Hvala i vama. Sada je na redu g. Stipo Mlinarić koji će iznositi stajalište Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Samo trenutak. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Prvo bih današnji dan se obilježava rak dojke, zloćudne bolesti koji napada žene. Htio bi im dati podršku za ovom govornicom, imao sam u svojoj obitelji nažalost tu jednu zloćudnu bolest. Hrabro naprijed i bit će sve u redu. A sad bi se okrenuo na političku stvar. Okrenuo bih se na g. Andreja Plenkovića koji vidimo jučerašnjem govoru, da je izjavi njegovoj, da je protiv osnivanja saborskog povjerenstva da se istraži što je se događalo u podrumima dolje gdje se dijelio novac. Andrej Plenković je inače maher za sastavljati liste, tko god stavi na listu, on je taj koji odabire, ali kog stavi na listu, taj u većini slučajeva završi u Remetincu. Tako je završila i gđa. Rimac koja nam je neki dan pred kamerama rekla i brojala svoje uzničke dane, 124 dana je provela, to je odabir Andreja Plenkovića, onda je bila državna tajnica, spominjala je kako je ona provela 124 dana, ja bih joj samo htio reći vam svima, da ću se sad ovaj puta osvrnit na jednu kategoriju branitelja, a to su hrvatski logoraši, koje sam i sam prošao srbijanske logore, 270 dana, nismo imali prigode kao gđa. Rimac dobivati plaću za svoje logorovanje 6+6, kao što je ona zatražila iz zatvora. Nismo imali prigodu ni da nas se čuje. Nažalost ta populacija od 15 tisuća ljudi, koji su prošli kroz srbijanske logore od Crne Gore, od BiH, Manjače, od Gline, od Stare Gradiške, od Knina, od Sremske Mitrovice, od Stajićeva, od Niša, to su logori za koji su hrvatski branitelji borili se za hrvatsku državu i na kraju završili u srbijanskim logorima. G. Plenkoviću ne pada napamet da postavi to pitanje Srbiji, da kaže da tražimo odštetu što smo protupravno držani na teritoriju Srbije i po srbijanskim logorima. To mu nije nikad palo na pamet, a za razliku, Županijski sud u Splitu je isplatio 5 milijuna kuna, znači samo jedan županijski sud, za srpske vojnike koji su napadali Hrvatsku pa su bili zarobljeni kod nas, su isplatili 5 milijuna kuna odštete. Da se odmah ovdje javno kaže iako sam to jedanput javno rekao i na tv-u. Mene novac od Srbije ne zanima, mene zanima presuda, taj novac želim jer sam ga krvavo zaradio ali ću ga dati u humanitarne svrhe za borbu djece protiv raka, donirat ću taj novac jer sam ga krvavo zaradio i neću ga trošiti. Volio bi da Andrej Plenković znači odgovara na takva pitanja gdje ima osnove za naplatiti odštetu za 15.000 logoraša, a ne da nam šalje kad su nekakve obljetnice ko što je bilo 14.8. u Nemetinu gdje pošalje 2 predstavnika HDZ-a, jednoga župana Anušića i gospodina iz sabora koji govore o toj problematici na dvije različite strane. Jedan govori da je Ministarstvo branitelja dalo udruzi da se ide sa privatnim tužbama što je notorna glupost te ljude koji su prošli srbijanske logore ponižavati još jedanput da idu privatno tužiti Srbiju ko da su se oni borili privatno u svoje ime, a ne za ovu državu, a drugi govori za istom tom govornici iza njega da je stavljeno u Poglavlje 23. u srbijansko Poglavlje 23. da ga ne mogu zatvoriti dok se ne riješi odšteta logorašima. Nažalost HDZ se ne može dogovoriti sam sa sobom. Tu gospodin Plenković ne zna što bi napravio, tu mu ne zna, tu ne zna da bi tu možda trebao isto osnovati istražno povjerenstvo jel on bježi od svega što narod hoće i što narod želi. Tako je bilo i za referendumske inicijative gdje je 400.000 ljudi bačeno u smeće jer nije želio mijenjati niti izborni zakon, niti bilo šta jer vidimo da je on dobar [[Upadica: Hvala.]] selektor što bi rekli Srbi, a ti [[Upadica: Hvala lijepa.]] igrači završavaju [[Upadica: Vrijeme.]] u Remetincu. Hvala.
Hvala vam. Gospodin Branko Bačić je tražio povredu Poslovnika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Povrijeđen je Članak 238. Poslovnika [[Upadica: Koji, koji članak?]] kolega …/nerazumljivo/… i sam sam bio branitelj niti jedna vlada do sada u Hrvatskoj, suvremenoj Hrvatskoj nije napravila za stradalnike Domovinskog rata koja je napravila Vlada Andreja Plenkovića. Vi to jako dobro znate. No, nisam zbog toga vam rekao, ovdje vi docirate HDZ-u o kriminalu i korupciji. Malo pogledajte vašu, brojni su vaši čelnici prošli kroz izvide i istražne radnje u proteklih 15-tak godina. Vama je u klubu osoba [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] sa nepravomoćnom presudom zbog uzimanja mita kao liječnik [[Upadica: Vrijeme, gospodin Bačić.]] i vi ovdje docirate HDZ-u Andreju Plenkoviću. Prvo pometite u svom dvorištu pa onda … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Gospodine Bačiću vrijeme, vrijeme. Pogledajte ovaj nisam čuo članak.
238.
Ali u Članku 238. nema ne iznošenje neistine, ja to nisam primijetio. Ovaj, gospodin Bulj je prvi. Mikrofon, mikrofon, gospodin Bulj je prvo bio, gospodin Bulj je prije vas bio. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bačić je povrijedio Članak 238. jer je neistina da je ova Vlada napravila najviše. Nije napravila apsolutno ništa, ništa osim što ste [[Upadica: Dobro, gospodin Bulj nema, nema, nema za iznošenje…]] u koaliciji sa strankom koja je veličala četništvo, ništa drugo.
Za iznošenje neistine, pogledajte nemojmo se igrati sa povredom Poslovnika to nije, to nije replika, nije replika. Ja ću vam biti ću slobodan pa ću vam pročitati još jedanput 238. jer od sada na dalje onda idu opomene, sad ne. Članak 238., zastupnik tijekom iznošenja rasprave ne smije govoriti o temi koja nije predmet rasprave, govoriti bez prethodnog odobrenja predsjedatelja, svojim upadicama ili na drugi način ometati govornika, započeti govoriti o drugoj temi na koju nije dobio riječ ako se javio za povredu Poslovnika, omalovažavati ili vrijeđati predsjedatelje ili druge zastupnike, svojim ponašanjem odstupati od općih pravila ponašanja u saboru i na drugi način remetiti red na sjednici. Znači ništa od toga nije povrijeđeno i nema povrijeđeno Poslovnika, to sam pročitao samo zato što od sad nadalje ću davati opomene. Izvolite.
Možete mi dati opomenu 238., gospodine Bačić sve što sam rekao je istina. 5.000 suicida je napravljeno, rekli ste da sam rekao metlom da se mete, kod vas se lopatom izbacuje za snijeg za čišćenje koliko je HDZ-ovaca završilo po zatvorima, koliko je novaca podijeljeno po podrumima i vi imate docirati za moje kolege u klubu ovaj da imate docirati ja ne znam da je nitko iz našeg kluba bio u Remetincu za razliku od HDZ-a koji je u ovih 30 godina prošlo jedno 150 – 200 ljudi od zastupnika.
Dobro, hvala lijepa, vrijeme, ja sam vas upozorio, imate prvu opomenu. Gospodin Deur.
Poštovani potpredsjedniče želio bih 238., ministar hrvatskih branitelja, hrvatska Vlada, Ministarstvo hrvatskih branitelja kroz sve ove godine je naviše napravilo za hrvatske branitelje u svim teških uvjetima, situacija u kojima se nalazili hrvatski branitelji, od prosvjeda, svih problema koje smo imali u bivšoj vladi, danas uistinu možemo reći uz puno problema da imamo ministra i Ministarstvo hrvatskih branitelja koji su jedno od najboljih ministarstava u svim hrvatskim vladama. Hvala.
Hvala vam lijepa i vi dobivate opomenu jer nije bila povreda Poslovnika. Ispričavam se ali ja sam upozorio, gospodin Bulj ja od sad na dalje dijelim opomene. Gospodin Bačić ste tražili? Gospodin Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Deur je povrijedio Članak 238. jer mora znati da niti jedan naš logoraš koji je b30o i nestali nije riješen problem. Znate da su zločinci odaju po Hrvatskoj, znate da još uvijek imamo četničke nadgrobne spomenike kao što je Šoškočanin dok HOS-ove hrvatske branitelje bacate i skidate, šarafciger koalicija HNS, SDSS i HDZ su skinili šaraf, šarafcigerom ploču i 11-oricu [[Upadica: Hvala lijepa, prošli ste, prošli ste…]] poginulih, to i je najveći rezultat vaš i to je sramota za Hrvatsku [[Upadica: …prošli ste vrijeme, vrijeme, hvala lijepa]]
Kao što sam možete shvatiti dobili ste opomenu. Molim vas nemojte, molim vas nemojte davati druge povrede Poslovnika jer ću morat dati drugu opomenu, molim, dobro, izvolite.
Poštovani kolega Bulj i dragi prijatelju i branitelju, sigurno da je hrvatska država kroz Domovinski rat prošla tragediju i da u ovih 30.g. ima puno situacija koju svi od ljudi koji su zločinci do naših logoraša do majki koje traže svoju djecu, zato im želim reći da ministar hrvatskih branitelja i Ministarstvo branitelja rade najviše što može da pokušava napraviti što bolje i da se naši nestali [[Upadica: Fala lijepa, vrijeme prošlo…]] da se napravi taj sporazum.
…imate drugu opomenu. Izvolite g. Mlinarić.
238. Kolega Deur, vi ste bili jedan od šatori, jedan od kolovođa, onda su vam smetale sitnice, danas vam ne smeta ništa, ne smeta vam ni koalicija sa SDSS-om, ne smeta vam niti što nitko nije odgovarao za ratne zločine, ne smeta vam niko što od logoraša nije dobio odštete, ne smeta vam što nisu pronađeni nestali. Prema tome, vi govorite o tome, to stvarno nema [[Upadica: Fala lijepa]] nema smisla.
Dobijete drugu opomenu i ja sada ne dajem više nikakve povrede Poslovnika prije nego što se ne odmorimo 5 minuta, 5 minuta pauze. Hvala. STANKA U 9,52 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,56 SATI]] Dobro, hvala lijepo, prošlo je 5 minuta. Idemo na povredu Poslovnika, g. Deur. Nema ga, gubi pravo. Gđa. Bedeković, odustajete ili ustrajete?
Poštovani potpredsjedniče, da, ustrajem, kolega Mlinarić, čl. 238., povreda Poslovnika zato što ono o čemu je on govorio nije bila povreda Poslovnika nego je bila čista replika i ustraje na toj temi i ja bi samo podsjetila i naglasila kolegu da ono što je važno da najprije počiste svoje dvorište jer svi znademo da u svom klubu imaju osobu koja je nepravomoćno osuđena za primanje mita, proglašena krivim i na prvom i drugom ročištu [[Upadica Radin: Hvala, vrijeme.]] a zastare je nastupila pod čudnim okolnostima.
Gđo. Bedeković, vrijeme. Ali moram vam dat opomenu jer ono što ste vi rekli, to je moj posao, ne vaš, nažalost. G. Mlinarić.
238., g. potpredsjedniče [[Upadica Radin: Kako?]] Gđo., vama je premijer u zatvoru koji je bio Sanader, leži u zatvoru, čeka se još tri optužnice koje su protiv njega podignute, koje nisu završeni postupci. Vi govorite o nekom moralu, jel' nekom bilo u zastari iz našeg kluba ili nije, to je sramotno. A drugo, ušutit me ne možete, kažem, za ovu državu sam se borio, ... [[Govornik se ne razumije.]] sam za nju, brat mi je ubijen za nju, prema tome, opomene mi ne znače ništa. možete dat slobodno.
Ne, to vam je treća opomena sa oduzimanjem riječi za ovu točku dnevnog reda što god to značilo, jel' da., znači više ne možete govoriti na ovu točku, na iznošenje stajališta. Ja radim samo svoj posao. Povredu ste tražili opet? Izvolite.
Da, poštovani potpredsjedniče. Ovo nije bila povreda Poslovnika nego replika. Poštovani kolega, molim vas kanite se repliciranja i pometite najprije dvorište u vašem klubu. Nemojte da moram ponovno ponavljati da u svojim redovima imate osobu koja je nepravomoćno osuđena za primanje mita. A zastara je nastupila pod čudnim okolnostima. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Na redu je g. Hrvoje Zekanović koji će iznositi stajalište Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Danas je 7. listopada i danas obilježavamo jednu godišnjicu jednog događaja koji se dogodio nedaleko ove zgrade, a radi se o napadu na Banske dvore prije 29 godina. Naime, prije 29 godina borbeni avioni JNA sa zvijezdom petokrakom su gađali i pogodili Banske dvore i zamalo ubili našeg predsjednika Franju Tuđmana. Nije on samo bio meta napada, tada je u Banskim dvorima bio i tadašnji predsjednik predsjedništva tadašnje države Jugoslavije Stjepan Mesić, a bio je i predsjednik Saveznog izvršnog vijeća Ante Marković. Dakle, htjelo se u to vrijeme, znači obezglaviti kompletno Hrvatsku i naravno pokoriti Hrvatsku. Dan poslije odnosno sutra obilježavamo zapravo i našu neovisnost. Danas iz tog istog Beograda također lete avioni i dolazi iz tog Beograda Vučić koji se nije ispričao za taj događaj i doć će opet za koji dan, za koji mjesec. I Andrej Plenković, Plenković će se sa njim opet susresti, rukovati i lobirati za njegov, za njihov ulazak u EU, a o ovom događaju i svemu onome što je slijedilo nakon ovog događaja se danas ne govori. Međutim, apsurd je današnje situacije u Hrvatskoj da kada bi danas htio likvidirati državno vodstvo ne bi trebao gađati Banske dvore, nego bi trebao gađati jednu zgradu u Slovenskoj ulici. Apsurd današnje situacije je da se najviše pozicionirani ljudi hrvatske države, najutjecajniji novinari, političari, menadžeri, suci, zapovjednici oružanih snaga, sastaju u klubovima gdje na šanku stoje brojači novaca. Tako da evo ako neko sutra bude htio napraviti atentat bilo gdje u Hrvatskoj adresa nije Markov trg, adresa je, evo npr. neki klub gdje se opskurni likovi koji upravljaju državom sastaju. Moram spomenuti jednu činjenicu da malo građani tu brojku zapamte jer je fantastična. 2 milijuna 595 tisuća kuna je pronađeno kod supruga tužiteljice u državnom odvjetništvu, skoro 2 milijuna i 600 tisuća kuna. Koliko novaca treba prosječnom građaninu naše države da zaradi i uštedi toliko novca? To je fantastično. Još ću jednu drugu temu dotaknuti, a povezana je s ovom temom, a radi se o malim Janafima, a svaka JLS ili ipak da ne kažem svaka, gotovo svaka, ima svoje male Janafe. Uskoro će lokalni izbori i odjednom će, pogotovo ove velike stranke, dobivati obilje donacija od pravnih subjekata i po 100.000 kuna i na vidljiv i na nevidljiv način. Odjednom će brojne tvrtke koje rade isključivo ili gotovo isključivo sa jedinicama lokalne ili regionalne samouprave, uplaćivati nevidljive reklame na portalima gradova, općina i županija, a to niko ne istražuje. S ovog mjesta odgovorno tvrdim da se radi o višestruko većem iznosu nego što se radi npr. u ovoj aferi Janaf ili općenito o svim aferama koje su se događale na državnoj razini, da je korupcija na toj najnižoj razini u stotinama općina i gradova znatno veća i to znaju svi oni koji sjede u sabornici i sada gledaju u svoj mobitel, svi to znaju. I na kraju, ovdje ću isto pronaći vrijeme da upozorim na jednu jako ozbiljnu situaciju. S obzirom da danas obilježavamo dan, Nacionalni dan borbe protiv raka dojke, evo upozorio bi na jedan veliki problem, a to je da zbog korona krize, zbog epidemije korona virusa, da se danas u Hrvatskoj testira odnosno ide na ultrazvuk na mamografiju nekoliko puta žena manje nego što je išlo prije korona krize. Mi ćemo kroz koji mjesec imati epidemiju karcinoma dojke, ne samo karcinoma dojke nego svih ostalih karcinoma. Pa s ovom puta, s ovog mjesta, s ovog mjesta evo poručujem svim ženama, a i njihovim supruzima i obiteljima nek ih stimuliraju, neka skupe hrabrosti bez obzira na ovu situaciju koja je, neka odu, znači na pretrage da se ne bi dogodilo ono najgore.
Hvala lijepa. Sada je na redu gospodin Marin Lerotić koji će iznositi stajalište Kluba zastupnika IDS-a. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Prema relevantnim izvješćima međunarodnih institucija kao što su Svjetska banka, izvješće Doing Business, nažalost Hrvatska je pri dnu EU po uvjetima za poslovanje i regulativi poslovanja, iako će Vlada pokušati uljepšati stvari, nažalost činjenice nisu nimalo ružičaste. Gospodarstvenici konstantno ukazuju na nužne preduvjete koje treba ostvariti kako bi se u Hrvatskoj moglo uspješno poslovati, a to su stabilnost poslovnog i zakonodavnog okruženja, učinkovito pravosuđe, efikasna javna uprava i digitalizacija. Ono što poduzetnike posebno opterećuje i predstavlja im barijeru u poslovanju su brojni parafiskalni nameti koji se godinama navodno ukidaju, ali od toga nikad ništa. Porezno opterećenje u Hrvatskoj je za 18% veće u odnosu na njezin porezni koeficijent. Kao pozitivan primjer navesti ću, pazite sada Crnu Goru koja je smanjila poreze za investitore te je zbog toga prestigla Hrvatsku u visini priljeva stranih inozemnih investicija po glavi stanovnika još 2010. godine. U ovoj teškoj gospodarskoj situaciji nužno je dati poduzetnicima i obrtnicima te svima koji zapošljavaju i rade dodatni prostor za rad i zaradu, a ne stalno uvoditi i izmišljati nove namete i nova ograničenja. Nažalost i novac koji se namjerava povući iz eu fondova poslužit će Vladi samo da se uljepša slika i prikaže kako stanje u gospodarstvu nije tako loše kako se čini, dok će one suštinske reforme ponovno izostat. Kupit će se određeno vrijeme da se taj novac potroši, a što će biti nakon toga? Ključno pitanje danas, kako u uvjetima krize i pada ekonomije stvarati nova radna mjesta? Koje su to gospodarske grane uspješne i profitabilne čak i u ovo izazovno vrijeme, a da mogu povući gospodarstvo dok se turizam ne oporavi? Na ta pitanja Vlada bi već danas morala dati jasne odgovore te ponuditi niz poticajnih mjera i olakšica, a ne pričati kako će se sve riješiti europskim novcem. Država predstavlja javni servis i jasno je da mimo toga ne može sama stvarati radna mjesta na tržištu, ali država može i mora stvoriti okruženje koje je poticajno za ulaganje i poslovanje. Ovu priliku ću iskoristiti kako bi još jednom ponovio da se mora hrvatsko gospodarstvo prestati oslanjati samo na turizam kao izvor prihoda. Turizam nije problem. Problem je opterećeno gospodarstvo, prevelika i spora birokracija i loša investicijska klima. Udjel u kreiranju novonastale vrijednosti oko 12% dok je 1995. godine bio preko 17. mi moramo prestati tretirati turizam kao jedinu ruku koja nas hrani jer smo se nažalost ove godine uvjerili kako je ta gospodarska politika loša i rizična. Unatoč crnim prognozama ove godine smo uspjeli iz turističke sezone izvući više od očekivanja, ali pitanje je što ako se ovakva sezona ponovi i sljedeće godine? I upravo zato apeliram na Vladu, rasteretite investitore, omogućite ulaganje i donesite ozbiljnu strategiju gospodarskog razvoja. Ako to ne učinite, pandemija će do kraja potopiti gospodarstvo Hrvatske koje je već sada jedno od najslabijih u EU. Hvala.
Dobro jutro svima. Počinjemo sa iznošenjem stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prvi je u ime Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista gospodin Darko Klasić. Izvolite.
Evo dobro jutro svima. Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Ja ću danas o temi strukovnih komora koje su veliko opterećenje u našem društvu. Strukturne komore su velike barijere na slobodnom tržištu i stvaraju mnoštvo nameta. Već su nam od prije poznati HGK i HOK koje plaćaju članarinu … trgovačka društva odnosno svi obrti. To su dva nameta koja ne postoje u većini europskih zemalja, a strukovne komore dodatno narušavaju slobodu udruživanja i tržište poduzetnika. Prisutne su kod većine reguliranih profesija i to primjerice u ovlasti zdravstva, graditeljstva, pravosuđa i socijalne politike, ima ih oko 25, pri tom uzmimo u obzir da svaka od strukovnih komora ima upisninu, članarinu i stručni ispit. Dakle, radi se o velikom broju dobro nam poznatih parafiskalnih nameta o čemu smo često govorili u ovom Saboru i velikoj imovini tih komora. Napominjem da su samo članarine svojih članova komore u prošloj godini uprihodili 222 milijuna kuna. Mislim da je ukupni prihod bio preko 385 milijuna kuna komora koji je zapravo namet cijelom našem društvu. I naravno iz tako velikih prihoda financiraju se samo odlično plaćeni administrativni poslovi u tim komorama. No to nije sve, ima tu i drugih nameta i barijera koje zakon propisuje i pravo na to delegiraju komorama. On im nije očigledno dosta pa trebaju dodatno opteretiti i gospodarstvo. Hrvatska revizorska komora ima Zakon o reviziji propisan doprinos već se naplaćuje članarina. Hrvatska ljekarničke komora ima bogat cjenik svojih usluga, možete vidjeti na njihovoj stranici preko skoro 30 i nešto nameta samo za ljekarničku komoru. Hrvatska javnobilježnička komora za svoje članove propisuje visoke naknade za ovjeru niza dokumenata obvezne po nizu zakona, a sve na teret građana. Znate i sami da javnobilježnička djelatnost je iznimno profitabilna. Mnogi članovi komore reći će da plaćaju porez na svoje stečene diplome, svaka diploma je vaša licenca nema potrebe za dodatnim licenciranjem bilo kakve djelatnosti. Stekli su stručno obrazovanje, a onda im se za licencu uvjetuje članstvo i postavljaju se barijere od kojih strukovnih komora imaju poseban interes i za koje su se zauzeli kod nadležnih resora i zakonodavaca. Povrh svega navedenog neke strukovne komore dio su jednog netransparentnog sustava unutar kojeg mnogi od njih nikome ne odgovaraju za svoje represivne i restriktivne postupke prema barem nekim članovima. Znate i sami da kod njih ima verbalnog delikta što se uvodi u pravilnicima komore i prema tome sude nekim svojim članovima. Sporne su i ovlasti komore te za vođenje sudsko disciplinskih postupaka, ona stara kadija te tuži, kadija ti sudi. Zato će HSLS biti za transparentnost i deregulaciju rada komora, veliku većinu političara ova tema nikada nije zanimala osim što bi barem pasivno podržali tu golemu netransparentnost kroz institucije izvršene i zakonodavne vlasti. S druge strane mnoge pripadnike profesija koji se ne slažu sa restriktivnim i represivnim sustavima i koji otežavaju tržišno natjecanje. Također resorna ministarstva također pasivno promatraju takve prakse i osjećaju se nemoćnim da promijene zakone koje u mnogim slučajevima strukovne komore pišu za sebe, a onda ih daju resorima kako bih poslali u proceduru. Hrvatska gospodarska komora i Hrvatska obrtnička komora nepotrebne su strukture koje guše male poduzetnike i obrtnike te priječe stvaranje novih vrijednosti u društvu dok istovremeno poduzetnici i obrtnici u praksi pružaju malo ili ništa. Velika većina poduzetnika i obrtnika koja je tražila neku pomoć od HGK ili HOK-a imala je uglavnom negativna iskustva. Zapravo ta prisilna davanja HGK i HOK-u najteže pogađaju male poduzetnike i obrtnike i one kojima svaka kuna čini razliku. Dobrovoljno udruživanje i dobrovoljno plaćanje onih kojih se smatra dobrim i korisnim je temelj liberalne demokracije, a prisilni nameti su obilježje autoritarnih i totalitarnih poredaka. Iskustva pokazuje da novo osnovane udruge na dobrovoljnoj bazi poput udruge „Glasa poduzetnika“ u nekoliko mjeseci više postižu za svoje članove, ali i sve građane općenito nego ove dvije otuđene, trome i skupe strukture u dva do tri desetljeća. Zbog sveg ovog navedenog HSLS poziva i sve zastupnike i svoje članove, građane da potpišu peticiju udruge „Glasa poduzetnika“ za ukidanje obveznih članarina za HGK, HOK, HTZ i svih drugih parafiskalnih nameta te ćemo kao i do sada zalagati za ukidanje većine parafiskalnih nameta i smanjenja poreza. Hvala.
Hvala. Imam povredu Poslovnika gospodina Grmoje. Izvolite.
Povrijeđen je čl. 238. član vladajuće koalicije iz HSLS-a poziva građane da potpišu peticiju za ukidanje članarine za HGK i HOK i tvrdi da o tome nitko nikada nije govorio. Pa imate u proceduri zakonski prijedlog koji je Most uputio, podržite ga, inzistirajte na tome, nemojte da vas opet preveslaju kao što su vas preveslali oko transparentnosti.
Hvala lijepa. Gđo. Bedeković, ja mislim da od toliko vremena što se poznajemo, ja vama nisam nikad dao povredu Poslovnika a sad vam moram dati drugu povredu Poslovnika. Drugu opomenu, pardon. Nemojmo, mislim, ajmo dalje, da ljudi iznose svoje stajališta, jel možemo? Imamo još, to je to. Ajmo dalje. Malo tolerancije. G. Nikola Grmoja iznosit će stajalište Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, izvolite. Idemo dalje. Gđa. Anka Mrak-Taritaš iznosit će stajalište Kluba zastupnika IP-a, Pametnog i GLAS-a. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, uvažene kolegice i kolege. Ivo Sanader i njegova stranka HDZ, Zdravko Mamić, Ivica Todorić i njegovi tzv. menadžeri, afera Spice, Nadam Vidošević, naravno, zagrebački gradonačelnik Milan Bandić i njegovi suradnici, pa sad najnoviji igrači ove hrvatske trakavice, Josipa Rimac i sudionici afere JANAF i tako unedogled. Već godinama i desetljećima. U Hrvatskoj se nižu afere, a za njih spektakularna uhićenja. Lica s naslovnica odjednom u trenirkama izlaze iz policijskih automobila, novinari love lokacije pretresa prijavljenih i neprijavljenih nekretnina, uvijek isti odvjetnici daju izjave na Zrinjevcu ili pred Remetincem, a na kraju… Na kraju od svega toga ispadne jedno veliko ništa. Procesi se odugovlače godinama i desetljećima, javnost ljude u startu proglasi krivcima, a onda nikad ne saznamo konačnu odluku našeg sudstva. Jesu li zaista krivi ili ne niti oni dobiju šansu da speru ljagu sa svog imena, ako nisu krivi niti hrvatska javnost i država dobiju satisfakciju dugih zatvorskih kazni i vraćanja barem dijela ukradenog novca, ako jesu krivi. Od borbe protiv korupcije u Hrvatskoj nema ni b. Predstave za jasnost nisu borba i nisu ozbiljan posao i postaje sasvim očito da nam je jedna od ključnih prepreka na putu prema ozbiljnoj državi naše pravosuđe. Pogledajte samo imena koja sam spomenula na početku. Pa čemu to sve skupa sliči? Može li se to nazvati ozbiljnim poslom? Naravno da ne. U hrvatskoj uniji mi smo 2. po broju sudaca na 100 tisuća stanovnika. Po trošku pravosuđa u udjelu BDP-a smo 3. Dakle, imamo najviše sudaca, trošimo najviše, a rezultati su poražavajući. Jesu li problem samo suci, njihov rad i organizacija sudova? Jesu li problem zakoni? Jesu li problem spretni odvjetnici s kojima se sudovi i državna odvjetništva ne znaju nositi? Je li problem u političkim pritiscima i korupciji? Vjerojatno je, kako to obično biva odgovor na sva ova pitanja, da. Od svega tu ima pomalo. Ali, trpimo svi. Niti država s takvim pravosuđem može biti dovršena država niti građani mogu zaštiti svoja prava i ostvariti jednakost pred zakonom, a bogme niti investitori mogu imati povjerenje u to da je Hrvatska zemlja u koju žene uložiti novac i otvarati radna mjesta. I zato ni ne ulažu. U svom izvješću o vladavini prava EU komisija sve je lijepo pobrojala. Percepcija neovisnosti pravosuđa među građanima i tvrtkama najniža je u Europi. Zbog pritiska politike te gospodarskih i drugih interesnih skupina. U korištenju modernih tehnologija smo također na dnu. Državno sudbeno vijeće, državnoodvjetničko vijeće i državna odvjetništva su kadrovski i na sve druge načine ograničene. I naravno, po broju neriješenih predmeta i duljini postupka smo također, najgori đaci. Ja razumijem da je najzabavnije raspredati o tome tko je s kim i gdje bio, popio, što je tko pojeo, tko se s kim druži ili ne druži. Ali, za našu zemlju ima i zaista ozbiljnih tema koje moramo početi pod hitno rješavati, ako želimo imati svoju državu, a jedna od tih tema koje treba pod hitno riješiti i krenuti, krenuti rješavati pa onda i riješiti je zabrinjavajuće stanje našeg pravosuđa. Hvala lijepo.
