[[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,01 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, prelazimo na iznošenje stajališta u ime klubova. I prvi će u ime Kluba nacionalnih manjina govoriti poštovani zastupnik Furio Radin i potpredsjednik ovog Visokog doma.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Zapravo želim javno nakon višemjesečnog rada oko ove problematike a govorimo o Uljaniku, progovoriti o tome što je zapravo moje mišljenje oko tog problema. Lokalna samouprava i Vlada cijelo ovo vrijeme od recimo Nove godine pa do danas je radila na tom problemu i ja sam na tome također i sudjelovao ali međutim ovo je prvi put da javno kažem ono što mislim. Uljanik je simbol moderne Pule. A pod modernom smatram … [[Govornik se ne razumije.]] koje ide od 19.-og stoljeća do danas. Ima 150 godina. On postoji otkad je Pula postala grad, nakon što je gotovo od Rimskog carstva zapravo bila bez ikakvog pravog urbanog značenja. Brodogradilište je opstalo cijelo ovo vrijeme od 150 godina sa usponima i sa padovima a padovi su bili za vrijeme fašizma uglavnom kada je Uljanik zapravo se smanjilo 500-tinjak radnika i kada je npr. moj nono morao otići raditi u … [[Govornik se ne razumije.]] zapravo što nije imao moralno političku podobnost da radi u Uljaniku. Ali opstao je. Vrijeme je da prestajemo pozabaviti se sa time koliko je tko … [[Govornik se ne razumije.]] To je mišljenje radnika Uljanika koje ja samo ovdje prenosim. Potpuno su u pravu, Uljanik i Treći Maj i grupa Uljanik moraju jednostavno opstati zato što oni predstavljaju nešto više od škverova. Ja želim reći tako a sada nemamo vremena da uđemo u dublju analizu. Postoje mnogi … [[Govornik se ne razumije.]] ali brodogradilišta prava su Uljanik i Treći Maj. To su mjesta gdje se prave veliki, veliki brodovi. Zato mi Uljanik ne zovemo škver nego arsenal. Misao koju vam želim prenijeti je vrlo jednostavna i kratka. Istra je sa jednom, Uljanik je Pula, Pula je Istra, to je jedan istarski problem. Uljanik je, Istra, pardon je, sa jednom trećinom … [[Govornik se ne razumije.]] turizma bira solidarna sa slabim dijelovima Hrvatske 25 godina. Danas se govori o tome da sada bi trebali porezni obveznici izdržavati nešto što više ne vrijedi. Kao prvo to vrijedi, kao prvo to ima budućnost. Ali došlo je vrijeme da nakon 25 godina budući da je solidarnost nešto što implicira recipročnost da drugi dijelovi Hrvatske budu solidarni sa Istrom i sa Uljanikom. To je ta osnovna misao koju vam ja želim prenijeti. Da Uljanik je daleko osjetljiviji problem nego što politička javnost, a možda i neki dijelovi Vlade u ovom trenutku misle. Ne postoji po mom mišljenju tri solucije za taj problem. Postoji samo jedna solucija za taj problem i to je daleko intenzivnije i ozbiljnije traženje strateškog partnera nego što je to bilo do sada i daleko intenzivniji rad na restrukturiranju. Sve ostalo bilo bi pogubno imao bi nesagledive posljedice za Pulu i za Istru, i kad govorim o nesagledivim posljedicama ne mislim samo na ekonomske. Hvala.
Hvala lijepo.
Idemo sad na poštovanog potpredsjednika Hrvatskog sabora Furio Radina u ime Kluba zastupnika Nacionalnih manjina, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Klub zastupnika nacionalnih manjina, priopćenjem oštro je, ali odmjereni i racionalno osudio agresiju na kolege Pupovca i Miloševića, onako kako to rade civilizirani ljudi nasuprot primitivaca i hulja. Da, gospodo zastupnici, kukavice i hulje su oni koji diže ruku, pa makar simbolički, bacajući onu hranu za koju mnogi žude i onda se sakriju u gomili, primitivni, beskičmenjaci su oni, koji verbalno napadaju na ulici i onda kada se okreneš i kreneš prema njima, redovito ubrzaju hod i bježe na suprotnu stranu. I bijedni nacionalistički sociopati, su oni koji pucaju 3 puta, slušajte me, koji pucaju 3 puta iz bojovne puške, na ulaz kuće u kojoj žive svega 8 obitelji, nekoliko umjetnika, studenata i umirovljenika i jedan zastupnik manjina. I nakon pokušaja zastrašivanja, u strahu pobjegne, i to se dogodilo i naravno, policijski evidentirano, uz molbu da se vijest ne širi. Hulje su i oni koji potiču kamenim karamboliranim kolumnama, pisanih, skrivenih iza svojih mračnih računala. Mogu si zamisliti rad njihovog adrenalina koji se bori sa strahom, kada pišu redovito duge analitičke kolumne dok se sinteza valjda očekuje od ulice. Neka bude jasno, njih kao i sve, nazovimo intelektualce i voditelje televizijske emisije, u kojima se ne zna, tko je gost, a tko voditelj, jer su najčešće oba agitatori niskih strasti, njih sve ove danas, prozivamo kao mandatare, onoga što će se neminovno dogoditi, ako se neće primjerno kazniti, ono što se na prvi pogled može smatrati bezazlenim i primitivnim činom, a zapravo predstavlja jedan od mnogih posljedica jedne atmosfere koja se gradi već godinama, čitajte deklaraciju, do prije 3 ili 4 g. koju smo donijeli mi zastupnici manjina. Da, potiče je desnica. Da podsjećam, u jednoj zagradi što je papa rekao mladima, prije mjesec dana, tu ne govorim naravno o crkvi, govorim o klerikalcima u crkvi i izvan nje. Klerikalizam je perverzija crkve, rekao je papa, misleći da je, objašnjavajući klerikalizam kao onaj čin, ono stanje, koje se stavlja iznad moralno, iznad države. I iznad naroda, i miješa se u poslove države. Ali, čuo sam na svoje uši kako likuju neki poznati eksponenti ljevice i ne mogu se podsjetiti, da jedno najčešćih kleveta manjina, koje su prozvane etno biznismena, iz sasvim privatnih razloga, dolazi od jednog bivšeg predsjednika Republike, nije se još ispričao, a već je korišten od potpredsjednice Srpskog parlamenta iz radikalne stranke, kada je komentirala predsjednice udruge majke udovice iz Srebrenica. Rekla je koji sin, koji otac će sada pokopati jednu biznismenku, proširilo se. Gospodo zastupnici, završavam. Takva etični motivirana agresija je Balkan, endemički gen i stigla u centru Zagreba, gdje sa punom odgovornošću mogu tvrditi, da u mojoj mladosti, unatoč političkom sustavu, koje tada bio na vlasti, taj Balkan, nije bio, nije postojala. Klub nacionalnih manjina, usuđuje čin agresije na … [[Govornik se ne razumije.]] ja prezirem one koji ga potiču, koji ga komentiraju likujući, koji bi htjeli jednu Hrvatsku, koju svi nacionalnosti, koji je različitima svih vrsta video opasnost a ne normalnu pojavu ili resurs. Osjećam strah u njihovih kostima, a strah je opasan za sve, za one koji strahuju i za one koji su predmet tog istog straha. Ako je politika, ona koja je u osnovni te atmosfere, prava opasnost, još veća opasnost se nalazi u primitivizmu koja ona proizvodi. Ona je etični primitivizam koji je u osnovni svih tragedija ovih prostora. Hvala.
Hvala.
I zadnji klub je onaj zastupnika nacionalnih manjina u ime kojih će govoriti poštovani zastupnik Furio Radin.
Zamolile me kolegice da govorim Talijanskih ali kolega potpredsjedniče samo biste me vi razumjeli i još par njih tako da ću ipak govoriti Hrvatski. Bura je nastala oko potpisa za referendumske inicijative. Čuju se svakakva objašnjenja o tome što se dogodilo, zašto se to dogodilo itd.. Činjenica je međutim da prevelik broj potpisa na osnovi analize tih potpisa pokazali su se kao potpisi koji nisu vjerodostojni da budemo blagi. Ili od ljudi koji su se potpisali krivim imenom ili dali su krive podatke ili su bili, ili su bili nastanjeni negdje drugdje a ne u Hrvatskoj ili je rukopis bio nerazumljiv. Ja nisam vidio niti jedan od tih papira gdje se potpisivalo jer možete shvatiti sami da ja nisam bio jedan od potpisnika pa se nisam niti približio tim štandovima. Ali međutim shvatiti ćete također da mi iz nacionalnih manjina bili bismo puno zadovoljniji da ipak da su te inicijative skupile potpise lege artis kako treba, uredno i da su unatoč vremenu koje je ipak prekratak, tu budimo pošteni i da onda u Saboru dođe ta inicijativa i da ju uputimo Ustavnom sudu. Jer Ustavni sud a ja ne vidim kako je moguće, kako bi bilo moguće da daje zeleno svjetlo da mi jednu ratificiranu konvenciju, konvenciju protiv nasilja nad ženama a ratificiralo ih je do sada 20 zemalja EU. 21 će ratificirati iduće godine, to će biti Irska. Znači jednu konvenciju koja zapravo štiti ranjivije, spol ili rod bilo gdje još uvijek nažalost u svijetu. I ova inicijativa je također oduzimala prava nacionalnim manjinama. Sada stalno govorimo o tome kako su se skupili, zaboravljamo o čemu su se skupili potpisi. Znači o ženskim pravima, rodnim pravima, spolnim pravima za one kojima se ne sviđa to i za prava nacionalnih manjina. Znači za prava ranjivih skupina. Rečeno je manjine imaju premalo glasova da ulaze u Saboru, zaboravljajući da postoji sistem pozitivne diskriminacije. A zašto manjine imaju manje glasova? Zato što po definiciji ih ima manje. A zašto ih ima manje? Nema ih manje po definiciji jer su i sad ću upotrijebiti jedan neologizam dragovoljno ili dobrovoljno istjerani od '45. do prije par decenija, milijun, gotovo jedan milijun, gotovo jedan milijun. Znači da bi ova zemlja imala milijun više stanovnika da su svi oni koji su bili druge nacionalnosti, drugog etniciteta od hrvatskog ostali imali bi, oni bi, da su ostali imali bi, imale bi danas 5 milijuna i nešto stanovnika a ne 4 i nešto stanovnika. Zato ja ovdje želim reći sljedeće. Neka bude dozvoljeno svima kao što je najavljeno da provjeravaju te potpise koji nisu vjerodostojni i da daju svoje mišljenje. Ali međutim ostati će uvijek i ostaje uvijek činjenica da je bilo osim što je bilo puno bolje, da je to došlo na Ustavni sud i da Ustavni sud ruši te inicijative da su te inicijative upravo zato što su uperene protiv onih koji su, ranjivijih i upravo zbog toga što te inicijative su zapravo amoralne, one bi sigurno bile zabranjene od Ustavnog suda. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HSS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Davor Vlaović, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. U ime kluba HSS-a želim progovoriti nešto o obrazovanju jer naime još prije više od 100 g. i Antun i Stjepan Radić su shvatili važnost obrazovanja i radili na opismenjavanju hrvatskog narod, ljudi koji su u to vrijeme živjeli na području Hrvatske. Danas je dobro da je krenula školska godina i da je najavljen jedan novi eksperimentalni program Škola za život, škola budućnosti koja će omogućiti djeci da steknu znanja i vještine kojima će sutra biti lakše zapošljivi na tržištu rada. I gledajte, jedan od ciljeva tog eksperimentalnog programa Škola za život je i lakše torbe. I ne znam zašto puno naših kolega i mediji napadaju ministricu Divjak. Pa to je dio programa, lakše torbe jer evo, djeca već 3 tjedna idu u škole i ne nose knjige i stvarno imaju lakše torbe. I bit će zdravija, nemaju opterećenje na kičmu, imaju lakše torbe. A zašto imaju lakše torbe? Pa zato što se dogodila neoprostiva sramota i šlamperaj da više od 8000 djece u RH i to iz obitelji, od socijalno ugroženih obitelji kojima nije omogućeno da dobiju knjige odnosno udžbenike. Zaboravilo je ministarstvo na njih a ne zbog toga što je to eksperimentalni program jer da je eksperimentalni program, svi bi ga stvarno i pozdravili nego to je jedan šlamperaj, zaborav, kako to ministrica kaže, zbog administrativne greške. Nije to istina. Prava istina da se radila novi preustroj unutar ministarstva, da se radilo kadroviranje ili kako to novinari i narod voli reći, uhljebljivanje. To je pravi razlog zašto je došlo do toga da se donese odluka Vlade da se nabave udžbenici za 8000, više od 8000 djece socijalno najugroženijih obitelji. Strašna sramota. I dajte prestanite više baviti se kadroviranjem, uhljebljivanjem, radite svoj posao. Ta djeca zaslužuju da imaju knjige kao i njihove kolege u klupi. I mi iz HSS-a se zalažemo da sva djeca u RH dobiju besplatne udžbenike jer nisu oni krivi ako žive u Gunju, Iloku ili Zagrebu, da jedni u Zagrebu i drugim gradovima koji imaju novca mogu imati besplatne udžbenike, a oni koji žive u potpomognutim područjima, kako to volimo reći, nemaju za udžbenike i još ih ministarstvo onda zaboravi. I ministrica se ljuti na svoje suradnike, traži njihovu odgovornost. Ne, ministrice, za to se daje ostavka. I HSS traži da podnesete ostavku zbog ovakve greške, da 8000 djece nema školske knjige. A obzirom da nećete to napraviti i vjerovatno ni predsjednik Vlade Plenković razriješiti zbog toga a trebao bi jer ne smije, čuvaju se fotelje, bolje je imati kakvu takvu Vladu pa i sa HNS-om i trgovačku koaliciju nego nisu bitna djeca i 8000 djece i knjige. Pa onda predlažem da ministrica Divjak, osim što je poslala ispričnicu, napravi još jedan korak. Zajedno sa ministricom Murganić koja kaže, brine za svaku obitelj, nek' odu u svaku tu obitelj i odnesu tu torbu sa knjigama i nek' se ispričaju toj djeci i roditeljima. To bi bio pravi potez prave ministrice kad neće dati ostavku. A u ovakvoj situaciji kad se bave kadroviranjem, uhljebljivanjem, vlada nepovjerenje građana u ustav, u državu, u Vladu i ljudi odlaze iz RH. Godišnje kažu preko 80 000 ljudi a ono što je bitno za istaknuti i što treba upozoriti sve nas da su to uglavnom preko 80% ljudi do 40 g. I odlaze cijele obitelji i već imamo 64 škole u RH bez ijednog đaka, zatvorene objekte. A ove školske godine još 8 škola nije upisalo nijednog đaka. Nastavi li ministrica ovak provoditi Školu za život, neće trebati udžbenike, neće trebati ni škole jer neće biti ni đaka ni stanovnika u Hrvatskoj. Svi se mi zalažemo za Hrvatsku, zemlju znanja, e-Hrvatsku, e-građani, a građani kažu e moja Hrvatska, odoh ja u Njemačku ili Irsku, hvala.
