uprava može biti bolja. Gospodin ministar je najavio da ćemo imati registar zaposlenih u državnoj upravi negdje 2013. godine i dosta je tužna situacija da mi danas taj registar već nemamo pa sam ja dva dostupna državna izvora konzultirao da bi vidio kako se razvija broj uposlenih u državnoj upravi u zadnjih 10-tak godina pa će se vrlo jasno vidjeti kakva je to politika bila. Dakle, jedan izvor je Državni zavod za statistiku, statističke informacije. Prateći broj uposlenika u državnoj upravi pod stavkom javna uprava, ali zapravo je to državna uprava jer javna uprava, dakle zdravstvo i obrazovanje i socijalna skrb je pod drugim stavkama, to je državna uprava. Ona je dakle 2003. godine dolazi do pada zaposlenika u državnoj upravi sa 123 i to polako ide na 118 tisuća itd., zahvaljujući u najvećoj mjeri smanjivanju broja uposlenika Ministarstva obrane koji su smanjeni u tih 5-6 godina za 24000. Nakon toga ta brojka stagnira, ali zapravo de facto raste jer se i dalje smanjuje broj uposlenika u Ministarstvu obrane da bi se ponovni pad i puni efekti politike Vlade mogli primjećivati i zamjećivati 2008. godine kada broj uposlenika u stavci javna uprava i obrana raste za 6 tisuća. 2009., u vrijem krize, za 2 tisuće i 2010. godine za 1 tisuću, a stanje 30. rujna 2011. godine, dakle u jeku krize je dodatne 3 tisuće, dakle ukupno 12 tisuća zaposlenika više u godinama koje su godine krize: 2008., 2009., 2010. i 2011. godina. Iste takve podatke, samo sa drugačijim malo brojkama jer se radi o stanju na 31.prosinca, ovo je stanje u prosjeku, daju podaci Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje. I o čemu mi onda govorimo? Govorimo o neodgovornom ponašanju jer tih viška 12 tisuća zaposlenika u državnoj upravi uz prosjek bruto plaće od 12 tisuća čini negdje oko milijardu i 300 ili 400 milijuna kuna godišnje i govori se o Zakonu o financijskoj odgovornosti, a istovremeno se država mora zadužiti za milijardu do milijardu i pol kuna da bi isplatila plaće zaposlenicima koji se povećavaju u vrijeme krize. I to je pravo pitanje, kako ćemo se s time nositi i kako ćemo s time izići na kraj. To je pravo pitanje. Jedan govornik kaže malo prije kako nije bilo moguće smanjiti broj zaposlenika bez strukturnih reformi. Zacijelo ih nije bilo moguće smanjiti, ali ih je bez strukturnih reformi bilo moguće povećati. I tu smo gdje jesmo. Ovaj zakon o kojem govorimo je preuzimanje političke odgovornosti i ova vladajuća većina to ne taji. Oni će za to što je učinila snositi političku odgovornost i to je vrlo jasno rečeno i od strane Vlade i ovdje u Hrvatskom saboru, a mi se sa pravim problemom uređenjem državne uprave, minimizacijom i činjenje te uprave kvalitetnijom tek trebamo suočiti. Hvala lijepo.
Hvala. Još uvijek je na snazi institut ispravka netočnog navoda za koji se prijavio gospodin zastupnik Šuker najprije, pa gospođa zastupnica Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepo. Jedino nadležno tijelo koje može govoriti o broju zaposlenih državnih službenika i namještenika je Ministarstvo uprave. Po njihovim podacima, dakle ono što se temeljem zakona naziva državni službenici i namještenici u ovom trenutku je negdje oko 64000. I druga stvar, ja mislim ako su vas slušali sindikalci zaposleni u državnoj upravi i kad su čuli da imaju bruto plaću 12000 kuna nitko nije sretniji od njih, samo će vam vjerojatno pokucati na vrata i doći vas pitati gdje će otići po tu razliku plaće.
Ispravak netočnog navoda gospođa zastupnica Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa ja ispravljam navod, kaže kolega zastupnik da ovaj Zakon otvara pitanje kako učiniti državnu upravu učinkovitijom i efikasnijom. Ovaj Zakon to apsolutno ne čini, jer ako mislite da će državna uprava postati učinkovitija time da se bira bez natječaja ljudi u kabinetu ministra, a to nisu samo glasnogovornici i šefovi kabineta već i niz drugih savjetnika kojih već sad po unutarnjem ustrojstvu pojedinim ministarstvima kako čujem ima po 19 ili 17. Dakle, to neće učiniti učinkovitijem, a niti će smanjiti ovaj broj o kojem ste govorili povećanja broja državnih službenika.