G. Silvano Hrelja iznosit će stajališta Kluba zastupnika HSS-a i HSU, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Nečasna pojava siromaštva u socijalnoj državi ponekad se samo spomene u ovom časnom domu, obično umotano u statistiku kao neki usputni argument izražen u postotcima. Trudim se da mi brojevi budu polazna točka za neko rješenje, brojevi pomažu u objektivnosti i osmišljavanju mjera ali ne treba zaboraviti ljudsku dimenziju siromaštva. Čovjek ga stvara, čovjek ga trpi, čovjek ga može ublažiti, čovjek ga može riješiti. I hrvatski čovjek često to čini, humanitarne akcije uvijek imaju nevjerojatan odaziv ali to je jednokratno, to je flaster. Mi trebamo lijek, mi trebamo terapiju, mi trebamo preventivu. Siromaštvo nije problem samo pojedinca nego zajednice. Zamislite kuću u kojoj su svi siti i sretni i zadovoljni, idu na izlete i zabave a baka u prizemlju kruha gladna. Zašto, o zašto mi se prečesto čini da se ta kuća zove Hrvatska? Zašto je siromašnim ljudima teško doći do rješenja? Više je razloga ali svi su vezani uz supojavu siromaštva socijalnu isključenost. Siromašni nemaju novaca, nemaju sredstava, jasno, ali nemaju ni vremena ni energije, oni su na dnu piramide i dok se brineš za osnovne potrebe poput hrane i grijanja, ne stigneš se upitati zašto i kako? Srame se situacije u kojoj su dospjeli i najprije okrivljuju sebe. Nemaju utjecaj, oni ne mogu uzvratiti pomoć ili uslugu. Zato su šutljiva većina koja trpi i trpi, samo pojedinci koji više ne mogu izdržati, vrisnu vrisak nemoći. Pogrešno su predstavljeni, pobrojani, 500, 700, 800 000, paušalno nekad zaokruži se na milijun siromašnih u RH. kad su ti podaci pogrešni, dvostruko su štetni. Vrijeđaju muku siromašnog čovjeka jer poručuju i drugima je teško ali odmah u startu obeshrabruju moguću pomoć jer će krojači proračuna reći za toliko njih nemamo sredstava i tako dolazimo do situacije na taj način da nikada stvarno ne znamo da li bi za pravi broj bilo mogućnosti i sredstava ali uvjeravam vas, a znam da mi vjerujete, mora se moći u socijalnoj državi odrediti granica siromaštva i odrediti broj ljudi koji trpi siromaštvo, mora se. Mi smo iz HSU-a prošli tjedan u proceduru uputili stari/novi Prijedlog zakona o dopuni Zakona o HRT-u kojim tražimo prilagodbu cenzusa i socijalnih mjera realnom životu u RH. Nekoliko kategorija olakšica, ona koja se odnosi na starije kaže da povlaštenu pristojbu od 40 kn mogu plaćati oni koji su bili prijavljeni kao pretplatnici do 12.10.2015. Reagirali smo prema Nadzornom odboru i to oni sa mirovinom manjom od 1500 kn. Sramota, neživotno, nezamislivo, nečuveno, nedovoljno. Predlažemo da samci čiji prohod nije već od 2500 kn te članovi kućanstva čiji prihod nije veći od 2000 kn, plaćaju mjesečnu pristojbu od 40 kn i predlažemo da se svi građani s mjesečnim prihodima manjim od 1500 kn u potpunosti oslobode od plaćanje mjesečne pristojbe. To je dio naše Strategije borbe protiv siromaštva s pristupom ne uzimajte najsiromašnijima, ne uzimajte najsiromašnijima. Cenzusi ponuđeni u ovom prijedlogom zakona kao i u onom za dopunsko, realni su, precizni i pravedni te se približavaju granici siromaštva. U svojoj borbi i aktivnostima idemo prema cilju da ljudi koji žive ispod granice siromaštva budu zaštićeni i uključeni u društvo. idemo korak po korak. prijedlog do prijedloga, prijedlog po prijedlog slažemo mozaik borbe protiv siromaštva. Vjerujte, to je jedini pravi put i znajte, sive su boje siromaštva i ne donose radost u život. Hvala vam lijepa.
Pa ja moram reći odmah na početku da sam jako žalostan da čovjek koji je bio u logoru zbog ove države, znači da mu ne dopuštate da iznese svoje mišljenje neovisno tko je u njegovom klubu, je li mu otišla presuda u zastaru, to nema veze sa g. Mlinarićem, tako da je ovo žalosno i od kolege Bačića i od vas, kolegice Bedeković. G. Bačiću, budite parlamentarni i pustite me da iznesem svoj stav jer znam da biste vi najradije da nitko ne smije ništa reći. Evo na početku ovog mog izlaganja mogao bi se poslužiti onom antologijskom „Što reći, koju poruku poslati?“. Niti nekoliko sati nakon što je saborska opozicija uputila Prijedlog odluke o osnivanju Istražnog povjerenstva, ukazao se naš premijer da bi objavio Saboru i narodu da os Istražnog povjerenstva neće biti ništa jer kako kaže premijer „nema nikakvih problema sa radom DORH-a, Porezne, našeg pravosuđa i ostalih institucija.“ To je izjavio na isti dan kada je državna odvjetnika koja je pisala optužnicu za Agrokor, podnijela zahtjev za razrješenje jer je kod njenog supruga pronađeno 4,5 milijuna kuna novca navodnog vezanog uz aferu Janaf. Premijer ne želi Istražno povjerenstvo i poručuje „neka saborska opozicija iskoristi saborske odbore za raspravu“. Uputio nas je tako premijer na Odbor za pravosuđe. Podsjećam, to je isti onaj odbor na kojem se raspravljalo o imenovanju glavnog državnog odvjetnika Jelenića koji je mrtav-hladan odboru i Saboru prešutio da je član neke paramasonske ložice. Uputio je premijer oporbu neka raspravu provedemo i na nacionalnom vijeću za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije, to je tijelo kojem sam predsjednik i koje trenutno ima 5 od potrebnih 11 članova pa nema niti kvoruma da se sastane i odlučuje. Ali ne zamjeram ja premijeru što ne zna ove stvari, on je ionako izjavio da ništa ne zna. Ipak bi bilo dobro da ga njegov saborski poklisar Bačić izvijesti i prenese njegovoj pozornosti da bude upoznat sa činjenicama a ne da se na ovaj način sramoti pred medijima. Još više od premijerova neznanja, u oči upada njegovo neshvaćanje da nije on taj koji odlučuje što će Sabor istraživati. U parlamentarnim demokracijama kakva bi Hrvatska trebala biti, parlamentarne istrage i istražna povjerenstva su najsnažnije sredstvo ispitivanja anomalija u sustavu vlasti. Parlamentarne istrage služe istraživanju zlouporaba ovlasti onih koji odgovaraju parlamentu i nijedno drugo tijelo nije toliko moćno kao Istražno povjerenstvo. Pred istražno povjerenstvo pozivaju se svjedoci koji su se dužni odazvati i istinito iskazivati o činjenicama koje se utvrđuju i sve to pod prijetnjom ozbiljnih novčanih i zatvorih kazni ako lažno iskazuju. Sad već gledamo kako se razvijaju rasprave u kojima će sudjelovati različiti tzv. stručnjaci tumačeći je li ovo povjerenstvo preširoko ili preusko postavilo svoje ciljeve. Odmah ću reći da su sve te rasprave irelevantne. One su samo pokriće premijerove odluke da se istražno povjerenstvo ugasi prije nego što je uopće osnovano. Budimo iskreni, ovo nije rasprava o pravu i ne trebaju nam fiškalski argumenti. Rasprava o povjerenstvu je politička rasprava i samo se svodi na jedno pitanje, želimo li se ili ne želimo obračunati s korupcijom. Ili još plastičnije, što krije neznajući Andrej Plenković.
Hvala. Gđa. Sandra Benčić će iznosit stajalište Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Zahvaljujem se. Govorit ću danas o stavu premijera Plenkovića i većine u ovom domu. Prema osnivanju istražnog povjerenstva za koje mi je cilj bio utvrditi nezakonitosti opstrukcije i druge nedopuštene utjecaje na neovisne istrage i procesuiranje slučajeva korupcije organiziranog i gospodarskog kriminala. Šta je g. Plenković jučer rekao na to? Rekao je da je povjerenstvo istragu postavilo preširoko. Povjerenstvo, kao što sam navela, ima vrlo jasan i uzak fokus koji se svodi na curenje informacija i utjecaj politike na istrage i sudstvo. Dapače, Zakon o istražnim povjerenstvima kaže da prijedlog za osnivanje povjerenstva mora sadržavati osim određenja javnog interesa, cilj istraživanja koji sam navela, područje istraživanja i krug pitanja koje će biti istraživanjem obuhvaćeni, dakle ne jedno pitanje, a nego krug pitanja suprotno onom što je g. Plenković reko i čitavo jedno područje. Koje je područje? Područje je borbe protiv korupcije. Vama je to preširoko. Nadalje, g. Plenković je rekao i neka druga gospoda iz HDZ-a da povjerenstvo dovodi u pitanje nezavisnost sudstva. Netočno. Nezavisnost sudstva ne podrazumijeva zabranu nadzora nad radom pravosudnog sustava. Dapače, HDZ se žali što nije povjerenstvo, što se povjerenstvo ne bavi pojedinačnim slučajem, konkretnim slučajem. Zašto se na to žali? Zato što je g. Plenković nama htio prodati kvaku 22. Htio je da se bavimo isključivo Janafom, da onda počne sudski proces i prema Zakonu o istražnim povjerenstvima, istražno povjerenstvo bi istog trena trebalo prestati sa radom jer se radi o slučaju koji je pred pravosuđem i sudstvom. Da gospodo, kad bi radili na pojedinačnim slučajevima tada, tada bi se radilo o petljanju sabora u neovisnost rada sudova, ali kada se bavimo sustavom, a to je ono što vas najviše boli tada se ne radi o petljanju u pravosuđe nego se radi o unapređenju čitavog sustava kako bi imao kapaciteta se boriti sa korupcijom. Naime, šta je ono što vas najviše boli? Boli vas to da kada se radi na pojedinačnom slučaju što bi vi htjeli, premijer uvijek može reći da se radi o individualiziranoj krivnji, da stranka ne može odgovarati za djela pojedinca, ali kada bi se analizirale ono što želimo, a to su sustavne manjkavosti borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala tada bi na vidjelo izašlo da je upravo HDZ stvorio i održava sustav koji je slab i neotporan na korupciju i na političke utjecaje i da zato nije u mogućnosti do kraja riješiti niti jednu korupcijsku aferu. I zato se sada HDZ napokon boji. Zato premijer nakon što je pompozno najavio da će podržati povjerenstvo jučer nakon što je vidio odluku i vidio namjeru da ovo povjerenstvo ne želi biti šou za javnost nego zaista istražiti čitav sustav i njegovu otpornost na korupciju, podvio je rep i odlučio ipak ne podržati povjerenstvo. Još jedna izjava gospodina Plenkovića koju daje kao argument zašto takvo istražno povjerenstvo nije potrebno. Ova mi je najdraža, kaže premijer Plenković, institucije funkcioniraju. Ova izjava mi je u rangu one onda je svizac zamotao čokoladu, dakle institucije funkcioniraju, a imamo jedan tjednik koji je naveo više od 100 korupcijskih afera otkrivenih u posljednjih deset godina od kojih je samo nekoliko završilo u pravomoćnim presudama. Nabrojat ću samo neke, afere INA-MOL Ive Sanadera bivšeg predsjednika, čega, HDZ-a, afera Verona Žužul i Sanader, nema epiloga, afera Kamioni Berislava Rončevića, afere HEP-TLM isto tako Ivo Sanader nema epiloga, FIMI-medija opet HDZ, afera Tisak Miroslava Kutle zastara, nije se uspjelo riješiti slučaj u 20 godina. Afera KUšćević, afera Krš-Pađene, sada afera Janaf uz sve te afere i još 60-ak drugih izravno su bili upleteni članovi HDZ-a. Ali premijer tvrdi fa funkcioniraju institucije, da nam nije potrebno istražno povjerenstvo i sve se može riješiti kroz saborske odbore. Još jedan argument oko toga kako funkcioniraju institucije, u stanu zamjenice državnog odvjetnika je nađena keš kova od nekoliko milijuna kuna. Institucije funkcioniraju u borbi protiv korupcije. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin Branko Bačić koji će iznositi stajalište Kluba zastupnika HDZ-a. Trenutak, samo trenutak. Izvolite povreda Poslovnika, gospodin Bulj.
Hvala lijepo uvaženi predsjedavajući, povreda Poslovnika. Kako je moguće da čovjek koji nije saborski zastupnik, koji je glasnogovornik HDZ-a gospon Kabok uđe ovdje i brifira od neznajućeg Andreja gospodina Bačića? Kako je moguće, kako ste vi to omogućili gospodine predsjedavajući da on maršira odan? Da li mogu svi klubovi i svi saborski zastupnici i njihovi djelatnici ulaziti u sabor i brifirati saborske zastupnike, pa ovo je prišlo svaku razinu ponašanja unutar sabora. Nama ne date da raspravljamo, a HDZ-ovi djelatnici [[Upadica: Vrijeme.]] djelatnici koje plaća HDZ i Andrej [[Upadica: Ne, ne ja ne dam zato, zato što je…]] ne znajući, njima plaćate … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Zato što je, zato što je, nemojte, nemojte, ja, oprostite jer ja to nisam vidio ako je bilo tako onda imate pravo, ali ja to nisam vidio. Gospođa Benčić.
Šta mi znači to pravo?
Gospođa Benčić.
Šta mi znači to pravo?
A 10 sekundi više od dozvoljenog ste govorili. Izvolite gospođo Benčić.
Isto tako povreda je Poslovnika, Članka 293a., kojim je dopunjen Poslovnik sabora koji onemogućuje dakle da se ovdje nalazi više od 1/4 zastupnika i nitko drugi, prema tome druge osobe ne mogu ulaziti u sabornicu, dakle u ovaj dio gdje radimo i samim ulaskom glasnogovornika povrijeđen je taj dio Poslovnika. Napominjem još jednom da mi kao saborski zastupnici nismo omogućeni sudjelovati na sjednicama [[Upadica: Hvala.]] niti u sabornici [[Upadica: Hvala lijepa.]] niti izvan nje.
Hvala lijepa. Isti odgovor kao gospodinu Bulju, ako je tako imate pravo, ja ispričavam se ali ja to nisam vidio. Izvolite gospodin Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ja razumijem nervozu oporbe što im jedan uradak kojega su radili tjednima ne može proći u Hrvatskom saboru zbog toga što jesu napravili akt kojega može pisati osoba koja živi negdje tamo u 47, 8, 9-toj godini prošlog stoljeća koji ne znaju da je u međuvremenu stvorena Hrvatska država kao demokratska država u kojoj je sudbena vlast neovisna, u kojoj je jasna distinkcija i podjela između zakonodavne, izvršne i sudbene vlasti. Njima nije jasno da vladajuća većina u Hrvatskom saboru neće donijeti odluku koja je protuzakonita i protuustavna, to vam gospodo nećemo dozvoliti i zbog toga ste nervozni i skačete ovdje sa povredama Poslovnika o stvarima koje su ispod razine saborskih zastupnika. Prije svega, Zakon o istražnom povjerenstvu je vrlo jasan i u okviru tog zakona i u okviru Ustava vladajuća većina u Hrvatskom saboru može donijeti takvu odluku o osnivanju istražnog povjerenstva protiv čega HDZ nema ništa protiv. Dapače, ako itko radi, ako ijedna politička stranka, ako ijedna Vlada u Hrvatskoj radi na suzbijanju kriminala i korupcije to radi ova Vlada, ova Vlada to radi jer je omogućila potpunu neovisnost Državnom odvjetništvu, USKOK-u i policiji da neovisno o imenu počinitelja kaznenog djela ga procesuira i pri tome ne interesira niti predsjednika Vlade, niti bilo koga u vladajućoj većini o kome se radi. I ne interesiraju ga izvidi. Pa gospodo čuli smo iz redova SDP-a da do jučer bivši predsjednik vlade i ministar unutarnjih poslova o svakom trenutku izvida sve znao i postalo je normalno da veliki demokrati iz oporbe prozivaju predsjednika Vlade što on želi kršiti zakon i ne želi biti informiran o izvidima prema, bez obzira na koga se ti izvidi odnose. To je vama još uvijek, ne može doći do svijesti. Vi biste zbog toga što ste izabrani saborski zastupnici ovdje u Hrvatski sabor, pozivali hrvatske suce da vam govore o predmetima koji se oni vode i vi unaprijed želite procesuirati hrvatsko sudstvo i Ustavni sud i DORH. Pa to u normalnoj demokratskoj državi u kojoj postoji neovisnost sudbene vlasti, neovisnost državnog odvjetništva, neovisnost policije, vama to nažalost nije jasno i mi vas moramo tome podučiti nažalost. Mi vas iz vladajuće većine moramo podučiti jer nećemo donijeti odluku koja ne može proći ocjenu ustavnosti na bilo kojoj ozbiljnoj, ozbiljnoj instituciji, sudbenoj instituciji da ne kažem Ustavnom sudu. Kada sudac u Hrvatskoj napravi stegovni prekršaj on odgovara Državnom sudbenom vijeću, a ne povjerenstvu Hrvatskog sabora, ako napravi kazneno djelo on odgovara pred hrvatskim sudovima kao i svaki drugi hrvatski građanin, ako pojedini državni odvjetnik, zamjenik državnog odvjetnika, županijskog ili državnog napravi stegovnu mjeru on odgovara pri tijelu koje je za to zaduženo, a to je Državno-odvjetničko vijeće, a ne istražno povjerenstvo. Ako državni odvjetnik napravi kazneno djelo on odgovara pred hrvatskim sudovima kao i svaki drugi građanin i svi oni koji malo prate znaju da je bilo u Hrvatskoj i sudbenih postupaka koji se vode pri sudovima u Hrvatskoj i protiv državnih odvjetnika i protiv sudaca. Ako vam to gospodo nije jasno, meni je to jako žao. Jučer sam rekao i to ću ponoviti, ovakve ovlasti jednom zakonodavnom tijelu nije imala OZNA, nije imala policija, partijska policija u vrijeme bivše države, nije ih imala i toga morate biti svjesni i izvolite napravite akt, akt kojim ćemo formirati istražno povjerenstvo koje je u skladu sa zakonom i Ustavom ako to znate napisati. Mi nemamo ništa protiv, dapače mi ćemo biti prvi koji će se založiti da se sve što je moguće, što je u skladu sa Ustavom i zakonom istraži, ali ne na ovaj način. Toga trebate biti svjesni. Meni je čudno da osobe koje se ovdje pozivaju na veliko domoljublje, suverenizam, koji govore o tome da ova Vlada ne vodi dovoljno o interesima RH staju svojim potpisima iza autora ovog teksta koji su prije svega htjeli raspisati referendum o ulasku Hrvatske u NATO, ovo vama govorim dragi prijatelji iz MOST-a i iz Hrvatskih suverenista i iz Domovinskog pokreta, vi ste svojim potpisom stali iza teksta autora koji je tražio prikupljanje potpisa da Hrvatska ne bi išla u NATO, koji govori da hrvatska država radi protiv izbjeglica i da ih treba prepustiti u prostor RH [[Upadica Radin: Hvala.]] Vi ste stali iza takvih uradaka. Hvala.
Hvala lijepa. Raspitao sam se i ustanovio sam da g. Bulj i gđa. Benčić su bili u pravu, samo malo, da su bili u pravu i upozoravam sve djelatnike Sabora koji nemaju, koji nisu iz tajništva sjednice da ne ulaze u sabornicu. Znači imali ste pravo, ispričavam se, ja to nisam vidio. Imamo dalje povredu Poslovnika. Da, izvolite g. Grmoja.
Poštovani kolega Bačiću, ako itko zna [[Upadica Radin: Članak, članak.]] Čl. 238., ako itko zna kako OZNA funkcionira, znate vi iz HDZ-a jer nigdje nema više bivših partijaša nego u HDZ-u i udbaša. A ako govorimo o hrvatskom pravosuđu, vi ste ga izkadrovirali, vi sa svojim kumovima i sad se bojite da se ti propita. Pa Hrvatski sabor, vi ste izabrali glavnog državnog odvjetnika. Zašto mi ne bismo mogli postaviti određena pitanja?
Hvala, g. Grmoja, hvala. Rekao sam da ću davati, samo malo oprostite, rekao sam da ću davati opomene za repliku i dajem vam opomenu jer je to bila replika. Idemo dalje, nitko drugi, jel da? Ne, ne? Bulj? Ne, dobro. Hvala i vama. I na kraju g. Milorad Pupovac iznosit će stajalište Kluba zastupnika SDSS-a. Izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. U nekom smislu ću se nastaviti ovo što je govorio kolega Hrelja o tome kako se širi neimaština i kako se uništava društveno bogatstvo, u ovom slučaju prirodno bogatstvo. Riječ je naime o pojavi o kojoj sam već govorio sa ove govornice prije koju godinu na osnovi dojava koje smo dobivali od lokalnog stanovništva s područja Sisačko-moslavačke i Karlovačke županije, o raširenoj pojavi protuzakonite sječe šuma i devastiranja šumskoga fonda na području tih dviju županija, te uništavanja lokalnih puteva koji ljudima služe za normalnu komunikaciju. Povod za ponovno javljanje jeste dopis koji smo dobili proteklih dana, a koji iscrpno obavještava o tome što se događa na jednoj općini na području Sisačko-moslavačke županije gdje se s jedne strane devastacija šuma nastavlja, s druge strane uzurpacija pod prijetnjama i otkup pod prijetnjama ljudi također se nastavlja, a da se pri tome oni koji bi se trebali brinuti o tome, a to su Hrvatske šume, to je MUP, očito još uvijek ne poduzimaju ili sudovi ne poduzimaju potrebne radnje da se to zaustavi. Pokušat ću vam dočarati stanje. Na području Karlovačke županije ima ukupno gotovo 190 hiljada hektara pod šumama. Na području Sisačko-moslavačke županije otprilike ili gotovo 95 hiljada područja pod šumom. Od tog područja i na jednoj i na drugoj županiji oko 20% su šume u privatnom vlasništvu, a oko 80% su šume u državnom vlasništvu. Godišnje se na tom području dozvoli od strane Hrvatskih šuma sječa gotovo između 350 i 400 hiljada m3 šume. Tu nemamo podatke o protuzakonitoj i ilegalnoj sječi šume. To je ogromna količina i to je ogroman prihod za Hrvatske šume, samo za Sisačko-moslavačku županiju to je oko 160 milijuna kuna godišnje. Neka 60 milijuna ode na plaće i druge troškove na 311 zaposlenih u upravi Hrvatskih šuma u Sisku. Kud ode ostalih 100 milijuna? Razvoja nema, ozbiljnog pošumljavanja nema, ulaganja u devastirane puteve ima malo ili nimalo i sad se postavlja pitanje kako promijeniti i zaustaviti taj trend? Istovremeno, oni koji bi trebali dobiti, šumarije koje na tom području postoje, koji bi trebali dobiti da se mogu razvijati, nažalost teško dobivaju jer postoji i sistem koji je uspostavljen, a po kojima jedni mogu dobiti, drugi ne mogu dobiti. Protuzakonita sječa šume se osobito izraženo odvija na područjima općina gdje je bilo većinsko srpsko stanovništvo ili gdje je vlasništvo privatne šume većinsko u rukama Srba. Model je jednostavan. Kupi se jedna parcela od nekoliko jutara, a posječe se cijela tabla sa svim onima za koje netko dojavi da vlasnik nije blizu. Onaj koji to uradi nakon toga nabavi dron i kontrolira, kao što smo mogli vidjeti u prilogu jedne televizijske emisije, kontrolira lokalno stanovništvo, a Hrvatske šume i policija nemaju novca za to da nadziru dronom kako netko ilegalno i uz pomoć različitih ljudi nastavlja devastaciju Hrvatskih šuma neovisno o tome da li je to vlasništvo države ili je privatno, to su Hrvatske šume. Pozivamo s ovog mjesta nadležne da to zaustave jer to je uništavanje jednog od najznačajnijih resursa koje Hrvatska ima.
Puno vam hvala, vrijeme. Imate dvije povrede, imamo dvije povrede Poslovnika. Prvu povredu ima, ne nema odgovora na povrede Poslovnika. Ovaj, prvu ima g. Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Pupovac je povrijedio čl. 238. našeg Poslovnika gdje je govorio o uništavanju prirodnih resursa. Ja bi samo kazao ovdje kolegu Pupovcu da se uništava i radi kulturocid na općini Civljane gdje su na vlasti SDSS i HDZ, gdje se ruši stoljetni pločasti most iz Srednjoga vijeka, bagerima doslovno se naša povijest ruši, pa bi vas pitao što je slijedeće? Dal će se u toj općini inkartati Crkva sv. Spasa i staviti možda plastični prozori? To ćemo zaustaviti jer se štete rade [[Upadica: Fala vam lijepa, vrijeme]] tamo gdje je vaš načelnik [[Upadica: Vrijeme, vrijeme]] iz SDSS-a u koaliciji s HDZ-om.
Vrijeme i opomena jer je bila replika i opomena jer je bila replika, to znate i sami, ne ne moram vam najavit. g. Zekanović, izvolite, povreda Poslovnika.
Poštovani potpredsjedniče, naravno čl. 238. Ovdje je kolega Pupovac zaboravio da je on u vladajućoj koaliciji, dakle on je pozvao sam sebe i Andreja Plenkovića da na vladi riješe ovaj problem. Dakle, vi ste u vlasti g. Pupovac i lijepo na vladi upozorite predsjednika vlade na ovaj problem i on će to riješiti siguran sam. Nemojte se praviti da ste ovdje oporba kada ste u vlasti ili je ovo možda sve skupa jedan igrokaz da se zaposli još jedan SDSS-ovac možda u Hrvatskim šumama koji će taj problem riješiti na način kako vi priželjkujete.
Hvala lijepa. I sami znate da ste zaslužili opomenu. Izvolite sjest. … [[Upadica se ne razumije.]] A moram vas opomenuti zato što se, ako tražite pauzu možete to reći. … [[Upadica se ne razumije.]] Gospodin Pupovac predlažem vam tražite pauzu. Moram vam dati opomenu ako ne tražite pauzu. Dobro. Hvala lijepa. Idemo dalje. Molim vas. Imate opomenu. Hvala. Idemo dalje. Prelazimo na: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama. Oprostite gospodine, gospodine Bulj nemojte tako, ako imate nešto reć tražite pauzu, tražite nešto, ali nemojte tako. Ja sam dao opmenu gospodinu Pupovcu. Dvije sekunde relaksacije prije nego što idemo dalje. Može? Jedna, dvije. Hvala lijepa. To je bila prva jutarnja replika. Jel me čujete gospodin Grmoja? To je bila prva jutarnja replika, a ne povreda Poslovnika. Idemo dalje. Gđa. Romana Nikolić iznošenje stajališta Kluba zastupnika SDP-a.
Hvala potpredsjedniče. Uvažene zastupnice i zastupnici. Ovaj tjedan obilježavamo dječji tjedan. Cilj njegovog obilježavanja i informiranja djece i odraslih o dječjim pravima, poticanje na sudjelovanje u aktivnostima koja razvijaju znanje, vještine i osjećaje vrijednosti kod djece. Podržavanje pravilnog razvoja djece, širenje svijesti o važnosti uključivanja djece u lokalnu zajednicu te svijesti o radu s djecom općenito, bilo on profesionalni ili volonterski. Dječja prava zajamčena su konvencijom i trebaju biti temelj svakog postupanja s djecom i mladima bez iznimke, pa tako kada je riječ o rizičnim skupinama djece i mladih. Prava rizične skupine djece posebno su došla u fokus tijekom ove godine prilikom suočavanja sa globalnom pandemijom koronavirusa kada smo počeli više govoriti i o nasilju u obitelji i svim drugim rizičnim faktorima čiji se intenzitet povećao tijekom epidemije, a koji uvelike negativno utječe na dječji razvoj i odrastanje. Kao društvo, dužni smo omogućiti sigurno i sretno odrastanje svakom djetetu. Kako bi to postigli, potrebno je osigurati jednake mogućnosti za rast i razvoj djece, neovisno o tome nalazi li se u ruralnim ili urbanim sredinama, u manje ili više razvijenim područjima Hrvatske te neovisno o ekonomskim prilikama ili neprilikama. Uz redovno obrazovanje, koje je ove godine više nego ikada iziskivalo trud i angažman odgojno-obrazovnih djelatnika, ranjivim skupinama potrebno je dodatna pomoć i podrška. Jedna od takvih je i socijalna usluga poludnevnog boravka za posebno rizične skupine djece, poput djece s problemima u ponašanju. Poludnevni boravak kao izvaninstitucijski oblik skrbi o djeci i mladima s problemima u ponašanju omogućava sustavnu pomoć i podršku razvoju vještina i znanja koja su im potrebna za svakodnevni život, usmjerava ih i smanjuje čestinu nepoželjnih ponašanja, potiče stvaranje novih interesa te kvalitetnijih međuljudskih odnosa i prijateljstava, a pritom ih ne izdvaja iz poznate socijalne okoline, ne odvaja od obitelji i ne stavlja na njih stignu djeteta iz doma za odgoj, koja još uvijek sa sobom nosi negativnu konotaciju u našem društvu. Primjeri dobre prakse pokazuju da su poludnevni boravci uspješan tretman koji je svojevrsna prevencija institucionalizacije u domove za odgoj ili pak penalne ustanove u budućnosti, zbog čega ovakve oblike podrške i pomoći djeci i mladima treba posebno financirati i podupirati. Izuzetno mi je zadovoljstvo bilo vidjeti da se izvaninstitucijski oblici skrbi za djecu šire i na području Slavonije te da pružatelji takvih socijalnih usluga svoj posao obavljaju odgovorno i profesionalno. Prošli mjesec imala sam prilike prisustvovati otvorenju poludnevnog boravka za djecu s problemima u ponašanju u općini Podgorač gdje je prepoznata potreba i osmišljeno rješenje od strane organizacije Civilnog društva Centra za nestalu i zlostavljanu djecu, koji već provodi socijalnu uslugu poludnevnog boravka na području 5 slavonskih županija. Usluga je realizirana kroz projekt centra kojeg financira Ministarstvo rada i mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike. Pohvalila bih financiranje socijalnih usluga kroz projekte, ali bih isto tako, istaknula da je neophodan duži kontinuitet financijske podrške kako bi se vidjeli konkretni učinci i rezultati rada. Pozvala bih lokalne i regionalne jedinice da daju svoj doprinos u razvoju socijalnih usluga kako bi svi zajedno radili na boljoj budućnosti naše djece, a time i boljom budućnosti društva u cjelini. Hvala.