Hvala.
Za iznošenje stajališta, prijavio se također i Klub zastupnika HSS-a, u njihovo ime govoriti će zastupnik Krešo Beljak.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Nisam se ni ja mislio javiti za riječ, ali evo, prozivaju me cijenjeni kolege, bivši kolege, s kojima smo zajedno sudjelovali na izborima 2016. koji su bili jako žestoki i kritizirali nazadnost HDZ-a, nazadnost hrvatskog obrazovanja i evo, sada su se primili hrvatskog obrazovanja. Izmislili su gospođu Divjak, ja joj se divim, stvarno, svaka joj čast, stvarno radi prave reforme. Bilo bi dobro da posjetite hrvatska sveučilišta, posebno studente, koji upisuju biologiju, koji upisuju povijest, koji upisuju geografiju, pa da im onda pošteno kažete, da gospodo, mlada gospodo, nemojte upisivati fakultete, jer vaša zanimanja neće biti potrebna, to je vaša reforma. Ali, budimo do kraja pošteni, vaša reforma je HEP, zauzimanja dobro plaćenih fotelja, u HEP-u, u JANAF-u, u državnim institucijama, vi ste se gospodo iz HNS-a prodali na jedan najbesramniji način HDZ-u, najbesramniji način, prodali ste stranku koju je osnovala gospođa Savka Dabčević Kučar, moram paziti da se ne zabunim, kako se zabunio vaš predsjednik, jedanput što je bilo nevjerojatno, da uopće jedan predsjednik jedne stranke može izgovoriti, to je prošlo ovako lišno, a znate dobro o čemu govorim. Mene bi bilo sram na vašem mjestu, vi mene pozivate za pozdrav Vjera u Boga i seljačka sloga. Da mi smo vjernici, vjerujemo u Boga, a ja vas pitam, kakve vi veze imate i kakve veze imaju vjeroučitelji, koji svaka čast velikoj većini onima koji rade svoj posao kako se spada, ali imali smo puno primjera vidjeti vjeroučitelje koji su poticali djecu u najmlađoj dobi, u osnovnim školama na ubojstvo političara. To je vaša reforma, gospodine Batiniću. S tim se vi bavite. To nije nikakva reforma, apsolutno nikakva reforma, ne radite ništa, ne postojite i pustite HSS na miru. Pa kada smo mi toliko mali, toliko nebitni, kada nas više nema, pa zašto nas onda stalno prozivate, zašto se bavite nama, što vas briga. Evo u Dalmaciji ste dobili čovjeka koji je bio zadužen za ribarstvo, bivši HSS-ov državni tajnik za ribarstvo, koji se više ne smije pojaviti u nijednoj ribarskoj luci i on je lijepo, na pompoznoj press konferenciji, koju ste vi sazvali došao kod vas. Tamo mu je i mjesto, pa to je uhljeb. Takvi su naš koštali. Pa mjesto mu je kod vas vi više niste politička stranka, možete dizati povredu Poslovnika koliko god hoćete, vi ste mene povukli za jezik, šta ste mislili da ću ja prešutiti. Meni bi bilo neugodno, zajedno smo bili u kampanji, zajedno se borili za bolju Hrvatsku, za naprednu Hrvatsku, a vi ste danas u koaliciji, sa gospodinom, ma neću nijedna imena neću spominjat, pogledajte se samo kakvi su to ljudi i šta rade. Pogledajte si HRT gdje se vas može pitati koja revitalizira zločine iz II. svjetskog rata, koja pretvara neistinu u istinu, u tome vi sudjelujete. Vi zaglupljujete cijele generacije mladih ljudi kako bi ne vi, vi ne postojite više, kako bi HDZ dobio biračko tijelo, to vi radite, to su vaše reforme. Kakav komunizam o čemu gospodin Glasnović priča? Pa da je vrijeme komunizma pa gospodin Glasnović bi tucao kamen na Golom otoku, a ne bi tu govorio o glupostima u Saboru, to ste mu vi dali i vi ste mu to omogućili i pustite nas na miru, radite svoj posao. Naš posao kao opozicije, za to smo mi dobili glasove, ali gospodine Batinić, vi ste dobili glasove da govorite protiv HDZ-a, da radite protiv HDZ-a, za vas su glasali ljudi da ne bi HDZ došao na vlast, za vas gospodine Batiniću i za mene, vi ste izdali sve te ljude i imate još morala govoriti nama koji se nismo prodali za ništa pa nudili su nam sve, sve, ali nema obraz na prodaju nije, vi ste svoj obraz prodali zauvijek, vi ste sramota hrvatske politike i napustite HSS i ostale časne stranke koji pokušavaju nešto napraviti apsolutno u ovom trenutku na miru. Evo, hvala.
Zastupnik Batinić povreda Poslovnika, po čemu?
Povrijeđen je članak 238 Poslovnika, mislim da je peti stavak. Znači vrijeđanje, ne samo političke stranke i mene osobno, nego svih onih kolega koji ne misle kao kolega Beljak, a vi ste isto tako
…/Upadica Petrov: Možete imati različita mišljenja./…
Ne, ne, ovdje se ne radi o mišljenju. Ja poštivam različitosti mišljenja i puno puta sam ovdje govorio sa ove govornice i danas sam govorio da poštujemo različitosti, ali isto tako i da drugi poštuju različitosti, međutim ovo, riječi koje koristi kolega Beljak vi ste povrijedili Poslovnik jer ga niste opomenuli.
Hvala vam. Po meni nije došlo do povrede Poslovnika i smatram da svaki saborski zastupnik ima pravo iznijeti svoje mišljenje, sviđalo se to nekom drugom ili ne, ali ako mislite da je Poslovnik prekršen imate pravo obratiti se, već znate kojem odboru. Hvala vam. Možete li ponoviti?
Znači praksa je i da se najavi u pisanoj formi da ću tražiti povredu Poslovnika, samo to sam kazao.
Hvala.
Idemo dalje, Šesti je na redu Klub zastupnika HSS-a, poštovani kolega Mladen Madjer, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovane zastupnice i zastupnici. Je li Piškornica zaboravljeni slučaj? Građani se žale na netransparentnost a eko udruge na zastarjeli projekt. Mi iz HSS-a smo uz njih. Redovito upozoravamo na probleme sa Piškornicom. Mještani se žale na stalni smrad, ribe u okolnom potoku Gliboki i to zbog odlagališta Piškornice. Kako će to naši građani znati? U analizi potoka ima odstupanja ali ona nisu značajna, mogli smo čuti kako iz Piškornice to govori i na televiziji. Kako bi bila značajna kad u analizama monitoringa koji se redovito obavlja, ni za površinske ni za ... [[Govornik se ne razumije.]] vode kao ni za zrak nisu označene maksimalne dozvoljene koncentracije za većinu štetnih elemenata. Propis za recimo arsena jednostavno ne postoji. Priznali su ipak da prema zadnjem mjerenju voda u potoku Gliboki ni uzvodno ni nizvodno od odlagališta doslovno tako piše u obrazloženju, nije dobro. Što to znači? Što znači da voda nije dobra? Obzirom da je tu manje od kilometar granično područje vodocrpilišta, da je kilometar tvornica hrane Podravka, tvornica dječje hrane, tvornica lijekova Belupo, naselje 200 m. Dakle analize su javno dostupne ali ondje je nemoguće iščitati granične vrijednosti. Zaključak nadležnih tijela jednostavno, voda nije dobra ali što nije opasno za zdravlje. Valjda upozoravaju da nema razloga da nećemo umrijeti od nje samo nije dobra. Mislim da ih može biti sram za takvu izjavu. Srećom mnogi se pa i mi u HSS-u već godinama bavimo slučajem Piškornica pa možemo napraviti usporedne analize prijašnjih godina. npr. arsena možemo vidjeti da je 25. 11. 2014. vrijednosti od 0,001‰, 24. 11. 2016. došao na 24,7, da bi danas na zadnjem mjerenju 1,5. znači još uvijek 100 puta više u odnosu na 2014. i 2015. Na Piškornici je momentalno negdje oko 530 000 tona otpada koji se nakuplja još od 1982. tijekom 2016. i 2017. g. hrpe su naglo počele rasti jer umjesto dosadašnjih desetak tisuća tona, broj kamiona kao i smeća se je udesetostručio. U Piškornicu se vozi otpad iz okolnih županija pa čak i iz Rijeke. Kako je raslo smeće tako je rastao iznos na računu firme a bivši direktor Jozinović za unosan si je posao isplatio čak milijun kuna bonusa bez znanja vlasnika. Novac još nije vratio, šuti se, pitanje da li HDZ štiti ovo, da li HDZ čuva većinu u ovom Saboru. Osim toga zanima nas hoće li se u centru koji bi trebao biti gotovo 2022. g. zbrinjavati otpad iz 4 županije, Koprivničko-križevačke, Krapinsko-zagorske, Varaždinske i Međimurske ili će prema implementaciji o planu gospodarenja otpadom 2017. do 20222. koji je Vlada donijela … [[Govornik se ne razumije.]] u Piškornici zbrinjavati i otpad iz Bjelovarske i Virovitičke županije. Članica nadzornog odbora Mihaela Juranić, nedavno je izjavila da su oni u Piškornici upoznati s tom odlukom Vlade koja je donesena prošle g. no da se projekt … [[Govornik se ne razumije.]] Piškornica projektira za 4 županije i trenutno nema nikakvih izmjena po tom pitanju. A da bi se projektiralo još za dodatne 2 županije, ali pridodala da će tomu odlučivati osnivač. Gospodine predsjedavajući vi dolazite iz Bjelovara, zemite si to smeće, nama je dosta i našeg, zemite se i korena, dajte čistu vodu, dajte čisti zrak Podravcima, a ovak ste slučajno smeće rasturavalo i u Piškornici, a nitko nije ni odgovaralo, ovo mi je slučajno ispalo iz vreće. Živjeli.