Hvala. I na kraju ali ne znam da li na samom kraju, jer još uvijek postoji ispravak netočnog navoda, gospodin ministar Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Rasprava je trajala dugo, bila je dinamična, dotakla se mnogih tema. Ja bih želio odgovoriti na neke navode za koje mislim da je dobro da odgovorimo. Dakle, najprije ću se referirati na podatke gospodina zastupnika Šukera koji govori o broju zaposlenih. Dakle, kada se od ukupnog broja zaposlenih u svim ministarstvima oduzmu Ministarstvo unutarnjih poslova zbog specifičnosti policije, kada se oduzme Ministarstvo financija osim onih užeg dijela zbog carine porezne, kada se oduzme Ministarstvo pravosuđa zbog Uprave za zatvorski sustav u ostalih 17 ministarstava radi manje službenika nego u dvije najveće zagrebačke bolnice. Dakle, radi nešto oko nećemo sad u broj, oko 8000. Kada se tome dodaju agencije gdje radi negdje 2100, zatim kada se dodaju primjerice Uredi državne uprave u županijama gdje radi 2900, kada se dodaju ostala državna tijela Ustavni sud, Sabor, dakle ono što se ne može podvesti pod to to je još 800. Tu su još državne upravne organizacije 3500, dakle Zavod za statistiku, hidrometeorološki, sad možemo opet interpretirati da li je to ona administracija u klasičnom smislu ili ne. Uredi Vlade Republike Hrvatske 497. Dođemo do brojke negdje oko 60-tak tisuća državnih službenika i 160000 javnih službenika i to je broj koji je objavljen, koji je točan i temeljem podataka iz registra. Da, dakle da pokušam još opisati o čemu se radi. Dakle, u školama i učeničkim domovima radi 67000 zaposlenih. To je, dakle više nego u ministarstvima. U zdravstvenim ustanovama radi 61000, na sveučilištima 13 itd. I dođemo do brojke od 230000 zaokruženo govorim koji su na plaći u državnom proračunu bez vojske i sigurnosnih službi. To je broj koji je, dakle koji je poznat, više puta objavljen temeljem podataka iz registra. Ono šta ja govorim kada govorim o punoj funkciji registra službenika je potreba da se temeljem podataka koji su uneseni u taj registar isplaćuju plaće svim državnim i javnim službenicima, jer ćemo onda na jednome mjestu imati podatke o plaćama, podatke o svemu onome što je potrebno za centralizirani obračun plaća i za upravljanje ljudskim potencijalima što je u članku 2. Zakona kojim se uspostavlja registar službenika bio upravo cilj. I to je nešto što pokušavamo raditi. Za to treba naravno velike tehničke pripreme i inženjerska znanja, ali to je nešto šta država treba napraviti. Prema tome, evo mislim što se tiče zaposlenih da smo sada tu stvar razriješili. Što se tiče pitanja proračuna da li smo predvidjeli u proračunu za ovih 100 da se tako izrazim ne dakle sredstva su predviđena u okviru postojeće sistematizacije. I sami ste rekli da je veći broj sistematiziranih radnih mjesta nego što postoji službenika. Prema tome i po sadašnjem zakonu bez izmjena ovih zakona se na ta mjesta mogu zapošljavati ljudi da ima novaca u proračunu. Ukoliko netko ode iz službe, ukoliko netko ode iz službe onda se na njegovo mjesto netko zaposli. Pa nije valjda da ste vi svaki put kad ste raspisivali natječaj radili rebalans proračuna. Prema tome, ministar financija je temeljem podataka u zadnja dva mjeseca rekao da je trošak za plaće 2 i pol posto manji od planiranog i u tom smislu je u okviru sadašnjih sredstava to moguće napraviti na postojeća radna mjesta u kabinetu ministra. Još jedno objašnjenje. Dakle, na radno mjesto u kabinetu ministra mogu se i po ovim izmjenama raspoređivati državni službenici. Netko će možda na sva mjesta u kabinetu rasporediti službenike iz sustava što mu omogućava članak 74b. Zakona, a netko će možda na jedno ili dva mjesta iskoristiti pravo iz članka 74c. Zakona da na radno mjesto koje je sistematizirano i za koje su propisani uvjeti dovede osobu koja zadovoljava stručne uvjete po stručnoj spremi, po dakle smjeru koji je završio i po stažu koji se propisuje za određeno radno mjesto. Evo to je i razlika između tih službenika i onih koji će doći bez natječaja, dakle i onih koji su u državnoj službi da ovi koji su došli temeljem prava ministra s ministrom i odlaze. Oni koji su bili državni službenici ostaju državni službenici. Teoretski može se dogoditi da se na, čuo sam jutros podatak 234 mjesta zaposle takve osobe ali teoretski može se dogoditi da se ni jedna takva osoba ne zaposli. Mislim da je i procjena koju sam iznio oko pedesetak bez amandmana Vlade da će to biti vrlo blizu u ministarstvima. Prema tome, i to evo da taj dio obzirom da je to najzanimljiviji dio bio rasprave da razjasnim, pri čemu moram istaknuti ja se dobro sjećam, ne znam da li se zastupnici sjećaju, ovakvo rješenje je na dan kada je dobio povjerenje Hrvatskog sabora najavio i predsjednik Vlade Zoran Milanović u svom govoru da je moguće da još jedan dio u ministarstvima, upotrijebio je ono što se sad ponavlja revolving door, dakle ljudi koji dolaze i odlaze s ministrom da se ide na takve izmjene zakona. I to evo sada radimo. Također, što se tiče ostalih izmjena vjerujem dakle da će one omogućiti efikasniju državnu upravu, ali dopuštam također da se oko toga nećemo složiti. I još gospodinu Salapiću, dakle što se tiče predstojnika Ureda državne uprave Vlada je od 20 predstojnika Ureda državne uprave u županijama u 18 županija imenovala za vršitelje dužnosti ljude koji su bili ili predstojnici ili njihovi zamjenici ili njihovi pomoćnici. 18 od 20. To je što se tiče broja predstojnika koji su ostali. Vi ste ih nazvali HDZ-ovi, ja ih ne bih tako nazivao. Dakle, koji su bili i za vrijeme prethodne Vlade. Mislim da ih je ostalo 11, ali provjerit ću pa ću vam točan podatak javiti. Prema tome, evo da ne bude neodgovoreno. I želio bih reći što se tiče ravnatelja uprava, gospodinu Matušiću. Od kad je uvedeno takvo rješenje u svojim izvješćima Hrvatskom saboru pučki pravobranitelj upozorava da to nije dobro rješenje, od kad je uvedeno takvo rješenje. Dakle, konstantno pučki pravobranitelj je upozoravao da to nije dobro rješenje. I govorio je o politizaciji i potpuno suprotno onome što ste vi govorili. A što se tiče načina odabira ravnatelja uprava uredbu kojom je regulirano takav odabir sindikati su, na koje ste se također pozivali, uputili Ustavnom sudu jer tvrde da je protuustavna. Evo toliko za početak, za kraj pardon. Zahvaljujem svim zastupnicima koji su sudjelovali u raspravi, svim koji će glasati i pozivam Hrvatski sabor da podrži ove izmjene zakona. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Rasprava o tekstu zakona je završena. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti, to će biti sutra. Dozvolite kolegice i kolege prije nego prijeđemo na iduću točku dnevnog reda za koju procjenjujem da neće dugo trajati jer imamo svega tri prijavljene rasprave do četiri, to ćete vidjeti kasnije ako jedan odustane jer možda neće biti ovdje, da se sjetimo Narodne zaštite i Dana Narodne zaštite. Ja vas molim malo pažnje. "Hrvatski sabor prošle je godine zakonom utvrdio da se Dan osnivanja narodne zaštite u Republici Hrvatskoj proglašava spomendanom Narodne zaštite. Postrojbe Narodne zaštite osnovane su prije 21 godinu na dobrovoljnom načelu s ciljem obrane legitimne vlasti, građana i države od velikosrpske agresije najprije u Zagrebu, a potom u cijeloj slobodnoj Hrvatskoj. Dobrovoljni odredi Narodne zaštite ponos su Hrvatske i mi im na ovaj način izražavamo zahvalnost za njihov izniman doprinos u Domovinskom ratu. Pripadnici Narodne zaštite na sebe su preuzeli obranu zemlje u najtežim i presudnim trenucima kada Hrvatska nije raspolagala oružjem za obranu od napada na njen suverenitet i slobodu građana. Dobrovoljački odredi Narodne zaštite odgovorno su izvršavali niz obrambenih zadaća, a jedna od najvažnijih bila je blokada i osvajanje vojarne JNA. Ova pomno i u najstrožoj tajnosti pripremana akcija dovela je do strateške promjene odnosa snaga na ratištu. Psihološki učinak akcije bio je neizmjeran. Pokazalo se da je stvaranje Narodne zaštite izrazilo svu odlučnost i težnju hrvatskih građana da obrane Domovinu i izgrade slobodnu i demokratsku Hrvatsku." Pozivam stoga kolege zastupnike i zastupnice da minutom šutnje odamo počast poginulim pripadnicima Narodne zaštite. - Minuta šutnje - Neka im je vječna slava i hvala. Prelazimo na izjašnjavanje o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje. Rasprava je zaključena. Napominjem da tu imamo jedan zaključak. Amandman koji je podnijela Vlada Republike Hrvatske postaje sastavni dio zakona. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim uključimo se i glasujmo. Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova 76 glasova za, 31 protiv i nitko suzdržan donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima u tekstu kako ga je predložio predlagatelj. Prije nego se očitujemo o prijedlogu zaključka, ima nekih problema? Prije nego se očitujemo o prijedlogu zaključka koji je podnio Klub zastupnika HSU-a molim očitovanje predstavnika Vlade o tom prijedlogu zaključka da li je suglasan sa prijedlogom zaključka ili ne?
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažene dame i gospodo zastupnici. Prihvaćamo zaključak na način samo da se rok produži od 90 na 120 dana za izradu zakona.
Jeste suglasni?
Suglasan.
Hvala. Sukladno dakle prijedlogu Kluba zastupnika HSU-a i sada korekcijom od strane Vlade u smislu prijedloga što je Klub zastupnika HSU prihvatio dajem na glasovanje sljedeći zaključak: - obvezuje se Vlada Republike Hrvatske da u roku od 120 dana od dana donošenja ovog zakona sukladno odredbama članka 10. stavak 3. Zakona o državnim službenicima i članka 7. ovoga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima u Hrvatski sabor uputi prijedlog posebnog zakona kojim će se urediti plaće i druga materijalna prava državnih službenika ili novi cjeloviti prijedlog Zakona o državnim službenicima. Molim da se uključimo i da glasujemo. Hvala. Utvrđujem da je zaključak donesen sa većinom glasova, 77 glasova za, 8 protiv i 24 suzdržana. Evo prelazimo na za danas zadnju točku dnevnog reda. A to je - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Registru Vijeća, koordinacija vijeća i predstavnika nacionalnih manjina, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 52 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli 3 odbora, za zakonodavstvo, za Ustav, Poslovnik i politički sustav, za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Gospodin ministar uprave Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Dakle radi se o jednoj možemo je ipak nazvati tehničkoj izmjeni zakona obzirom da smo primijetili da primjena postojećeg zakona nije dakle ispunila ono što je trebala i da je u provedbi došlo do određenih problema koje mislimo da ćemo ovim izmjenama ukloniti. Dakle, odredbom članka 23. Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina utvrđeno je da s ciljem unapređivanja, očuvanja i zaštite položaja manjina u društvu pripadnici nacionalnih manjina biraju svoje predstavnike radi sudjelovanja u javnom životu i upravljanju lokalnim poslovima putem vijeća i predstavnika nacionalnih manjina. Odredbama Ustavnog zakona također je propisano da vijeća nacionalnih manjina lokalne i područne samouprave mogu radi usklađivanja i unapređenja zajedničkih interesa osnovati koordinacije vijeća nacionalnih manjina te da vijeća nacionalnih manjina jedinica područne samouprave mogu osnivati koordinacije vijeća za područje RH kada je sporazumu o osnivanju koordinacije pristupilo više od polovine vijeća nacionalnih manjina područne, odnosno regionalne samouprave. Za vijeća nacionalnih manjina i za koordinacije vijeća nacionalnih manjina Ustavnim zakonom je propisano stjecanje pravne osobnosti. Kako se svojstvo pravne osobe stječe upisom u Registar, postupak i način registracije vijeća, koordinacija vijeća i predstavnika nacionalnih manjina uređen je ovim zakonom dok su oblik i sadržaj te vođenje registra i obrasci zahtjev za upis u Registar vijeća uređeni podzakonskim aktom, konkretno Pravilnikom o obliku, sadržaju i načinu vođenja registra itd. Dosadašnja primjena Zakona o registru ukazala je na određene poteškoće, složenost, neujednačenost i sporost u provedbi propisanog postupka upisa subjekata u registar te je s ciljem uklanjanja navedenih problema bilo nužno izmijeniti i dopuniti postojeći zakon. Dakle, sadržaj na koji se odnosi ovaj zakon je uklanjanje, uređivanje sljedećih pitanja, uklanjanje dvojbi vezanih uz podnošenje zahtjeva za preregistraciju i mogućnost preregistracije Vijeća nacionalnih manjina koja su bila upisana u Registar Vijeća nacionalnih manjina prema ranije važećim propisima, uređivanje nadležnosti za nadzor zakonitosti statuta Vijeća nacionalnih manjina i odmjeravanje statuta koordinacija Vijeća nacionalnih manjina, uređivanje sadržaja rješenja o upisivanju subjekata u registar i uređivanja načina određivanja članova koordinacija vijeća nacionalnih manjina. Također predlažemo da se zakon donese po hitnom postupku jer ocjenjujemo da donošenje Zakona zahtijevaju osobito opravdani razlozi ali ono što je bitno također da su izbori za članove vijeća nacionalnih manjina i za predstavnike nacionalne manjine u jedinicama lokalne samouprave održane 10. srpnja 2011. godine, da je održavanje izbore proteklo više od 6 mjeseci a da je postupak upisa u registar odnosno izdavanje rješenja o upisu vijeća u registar sukladno postojećem Zakonu složeno i sporo zbog čega su izabrana vijeća onemogućena u ostvarivanju odgovarajućih prava i obveza uređenih Ustavnim zakonom isto tako se predlaže da Zakon stupi na snagu danom objave u Narodnim novinama. Naravno da je ovaj tema i ovaj Zakon prigoda da se raspravi nešto šire o ovoj problematici te vjerujem da će ova rasprava doprinijeti da ovu materiju reguliramo na bolji način nego što je to do sada. Uvažavajući ono što je postignuti u prethodnom razdoblju za vrijeme prethodne Vlade. Zahvaljujem.