Idemo dalje. - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama, prvo čitanje, P.Z. br. 32 Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Predstavnik predlagatelja je gospodin Stjepan Čuraj državni tajnik u Ministarstvu financija. Želi li uzeti riječ? Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Uvažene poštovane zastupnice, poštovani zastupnici. Danas se pred vama nalazi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama kojim se važeći zakon usklađuje s pravnom stečevinom EU odnosno preciznije paketom mjera za smanjenje rizika tzv. Risk reduction measures skraćeno RRM. RRM paketom zapravo nastavlja se daljnja reforma bankovnog sustava EU s ciljem očuvanja njegove otpornosti uz daljnje jačanje sposobnosti banaka da podnesu moguće troškove. Nastavlja se daljnja implementacija preostalih elemenata regulatornog okvira kojim je prihvaćen u Bazelskom odboru na nadzor banaka i Odboru za financijsku stabilnost. Nastavlja se i očuvanje financijske stabilnosti jačanjem kapitalnih potreba banaka i mjera za poboljšanje kreditne sposobnosti banaka odnosno smanjivanje opterećenja za manje banke poboljšanjem kapaciteta za financiranje malog i srednjeg poduzetništva i infrastrukturnih projekata. To je kontirani rad s obzirom na proteklu financijsku krizu, prije svega iz 2008. kojom se sada želi i ovim paketom mjera na razini EU svakako bolje regulirati i osigurati sam financijski sektor. Sam paket sastoji se od dvije uredbe i dvije direktive koje mijenjaju eu propise koji su u RH preneseni između ostalih propisa i u ovaj predmetni Zakon o kreditnim institucijama. Inače predmetnim zakonom se uređuje i uređuju uvjeti za osnivanje poslovanje i prestanak rada kreditnih institucija sa sjedištem u RH, supervizija njihovih poslovanja te uvjeti pod kojim pravne osobe sa sjedištem izvan RH mogu pružati bankovne i/ili financijske usluge u RH. Uvodno bih još želio naglasiti kako je RH u srpnju ove godine ušla u europski tečajni mehanizam tzv. RM2 te je uspostavom bliske suradnje HNB-a sa Europskom središnjom bankom postala država članica sudionica u jedinstvenom nadzornom mehanizmu, što je jako bitno pogotovo vezano uz ovaj predmetni zakon i jedinstvenom sanacijskom mehanizmu o kojem će biti nešto više riječi pod sljedećom točkom dnevnog reda. Mislim s obzirom pogotovo na ovo vrijeme da je to apsolutno jedan od uspjeha same Hrvatske što je uspjela ispuniti sve kriterije. Odluka o bliskoj suradnji HNB-a sa Europskom središnjom bankom stupila je na snagu 14 dana od objave u Službenom listu EU odnosno 27. srpnja, a početak te bliske suradnje koju ćete kasnije imati prilike raspraviti, vezano uz ove izmjene, je upravo sada nedavno 1. listopada 2020. prije nepunih tjedan dana. U okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma Europska središnja banka odgovorna je za učinkovito i dosljedno funkcioniranje jedinstvenog nadzornog mehanizma i ima isključivu nadležnost nad svim bankama eu područja. Izravno nadzire značajne kreditne institucije, a nacionalna nadzorna tijela, kod nas u ovom slučaju najviše HNB, s njom u suradnji izravno nadziru manje značajne kreditne institucije. Dakle, zajednički samo je pitanje tko izravno nadzire velike, to je u ovom slučaju Europska središnja banka dok HNB izravno nadzire manje, ali svi zajednički sudjeluju u tom postupku. Tako je Europska središnja banka od 1. listopada ove godine upravo nadzire te veće kreditne ili značajnije kreditne institucije i ona će ujedno biti nadležna za izdavanje i oduzimanje odobrenja za pružanje bankovnih usluga i procjenu stjecanja kvalificiranih udjela u bankama u odnosu na sve kreditne institucije unutar već spomenutog jedinstvenog nadzornog mehanizma, što znači i ove manje institucije. Te nadzorne zadaće poznate su pod nazivom inače kolokvijalno zajednički postupci. Što se tiče prema popisu objavljenom 11. rujna ove godine Europska središnja banka izravno će nadzirati 8 takvih financijskih odnosno kreditnih institucija i to Zagrebačku banku, Privrednu banka, Erste & Steirmarkische banku, Raiffeisen banku, Sberbanku, Adiko banku i dvije stambene štedionice, PBZ i Raiffeisen. Odluka općenito o tome da li je banka značajna ili ne temelji se na njezinoj veličini, znači ukupno vrijednost imovine, njezinoj važnosti za gospodarstvo države u kojoj se nalazi ili EU u cjelini, njezinim prekograničnim aktivnostima i činjenici samoj je li zatražila ili dobila izravnu financijsku potporu Europskog stabilizacijskog mehanizma ili Europskog fonda za financijsku stabilnost. Inače, Europska središnja banka redovito preispituje značajnost svih banaka u državama sudionicama i status banaka se može promijeniti zbog razloga povezanih s redovnim poslovanjem ili zbog jednokratnih događaja kao što su spajanja ili pripajanja, dakle svake godine se utvrđuje koje su to banke s obzirom na sve ove navedene kriterije. Hrvatska narodna banka ostaje zadužena za nadzor manje značajnih kreditnih institucija, izradu prijedloga odluka o zajedničkim postupcima te za nadzorne zadaće koje ne ulaze u bonitetni nadzor. Ono što je apsolutno bolje za nas jest činjenica da primjerice, za velike banke mi sada imamo uvod u kompletno njihovo poslovanje, a zapravo pri tome želimo istaknuti da u prijašnjim okolnostima mi nismo znali sve što rade naše banke, odnosno mi smo znali sve što rade naše banke, ali nismo imali ili imali smo vrlo malo informacija što rade njihove matice. Dakle ovime zapravo je omogućena razmjena između supervizorskih tijela i otvorio nam se pristup svim informacijama o poslovanju grupe na razini cijele EU, tu smo imali u ovom Domu, odnosno u Saboru rasprave o tome tko su vlasnici banaka i kako mi poslujemo na razini EU. Sada ovim izmjenama i direktivama implementacijom direktiva i uredbi upravo će i HNB dobiti informacije. Konkretno, ovaj prijedlog donosi neke od najvažnijih sljedećih novosti, dakle, propisuju se obveza licenciranja za matični financijski holding i matični mješoviti financijski holding koji je član grupe kreditnih institucija u RH. Također, kreditne institucije sa sjedište u RH koja je članica grupe iz treće zemlja koja posluje putem više od jedne institucije u EU i čija je ukupna vrijednost imovine jednaka ili veća od 40 milijardi eura, dužna je imati posredničko matično društvo u EU. Prijedlogom zakona propisuje se i obveza licenciranja kao kreditne institucije za investicijsko društvo čija je imovina na individualnoj ili grupnoj razini veća od 30 milijardi eura. Budući da se od banaka zahtjeva da održavaju dovoljnu razinu i kvalitetu kapitala kako bi se mogla nositi sa stresnim scenarijima u budućnosti, dodatno se precizira redoslijed i uvjeti nalaganja kapitalnih zahtjeva odnosno zaštitnih slojeva kapitala. Prema važećem zakonu, HNB je nadležno tijelo za utvrđivanje ostalih sistemskih važnijih kreditnih institucija tzv. OSV kreditnih institucije i u tijeku je njihovo preispitivanje ... [[Govornik se ne razumije.]] institucija čiji se rezultati objavljuju uvijek koncem godine, pa tako će biti i u prosincu ove godine. Prema podacima samo, mogu i napomenuti, iz prosinca 2019. te kreditne institucije odnosno sistemski važne kreditne institucije u RH su Zagrebačka banka, Privredna banka, Erste & Steirmarkische banka, Raiffeisen, OTP, Adiko te HPB. Radi usklađivanja s postupcima odlučivanja unutar već spomenutog jedinstvenog nadzornog mehanizma u kojima sudjeluje Europska središnja banka, to su ti tzv. zajednički postupci, postupanja kreditnih institucija HNB-a usklađuju se s procedurama ESB-a. Sukladno uvedenoj definiciji, male i jednostavne kreditne institucije, dakle čija je vrijednost imovine jednaka ili manja u protuvrijednosti od jedne milijarde eura, za tu kategoriju zapravo kreditnih institucija omogućeni su sljedeći olakšavajući regulatorni zahtjevi. Nadzorni odbor ne mora imati propisani broj neovisnih članova, ne mora imati Odbor za primitke i Odbor za imenovanja, a Odbor za rizike može kombinirati sa Revizijskih odborom pod uvjetom da članovi imaju odgovarajuće znanja, vještine i stručnosti. Ne primjenjuju se pojedine odredbe koje se odnose na politiku primitaka uključujući diskrecijske mirovinske pogodnosti. Dana je mogućnost korištenja standardizirane metodologije ili pojednostavljene standardizirane metodologije pri izračunu kamatnog rizika koji proizlazi iz poslova koji vode u knjizi pozicija kojima se ne trguje. Ono što je izuzetno bitno da se u ovome i proširuje ovim izmjenama uloga HNB-a kao supervizora u dijelu utvrđivanja okolnosti koji upućuju na pranje novca ili financiranje terorizma u kreditnoj instituciji. U tom slučaju naložit će se kreditnoj instituciji, ako se ocijeni potrebnim, odgovarajuće supervizorske mjere te obavijestiti nadležno nadzorno tijelo i Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo. Još nešto od izmjena svakako ono što je po meni bitno za naglasiti je da se i uvođenje rodno neutralne politike primitaka, konkretno u čl. 152. HNB od sada biti dužna prikupiti podatke u razlikama u primicima između spolova. Također se uvodi i izvješćivanje o osobama u posebnom odnosu, to se proširuje, proširuje se definicija člana uže obitelji, preciziraju se zapravo i definicija povezane osobe. Ujedno se iz Zakona o kreditnim institucijama brišu odredbe o prisilnoj likvidaciji i stečaju kreditnih institucija jer će biti predmet uređenja zasebnih zakona o prisilnoj likvidaciji, kao i odredbi o nedostupnosti depozita koji će biti predmet uređenja novog zakona o sustavu osiguranja depozita, zapravo, koji ima cilj zaštite vjerovnika kroz maksimalnu naplatu i ono što nam je sigurno ste toga svjesni bili i u proteklom periodu i u povijesti postupaka samih stečaja i likvidacija koja su trajale i desetke godina, sada će se na ovim prijedlogom bi se to ograničilo do maksimalno 3 godine. Zaključno, ovim prijedlogom zakona nastavlja se daljnje usklađenje hrvatskog zakonodavstva sa pravnom stečevinom EU. Ujedno se uređuje postupanje kreditnih institucija i HNB-a u kontekstu ulaska RH u Jedinstveni nadzorni mehanizam i Jedinstveni sanacijski mehanizam. U tu svrhu, ESB-a je u lipnju 2020. dovršila sveobuhvatnu procjenu 5 hrvatskih banaka koju je provela nakon što je RH podnijela zahtjev za uspostavu upravo te bliske suradnje između HNB-a i ESB-a. Sveobuhvatnom procjenom utvrđeno je da niti jedna od obuhvaćenih banaka nema kapitalnih nedostataka jer njihove stope redovnog osnovnog kapitala nisu bile niže od minimalnih stopa koja se upotrebljavaju u pregledu kvalitete imovine i testiranja otpornosti na stres. Ono što bankovna unija donosi Hrvatskoj je dodana vjerodostojnost i sigurnost koja proističe iz jednake primjene supervizorskih i sanacijskih pravila i praksi imajući u vidu visoki stupanj financijske integracije s euro područjem takav ujednačen pristup pridonosi još većoj sigurnosti i transparentnosti. Zahvaljujem na vašoj pozornosti.
Hvala. Ostanite ovdje, gospodin Bulj, da već ste rekli da tražite, ali ja bih samo prije replika ako možete, vi ste prvi za repliku, samo da repliku obavimo, a onda, može, jel se slažete? Dobro. Izvolite, prva replika gospodin Bulj.
… [[Govornik nije uključen.]]
Mikrofon, mikrofon.
Možemo vratit vrime sad?
Može, ja ću vam dati, dat ću vam 20 sekundi više.
Ok, evo u ime kluba tažio bi 10 minuta stanku u ime Kluba MOST-a da progovorim o ovom Zakonu o kreditnim institucijama, koje se usklađuju non stop sa europskim direktivama, međutim ja moram još jednom upozoriti da je ovaj sabor donio u prošlom mandatu jednoglasno zakon o kreditima koji su ugovoreni u RH, a u biti, međunarodni krediti, a u biti nisu legalni vjerovnici, to je tzv. lex Škibola. Međutim, niti Ministarstvo financija, niti HNB koji je najmanje narodna, Hrvatska narodna banka ne rade ništa. Vi ne poštivate zakone pa čujete li jauk tih štedno-kreditnih, tih ljudi koji su opljačkani od tih štedno kreditnih zadruga, Raiffeisen, štedno kreditnih zadruga koji ne radi u Austriji, koji to ne radi u Mađarskoj [[Upadica: Hvala lijepa.]] nego naše ljude su bacili nelegalno na prosjački štap.
Dao sam vam 20 sekundi više, gospodine Bulj možemo ići na replikama odmah ili dajemo 10 minuta pauze. Može odmah? Ovo nije bila replika, rekli ste da tražite pauzu.
Ovo je bila replika, vi ste zamolili.
Pa tražili ste pauzu.
Ne, ne vi ste rekli da …
Je ja sam to rekao, ali vi ste onda tražili pauzu.
E ja sam onda krivo, jel?
Malo ste se zanijeli, da. Možemo ići dalje pa sad imate repliku. Ajde, izvolite gospodin Bulj, imate repliku. Gospodin Stjepan Ćuraj dođite ovdje.
Ok, evo ja bi samo upitao još jednom vas, zašto ne poštivate vi kao hrvatska Vlada, Ministarstvo financija, hrvatska nenarodna banka, zašto ne poštivate ono što je jednoglasno donio Hrvatski sabor u prošlom mandatu, zakon o znači gdje su, lex Škibola, gdje su ti nelegalni međunarodni krediti proglašeni nevažećim. Također i u slučaju švicaraca, mi samo pričamo o kreditnim institucijama i kako ih dokapitalizirati. Te banke u nas, uvaženi državni tajniče i vi ste bili saborski zastupnik ovdje i glasali ste za taj zakon, zbog čega Hrvatska država, vi, vi Ministarstvo financija pogodujete nelegalnim stranim Raiffeisen štedno kreditnoj zadruzi iz Austrije? To ne može u Mađarskoj. Zašto u Mađarskoj ne mogu pljačkati hrvatski narod, zašto ljude iseljavaju, zašto se ljudi njihovi članovi ubijaju zbog tih Raiffeisen štetnih zadruga [[Upadica: Vrijeme.]] i zašto Hrvatska, Ministarstvo financija ne poštiva odluku donesenu u saboru.
Hvala. Gospodine državni tajniče izvolite odgovor.
Ja se zahvaljujem. Zahvaljujem uvaženi zastupniče Bulj, navedeni komentari nisu predmet ovoga zakona. Svakako da ne možemo komentirati koliko je bilo određenih prijava i postupaka prije koji su bili protuzakonito, oni se rješavaju i naravno da ministarstvo dosljedno provodi sve zakone i upute koji su u skladu sa pozitivnim propisima. Zahvaljujem.
Povreda Poslovnika, izvolite.
Povreda Poslovnika 238., ne poštivate jednoglasnu odluku Hrvatskoga sabora da su nelegalni krediti Raiffeisen šteditno kreditnih zadruga koji izvlače novac i pljačkaju naš narod i njihovu imovinu. Ljudi se doslovno ubijaju i njihovi članovi obitelji, a mi kao sabor kao institucija smo jednoglasno u prošlom mandatu donijeli taj zakon i vi državni tajniče i vi iz HDZ-a i tada oporba, jednoglasno. Pa tko je jači od Hrvatskoga sabora, da li lobisti po klubovima [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] u kojima se nalaze vaši bivši članovi i ovdje [[Upadica: Vrijeme, vrijeme, vrijeme, vrijeme.]] i Milorad Pupovac, naravno žao mi je što ga nisam maloprije pitao. Hvala lijepo.
Vrijeme, vrijeme, vrijeme. Sami znate jel da, da je opomena, opomena izvolite. Sada je gospođa Peović, Katarina Peović ima repliku.
Pa evo, moje pitanje je znači vezano uz ovaj zakon koji je očito samo još jedna jel prilagodba sa europskom regulativom, no ovdje se govori o nekim stresovima, o nekim šokovima koje treba prevladati novom regulativom, ja bih vas upozorila da je izvješće Europske središnje banke ukazalo da stresova banaka nema, ali ima stresova građana koji su stvarno u ogromnim dugovima koje nećemo riješiti ovakvim zakonima koji u potpunosti ignoriraju bilo kakvu suverenu, autonomnu politiku, monetarnu a ovdje vidimo da je to samo još jedan korak prema uvođenju EUR-a. No, konkretno pitanje ajde vezano uz ovo, na koji način se uopće misli srediti znači skrestati te stresove za banke i neku vjerodostojnost banaka ako je ovo novi regulativni okvir, a vidjeli smo da Bazel 2, Bazel 1 isto tako su imali reakciju i rezultate bankarske pronevjere pa i u Hrvatskoj [[Upadica: Vrijeme, hvala.]] Riječke banke.
Hvala. Izvolite gospodine državni tajniče odgovor.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvažena zastupnice dakle ovdje kada govorimo o scenarijima testiranja, a to su scenariji testiranja otpornosti zapravo na stres, stopa redovnog i osnovnog kapitala dakle rade se različiti scenarij upravo kako ne bi došlo do prelijevanja eventualnog rizika na građane na vjerovnike, kako bi se utvrdilo da sve banke mogu redovito servisirati svoje obveze i da nam se ne dogodi situacija, a to pogotovo Europska komisija pazi da dolazi do bilo kakvih mogućih nelikvidnosti ili nesolventnosti samih banaka koje bi ugrozilo financijsko tržište. Dakle, to je stres, kao takav kolokvijalno je stres test koji se koristi izraz u anglosaksonskom i bankarskom sustavu u kojem zapravo žele se provjeriti sve mogućnosti događanja na tržištu i da li se banka može s njima nositi upravo ovo kao što ste vi spomenuli kako bi se izbjeglo bilo kakvi rizici prema krajnjem korisniku građana korisniku bankarskih usluga.
Fala lijepa. gđa. Perić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Pa evo, htjela bi istaknuti još jedanput koliko je zapravo važnost suradnje HNB-a i Europske banke, središnje banke, čime zapravo od 1. listopada ove godine se počinje nadzirati i bugarske i hrvatske banke, a uz to su i štedionice. Dakle, ono što smo imali problem u prethodnim periodima značajno će umanjiti upravo sve te moguće i mogućnosti eventualno prevara koje su se događale, što treba biti zapravo doprinos našem bankarskom sustavu.
Fala lijepa, odgovor.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče, uvažene, uvažena zastupnice Perić. Upravo tako, dakle mi s ovim apsolutno dobivamo širu mogućnost primjene, širu mogućnost zaštite od rizika naših kreditnih institucija, dakle ne samo banaka, nego svih onih koji obavljaju ove poslove o kojima smo ranije govorili i upravo je smisao objedinjavanja jedinstvenog i nadzornog mehanizma, kasnije i sanacijskog mehanizma, da se taj rizik svede na minimum i da dobijemo uvid u poslovanje i onoga što rade vlasnici naših banaka u Hrvatskoj, što dosada nismo imali. Dakle, Europska središnja banka provodi izravni nadzor na velikih institucijama, HNB nad manjim, ali zajedno to ne znači da središnja banka ne provodi i nadzor na ovima manjima, niti da HNB ne sudjeluje u samom nadzoru i mehanizmima kod velikih. Dakle, s ovim nam se širi mogućnost samih nadzora prikupljanja svih relevantnih podataka, a time i osiguranja svih štednih uloga, naravno i same aktive banke odnosno i onih naših građana koji su korisnici.
Hvala i na kraju posljednja replika g. Lalovac.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, uvodno ste rekli da HNB sada širi im se ovlasti i oni sada preuzimaju nadzor za sprječavanje pranja novca i financiranje terorizma. To je nekad radio odnosno radi Ured za sprječavanje pranja novca pri Ministarstvu financija. E sad me zanima da li se tu dolazi do nekakvog preklapanja odnosno koje će sad biti funkcija HNB-a za sprječavanje pranja novca jel smo svjesni da je bilo i nekakvih informacija u javnosti negdje prije negdje godinu dana za neke naše banke jel, da li imate tu nekakvu informaciju? I druga stvar, kakva će sad bit suradnja između Ministarstva financija i HNB-a odnosno ko će tu sada biti koji će nositi te glavne aktivnosti? Zahvaljujem.
Fala, odgovor izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče Lalovac, apsolutno dobro pitanje da se razjasni. Dakle, ovdje se proširuje uloga, HNB je dosada imao ulogu supervizije, samo se proširuje uloga narodne banke kao supervizor u dijelu utvrđivanja okolnosti koje će, koje ste i spomenuli koje upućuju na pranje novca i financiranja terorizma, dakle ne dolazi do razdvajanja dosadašnjih funkcija. Ured za sprječavanje pranja novca i korupcije i dalje nastavlja sa svojim djelovanjem koje rade ili po prijavi ili po, po samim izvidima samostalnim. No ovdje se upravo i spomenuta događanja koja su bila i u ožujku ove godine navodi da sada može HNB samostalno proširiti svoje ovlasti supervizije nad svim kreditnim institucijama u Hrvatskoj, a paralelno rad se razdvajaju te funkcije kao što su i dosada bile što se tiče nekih protuzakonitih radnji koje onda ured mora detektirati i procesuirati.
Fala lijepa, nemate više replika, možete ići na mjesto. Prije sam preskočio reći da raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun, pa sada pitam želi li netko govoriti u ime odbora? Ne. Otvaram raspravu, prvi je g. Boris Lalovac koji će govorit u ime Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Pred nama su danas 2 zakona, usklađivanje sa EU direktivom. Prvi je Zakon o kreditnim institucijama, drugi je Zakon o sanaciji kreditnih institucija, pa sam pito zašto ne objediniti raspravu jel zapravo tolko su ta dva zakona isprepliću i vrlo su važna i za hrvatski financijski sustav. Vrlo kratko, zašto je Europa krenula u ovakav zakon? Zato nakon krize 2008.g., nakon što su banke, prvo u Americi, a poslije toga u Europi, doživjeli jedan potpuni kolaps i jednu recesiju koja nije viđena bila od 1922.g., Europa je rekla ne više, nećete više vaše ludosti što radite na financijskim tržištima, neće to više plaćati porezni obveznici, neće to više plaćati građani. I Europa je zapravo negdje 2008.-2009., početkom zapravo 2010. krenula je u regulativu financijskih institucija na europskom tržištu i rekla je mi ćemo sad napraviti jedinstveni mehanizam da ukoliko u budućnosti dođe do propasti banaka odnosno financijskog sektora to više neće ići na teret poreznih obveznika. Zašto? Zato što sve što ono dogodilo se 2008.g. išlo je na teret poreznih obveznika odnosno na teret proračuna financija Ministarstva financija odnosno vlade i šta se tad dogodilo? Enormno su porasli dugovi država. Dugovi država, svi dugovi država su otišli u nebo, za 20 do 30% je porastao javni dug svih država i onda je došlo do promjene cjelokupne regulative i reklo je sada ćemo zapravo dovesti da ukoliko se dođe do problema u budućnosti sa financijskim institucijama, vi ćete to, vaši vjerovnici ćete to platiti na vaš teret, na vaš teret. U konačnici se zapravo pokušava dovesti u red financijske institucije koje imaju imovinu veću nego što ima, nego što stvara europodručje GDPR. Znači samo banke u Eurozoni imaju imovinu 22 tisuće milijardi eura, 22 tisuće milijardi eura banke imaju u Europi svoju imovinu. EU odnosno područje zemalja euro članica stvara 15 tisuća milijardi, znači banke su više imaju imovinu nego što se stvara GDP u Europi. Kakva je situacija u Hrvatskoj? Isto. Veličina banaka odnosno aktive banaka u Hrvatskoj vam je negdje oko 408 do 410 milijardi kuna, 410 milijardi kuna sva imovina banaka u Hrvatskoj. Koliko stvara Hrvatska BDP-a? Ako nam bude pao BDP doći ćemo negdje na 360, 370 milijardi. Sada se postavlja pitanje kako neke koji su u konačnici jači od države dovesti u red? I to je jedan od ovih zakona da se banke koja imaju središta i zato što je uvodno to vrlo dobro rekao državni tajnik će pratiti i maticu i pratit će njihovo poslovanje njihovih podružnica. Jel kakvo je stanje u Hrvatskoj? 90% banaka u Hrvatskoj aktive je u stranom vlasništvu, znači matice u Italiji, u Austriji u drugim zemljama i od ovih 410 milijardi kuna imovine, sad ECB će direktno monitorirati i nadgledati negdje oko 330, 340 milijardi aktive. To vam je Zagrebačka banka koja ima 113 milijardi aktivu, PBZ negdje oko 84, 85, treća Erste 61, 62, OTP vidim ovdje nije OTP, oni su zajedno oni su četvrta i još Raiffeisen sa 30 itd. znači ukupna imovina njihovih banaka koje će sada direktno kontrolirati ECB oko 330 milijardi odnosno negdje 80% ukupne bankovne aktive. Zašto? Upravo tak da bi im omogućilo da je nemoguće događati se prelijevanje iz jedne zemlje u drugu odnosno da kada se dogodi određeni poremećaj u nekoj matici banci, da se ne dogodi poremećaj u RH. To je jako bitno za Hrvatsku jel ukoliko se dogodi poremećaj u nekoj zemlji vani, šta prvo radi matica? Prvo povlači novac iz regije odnosno iz tih drugih zemalja i onda se može dogoditi poremećaj u toj drugoj zemlji. Zato sam bio rekao da bi bilo dobro da se objedini ova rasprava o sanaciji jel onda dolazi do problema štediša i do problema prelijevanja kako onda štediše mogu doći do svog novca. I zbog toga u ovome kontekstu mislim da je ne samo što je napravljen određeni nadzor da imaju sada kontrolu cjelokupnog poslovanja jel vrlo je teško pratiti financijske transakcije između matica, između banaka i tako … jel kada već idemo u euro odnosno kada se Europa odredila za euro ima valutu zajedno onda zapravo ne možete imati stabilnost države ako nemate financijske institucije koje trguju s tim eurima odnosno koji su najveći trgovci valutama, morate ih imati pod kontrolom. Jel tu se onda događaju određeni šokovi i zbog toga je i Europska komisija odnosno EU rekla širimo pitanje EU odnosno bankovne unije koju zapravo žele provesti do 2024. godine odnosno u budućnosti da bi se stabiliziralo i onemogućilo da pojedine zemlje, a Hrvatska je mala zemlja u odnosu na cjelokupni bankarski sustav. Znači hrvatski GDP je 50 milijardi eura, 50 milijardi eura GDP. Banke u Europi imaju 22 tisuće milijardi eura. Hrvatska je izuzetno ranjiva na povlačenje novca iz njihovih matica iz Hrvatske, izuzetno ranjiva. Vidimo da bilo kakav poremećaj na financijskom tržištu u Hrvatskoj bi reflektiralo se i na štediše i destabiliziralo gospodarstvo. I zbog toga je bitno jel mi ne možemo, mi nemamo dovoljno kapitala jel kažem 90% sustava je u eurima odnosno područje europskih banaka, mi nemamo banke iz SAD nego sve su banke zapravo europske, talijanske, austrijske ovdje ima mađarske itd. znači uglavnom sve one iz euro područja. I zbog toga kada su već ušli na financijski sustav tu Europska središnja banka, ovdje sam napomenuo ove banke koje će sada direktno nazirati, a ono što je bitno direktno će nadzirati i sprečavanje pranja novca. I tu je ta suradnja čini mi se ne samo Ureda za sprečavanje pranja novca nego i HNB-a, a zapravo i Europske centralne banke da ukoliko se dogodi do nekakvih takvih elemenata sprečavanja pranja novca da ga se onda može pratiti do matice, da se onda može pratiti kroz cjelokupnu njegovu vertikalu jer on nikada on ne ide da nije nekakav širi kontekst. Stoga se mijenjaju određene, a to ćemo i u tom drugom nekakvom zakonu kada budemo govorili govorit ćemo i o zamjeni odnosno govorit ćemo o postojanju sanacijskih tijela ukoliko se dođe do nekakve propasti financijskih institucija i zato sam rekao da bi bilo dobro da smo to objedinili da bi se onda imala jedna cijela slika poveznica tih zakona. Ono što je činjenica i to je nedavno sada pokazala prva kriza, korona kriza je pokazala samo u Europskoj centralnoj banci da imate na razini Europe 500 milijardi nenaplativih kredita, na razini EU euro područja 500 milijardi nenaplativih kredita. Zamislite kako je to mogući problem ukoliko nema vrlo jasnih mehanizama kontrole to je nedavno objavilo za drugi kvartal Europska središnja banka objavila strukturu kvalitete imovine. I ono što je Europska centralna banka napravila ovim našim bankama u Hrvatskoj je napravila koliko vam je vaša imovina kvalitetna, to je bitno, da smo dobili još jednom potvrdu ne samo HNB-a nego europskih institucija da imovina kojom upravljaju hrvatske banke odnosno da su to njihovi plasmani, a to je jako bitno u konačnici za hrvatske štediše, napravili su dodatnu kontrolu kvalitete imovine i utvrdili su da prolaze, da prolaze, da su prolazni da imaju dobru adekvatnost kapitala i zadovoljili su test u konačnici, od Europske centralne banke dobili su zeleno svjetlo. Zbog toga je, mislim da sve ove institucionalne, ovo je institucionalno zapravo jačanje hrvatskog financijskog sustava da je dobro za RH, da je dobro zato što institucionalno se jača cjelokupni sustav financijskih institucija i da je u konačnici ukoliko bi se dogodi nekakva nova kriza da neće više ići na teret hrvatskih poreznih obveznika, a to je jako bitno jel ćemo doći u drugome Zakonu o sanaciji kreditnih institucija na koji način će se takve krize u budućnosti rješavati i odakle će se isplaćivati određeni depoziti kao zaštita hrvatskih građana koji su tamo ulagali, jel. Zahvaljujem i Klub SDP-a će podržati navedeni zakon.
Fala lijepa, točni kao ura. I sada je g. Domagoj Ivan Milošević koji će govoriti ispred Kluba zastupnika HDZ-a kada očistimo govornicu. Izvolite.