Dajte molim vas podignite ovo, to će netko drugi poslije vas morati dizati, kad ste već toliko zabrinuti za malog čovjeka, evo dođite pa pokupite ovo. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa niste vi tamo to bacili, vi ste ovdje, vi ste savjestan saborski zastupnik, brinete se o svemu, dođite pa pokupite ovo, ajde. Idemo sada na raspravu Kluba zastupnika HSS-a poštovani kolega Mladen Madjer, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, htio bi progovoriti malo o izjavi ministra Butkovića o nastavku gradnje ceste od Križevaca do Koprivnice, dal' to brza cesta, spora cesta ali je momentalno nikakva cesta, pa evo posebno se obraćam i kolegama iz II. izborne jedinice, gdi im poručujem da za iduću godinu ne podrže proračun ukoliko nema dovoljno novaca za projektiranje ceste do Koprivnice. Znači, izgradnja brze ceste Koprivnica-Križevci, razvlači se već, nažalost, 15 godina. Jedino je Koprivnica odcijepljena od centralne države, a to je nedopustivo. Inače, Podravci su bili dobri kad je trebalo prehraniti Hrvatsku za vrijeme Domovinskog rata, bili su dobri kada je trebalo braniti Hrvatsku, a sada su nažalost na zadnjem mjestu. Ne zadovoljavamo se sa jednim trakom, to je otežavajuća izgradnja i Podravcima i Prigorcima koji tom prometnicom moraju putovati. S obzirom da putujem po toj cesti, znam kol'ko je ona opasna, kol'ko ide na stotine kamiona i gdje nema nogostupa. Evo, prije nekoliko dana je najavio ministar Butković nastavak gradnje ceste i najavio je ozbiljne radove ali nada je, znate kako se kaže nada, ali neću biti prost u ovome Saboru, pa neću izreći šta je nada. Toliko očekivana brza cesta koja se čeka dugi niz godina, konačno će dobiti nastavak ali nažalost samo do Kloštra Vojakovačkog, a gdje je još Koprivnica. Žalosno je što ministar Butković smatra kako naša cesta nema opterećenja, te da je dovoljno postavljanje jednog traka, a s obzirom da znamo da je Koprivnica industrijski grad, grad Podravke, Carlsberga, i znamo koju industriju ima Koprivnica. Izjava, Župana Korena, zamjenika župana Sobote i ministra mora, prometa i infrastrukture Butkovića su u najmanju ruku ponižavajuće kad su najavili izgradnju ceste od Križevaca do Koprivnice. Kako sam doznao iz Hrvatskih cesta, znači gradit će se dakle samo dionica od Križevaca do Vojakovačkog Kloštar, ta dionica bit će gotova taman pored izbore, pa ono, prestanimo varati naš napaćeni narod. Zato, poštovani kolege, Branko Hrg, Damir Felak, Željko Lacković, kolegica Anka Mrak, kolega Maras, kolega Babić, molimo da učinimo sve da u proračunu za 2019. godinu, Vlada osigura najmanje 290 milijuna kuna u proračunu za izgradnju brze ceste. A bude li to manje novca, znači neće se ništa učiniti. Samo otkup ukoliko ministar ne zna, otkup zemljišta za brzu cestu iznosi oko 20 milijuna EUR-a, a za rješavanje imovinsko-pravnih odnosa potrebno je dodatnih 10 milijuna kuna. Ako za to sve, ne nađe novca u ovom proračunu, gospodine Hrg ne morate me prozivati po medijima da li ću podržati proračun, ali ne za 2 milijuna kuna, kol'ko se planira za Podravce, nego samo ukoliko to bude 290 milijuna. Pozivam da ne dižete ruku za proračun u kojem brza cesta nije u kratkoročnom, u srednjoročnom planu, već je zapravo u dugoročnom planu, pa izjave da količina prometa pokazuje da cesta s četiri traka koja skuplja od dvotračne, ovom trenutku nije nužna. Izgradnjom dvotračne ceste postići će se cilj prometnog povezivanja Koprivnice a dodatna dva traka izgradit će se kad se za to steknu svi uvjeti, pa mislim da je to skandalozno, da ovo što se radi, da je potpuno promašeno, nepripremljeno i neusklađena županijska politika koju provodi Župan sa svojim suradnicima, i zato dajmo Podravcima cestu kakvu zaslužuju, a evo, gospodine Predsjedniče Hrvatskog sabora, ovo su snimke svih nesreća koje su se dogodile na cesti od Križevaca do Koprivnice, znači da izjave ministra Butkovića nisu točne, i znamo kol'ko je opterećenost ceste. Hvala lijepa.
Sljedeći Klub zastupnika SDP-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Peđa Grbin, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Danas ću govoriti o jednoj od temeljnih vrednota svakog društva koje za sebe želi reći da je demokratsko, a to je vrednota slobode govora, a pogotovo odnos medija prema njoj. Sloboda govora, sloboda medija, sloboda mišljenja. Zbog njegove barem nominalne važnosti jer je stvarna važnost u hrvatskom društvu danas u potpunosti srozana, prvo ću govoriti o javnom servisu. O javnom mediju kojeg svojim novcem servisiramo svi mi, kojeg svojim novcem kroz pristojbu financiraju svi građani RH, odnosno govorit ću o HRT-u. O mediju koji nažalost u ovom trenutku uopće ne ispunjavao svoju funkciju jer se na njoj na HRT-u zatire svaka različitost mišljenja, svaka različitost je drugačijeg stava. A to smo najbolje mogli vidjeti na jednom recentnom primjeru, otkazu cijenjenom novinaru Hrvoju Zovku koji je sasvim namjerno i ravnatelj, odnosno predsjednik Hrvatskog novinarskog društva. Taj je novinar dobio otkaz jer se na javnoj televiziji drznuo odstupiti od njene proklamirane uredničke politike, a to je politika glorificiranja jedne političke opcije, samo jedne političke opcije i to čak ne one čitave vladajuće stranke, nego njenog najcrnijeg, njenog najdesnijeg tijela. Ali svejedno, uz toleriranje onih koji bi se u hrvatskoj kulturi i hrvatskim medijima trebali brinuti. Moja je obveza i obveza moje političke stranke na to ukazati i osuditi takve pojave. Javni medij mora biti javan i svima dostupan, javni medij mora djelovati u korist svih građana RH bez obzira na njihovu političku opciju, na njihov svjetonazor, na njihovu vjeru, naciju, boju kože ili što god drugo. HRT to danas nije i to trebamo svi zajedno i jasno reći. Ali neću stati na tome. Veliki američki pravnik Oliver Wendell Holmes je još prije stotinu godina rekao da sloboda govora ima neke granice i da ne možete vikati vatra u kazalištu i onda se nakon stampeda koji će uslijediti pravdati da je to bila vaša sloboda i vaše pravo. Pa kao što ne možete vikati vatra i očekivati da prođete nekažnjeno, tako ne smijete propagirati niti ono što se u čitavom uređenom i demokratskom svijetu govori govorom mržnje. 2017. godine u Njemačkoj jedan je političar njihove radikalne desne stranke osuđen na kaznu zatvora, uvjetno na 6 mjeseci zbog javnog pokazivanja nacističke tetovaže. Osuđen je zbog poticanja rasne mržnje, u Njemačkoj, u zemlji, kao što je moj cijenjeni kolega upravo rekao, u koju hrvatski građani iz više razloga iz ove zemlje bježe, u Njemačkoj. U Njemačkoj se to ne tolerira, 2017. za takvo postupanje ide kazna. Međutim istovremeno, godinu dana kasnije doduše, 2018. godine u Hrvatskoj čovjek koji ima istetoviran stari njemački pozdrav sieg heil tu se istu tetovažu sprema ponosno prikazati s ekrana jedne od naših najgledanijih komercijalnih televizija. Kao što sam na početku ove rasprave ukazao da javni servis krši slobodu govora pojedinca kad iz očito, očito političkih razloga tjera novinara koji ima drugačije mišljenje, tako ću ukazati i da ovakvo postupanje komercijalne televizije nije prihvatljivo, niti u duhu demokracije i tolerancije. Govor mržnje, kolegice i kolege, nije prihvatljiv. On nema i ne može imati zaštitu. Govor mržnje ne smije se tolerirati. Upravo zbog toga, s ove govornice, pozivam i javni servis i komercijalnu televiziju da razmisle o porukama koje svojim postupanjem šalju hrvatskom društvu i da shvate da je demokracija jedna krhka biljka koju je jako teško uzgojiti, ali jako lako uništiti. Završit ću jednim apelom, poštovana gospodo sa HRT-a povucite otkaz Hrvoju Zovku. Poštovana gospodo s Nove, nemojte dopustiti propagiranje mržnje u svojem programu. Hvala.
Hvala lijepa. S time bismo završili današnji rad. Nastavit ćemo u srijedu, 26. rujna kao što sam već rekao dopunom dnevnog reda u 9,30 sati, a nakon toga će biti prva točka prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara, s konačnim prijedlogom zakona po hitnom postupku, prvi i drugo čitanje, P.Z. broj 415. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 13,30 SATI.
Idemo sada na 6. raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Ranko Ostojić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, štovane kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. Ja ću se pridružiti čestitkama iako mislim da to naravno treba napraviti predsjednik Sabora, pozvati sve nas da čestitamo policiji 29.9. Sv. Mihovil, Dan policije. Međutim ja ću ovu prethodnu raspravu, je super što ste to sve skupa ispričali ali na staroj slavi se ne živi. Ministar Božinović je 24.8. predstavio Vladi RH izvješće o radu, obavljanju policijskih poslova. Tog istog dana je bilo ubojstvo na TTTS-u u Splitu. Tog istog dana se dogodila nesreća ispred ravnateljstva u Ilici. Tog istog dana su izašli transkripti gospođe Dalić. Tog istog dana je drugi dan gorio požar u Grebaštici. Tog istog dana su eskadroni u kojima se nažalost nalazi i policijski službenik mlatili čovjeka koji još uvijek nije izašao iz kome u Slavoniji. I to je nešto šta su činjenice. To je nešto šta statistika ne može pobiti ničim i ne može se pričati o sigurnoj zemlji u kojoj oružani obračuni su postali svakodnevnica. U kojoj ispred zgrade u kojoj ministar se sastaje redovito sa ljudima koji pripadaju krimiljeu pri tome ne zna ni tko su članovi, odnosno tko su predstavnici reprezentativnih sindikata pa to time pravda itd., a isti se kasnije nađu na optuženičkoj klupi. Ono što je istina i tamo dolazi do noževa, ubijanja i sličnih stvari. Prave brojke o 100%-tnom povećanju broja samoubojstava u RH bi trebale zabrinuti ovaj Sabor. Mi razgovaramo na način da smo spremni razgovarati u Saboru jer smatramo da to nije samo posao policije. Nas ima konkretno 4,5 milijuna isto, odnosno manje ali otprilike isto kao u Norveškoj, oni imaju 8400 policajaca, mi ih imamo preko 20 tisuća. Istina je također da potezi nisu napravljeni ni po pitanju pričuvne policije u kojoj bi moglo biti 7300 ljudi koji ne bi trebali imati ni problem sa smještajem jer bi bili angažirani naravno prema potrebi, u organizaciji se nije napredovalo. I još uvijek imamo manji broj ophodnji nego što je potrebno. Pancirke od 18 tisuća kuna nisu kupljene nego iznajmljene i to još uvijek nije realizirano. Naravno da su to najskuplje pancirke na svijetu. Istina je da takvi novci koje samo usporedite jedna zemlja sebi može priuštiti ali nema 3 tisuće policajaca na terenu koji bi ih mogli obući. Jer svako radno mjesto u policiji se množi puta 4. Prema tome kada to pogledate koliko je ljudi u Dubravi u Zagrebu ili na bilo kojem drugom mjestu onda ćete vidjeti da je to nepotrebno. Zapovjedna vozila, helikopteri nakon 30 godina, Tovarnik, Trilj, svi mogući smještajni kapaciteti to je sve skupa napravljeno i rađeno sredstvima koje smo dobili iz Schengena. Iskorištavanje europskih novaca nije jedina stvar koje bi trebalo biti predstavljeno. Ministar treba prestati napokon biti prvi policajac u Hrvatskoj, naslikavati se sa manjim količinama marihuane jer to niti policijski načelnici ne rade a kamoli ministri. Treba im čestitati, treba im reći bravo dečki što ste to napravili ali nema potrebe da to on radi. On što ja želim reći a to je kada policijski helikopteri moraju letjeti iznad škole u Vukomercu i kada nam se događa situacija da samo 5 dana traju mjere tajnog prikupljanja podataka, kada bivši policijski službenici iskoriste svoje znanje i kada vi u ovoj zemlji niste sigurni hoće li iscuriti takav podatak mislim da to govori o tome da mi nismo sigurna zemlja. Ali želimo o tome raspraviti ovdje. A ministar Božinović koji krajem 8. mjeseca Vladi predstavlja izvješće a sam je ovdje iz ovih klupa govorio o tome da to treba raditi na vrijeme se neće pojaviti ni danas na Odboru za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost kao što se nikada nije pojavio ni po ni jednome zakonu ovdje u Hrvatskom saboru tako neće ni predstaviti izvješće o obavljanju policijskih poslova u kojem bi zajedno trebali progovoriti o tome kako izaći iz ove situacije i zaista biti sigurna zemlja. Hvala.
Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Branko Grčić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Prije 7 dana smo obavili raspravu, prvu raspravu o poreznoj reformi iako to ona nije, dakle, o poreznim izmjenama bolje rečeno u našem sustavu i ja bi htio, nakon i komentara i ja bih rekao, javnosti, dakle, glasa naroda i zbog tih ljudi, koji o tome govore i nisu zadovoljni predloženim, želim reći barem 2 stvari. Prvo pozivam i vas kao većinu i Vladu da ipak razmisli i da odustane od promjena poreza na dohodak, koji će dovesti do rasta plaća samo za 20000 ljudi sa najvećim plaćama u državi. To nije nešto što u ovom trenutku hrvatski narod želi, to se čuje na svakom koraku. Dakle, nađite načina, a i mi smo jedan od tih načina predložili, da raste plaća za puno veći broj ljudi u državi, jer je trenutno takva situacija, da sindikati i radnici i poslodavci se slažu oko toga, da zbog alarmantnog stanja na tržištu rada plaće treba povećati. Mi smo predložili da se osobni odbitak sa 3800 poveća na 5000 kn, to će koštati državu negdje oko 2 milijarde kuna, te 2 milijarde kuna mi imamo, jer je vlada najavila, skidanje opće stope PDV-a za 1% poen, što je upravo oko 2 milijardi kuna. Na taj način bi se plaće, najmanje plaće, pa sve do tamo 17,5 tisuća povećale 330 kn mjesečno ili negdje kumulativno 4000 kn godišnje što je ozbiljnije povećanje i daleko veće od onoga što nudite sada. Za sve plaće iznad 17,5 tisuća kuna, taj porast bi bio oko 500 kn ili na godišnjoj razini oko 6000 kn više u džepu naših radnika. To je način na koji možete riješiti ovaj prvi problem. Drugi problem koji nam je također, upao u oko i žulja nas, a žulja i građane, to ste mogli vidjeti u izvješćima u medijima ove dane, jeste da se ovaj efekt, na lokalnu samoupravu, želi kompenzirati, na način da se 5 puta poveća granica oporezivanja malog privatnog, iznajmljivača. To nije način, da se, evo sada već po 4 put udara po turističkom sektoru, kao jednom od najvažnijih sektora u državi, od onoga da ste povećali stopu PDV-a sa 13 na 25%, da ste povećali boravišnu pristojbu, da ste povećali boravišnu pristojbu u nautičkom turizmu, za one najveće brodice čak 10 puta, sa 1500 na 15000 kn i sada četvrti udar, veliki udar na preko 100000 malih iznajmljivača, gdje im se sa 300 kn povećava oporezivanje na 1500 kn po krevetu. Izračunao sam za jedan skromni apartman sa četiri ležaja, to vam je ukupni trošak sa boravišnom pristojbom, koji je sada 2400 kn, raste na 7380 kn. Pa to nije kvalitetan odnos, niti je održiv odnos prema tim ljudima, jer veliki broj tih ljudi, ja to tvrdim odgovorno, jesam iz tog traje koji je najturističkiji, da velika većina tih ljudi od toga preživljava, dakle, krpa kućni budžet. I upravo zbog toga, u ime tih ljudi, u ime tih, velikog broja od 100000 iznajmljivača, naravno gdje ima i onih profesionalnih, kojima je samo to posao u ime ovih malih, najmanjih, molim vladu, evo doslovno molim vladu da odsutne od toga, ili barem ako je riječ o povećanju, onda da to povećanje bude u razumnoj mjeri, a ne 5 puta. Ta priča, da će to odlučivati jedinice lokalne samouprave, ja vas molim, vi ste ti koji definirate sada okvir. Ako vi dopustite lokalnoj samoupravi, da do 1500 kn oporezuje po krevetu, neki će to iskoristit, ja vas pitam što je sa prirezom. Ja sam svjedok, evo, da u ovom mandatu, gradonačelnika Splita, je došlo do povećanja prireza na 15%, zašto? Zato što je okvir zakonom definiran, da gradonačelnik može to raditi. Zašto ljudi u Dubrovniku, više naši, hrvatski građani ne mogu na zidine? Pa zato što je cijena već porasla preko 200 kn. Ne možemo tako voditi politiku.
Hvala vam.
Gospodin Peđa Grbin, izvolite, u ime SDP-a.
Zahvaljujem. Poštovane kolegice i kolege, poštovani gospodine potpredsjedniče. Ja neću govoriti o danu učitelja, to su moji kolege Hajduković i Glasovac već učinili, ja ću govoriti o nečemu što je zadnjih nekoliko dana u fokusu hrvatske javnosti i mislim da tamo i treba biti jer se radi o jednoj ozbiljnoj aferi, o jednoj ozbiljnoj zlouporabi koja udara u same temelje Hrvatske kao pravne države. Kolegice i kolege, Hrvatska već danima govori o jednoj izuzetno opasnoj priči a to je sada već notorna afera SMS. Međutim, ta afera nije stala samo na SMS-ovima, ta afera nije stala samo na tragikomičnom lažiranju poruka kojima je kako bi ocrnio druge, mahao notorni gospodin Mamić. Ta afera je a moram reći nažalost jer mi kao dužnosniku RH nije drago kada god saznam za takve zlouporabe, ta afera je otišla puno dalje. Pokazala je svo ruglo sigurnosnog sustava RH. Pokazala je kako u Hrvatskoj padaju kazneni postupci. Pokazala je kako se u Hrvatskoj kriminalcima otkriva djelovanje policije. Pokazala je kako nestaju spisi. Ova je afera pokazala svo ruglo Hrvatske. Pokazalo je ruglo njenog sigurnosnog aparata ali pokazala je ruglo hrvatske politike. Jer u centru te afere stoji jedan čovjek, naš kolega, jedan političar, potpredsjednik Hrvatskog sabora, drugi čovjek HDZ-a, dapače, zamjenik njenog predsjednika, gospodin Milijan Brkić. Čovjek za kojeg recimo danas možemo čitati kako je u vrijeme dok je pod zaštitom bivšeg predsjednika HDZ-a, kao zaposlenik SOA-e vedrio i oblačio po toj agenciji ali ne samo to, kako istovremeno milijunskim transakcijama pazite sad, dionicama, dionicama, sticao ogromno bogatstvo. Gospodo iz HDZ-a, uvijek ste bili prvi kada je trebalo reagirati na nedozvoljeno ponašanje drugih. I lako ste na njih bacali blato. Sada je vrijeme da pogledate u ogledalo i da hrvatskoj javnosti odgovorite na jedno jednostavno pitanje a to je podržavat li sve ovo što se stavlja na teret gospodinu Brkiću, podržavate li sve ovo što se dešava u policiji, u DORH-u? Gospodo iz HDZ-a, podržavate li zlouporabe? Podržavate li otkrivanja službene tajne? Podržavate li lažiranje SMS-ova? Podržavate li sasvim prigodne nestanke spisa? Podržavate li zlouporabu policije? Podržavate li zlouporabu sigurnosno obavještajnog aparata do kojeg dolazi gotovo uvijek, gotovo uvijek baš onda kada ste vi na vlasti? Ali to pitanje treba uputiti i vašim koalicijskim partnerima jer je pitanje da li vas oni kad vas već podržavaju u svemu drugome, podržavaju i u tome. Ako podržavate gospodo iz HDZ-a uz svoje priljepke takvo postupanje, to je u redu, od vas i onako nismo očekivali ništa bolje od toga. Ali ako ne podržavate, iznenadite me. Iznenadite sve nas, napravite napokon jednu pravu stvar. Počnite sa raščišćavanjem ove kaljuže, ove močvare. Počnite za početak jednom malom gestom. Počnite za početak sa distanciranjem od svega onoga što u ovom trenutku gospodin Milijan Brkić simbolizira. Onemogućite mu da primjerice sa saborske govornice, sa ove klupe gdje bi trebao sjediti prvi među jednakima, dijeli lekcije drugima. Smijenite ga. Možete ga smijeniti primjerice sa mjesta zamjenika predsjednika HDZ-a, sa mjesta potpredsjednik Sabora. Pokažite time da vam je stalo do jedne moderne, uređene Hrvatske u kojoj je pravo i zaštita tog prava na prvom mjestu, učinite nešto. U protivnom, ne poduzmete li ništa, ako nastavite šutjeti i ne djelovati, pokazat ćete samo jedno, da sve ovo što se stavlja na teret gospodinu Brkiću nije izgred, nije iznimka već pravilo vašeg ponašanja. Hvala.
Hvala vama.
Sada je na redu poštovani kolega Franko Vidovića, Klub zastupnika SPD-a, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Sabora. Ovdje sam ispred Kluba SDP-a da upozorimo na neodrživu aferačku situaciju u Hrvatskoj i samom državnom vrhu i zatražimo osnivanje istražnog povjerenstva. Nažalost, od silnih afera, SMS, Agrokor, Borg, elitna prostitucija, hotmail, nisam baš siguran siguran s kojom bi aferom to povjerenstvo povezali, odnosno, kako bi ga uopće nazvali. Možda najbolje istražno saborsko povjerenstvo za promjenu navika HDZ-a u vlasti i promjenu sustava. Ovdje se ne radi samo jedino o potpredsjedniku Sabora, gospodinu Milijanu Brkiću, ovdje se ne radi ni o predsjedniku HDZ-a gospodinu Andreju Plenkoviću, ovdje se radi od tome da je modus operandi HDZ-a, postao modus operandi sustava, da nam je cijeli sustav zatrovan faktički. Nekima je u ovoj državi dopušteno sve, nekima nije dopušteno ništa. Dok se poduzetnici i obratnici maltretiraju, zatvaraju im se trgovine zbog kunu, dvije ili tri viška u kasi, dok im se tim postupcima, državne administracije, neštedimice ugrožavaju i radna mjesta, ljudi koji rade kod tih istih obrtnika i poduzetnika, dok državni inspektori naplaćuju porez od poreznih dužnika mimo svih pravila i propisa, bukvalno uzimajući rukom novac iz kase poreznih dužnika, situacija u kojoj državni dužnosnik nema objašnjenja za svoj imetak je sasvim normalna stvar. To je društvo koje smo izgradili u 28 g. Kako se nikada u pravosuđu ne izgubi spis 1000 i 1000 hrvatskih građana, protiv kojih se vodi ovršni postupak od strane države ili njezinih tvrtki, interesantno takvi spisi nikada se ne gube, uvijek nađu ovršenika. Gube se samo oni spisi koji povezuju politiku, eskort dame, državne institucije, nagrižene neprekidnim pritiscima politike i prilagođavanje raznim situacijama. U našoj državi je normalno da prmjer tvrdi prije par mjeseci tijekom afere hotmail, da nema pojma o grupi borg. Da bi samo 10 dana kasnije tvrdio da je on obavješten o svemu, čak su imali i zajedničke sastanke. Ako se premjer tako ponaša, pa šta je onda čudno, da tamo neki zamjenik ravnatelja, policije, druka svoje kolege s hodnicima. Što je u tom čudno u ovom monstrumu od vlasti državne administracije, politike i pravosuđa, koji smo stvorili i koji služi samo jedino onima na vlasti, ne građanima ove države, ne hrvatskom narodu, ne ljudima koji ovu državu izgrađuju svojim radom, trudom, poštivanjem zakona, plaćanjem poreza, prireza i sve sile nepotrebnih parafiskalnih nameta, koje smo mi u politici nametnuli. Ovakav sustav služi samo i jedino onima na vlasti. Što se čudimo, da se za visokog dužnosnika Sabora pojavljuje priča, da je u državu unio neregistriranih i neprijavljenih milijun kuna, kršeći pri tome, carinske i svu silu drugih propisa više država. Što se čudimo da premjer ne odgovara na ključna pitanja, već priča samo o lijepim stvarima koje ne izazivaju zgranutost nacije. Što se to doista događa u Hrvatskoj. Kako smo postali tako izopačeni i naopaki. Ne građani Hrvatske i narod, nego mi, koji u ime tog naroda obnašamo funkciju. Jučer je izišao set novih dokumenta, u slučaju Agrokora iz kojih je vidljivo da su borgovci angažirani još od 1. travnja, 10 dana prije imenovanja državnog povjerenika, nitko na to ne reagira. Državno odvjetništvo, je već reklo, da je sa grupom borg i aferom hotmail, baš sve u redu i kako treba. Poruka javnosti kroz tu tvrdnju državnog odvjetništva, hrvatski građani, hrvatski narode, tako radite, to je ispravno. Trgujete informacijama, namještajte poslove, ulazite u sukob interesa. To je ispravno. Vjerujem da u hrvatskoj politici ima poštenih i dobronamjernih ljudi, siguran sam da ih je debela većina među hrvatskim građanima. Takve ljude pozivamo, bez obzira na političke boje, zaustavimo zajedno ovu aferačku odvratnu priču, suprotstavimo se tome, da od nas prave budale sa razno raznim obrazloženjima, i ne zaboravite, nit je gospodin Plenković postao predsjednik HDZ-a bez gospodina Brkića, niti je gospodin Brkić, postao potpredsjednik Sabora bez gospodina Plenkovića, sve su to različiti prsti iste ruke, koja uporno … [[Govornik se ne razumije.]]