Hvala lijepa ministru uprave i članu Vlade Republike Hrvatske. DA li žele izvjestitelji radnih tijela i odbora? Da. Izvolite, zastupnik Furio Radin u ime Odbora za ljudska prava.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ovaj Odbor, ovaj Konačni prijedlog zakona je razmatrao kao matično radno tijelo. Većina članova u raspravi je podržala predložene izmjene i dopune Zakona ocjenjujući da je neprihvatljivo da niti 7 mjeseci nakon izbora nije registrirano niti jedno vijeće nacionalnih manjina. Postavljeno je pitanje jesu li problem samo zakonodavne prepreke ili se radi o drugim razlozima nefunkcioniranja vijeća što bi trebalo detaljnije istražiti. Izraženo je mišljenje da bi kada su u pitanju koordinacije vijeća koje se osnivaju za područje Republike Hrvatske trebalo zakonsku odredbu precizirati naglašavajući da se radi o koordinacijama koje djeluju na području čitave Republike Hrvatske kako bi se izbjegle moguće dvojbe. Predstavnik predlagatelja je dajući objašnjenje u vezi ovim prijedlogom konstatirao je da u članku 3. Zakona koji nije predmet predloženih izmjena i dopuna precizno treba definira subjekt upisa u registar, pa se ne očekuje da bi u praksi moglo biti dvojbe u provedbi ove zakonske odredbe. U raspravi je predlagatelj ukazao na pitanje čije zakonsko uređivanje otvoreno a na koja su predstavnici nacionalnih manjina u ovom odboru ukazivali u prethodnom mandatu. I sada se to nadovezuje na ono što je rekao ministar na to da postoji niz pitanja koji se moraju, na ovom području se moraju regulirati i drugim zakonima. Ukazano i to su više-manje ta pitanja, jer ovaj Odbor je već više puta raspravljao o tim temama, znači radilo bi se manje-više o tim pitanjima. Ukazano je tako na problem provedbe izbora za vijeća i predstavnika nacionalnih manjina čije zakonsko uređivanje odbor više puta zahtijevao, znači to je prvi problem koji se morao urediti i to je način kako će se provoditi izbori, jer sada se ono provodi, ti izbori provode po analogijama na druga zakonska rješenja, te analogije bi trebalo jedanput za sve precizno definirati zakonski. Drugo, uočen je problem nedostatka zakonske regulative kada je u pitanju manjinsko organiziranje obzirom da sadašnji zakon o drogama koji se primjenjuje na manjinske udruge ne uključuje specifičnosti organiziranja koji karakteristično za udruge čija je svrha zaštite, unapređenja, identiteta pripadnika nacionalnih manjina. Vijeća za nacionalne manjine nisu udruge, ali se reguliraju kao da jesu. Tu treba precizno definirati na koji način će se one regulirati. Jer nisu udruge a opet funkcioniraju manje-više kao udruge. Ostaje nedorečena pravna osobnost predstavnika nacionalnih manjina što u praksi ograničavaju njihovu djelotvornost, a što se osobito, što je osobito značajno za one nacionalne manjine koje nemaju izbor za svoja vijeća. Isto tako kada su u pitanju koordinacije vijeća nacionalnih manjina osnovane na području, za područje Republike Hrvatske postavljeno je pitanje da li se zakonskim rješenjima po kojima vijeća na koordinacije prenose kako svoja ovlaštenja tako zajedno i s tim sredstva reducira uloga Vijeća nacionalnih manjina utvrđena Ustavnim zakonom. I na kraju mada je donošenjem razmatrano u Zakonu o registru ostvaren napredak izneseno je mišljenje da bi trebalo razmotriti sadrže li zakonska rješenja dovoljno učinkovit mehanizam kojim bi se omogućilo nekontrolirano formiranje koordinacija. Imajući pri tom u vidu da Ustavni zakon omogućava formiranje koordinacija unutar iste manjine kao i formiranje koordinacija vijeća različitim manjina što bi u praksi moglo dovesti do bespotrebno multipliciranje tih vijeća. I na kraju zatraženo je na kraju da se u postupku donošenja Zakona o registru vijeća koordinacije, predstavnika nacionalnih manjina da se prihvaća prijedlog Odbora kojim se tražilo da se sredstva za rad koordinacije vijeća nacionalnih manjina … na područje cijele Republike osiguravaju u državnom proračunu, jer do sada to nije regulirano. Nakon provedene rasprave Odbor je većinom glasova, 8 za i 2 suzdržana odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o registru vijeća, koordinacija vijeća i predstavnika nacionalnih manjina. Hvala.
Hvala i vama predsjedniče Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. DA li predstavnici drugih radnih tijela žele? ne. Hvala lijepa. Idemo na raspravu po klubovima. Prava za raspravu prijavila se poštovana zastupnica Melita Mulić u ime kluba Socijaldemokratske partije Hrvatske. Izvolite.