Dobar dan poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege, državni tajniče sa suradnicom. Ja nemam toliko žara ko kolega Lalovac na ovoj točci, ali svejedno ovaj pripala mi je čast govoriti. Dakle prijedlog ovog zakona danas dio je paketa mjera za smanjenje rizika kojim se nacionalno zakonodavstvo usklađuje s pravnom stečevinom EU i kojim se nastavlja daljnja reforma bankovnog sustava EU s ciljem očuvanja njegove otpornosti uz daljnje jačanje sposobnosti banaka da podnese moguće šokove, a ti šokovi, čuli smo ovaj, su neizbježni s obzirom na recesiju koja je zahvatila Europu i skoro cijeli svijet. U sklopu paketa mjera za smanjenje rizika radi jedinstvenog postupanja na nivou EU u pogledu financijskih holdinga, mješovitih financijskih holdinga, primitaka, nadzornih mjera i ovlasti, te mjera za očuvanje kapitala, donesene su ove uredbe i direktive koje članice, države članice imaju u obvezi prenijeti u nacionalno zakonodavstvo do 28. prosinca ove godine. Prijedlog ovog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama izrađen je prvenstveno radi prijenosa tih direktiva. I ja ću sada reć zapravo o čem se ovdje primarno radi, koje su to ključne izmjene. Dakle, prvo matični financijski holding i matični mješoviti financijski holding koji je član grupe kreditnih institucija u RH dužan je HNB-u podnijeti zahtjev za izdavanje odobrenja za rad. Dalje, kreditna institucija sa sjedištem u RH koja je članica grupe iz treće zemlje koja posluje putem više od jedne institucije u EU i čija je ukupna vrijednost imovine jednaka ili veća od 40 milijardi EUR-a dužna je imati posredničko matično društvo u EU. Veliko investicijsko društvo je investicijsko društvo čija je imovina neinvidualno ili na krupnoj razini veća od 30 milijardi EUR-a. Takvo društvo mora HNB-u predati zahtjev za izdavanje odobrenja za rad kao kreditna institucija. Precizira se redoslijed i uvjeti nalaganja kapitalnih zahtjeva, te posljedice njihovog kršenja, a zahtjev za pokriće rizika prekomjerne financijske poluge predstavlja paralelan zahtjev u odnosu na klasične kapitalne zahtjeve. Propisuje se obveza supervizije HNB-a u sprječavanju pranja novca, uvodi se definicija male i jednostavne kreditne institucije čija imovina ne prelazi protuvrijednost od jedne milijarde EUR-a. Ovo bi moglo dosta bit bitno kod nas zato što kad gledate odnose ne samo banaka nego i poduzetnika, veličina poduzetnika naših biznisa onda u principu posebno za srednje i ove male i mikro poduzetnike su bitne ove male jednostavne kreditne institucije i njihova brzina odlučivanja. Postupanje HNB-a usklađuje se s procedurama Europske središnje banke, odavanjem bankovne tajne ne smatra se bilo koji slučaj razmjene podataka koji je dozvoljen propisima kojim je uređena zaštita osobnih podataka. Nadalje, definira se istovjetan rok dostave revizorskog izvješća HNB-u najkasnije u roku od 3. mjeseca od isteka poslovne godine na koju se odnose godišnji financijski izvještaji čime se rok za male kreditne institucije u odnosu na postojeće skraćuje za mjesec dana. I na kraju, brišu se odredbe o prisilnoj likvidaciji i stečaju kreditnih institucija jer će biti predmet uređenjem posebnog zakona koji je u izradi. Europska središnja banka 5. je lipnja ove godine dovršila sveobuhvatnu procjenu 5 hrvatskih banaka koju je provela nakon što je RH podnijela zahtjev za uspostavu bliske suradnje između Europske središnje banke i HNB-a. Tom procjenom obuhvaćene su bile Zagrebačka banka, Privredna banka, Zagreb Erste&Steiermaerkische, OTP banka i HPB. Postupak se sastojao od pregleda kvalitete imovine i testiranja otpornosti na stres sukladno metodologijama Europske središnje banke. Tom procjenom utvrđeno je da nijedna od obuhvaćenih 5 hrvatskih banaka nema kapitalnih nedostataka jer njihove stope redovnog osnovnog kapitala nisu bile niže od minimalnih stopa koje se upotrebljavaju u pregledu kvalitete imovine i testiranja otpornosti na stres. Na samom kraju mi dozvolite reć ovo zadnje što sam rekao, ali ovaj zakon i cijela ova tema zašto mislim da je to bitno. Ima više razloga. Ja ću bit, nastojat ću bit kratak. Prije svega radi sigurnosti štedišta u bankama i njihovo povjerenje u banke. Danas nikad lakše oni koji imaju novac u bilo kojoj banci unutar EU prebacuju novac negdje drugdje. Podsjetit ću na sve i naše građane da novac koji se posuđuje u bankama gospodarstvu, poduzetnicima, samim građanima, nije nečiji tuđi novac nego primaran novac štediša, mali je dio kapitala u odnosu na ono što, što banke danas bilo gdje na svijetu posuđuju gospodarstvu ili građanima. Drugo, mislim da je to bitno radi stabilnosti i likvidnosti bankarskog sektora upravo kako bi se očuvalo kreditiranje poduzeća odnosno privatnog sektora primarno i hrvatskog gospodarstva s obzirom na povećane rizike u samoj recesiji. Ovdje bih naglasio posebnu važnost kreditiranja srednjih i malih poduzetnika, dakle srednji i mali poduzetnici u Hrvatskoj zapravo gotovo da nemaju drugog izbora nego se obratiti za financiranje komercionalnim bankama. Dakle, veliki poduzetnici imaju i druge alate na raspolaganju, ali s obzirom da je naše kapitalno tržište relativno slabo, da ne kažem polumrtvo, onda posebno kad su u pitanju srednji i mali poduzetnici, to je jedini način da financiraju svoje aktivnosti. I na kraju, ne najmanje važno s obzirom na recesiju u kojoj jesmo i koja je pred nama mislim da je ključno da shvatimo da ono s čim se bave banke je krvotok svakog gospodarstva. Dakle, ugrožavanje krvotoka svakog organizma, u ovom slučaju gospodarstva, jednostavno ne može niti donijeti oporavak, niti ubrzati taj oporavak, niti nam može, ono što svi skupa želimo, omogućiti što brži izlazak iz recesije. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada je ne redu gospođa Sandra Benčić, koja će govoriti u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevoga bloka. Izvolite.
Hvala vam. Dakle, mada se izmjenama i dopunama ovog zakona usklađujemo s acquiem treba reći da je u obrazloženju prijedloga izmjena i dopuna navedeno da se većinski usklađuje ali i da postoje i neke druge i neke druge izmjene. Kada se već pristupalo i nekim drugim izmjenama koje nisu uvjetovane usklađivanjem, smatramo da je veliki propust što se propustilo ispraviti one odredbe zakona koje najviše pogađaju građane, a to su upravo one o prodaji njihovih dugova agencijama za naplatu potraživanja i koje su konkretno propisane u Poglavlju 9. - kupoprodaja plasmana kreditne institucije. Dakle, u taj dio se nije diralo. Moram reći da je upravo danas i pučka pravobraniteljica naglasila koliko je to veliki problem za hrvatske građane i kako te agencije ne posluju u potpunosti u skladu sa zakonom, a ako i, kada i posluju u skladu sa zakonom da postoje ozbiljni propusti u regulaciji njihovog tretmana dužnika. U Hrvatskoj djeluje veći broj agencija za naplatu potraživanja, B2 Kapital u vlasništvu nizozemske Ultima Netherlands, EOS Matrix u vlasništvu njemačkog EOS International, APS Croatia u vlasništvu češke tvrtke ASP Recovery, Coface Adriatic u vlasništvu austrijskog Coface Central Europe Holdinga, McGraten Artur u vlasništvu istoimene slovačke tvrtke, Kredyt Inkaso kojeg je osnovala istoimena poljska tvrtka. Dakle, sve najveće agencije u vlasništvu su stranih tvrtki kao što su to uostalom i banke što konkretno znači da se taj profit koji se ostvaruje na otkupu i utjerivanju dugova naših građana seli na kraju gdje u Nizozemsku, u Njemačku, u Češku. Tako da vam samo opredmetim o čem se radi i o kakvim se iznosima radi, primjerice EOS Matrix je prošle godine imao prihode od 187,3 miliona kuna. Dakle, u Hrvatskoj u stotinama miliona kuna prihode imaju agencije za naplatu potraživanja i kladionice, da se razumijemo. 180,3 miliona kuna od čega je 97 milijuna kuna dobiti što vam konkretno znači da im je udio dobiti u ukupnim prihodima 51%. pa dajte molim vas pitajte naše proizvođače iz drvne industrije, iz prehrambene industrije, poljoprivrednike pa čak i velike tvrtke u turizmu tko to može ostvariti u Hrvatskoj, odnos dobiti i prihoda u razmjeru 50%. Koje to firme u Hrvatskoj danas imaju? Dakle, radi se o pod navodnicima industriji koja parazitira na dugovanjima hrvatskih tvrtki i građana na način da dugove otkupi za prosječno 30-tak i nešto posto vrijednosti duga, a onda ga naplati u punom iznosu i ta razlika između onog za što su kupili i ono što su naplatili od dužnika je njihova čista dobit. Zvanja po nekoliko puta dnevno, stvaranje pritiska na građane, uz to slanje na naplatu potraživanja poslodavcima sa lažnom tvrdnjom da imaju prednost u naplati potraživanja pred svim ostalim potraživanjima, to je ono kako te agencije za naplatu potraživanja stvaraju ekstra profit u Hrvatskoj i sele ga u razvijene zemlje EU. Samo da vam napomenem naravno da je EOS Matrix svih, svu dobit nakon plaćenog poreza 70 i nešto miliona kuna naravno prošle godine isplati svom vlasniku njemačkoj tvrtki i preselio u Njemačku. Dakle, postavlja se legitimno pitanje zašto država ne bi građanima koji zbog socijalno ekonomskih prilika ne mogu otplatiti svoj dug omogućila ovim zakonom da oni prvi budu pozvani otkupiti svoj dug za 30% vrijednosti odnosno zašto im se omogućilo da ga otplate u onoj vrijednosti u kojoj bi ga banka prodala agenciji za naplatu potraživanja? Zašto ne bismo propisali da se dug može prodati tek ako je po toj istoj cijeni ponuđen dužniku s realnim planom otplate pa tek ako dužnik odbije i uz njegov pristanak se dug može prodati agencijama za naplatu potraživanja. Za one koji ne znaju dug se može prodati bez znanja i bez pristanka dužnika. Samo vas jedan dan nazove agencija za naplatu potraživanja koja je postala vaš vjerovnik. Mnogi će na ovo dati argument moralnog hazarda, može?
… [[Govornik naknadno uključen.]] dat ću vam 20 sekunda više.
ne treba, ne treba sve u redu. Mnogi će dati argument moralnog hazarda da građani namjerno neće otplaćivati dugove da bi ih mogli otplatiti u nekom manjem dijelu. Međutim, mi ovdje govorimo o onim građanima koji žive na rubu siromaštva i za koje se utvrdilo da ne mogu otplatiti dug u danom momentu jer nemaju ni sredstva, ni imovinu kojom bi ga mogli otplatiti. Na kraju krajeva da imaju banka bi se kroz ovršni postupak naplatila i ne bi prodavale svoj dug agencijama za naplatu potraživanja. Isto tako nije li veći moralni hazard to što omogućujemo prodaju duga kojeg netko ne može otplatiti, dakle zaista ga ne može otplatiti kako bi taj drugi na nečijem dugu stvarao ekstra profit i izvozio ga u razvijene zemlje EU. Da li je to moralni hazard i praksa koju ovaj sabor želi i dalje podržavati? Na, kao što sam spomenula na ovaj problem upozoravaju i druge institucije, pa tako i pučka pravobraniteljica. Pitam ovdje, zašto Vlada nije već uvažila njene preporuke po pitanju regulacije rada agencija za naplatu potraživanja? Nadalje, ovim zakonom propušteno je riješiti pitanje zaštite potrošača odnosno građana korisnika kredita na način da se u poglavlju o zaštiti potrošača uglave pravne posljedice slučaja Franak i to na način da ukoliko kreditna institucija koja je s potrošačem ugovorila promjenjivu kamatnu stopu ugovora o kreditu a nije definirala u skladu sa Zakonom o potrošačkom kreditiranju ili se radi o stambenom kreditu, tada ta kreditna institucija ne bi smjela za naplatu anuiteta odnosno promjenjivih obroka, primjenjivati kamatnu stopu veću od početne ugovorene. Dakle, želimo propisati da ako nisu jasno postavljeni parametri sukladno Zakonu o potrošačkom kreditiranju, tada promjenjiva kamatna stopa ne može ići na gore, može ići samo na dolje. Isto tako, propustili smo regulirati ono na što je već bivši zastupnik Aleksić upozoravao u svom mandatu kao i udruga Franak, a to je da se naknade koje su ugovorene po tarifi u vrijeme sklapanja ugovora, ne smiju povećati tokom trajanje ugovornog odnosa. Dakle ako je naknada ili trošak za sklapanje kredita bila ne znam, 2000, 1000 kn, 500 kn, nebitno, ona se ne smije i ne može povećati tijekom ugovornog odnosa zato što se mijenja tarifa. Na taj način ćemo zaista spriječiti to da nam kreditni ugovori koji se sklapaju sa građanima, da nisu predvidljivi kao što sada nisu, da ukupan trošak nije jasno predvidljiv u svakom trenutku i da banke mogu jednostrano mijenjati neke od bitnih uvjeta ugovora. Sve to nas je naučio slučaj Franak zahvaljujući udruzi Franak koja već 10 g. aktivno radi na rješavanju tog slučaja i poboljšanju uvjeta za ostvarivanje financijskih prava građana međutim, ovaj Sabor i dalje propušta to regulirati upravo u Zakonu o kreditnim institucijama. Iz tog razloga mi nećemo moći podržati ovaj prijedlog zakona odnosno izmjene i dopune zakona jer nije obuhvatio ono što je našim građanima krucijalno. U ovom trenutku, mi ne trebamo spašavati banke jer one nisu ugrožene, u ovom trenutku mi trebamo stvoriti okvir za spašavanje građana jer oni jesu. Mnogi su dobili otkaze, mnogi neće moć plaćati svoje obaveze, želimo spriječiti da se na njihovom dugovanju koje je nastao iz objektivnih razloga jer ova država nije im osigurala niti normalna primanja niti mogućnost rada, ne želimo da na tome netko parazitira i stvara ekstra profit koji seli u već ionako bogate zemlje središnje Europe. Hvala.
Hvala i vama. Ispričavam se još jednom na ovom ometanju. Idemo dalje, sada je na redu g. Zvonimir Troskot koji će govoriti u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici i poštovani građani RH koji nas gledate putem ekrana. Prijedlogom ovog zakona HNB-u se proširuje dodatna nadležnost po pitanju pranja novca i financiranja terorizma i htio bi se vratiti zapravo na 3. mj. 2020. g. kada smo svi u medijima čitali da je glavni akter jedne od najvećih afera u Hrvatskoj bila upravo Zagrebačka banka koja je po riječima medija bila uključena u aferu pranja novca i to vrlo sumnjivog karaktera, kao da se dogodila Slovenska 9 koja je nažalost kao što vidimo danas postala, možda i je, zapravo državna riznica. Ono što je poznato bilo iz medija jest da su određeni članovi uprave preko noći iz neobjašnjivih razloga dobili otkaze a otkaz je dobio i direktor ... [[Govornik se ne razumije.]] odnosno usklađenosti i postavlja se pitanje zašto bi netko otišao preko noći sa pozicije koja je najplaćenija u RH odnosno zašto bi otišao direktor ... [[Govornik se ne razumije.]] iz kompanije koja radi u jednoj od najreguliranijih industrija u svijetu? Nije tu problem samo Zagrebačke banke već se tu treba postavit pitanje određene uz rad nadzornih tijela, HNB-a. jer ako Zagrebačka banka uistinu nije uspjela ispunit preventivnu funkciju u sprječavanju u pranja novca i financiranju terorizma, to onda za posljedicu ima narušavanje povjerenja u cijeli financijski sustav u RH. To su pitanja koja su od strateške važnosti za cijeli hrvatski narod koji zapravo jedino zanima izgradnja sustava u kojem takve potencijalne prevare i pranja novca uopće nisu zamislive. I u tom smislu, od strateške važnosti jest da mi u ovom Saboru ne štancamo ko na traci zakone ovakvog tipa, nego da stvaramo okvire i sustav koji će sprječavati financiranje terorizma i pranje novca. Nažalost za aferu u 3. mj. se nije oglasio niti Ured za sprječavanje pranja novca. Prije samog ovog prijedloga zakona, postavlja se uopće pitanje onda je RH ojačala superviziju svojih banka sukladno kriteriju ERM II? Prijedlogom ovog zakona propisuje se dodatna nadležnost HNB-a za po pitanju pranja novca i financiranje terorizma da uključi u svoju nadzornu aktivnost procjenu primjerenosti cijelog sustava ali i članova uprava i nadzornog odbora te da o tome obavijesti i sukladno o tome preda dakle sve nalaze relevantnim tijelima. A da li je to učinjeno od strane HNB-a s obzirom da su oni već po tom pitanju i imali obvezu prema relevantnim tijelima? Nije niti neće. Pa onda čemu ovaj zakon? Zašto ga uopće sad ovdje izglasavamo, čemu čitamo i zašto se dodatno proširuju nadležnosti HNB-u kada već do sada nisu ispunili ono najvažniju obvezu a to je da glavne aktere, dakle zakonodavno tijelo i sve ostale unutar sustava obavijeste o epilogu ovog vezanog za Zagrebačku banku? Iz svega viđenog zapravo vidimo da kreatori političke odluke, da srljamo kao guske u maglu u Euro zonu, nisu svjesni zapravo da nas tjeraju u krizu koje je svojevremeno zadesila Grčku, koja također nije pravovremeno izvještavala o određenim nezakonitim radnjama te na kraju je doživjela ekonomski i društveni slom. Ne samo na to, nego je na putu k tome još izgubila i monetarni suverenizam, a u fiskalnom smislu je Eurozona s Grčkom oprala pod i to ne želimo napraviti sa hrvatskim narodom. Druga tema koju bih htio dotaknut vezano za ovaj zakon jest nešto što se zove konvertirani i ne konvertirani krediti iz razloga što je u travnju 2020. godine Zadarski županijski sud potvrdio pravomoćnost pozitivne presude Općinskog suda u Vukovaru za jedan konvertirani kredit i ta presuda je potvrdila da konverzije nisu prepreka za obeštećenje kao što su prethodno potvrdili predmeti EU u Mađarskoj i u Španjolskoj gdje je rečeno da Sporazum o konverziji nije prepreka za potpuno obeštećenje potrošača. E sada je pitanje da li će hrvatski suci odnosno hrvatsko pravosuđe i dalje slijediti tu dobru praksu EU i zadarskog presedana jer sukladno tom presedanu iz Zadra PBZ je na temelju te presude konvertiranog kredita fizičkoj osobi morala platiti 90.000 kuna na ime preplaćenih anuiteta, zatezne kamate i još sudske troškove. U bilješci 38 financijskih izvještaja PBZ-a pregledao sam to i vidio sam da su oni na temelju odluke Vrhovnog suda rezervirali 179 milijuna kuna vezano za rezervaciju za sudske troškove. Međutim, ono što u bilješci u financijskim izvještajima nije vidljivo jest da li se to radi samo o rezervaciji za Udrugu potrošača ili ta rezervacija obuhvaća i fizičke osobe kao što je bio slučaj u Zadru. U tom smislu na osnovu te sudske tužbe u Zadru mi vidimo u klubu Mosta potencijalni rizik, pogotovo ako ti rezervirani sudski troškovi po osnovi tužbi fizičkih osoba nisu rezervirani, a sada fizičke osobe kao što smo vidjeli u Zadru imaju pravo potraživanja i konvertiranih i ne konvertiranih kredita. Banke će na temelju tog spora morati rezervirati i ove konvertirane kredite od fizičkih osoba što će za posljedicu onda imati i smanjenje dobiti odnosno financijski rezultat. Dodatno na smanjenje dobiti, što očekujemo sada u 10., 11. mjesecu će utjecat krediti koji neće moći biti naplaćeni zbog covida kroz jesen. E sada to će sve utjecati i na konzervativniji pristup plasmana komercijalnih banaka na tržištu kapitala po kojem će banke odobravat kredite s vrlo snažim kolateralama odnosno odnos dobivenog kredita i vrijednost kolaterala će se promijeniti u korist kolaterala što zapravo dovodi do smanjenja kreditne aktivnosti. A zašto je to sad pak bitno? Smanjena kreditna aktivnost će utjecati na gospodarska kretanja 2021. godine odnosno smanjiti ih. To posebno je važno jer će sljedeća godina zapravo biti ključna i za oporavak hrvatskog gospodarstva, ali i stjecanja onih minimalnih kriterija ekonomski bar gledamo, za ostvarivanje političke odluke da se uđe u Eurozonu jer prema stanju institucija i hrvatsko gospodarstvo u ovom trenutku što smo mogli vidjeti na temelju sustava za pranje novca koje obrađujemo s ovim zakonom, a i na temelju ovih konvertiranih i ne konvertiranih kredita Hrvatska niti ekonomski, niti strukturno nije spremna za Eurozonu i zato nećemo moći dati podršku ovom zakonu. Hvala lijepa.
Hvala i vama gospodine Troskot. Sada je na redu gospođa Dalija Orešković koja će govoriti ispred Kluba IP-a, Pametnoga i GLAS-a. Izvolite.
Uvaženi predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice. Ovo što ću reći u uvodnom izlaganju u ime Kluba Stranke s Imenom i Prezimenom, Pametno i GLAS donekle je potaknut s onim što su rekli moji prethodnici. I doista od kolege Borisa Lalovca više smo čuli o onim dobrim stranama koje donosi prijedlog ovog zakona nego što smo to čuli od strane samog predlagatelja. Od strane kolegice Sandre Benčić više smo čuli o problemima koje potencijalno ovaj zakon donosi nego što ih je to u obrazloženju svog akta uopće detektirao predlagatelj. Od kolege iz Mosta više smo čuli o tome kako zapravo djeluju institucije što bi im trebala biti svrha i zadaća, gdje su podbacile u svom dosadašnjem radu, a isto tako skrenuo je možda pozornost na najvažniju činjenicu, a ta je da kada se donosi neki novi akt tada se ne razgovara između sebe, dakle ne obraća se Vlada samo HS-u kao zakonodavnom tijelu, ne obraćamo se samo mi jedni drugima nego se obraćamo sveukupnoj javnosti i našim građanima koji moraju znati o čemu se zapravo ovdje raspravlja. Proteklih dana govorili smo o problemima funkcioniranja ove države na svim razinama, o tome koliko su institucije slabe, potkapacitirane, ne obavljaju one zadaće koje se od njih očekuju i tražili smo način kako tome stati na kraj, a ja usmjeravam raspravu na to da shvatimo gdje je izvor tog problema. Izvor je ovdje u Saboru, u kvaliteti normativnih akata, zakona koje donosimo s jedne strane, a s druge strane u razumijevanju naših građana čemu pojedine institucije uopće i služe. Svemu tome doprinosi ili ne doprinosi kvalitetna javna rasprava, pa ću sada reći nešto što je moja primjedba i opaska, a ne samo na ovaj zakon kao i Zakon o sanaciji o kojem ćemo raspravljati u sljedećoj točci, ova primjedba se odnosi više-manje na sve normativne akte koje je Vlada uputila ovom sazivu HS-a do sada, tiče se kvalitete obrazloženja i uvoda u tu samu raspravu. Dakle, da bi pravna norma bila učinkovita mora biti razumljiva svima. Prijedlog pojedinog zakona ne može se sročiti tako kao da se obraća nekakvom stručnom skupu. Mi nemamo nikakav problem s tim da se kroz zakone koje HS usvaja implementiraju direktive EU kao obvezujući pravni akt. Također pozdravljam i činjenicu implementacije međunarodnih standarda u hrvatski pravni poredak koji će jačati naš financijski sustav, odnosno njegovu otpornost, ali isto tako, jačati kapacitete. Ali, imamo problem sa sadržajem obrazloženja koje Vlada upućuje. Ako je jezik takav da je nerazumljiv, da su rečenice sročene tako da zapravo se iz njih ne vidi koji su postojeći problemi, što trenutne institucije trenutno rade, a što će se pojedinim izmjenama i dopunama zakona dogoditi u budućnosti, onda smo zapravo isključili javnost iz kvalitetne javne rasprave, onemogućili smo ih u tome da doprinesu svojim iskustvima, svojim znanjima, u pronalaženju najboljeg mogućeg rješenja i onemogućili smo Sabor da zapravo raspravlja jer će svaki od izlagatelja na neki način govoriti sebi u bradu u skladu sa svojim političkim ciljevima, bez da zajedno tražimo najbolja moguća rješenja. Ne dvojim da, kako Zakon o kreditnim institucijama, tako i Zakon o sanaciji kreditnih institucija donosi određene novine i poboljšanja u hrvatski pravni poredak. Ali, ukoliko niti mi zastupnici u velikoj većini, a potom i hrvatska javnost, uopće ne zna o čemu mi trenutno raspravljamo, što se do sada događalo u praksi, kakva je stvarna ocjena postojećih problema, onda nisam sigurna jesmo li mi uopće postigli svoj cilj. Moja primjedba, a onda i prijedlog predlagatelju za ubuduće je da prilikom obrazloženja pojedinog akta doista navede argumentiranu ocjenu postojećeg stanja na način da svaki saborski zastupnik može provjeriti jesu li navodi koje Vlada donosi točni. I također, bi se osvrnula i na jedan akt koji kojeg je usvojio Hrvatski sabor, a koji kao da se ne primjenjuje u praksi, to je jedinstvena metodološka nomotehnička pravila za izradu akata koje donosi HS. Tu se nešto govori o objašnjenju i definiranju pojmova pa se kaže, kada su takve definicije potrebne, dakle ako postoji dvojba o značenju, ako su pojmovi stručni, dvosmisleni, ako se koriste u užem ili širem smislu od uobičajenog, nigdje u ovom dokumentu ne postoji ništa što se odnosi na kvalitetu i sadržaj obrazloženja pojedinog zakona koje bilo koji predlagatelj donosi. Sve dok to ne promijenimo, bojim se da će većina rasprava u HS-u biti neplodonosna i da će se svesti na to da Vlada koristeći svoju moć većine, provodi ono što je naumila, bez da u tome sudjeluje hrvatska javnost u cjelini. Dakle, temelj demokratskog sustava upravo se temelji na tome da svi zajedno sudjelujemo u kreiranju rješenja o kojima ovisi kvaliteta našeg života. Hvala.
Hvala i vama. Potpredsjednik Sabora, g. Miroslav Škoro govorit će ispred Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče s kolegicom. Uvažene kolegice i kolege. Meni je isto žao što ova dva zakona, dakle Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama i Zakon o sanaciji kreditnih institucija, investicijskih društava, dakle što nisu objedinjeni, barem u raspravi, na način da govorimo kompetentno o ovoj temi jer govoriti o jednom dijelu teme pa onda nakon nekog vremena govoriti o drugom dijelu iste teme je po meni neučinkovito. Posebice zbog javnosti koja nas prati. Ovdje mi, a da bi jasnost to znala, ustvari pripremamo Hrvatsku za ulazak u Eurozonu i nastavljamo sa pripremama, je li, s obzirom da smo u europskom tečajnom mehanizmu, ERM 2 tzv., tako da, jednoj ili dvije institucije u Hrvatskoj povećavamo ingerencije i postajemo dio jednog sustava u kojemu će te naše institucije dio svojih ingerencija i onoga što prikupe novaca po tim nekim odredbama, prenijeti tim institucijama koje predstavljaju ustvari jednu novu naddržavu EU i samim time mi definitivno nastavljamo sa gubljenjem suvereniteta hrvatskog bankarskog sustava. Dakle, govorimo o institucijama, vidjeli smo danas koliko zna zaiskriti u HS-u kada su u pitanju institucije, kada je pitanje povjerenja u te institucije jer mi, svi skupa želimo imati čuvenu jednakopravnost, da budemo jednaki, da se dogodi uvijek da ono što vrijedi za jedne, vrijedi i za druge. Danas smo mogli vidjeti da, evo, nemamo dovoljno povjerenja u nekakve institucije kada je u pitanju obrana vlastitoga stava, ali opet, kad je u pitanju optuživanje drugih, onda povjerenje u te institucije imamo. Dakle, kada je u pitanju aktualna politička situacija u Hrvatskoj, onda imamo povjerenje u institucije, imamo povjerenje u sudstvo, imao povjerenje u istražne radnje i one koji ih provode, međutim, ako je u pitanju odluka nekakvog zakonodavnog tijela koje u nekom svom postupku svojevremeno zatvorio postupak prema određenom saborskom zastupniku, onda to možemo izvući van i u tom trenutku dakle, nemamo povjerenja u te institucije. Isto je kad su u pitanju i financije. Bitno je za reći da bi javnost znala da bi, saborski zastupnici sve zakone, sve prijedloge zakona, sve prijedloge izmjene, dopuna zakona, dobijemo u zadnji trenutak. Dobijemo stotinjak .../nerazumljivo/...tisuća, stotinjak stranica dobijemo više stotina članaka, koje trebamo onda proučiti i nastupiti kompetentno posebice kada su ovako važne stvari u pitanju. Nažalost ili na sreću, Domovinski pokret nije sudjelovao u dosadašnjem obnašanju vlasti, tako da mi nemamo u našim redovima niti bivšim ministara niti imamo bivših vladinim i inih dužnosnika koji su dobrano zaslužni što mi ne raspolažemo sa suverenitetom u svom bankarskom sustavu, rekao je kolega Lalovac jako dobro maloprije, da je preko 80% te aktive ustvari u vlasništvu stranih banaka i teško da ćemo se izvući iz situacije u koju smo se našli. Institucija, a to je i HNB koja će povećati svoju ingerenciju usvajanjem oba ova zakona, kažem usvajanje zbog toga što će se ono nužno dogoditi, a 76 ruku će biti u zraku je institucija koja osigurava likvidnost sustava u Hrvatskoj. Svugdje u svijetu središnja banka osigurava likvidnost sustava, međutim uvijek je pitanje nakon toga kome te poslovne banke kojima središnja banka plasira sredstva kome one plasiraju to dalje? Uvjerili smo se u zadnje vrijeme, u zadnjih nekoliko desetaka godina da one to rade vrlo restriktivno i na neki način vrlo neodgovorno, posebice kada su u pitanju hrvatski građani. Ono što će se dogoditi je da ćemo nakon usvajanja ova oba zakona imati situaciju po kojoj će se formirati jedinstveni sanacijski odbor, imat ćemo situaciju da ćemo formirati sanacijski fond, imat ćemo situaciju da ćemo morati skupiti jedno 60-ak milijardi eura koje ćemo onda morati prenijeti u središnji fond koji kontrolira Europska središnja banka, ako ne bude dosta onda ćemo morati imat ćemo obvezu da se uplate i dodatni doprinosi i imat ćemo situaciju u kojoj ćemo bez obzira što se to govoriti biti suodgovorni za sve moguće krize koje se budu događale izvan bankarskog i financijskog sustava RH, bez obzira koliko sada zakon predviđa da se to neće događati, događat će se i od toga nam ne može nitko umanjiti odgovornost i ono što će nas snaći jer novi rizik koji će donijeti uvođenje eura u Hrvatsku je taj da na primjeru Grčke možemo najbolje vidjeti, kada je bila financijska kriza tamo onda je recimo u Slovačkoj pala vlada jer nije htjela uplaćivati u taj nekakav novi fond koji se formira u datom trenutku. Isto tako danas sutra će hrvatski porezni obveznici morati pokazati apsolutnu solidarnost zbog neodgovornog ponašanja nekih stranih banaka koje ne žele pretrpjeti velike gubitke. Gospodin Lalovac je uistinu dobro govorio kada je rekao da trenutno te banke, te financijske institucije su veće, veće su od EU, a samim tim naravno da su veće i od RH u svakom smislu i one su te koje odlučuju što će se na financijskom tržištu u Hrvatskoj dogoditi. Prema tome, mi smatramo da je ovo još jedno srljanje u maglu, mi smatramo da je ovo još jedna nepotrebna priča u kojoj nepripremljeni gospodarski prije svega nepripremljeni ulazimo u jednu fazu u kojoj ćemo preuzimati odgovornost za nešto na što hrvatsko gospodarstvo, hrvatski bankarski sustav i hrvatske financijske pa i sve druge institucije jednostavno nažalost nisu spremne. Prema tome, iz tog razloga Domovinski pokret apsolutno neće u ovom prvom čitanju podržati predložene zakone nego ćemo tražiti da se kvalitetnije sve skupa pripremi i da se prilagodi Hrvatskoj i činjenici da će Hrvatska zadrži li svoj monetarni suverenitet ipak putem tečajnih mehanizama bolje zaštititi svoje tržište. I moramo javnosti radi također reći da smatramo da taj suverenitet i sve skupa što se događa na financijskom tržištu za posljedicu ima činjenicu da je jako puno građana u vrlo teškoj situaciji upravo zbog toga što se sve banke u Hrvatskoj ponašaju kao da smo mi jedna financijska kolonija i rijetko ćete naći zemlje, a svi smo imali prigodu i boraviti i posjećivati te ozbiljne zemlje u kojima postoje tzv. valutne klauzule, u kojima postoji situacija da ustvari živite u jednoj zemlji, plaćate u trgovini svojom valutom, a možete štedjeti i morate dizati kredite i preuzimati obveze u nekoj drugoj valuti. Smatramo da to nije dobro i zbog toga opet velim, ovo podržati nećemo. Hvala vam.