Za iznošenje stajališta u ime kluba javio se Klub zastupnika SDP-a, u njihovo ime govorit će zastupnik Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Nekako u sjeni ovih svih događanja uz aferu SMS, paraobavještajno podzemlje i ove sukobe koji se dešavaju unutar HDZ-a a koji duboko ruše vjeru u državne institucije je prošla vijest koja je objavljena prije 2 dana a to je da se ugovor unutar Agrokora vezan uz konzultante Alix partnere na koje smo mi od početka upozoravali da tu nešto nije u redu, da su očito neki dogovori postojali iza cijele priče i da se 500 000 milijuna kuna na neki način dogovorilo posla za one koje su bili bliski HDZ-u, bivšoj potpredsjednici Vlade i predsjedniku na kraju HDZ-a i Vlade Andrej Plenković, da su ti poslovi dogovarani, da tu nije bilo nikakvog posebnog natječaja niti poziva niti analize niti nešto šta bi osiguralo da to bude transparentno na način na koji bi trebali biti. Ugovori koji su objavljeni pokazuju da su Alix partneri ne da su samo odabrani, znači formalno je napravljeno odabir i vjerojatno ugovor sklopljen 25. travnja 2017. g. a posao se pokrivao od 10. travnja teiste godine. Znači ugovorom je pokriven posao od prvog dana kada je tamo sjeo gospodin Ramljak, znači oni su bili uvezani i očito određenim odnosima od tog trenutka, od samog početka i vidi se da polako na površinu isplivava ono što je svima bilo jasno cijelo vrijeme koji su pratili situaciju a to je da je jedna grupa ljudi napravila poslovno okružje pod krinkom krize u Agrokoru da bi sebi osigurala jako, jako unosne poslove. I sada se postavlja pitanje ako je sveto tako jasno, ako se vidi da je Alix partner izdao prvu fakturu samo 2 dana nakon šta su potpisali formalno ugovor i u 5 dana znači još nakon toga 2 dana izdao drugi fakturu i ispostavili fakture u vrijednosti 7,5 milijuna kuna, znači čime su oni u 5 dan zaslužili, zaradili 7,5 milijuna kuna, čime su mogli opravdati taj posao, vidi se evidentno da su povezani sa onima koji su donosili i pravili zakone, postavlja se pitanje zbog čega nam odgovore na ta pitanja i zatvoreni krug koji je tu vrlo jasan, postoje ljudi koji su pisali zakone, postoje ljudi koji su dobili očito poslove jer su ih trebali dobiti, i postoji podizvođači koji su ti isti ljudi koji su pisali zakone, kako bi se taj cijeli posao odvio. Znači cijeli krug je zatvoren, vidi se kako je novac prošao, vidi se da se radi o ogromnom novcu i postavlja se pitanje zbog čega ne reagira Državno odvjetništvo i neda odgovore i ne ispita ljude i ne otkrije tu povezanost, isprepletenost interesa i na kraju krajeva, veliki novac koji je izvučen i na neki način koji je Agrokor osigurao tim tvrtkama i tim ljudima koji su se kolokvijalno nazvali borg a u biti su bili povezani od samog početka i osigurali su sebi enormne zarade. Znači to je nešto što ne može ostati samo tako, nerazjašnjeno, ne može ostati bez reakcije i ukoliko to ne naprave institucije poput DORH-a ili nekih drugih tijela onda to treba napraviti Hrvatski sabor. Znači ljudima moramo dati odgovore, mora se znati i mora se za budućnost postaviti standarde da to tako više nikada ne bude. I ne mogu jednostavno više prihvatiti da nam se argumentira spašavanjem tvrtke 1000 radnih mjesta, to da se nekome omogućilo da si napravi posao od 500 milijuna kn. To je nešto nedopustivo, to vlada ne bi smijala tolerirati, pogotovo ne svojim ljudima, znači svojim povezanim osobama direktno kako bi rekao iz društva bivše potpredsjednice Vlade i da nikom ništa. Znači kao da se nikom ništa nije desilo. I zbog toga će Klub zastupnika SDP-a inzistirati na dodatnom razriješenu tog slučaja, na svim informacijama, kako bi naša javnost o tome bila upoznata i kako bi na kraju prevenirali da se ikada u budućnosti ponovno to desi. Hvala vam lijepa.
Hvala.
Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ja vam mogu reći, da sam sada miran, kada vidim da će kolega Bačić analizirati svih 9 prijašnjih izlaganja u ime Klubova i dati jedan sažetak i komentar i onda sam siguran da će to biti kao točka na i ili šećer na kraju, tako da mogu slobodno pristupiti svojemu izlaganju. Danas bi htjeli upozoriti na jedan veliki problem koji će osjetiti građani Zagreba naredni mjesec i oni svi posjetitelji Grada Zagreba, koji će doći i za vrijeme adventa u Zagreb, a to je 30.11. najavljen je zatvaranje zagrebačkog rotora na godinu i 2 mj. inače neke zemlje izgrade nevjerojatna arhitektonska čuda u godinu i 2 mj. a naše gradske vlasti u Gradu Zagrebu zatvaraju rotor i napraviti će neviđeni kolaps prometni, zbog toga što nije adekvatno pripremljena niti infrastruktura koja bi mogla to podnijeti na taj način i ja vjerujem da mnogi od nas ovdje pa i vi koji dolazite u Grad Zagreb iz smjera Karlovca i Dalmacije ste zabrinuti zbog toga, a najviše su zabrinuti naši sugrađani, koji jednostavno u ovom trenutku već vide da će nastati nevjerojatan problem. I mi pozivamo ovdje gradske vlasti da ne zatvaraju rotor dok se ne osigura adekvatne infrastruktura i da se što prije pristupi jedinom logičnom rješenju u gradu Zagrebu a to je izgradnja Jarunskog mosta. Znači mi nažalost čekamo da neki od našeg gradonačelnika prijatelji otvore građevinske firme koje se bave konstrukcijom mostova da bi se pristupilo izgradnji Jarunskog mosta koji je već trebao biti gotov ja bih rekao možda i prije 10 godina. Ovako dok god su samo još građevinske tvrtke onda se rade rotori, ceste, tri, četiri puta iste itd., ali od toga naši građani nažalost nemaju ništa. Pozivam također i ne samo gradske vlasti nego evo i gospodina Bačića i HDZ sa državne razine da se uključe u rješavanje ovog problema jer je obuhvaćena i Zagrebačka županija i Karlovačka županija i jedan veliki broj ljudi, znači višestotina tisuća ljudi. Ja mislim da se Ministarstvo prometa mora uključiti u rješavanje tog problema i omogućiti veći broj vlakova, prigradska željeznica mora bolje funkcionirati kako bi se taj problem što bezbolnije riješio. Znači upozoravamo ovdje za 30 dana ili nešto više od toga će Zagreb biti u prometnom kolapsu. Tražimo da se ne zatvara rotor dok se ne riješe ovi problemi, ne usuglase stvari sa Ministarstvom prometa, pojačaju prigradske željeznice i željezničke linije prema drugim gradovima koje bi eventualno mogle riješiti ovaj problem i da se na taj način pristupi sustavno rješenju tog problema. A kako se brzo može neke stvari riješiti pokazuje nam gradonačelnik svaki dan trgujući sa pojedinim zastupnicima pa svako malo netko uđe u Klub zastupnika 365 šta HDZ-u odgovara i Bandić radi prljavi posao za HDZ. Znači ja sam duboko uvjeren da je Bandić u dogovoru sa kolegom Bačićem i Andrejom Plenkovićem i da on za njih odrađuje prikupljane većine i na taj način političkom trgovinom novcem Zagrepčana osigurava Andreju Plenkoviću mir. Na što se ovaj lakonski smije, kao on je čist a u biti Bandić je njegov fikser. Ako znate šta to znači, on mu rješava stvari, plaća razno razne županije, gradove i općine i osigurava većinu. A naše državno odvjetništvo to gleda, to je normalno njima, Znači normalno je da netko dobije travicu u svojoj općini, normalno je da netko dobije knjige a da onda kasnije ili za neku manifestaciju, a da onda ovdje kasnije za HDZ gospodina Bačića i Jandrokovića i Plenkovića diže ruku a to plaćaju građani grada Zagreba. Pa dajte, brate, gospodine Bačiću, jednom kažite ne može više to, ne želimo to, nećemo takvu podršku, to nam ne treba, ljudi bi vas više cijenili, recite nemojte. Nemoj Bandiću više kupovati za HDZ i politički trgovati novcem građana Grada Zagreba i nama osiguravati većinu. To bi pokazalo ljudima da ne moraju odlaziti iz Hrvatske, da je Hrvatska normalna zemlja. Jer ovaj način na koji vi podupirete gospodine Bačiću i gospodine Plenkoviću nažalost tjera ljude iz Hrvatske. Vrijeme je da se takvoj politici jednom na kraju kaže ne može. Hvala vam lijepo.
Slijedeći je kolega Željko Jovanović ispred Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite, kolega.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Kolegice i kolege, u ime kluba SDP-a govorit ću o korupciji posebno političkoj, o neučinkovitom pravosuđu i ortačkom kapitalizmu. Nedavno je objavljeno još jedno europsko istraživanje koje je dodatno potvrdilo prethodna. Da je Hrvatska duboko korumpirana država s neučinkovitim pravosuđem i da su upravo to glavni razlozi zbog kojih svi a posebno mladi i obrazovani ljudi odlaze iz Hrvatske. Sve što se događalo proteklih dana, od afere SMS, elitne prostitucije do novih dokaza o epskom ortačkom poduhvatu trojke Plenković-Dalić-Ramljak u aferi Hot mail Borg i lešinarenju Agrokora te presuda ratnom profiteru jednodnevnom pukovniku, dovodi nas do pitanja kuda to ide Hrvatska? Afera SMS očito za cilj ima dvije stvari, jedna je unutarstranački HDZ obračun, druga je zataškavanje afere Borg no bilo kako bilo, kak god gledate na te dvije afere, činjenica je jedna. Obje vode do samog vrha HDZ-a. To je HDZ-ov način razmišljanja i način djelovanja u HDZ-u. Ratni profiter Ivo Sanader ili Andrej Plenković, sasvim svejedno. Sve je to isti HDZ. HDZ-ova vlast uvjet je istovremeno i sinonim i za udružene korupcijske poduhvate i sukobe interesa na štetu hrvatskih građana. Tuđman, Sanader, Karamarko, Plenković, HDZ mijenja predsjednike ali ostaje pokret koji drži Hrvatsku okovanu sukobom interesa i korupcijom. Jedino novi u svemu je što je danas paraobavještajno i parapolitičko podzemlje sa svojim kracima koji sežu kako vidimo čak i do Pantovčaka, znamo da seže do domoljuba pobjeglih u Hercegovinu, počelo plesti svoju mrežu i oko premijera. A pravosuđe istovremeno donosi presude kojima ozakonjuje političku korupciju i trgovinu na najvišoj razini, na razini ove sabornice jer se od kluba s jednim dolazi do 10 saborskih zastupnika, vjerodostojno. To je slika Hrvatske danas. Zar se zaista netko ovdje u Hrvatskoj iskreno čudi zašto mladi odlaze? Hrvatska nije oteta ali jest zarobljena u mreži političke trgovine, korupcije, paraobavještajnih i parapolitičkih interesa HDZ-a. Na potezu smo svi mi, barem mi iz oporbe u ovoj sabornici da kažemo dosta je, da podsjećamo iz dana u dan na sve afere HDZ-a i da tražimo da pravosuđe napokon postane učinkovito. Ovo je jedan mali doprinos nas iz kluba SDP-a. Dakle, HDZ je oduvijek bio od strane opasnih namjera preko stranke čiji je vrh bio umrežen u koruptivnu FIMI Media korupcijsku hobotnicu, stranke koja je umrežena sa paraobavještajnim i parapolitičkim podzemljem, stranke epskog ortačkog poduhvata u Borg Hot mail aferi. Podsjetimo se na nekih od tih afera. Hypo 5 milijardi, vidjeli smo ratni profiter koji olakotna okolnost jer je bio jedan dan u Domovinskom ratu, u uniformi u kojoj se slikao za neki časopis. To je branitelj, to je olakotna okolnost ratnom profiteru. To je Hrvatska danas. Afera INA. FIMI Media, cijela stranka na optuženičkoj klupu, osuđena ali takvo je naše pravosuđe, vraćeno sve na početak i tko zna do kad će trajati. Autoceste, dvostruko farbani tuneli, Hrvatske željeznice, Rončevićevi kamioni, Čakovština, Imostroj, Salonit, Jadranska banka, Mediko, Shimatzu, Skladnogradnja, dvostruko bojani tuneli, ali u svim tim aferama, kolege iz HDZ-a sve znaju ali ne znaju i ne čuju SOS pozive Uljanika i Trećeg maja, vjerodostojno.