Zahvaljujem se uvaženi potpredsjedniče Sabora, uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Ovaj Prijedlog zakona je jedan od eklatantnih primjera kako jedan nedovoljno pripremljen Zakon koji je bio donesen u srpnju prošle godine, dakle ne tako davno, zapravo tehnički neprovediv i to zbog nedostatnih administrativnih kapaciteta i opterećenosti tijela opće uprave odnosno neprimjenjivanje principa supsidijarnosti u upravi. On je naravno donesen s dobrim namjerama to je već ovdje bilo rečeno ali nije zaživio te ga stoga moramo mijenjati. Budući da je ministar napomenuo da očekuje određeni doprinos kada je u pitanju općenito reguliranje ove problematike, te i dijelom na tragu onoga što je Odbor zaključio, mislim da je nužno malo kontekstualizirati neka pitanja tim više što se radi o Ustavnom zakonu. Naime, pravedno zastupanje svih segmenata društva jedan od glavnih političkih ciljeva u većini demokracija. RH u svojim se ustavnim rješenjima opredijelila da se status nacionalnih manjina konstititucionalizira u sklopu materije ljudskih prava i temeljnih sloboda što je uređeno Ustavom RH člankom 15. Zastupanje nacionalnih manjina nastoji se osigurati izbornim sustavom koji će omogućiti njihovo sudjelovanje u političkom životu općenito te spriječiti moguću diskriminaciju. Ustavnim zakonom o pravima nacionalnih manjina osigurava se zastupljenost manjina u predstavničkim tijelima na državnoj i lokalnoj razini. Zaštita nacionalnih manjina te prava i slobode pripadnika nacionalnih manjina uređeni su i međunarodnim ugovorima kojih je RH stranka. Npr. okvirne konvencije za zaštitu nacionalnih manjina, Konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda i njezinih protokola, Europske povelje o regionalnim manjinskim jezicima posebnim zakonima i bilateralnim međunarodnim ugovorima koji se odnose na manjinska prava. Odredbom članka 23. Ustavnog zakona je utvrđeno da se s ciljem unapređivanja i očuvanja i zaštite položaja manjina u društvu pripadnici nacionalnih manjina biraju svoje predstavnike radi sudjelovanja u javnom životu i upravljanju u lokalnim poslovima putem vijeća i predstavnika nacionalnih manjina. RH je svojom zakonodavnom regulativom praksom i političkom reprezentativnošću na državnoj razini postigla visok stupanj zaštite prava nacionalnih manjina. U skladu s tim vrlo često se ističe kako smo u zakonskoj regulaciji ove problematike odmakli ispred mnogih zemalja. Primjerice zastupljenost pripadnika manjina u parlamentima Europe je izuzetak, a iste se učestalije javlja u predstavničkim tijelima lokalne i regionalne samouprave. dakle na europskoj razini jer to puno češće bolje regulirano u regionalnim pokrajinskim parlamentima odnosno na razini jedinica lokalne samouprave. Hrvatska pak tu ima prostora za poboljšanje zakonodavnog okvira. Podsjetit ću da je Zakon o registru vijeća koordinacije vijeća i predstavnika nacionalne manjine Hrvatski sabor u dva čitanja donio 1.srpnja prošle godine. dakle to je bilo 6 dana prije održavanja izbora za vijeće i predstavnike nacionalnih manjina. Klub SDP-a tada nije podržao taj zakon jer su tražili cjelovitiju i kvalitetniju izradu normativnog dijela sveukupne materije koja regulira manjinsku politiku u RH. Koliko je bilo loše da se zakon donosi u hitnom postupku iako u dva čitanja formalno ali je hitno uvidio da je stopi na snagu tri dana prije održavanja izbora i s nepripremljenom upravom vidimo danas. Zakon je donesen bez da se prethodno normativno uredila preostala problematika vezana za vijeća i za predstavnike. Umjesto da se donio zakon o predstavnicima i vijećima nacionalnih manjina donio se Zakon o registru. Jer postupak i način registracije ovih organizacijskih oblika nacionalnih manjina u jedinicama lokalne samouprave odnosno u jedinicama područne (regionalne) samouprave nije bio propisan niti jednim zakonom već podzakonskim aktom bio propisan sadržaj registra, vođenje i obrasci zahtjeva za upis u registar vijeća nacionalnih manjina. Zakon o registru otvorio je brojna pitanja pa tko pitanje pravne osobnosti, usklađenosti, ovjeravanja i nadzora zakonitosti nad Statuom, način biranja odnosno legitimitet članova koordinacije. S obzirom da se pokazalo da je 9 mjeseci nakon stupanja na snagu zakona te održanih izbora zakon nepovrediv odnosno pokazale su se teškoće u provedbi pred nama je prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o registru vijeća koordinacije vijeća i predstavnika nacionalnih manjina s Konačnim prijedlogom zakona koji će klub SDP-a podržati jer će omogućiti saniranje kako od administrativnog nereda koji je nastao oko starog i novog registra tako će omogućiti i legitimno izabranim predstavnicima nacionalnih manjina i predstavnicama, da ostvare svoja prava zagarantirana širokim zakonskim okvirom kojeg imamo a istodobno praktički blokirana neprovedivošću ovog zakona. Naime, do sada su provedene ciklusa izbor za manjinsku samoupravu. Ako smo mogli ustvrditi da smo prvim izborima za vijeće i predstavnike nacionalnih manjina ušli u novo razdoblje zaštite prava da su ti izbori unatoč svim problemima koji su se pri tome pojavili ipak označili početak boljeg ostvarivanja prava nacionalnih manjina na lokalnim i regionalnim razinama, … završetku trećeg izbornog ciklus barem možemo ustvrditi da smo na kraju tog početka. Mi znamo da elektronički registar koje je bilo dužno voditi Ministarstvo uprave nije bio zaživio. Taj stari registar bio je povučen sa internetskih stranica ministarstva pa opet vraćen da se novo izabrani predsjednici ili predsjednice vijeća nisu mogli dobiti rješenje o upisu u registar, da pojedini nisu mogli pristupiti žiro računu bez izdanih punomoći svojih prethodnika. Ako sve to znamo tada možemo zaključiti da smo daleko od kraja početka i na pretka u kvalitetnom i punom ostvarivanju manjinskih prava u lokalnim samoupravama. Ne zaboravimo, još je jedna činjenica dovela do toga. Izbori su bili raspisani u srpnju u vrijeme godišnjih odmora. Djelovanje vijeću i predstavnika nacionalnih manjina u provom ali i drugom mandatu obilježeno je različitim uvjetima u kojima su pojedina vijeća djelovala. Prevladavalo je nezadovoljstvo položajem i mogućnošću djelovanja koje su imale većine vijeća i predstavnika nacionalnih manjina. Ta činjenica nikako nije mogla proizvesti pozitivan učinaka na odaziv birača i motiviranost samih pripadnika nacionalnih manjina ali činjenice da se izbori raspisuju u srpnju utjecala je na to da se nakon provedena tri izborna ciklusa da je odaziv i manji. Manji nego na izborima 4 godine ranije. Ove je godine izašlo ukupno 11,2% pripadnika nacionalnih manjina od 362 tisuće 317 koliko ih je upisano u biračke spiskove. Izbori su održani za članove ukupno 276 vijeća nacionalnih manjina i za ukupno 173 predstavnika nacionalnih manjina u općinama, gradovima i županijama. Izabrano je blizu 90% vijeća i oko 75% predstavnika nacionalnih manjina. U ime odgovornosti prema svima njima i smatrajući da se zakonskim rješenjem koji predlaže Vlada RH omogućuje da se uklone dvojbe oko preregistracije i registracije u registar, da se utvrde nadležnosti za nadzor zakonitosti instituta, vijeća i koordinacije vijeća, da se uredi sadržaj rješenja upisa subjekata u registar te uredi način određivanja članova koordinacije vijeća, te najvažnije da se omogućava ostvarivanje prava i obveza određenih Ustavnim zakonom klub SDP-a podržat će ovaj zakon.