Hvala i vama. Sada prelazimo na pojedinačne rasprave. Prva je gospođa Katarina Peović. Izvolite.
Dobar dan svima. Prije svega potrebno je vrlo jasno naglasiti i reći, ovaj zakon nije zaštita građana, društvene većine već najbogatijih i stranih eu banaka koje iz Hrvatske godišnje iznose 4 milijarde kuna. Ovdje smo čuli čak i od opozicije, možda je kolega Lalovac bolje predstavio ovaj zakon nego sam predlagatelj zakona, ali je rečeno niz stvari koje apsolutno ne stoje. Jedna od njih je istaknuta i u izlaganju moje kolegice Benčić, ja ću istaknuti i neke druge aspekte i segmente koji ukazuju da ovdje uopće ne možemo govoriti o nekoj zaštiti hrvatskih građana, onih koji stvarno stenju pod tom čizmom kredita. Ovdje se govori o šokovima, o stresovima, šokovi i stresovi nisu šokovi i stresovi banaka jer Europska centralna banka je pokazala da banke nisu baš u nekom velikom stresu kod nas, pa i ova analiza pokazuje. Ali jesu u stresu i šoku građani koji dižu te kredite iz tih banaka i teško ih i sve teže vraćaju i još će ih teže vraćati nakon niza zakona koji ovdje budu izlistani u narednim mjesecima. Znači ovdje je rečeno da će, ajde to jako lijepo zvuči, da neće građani plaćati za krizu. Nego tko će plaćati za krizu? Hoće li plaćati za krizu vanzemaljci? Naravno da će građani sve platiti u slučaju iduće krize ili sloma nekih od većih banaka, kao što su platili 1998. godine 56 milijardi kuna za sanaciju banaka da bi se onda te iste banke privatizirale za 12 milijardi. Znači tko je platio te dugove? Nisu platili Europljani, platili su hrvatski građani. Europska centralna banka štiti, ali ne građane RH nego bogate vjerovnike. Ona jest, to moramo priznati, upumpala milijarde što jest smanjilo kamatne stope, ali su one i onako kod nas preniske, ali su banke tada digle samoinicijativno provizije za svoje usluge jer su autonomne u svojim poslovnim politikama, pa nam je Boris Vujčić govorio da u pekara su cijene autonomne, jel da može dizat cijenu kruha kako hoće, pa gdje je onda ovdje zaštita građana ako one mogu dizati te banke cijene svojih usluga koliko god žele. Pravo je pitanje zašto su kod nas kamatne stope i dalje veće nego kamatne stope recimo u Njemačkoj, a nema apsolutno nikakvog razloga da te kamatne stope budu veće od Njemačke zato što su rizici jednaki kao u Njemačkoj odnosno uopće se ne pokazuje da povrat tih kredita je problematična. Dakle, naplata je jednako ili podjednako sigurna i stoga strane banke uistinu izvlače veliku dobit, a argument znači većeg rizika koji se stalno pojavljuje ne stoji jer se taj rizik do sada uopće nije realizirao i dalje se navodi znači kao objektivna procjena financijskih tržišta i rejting agencija istih onih. Isto tako treba upozoriti koje su nekritično ocjenjivale kreditnu sposobnost banaka s Wall Streeta od kojih je i krenula financijska kriza. Pa nisu procijene Wall Streeta bile negativne, pa se onda, svaki put kada se desi dakle ta kriza govori eto nismo, nismo znali. Šta reći dalje dakle o nekim kriznim situacijama u Hrvatskoj? Na sličan način smo imali znači procjene te Basel, oni se zovu tako lijepo Basel 1, 2, sad smo u toj, u tom mehanizmu Basel 3 koji garantiraju, dakle da se do toga neće doć, da neće doć do krize neke banke. Al što se onda desilo s riječkom bankom? Znači tu smo imali svejedno propast gdje je njezin devizni diler napravio gubitak od 100 milijuna dolara da to nitko, pa ni HNB nije primijetio, a istovremeno i to je dosta zgodno i predsjednik uprave riječke banke Ivan Štokić dobio je nagradu za najboljeg menadžera godine i isplatio si je bonuse. Inače istu je nagradu dobio i Dragan Kovačević, izgleda da postoji poveznica, kad dobiješ nagradu za najboljeg menadžera godine onda postoji jako dobra šansa da tvoja banka propadne ili da budeš pod nekom istragom za korupciju. Što onda reći o tim mehanizmima znači nadzora u slučaju Hypo Alpe-Adria banke kad HNB nije ukazivao da su se dešavale malverzacije u koje su bili uključeni najviši politički dužnosnici poput Sanadera, Pašalića, Zagorca i drugih? Nismo mi autonomni u tome i u svijetu i u Europi se dešavaju malverzacije usprkos tim mehanizmima. Spomenimo samo dansku banku gdje se u periodu od '12. do '16. putem njezine estonske podružnice izvršila pronevjera [[Upadica: Nažalost, vrijeme]] od 235 milijardi kuna.
Hvala vam lijepa. Nije bilo replike jel da? Dobro. Gđa. Grozdana Perić, izvolite. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Danas kao prva točka je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama. Ono što bi htjela prvenstveno naglasiti je upravo ovo što uređuje sam zakon, a to je dakle osnivanje, poslovanje, prestanak rada kreditnih institucija sa sjedištem u RH i supervizija njihova poslovanja, te uvjeti pod kojima pravne osobe sa sjedištem izvan RH mogu pružati bankovne i/ili financijske usluge u RH. Zašto je to važno? Pa upravo kad spominjemo sve ono što se događalo u prethodnom periodu u vrijeme krize, zanimljivo nitko ne spominje otkud je zapravo financijska kriza tada krenula? Krenula je iz SAD-a. I ono što je još važno, RH tada nije bila članica EU i nije mogla izregulirati sve ovo što sada sa ovim uvjetima kada možemo ući i u ovu uniju, dakle u ovu regulativu, čime možemo zaštititi i svoje građane i banke kao institucije, ali prvenstveno i svoje gospodarstvo. Prema tome, ovim zakonom se i ravnopravno sudjelujemo u donošenju direktiva i uredbi i na taj način zapravo možemo postići što bolju pravnu sigurnost u odnosima s kreditnim institucijama nakon uspostave upravo ove bliske suradnje HNB-a sa Europskom središnjom bankom. Da, ovo su sve preduvjeti. Mi smo ušli u sustav i u Europski tečajni mehanizam ERM 2 i na taj način zapravo omogućili da se urede svi ovi odnosi i na kraju da naše banke koje su se sada u ovim uvjetima pokazale zaista kvalitetne, možemo reći da je upravo HNB vršila i vodila jednu vrlo čvrstu politiku na način da je adekvatno s kapitala ona propisivala puno, puno žešće i puno odnosno pretpostavljala je sve ove rizike koje su, koji su bili mogući, tako da u mnogim državama minimalna stopa upravo adekvatnosti kapitala je negdje oko 8%, dok je sama HNB u zadnjem ovom propisu koji je bio je bila 10%. U prijašnjim vremenima to je bilo i do 17%. Prema tome, itekako se vodilo računa o tome da ta rizičnost bude što niža i da, a što sama adekvatnost kapitala znači? Pa znači da je to odnos između kapitala i ponderirane aktive. A što to znači? To znači da se sa svojim kapitalom banka može više sudjelovati odnosno može izdržati veće gubitke koji su, koji bi nastale eventualno nekim lošim plasmanima. Upravo iz tog razloga, evo smatramo da je i ovo usklađenje zaista važno jer kada pogledamo i ono što treba reći da ovaj zakon ne regulira odnose naših građana sa bankama, odnosno drugi zakoni i druge mjere će regulirati upravo i vodit će se računa o tome na koji način pomoći građanima da što kvalitetnije mogu servisirati svoje obveze. Na kraju moram reći da je jedno od mjera koje je Vlada donijela je da su neki poduzetnici i građani mogli odgoditi svoje obveze, a npr. evo gospodarstvo pogotovo u turizmu, moglo je isti tako, prolongirati svoje obveze do lipnja 2021. čime se zapravo omogućava i pretpostavlja da će ipak gospodarstvo se pokrenuti u što kraćem roku. Hvala lijepo.
Hvala vam. Ostanite ovdje, molim vas jer imate 3 replike. Prvu repliku je tražila gđa. Peović.
Pa evo, s obzirom da se vaša stranka voli, da tako kažem, busati u prsa suverenizmom, mene zanima jedno ovako dječje pitanje u ovom kolopletu birokratskog jezika koji se ovdje iznosi u ovom govoru. U samom obrazloženju svrhe zakona ističe se da je HNB uspostavio blisku suradnju s Europskom centralnom bankom, da ona sada vrši direktnu superviziju. Pa mene zanima, zašto nam treba direktna centralna banka europska da vrši superviziju nad našim bankama. Je li ta supervizija postojala i zašto ona nije bila učinkovita u slučaju Riječke banke, u slučaju Alpe Adria banke? Zašto onda nije ta supervizija funkcionirala i na koji način mislite da će ona sad funkcionirati?
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Pa ono što je jako važno uspostaviti upravo te mehanizme koje je i Europska centralna banka i Europska središnja banka koja je zapravo postavila kao kriterije. Ja ne mislim da su upravo ovim ulaskom u sustav, HNB može itekako poboljšati svoje mehanizme, a tim više što na ovaj način se mogu onda kontrolirati zapravo i same banke koje su, čiji su kapital i osnivači tih banaka nisu u Hrvatskoj, dakle tada se može cjelovito kontrolirati kapital dakle osnivača i banaka koje su u zemljama članicama.
G. Brumnić.
Štovana. Vi ste u svojoj raspravi napomenuli da je jedna od najvažnijih stvari koje je HNB napravila kao dobro djelo adekvatnost kapitala koja je u Hrvatskoj bila znatno veća nego u bankama Europe, odnosno u maticama onih banaka koje su djelovale praktički u Hrvatskoj. Jedina stvar koja je od toga bila dobra, bila je dobra za banke koje su djelovale na ovom tržištu je i činjenica adekvatnosti kapitala ustvari povećala cijenu novca odnosno hrvatski građani su plaćali veće kamate u Hrvatskoj nego što su njihove matice građani plaćati u njihovim maticama. Tako da, ja ne vidim neku veliku korisnost od toga jer sve banke koje su u međuvremenu propale bile su sanirane od koga? Opet od hrvatskih građana.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo. Da, točno, ali vi onda morate i reći da onda nismo bili u sustavu, dakle nismo bili članica EU koja je mogla onda na taj način biti toliko snažna da može povećati, odnosno smanjiti rizičnost. Rizik je onaj koji povećava zapravo stopu adekvatnosti kapitala. Zašto je to na istoku sada su toliko više kamatne stope nego što u Hrvatskoj? Eto, upravo zbog toga, one države koje nisu članice EU imaju još veće kamatne stope. Dakle, mi smo bili tada u situaciji da smo bili visokorizična država, tada je HNB sačuvao sustav upravo povećanjem stope adekvatnosti kapitala, ali je onda i naše kamatne stope su bile visoke. Sada su one se [[Upadica: Hvala.]] znatno smanjile, a onda se [[Upadica: Hvala lijepo.]] se smanjuje i stopa adekvatnosti.
Hvala vam. I, ne, ne, ne, ne, imate još jednu repliku, ako hoćete odgovoriti na repliku. G. Bulj.
Hvala lijepo. Spomenuli ste u nekoliko navrata HNB. Hrvatska nenarodna banka je prešutno odobravala nezakonite kredite Raiffeisen štedno kreditnih zadruga, tako i sve kredite u švicarskim francima. HNB je prešutila kako Hrvatskoj iz džepova 4 milijarde kuna godišnje, 500 naknada i provizija iz džepova iđu koji nisu oporezivani i odlaze u EU, ali tamo gdje su osnovane banke, u te države. HNB je dozvolila stranim bankama da budemo krava muzara, ništa nisu vraćali. Ništa. 4 milijarde kuna godišnje, a uz to kad se sjetimo u 3. mj., pitam vas, sjećate se, pranja novca, prljavog kroz banke u RH. Što radi ta hrvatska nenarodna banka kao što pogoduje stranim bankama i stranim interesima.
Gđa. Perić, odgovor.
Ono koliko ja znam, a HNB nikada nije odobrila tim i takvim vrstama štedionica rad na našem području, niti je za njih bila nadležna za kontrolu, a sve ostalo je zapravo pitanje za nekog drugog.
Hvala lijepo gđo. Perić, sad ste slobodni. Hvala. Ali, nastupa g. Bulj, pojedinačno, izvolite.
Poštovani građani evo slušamo cijeli dan o kreditno, kreditnim institucijama zakon koji je usklađivanje sa navodno europskim uredbama, direktivima, međutim mi moramo kazati s ove govornice da je hrvatski narod doslovno opljačkan posljednjih 20-tak godina. Evo jadna vrlo jasna priča oko štedno kreditnih zadruga. HNB koja bi morala voditi računa da se ne događaju ti ništetni krediti ti kriminalni krediti, mi smo čak donijeli i zakon ovdje 2018. jednoglasno o ništetnosti tih kredita koje su zadruge pljačkale naš hrvatski naroda tako da se cijeli otoci pod njihovom upravom, a nikada ti ljudi neće vratiti svoje kredite. Brojni su učinili suicide i mi donesemo zakon jednoglasno u ovome saboru tzv., o ništetnosti tih kredita, tzv. lex Škibola i Hrvatska država to ne primjenjuje prema tim ljudima. Mi, Hrvatski sabor, HNB je to sve odšutila šta je se događala ta pljačka, nezakoniti krediti isto tako kao što je bio slučaj u švicarcima. HNB nije radila u interesu hrvatskoga naroda nego je više Vujčić se bavio kako će propisati natječaj da ima dobre konobare koji će sljubljivati oboritu ribu s vrlo kvalitetnim vinima, nitko ih ne kontrolira. Pa mi nismo mogli da ured državne revizije provjeri njihovo poslovanje, ne njihovu politiku, poslovanje, toga se sjećate što je bilo, toliko su zaštićeni, toliku ulogu, mi kao Hrvatski sabor kad ih spomenemo nemamo mi pravo on će odrediti dan, datum, mjesec, godinu kad ćemo prihvatiti EUR-o, ne pitajući stručnjake, ne pitajući u konačnici ni referendumom hrvatski narod. Čak je sabor donio 2 zakona o zaštiti ljudi od tih nelegalnih Raiffeisen zadruga i to je trebalo biti konačno da ti ljudi dobiju svoj mir, od ovoga financijskog terora nad tim ljudima, to je teror nad ljudima. A nije samo HNB pomogao uvaženi državni tajniče u pljački hrvatskog naroda od ove strane i štedno kreditnih institucija nego pomogli ste i vi, vaše ministarstvo u ovoj pljački šuteći o onome što smo svi morali znati, a morali smo znati ponavljam da 4 milijarde kuna, 500 provizija i naknade u RH je išlo u džep bankama, nije se oporezivalo i nije se ulagalo u RH. Zamislite godišnje puno više od Pelješkoga mosta, puno više od EU fondova na koje se vi pozivate, nama banke godišnje iz džepova uzimlju pod teškim pritiskom došlo je do potpisa tih svih naknada, jedva je došlo bez obzira šta je narod milijarde uložio u, prije privatizacije u banke da se dokapitaliziraju. I naravno da je narod iscrpljen, da narod više nema novca, da gospodarstvo nema novca. Zašto? Jer HNB je šuti o pranju novca u bankama u RH koje su u stranom vlasništvu. U 3. mjesecu ove godine bilo je pranje novca u Zagrebačkoj banci, smijenjena uprava čini mi se, al zašto šutnja o tome, zašto šutimo o tome da se prljavi tko zna koji teroristički ili koji novac pere, kriminalni. To je bilo jedno vrijeme u fokusu i stalo se na tome. Pa šta smo mi banana država? Jel naš narod nečija krava muzara? Jel hrvatski narod to zaslužio ulaskom u EU? Zato imamo ovako porazne rezultate jer nam muzu novac i ulažu u svoje države i tamo naši ljudi odlaze s našim novcem kojega izmuzu iz džepova naših ljudi, tamo ulažu i naši ljudi idu tamo raditi i stvarati sebi, zaraditi sebi za kruh. I to je kriva politika hrvatske nenarodne banke. Pa mi u saboru ne smijemo spomenuti npr. ljudi koji su od struke EUR-o, treba li EUR-o ili ne treba, ne smijemo. Zbog čega? Jer nama su već utjerali put, utjerali put terora i pljačke našega naroda. Hvala lijepo i tome se trebamo protiviti.
Sada je na redu gospodin Stephen Nikola Bartulica. Izvolite, samo trenutak. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolegice i kolege zastupnici, mislim da je ova točka danas dnevnog reda dobra prilika da se upoznaje hrvatska javnost sa određenim rizicima koja danas sutra, koje će Hrvatska danas sutra preuzeti ako uvodi EUR-o. Sve ovo zapravo i ovaj zakon vodi u tom smjeru i znamo da kao krunski argument sa strane Vlade se često spominje da je već to preuzeta obveza kad je Hrvatska pristupila EU 2013. ne sjećam se ozbiljne javne rasprave na tu temu i sve što to i u pozitivnom i možda u negativnom smislu znači za Hrvatsku. Tako da ovo danas vidim kao priliku za takvu raspravu koja često nedostaje. I drugo ova cijela tema uvođenje EUR-a, nažalost često puta ispada da služi kao zamjena Vladi za, umjesto da provodi strukturne reforme i ono što je potrebno da hrvatska ekonomija bude konkurentnija, sva pažnja se stavlja na ovo područje, da se novom valutom nešto veliko događa i možemo očekivati veći prosperitet itd. Znamo da preko noći to ne znači ništa, ništa neće se promijeniti što tiče se konkurentnosti hrvatske ekonomije, ali donosi određene rizike i htio bi o tome govoriti. I koristit ću slučaj Grčke, već neki su to spomenuli, iz 2011.g. Dakle, mislim da tu imamo određene pouke, za nas jako važne, na što bi trebalo upozoriti. Dakle, kad je Grčka pristupila Eurozoni ona je mogla lakše i jeftinije se zaduživati, grčka vlada i to je činila u velikoj mjeri i prodavala svoje obveznice koje su kupovali francuske i njemačke banke. Dakle, njemačke i francuske banke u najvećoj mjeri su bile izložene cijeloj situaciji u Grčkoj. I što se onda događa? Nastaje kriza, iz 2008.g. znamo da cijeli bankarski sektor je bio u velikim problemima i prestali su posuđivati novac kao do tada i prijetio je kolaps cijelom sustavu. I onda su europski lideri se sjetili da treba osnovati jedan fond za spas Grčke i svaka zemlja Eurozone je bila pozvana da sudjeluje u tome. Dakle, porezni obveznici tih zemalja su bili pozvani da zapravo uplaćuju u jedan fond koji bi spasio Grčku. Već je kolega Škoro spomenuo, slovačka vlada je pala na ovo pitanje, nisu htjeli sudjelovati u 2011. i došlo je do prijevremenih izbora. Međutim, u stvarnosti što se događa? Kad se osnova, osnivao taj fond, taj novac je opet preko Grčke završio u francuske i njemačke banke. Znači ispada da bilance tih velikih banaka koje su zapravo ogromne i diktiraju mnoge procese koje nadilaze i politiku, dakle oni određuju, oni su zapravo spašeni. Dakle, taj fond se zvao Fond za spas Grčke, a u biti je služio na kraju da spriječi stečaj francuskih i njemačkih banaka koje su dovedene u tu situaciju zbog neodgovornih odluka tih bankara, znate. Tako da često bankari ne snose posljedice za svoje odluke nego mi odnosno porezni obveznici su pozvani uplaćivati u ad hoc fondove. Tako da hrvatska javnost mora biti upoznata s tim jer to isto je danas sutra rizik koji Hrvatska preuzima, nije tako sve crno bijelo, ne znači uvođenje EUR-o da preko noći ćemo imati bolji standard. Vidimo da mnoge zemlje koje ga već imaju trpe recesiju dugi niz godina. Tako da mislim da je jako važno i otvoriti ovu stranu [[Upadica: Hvala]] ove cijele tematike [[Upadica: Vrijeme]] Zahvaljujem.
Hvala vam, ostanite g. Bartulica, imamo jednu repliku, ostanite molim vas. g. Ivan Domagoj Milošević replika, izvolite g. Miloševiću.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bartulica, cijenim ovaj vaš stav protiv EUR-a i mislim da je dobro da u HS se sučele argumenti upravo za i protiv. Međutim, ja želim reć zbog svih nas kolko vrijeme dopušta, 3 kratke rečenice. Prvo, jasno je da u Eurozoni je trošak kamata i stabilnost financijskog sustava, to je krvotok svakog gospodarstva za, za Hrvatsku povoljniji. Drugo, to što nismo kad smo mogli proteklih 20.g., od kraja '90.-tih koristili monetarni, monetarnu neovisnost. Sada je prekasno i kad gledate koliko, koliko tko ima u valuti i u smislu dugova i u smislu štednje u hrvatskim bankama, mislim na EUR-o, EUR-o je otprilike ¾, četvrtina je samo u kunama u najgrublje. I niste u pravu za Italiju i Grčku kad ih spominjete, dakle i Italija i Grčka su nekad davno koristile deprecijaciju umjesto reformi i danas je svima jasno da deprecijacija nacionalne valute nikako ne može bit zamjena za provođenje strukturnih reformi. Nažalost, u 60 sekundi se ne da više reć od ovoga. Hvala.
Hvala vam, upravo vam je isteklo tih 60 sekundi. Odgovor na repliku g. Bartulica.
Evo, svrha ovog izlaganja nije bilo sada decidirano kažem da EUR-o nema određenih prednosti. Međutim, mislim da moramo biti transparentni i iskreni na neki način prema javnosti i javno govoriti o rizicima koje donosi uvođenje EUR-a. Dakle, ovi slučajevi iz prošlosti, ono što sam spomenuo za, za Grčku i gubitak suvereniteta, mislim da mnogi, imao sam panele na ove teme tu u Zagrebu, mnogi stručnjaci govore da zapravo je velika pogreška što je Grčka uopće primljena u Eurozonu, a sad je ispadne da je to nemoguće ispraviti zbog izloženosti francuskih i njemačkih i drugih banaka prema toj ekonomiji. Ovo sve što se dogodilo nije dovelo do većeg prosperiteta u Grčkoj. Ona i dalje ima vrlo niske gospodarske, gospodarski rast [[Upadica: Zahvaljujem]] trpi zapravo recesiju.
Vrijeme, hvala lijepa, hvala lijepa. Nema više replika, idemo dalje s pojedinačnim raspravama, poštovani zastupnik Siniša Jenkač, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege, zastupnice i zastupnici. Pred nama je Zakon o kreditnim institucijama i Zakon o sanaciji kreditnih institucija. U samom izvješću vidimo da je Europska središnja banka napravila jednu provjeru hrvatskih banaka, najjačih hrvatskih banka koje su pretežno ili većinom u stranom vlasništvu ali djeluju i posluju na području RH, koriste naš kapital s njime manipuliraju i gospodare. Vrlo važno je ona završna rečenica i valja istaknuti da je samim tim nadzorom uviđeno da su naše najjače hrvatske banke ipak kvalitetne institucije i istaknuta je kvaliteta hrvatskih banaka. Zašto je važno? Zato jer ako se sjećamo dvadesetak godina unazad onda takvih slučajeva nije bilo previše u biti imali smo jako puno slučajeva sanacije, državne sanacije raznih banaka i imali smo puno, puno negativnosti u bankarskom sektoru. Znači ipak napredujemo i idemo prema boljim financijskim institucijama, što znači da je i država uređenija i da sustav funkcionira. Ono što je važno i što je za građane važno, a to možemo svi potvrditi koji su imali kredite, da li se bave poduzetništvom ili su obični građani da su kamate na kreditima prije desetak godina, a da ne govorimo daleko unazad bile sjećamo se 20%, 17%, prije desetak godina kamate su bile oko 10% na kredite kako građana tako i poduzetnika. Danas su te kamate daleko, daleko manje i vidimo pozitivna kretanja. Ja bih se malo osvrnuo i na povijest, mislim da je netko ovdje spomenuo i malo povijesni okvir, a to je svakako kriza koja se dogodila 1929. godine koja je pretežno izazvana špekulacijama padom bankarskog sustava i koja se prelila i možemo reći da je prouzročila i II. Svjetski rat. Upravo 1929. godine kada je propao bankarski sustav u Americi na vlast '32. godine dolazi Franklin Delano Roosevelt koji prvenstveno usmjeruje američku državu u dva smjera, a to je jedan smjer definitivno u nex deal koji je nama svima poznati, a drugi smjer je gdje se donio zakon o reformi financijskog sektora, razdvajanja banaka od špekulacija i zaštita depozita. To je definitivno bila jedna prekretnica koja je mogu reći dovela do toga da je sustav u zapadnom svijetu stabilizirao, dok recimo Njemačka država krenula je u rješavanje tog ajmo reći velike krize sa proizvodnjom oružja, naoružavanjem i znamo kuda nas je sve to dovelo. Današnji zakon i današnje promišljanje mislim da je dobro jer upravo sprečava i sve ono što se dogodilo 2008. godine kada su građani morali sanirati u Americi, a onda i u Europi morali su sanirati banke. Ovakva intervencija, ovakva izmjena i ovakve kontrole daju nam sigurnost i govore o tome da je financijski sustav u RH stabilan i daje sigurnost našim građanima da oni neće morati vlastitim sredstvima, normalno da države neće morati intervenirati i da neće morati sanirati naše banke, europske banke i svjetske banke. I mislim da ovaj zakon je dobar zakon, daje nam dobro usmjerenje i da ga svi zajedno trebamo podržati. Hvala.
Hvala i vama. Ostanite još malo, imamo nekoliko replika. Prvi je poštovani zastupnik Marko Pavić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče, potpredsjedniče Sabora, državni tajniče. Danas ovo nije rasprava o euru, ali jedna vrlo bitna komponenta ulaska Hrvatske u euro odnosno ERM2 postupak je bio stres test na hrvatski bankarski sustava. Taj stres test smo prošli, vrlo uspješno i upravo zbog toga što smo taj stres test uspješno prošli kreditne institucije su dale pozitivno mišljenje o zadržavanju investicijskog rejtinga i vlada Andreja Plenkovića upravo i tim politikama dovela je da u najvećoj krizi nakon svjetske krize 2008. zadržimo kreditni rejting i imamo stabilne kamate. Dakle, hrvatski bankarski sustav je siguran, prošao je stres test i upravo radi toga jedan od bitnih komponenti je da povjerenje financijskog svjetskog i investicijskog kruga u hrvatski bankarski sistem i čestitke naravno ... /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Vrijeme. Hvala lijepa. Izvolite odgovor na repliku.
Pa naravno da stres test je pokazao stabilnost hrvatskih banaka, na kraju krajeva to je veza sa hrvatskim gospodarstvom. Ono što je definitivno važno, a to ste i vi naglasili, da je bonitet RH stabilan, da je on pozitivan, on se odražuje i na zaduženje hrvatskih banaka, a onda i na zaduženje hrvatskih građana. I upravo ta stabilnost koju nudi RH, nudi naš bankarski sustav, a onda na kraju krajeva iz toga proizlazi stabilnost u gospodarstvu i u onom manjem i jeftinijem zaduživanju naših građana.
Hvala lijepa. Sljedeća replika poštovani zastupnik Domagoj Miloševića.
… potpredsjedniče. Dragi kolega Jenkač. Pa želim naglasiti nekako je čini mi se u javnosti prošlo to lišo bi rekli zadržavanje investicijskog rejtinga, prije svega … što smo vidjeli koliko je narastao državni deficit. Dakle, po meni nikad bolje potrošenih gotovo milijardu eura za pomoć održavanja radnih mjesta u privatnom sektoru, dakle eksplodirao je državni deficit, usprkos toga sve rejting agencije su očuvale naš kreditni rejting i procijenili ga stabilnim. Što to govori? To govori da su protekle godine i financijska stabilnost i ono što se čini u svakom smislu da se podrži gospodarstvo i privatni sektor zapravo jamac da možemo jamčiti za taj investicijski rejting odnosno da ćemo nadam se u sljedećih dvije godine se povratiti iz ove recesije. Hvala.
Izvolite odgovor na repliku.