Hvala kolega Šuker se javio za povredu Poslovnika, izvolite.
Čl. 238. gospodine potpredsjedniče. Međutim, ne znam kojim člankom sankcionirati saborskog zastupnika, ako za govornicom u Saboru za jednu pravomoćnu oslobađajuću presudu kaže da je to kriminal. Kolega Jovanoviću, iz ljudskog poštovanja prema ljudima, koji su optuženi u aferi kamioni, oni su pravomoćno oslobođeni i nemate pravo, ovdje nikoga zbog toga vrijeđati. I možete misliti što god hoćete, a u onom natječaju, jedan u Rijeci, a natječaj u Slavoniji ili obrnuto, o tom bi se dalo govoriti.
Hvala. Poslovnik nije povrijeđen, izvolite, povreda Poslovnika, kolega Jovanović.
Povreda Poslovnika kolega Šuker, podređen članak 238. javio se bez ikakve osobne i govorio o nečemu o čemu apsolutno nije imao pravo javiti se u ovom slučaju slobodnog govora. … [[Upadica se ne čuje.]] Opet vrijeđa i molim da mu se da opomena.
Polako, polako, ovo je iznošenje, ja vas molim, molim vas [[Upadica Jovanović: Istina boli kolega Šuker, boli istina.]] molim vas … [[Upadica se ne čuje.]] hvala, hvala. Kolega Jovanović i kolega Šuker, molim vas, dakle, svatko ima pravo iznositi stajališta, netko je emotivan, netko nije, nastavljamo dalje.
Idemo dalje, sada je na redu Klub zastupnika SDP-a, govorit će dva zastupnika, prvo je kolega Vidović a nakon toga kolega Bauk, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Ovdje želim progovoriti ispred SDP-a o učincima Zakon o najmu stanova. Dakle, to je zakon koji je izglasan milim u 6. mj. ove godine, uz velike prijepore. Moram naglasiti, SDP je tada zastupao stav da taj zakon nije dobar, da on nije pravedan, da treba ić barem u 3. čitanje ako ne nešto i drastičnije od toga. Međutim, vladajuća koalicija to tad nije prihvatila. Vladajuća koalicija je taj zakon izglasala praktički na silu, mislim da sa 72, 73 glasa i danas imam rezultate tog zakona. Naglašavam, radi se o 10 000 hrvatskih građana, 2500 obitelji. Ljudi koji su već dobrim djelom u starijim godinama, koji pripadaju starijoj populaciji, koji su većinom umirovljenici, po izračunima koji su dobili, dakle do 1.9. ove godine im se stanarina uvećava prvo za nekih 20-ak posto a od 1.9. ove godine pa do 1.9. slijedeće godine, praktički za 120%. I sad vas pitamo, odakle umirovljenik, umirovljenica, ljudi koji su ionako kažem već, pripadaju starijoj populaciji, koji imaju i svoje zdravstvene probleme, odakle da oni izvuku novac i da plate 4 ili 5000 kuna za stanarinu? To pitam sve u ovom Saboru, gledajući vas sve u oči i naglašavam, radi se o 10 000 hrvatskih građana. Država je problem koji je sama uzrokovala, bez obzira kako se ta država zvala. A bilo ih je više. Problem koji sama uzrokovala, jednostavno je prebacila na leđa građana i izmakla se. I sad imamo situaciju kakvu imamo. Nude ljude staračke domove i slične stvari međutim oni čak nemaju ni uvjete za to kako da neki ljudi koji imaju 60 g., 62 g., 65. g. u mirovini su invalidskoj, ovakvoj, onakvoj, da odu u starački dom? Dakle to nije nikakvo rješenje. Zbog toga pozivam vladajuće još jednom i van svih rokova da promisle dobro o situaciji koju ste uzrokovali. Također koliko je taj zakon dobar govori i to da na kraju nije riješio krucijalni problem svih kada smo već radili izmjene i dopune zakona, nije riješio krucijalni problem praktički svih podstanara u RH ali to je tko plaća pričuvu. Tko plaća pričuvu? Znamo što je pričuva, ulaganje praktički u nekretninu vlasnika za održavanje. Tko plaća pričuvu? E to zakon nije riješio ali je riješio da umirovljenike izbacimo praktički na ulicu. Evo sada bi kolegi Bauku prepustio riječ. Hvala.
Izvolite kolega Bauk.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, dakle, iskoristiti ću minutu vremena da se obratim izravno vama zbog po meni skandalozne činjenice da jedna državna institucija planira tužiti za klevetu saborsku zastupnicu zbog nečega što je izgovoreno u Saboru. Članak 76. Ustava RH jasno kaže da zastupnik ne može biti pozvan na kaznenu odgovornost, pritvoren ili kažnjen za izraženo mišljenje ili glasovanje u Hrvatskom saboru. Ako državna institucija ili institucija čiji je osnivač država a to je KBC Split ne poznaje Ustav, onda bi trebalo barem oni koji postavljaju upravno vijeće a to je ministar i Ministarstvo zdravlja ih na to upozoriti a ako i to ne naprave onda očekujem od vas predsjedniče Sabora da zaštitite saborske zastupnike od mobinga državnih institucija zbog izgovorene riječi u Hrvatskom saboru. U suprotnom to će imati porazan učinak na slobodu govora u ovoj dvorani i imati će naravno posljedice i na određene političke odnose što vjerujem da nije potrebno. Prema tome, evo još jednom gospodine predsjedniče Sabora očekujem od vas da blago, a ako treba i malo oštrije upozorite, upozorite državnu instituciju da rade protiv Ustava a ako to ne poslušaju očekujem da budu smijenjeni odgovorni u toj instituciji. Hvala.
Idemo na zadnju raspravu, Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Marko Vešligaj. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Evo, javio sam se za slobodnu riječ da upozorim na jednu, nemam druge riječi osim bezočnu prijevaru koja je Ministarstvo zaštite okoliša i energetike i Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost ovih dana napravilo prema lokalnim jedinicama koje su se javile na javni poziv koji je objavljen 6.4., dakle za nabavu spremnika za odvojeno prikupljanje otpada koji je između ostalog uključivao i sufinanciranje nabave vrtnih kompostera u iznosu do 85%. Dakle, jedinice lokalne samouprave su ostvarile ta sredstva, potpisale ugovor sa Fondom za zaštitu okoliša, evo ovdje konkretno imam ugovor koji je moja lokalna jedinica grad Pregrada potpisala sa Fondom za zaštitu okoliša, 23.7., i evo jučer je stiglo, a stiže i ovih dana i brojnim gradovima i općinama u Hrvatskoj jedan, ne mogu ga drukčije nazvati nego hladan tuš da unatoč potpisanom ugovoru sa Fondom za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, stiže dopis u kojem se kaže da se ipak neće sufinancirati ova nabava kompostera jer za to nema dovoljno sredstava. Jedno apsurdno i neodgovorno ponašanje državnih institucija koje u situaciji proračunskoga suficita o kojem svakodnevno slušamo od strane saborskih zastupnika, vladajućih, od strane državnih ministara jedne hvalospjeve, a nisu u stanju osigurati sredstva za koja su još jedanput ponavljam, već potpisani ugovori. Dakle, država odnosno državni fond ne poštuje svoje ugovorne obaveze, gazi sve ono što je bilo navedeno u javnom pozivu. I sada imate soluciju na raspolaganje jedinicama lokalne samouprave da li ili ne nabaviti kompostere, dakle u tom slučaju ide se u nabavku kanti za odvoz bio otpada i to će zapravo u nekim lokalnim jedinicama dovesti do povećavanja cijene odvoza i do 50%. Konkretne brojke, opet ću spomenuti grad Pregradu iz koje dolazim, to je baš ovaj iznos kojeg sam spomenuo, nekih 36 kn povećavanja odvoza otpada a sa evo, nabavkom kompostera, imali bi odvojeno zapravo odvojeno odvajanje otpada riješeno i nema potrebe za tim dodatnim troškovima. Druga solucija, naravno da samostalno krenu u nabavu kompostera i to predstavlja zapravo daljnji udar na ionako tanke proračune jedinica lokalnih samouprava koje imamo zbog visoko decentralizirane države i evo, još jedne decentralizacije na HDZ-ov način di se prebacuju obaveze a financijska sredstva se nažalost uskraćuju. Moram reći da mi je žao zbog toga s obzirom na uredbu Vlada RH o gospodarenju komunalnim otpadom s obzirom da su jedinice lokalne samouprave bile dužne donijeti odluke o načinu pružanja javne usluge prikupljanja biorazgradivog otpada. Dakle sve su to bile obaveze koje smo ispunili i sada su nam uskraćena financijska sredstva na jedan perfidan način jer drugoga izraza nemamo. Dakle ovo predstavlja još jedan udar na standard građana, udar na proračune jedinice lokalne samouprave i tražimo od Vlade RH, tražimo od Ministarstva zaštite okoliša i energetike da povuče ovu odluku, da ispoštuje svoje ugovorne obaveze, osigura navedena sredstva jer bi se u suprotnom moglo suočiti sa tužbama jedinica lokalne samouprave jer kao što sam rekao još jedanput, ovo predstavlja udar na standard građana kroz povećavanje cijene odvoza otpada na što će nažalost mnoge jedinice lokalne samouprave zbog ovih uskraćenih sredstava, biti prisiljene. Hvala.
Zahvaljujem. Ovime smo došli do kraja današnje sjednice, završavamo s radom i završavamo onda i 9. sjednicu Hrvatskog sabora, nastavljamo kako smo jučer i najavili, 14. studenog. Hvala i doviđenja. SJEDNICA ZAVRŠENA U 14,11 SATI
Dobar dan svima, evo 9,30 možemo početi [[Upadica: Nije još.]] Je, je. - Prijedlog Zakona o fiskalnoj odgovornosti, prvo čitanje, P.Z.E. br. 403; Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Želi li predlagatelj dati dodatno obrazloženje? Ovdje je s nama ministar financija g. Zdravko Marić. Izvolite, izvolite.