Hvala lijepa klubu SDP-a. Idemo naprijed s raspravom. U ime kluba Liberalni demokrati Hrvatska narodna stranka Vladimir Bilek. Poštovani zastupnik Vladimir Bilek.
Poštovani dopredsjedniče Hrvatskoga sabora, štovani ministre sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege. Kao što je već ovdje bilo danas rečeno samim Ustavnim zakonom je utvrđeno da s ciljem unapređivanja i očuvanja zaštite položaja manjine u društvu pripadnici nacionalnih manjina biraju svoje predstavnike radi sudjelovanja u javnom životu i upravljanju lokalnim poslovima putem vijeća i predstavnika nacionalnih manjina. Također je propisano da vijeća nacionalnih manjina lokalne i područne samouprave mogu radi usklađivanja ili unapređivanja zajedničkih interesa osnovati koordinacije Vijeća nacionalnih manjina te da vijeća nacionalnih manjina područne samouprave mogu osnovati koordinacije vijeća nacionalnih manjina za područje Republike Hrvatske kada je Sporazumu o osnivanju koordinacije pristupilo više od polovine vijeća nacionalnih manjina te područne samouprave. Za vijeća nacionalnih manjina i za koordinacije vijeća nacionalnih manjina ustavnim zakonom je propisano stjecanje pravne osobnosti, ali kako se to svojstvo pravne osobnosti stječe upisom u registar postupak i način registracije vijeća, koordinacije vijeća i predstavnika nacionalnih manjina uređen je Zakonom o registru vijeća. Koordinacija vijeća i predstavnika nacionalnih manjina, dok su oblik i sadržaj te vođenje registra i obrasci zahtjeva za upis u Registar vijeća nacionalnih manjina uređeni Pravilnikom o obliku, sadržaju i načinu vođenja registra vijeća, koordinacije vijeća i predstavnika nacionalnih manjina. Dosadašnja primjena Zakona o registru ukazala je na određene poteškoće: neujednačenost i sporost u provedbi propisanog postupka upisa subjekata upisa u registar. Drago mi je ovdje danas da je predlagatelj uvidio te probleme te da će se ovim izmjenama većim dijelom riješiti neki od njih kao što su uklanjanje dvojbi vezanih uz podnošenje zahtjeva za preregistraciju i mogućnost preregistracije vijeća nacionalnih manjina koja su bila upisana u registar vijeća nacionalnih manjina prema ranije važećim propisima, uređivanje nadležnosti za nadzor zakonitosti statuta vijeća nacionalnih manjina i ovjeravanje Statuta koordinacija Vijeća nacionalnih manjina, uređivanje sadržaja rješenja o upisu subjekata upisa u registar te uređivanja načina određivanja članova koordinacije vijeća nacionalnih manjina. Naime, zakon o registru je propisao da se vijeća nacionalnih manjina jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave koja su upisana u postojeći registar vijeća nacionalnih manjina mogu upisati u registar na temelju zahtjeva za preregistracijom, uz dostavu određenih isprava, a taj dio o ispravama kojima dosadašnji registar vijeća nacionalnih manjina ne raspolaže izazvao je određene nedoumice vezano uz podnošenje odgovarajućeg obrasca zahtjeva za upis promjena u registar te dostavu odgovarajućih priloga uz taj obrazac. Zato prije svega je opravdano donošenje izmjena ovog zakona po hitnom postupku, odnosno potreba žurnog postupanja sukladno ovom zakonu imajući u vidu da su izbori za članove vijeća nacionalnih manjina i za predstavnike nacionalnih manjina u jedinicama lokalne i područne samouprave održani lani 10. srpnja, odnosno da je od održavanja izbora proteklo više od 6 mjeseci. A što se tiče samih rješenja izdano je tek nekoliko rješenja, prije svega predstavnicima jer je taj dio bio jednostavniji. Bitno je isto tako da će se započeti postupci u predmetima po zahtjevima subjekata upisa za popis u registar vijeća, koordinacije vijeća i predstavnika nacionalnih manjina koji nisu dovršeni, a započeti su, znači do stupanja na snagu ovog zakona ti postupci će se nastaviti i dovršiti prema odredbama ovog zakona iz razloga što je ovaj zakon puno povoljniji za te subjekte upisa. Budući da u dosadašnjem Zakonu o registru nije bilo propisano tko može biti određen za člana koordinacije vijeća nacionalne manjine, odnosno može li samim članom koordinacije biti određen samo član vijeća ili vijeće za člana koordinacije može odrediti i osobu izvan reda svog članstva, odnosno osobu koja nije izabrana na izborima. Zato je u članku 21. Zakona o registru dodan stavak kojim je to pitanje uređeno i to tako da članove koordinacije određuju vijeća znači iz svojih vlastitih redova. Na ovaj način možemo reći da se rješava jedan mali dio problema, ali isto tako moramo reći da nam ostaju i dalje veliki problemi direktno kod funkcioniranja manjinskih vijeća u praksi jer tamo gdje postoji razumijevanje lokalne samouprave kao npr. u Daruvaru ili u Zagrebu vijeća funkcioniraju. Ali imamo i drugačije primjere gdje nerazumijevanjem lokalne samouprave kao što je recimo u Iloku, ta vijeća su još uvijek i dan danas samo ukras demokracije, a nemaju svoju namjenu koju bi u svom izvornom dijelu trebala imati. Isto tako je veliki problem kod termina samih održavanja izbora za vijeća i za predstavnike koji bi se prije svega mogao spojiti sa lokalnim izborima pošto većinom u tom dijelu njih i prati. S time bi se osigurao dovoljan broj biračkih mjesta, veća izlaznost na izbore, a samim time i jači legitimitet izabranih predstavnika i vijeća. A i u ovo smo vrijeme gdje su nam financije jako bitne, s time bi se jedan značajan dio financijskih sredstava ušparao. Stoga otvara se mogućnost odnosno trebamo razmotriti mogućnost da li je u ovom dijelu stvorena potreba i za izborni zakon. Što na kraju reći, evo u ime Kluba zastupnika Hrvatske narodne stranke-Liberalni demokrati, Hrvatska narodna stranka-Liberalni demokrati podržat će ove izmjene zakona. Hvala.