Pa naravno evo to nije bilo spomenuto i drago mi je da ste to napomenuli. Znači RH unazad nekoliko godina nakon više od 20 godina imala je suficit državnog proračuna. Normalno da taj suficit je doveo i do lakšeg prebrođenja upravo ove krize i evo to je i razlog zašto su i građani prepoznali ovu Vladu, Vladu Andreja Plenkovića jer mislim da su dobro vodili državu, a to je pokazatelj upravo taj suficit u proračunu, a onda svaki deficit koji normalno prouzročen je svjetskom krizom lakše se prebrođuje.
Hvala vam lijepa. Slijedeća replika poštovani zastupnik Boris Lalovac, izvolite gospodine Lalovac.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega slažem se s vašom raspravom, mislim da je ovdje ono bitno što ste rekli, vlasništvo je i teret u konačnici. Ono što je bitno za hrvatske građane da dobiju nisku cijenu kapitala. Ono što je bitno za naše poduzetnike da dobiju kamate po 2, 3%, za hrvatske građane da dobiju kamate po 2% dugoročne stambene kredite, a znamo ovo što ste rekli zapravo u povijesti nekad kad je imalo i predznak hrvatski pa smo imali kamate 17% pa su firme odlazile u stečaj itd., vrlo je jako bitno ovako staloženo reći da je bitno stabilnost sustava i niža cijena kapitala kako bi i građani i poduzetnici čim prije mogli izaći iz recesije. I zbog toga podržavam u tom dijelu vašu raspravu. Hvala lijepo.
Hvala vama. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Evo to je najvažnije što ste i vi spomenuli u vašoj raspravi da upravo cijena kapitala bude što niža. Mi smo kao poduzetnici i kao građani uvijek gledali na zapad i govorili da su tamo kamate na kredite 1, 2, 3%, danas mi imamo takve kamate i daj Bože još nižih kamata i da će onda, da neće upravo to kamatno opterećenje, kreditno opterećenje opterećivati dodatno naše građane.
Hvala. Slijedeća replika je poštovana zastupnica Katarina Peović. Izvolite.
Pa evo moram reći da mi je jako ugodno slušati HDZ, a sad i SDP jer jako je umirujuće. Mislim da svako tko to sluša iako je gladan, blokiran i dijete će mu iselit sutradan može biti nekako miran jer sve je u redu. Znači vaša ocjena je da je stabilni financijski sustav tu, da su banke prošle kako je rekao vaš kolega taj šok test i prošle taj šok test i nama je sad svima ovdje genijalno i dobro. Ali zašto onda imamo više kreditne stope od Njemačke iako je je povrat dakle sredstava jednak, a u Njemačkoj nema rizika. Te priče o rizicima i o procjeni rizika koja je realna padaju u vodu svaki puta kada gledamo upravo prošlost koju ste spomenuli, gdje ti procjene, gdje te procjene se nisu pokazale točnom, ja sam navela par primjera znači Riječka banka, Alpe Adria banka itd., znači to su potpuno fiktivne samoispunjavajuća proročanstva. Evo ovo je realnost ne, ovdje se, ovo je realnost Hrvatske znači povrat imovina, na imovinu [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] u Hrvatskoj ovako visok u odnosu na Italiju.
Hvala vam, hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Jenkač.
Pa naravno da je jedna od najvažnijih stvari da je rizik manji i mogli ste čuti iz moje rasprave da se rizik smanjio i automatski ovaj stres test Europske središnje banke pokazao je da je i rizik banaka manji, a onda i svih onih koji imamo novce u tim bankama, koji ulažemo preko tih banaka i država koja je normalno povezana sa rizikom i bonitetom kako banaka tako banke i sa državom. Znači to je vrlo važno. Ja bih samo odgovorio na način iz, opet bi spomenu gospodina Roosevelta predsjednika koji je nakon što je postao predsjednik i nakon velike krize građanima svojima sugerirao, građani uz kamin, uz razgovor uz kamin građani vratite povjerenje u banke, ulažite novce u banke tako ćemo izvući državu iz krize.
Hvala vam na ovom savjetu. Imate još jednu repliku, nećemo stati kod Roosevelta, poštovana zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Jenkač slažem se s vašom raspravom da je potrebno zadržati stabilnost sustava zbog svih onih korisnika, građana, poduzetnika, obrtnika, poljoprivrednika. Obzirom da još uvijek se sjećamo krize koja se dogodila sa Agro obrtničkom bankom gdje su obrtnici poljoprivrednici u stvari držali svoje ušteđevine i koja je propala preko noći oni su tako ostali bez svega onoga za što su krvavo radili cijeli svoj život. Voljela bih čuti malo i vašu refleksiju upravo na tu skupinu ljudi koji i danas teško rade, nemaju godišnjeg, nemaju odmora, izloženi su svim mogućim elementarnim nepogodama, kako mislite da ovaj zakon može pomoći upravo poljoprivrednicima?
Hvala vam lijepo poštovana zastupnice Petir, a sada odgovor na repliku. Izvolite.
Pa naravno automatski ako je banka na koju se vezali poljoprivrednici propala znači nije bila dobra, puno zadruga je u '90.-tim godinama, a i nakon 2000. godine propalo i mnoge banke kao što sam komentirao sanirala je država normalno opet novcima naših građana. Definitivno stabilnost naših banaka povezuje se i sa investicijama u poljoprivredu i dapače evo ja se, ja nisam se osvrnuo na poljoprivrednike ali oni su također jedan od velikih motora našeg gospodarstva i evo nadam se da će banke i dalje nastaviti sa kreditnim linijama u poljoprivredi i da ta povezanost sa stabilnim bankarskim sektorom i poljoprivredi i dalje će biti pozitivan. A vidimo da imamo kvalitetne banke na koje se onda mogu osloniti i naši poljoprivrednici.
Hvala vam lijepa, to bi bilo to, nema više replika. Idemo dalje, slijedeća pojedinačna rasprava, poštovani zastupnik Krunoslav Katičić.
Poštovani predsjedavajući, kolegice zastupnice i zastupnici, evo pred nama je Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o kreditnim institucijama, sve je povezano u sklopu paketa mjera za smanjenje rizika radi jedinstvenog postupanja na nivou EU zajednice u pogledu financijskih holdinga, mješovitih financijskih …/nerazumljivo/… i drugih svih kreditnih institucija. Ovu znači paket treba zemlje članice, države članice implementirati u nacionalno gospodarstvo do 28. prosinca 2020. godine. Naravno većina tih predloženih mjera odnosi se na usklađenje zakona sa tzv. kapitalni kvajrit direktivima i postupcima vezani za Europsku centralnu banku. Stoga bi želio iskazati pohvale ministarstvu na ažurnoj uskladi sa EU regulacijom što je, će dati efikasne i … [[Govornik se ne razumije]] usklađenje i usklađujemo regulatorni okvir za poslovanje banaka sa EU okvirima. Što se tiče nekakvih sadržajnih izmjena i dopuna, mislim da se odnosi na strukturu bankovnog sustava RH koji 2/3 čine banke koje imaju aktivu manju od 7 milijardi kuna. Stoga treba pohvaliti i posebno uključivanje odredbe o proporcionalnosti kapitala koja omogućuje manje regulatorne zahtjeve za male kreditne institucije kako bi se održale na našem tržištu i bile u mogućnosti svojim uslugama podržati male poduzetnike i OPG-ove kroz individualniji pristup tim subjektima. Naime, kroz veće banke taj okvir, budući su one dio velikih grupacija, je to znači teže. Isto tako treba naglasiti činjenice da smo 1. listopada ušli u … [[Govornik se ne razumije]] mehanizam, pa imamo izravno kontrolu nad našim najvećim bankama putem Europske centralne banke. Također treba pozdraviti i redefiniranje regulatornog okvira za stečaj i likvidaciju banaka kojim se iz ovog eliminira okvir uz najavu da se detaljnije na adekvatniji način adresira u zasebnom zakonu što je dobra, dobro rješenje. Također možemo postavit i fleksibilniji i održaviji sustav i moći ćemo kvalitetnije rješavati probleme koji su nastali u bankovnom sustavu kroz ovaj cijeli niz godina. Za kraj bi naglasio jednu kratku rečenicu koja može biti dosta i istaknuo primjer uspješnog rješavanja bankovnog sustava. To je recentan slučaj sa Jadranskom bankom koja je sanirana na način da svi klijenti banke su nastavili dalje normalno poslovati kao da se na neki način ništa jer banke postoji onoliko je jaka koliko postoje njezini klijenti, toliko bi htio sad reći jel.
Hvala vam lijepo, ostanite još malo, imamo nekoliko replika. Prva replika je poštovani zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepo. Poštovani kolega, pa upravo jel imamo princip solidarnosti među zemljama članicama, od tud je došlo i ovih 22 milijarde EUR-a, da se oni koji imaju bolji kreditni rejting su se zadužili u ime svih nas, hrvatski bankovni sustav prošao je stres test. Al ono što bi htio još jedanput istaknuti i 2 milijarde EUR-a kredit SVOP-a. Prošla vlada g. Plenkovića prije ulaska u kreditni rejting dogovorila je u trenutku najveće krize kada nismo znali otkud ćemo vrlo velikodušne mjere hrvatskom gospodarstvu financirati, dogovorile kredit SVOP odnosno mi Europskoj centralnoj banci 15 milijardi kuna, oni nama 2 milijarde EUR-a. Ta pozicija solidarnosti unutar i u bankarskog sustava daje na dodatnoj stabilnosti, dovela je do očuvanja kreditnog rejtinga i na kraju dovodi do manjih kamata hrvatskim građanima za njihove potrebe.
Hvala vam lijepa. Poštovani zastupniče Pavić, moje je da vodim ovdje sjednicu i da se govori istina. Dakle, nije u Hrvatsku došlo 22 milijarde EUR-a nego je odobreno, molim vas to je, to je točno. Odgovor na repliku izvolite.
Pa evo, kolega Pavić zahvaljujem na ovom pitanju i na neki način malo i pojašnjenju onoga što sam izlagao. Naravno da je stabilnost bankarnog, bankarskog sustava bio također jedan od važnijih segmenata da se u ovim teškim vremenima koja su zadesila ne samo hrvatsko gospodarstvo, dođe i do značajnog priliga i reagiranja Europske centralne banke. To dodatno pokazuje, znači da imamo snagu, efikasno gospodarstvo i da dobro upravljamo javnim financijama, što je osnova za takvo postupanje.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Katičiću. Imamo sada slijedeću repliku, poštovana zastupnica Sandra Benčić, izvolite.
Evo ja imam konkretno pitanje o kojem sam govorila u izlaganju u ime kluba, a to je zašto se, je predlagatelj propustio, ovim izmjenama i dopunama zakona, ispraviti one odredbe koje se tiču zapravo života velikog dijela naših građana, a to su odredbe o prodaji, prodaji plasmana odnosno prodaji duga Agencijama za naplatu potraživanja. Izložila sam dakle da se tu radi o velikoj, pod navodnicima, industriji koja stječe ogromne ekstra profite koji su u odnosu na naše druge industrije koje zaista proizvode dodanu vrijednost neku za RH i 10, više od 10 puta veće, pa se pitamo zašto primjerice predlagatelj nije predložio da se dug po nižoj cijeni odnosno smanjenje duga može ponoviti onim građanima koji zbog objektivnih okolnosti taj dug ne mogu plaćati, zašto se ne osigura da oni imaju pravo [[Upadica: Vrijeme]] prvokupa tog duga po toj, po toj cijeni i zašto [[Upadica: Hvala]] im se ne stavi obaveza da [[Upadica: Vrijeme, vrijeme kolegice Benčić]] dužnik mora dati, pardon, pristanak.
Hvala vam lijepa, 10 sekundi ste više govorili, nemojte molim vas. Odgovor na repliku izvolite.
Pa evo poštovane kolegice pitanje znači koje ste vi naznačili je jedno pitanje koje je dosta onako široko postavljeno. Međutim, mi u Hrvatskoj postojimo znači cijeli niz regulatornih okvira, od HNB-a koja između ostalog ovom implementacijom poštuje sve dobre tradicije europskih tekovina koji jasno kaže kako se upravlja u rizicima u financijskim odnosno kreditnim institucijama. Kao što je poznato kreditne institucije su puno šire nego što se odnosi samo na dio banaka. Isto tako podsjećam da postoji i određene Zakon o obveznim odnosima koji jasno definiraju što vjerovnik može napraviti sa svojim dugom. Ne možemo s tim jednim novim lex specialisom derogirat tzv. organski zakon koji je Zakon o obveznim odnosima. Tako da mislim da su ova rješenja koja su ovdje ugrađena više nego korektna.
Hvala lijepa. Slijedeća replika poštovani zastupnik Miro Bulj.
Fala lijepo. Uvaženi kolega, nahvalište vi banke u RH, tako da se tu nema šta dodati. Šta je kao što je bio ovaj vaš hvalospjev, ja mislim da bi trebao ući u učeničke udžbenike međutim što kažete vi na 500 ovih naknada i provizija, 4 milijardi kuna koje banke uzimaju, nisu oporezivane, ne kamate, govorimo o provizijama, što je HNB godinama tajila, to je ogroman novac, znate o čemu se radi, što kažete za Raiffeisen štedno-kreditne zadruge gdje je Sabor izglasao da su ništetni ti krediti a i dalje se te ljude drži u dužničkom ropstvu, kako komentirate u biti sve ono što se događa u RH pozivajući se na europske direktive i određene referendume? Danas sam čuo i od vas, euro spominjete, danas je kolega Bačić rekao također da neće bit referenduma, da ima neki čovjek što je imao protiv NATO-a. Jeste vi za referendum ili protiv referenduma, što ste vi?
Vrijeme, kolega Bulj. Hvala lijepa, odgovor na repliku, izvolite.
Kolega zastupniče, nisam se u svom izlaganju, nisam se obraćao isključivo na banke, obraćao sam se na cjelokupni financijski sustav. Kao što sam i ponovio, kreditne institucije puno širi pojam nego što se odnosi samo na banke. Pitanje je štedno-kreditnih zadruga koja ste sada nametnuli je riješeno odgovarajućim zakonodavnim okvirom, građani koji smatraju da imaju prava po tome, mogu regulirati svoje odnose putem tih zakonodavnih rješenja.
Imamo još jednu repliku, poštovana zastupnica, ispričavam se, niste dovoljno jako lupali, povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Miro Bulj.
Povrijedio je kolega Poslovnik, čl. 238., gdje je rekao smo donijeli ovdje zakon što je istina, ali se taj zakon ne poštiva. I dalje te kriminalne organizacije štedno-kreditne za Raiffeisen zadruge, pljačkaju hrvatske građane i u tome i je problem HNB-a i Ministarstva financija, što pogoduju tim interesnim skupinama koje uništavaju hrvatski narod.
Poštovani kolega Bulj, ja jesam novi potpredsjednik ali pročitao sam Poslovnik i vi i ja znamo da ovo nije bila povreda Poslovnika pa vam molim da ne zlorabite istu… … [[Upadica Bulj, ne razumije se.]] evo častit ću vas, neću vam dati nikakvu opomenu ali nemojte to više raditi. Imamo repliku, znači poštovana zastupnica Marijana Petir. Hvala vam.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Uvaženi kolega Katičiću, kad ste govorili o ovom zakonu, željela bi se posebno osvrnuti na dio u kojem ste spomenuli OPG-ove koja su važan čimbenik u osiguravanju samodostatnosti proizvodnje hrane što se posebno važnim pokazalo kroz ovu korona krizu i što je i Vlada RH uvrstila u svoj program kao prioritet. Imali smo prilike na Odboru na poljoprivredu čuti izvješće HBOR-a gdje je rečeno da od 2015. do 2019. g. je u sektor poljoprivrede i prehrambene industrije plasirano oko 5 milijardi kuna, od toga za poljoprivredu 2 milijarde kuna. Uvedene su i neke nove linije i snižene kamatne stope no ono što ja primjećujem jest da su još uvijek ti postupci odobrenja kredita dosta spori i u tom smislu bi administrativno trebalo ukloniti prepreke pa bih voljela čuti i vaše razmišljanje i saznanja koja imate o tome.
Hvala, odgovor na repliku, izvolite.
Kolegice zastupnice, evo zahvaljujem na ovome. Upravo ću ponovno apostrofirati ovaj odgovor i mislim da će biti upravo u korist manjih poduzetnika i uključujući i Obiteljska poljoprivredna gospodarstva koja su jako bitna za nastavak poslovanja posebno na područjima RH kojima nije toliko zahvaćena industrijalizacija. Znači 2/3 banaka u RH imaju kapital manji od 7 milijardi kuna. Oni su isto bili u istom režimu ko i velike banke, upravo ovim izmjenama koje se sada implementiraju u Zakonu o kreditnim institucijama, to su odredbe o proporcionalnosti, liberalizirat će se i omogućiti manjim bankama da imaju što individualniji pristup tome a što za ... [[Govornik se ne razumije.]] znači da će biti zadovoljniji građani i poslovni subjekti koji te proizvode koriste.
Hvala vam lijepa, nemamo više replika. Idemo sa zadnjom pojedinačnom raspravom, poštovani zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani kolege i kolegice, poštovani potpredsjedniče. Kad poslušate ove sve govore koji su bili do sada, onda si ustvari postavite jedno pitanje. Koja je tu društvena odgovornost banaka u RH odnosno koji je njihov cilj u gospodarstvu RH? I onda dođete do jednog poluodgovora jer cjeloviti odgovor vrlo teško možete dobiti a to je da te banke su do sada poslovale u jednoj neuređenoj državi gdje su one praktički radile ono što su htjele odnosno ostvarile profit koji nisu mogle ostvarivati u uređenim zemljama EU-a. Nakon toga, reći da donošenje ovakvog zakona odnosno direktive je loše za Hrvatsku, bilo bi dobrim djelom krivo. Ovdje je samo pitanje što fali odnosno što smo mi u ovom Hrvatskom saboru trebali dopuniti ne bili to bilo bolje. Kada gledate, ja sad već pod trći puta vrlo sličnu raspravu imam oko toga što Europa nameće nama a i sebi, to je pitanje da Europa zna kuda ide. Europa je trenutno u situaciji da to provodi, jedno tržište, jedna država. To je cilj Europe. Europa je to napravila. Oba korona kriza je napravila nešto o čemu praktički nitko nije govorio odnosno nešto što možda dalekosežno ima puno veće posljedice od svega što smo do sada vidjeli a to je izdavanje ovih euro obveznica gdje je Europa po prvi puta u povijesti postala SAD Europe gdje mi svi zajedno garantiramo za kredit koji smo uzeli. Neke od kolega su se u svojoj raspravi dotaknuli nekakve suverenosti monetarne politike RH, a tu se treba vratiti tamo negdje u 1994. kada je uvedena kuna. Mi smo se tada vrlo brzo odrekli monetarne suverenosti odnosno svoju monetarnu suverenost smo dobrim dijelom vezali uz Europu. Mi smo već tada bili, tada to nije bio EUR-o, tada je to bila njemačka marka iznimno vezani za njemačku marku, a danas za EUR-o. Tako da govoriti o tome da EUR-o ne treba biti naša budućnost ja ću reći EUR-o je naša prošlost i naša budućnost. Ono na pitanje na koje treba odgovoriti u ovom zakonu osim ovih koja su postavljenja, to je koji je odgovor sustava na krize koje se mogu javljati i koji je dozvoljeni moralni hazard naših banaka, a time i europskih banaka na njihovo poslovanje. Taj moralni hazard se u stvari najbolje vidio netko je spomenuo '29.-tu, ali ja mislim da je bio bitno izraženiji 2008. kada je netko pokušavajući ostvariti profit iz ničega se kockao sa novcima građana. I to ne samo u Hrvatskoj i u Njemačkoj i u Americi i u cijelom svijetu i praktički mogao dovesti do potpunog urušavanja sustava. Nama bi trebao biti cilj sigurnost sustava, ali nama bi biti i cilj uključenost banaka u gospodarstvo RH. Nama bi trebao biti cilj, a njihova odgovornost bi trebala biti pomoć gospodarstvu RH. Ne govorim to badava 2 puta, odite u Njemačku i vidjet ćete da njemačke banke služe njemačkom gospodarstvu. Naš zadatak je napraviti to u Hrvatskoj. Hvala lijepa.
Hvala vama. Poštovani zastupniče Brumnić, imate 2 replike, molim vas ostanite. Prva replika je poštovani zastupnik Boris Lalovac.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kad ste govorili da nešto nedostaje ovome zakonu ja bih se tu mogao složiti sa kolegicom Benčić, ne znam da li to ide u ovaj zakon ili bi mi trebali ovdje u saboru napraviti to je kontrola tih dugova koji se otpisuju, odnosno trguje dugovima. Znači banke su od 2016. godine negdje do danas prodale 35 milijardi kuna iz svojih bilanci. Znači očistili su svoje bilance i prodali su tzv. ovim otkupljivačima dugova. Dok su ti iznosi bili u HNB-u oni su se koliko toliko nadzirali jel, sada ih nitko ne nadzire. Znači te dugove od 35 milijardi kuna koji se trguju građanima i to je ovo danas bilo tu govora netko ih treba kontrolirati, netko ih treba nadzirati i zaštiti građane u tom kontekstu. E sad budući ako ne možemo kroz ovaj zakon, možda da Vlada razmisli o nekom drugom zakonskom rješenju da kad već toliko kontroliramo banke da je malo suludo na kontroliramo 35 milijardi duga koje trguje neko sa dugovima građana. Evo, zahvaljujem.
Odgovor na repliku, izvolite gospodine Brumnić.
Pa je se u potpunosti slažem s vama kolega Lalovac i kolegicom Benčić da to fali, da li u ovom zakonu ili u nekom drugom, ali to je ono što sam govorio o društvenoj odgovornosti banaka odnosno cilju banaka u gospodarstvu RH. Taj cilj ne može i ne smije kao što nije praktički u nijednoj uređenoj zemlji Europe isključivo profit. On treba služiti razvoju gospodarstva, a gospodarstvo dosta teško možete razvijati ako, ono što se u narodu kaže naplaćujete kamatu.
Hvala vam lijepa. Slijedeća replika poštovani zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, htio bih samo možda radi hrvatske javnosti da pojasnimo pitanje federalizacije i gubitka suverenosti pojedinih država. Ono što ste rekli da se ide u potpunosti rastakanja suverenosti to je možda vaše osobno mišljenje, dobro je da smo imali ovu situaciju da je sad Europska komisija stala i garantirala zaduženje, no građani EU još nisu dali odgovor na to pitanje dat će ga kroz proces dvogodišnje konferencije o budućnosti Europe koje koordinira potpredsjednica Europske komisije Šuica iz Hrvatske gdje je cilj upravo imati dvogodišnji dijalog sa građanima EU o budućnosti EU i da li idemo u veću stopu federalizacije ili ne. Hrvatski građani će se moći očitovati o tome i bitno je razjasniti da taj smjer još nije dogovoren.
Hvala vam. Odgovor na repliku.
Gospodine Pavić, meni je iznimno drago da ste to primijetili, evo mene će stvarno interesirati promatrati taj proces u kojem federalizacija odgovara financijskom sustavu Europe koji je 3 puta jači godišnje od ukupnog gospodarstva Europe ukoliko sam ja točno pogledao podatke odnosno u Hrvatskoj se radi o 1,5 puta. Tako da ukoliko vi kažete da će građani Europe o tome odlučivati ja se stvarno nadam i da hoće.
Hvala. Imamo sada završnu riječ u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani zastupnik Miro Bulj.
Evo ja kao zastupnik nakon ovih brojnih stručnih komentara na ovaj zakon mogu kao zastupnik mali, obični čovik, postaviti sebi pitanje nakon ovih hvalospjeva koje smo čuli od vladajućih o ovome prijedlogu zakona o kreditnim institucijama mogu samo kazati da, tj. postaviti nekoliko pitanja jel očito da se treba pitanja postavljati jel kad čujem da ministar Pavić kaže 22 milijarde ćemo dobiti zbog toga, a ne spominje 35 milijardi koje se tezgari preko raznih agencija kamatarskih prodajom tih dugova naših građana, 35 milijardi to ti je 15-ak Peljeških mostova ili ne znam koliko možete zbrojiti. To u Hrvatskoj rade iz dana u dan prodajuć, tezgareć sa ljudima, Raiffeisen štedno-kreditne zadruge sam spomenuo, donijeli smo taj zakon, vaša vlada u kojoj ste vi bili ministar je prihvatila taj zakon, lex Škibole da se sjetite tog trenutka, znači tada je većini nedostajao jedan glas i onda je prihvatilo gospodina Škibole taj zakon jednoglasno da bi imali većinu, toga se sjećate dobro, a taj zakon ne poštivate. Ovdje kada govorimo o kreditnim institucijama, naravno da se ovdje često spominje euro, pa ovo je sve sprema za euro. Mene zanima kada ćemo imati u javnosti, ne da nam Vujčić guverner koji samo gleda tko mu je konobar i dal zna spajati oboritu ribu sa najboljim i najkvalitetnijim vinima, to je njemu bitno i nitko ga ne kontrolira, mene zanima da li ćemo mi u javnosti imati javnu raspravu o euru, da li ćemo imati referendum? Jel jutros je tako i kolega Bačić predsjednik kluba HDZ-a rekao, neki tamo je pisao prijedlog o istražnom povjerenstvu koji je bio protiv NATO-a. Pa zašto ne bi o svemu narod odlučivao? Šta je problem? Moramo ko u centralnom komitetu dizati ruke. Zato kada govorimo, poglavito vama državni tajniče, nije samo HNB dovela Hrvatsku ovdje da nam isisavaju iz džepova 4 milijarde kuna godišnje na osnovu 500 naknada i provizija, banke strane u RH 400 provizija i naknada, to vrlo dobro znate. Tu je krivo i Ministarstvo financija koje cijelo vrijeme u biti pokriva te rabote sramotne HNB-a. I zbog tih i takvih kreditnih institucija koje imamo financijskih, poglavito ključna HNB koja bi tribala štititi dio suverenosti hrvatske monetarne politike, ona radi suprotno. Zato imamo u ovome trenutku isisani novac vanka, naše ljude koji iđu raditi vani u inozemstvo za naše pare koje nam isisaju i koji vraćaju taj novac kroz 6% BDP-a koliko se sjećam 18 ili 20 milijardi kuna godišnje šalju izvanka s našim novcima izmuzivanjem, ne govorim o kamatama koji nije oporezovan. Ovdje se isključivo pogoduje kreditnim institucijama i ovo se sve sprema za uvođenje eura, jasno to triba reći javno, mi … i to treba reći jasno i glasno ljudima. Ja za ovo neću glasati zato što ne čujem struku u javnosti, ne čujem zašto da, zašto ne, ja ne čujem raspravu, nego palo Plenkoviću napamet gore sa Merkelicom s kime je sidio i kaže iđemo mi Vujčiću to riješiti, ti to potpiši neki smo ugovor imali referendum. Zašto nisu druge države uvele? Zašto nije Švedska, Danska, zašto? Biće smo mi veći, želimo biti veći katolici od Pape. Znači mene kao običnog malog zastupnika, evo ministar Pavić je tu puno stručniji, doli moj susjed iz … porijeklom, on bi to moga možda puno bolje, kvalitetnije obrazložiti, poglavito ove 22 milijarde koje su sve tu, kao i onih 150 milijuna koje ste donijeli u Imotski i moj Cetinski kraj. Kad će biti? Prije izbora lokalnih. Odali ste doli, obmanjivali našu javnost, naše ljude i što je bilo iznimno, iznimno sramotno od vas kao čovjeka koji je porijeklom iz imotskog kraja.
Molim vas, držite se teme gospodine Bulj.
Molim?
Molim vas, držite se teme evo nemojte se obraćati direktno, oprostite.
Ajde i vi mi sada napišite što bi trebao govoriti, recite vi, evo imate 11 sekundi o čemu triba govoriti.
Govorimo o Zakonu o kreditnim institucijama, nemojte se obraćati direktno zastupniku.
Pa govorio je i kolega o 22 milijarde koje nema veze sa kreditnim institucijama koje ni nisu pare tu.
Ja vas razumijem. Nažalost Poslovnik je takav.
… recite mi o čemu ću ja govorit evo, dozvolite mi ovih 11 sekundi, ustvari evo vama ću dozvoliti pa vi objasnite šta sam ja htio reći. Hvala lijepo.
Hvala vama gospodine Bulj. Dodatno u ime predlagatelja će govoriti poštovani državni tajnik, Stjepan Čuraj.