Hvala lijepo. Dobro jutro svima. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene dame i gospodo zastupnici. Evo nekoliko riječi o ovom prijedlogu zakona o fiskalnoj odgovornosti. Mislim da je svima itekako poznato još 2010. godine je po prvi puta u RH donesen ovakav jedan pravni akt, dakle Zakon o fiskalnoj odgovornosti koji je imao za cilj osigurati i održavati fiskalnu odgovornost i transparentnost te posljedično osigurati postizanje srednjoročne i dugoročne održivosti javnih financija. Taj cilj se trebao postići uspostavljanjem fiskalnih pravila i jačanjem pravila za osiguranje fiskalne odgovornosti temeljem kojih je Vlada RH utvrđivala i provodila fiskalnu politiku. Navedenim zakonom uvedena su fiskalna pravila i pravila za jačanje fiskalne discipline te obveza davanja izjave o fiskalnoj odgovornosti za čelnike korisnika proračuna na državnoj, odnosno lokalnoj i područnoj, regionalnoj razini. Što donosi ovaj novi zakon? U skladu sa preporukama Vijeća EU ali isto tako naravno i sa našim iskustvima uvođenju fiskalne politike, svime onome što smo proteklih godina iskusili ali isto tako i proveli u djelo, dovode se dvije ključne odrednice odnosno dvije ključne, neću ih nazvati novine ali unapređenja i poboljšanja. A to je da se fiskalna pravila u potpunosti usklađuju sa odredbama pakta o stabilnosti i rastu te da se jača neovisnost i proširuje nadležnost Povjerenstva za fiskalnu politiku. Što se tiče fiskalnih pravila obzirom na ulazak u punopravno članstvo EU u srpnju 2013. godine RH bila je obvezna do kraja iste godine podnijeti, odnosno prenijeti odredbe Direktive vijeća iz 2011. o proračunskim zahtjevima prema državama članicama. To je onaj tzv. sixpack koji je bio vrlo često i spominjan u Hrvatskom saboru, u nacionalno zakonodavstvo te time postići usklađenost da odredbama pakta o stabilnost i rastu. Navedeno je utjecalo na potrebu donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o fiskalnoj odgovornosti koji je stupio na snagu 12. veljače 2014. godine. Tim izmjenama promijenjeno je fiskalno pravilo na način da je ciljana vrijednost novog fiskalnog pravila postaje srednjoročni fiskalni okvir, odnosno cilj koji će se ostvarivati prema planu prilagodbe. Ovaj novi zakon na tragu tih izmjena pojačava fiskalna pravila te zapravo definira tri ključna fiskalna pravila. Ponoviti ću još jedanput, kako u skladu sa preporukama od Vijeća EU a tako isto i naravno sa našim određenim iskustvima. Prvo pravilo je pravilo strukturnog salda. Ciljana vrijednost pravila strukturnog salda postaje srednjoročni proračunski cilj koji će se ostvarivati prema planu prilagodbe sukladno pravno obvezujućim aktima EU. Drugo pravilo je pravilo rashoda u pogledu održivog kretanja rashoda uvodi se pravilo prema kojemu godišnji rast rashoda općeg proračuna ne smije prelaziti referentnu potencijalnu stopu rasta BDP-a koja se utvrđuje sukladno pravno obvezujućim aktima EU. Također dozvoljavaju se naravno i određena izuzeća za pojedine kategorije rashoda. Te treće pravilo javnog duga. Vezano za javni dug utvrđuje se udio javnog duga u BDP-u da ne smije prijeći referentnu vrijednost od 60% BDP-a. Ali kao što je i danas poznato Hrvatska kao i brojne druge zemlje ima naravno razinu javnog duga koja je u ovom trenutku iznad te referentne vrijednosti od 60%. Ali i tada postoje odredbe pakta o stabilnosti i rastu a isto tako i čuvenih mastriških kriterija vezano za uvođenje i zemlje koje su u eurozoni da u tom slučaju je potrebno imati putanju smanjivanja javnog duga po dinamici koja kaže razlika između aktualne razine i postojeće se dijeli sa 20. Dakle jedna dvadesetina te razlike se minimalno mora smanjivati godišnje taj javni dug. Ako prevedemo inače u brojke RH vidjeti ćete da zapravo naša putanja smanjivanja javnog duga protekle 2,5 odnosno 3 g. je više nego dvostruko zadnju godinu čak i trostruko veća nego što je, odnosno brža nego što je propisano ovim odredbama pakta o stabilnosti o rastu. Dakle to je izuzetno vrijedno i važno pravilo koje treba imati naravno u ovakvom jednom zakonu. Privremeno odgađanje primjene fiskalnih pravila bit će dozvoljeno u slučaju izvanrednih okolnosti kako su one definirane pravno obvezujućim aktima EU-a a pod uvjetom da se time ne ugrožava fiskalna održivost u srednjem roku. Ovim se zakonom definira i obveza pridržavanja preporuka Vijeća EU-a za vrijeme trajanja procedure prekomjernoga proračunskog manjka a u svrhu rješavanja stanja prekomjernog proračunskog manjka i javnog duga. Podsjetit ću vas naravno da je Hrvatska izašla iz procedure prekomjernog manjka odnosno prekomjernog deficita prošle godine temeljem rezultata fiskalne politike, temeljem balansiranja i uravnoteženja državnog proračuna odnosno proračuna opće države. Podsjetit ću da je prošle godine ostvaren i suficit opće države, uskoro ćemo o tome izvješću raspravljati u Hrvatskom saboru kao i o izvješću za prvih 6 mj. ove godine koje je ja bih rekao, u najvećoj mjeri zapravo i na tragu tih dobrih rezultata iz 2017. Ali ključna odrednica, ona rezultanta koja je dovela do toga da EU procijeni i ocijeni i na kraju odluči da Hrvatska više nije u proceduri prekomjernog deficita, to su upravo pokazatelji i rezultati na polju smanjivanja javnog duga o kojemu sam upravo i rekao. Što se tiče Povjerenstva za fiskalnu politiku, izmjenama i dopunama zakona, dakle još jedanput ponavljam iz 2014., uvedeno je stručno i neovisno tijelo koje prati primjenu fiskalnog pravila čije su zadaće definirane posebnim propisom. Dakle onaj prvi zakon o fiskalnoj odgovornosti, tada je Vlada odnosno temeljem tog zakona, osnovala odbor, tadašnji odbor za fiskalnu politiku međutim kako je bilo potrebno ojačati neovisnost tog odbora ali i njegovu ulogu supervizora nad primjenu zakona o fiskalnoj odgovornosti, Hrvatski sabor krajem 2013. s primjenom početka 2014., osnovano je Povjerenstvo za fiskalnu politiku kao drugo radno tijelo Hrvatskog sabora. Povjerenstvo za fiskalnu politiku Hrvatskog saboru zamijenilo je tadašnji odbor, članove povjerenstva izuzev predsjednika koji je sada u ovom trenutku još uvijek u aktualnim pozitivnim propisima po funkciji predsjednika odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora imenuje Hrvatski sabor na prijedlog Odbora za financije i državni proračun na razdoblje od 5 g. U ovom novom zakonu, nastavlja se s jačanjem neovisnosti Povjerenstva za fiskalnu politiku koje je definirano kao stalno, neovisno i samostalno tijelo. Vijeće EU-a još u srpnju 2014. je dalo između ostalog i preporuku da se povjerenstvo osnovano odlukom kao drugo radno tijelo Hrvatskog sabora, zakonski utemelji kako bi se ojačala njegova neovisnost i proširile njegove ovlasti. Europska komisija je izrijekom i navela kako je za rad povjerenstva potrebno osigurati odgovarajuće financijske resurse. Upravo zato i stoga ovim se zakonom Povjerenstvo za fiskalnu politiku definira kao stalno, neovisno, samostalno tijelo koje obavlja poslove svog djelokruga rada i nadležnosti određene ovim zakonom. Kako bise naglasila dodatna neovisnost povjerenstva, zakonom je propisana kako predsjednik povjerenstva se bira temeljem javnog poziva te se on organizira i upravlja radom povjerenstva profesionalno te ima pravo na plaću u visini plaće potpredsjednika Državnog izbornog povjerenstva i na njega se na odgovarajući način primjenjuju opći propisi o radu. Također, kako bise što stručnije obavljalo svoje zadaće propisane ovim zakonom, predviđeno je da povjerenstvo ima zaposlene državne službenike koji obavljaju stručne, administrativne i tehničke poslove. Sredstva za rad povjerenstva osigurat će se u državnom proračunu u razdjelu Hrvatskog sabora na posebnim pozicijama. Na ovaj način povjerenstvu se daje jača uloga supervizora nad primjenom Zakona o fiskalnoj odgovornosti ali i nad provođenjem fiskalne politike države u cijelosti sve s ciljem unaprjeđenja ukupnog sustava javnih financija. Također važno je spomenuti da su zakonom propisane i procedure u slučaju da povjerenstvo ili Vlada utvrde značajna odstupanja od fiskalnih pravila definiranih zakonom. Ključne su dvije situacije, dakle. Ako u zauzetim stajalištima tijekom izvršavanja svojih zadaća, povjerenstvo ocijeni da postoji rizik od značajnih odstupanja od ispunjenja fiskalnih pravila, o tome sastavlja izvješće Povjerenstva za fiskalnu politiku o postojanju rizika vezanih za ispunjenje fiskalnih pravila koje dostavlja Vladi. Vlada će biti obvezna na prijedlog Ministarstva financija u roku od 45 dana od zaprimanja takvog izvješća očitovati se o postojanju rizika te ako procijeni da isti postoji, obvezna je predložiti plan nužnih mjera s rokovima provedbe koje će dovesti do ispunjenja fiskalnih pravila. Povjerenstvo prati provedbu plana na temelju izvješća o provedbi plana nužnih mjera koje mu dostavlja Vlada a opet ponavljam, na prijedlog Ministarstva financija. Druga situacija je da ako usporedba makroekonomskih projekcija s posljednjim dostupnim projekcijama Europske komisije, povjerenstvo utvrdi značajna odstupanja u razdoblju od najmanje 4 uzastopne godine, o tome također sastavlja izvješće Povjerenstva za fiskalnu politiku o značajnim odstupanjima u makroekonomskim i proračunskim projekcijama koje dostavlja Vladi, Vlada opet na prijedlog Ministarstva financija obvezna je nakon zaprimanja ovog izvješća, obrazložiti odstupanja odnosno poduzeti nužne mjere u svrhu poboljšanja kvalitete makroekonomskih projekcija i o tome izvijestiti povjerenstvo. Ako tijekom proračunske godine ili prilikom izrade srednjoročnih proračunskim dokumenata, Vlada na prijedlog Ministarstva financija ocijeni da postoji rizik od značajnih odstupanja od fiskalnih pravila strukturnog salda i pravila rashoda iz ovog zakona, dužna je o tome sastaviti izvješće Vladi RH o postojanju rizika vezanih za ispunjenje fiskalnih pravila koje dostavlja povjerenstvu a koje o tome izvještava Odbor za financije i državni proračun odnosno naravno, Hrvatski sabor. Vlada je obvezna u spomenutom izvješću iskazati veličinu i uzroke te predložiti mjere koje će dovesti do ispunjenja fiskalnih pravila s učinkom ne kasnijim od proračunske godine koja slijedi nakon godine u kojoj je odstupanje utvrđeno. Na predloženi način će se ovim zakonom uzimajući u obzir sve ciljeve kao i obveze koje proizlaze iz punopravnog članstva u EU-u i niza težnji ka stvaranju jačih fiskalnih okvira na području EU-a, doprinijeti dugoročnoj održivosti javnih financija. Što se tiče, ja bih rekao, formalnih i tehničkih okolnosti koje su prethodile izradi ovog zakona, treba reći naravno da je provedeno i javno savjetovanje sa zainteresiranom javnošću koje je trajalo od 16. svibnja do 16. lipnja ove godine tijekom kojeg nije zaprimljen niti jedan komentar a niti prijedlog za nadopunu teksta. Međutim u svakom slučaju, i danas u tijeku vaše rasprave odnosno naše rasprave kao i u okviru naravno drugog čitanja, bit će nam naravno drago čuti bilo kakve komentare, sugestije, preporuke ako smatrate ili vidite da bi se ovaj pravni okvir mogao još dodatno poboljšati. Ali ponovit ću još jedanput, što sam i rekao uvodno, ključno je zapravo o ovom novom Zakonu zapravo upravo ta dva elementa koja se tiču funkcioniranja Povjerenstva za fiskalnu politiku, te naravno poštivanja fiskalnih pravila. Ja ću još jedanput ponoviti, kada uzmemo i današnju situaciju u javnim financijama, rezultate koje isporučujemo protekle 2,5 godine, zapravo je evidentno i vidljivo je da e ta pravila već sada, da se tih pravila već sada držimo i sigurno da je dobro da imamo između ostalog i pravni okvir koji će garantirati i u srednjem i dugom roku održivost javnih financija i bez obzira na okolnosti u kojima se možemo naći, bilo danas, bilo sutra, sigurno da takve obveze moraju biti pred nositelje i voditelje fiskalne politike. Evo, ja se zahvaljujem na pažnji.
Hvala i vama. Imamo nekoliko replika. Prvu repliku ima gospodin Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine ministre, svi mi podržavamo i fiskalnu odgovornost i dobri su trendovi kada se udio javnog duga smanjuje u odnosu na ono što je visina BDP-a, pa i brže nego što to Europska komisija očekuje od nas, ali ja moram reći da što se odgovornosti tiče, apeliram na vas da popustite malo stegu odgovornosti odnosno da ne kažnjavate ljude za 5, 10, 15 kuna. Vidimo sad ogromnu pomamu kazni. Žena ne izda ili ne stigne izdati račun na margaretu 10 kuna cvijet u Koprivnici, 15 dana joj se zatvori lokal. Sa druge strane, jučer ste predložili izmjene Zakona općeg poreznog Zakona po kojem je kazna za manjak u blagajni, ako netko slučajno ima 2 ili 5 ili 15 kuna manje u blagajni, 300 tisuća kuna. Mislim da takva vrsta represije i strogoće umjesto jednog, ja bih rekao i edukativnog kooperativnog suradnje sa poduzetnicima, obrtnicima [[Upadica Radin: Hvala, vrijeme.]] dala više ploda nego da se ovako đonom ide na najmanje [[Upadica Radin: Hvala gospodine Maras.]] poduzetnike i obrtnike i ja vas apeliram da tu vrstu odgovornosti također… ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] a ne kažnjavate. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] [[Upadica Radin: To su pravila koja ste vi donijeli.]] Rečenicu, molim vas.