Hvala lijepa klubu HNS-a. Idemo naprijed. U ime kluba Nacionalnih manjina u Hrvatskom saboru poštovani zastupnik Nedžad Hodžić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Već je toga puno rečeno o ovom zakonu, ja ću samo u ime kluba reći još par nekih načelnih stvari. Dakle Klub zastupnika Nacionalnih manjina će podržati ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Registru vijeća, koordinacija vijeća i predstavnika nacionalnih manjina, sa konačnim prijedlogom u obliku kako je to predlagatelj i predložio. Predložene izmjene i dopune su prije svega na tragu poboljšanja prethodne varijante zakona koji ostavlja određene dvojbe vezane za podnošenje zahtjeva za preregistraciju vijeća nacionalnih manjina. Također, ovim izmjenama i dopunama se definira da nadležnost za nadzor zakonitosti Statuta vijeća nacionalnih manjina preuzimaju uredi državne uprave u županijama za što svakako postoji zakonsko uporište, a u praksi pojednostavljuje i ubrzava proces od izbora za vijeća predstavnika nacionalnih manjina pa do mogućnosti da izabrana vijeća i predstavnici nacionalnih manjina na zakonit način započnu sa svojim radom. Uređivanje sadržaja rješenja o upisu subjekata u registar, kao i uređenje načina određivanja članova koordinacija vijeća nacionalnih manjina na tragu su pojednostavljenja procedure i zaokruženja procesa izrade Registra vijeća, koordinacija vijeća i predstavnika nacionalnih manjina, a želimo vjerovati sve sa ciljem da sukladno odredbama članka 23. Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina očuva, unaprijedi i zaštiti položaj pripadnika nacionalnih manjina u hrvatskom društvu. Dakle, ove izmjene i dopune ćemo podržati ali i iskoristiti ovu priliku da još jedan put upozorimo na dosadašnju praksu provođenja izbora za vijeća i predstavnike nacionalnih manjina, te njihovog upisa i početka djelovanja. Na prošlim izborima koji su provedeni u sedmom mjesecu 2011. godine došlo je prije svega do velikog kašnjenja sa određivanjem datuma izbora koji su na kraju provedeni u poprilično neprimjerenom terminu turističke sezone i godišnjih odmora. Kada tome dodamo sve probleme oko osnivačkih skupština, donošenja i ovjere statuta i upisa u registar imamo situaciju da je prošlo gotovo godinu dana, a da u stvari vijeća i predstavnici praktično ne djeluju. Na pretprošlim izborima 2007. godine posezalo se za apsolutno protuzakonitom i protuustavnom praksom da za vijeća i predstavnike bošnjačke nacionalne manjine su mogli glasovati i oni građani koji su u popisima birača, koji se u popisima birača vode kao Muslimani. Da se išlo na ocjenu zakonitosti i ustavnosti tih izbora apsolutno bi se došlo do situacije da su takvi izbori neregularni i protuzakoniti. Ne želimo vjerovati da je tako, ali se ne možemo othrvati utisku da se ovoj problematici u praksi prilazi dosta traljavo pa i neozbiljno. Nadam se da nije preteška riječ što si jedna ozbiljna država kakva Hrvatska mora biti naprosto ne smije dozvoliti. Stoga i ovom prilikom apeliramo da se u našoj zemlji problematika pripadnika nacionalnih manjina uredi cjelovitim zakonskim rješenjima vezano i za vijeća i predstavnike nacionalnih manjina, ali i za udruge građana sa nacionalnim predznakom. Jer dosadašnji Zakon o udrugama regulira da se nacionalnom nekakvom udrugom mogu nazvati tri čovjeka koji registriraju udrugu na lokalnoj razini što onda u praksi donosi i niz problema oko toga, oko pitanja tko u stvari oficijelno predstavlja određenu nacionalnu manjinu. Nacionalne manjine su naprosto bogatstvo i ukras ove zemlje i zadatak i nas pripadnika nacionalnih manjina, a i pripadnika domicijelnog stanovništva, dakle hrvatskog društva u cjelini je da pripadnici nacionalnih manjina žive integrirani u sve segmente našeg društva, ali i da u potpunosti očuvaju svoje brojne posebnosti. Kao praktično nova članica Europske unije to smo dužni obezbijediti i na zakonodavnoj i na što je još važnije i na praktičnoj životnoj razini. Od nas to očekuju i ostale zemlje Europske unije kao i ostale zemlje u regiji u kojoj de facto jesmo. Dakle, ove izmjene ćemo podržati, ali očekujemo da se u budućnosti o problemima manjina nađu cjelovita zakonska rješenja. Hvala lijepa.