Zahvaljujem. Uvaženi potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Završno bi se prije svega želio zahvaliti svima koji su sudjelovali u raspravi, pogotovo onima koji su konkretno se držali predmetnih izmjena zakona, zakona koji je kompleksan u svom svom obimu, koji nam regulira rad svih kreditnih institucija u RH, ne moram vam točno reći onda što to sve znači. Zakoni koji su neki kažu prenormirani, pre regulirani, ali vidite i dalje Europa u sklopu svojih paketa mjera koje mi sada inkorporiramo u naš zakonodavni sustav i dalje nastoji osigurati zapravo smanjiti u najvećoj mogućoj mjeri rizik poslovanja tih kreditnih institucija i ono što njihovo loše poslovanje ili ne daj Bože propasti bi značilo za ekonomiju pojedine države članice EU, a time mislim ponajviše na naše građane. Imali smo primjera u povijesti što su i tu su navedeni za ovom govornicom kako su se pojedine krize financijskog sustava održavale na život svih građana, pa tako i ovdje u Hrvatskoj kada govorimo o zadnjoj krizi koja je upravo uzrokovana i došla iz financijskog sektora 2008. i upravo zato su ovdje danas pred nama ove izmjene i Zakona o kreditnim institucijama i sanaciji istih kako bi te rizike sveli na što manju moguću mjeru kako se ne bi dogodilo da države moraju javnim novcem spašavati banke sa ciljem očuvanja istih odnosno sprečavanja većih potopa u gospodarskom smislu, naravno opet kada govorimo o građanima i poduzetnicima. Ja ću se kratko samo osvrnuti na iznesene prijedloge i komentare. Zahvaljujem na izlaganjima i uvaženog zastupnika Lalovca. Ono što sam kao zastupnik mogao imat određenu širinu ovdje ipak sam svjestan kao predlagatelj odnosno predstavnik predlagatelja vlade, pa posredno i Ministarstva financija, ne mogu baš si dozvoliti takvu širinu izlaganja neovisno koliko god ta materija bila kompleksna zastupnicima prije svega i javnosti, time bi si riskirao kao da pojednostavljujem neke ipak ozbiljne stvari. Uvažena zastupnica Benčić problematizirala je nešto što nije predmet ovih izmjena, ali je predmet ovoga zakona. Riječ je o prodaji dugova Agencijama za naplatu potraživanja. Ja ću samo podsjetiti ovim putem da zakonom upravo ovim o kreditnim institucijama i navedenom odnosno i odlukom HNB-a uređena je kupoprodaja plasmana kreditnih, kreditne institucije. Dakle, prilikom prodaje plasmana kreditna institucija dužna je osigurati da potrošači čiji su plasmani predmet ugovora ne dođu kod stjecatelja ili kod treće osobe na koju je stjecatelj, stjecatelj prenio plasmane u nepovoljniji položaj, na osnovi zaštite potrošača u odnosu na položaj koji su dužnici imali kod kreditnih institucija. Dakle, prevedeno već u postojećem ovome zakonu je navedeno upravo ovako kako sam reko, da se ne smije dovesti potrošač u nepovoljniji srazmjer. Naravno, ovo pitanje je pitanje regulative i Europske komisije i EU i mi očekujemo da se to riješi na razini cijele Europske komisije. No, ono što je također ovdje rečeno da mi ne možemo mijenjati ovim zakonom navedenu, navedene samu praksu odnosno mogućnosti jer je to regulirano Zakonom o obveznim odnosima kojim je navedeno pravo, dakle to je i ustavnopravna kategorija, da zapravo ima svaki vjerovnik pravo ustupiti svoje potraživanje, a o učinjenom je dužan obavijestiti krajnjeg dužnika, dakle ne imati njegovo odobrenje nego ga dužan po Zakonu o obveznim odnosima koji je krovni zakon za to pitanje, napraviti. To je što se tiče agencija. Naravno, mogu samo nadodati da je upravo u javnom savjetovanju i su izmjene Zakona o porezu na dobit gdje upravo pokušavamo tim izmjenama smanjiti mogućnost odnosno upravo prodaje tih potraživanja tako što bi porezno priznati rashod bi se smatrao da otpis potraživanja u postupku rekonstruiranja plasmana, dakle upravo da bankama se to može priznati kao 100% trošak odnosno rashod i da time smanjimo samu udio u prodaji tih potraživanja odnosno NPL-ova kako se to kaže u stručnom izrazu. Dakle, cilj je toga upravo i tih izmjena da brže i efikasnije se provodi otpis dugova građana i poduzetnika i dostava, obavezna dostava o istome o njihovim pravima da se odriču potraživanja kao kreditori. Uvaženi zastupnik Troskot je problematizirao vezano za superviziju i navedenoj aferi iz ožujka da i dalje HNB, to smo imali i u samoj replici sa uvaženim zastupnikom Lalovcem pitanje, i prije je HNB imao mogućnost supervizije, ovdje je točno razdvojeno što i kako radi i dalje Ured za sprječavanje pranja novca i općenito koji su njegove ovlasti zakonske, a ovdje proširujemo te ovlasti HNB-a upravo za superviziju i rada i nadzora same, samih banaka. Dakle, opet onaj jedan iskorak prema riziku. Također što se tiče ostalih komentara ovdje nisu predmet ovoga zakona, pa ih neću iznositi. Uvažena zastupnica Orešković je problematizirala kvalitetu obrazlaganja normativnih akata. Ono što sam rekao u startu, nažalost kao predlagatelj ne mogu si dozvoliti toliko pojednostavljivanje bez obzira koliko materija bila kompleksna nego se moramo držati onih striktnih normi … [[Govornik se ne razumije]] i stručnoga dijela kako sami predloženi zakon i je, naravno imajući u obzir i da je u ovom zakonu preko 365 članaka, međutim pokušati ovdje upravo i je cilj da se približe što više zastupnicima, a i građanima same izmjene i ono što bi one trebale rezultirati. Uvaženi potpredsjednik sabora Škoro je također problematizirao samu činjenicu da je ovo posljedica ulaženja u Europski tečajni mehanizam i uvođenja EUR-a koji nije predmet ovog zakona jer se tu dosta puta to spomenulo, dakle mi ovdje prije svega pristupamo jedinstvenom nadzornom mehanizmu, jedinstvenom sanacijskom mehanizmu kako bi nadzirali banke, kontrolirali rizik i to je ono što smo se obvezali samim ulaskom u EU. Uvažena zastupnica Peović također što se tiče supervizija i povezivanja sa događajima u prošlosti, mislim da je spomenuta riječka banka i Hypo Alpe-Adria banka, riječka banka je bila prije 14-15.g. i mislim da je to zapravo i dobar primjer zašto trebamo ove izmjene i zašto trebamo još više ovaj dio regulirati rizika kako se ne bi događale te neke ponovljene situacije iz povijesti, ali mi smo sada, prema već sadašnjoj zakonskoj regulativi imali zadnjih nekoliko godina i situaciju sa sanacijom Jadranske banke koja je uspješno provedena i niti jedan građanin, ni niko nije ostao uskraćen za svoje, za svoja prava. Tako da mislim da je već postojeći zakonski okvir daleko bolji od onoga što je bilo, a s ovime ćemo ga još bolje unaprijediti sve sa istim ciljem. Uvažena zastupnica Perić, apsolutno se slažem da je konačni cilj treba i biti kvalitetnije poslovanje naših banaka i sve to što se ima preliti prema konkretno građanima i upravo u tom smanjenju rizika i osiguranju samih njihovih svih plasmana banaka odnosno na poduzetnike i građane. Uvaženi zastupnik Bulj nekoliko teza, prije svega dotakao se Zakona o ništetnosti ugovora o kreditima sa međunarodnim obilježjima tzv. Škibolin zakon. Taj zakon prije svega ima jedan, jednu, jedan problematiku koja nije nova, prije svega sud EU je donio mišljenje da je on protivan određenim, .../nerazumljivo/... pravnoj stečevini, tako da on nije u nadležnosti Ministarstva financija, zakon je u nadležnosti Ministarstva pravosuđa, no, neovisno o tome, apsolutno je ono bitno da se navedena problematika regulira na razini EU koje smo mi sada dio i naravno Ministarstvo financija i dalje nastavlja raditi sve sukladno pozitivnim zakonskim propisima. Već je bilo nekoliko pitanja oko događanja u ožujku za euro, opet kažem, ovaj zakon nije predmetan što se tiče samog uvođenja eura, on je posljedičan, ove izmjene su posljedične našem pristupanju europskom tečajnom mehanizmu. Međutim, rasprava o eurima i svim benefitima i onim eventualnim opasnostima kojih je vrlo malo, pogotovo za euriziranu zemlju kao što smo mi je nešto što pozdravljamo ... [[Govornik se ne razumije.]] da se svaki puta potencira. Uvaženi zastupnik Bartulica, dakle također, rizici uvođenja eura i upravo kako ovaj zakon uvodi tu temu, ... [[Govornik se ne razumije.]] eura u naš monetarni sustav koji sam već spomenuo. Uvaženi zastupnik Jenkač, dakle, što se tiče kamatnih stopa, prioritetni kreditiranja, prioritetnih kretanja kao preduvjet izlaska iz recesije ono što se mogu složiti da svakako će ovo doprinijeti stabilnosti financijskog sustava. Također, uvaženi zastupnik Katičić, što se tiče navedenoga, da, ujedno manje ... [[Govornik se ne razumije.]] zahtjevi za male banke, kreditne institucije će poboljšati njihov položaj na tržištu, to je jedan od predmeta ovih izmjena, upravo jer su one, kao što znamo najviše naslonjene na MSP-ove odnosno malo i srednje poduzetništvo i time se njih rasterećuje određenih regulatornih zahtjeva koje sam i naveo u uvodnom izlaganju. I zaključno, uvaženi zastupnik Brumnić, kad je govorio o društvenoj odgovornosti banaka, koji je njihov cilj, određeni moralni hazard i sigurnost sustava, mislim da je, ako to možemo povezati sa ovim zakonom, donekle u jednoj mjeri, to je ono sigurno, da je cilj upravo sigurnost bankarskog sustava i da s ovim korporacijama i s ovim mehanizmima i postojanju dijelom europskog središnjeg bankarskog sustava mi ćemo upravo imati sigurniji sustav koji će posljedično donijeti i do manjih rizika, manjih rizika plasmana, samim time i manjih kamata. Evo, zahvaljujem na pozornosti.
Hvala vama poštovani državni tajniče. Ovime zaključujem, o, ispričavam se, ne zaključujem još uvijek. Imamo jednu repliku. Poštovana zastupnica Sandra Benčić, oprostite.
Zahvaljujem se. Naime, postavila su pitanje, da li je pitanje prodaje dugovanja agencijama za naplatu potraživanja predmet regulacije ovog zakona i vi ste i sami spomenuli da jest, to je u poglavlju 9. kupoprodaje plasmana kreditne institucije i dakle, moglo se ovim zakonom ograničiti prodaju potraživanja, posebno potraživanja koje banke imaju prema građanima koji nisu u mogućnosti otplatiti svoj dug. Nije točno, naime, da nas u tome priječi Zakon o obveznim odnosima zato što kod regulacije tražbina koje se mogu prenijeti ugovorom, zakona o obveznim odnosima jasno kaže da se vjerovnik može ugovorom sklopljenim s trećima prenijeti na toga svoju tražbinu, osim one čiji je prijenos zabranjen zakonom ili koja je strogo osobne naravi ili koja se po svojoj naravi protivi prenošenju na drugoga. Dakle, može se zakonom zabraniti prijenos određenih tražbina, a isto tako, ako se može zabraniti, on se svakako može ograničiti na način prvokupa duga po nižoj cijeni dužniku samom ili isto tako, može [[Upadica: Vrijeme.]] se regulirati pitanje da ne ide [[Upadica: Hvala.]] po ovom članku nego da mora [[Upadica: Hvala lijepa.]] postojati pristanak.
Odgovor na repliku, izvolite.
Zahvaljujem. Slažem se da ta problematika treba posebno još regulirati, mi nemamo regulatorno tijelo koje striktno se bavi agencijama za naplatu potraživanja, međutim, kada sam spomenuo Zakon o obveznim odnosima, te izmjene koje on i eventualno iznimke koje on sadrži nisu vezane uz samu trgovanje ajmo reći tako, dugovima, kolokvijalno da probam neki savjet i ja preuzeti jer mi imamo izuzetno razvijeno na tržištu europskom i svjetskom trgovanje derivatima, dakle upravo proizvodima čak, to je jedan dio koji je ustaljen u praksi, mi ne možemo ograničavati niti trgovanje određenim plasmanima, a niti dugovima jer bi takva odluka ne bi bila ustavna, no slažem se da treba regulirati pobliže da ne mogu i ono što je u ovom zakonu, da ne smiju biti dovedeni potrošači u nepovoljni položaj.
Hvala lijepo. To je bilo to. O ovoj točki dnevnog reda, zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Idemo na sljedeću točku dnevnoga reda: - Prijedlog Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava, prvo čitanje, P.Z.E. br. 33; Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Želi, dat ćemo vam prigode da popijete malo vode, poštovani državni tajnik Stjepan Čuraj, izvolite još jednom danas.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Dakle, Prijedlog Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava u sklopu istoga paketa u kojima je bilo ranije riječi, dakle, samo kratko da kojim se nastavlja daljnja reforma bankovnog sustava EU s ciljem da se jača sposobnost banaka da podnesu moguće šokove, sve one rizike o kojima smo pričali, sa ciljem da očuvanje financijske stabilnosti i jačanja kapitalnih potreba banaka i mjere za poboljšanje kreditnih sposobnosti samih banaka, tu samo također, imali dosta zamjerbi, odnosno mogućnosti da banke sudjeluju više u samom gospodarskom oporavku. To i je jedna od intencija EU, dakle, ove dvije uredbe i svije direktive također, korespondiramo u naše zakonodavstvo. Prije svega ovim se ne radi o izmjenama i dopunama nego ovdje se radi o novom zakonu. Ono što je dobro također napomenuti uvodno da jedna od razloga isto također je od izmjena postojećeg okvira za sanaciju je implementacija TLAC standard odnosno Total Loss-Absorbing Capacity dakle mogućnost koliko ukupan gubitak se može apsorbirati od strane samih kreditnih institucija koje se zapravo inkorporira u zakonodavstvo EU. Prije svega on zahtjeva od globalno sistemskih važnih institucija kontinuirano održavanje dostatnog iznosa obveza za pokriće gubitaka i dokapitalizaciju institucije u sanaciji. Ono što je bitno i ovdje napomenuti naš ulazak u europski tečajni mehanizam koji nam upravo otvara ove mogućnosti jedinstvenog ne sada više nadzornog, sada govorimo ovdje konkretno o sanacijskom mehanizmu ili Single resolution mechanism SRM, dakle on upravo omogućava da se sve odluke povezane s sanacijskim pitanjem na razini bankovne unije donose centralizirano, neovisno i efikasno. Posebni su slučajevi sanacije prekograničnih grupa kada je potrebno koordinirano djelovanje više sanacijskih tijela. Dakle, prevedeno ako očigledno to i treba imamo matice, imamo vlasnike naših banaka u kojima se njihove sanacije ne smiju sagledavati posebno samo za jednu državu članicu nego za sve tamo gdje obavljaju svoje gospodarsko djelovanje. Dakle, apsolutno njime minimiziramo trošak koji bi snosili porezni obveznici i nastoji se svesti na minimum učinak prelijevanja na šire gospodarstvo. Mislim da je ovo apsolutno bitno kod ovih današnjih izmjena jer je to ovaj motiv svih ovih izmjena i ovog novog zakona da se upravo minimalizira to prelijevanje i učinak sami na šire gospodarstvo. Samim jedinstvenim sanacijskim mehanizmom osigurava se centralizirani mehanizam za sanaciju svih kreditnih institucija s poslovnim nastanom u državama članicama sudionicima, a centralizirana ovlast za sanaciju uspostavljena je i povjerena jedinstvenom sanacijskom odboru tzv. Singl resolution bord SRB i nacionalnim sanacijskim tijelima. Dakle, kao što smo imali pitanje nadzora, izravnog nadzora, neizravnog, ovdje također imamo i dalje uključenost sanacijskih tijela o kojima ćete kasnije i čuti na način na koji je to predloženo ovim zakonom. Dakle, ništa mi se ne odričemo nego zapravo dobivamo. S ciljem osiguravanja ujednačenog financiranja sanacije uspostavljen je taj jedinstveni sanacijski fond. Vi znate da kod naše Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka već postoji određeni fond za sanaciju, ovdje ima taj jedinstveni sanacijski fond Single resolution fund SRF kojim upravlja upravo ovaj spomenuti jedinstveni sanacijski odbor. Što se tiče samog punjenja on se puni prvih 8 godina od osnutka, dakle od 2006. do zaključno sa krajem 2023. uplatom kreditnih institucija sa ciljem postizanja ciljane razine od najmanje 1% iznosa osiguranih depozita svih kreditnih institucija unutar bankovne unije. Tako da se procjenjuje da bi to trebalo biti zaključno s 31. prosinca 2023., '20.-'23., ukupno stanje sredstava bi oko 40 milijardi EUR-a. Dakle, na nadalje što se tiče najbitnijih novosti u ovom zakonu utvrđuju se pravila, postupci i instrumenti za sanaciju subjekta, ovlasti i zadaci sanacijskih nadležnih tijela te upravljanje, financiranje i korištenje sredstava sanacijskog fonda. Ciljevi sanacije i načela na kojima se temelji prijedlog zakona odstupaju od ciljeva te načela važećeg zakona. Ponajprije načela da vjerovnici ne trpe veće gubitke od onih koje bi pretrpjeli da je nad institucijom ili subjektom bio proveden stečajni postupak. Dakle, rezultat sanacijskog postupka ne smije dovesti u lošiji ili odnosno gori položaj vjerovnike nego da je proveden stečaj. Novosti se najvećim dijelom odnose na izmjene pri utvrđivanju minimalnog zahtjeva za regulatorni kapital i podložne obveze, tzv. real zahtjev. Inače možda sam propustio to reći u odgovoru na konstataciju uvažene zastupnice Orešković da svaki zakon ima i svoj pojmovnik na početku gdje su upravo detaljnije određeni izrazi, kratice, određuju ne samo iz pitanja sad ovoga konkretno Ministarstva financija nego svih zakona koji dolaze pred nama tako da je dobro koristiti se tamo malo pogledati pa možda budu neke stvari i jasnije. …/nerazumljivo/… zahtjev se utvrđuje individualno, dakle za svaku banku pojedinačno ovisno o sanacijskoj strategiji, a sastoji se od 2 komponente, iznosa za pokriće gubitka, dakle iznos gubitka koji treba pokriti pri sanaciji i iznosa za dokapitalizaciju. Dakle, s ciljem naglašavanja važnosti ispunjavanja upravo tog zahtjeva predlaže se da u slučaju svakog neispunjavanja …/nerazumljivo/… zahtjeva sanacijsko tijelo preuzme odgovarajuću mjeru vodeći pri tom računa o mjerama poduzetim od strane nadležnog tijela. Kako bi se osigurala transparentna primjena real zahtjeva predlaže se obveza dostave izvješća po iznosu regulatornog kapitala i ostalih obveza podložnih za unutarnju sanaciju kao i obvezu redovne javne objave. Inače, ovim zakonom su predviđena i određeni sanacijski instrumenti gdje bi voljeli istaknuti uz instrumente prodaje, prijelazne institucije, odvajanje imovine i instrument unutarnje sanacije. To je je tzv. bail in upravo koji se veže na ove regulatorne zahtjeve što se tiče samih sredstava koje je potrebno pojedina kreditna institucija držati sukladno svojoj sanacijskoj strategiji. Naime, iz krize 2008. kad je rješavanje i spašavanje kreditnih institucija najčešće završavalo …/nerazumljivo/… odnosno korištenjem novca poreznih obveznika sada se želi time doskočiti da određeni, da određeni iznos sredstava kreditne institucije moraju držati kako bi upravo te sanacije bile napravljene vlastitim njihovim sredstvima tzv. …/nerazumljivo/… kako bi opet kažem smanjili rizik korištenja novca poreznih obveznika, a time i samog poslovanja subjekta da ne bi došlo do bilo kakvog prelijevanja na građane odnosno na gospodarstvo. Dakle, i ono što je također bitno i po meni mislim da je jedno od uma ovoga zakona da uzevši u obzir postojanje više sanacijskih tijela u RH te situaciju koja je uspostavom bliske suradnje sa Europskom središnjom bankom kojom smo imali primjere navoditi, RH postaje država članica sudionica u jedinstvenom sanacijskom mehanizmu, … da HNB preuzme ovlast za izvršenje sanacija nad kreditnim institucijama. Dakle, praktički time bi se utvrđena nova podjela sanacijskih ovlasti prema kojom ne samo HNB ali prije HNB bi bilo sanacijsko tijelo za kreditne institucije, a tu govorimo i o onoj strategiji. Dakle planiranje i provođenje sanacija Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga odnosno HANFA bi bila sanacijsko tijelo odnosno predloženo da bude za investicijska društva, također isto za planiranje i provođenje, a Državna agencija za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka odnosno DAB je tijelo koje vodi Nacionalni sanacijski fond te upravlja Fondom osiguranja depozita prema zakonu. Dakle zaključno, ovim se prijedlogom nastavlja dalje usklađenje zakonodavstva sa pravnom stečevinom EU i smatramo da osim što će se uspostaviti suradnja i sa jedinstvenim sanacijskim odborom na razini Europske središnje banke primarno je bilo potrebno osigurati da institucije raspolažu sa dostatnim kapacitetom pokrivanja gubitaka i dokapitalizacije kako bi se osiguralo neometano i brzo pokrivanje gubitka te dokapitalizacija u slučaju sanacije s minimalnim utjecajem na porezne obveznike i financijsku stabilnost. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Imamo tri replike, prva je poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite gospođo Mrak Tariitaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Uvaženi državni tajniče. Ja imam jedno tehničko pitanje, dakle mi imamo u raspravi dva zakona i do sada smo odnosno svi koji su govorili su rekli da bi bilo dobro da je objedinjena rasprava, ali što je tu je. S tim što ste za prvi zakon odlučili ići u izmjene i dopune, a za ovaj zakon koji je na snazi od 2015. godine ste se odlučili ići za novi zakon, a ne u izmjene i dopune. Što je bio razlog? Zašto ste napravili tu razliku? Dakle, zakon koji smo već raspravili bile izmjene i dopune Zakona o kreditnim institucijama, a sada imamo novi zakon, što je bio razlog? Hvala.
Hvala vama. Odgovor na repliku, izvolite.
Zahvaljujem vam na tom pitanju. Zbog boljeg normativnog pravnog uređenja samog zakonskog okvira, zapravo zbog samih opsega i suštine izmjena. U prethodnom zakonu su izmjene išle konkretno po pojedinim člancima koji su bili jasno strukturirani, koji su se nadopunjavali pojedini pojmovi mijenjali, ovdje radimo ipak o suštinskim izmjenama kako bi onda dobili jedan kvalitetni čistopis i zbog važnosti samog zakona zbog provedbe sanacije smatrali smo da je bitno ići u novi zakon kako bi imali kvalitetniju normativno pravno uređenje tematike.
Hvala lijepa. Sljedeća replika poštovani zastupnik Boris Lalovac.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Evo čisto da vidim da li sam ja dobro razumio, a mislim da ste vi to tako i rekli, znači 50% banke su tržišta u Hrvatskoj su vlasnici Talijani, ukoliko se sada dogodi nekakav problem u budućnosti s nekim talijanskim bankama, do sada je bilo da bi one mogle do sada parcijalno rješavati svoj problem štediša u Italiji, a ostaviti na cjedilu štediše u Hrvatskoj. Ovim zakonom se sada to objedinjava i kaže da jedinstveni sanacijski mehanizam da se ne mogu samo sanirati štediše u Italiji nego i štediše u Hrvatskoj. I u tom kontekstu mislim da je ovaj zakon doprinos hrvatskim štedišama i depozitima. E sada pitanje, da li sam ja to dobro razumio i to je zapravo prava suština donošenja ovog zakona da nema mogućnosti neke bankarske krize u nekoj zemlji članici da se to prevali na drugu zemlju. Hvala lijepa.
Hvala vama. Odgovor na repliku.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Upravo tako uvaženi zastupniče, najjednostavnije tako kako ste vi rekli, dakle sada se promatra sve podružnice, sve gospodarske aktivnosti određene banke i vlasnika određenih kreditnih institucija na razini cijele EU. Ne može se dogoditi u jedinstvenom sanacijskom odboru da je nešto rađeno selektivno samo za maticu, a ne u zemlju koje te sve banke pružaju svoje usluge odnosno obavljaju gospodarsku djelatnost. Dakle, tu u pravilu se radi na razini EU i sada su svi jednaki bez obzira gdje poslovali.
Hvala lijepa. Sljedeća replika poštovana zastupnica Katarina Peović.
Evo još jednom malo tonova koji nisu baš tako optimistični prema ovom zakonu. Ono što ste ovdje htjeli s ovim zakonom je nekakva sanacija kreditnih institucija, osiguravanja sigurnosti i zvuči prilično lijepo i ovo što čujem ovo od kolege Laloca. No ono što ste dali u svom odgovoru meni upućuje da tu ima niz drugih problema, a to je rekli ste da je Riječka banka primjer koji pokazuje da bismo trebali još više kontrole ili u prijevodu autokolonijalnog pristupa gdje nas kontroliraju izvana. No Riječka banka je upravo primjer koji pokazuje da nikakva kontrola ne uspijeva i nije učinkovita jer je u vrijeme Riječke banke znači bio na djelu mehanizam Bazel 2 koji je već bio unaprijeđen mehanizam BAzel 1, sada imamo BAzel 3, ali mi možemo tih bazela imati koliko god hoćete opet kada dođe do krize ništa se supstancijalno ne rješava.
Hvala vama. Odgovor na repliku.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Uvažena zastupice. Dakle, Riječka banka je bila 2006. godine ako me pamćenje dobro služi, u pravilu mi upravo i s ovim jedinstvenim i nadzornim i sanacijskim mehanizmom osiguravamo da ne samo naše domaće banke kojih nema nažalost puno, nego upravo i vlasnici naših banaka koji ovdje rade, moraju provoditi striktne mjere … smanjenje procjena rizika kako bi upravo izbjegli nemile događaje. Naravno da same mjere koje su od 2006. do sada donesene sigurno su doprinijele i same takve situacije su doprinijele poboljšanju normative i regulative rada banaka, tako da ne vjerujem da bi se tako nešto moglo ponoviti s obzirom i upravo s ovim izmjenama koje radimo.
Hvala lijepa poštovani gospodine državni tajniče Čuraj. Možete na svoje mjesto. Sukladno Poslovniku trebam pitati predstavnike izvjestitelja odbora želi li uzeti riječ? Ako ne, otvaram raspravu, dobro je bit će muško. Prva će u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka govoriti poštovana zastupnica Katarina Peović.
Dobar dan svima. Dakle, moramo reći jasno da je ovo opet mehanizam koji omogućuje da ako banke same dođu u situaciju uz sve ono što je prethodni zakon omogućio, ovaj sanacijski mehanizam je dodatna, jel kako se kaže, poluga da se ne desi bankarska kriza. Ovdje se regulira sanacija kreditnih institucija i investicijskih društava. I ovaj zakon predstavlja usklađivanje sa europskom, kako se to kaže, pravnom stečevinom koju propisuje Europska komisija u segmentu poslovanja kreditnih institucija, banaka i drugih institucija. Također, i ovaj zakon i njegove izmjene stoje u funkciji nastojanja i HNB-a i vlade da Hrvatska uđe u Eurozonu. Tako je i ovo sastavni dio procedure za ulazak RH u Europski tečajni mehanizam 2, ERM 2, a to je korak za ulazak u Eurozonu. Zato ovdje opet treba upozoriti da to zapravo znači korak dalje prema tome da se odustane od vlastite valute i formalno odbaci mogućnost postizanja čak i minimalnog stupnja monetarnog suvereniteta i proaktivnog korištenja poluga monetarne, tečajne i kreditne politike. Treba ponoviti da ulaz Hrvatske u Eurozonu i odbacivanje vlastite valute društvena većina nije nigdje izglasala i da HNB i vladajući provode korake za ulazak u Eurozonu koji nisu nigdje demokratski legitimirani. HNB nije pod javnom i demokratskom kontrolom i čini se da bilo kakav demokratski upliv i kontrola njihovog rada se odbacuje i ne potiče, a kamoli provodi. To je i razumljivo zato jer HNB, a onda i domaće komercionalne banke upravo provode politike koje nisu sukladne hrvatskim razvojnim potrebama, a svakako ne interesima radne i društvene većine. I ovdje se koriste riječi otpornost, otpornost prema šokovima, a sve kroz daljnju implementaciju preostalih elemenata regulatornog okvira prihvaćenom baselskom u Baselskom odboru za nadzor banka i Odboru za financijsku stabilnost. Ta nova regulacija ili tzv. sad Basel 3, jel regulatorni okvir bi trebao navodno osigurati bolju kontrolu poslovanja financijskih kreditnih institucija i njihovo upravljanje rizicima odnosno kako se to lijepo kaže smanjiti stres i kako se to lijepo kaže otpornost na šokove u slučaju krize, te da se u slučaju krize ne prelijevaju gubici. No, ajmo podsjetiti još jednom, prema izvješću Europske središnje banke, banke kod nas nisu nikako pod stresom, već su pod stresom građani koji ih obilato snabdijevaju i muku muče s otplatom kamata i svih drugih ogromnih lihvarskih nameta. Ponovo treba navesti primjere koji opovrgavaju navodnu otpornost banaka, novi regulatorni okvir nije uspio spriječiti slučajeve poput danske banke gdje su u periodu od '12. do '16. putem njezine estonske podružnice izvršila pronevjera od otprilike 235 milijardi EUR-a. Na sličan način se prije svjetske financijske krize uvjeravalo u pouzdanost i vjerodostojnost regulacije nadzora financijskog sustava, znači poznati krize 2007. i '08.g. se uvjeravalo u pouzdanost sustava sukladno regulatornom okviru Basel 2 gdje su najuglednije rejting agencije, revizorske kuće davale najviše kreditne rejtinge i ocjenjivale kao najmanje rizične plasmane najvećih banaka s Wall Streeta od kojih je krenulo pucanje balona na tržištu hipotekarnih kredita, pa zatim i velikih europskih, posebno njemačkih, francuskih banaka čiji plasmani su se pokazali visokorizični i nenaplativi. Treba također podsjetiti i da je HNB u okviru tog regulatornog režima Basel 2 također bila, pa joj svejedno, dakle je se desila propast riječke banke gdje je njezin diler napravio joj gubitak od 100 milijuna dolara da to nitko, pa ni HNB nije primijetio. No, istovremeno je predsjednik uprave riječke banke Ivan Štokić dobio nagradu za najboljeg menadžera godine i isplatio si bonuse. Evo sad čujemo da je Todorić pušten na slobodu, apsolutno nema nikakvih konzekvenci za bilo kakvu aktivnost koja nije, koja nije u skladu sa zakonom. Također u slučaju Hypo Alpe-Adria banke HNB nije ukazivao da su se dešavale malverzacije u koje su bili uključeni najviši politički dužnosnici poput Sanadera, Pašalića, Zagorca i drugih. Dakle, kritičari upoznati s problematikom regulacije kontrole financijskog sustava upozoravaju da su nova regulatorna pravila tek nadogradnja prethodnih pravila i da ne osiguravaju veću otpornost i zaštitu u situacijama sistemskih kriza i ne rješavaju problem inherentne financijske nestabilnosti kapitalističkog sustava. No očigledno da moramo dočekati novu financijsku krizu kako bi se uvjerili da bolja regulacija financijskog sustava ne može proizaći iz prepuštanja tehnokratima da smišljaju nove Basele dakle, već i stavljanja financijskog sustava pod javnu i demokratsku kontrolu. Izmjena Zakona o kreditnim institucijama i Zakon o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava naizgled osigurava veću robusnost i otpornost financijskih institucija, a zapravo dodatno produbljuju negativnu ulogu koje domaće banke i ostale financijske institucije igraju s obzirom na hrvatske razvojne potrebe. Naime, navedeni zakoni ničime ne utječu na promjenu postojeće nepovoljne kreditne politike tzv. domaćih banaka, ne utječu na krajnje ograničavajuće uvjete financiranja domaćih poduzeća zbog čega smo na prethodnoj isto tako sjednici imali temu jamstvenog fonda koji se, kojim se i priznaje da te iste banke neće financirati malo i srednje poduzetništvo ako im se ne osiguraju jamstva za kredite. Tako ni navedeni zakoni neće utjecati na kreditne politike kako bi doprinosile ciljevima povećanja stope zaposlenosti, razvoju strateških privrednih sektora itd. Umjesto toga ovi zakoni prvenstveno brinu i to treba jasno reći, o zaštiti imovine bogatih vjerovnika, a kako stranih tako i domaćih gdje skoro 50% štednje da se razumijemo drži samo 2% štediša u Hrvatskoj, brine o tome da ubire velike marže i višekamatne stope na kredite nego u zemljama njihovih matica, makar je naplata kreditnih plasmana podjednako visoka, što znači da nema većeg rizika koji bi opravdao veće kamatne stope, da izvlače godišnje više milijardi kuna dobiti iz Hrvatske itd. Ovim se zakonima uistinu ništa drastično ne mijenja, ali on ukazuju na neke činjenice o bankama i EU kolonijalnoj poziciji tranzicijskih država unutar EU. Ovom usklađivanju našeg zakonodavstva s direktivama EU je cilj navodno očuvanje otpornosti europskog bankovnog sustava uz daljnje jačanje sposobnosti banaka da podnesu moguće šokove, domaće institucije vrše nadzor i o svemu obavještavaju Europsku središnju banku kao nadležnu koja od sada nadgleda naše kreditne institucije. Tu se također spominju različite raspodjele zaštitnih slojeva kapitala, kao mjere za očuvanje kapitala koji pokriva rizike financijskog poslovanja. No jedna od tih kolonijalnih politika koja je vidljiva kada stvari pogledamo malo kritičnije je povrat na imovinu (return on assets) znači ROA kao neku tradicionalnu mjeru ako gledamo profitabilnosti banaka, vidljivo je da se stopa drastično razlikuje među skupinama zemalja s time da su generalno u zemljama iz kojih potiču banke stope povrata puno manje 200 do 300% nego u tranzicijskim zemljama. Uzmimo primjer Hrvatske i Italije, ovdje imate označeno tu je Hrvatska, ovdje Italija jer su naše najveće dvije banke zapravo Talijanske. ROA je u Hrvatskoj 1,4% dok je u Italiji 0,4% to je u biti 350% razlile. Je li onda to svrha nadzora od strane EU, je li tu zaštita interesa Hrvatske ili bogatih zemalja centra? Zašto su kamatne stope u nas više nego u Njemačkoj, a profit naplata potraživanja kredita je stalan, isto kao u Njemačkoj? Polazi se naravno od pretpostavke koja omogućava ekstra profite zbog kojih su banke i došle u nas. Ta pretpostavka ničim nije dokazana, taj ugodan položaj koje su banke stekle godinama legalne pljačke se i dalje pokušava održati na način da se smanjenje prihoda od kamata pokušava nadoknaditi tako da sada odjednom sve banke dižu cijene naknade za pružanje usluga, u čemu opet naravno prednjači ZABA odnosno talijanski UniCredit koja je digla cijenu usluga za 50% u jednom potezu. Boris Vujčić sjetimo se svojedobno je rekao da svaki pekar ima pravo odrediti cijenu kruha, a kupac bira slikovito ilustrirajući činjenicu da banke imaju pravo same određivati visine naknada, a klijentima je da se odluče s kojom će od njih poslovati. Činjenica da HNB ne regulira niti ono što bi trebao da zaštiti građane i teško je za vjerovati da će to se poboljšati ovim izmjenama. Upravo ovako kako je Vujčić rekao, sama banka autonomno određuje koje su visine njezinih naknada. Umjesto ovakvih zakona korjenita promjena bi bila okretanje i to treba reći u ovakvom obliku, okretanje od financijalizacije ekonomije do socijalizacije financija. Znači šta to znači? Da se umjesto visoko financijalizirane ekonomije koja brine samo za zaštitu najbogatijih, banke okrenu prema socijalizaciji financija, socijaliziranju svojih ciljeva da banke stvarno budu poluga razvojnih politika u korist društvene većine, a ne da cijede visokim kamatnim stopama građane.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika SDP-a raspravljati poštovani zastupnik Boris Lalovac.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicom. Pred nama se danas nalazi ovaj drugi zakon koji smo rekli da ga je trebalo raspravljati kao paket. Da li ovaj zakon danas tu raspravljamo, da li šta donosi dobro Hrvatskoj ili ne donosi to je ono bitno što je za građane i u kojem konkretnom slučaju dobro donosi. Ne znam da li se sjećate do 2008. godine koliko je bio iznos osigurane štednje? Vjerojatno se malo tko sjeća. Do 2008. godine kada je bila velika financijska kriza bilo je 100.000 kuna, 100.000 kuna je bio iznos osigurane štednje hrvatskih štediša. Onda između 2008. do 2013. je taj dio od 2008. povećan na 400.000 kuna, a zadnjih izmjenama 2013. godine kada smo pristupili europskom jedinstvenom tržištu taj iznos osigurane štednje je podignut na 750.000 kuna je negdje okvirno 100.000 eura. Znači sami sustavi osiguranja depozita u zadnjih 10, 12 godina idu u korist hrvatskih građana, povećavaju se iznosi osigurane štednje sa 100.000 kuna na 750.000 kuna. Znači Europa je postavila standarde za sve zemlje članice je postavila da je to 100.000 eura. I onda je postavila drugi kriterij o kojem je ovdje uvodno bilo govoreno, da ukoliko se dogodi do prelijevanja krize iz jedne zemlje u drugu zemlju, iz jedne banke u drugu banku, a znamo da je poslovanje financijskih institucija globalizirano, da se u tom kontekstu postupa jedinstveno, što znači da se ne može ići u spašavanje štediša u Italiji, a da ostanu sa strane štediše u Hrvatskoj. I to je ona dobrobit ovog zakona, kolikogod neki to htjeli opovrgnuti ili kolikogod neki željeli da napadamo ovaj zakon. Pokušavamo govoriti o činjenicama, a ovo su činjenice kolikogod se neko želi služiti populizmom i bilo dobro danas govoriti kako treba sve nacionalizirati. S druge strane ovi zakoni konkretno donose dobit doprinos hrvatskim građanima. Trenutno za sanaciju financijskih institucija, a imali smo dvije sanacije i znamo kakve su sanacije bile do 2000. godine, znamo kakve su bile sanacije da su sve išle na teret hrvatskih građana i znamo da je od ovih 300 milijardi kuna 30 milijardi kuna javnog duga u sanaciji financijskih institucija. I to znamo, jel tako? I sad netko i dan danas brani ono što nije, što nije bilo tada dobro jel nismo mogli pristupiti europskim mehanizmima. Danas kad pristupamo europskim mehanizmima, kada se stoga više neće ulaziti u javni dug, sanacija banaka i nečija zaigranost, sad to ne valja. Ali argumentima treba reć zašto to ne valja, al tu argumenata nema, nego populizam. Trenutno u Hrvatskoj za sanaciju banaka i vi ste ovdje dobro rekli, imali smo za šibensko područje jednu jako važnu banku, Jadransku banku i uspjela je sanirano bez ikakvih štetnih posljedica za šibensku županiju, za građane Šibenika itd. Jesu svi isplaćeni u tom jednom kontekstu? Jesu zato što je funkcionirao u tome kontekstu sustav osiguranja depozita. A sjećamo se brojnih hrvatskih građana, prije 2000.g. koji nikad nisu naplatili svoja potraživanja. Što je ono druga, druga određena prednost? Znači ulaskom u jedinstveni mehanizam osiguranja depozita skraćuje se i vrijeme isplate naknade ukoliko dođe do propasti banke, jel. Sjećamo da u prošlosti da se znalo i do godinu dana čekati da bi vam neko mogao isplatiti vašu štednju, do godinu dana se znalo čekati, neko nije ni dočekao isplatu svoje štednje, jel. Sustavom osiguranja depozita taj dio se skraćuju se rokovi. Do 2020.g. čini mi se da je bilo negdje možda 14 dana, do 2024.g. zakonskom regulativom će se dovesti u rok 7 dana. Znači, ukoliko bilo koja banka propadne, u roku 7 dana će vam isplatiti novac, isplatiti novac. Jel to dobrobit za hrvatske građane, jel? Ja mislim da je, da ne morate uopće brinuti o tome hoće li se ta banka dalje i kako naplatit, zato što postoji sustav osiguranja odnosno uplate banaka ukoliko se dogodi takav štetni događaj. Mislim da je danas negdje ovdje neko krivo reko da uplaćuju hrvatski građani, ne uplaćuju hrvatski građani ništa, uplaćuju same banke u sustavu osiguranja depozita i on je, mislim po zadnjim podacima koje sam uspio pronaći, banke su do sad uplatile 5,5 milijardi kuna sustavu osiguranja depozita i na te neke depozite od 192 milijarde kuna, kako je, kolko je bilo 2018.g. iznosilo je blizu 3%, što je puno više iznad prosjek kolko zapravo govore, nalaže EU. Znači, ako smo negdje oko 220 danas milijardi kuna, što znači oko 6-7 milijardi je uplaćeno, uplaćeno novaca od strane banaka ukoliko bi se dogodio nekakav štetni događaj. Kako se mogu uplaćivati te štednje? To je dio kako funkcionira DAB. Možete samo na dva načina kako se osiguranje uplate depozita. Unaprijed, ex ante, znači unaprijed se uplaćuje, pa se ako se dogodi nekakav događaj već imate određena sredstva i ex post, kada se dogodi nekakav štetni događaj. Kakav je Hrvatska izabrala model? Hrvatska je izabrala model ex ante, unaprijed se uplaćuju sredstva i mislimo da je to dobro. Neke zemlje imaju ex post, neke zemlje imaju kada se dogodi štetni događaj onda se tek uplaćuju određena sredstva. Međutim, tada se zakonske regulative … [[Govornik se ne razumije]] mislimo da je to dobro, da se unaprijed odvaja jedan dio u dobrim vremenima kada se novaca uspije akumulirati da se uplati u taj nekakav fond za osiguranje, za osiguranje štednje, jel i mislimo da je to dobro. Znači, ne možemo, ne možemo se služiti svakojakim populizmom, možemo reć ono što nešto ne valja da se treba popravit, al ako je nešto dobro onda je nešto dobro ljudi moji il ne znamo bolje, ako neko zna bolje nek predloži netko to, to bolje. Tako da ovi konteksti i formiranje jedinstvenog sanacijskog mehanizma koji će na razini EU funkcionirati na razini negdje 40 milijardi EUR-a, koji će pokrivati sve štediše unutar EU i zbog toga onaj prvobitni zakon, znači prvo Europska centralna banka želi nadzirati sve te financijske institucije da bi se onda moglo uplaćivati iz sve te jedne, jedne te kase koja će ići iz sanacijskog mehanizma i zato je to, zato su to spojene posude, jel. Nitko ne može znati, u prošlosti su se događali mnogi padovi i zapravo pad gospodarstva i osiromašenje građana prilikom financijske propasti, pa su se države znale 10-tke godina oporavljati nakon propasti financijskih institucija. Sada se dogodila korona kriza jedna od težih kriza. Međutim, ipak vidimo da su financijske institucije uspjele jedan dio otpornosti pokazati i da se nije, da nije kolabriro financijski sustav, da nije kolabriro, da je on tu i da mi već slijedeće godine govorimo kako trebamo izać iz krize, da trebamo gledati pozitivnije da ćemo izaći iz krize, da su depoziti, da su depoziti osigurani, da će banke i dalje uplaćivati taj iznos jer ja znam da banke vrše strašan pritisak i na ministra financija. Zašto? Da im smanji tu naknadu, da im smanji tu naknadu, jel. Zato što one smatraju da je taj dio naknade bi trebali dati dalje u gospodarstvo i ministar financija je za sada tu i kaže ne, ta naknada ostaje na tom i tom iznosu za osiguranje, za osiguranje depozita hrvatskih građana, jel. Najvažnije je bitno poslat bez obzira koliko neko to danas trivijalno govori, ali kad se dogodi panika onda sve ta panika uništava, uništava i gospodarstvo i štediše i poduzetnike i oporavci su dugotrajni, na desetke, desetke godina i generacije izgube da bi vratili tu stabilnost. I kolko god danas to izgledalo ovaj negativno da se govori o tome, ali stvarno stabilnost financijskog sustava i zbog javnih financija i zbog isplata mirovina i zbog štediša i zbog poduzetnika je nešto što ne smijemo zaboraviti i ne smijemo smatrati da je to trivijalno jel nas je povijest pokazala da to nije baš tako trivijalno, jel nas je povijest naučila da su to vrlo štetni mehanizmi i mi danas smatramo da je to normalno, da je to sve sigurno, a povijest nam je pokazala da nismo svaki put bili sigurni. I zato kad su neki zakoni u korist hrvatskih građana treba ih podržati bez obzira iz kojeg kluba dolazili i to je onaj dio parlamentarizma kada govorimo strukturno o nekoj stvari i kad neke stvari nevezano od kojeg dijela kluba zastupnika dolaze da ih podržimo jel su u korist hrvatskih građana i hrvatske ekonomije i zato će Klub SDP-a podržati ovaj zakon. Zahvaljujem.
Hvala vam lijepa. Samo zbog nas 12 ovdje u sabornici i onih koji nas prate, rekli ste da sanacijski fond osigurava štednju i da će u roku od 7 dana biti isplaćen vaš novac, je li tako? Proizvodnja futuro, je li tako? Samo treba kazati zbog onih koji nas prate da će to biti u visini iznosa koji se osigurava, je li? ... [[Upadica se ne čuje.]] tako je, sve nakon toga će naravno, propasti. Idemo dalje. U ime… ... [[Upadica se ne čuje.]] pa dobro treba biti lukav. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Domagoj Ivan Milošević. Hvala.
Prije dosta godina ima od toga je gđa. Margaret Thatcher kad su je pitali za socijalizam rekla onu famoznu rečenicu, znate šta, jedini problem sa socijalizmom je što prije ili kasnije ponestane tuđih novaca. Da ponovim, prije ili kasnije ponestane tuđih para, a mislim da su primjeri poput Venezuele, hvala Bogu, ima ih sve manje, ovaj, prilično jasni. Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Ja ću u ovoj drugoj točci danas nastaviti tamo gdje sam završio prvi put kad sam govorio, dakle zašto je cijeli ovaj odnosno kompleks ova dva zakona toliko bitno i zašto je sanacija koji se sada radi u ovom prijedlogu zakonu bitna. Dakle, nastojat ću pojasniti, banke nisu bilo koji biznis. Ja sam u politiku ušao iz biznisa, tamo negdje od '89. kao klinac sam počeo i ovaj, mislim da svima mora biti jasno, banke dominantno posuđuju i igraju se sa našim, dakle s tuđim novcem. U svakom drugom biznisu, u svakoj firmi se čovjek igra sa vlastitim kapitalom. Nažalost sa poslom onih koji rade za njega, dobavljačima, kupcima, naravno, ali nema tu širinu odgovornosti za ljude koji su štedili, neki su štedili desetljećima, odvajali od plaće, da bi, kad propadne banka ostali bez svega, a to se događalo, hvala Bogu, to je prošlost, u prošlom stoljeću. Dakle, to je pod br. 1. Pod br. 2. Mislim da je izrazito bitno, posebno, kao što je rekao kolega Lalovac, nakon poučaka iz protekle krize, one započete 2008., a to je da naši poreski obveznici ne plaćaju buduće loše upravljanje, preuzimanje rizika nekih uprava, dakle da tereti sanacije banaka ne ide na teret države, odnosno poreznih obveznika i na kraju, ne najmanje bitno, a to je brzina i transparentnost, tog postupka, sanacije banaka je dodatno na neki način jamstvo za povjerenje štediša u cjelokupni bankarski sustav svake države. Sad mi dozvolite nekoliko rečenica reći o ovom prijedlogu zakona. Dakle paket mjera za smanjenje rizika, tzv. RRM paket, Rick Reduction Measures. Ja bih predložio samo resornom ministarstvu, da, ne samo, u ovom slučaju je to napravljeno, ali za sve ostale kratice, iz koji dolaze iz engleskih objašnjenja da imamo i hrvatski prijevod. Dakle paket mjera za smanjenje rizika. Paket je kojim se nastavlja: 1) daljnja reforma bankovnog sustava EU s ciljem očuvanja otpornosti europskog bankarskog sustava uz daljnje jačanje sposobnosti banaka da podnesu moguće šokove, 2) daljnja implementacija preostalih elemenata regulatornog okvira koji je prihvaćen u Bazelskom odboru za nadzor banaka i Odboru za financijsku stabilnost te očuvanje financijske stabilnosti jačanjem kapitalnih potreba banaka i mjera za poboljšanje kreditne sposobnosti banaka, odnosno smanjivanje opterećenja za manje banke, poboljšanje kapaciteta banaka za financiranje NSP-ova i infrastrukturnih projekata. U sklopu, dakle, ovog paketa iz područja sanacija i kreditnih institucija i investicijskih društava, cijeli je niz uredbi, ja ih sad neću ovdje navoditi i direktiva. Ono što je bitno, a to je dakle da su države članice preuzele obveze sve ih unijeti u svoje nacionalno zakonodavstvo 28. prosinca ove godine. Jedan od razloga za izmjenu postojećeg okvira za sanaciju institucija i implementacija TLAC standarda-Total Loss-Absorbing Capacity, rekli bi to nekako hrvatski potpuni kapacitet za apsorbiranje gubitaka u zakonodavstvu EU. Taj je standard utvrđen od strane Odbora za financijsku stabilnost, zahtjeva od globalno sistemski važnih institucija kontinuirano održavanje dostatnog iznosa obveza za pokriće gubitaka i dokapitalizacije institucije u sanaciji. Budući da ste TLAC standardom i minimalnim zahtjevom za regulatorni kapital i podložne obveze nastoji ostvariti isti cilj, ta se dva zahtjeva trebaju nadopunjavati unutar zajedničkog okvira. Primarno je potrebno osigurati da institucije raspolažu dostatnim kapacitetom pokrivanja gubitaka i dokapitalizacije kako bi se osiguralo neometano i brzo pokrivanje gubitaka te dokapitalizacije u slučaju sanacije s minimalnim utjecajem na porezne obveznike i financijska stabilnost. Dakle, izrada prijedloga Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava potrebno je prvenstveno radi usklađivanja nacionalnog zakonodavstva kao što sam već rekao, a potom i radi nove podijele sanacijskih ovlasti, budući da od datuma uspostave bliske suradnje s Europskom središnjom bankom RH postaje država članica sudionica u Jedinstvenom sanacijskom mehanizmu. Prijedlog zakona predviđa i mogućnost primjene pojednostavljenih obveza u slučaju procjene da se propast institucije i provođenje redovnog postupka u slučaju insolventnosti ne bi negativno odrazila na financijska tržišta, druge institucije i cjelokupno gospodarstvo, danas nikad važnije s obzirom na recesiju u Europi i većem dijelu svijeta. I nadalje, uzevši u obzir postojanje više sanacijskih tijela te situaciju kojom ustavom bliske suradnje s ESB-om RH postaje država članica sudionica u Jedinstvenom sanacijskom mehanizmu, procijenjeno je da je opravdanim, da Hrvatska narodna banka preuzme ovlast za izvršenje sanacije nad kreditnim institucijama, HANFA nad investicijskim društvima. Dakle, podjela sanacijskih ovlasti u prijedlogu zakona je sljedeća. HNB sanacijsko je tijelo za kreditne institucije, HANFA sanacijsko tijelo za investicijska društva i DAB tijelo vodi nacionalni sanacijski fond, upravlja fondom osiguranja depozita i ovlašteno za provedbu stečaja i likvidaciju banaka. Prijedlogom zakona nije predviđena obveza sanacijskog tijela za mišljenje Ministarstva financija i DAB-a o svakom sanacijskom planu, čime je ubrzan postupak usvajanja sanacijskog plana. Međutim, Ministarstvo financija i DAB dobivaju informacije za sve institucije koje su članice grupa kao članovi sanacijskog kolegija, a za sve institucije koje nisu članice grupa, sanacijsko tijelo im dostavlja potrebnu dokumentaciju. Na kraju, dozvolite mi još jednom ponoviti i naglasiti da s obzirom na recesiju, s obzirom na izazove gospodarske prirode ne samo u Hrvatskoj nego u cijeloj EU i puno šire od toga jer ekonomija danas jest ono povezane posude, lijepo je hvala kolega da klimate dakle slažete se napokon jedanput, to je u redu, dakle trebat će nam, trebat će nam banke čvrste i stabilne kako bismo što prije se vratili u gospodarski rast, povratit radna mjesta koja eto hvala Bogu ove godine zahvaljujući prije svega mjerama Vlade i nikad bolje potrošenih rekoh već milijardu EUR-a za podršku radnih mjesta u privatnom sektoru zaustavili smo u tom smislu krvarenje. Naravno da će pritisak i dalje biti jer su ekonomije povezane ponovno posebno unutar EU. Da bismo to što prije učinili svi zajedno naravno prije svega Vlada RH bitan nam je stabilan financijski sustav, što niže kamate, što manji troškovi i zato je bitno da smo sačuvali investicijski rejting sa stabilnim izgledima i time osigurali niže kamate, nadam se u perspektivi još i niže.
Hvala vama. U ime Kluba zastupnika Stranke s imenom i prezimenom, Pametnog i GLAS-a poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege nakon kolege Lalovca koji izađe za govornicu i lijepo objasni tako da svi mogu razumjeti o čemu je riječ je dosta teško govoriti, ali jednako tako treba upozoriti na nekoliko stvari. Ja bih možda počela s dvije stvari. Prva stvar je povijest je učiteljica života, ništa s nama neće započeti, nije započelo, ništa s nama neće ni završiti. Postoji još ona jedna kletva dao Bog da živiš u zanimljiva vremena, e to apsolutno smo sad svjesni kako to je. Kad sam rekla ono povijest je učiteljica života mi smo dosta skloni izaći za govornicu i govoriti kao da prije nas ništa nije bilo, pa nije tome baš tako. 2012. godine smo u siječnju mjesecu imali referendum koji je bio referendum u povijesti Hrvata, a to je o pristupanju EU. Na taj referendum je izašlo 43,51% birača i 66,27% je izglasalo da su spremni da Hrvatska odnosno podržavaju ulazak Hrvatske u EU i sve ono što ta EU znači, da EU između ostalog znači i EUR-o. Pri tom nemamo nikakav problem, da živimo i sve govorimo vezano uz EUR-o, da se šteti u EUR-u, da se nekretnine kupuju u EUR-ima, ali kad govorimo o EUR-u onda tu imamo problem i govorimo o tome šteta koja će biti ili neće biti. Pa mi smo 2012. odlučili se za EUR-o, a živimo da smo se odlučili za EUR-o i ovo je još jedan od zakona koji ide u tom smjeru. Jednako tako ovo nije zakon, mi imamo zakon iz 2015., zakon koji je na snazi, zakon koji je u primjeni, zakon koji je i sad govorim o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava, ovaj zakon mi čitamo na način da su određene stvari poboljšane i da su određene stvari jasnije. Pri tom ono što je u ovom zakonu, postoje 3 stvari koje su u ovom zakonu poboljšane, a to je vezano uz transparentnost, vezano je uz pojednostavljenje postupka, dakle uvijek se zalažemo u svim zakonima da budu pojednostavljenje postupka i u ovom zakonu smo i dobili to i ne samo pojednostavljenje nego i ubrzanje na način da, nema potrebe da čitam sve koje je zanimalo su pročitali, ali i način na koji institucija funkcionira i radi. Uvijek kad dođe, ima zakona koji tu u saboru izazivaju raspravu jer su djelomično svjetonazorni, imaju zakona koji su tehnički pa onda izazivaju nešto manje rasprave, iz ovog vidimo da je bez problema moglo ići objedinjena rasprava o ova dva zakona jer sve ono što su kolege rekli na prvom zakonu i sve što ćemo reći na drugom se je moglo reći jedan puta, ali takva odluka kakva je pa imaju, imamo priliku da netko govori više puta, veću minutažu i ostalo. Uvijek trebamo razmišljati šta je konačni cilj zakona. Ako je konačni cilj zakona nešto što nam je prihvatljivo onda nam je prihvatljivo i u trenutku glasanja i tako trebamo i glasati. Dakle, ovaj zakon u odnosu na postojeći nudi veću transparentnost, nudi ubrzavanje postupka, uvodi pojednostavljenje postupka, ali ono što je bitno za naše građane, dakle ja ovim svijetom hodam već dosta dugo i sad sam već u životnoj dobi kad ću se ovaj više sjećati što je bilo prije 20 godina nego što je bilo jučer i dobro se sjećam svih onih redova koji su bili pred bankama, dobro se sjećam svega onoga što su naši građani prošli s određenim bankama. Ovaj zakon omogućuje i olakšava život našim građanima. Ako on olakšava život našim građanima onda o tome trebamo tako govoriti i tako trebamo i u trenutku glasanja, glasati. Ako oni nude određenu sigurnost za štedne uloge, ako oni nude stabilnost sustava, dakle stabilnost je jedna riječ koju ja teško koristim jednako tako kao što teško koristim i riječ nekoliko riječi koje smo ovaj već zaista počeli koristiti u svakodnevnoj i ne upotrebljavati na odgovarajući način, ali živimo zaista u vrlo zanimljiva vremena. Živimo u vremena, u vremenima kad je Covid prisutan, to je činjenica, moramo živjeti s tim i moramo živjeti na taj način. Pri tom nema nitko tko će reći bez obzira na najave koje jesu do kad će trajati i kako će trajati. I nemamo nikakvu sigurnost da iza Covida-19 neće doći neki drugi sličan ili drugačiji Covid. I u tome trebamo živjeti. I u tome trebamo se i prilagoditi i jednako tako i trebamo se tako odnositi i prema zakonima koji dolaze u ovu sabornicu i o kojoj raspravljamo. Ako imamo zakon koji će olakšati, ovaj zakon s jedne strane olakšava postupak, ali s druge strane zaista daje jednu sigurnost, pa u ova nesigurna vremena ajdemo ipak poslati građanima neku poruku da imamo zakon koji će na određeni način im nuditi sigurnost. Hvala lijepo.
Hvala vama poštovana gospođo Mrak Taritaš. Ovime smo iscrpili rasprave u ime kluba. Obzirom da se nije niko prijavio za pojedinačnu raspravu u ime predlagatelja još će nam se završno obratiti poštovani državni tajnik Stjepan Čuraj. Izvolite gospodine Čuraj.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Uvažene zastupnice i zastupnici. Zaključno na kraju ovog paketa zakona koji su u prvom čitanju, dakle svi vaši konstruktivni prijedlozi će biti razmotreni naravno budući doduše da ih nije bilo stvarno što se tiče stvarnih tematike. Međutim evo samo bih kratko iskomentirao odnosno osvrnuo se na iznesene neke od navedenih tvrdnji uvažene zastupnice Peović vezano je usporedbu stope prinosa sredstava ili mislim da je bio prinos sredstava ROA u odnosu na banke koje posluju u Hrvatskoj i van Hrvatske, treba samo napomenuti da je jedan od benefita ulaska u europski tečajni mehanizam i posljedično uvođenje eura upravo će biti smanjenje rizika, smanjenje aprecijacije, deprecijacije, transakcijskih troškova, valutnog rizika koji naravno su sadržani i u dijelu i čine sastavni dio određivanja kamatne stope. S obzirom na naše trenutno financijsko tržište ti rizici donekle postoje, po meni možda i neopravdani, ali oni su razlog zašto neke stope su i veće tako da ulaskom u ovaj mehanizam i uvođenjem eura očekujemo i niže kamatne stope, time bi bila i sama dobit niža. Naravno, stopa prinosa i ne kapitala i sredstva odnosi se na same troškove i sami iznos kapitala koje pojedine banke imaju u svojim državama daleko su veće u odnosu na matice u odnosu na svoje podružnice. Što se tiče rizika, to smo već spomenuli i Riječke banke. Uvaženi zastupnik Lalovac je vrlo dobro iznio i primjer koji sam ja naveo isto Jadranske banke kako funkcionira, što se tiče spomenuo je iznosa osiguranja štednje koji je rast sa 100.000 kuna na 100.000 eura, dakle trenutno ukupno depozita u Hrvatskoj ove godine otprilike imamo oko 357 milijardi, a od toga osiguranih 210. Sami Fond za osiguranje depozita je praktički na razini 1,5% i iznosi oko 5 milijardi kuna dok je recimo europski cilj 1%. Što se tiče Fonda za sanaciju koji je također uvaženi zastupnik Lalovac spomenuo i koji je njegov smisao, samo tu treba reći da je trenutno udio Hrvatske u tom fondu europskom koji je trenutno na 40 milijardi, a trebao bi ići do 60 milijardi i onda stati, pa onda po potrebi se puniti je 90 milijuna eura, dakle to je ono nadovezivanje na onu priču gdje smo mi u financijskom smislu u odnosu na Europu. Uvaženi zastupnik Milošević što se tiče samih pojmovnika prijevoda kartica apsolutno se slažem, mi smo se ovdje trudili se pojasniti sve što može, takva je materija kada prenosite određene direktive, pogotovo u materiji koja se kod nas ne koristi onda moramo se koristiti stranim nekim izrazima kako bi se točno znalo barem onaj dio stručne javnosti o čemu se govori. I zato ja nemam tu mogućnost pojednostavljivanja i jednostavnijeg iznošenja stvari jer ovdje stvari prate i jedan dio stručne javnosti koji direktno radi po ovome zakonu, a tu se ne trpe onda neka prevelika pojednostavljivanja ili improvizacije. I zaključno, uvažena zastupnica Mrak Taritaš spomenula je naravno i referendum kojim smo mi odlučili svoj put već prije. Još jednom bi se samo referirao zašto kompletan zakon, a ne pojedinačne izmjene, zbog ovih opsega samih izmjena, zbog toga što se ovime ispravljaju određene možda ajmo tako reći greške u prijenosu … iz prethodnih Direktiva EU parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih društava tako da imamo jedan čistopis, normativno pravno uređen jer je ovo materija koja to zaslužuje i mislim da je stav barem u prethodnim mandatima zastupnika bio da uvijek su pozdravljali kada se išlo sa kompletnim izmjenama zakona, a ne pojedinačnim jel on omogućuje i amandmane u drugom čitanju na cjelokupnu materiju, a ne samo onaj dio što se tiče izmjena. Zahvaljujem vam na vašoj pažnji i svima koji su doprinijeli raspravi i svi koji su donijeli konstruktivne prijedloge svakako ćemo razmotriti do drugog čitanja. Zahvaljujem.
Hvala vama gospodine državni tajniče i vašoj strpljivoj suradnici. Ovime zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Na samom kraju sjednice nekoliko servisnih informacija koje možete prenijeti kolegicama i kolegama. Dakle, sutra je četvrtak 8. listopada započet ćemo s radom u 9,30 sati i to točkom 1, a to je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akvakulturi, prvo čitanje, P.Z.E. br. 25. Ovime zaključujem današnju raspravu. Želim vam ugodno poslijepodne. Hvala lijepa, vidimo se sutra. SJEDNICA PREKINUTA U 14:21 SATI