Hvala kolegi Hodžiću i klubu nacionalnih manjina. Sada prelazimo na raspravu od 10 minuta. Prvi za raspravu se prijavio poštovani zastupnik Jovo Vuković. Izvolite poštovani zastupniče.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre sa suradnicima. Moje kolege, predstavnici nacionalnih manjina i predsjednik kluba kao i gospođa iz SDP-a puno toga su rekla o ovom Zakonu. Ja želim nekoliko rečenica reći obzirom da sam pripadnik najveće nacionalne manjine u Republici Hrvatskoj Srpske nacionalne manjine. Pod broj jedan, Vijeća nacionalnih manjina su po drugi put birana 11.7. prošle godine u vrlo jedno neprimjereno vrijeme, u vrijeme godišnjih odmora gdje je izašlo vrlo malo ljudi i gdje jednostavno to marginalizirano na način da se eto tako što bi rekli održi pa kako prođe, prođe. Mi se duboko nadamo da ovo Ministarstvo uprave neće to dozvoliti u budućim, sljedećim izborima. Također, Vijeća nacionalnih manjina svjedoci smo i dosadašnjih diskusija, do sada uopšte nisu registrirani, niz problema imaju od čak i sazivanja konstituirajućih sjednica. Ovaj Zakon koji će i klub SDSS-a podržati u članku 2. kaže da se sad to prenosi na određivanje na županije. Bojim se da ne bude samo nekih problema i opstrukcija u određenim županijama gdje je bilo problema i sa održavanjem izbora za Vijeće nacionalnih manjina. Ja se nadam da će ministarstvo to sve skupa provesti i da će jednostavno sve skupa to na neki način iskontrolirati. Vijeća nacionalnih manjina su zamišljena kao pomoć lokalnoj i regionalnoj samoupravi gdje bi trebali da manifestuju određene probleme nacionalnih manjina koje oni imaju u svojoj zajednici i da pomognu lokalnoj samoupravi, regionalnoj samoupravi da što prije to sve skupa se i prebrodi i da naravno učestvuju u svim drugim stvarima u granicama svojih ovlasti i svojih mogućnosti. No međutim, vrlo često jer su oni stvoreni samo kao fikusi i tu nema nikakvih koordinacija. Stvoreni su da se izaberu, da se to na neki način završi i to se svodi, što je kolega Hodžić rekao, na to ili gospodin Bilek da ako ima koordinacije sa načelnikom ili županom onda je to u redu. Ako je nema to vijeće praktično kao da i ne postoji. Obzirom da Vijeće srpske nacionalne manjine ima najviše naravno da imamo i najviše problema. Ja lično mislim da ovaj zakon koji, izmjene i ove dopune zakona koje ćemo podržati idu na tom tragu da se te neke određene stvari na neki način prevaziđu, obzirom da, slažem se ja da sve ima svoje porođajne muke pa tako i ovi izbori i formiranje Vijeća nacionalnih manjina. Ali isto tako smatramo da se moramo time malo više pozabaviti. Izlaznost je bila 11%. To je ispod svakog nivoa iz razloga datuma izlaznosti. Izbori koji su bili u sedmom mjesecu prošle godine do danas ništa nije registrirano, ništa nije napravljeno, ništa nije urađeno. Što reći? Ne reći ništa, osim što pozdravljamo da su izmjene ovog Zakona došle konačno na dnevni red Sabora. Želimo vjerovati da će ovo Ministarstvo uprave pozabaviti se sa niz problema Vijeća nacionalnih manjina koje imamo i da će pokušati na sve moguće načine. Ovo je jedan dio da se ovo sad prevaziđe, jer sastavit ćemo još malo godinu dana od izbora da nismo registrirali vijeća, da nismo registrirali koordinacije i ovo je za pozdraviti, ali kažem da mislim da imamo još niz problema, da jednostavno, ministar je to u uvodnom izlaganju rekao i ja se nadam da će to sa svojom ekipom provesti, da jednostavno pokušamo ta vijeća nacionalnih manjina da zaista ne budu fikusi, da učestvuju u društvu, da učestvuju u određenim situacijama tamo gdje su birani, da pospješimo izlaznost, to mi moramo sami među sobom, ali isto tako očekujemo i pomoć lokalne i regionalne samouprave pa i Ministarstva uprave. Mi ćemo ovaj zakon podržati. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani kolega Vuković. Sad bi zastali sa radom i nastavili zasjedanje Sabora sutra u petak u 9,30 sa raspravom o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o, a ne. Di mi je? Sad ćemo mi to naći. Počet ćemo sa raspravom o Izvješću Nacionalnog vijeća za šport u razdoblju od 18. lipnja 2010. godine do 31. prosinca 2011. godine. Vidimo se sutra u 9,30. Svako dobro do tada. Hvala lijepa.
Prelazimo na izjašnjavanje o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Registru vijeća, koordinacija vijeća i predstavnika nacionalnih manjina, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 52. Rasprava o tekstu zakona je završena, a amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo i zastupnik Peđa Grbin. Molim izjašnjenje predstavnika Vlade. Gospodin Zoran Pičuljan, zamjenik ministra Uprave. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažene dame i gospodo zastupnici Vlada prihvaća oba amandmana.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu i dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim uključimo se i glasujmo. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova, 96 glasova za, 2 protiv i 5 suzdržanih donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Registru Vijeća, koordinacija vijeća i predstavnika nacionalnih manjina u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Poštovane zastupnice i zastupnici, nastavljamo i danas završavamo sa 3. sjednicom a nastavljamo sa točkom - Izvješće Nacionalnog vijeća za šport u razdoblju od 18. lipnja 2010. godine do 31. prosinca 2011. godine, Podnositelj – Nacionalno vijeće za šport. Izvolite gospodin Mladen Novak zastupnik u Ime kluba.