Izvolite gospodine ministre.
Evo, hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, mislim da o ovoj temi smo razgovarali i vama je isto poznato u vrijeme vaše Vlade, odnosno kada ste vi bili ministar. Slične su situacije bile, samo tada se zaista događalo o pečatiranju slastičarne koja je bila zapravo evidentirana po kao prvi puta za prekršaj. U ovom konkretnom slučaju ja dozvolite da ipak ne mogu govoriti o pojedinačnim slučajevima i različitih aktivnosti koje provode službenici, inspektori carinske i porezne uprave, ali činjenica je da prema naputku i prema preporukama koje smo složili i dali, nikad se ne ide na bagatelne prekršaje po prvi puta sa onim krajnjim mjerama. Dakle, u ovom konkretnom slučaju radi se o višetjednom nadzoru gdje je praćeno kretanje prometa i izdavanje računa i utvrđen je niz nepravilnosti i kršenja određenih propisa i ovo je bila ultimativna mjera. Nemam dovoljno vremena, ali ako bude tijekom replika još na ovu temu, svakako ću dati i malo statistike da vidite na koji način ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Hvala vam lijepo, hvala.
Hvala vam lijepa. Gospođa Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Dakle, mi imamo Direktivu iz 2011. godine koja govori o obvezama, ispričavam se, Odbora za fiskalnu politiku. I taj Odbor za fiskalnu politiku do Prijedloga ovog Zakona nije bio tijelo koje bilo zapravo proračunsko na način da mi zapravo jedan novi Odbor, jednu novu službu ustrojavamo. Što se je to od 2011. do 2018. godine promijenilo da smo odustali od toga da to bude Odbor koji je kao bio do sada, kao jedan od Odbora Hrvatskog sabora, nego će postati profesionalno tijelo koje mora imati prostor, mora imati svoju administraciju, mora imati zaposlene ljude, mora imati dakle nešto posve drugi i inače od 47 članaka ovog Zakona, 21 članak se odnosi isključivo na Odbor za praćenje fiskalne politike. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospodine ministre, izvolite.
Evo, hvala lijepo uvažena zastupnice također na pitanju. Probao sam nešto od toga i pojasniti u ovom uvodnom dijelu, pa evo još prilike da malo pojasnimo. Dakle, Odbor prvotno danas Povjerenstvo, dakle ima nekakve, možemo tako nazvati tri etape. Prvi put je on bio jedno tijelo koje je bilo osnovano od strane Vlade RH. U drugoj etapi vi ste sudjelovali u tim izmjenama i dopunama Zakona od 2013. godine odnosno stupilo na snagu s početkom 2014. kada je to Povjerenstvo stavljeno na razinu Hrvatskog sabora gdje, ponavljam još jedanput, predsjednik Povjerenstva je po funkciji predsjednik saborskog Odbora za financije, državni proračun, a ostali članovi se biraju redom iz različitih institucija. Nabrojat će, Ekonomski fakultet, po principu rotacije Zagreb, Split, Rijeka, Osijek, Pravni fakultet, Ekonomski institut, HNB, Državni ured za reviziju. Ovim izmjenama zapravo idemo na još jednu višu razinu, dakle da se u potpunosti stavlja neovisnost i stručnost ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] da predsjednik bira se na javnom natječaju.
Hvala. Gospodin Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Pozdravljam ministra i njegove suradnike. Prvenstveno o ovoj komponenti javnog duga veliki značaj doprinijelo je refinanciranje koje ste uporno provodili. Znači, zamjenjujući prijašnje visoke stope kamata koje smo bili ... [[Govornik se ne razumije.]] i drugim zaduživanjem i to je imalo značajan efekt. To se vidi i na padu javnog duga. Međutim, ono što tu nedostaje, to je zapravo onaj realni utjecaj, utjecaj novoga zapošljavanja, novih radnih mjesta da pomogne toj politici koja će u jednom trenutku kada kamate krenu uzlaznim trendom, više neće biti moguće tako. Ali ja bih ukazao na jedan paradoks koji se događa. Raste broj radnih mjesta, raste ukupna masa plaća i onda nam se događa da u reformi porezne uprave, kao što je za zdravstvo, umjesto da taj iznos koji raste sam po sebi sa postojećom stopom bude dovoljan, mi povećavamo zapravo vi predlažete povećanje stope za izdvajanje u zdravstvo, a time zapravo se potvrđuje da se ne provode stvarne reforme u zdravstvenom sektoru.
Hvala gospodine Panenić. Izvolite gospodine ministre.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče, evo idući tjedan ja se nadam da ćemo imati priliku govoriti i razgovarati, diskutirati i radujem se tome o novim poreznim izmjenama, ovaj paket 9 zakona, pa ćemo se dotaknuti toga. Samo ovaj prvi dio, dakle, što se tiče javnog duga, dakle, dobro ste apostrofirali u smislu pada kamatnih stopa, koje smo ja bih rekao, aktivnom politikom upravljanja javnog duga učinili u proteklom razdoblju, preko 2 milijarde, kada budu podaci za cijelu ovu godinu, ja sam siguran da će taj trend smanjivanja ukupnih troškova kamata biti nastavljen i zapravo i na korist i na ponos, ja bih rekao, svim hrvatskim građanima i poreznim obveznicima, jer na razinu duga koju plaćamo, 3% BDP danas smo to uspjeli smanjiti sigurno je previsoko. Međutim, na kretanje javnog duga, troškovi kamata zapravo i ne utječu, kamate su sastavni dio rashodne strane proračuna, dakle, uz to smanjivanja troškova kamata, ključna odrednica je bilo upravo ovaj suficit, odnosno, svođenje javnih financija na neuravnoteženu razinu.
Hvala lijepo. Gospodin Bunjac.
Hvala lijepo ministre Marić. Znači, prema ovom zakonu koji ste donijeli u Sabor, postoje jasno, da su hrvatske vlade i vaše vlade HDZ-a, posve neodgovorno raspolagale proračunskim novcima i zadužile ovu državu za sljedećih 100 g. Vi sada imate zadatak i mogućnost taj dug smanjivati prema uputama Europske komisije, šteta što to niste učinili sami. Ali ja ovdje moram ponoviti pitanje, s obzirom da se vama pruža još jedna nova prilika, zašto tu isto priliku ne dozvolite hrvatskim poduzetnicima i obrtnicima, nego ih krvnički kažnjavate, pa zatvarate cvjećarnu za 10kn, pekarnicu za 24 kn, ribarnicu za 15 kn. Da li je doista potrebno da ljudi uništavamo zbog takvih malih iznosa, a istovremeno vi zamračujete 10 milijardi kuna i uporno i dalje imate novu šansu. Prema tome, mislim da biste nešto mogli i sami naučiti iz primjene ovoga zakona. Hvala lijepo.
Gospodine ministre.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče i na prilici da još jedanput upravo najavljenu statistiku kažem, dakle, od početka ove g. provedeno je nešto preko 13000 nadzora različitih vrsta po osnovi fiskalizacije u prometu gotovinom, zajedno porezna uprava i carinska služba. U prosjeku od županije do županije, postoci se razlikuju, ali u prosjeku, oko 45%, dakle gotovo 50% utvrđenih nepravilnosti. Možemo zaključiti otprilike, da svaki drugih nadzor utvrdi određenu nepravilnost i nepoštivanje propisa. Što se tiče statistike ovih krajnjih mjera koje kako poreznim obveznicima, a vjerujte tako ni carinskoj službi, odnosno, poreznoj upravi nisu drage i zaista su krajnja mjera koja se poduzima, one su na razini 2% od ukupnog provedenih aktivnosti samog nadzora. To je zaista, ta krajnja mjera, koja slijedi nakon nekoliko tjedana i analiza rizika i provedenih mjera nadzora, koja onda u konačni mora rezultirati nažalost i takvim mjerama, ali 2% ponavljam još jedanput.
Hvala. Gospodin Šuker.
Hvala lijepo. Gospodine ministre, biti će prilike da o svim ovim temama, kojima kolege žele uporno danas raspravljati, raspravljamo sljedećih tjedan dana. Međutim, vrlo je interesantno da mi kao saborski zastupnici, ne raspravljamo, što je možda u ovom Zakonu ključno za nas kao saborske zastupnike. A to je što to povjerenstvo za fiskalnu politiku treba reći, da je ono u principu naša produžena ruka. To povjerenstvo za fiskalnu politiku će u svom izvješću omogućiti, vidim da se neki kolegice i kolege smiju, jer su ga u svom mandatu poprilično obezglavile. To povjerenstvo za fiskalnu politiku donosi neovisnu ocjenu i procjenu vođenja fiskalne politike jedne države. Međutim, ono što je vrlo bitno, koga obuhvaća ovaj zakon od fiskalne odgovornosti. Pa ćete vidjeti da praktički do najmanjeg trgovačkog društva u jedinicama lokalne samouprave su obvezni se držati Zakona o fiskalnoj odgovornosti. I kada malo bolje pročitamo ove zakone, onda ćete vidjeti ove stvari u kojima se ovdje želi raspravljati su benigne u odnosu na ono za što mi ovaj zakon možemo koristiti.
Hvala lijepo. Izvolite gospodine ministre.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, u pravu ste, jer upravo širina ovog zakona je kud i kamo veća i nadilazi i ove prethodne teme koje smo u okviru replika raspravljali, ali dobro je da i o tim temama razgovaramo međutim, u pravu ste upravo u tom dijelu. Dakle širina ovog zakona i odgovornost na svim razinama upravljanja i funkcioniranje države, dakle, od centralne države, prema lokalnoj razini, pa i do naravno razina, ovih trgovačkih društva, bilo u državnom bilo u lokalnom vlasništvu. To je upravo ona stvar na koju treba posebno apostrofirati, jer sam naziv toga zakona puno govori, dakle, upravo fiskalna odgovornost, mislim da ponukani iskustvom i drugih zemalja, ali prije svega iskustvom Hrvatske, možemo biti zapravo sigurni da i ovakve odredbe će doprinijeti daljem poboljšanju i ne samo odgovornosti, ali o ukupnom rezultatu i funkcioniranju javnih financija. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre, podržavam ovakav pristup imenovanju i nadležnostima povjerenstva za fiskalnu politiku, tim više što se sjećam da je 2012. i 2013. povjerenstvo za fiskalnu politiku dalo negativnu ocjenu, negativno se odredilo o brojnim temeljnim financijskim dokumentima koji su dolazili u ovaj Sabor, pa o tome nije bilo nikakvih problema i to nije prouzročilo nikakvu štetu. Ovakvim imenovanjem povjerenstva za fiskalnu politiku, daje mu veći značaj i na određeni način izoštrava odgovornost Vlade putem ovog povjerenstva prema Hrvatskog sabora. No to nije jedini domet zbog čega sam se javio za repliku, nego ono što je rekao kolega Šuker, a to je da ovaj zakon u značajnoj mjeri pooštrava odgovornost, ne samo na državnoj razini, nego na razini jedinice lokalne samouprave. U tome vidim značaj ovoga zakona i u tom smislu i podržavam
Hvala lijepo. Odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče i na vašem komentaru i pitanju, odnosno, sugestiji. Upravo taj element povećane odgovornosti, je nešto što treba apostrofirati, uz ono maloprije spomenuto, dakle, bez obzira što apostrofiramo, da su tu i preporuka Vijeća EU, ne samo za Hrvatsku, za brojne druge zemlje. Ja ovdje prije svega govorim da je ovo isključivo naš proizvod, dakle naše promišljanje, jer i mimo ovoga zakona, kojeg danas raspravljamo i nadam se da ćemo donijeti u Hrvatskom saboru odnosno da ćete ga izglasati, ta fiskalna pravila u praksi već danas funkcioniraju, dakle ne izmišljamo ništa novo, mi se tih pravila već samih po sebi danas držimo i nije došla Europska komisija ili bilo koji drugi inozemni čimbenik i nama otvorilo oči i prosvijetlilo pamet da je potrebno i nužno smanjivati javni dug u Hrvatskoj i smanjivati troškove kamata. Ponavljam još jedanput, zatečeno stanje gdje plaćamo 12 milijardi kuna kamata godišnje što je proračun, ukupni proračun funkcioniranja Ministarstva znanosti, obrazovanja u tom trenutku. Danas smo smanjili za preko 20%. Hvala.
Hvala lijepa. Gospođa Glavak.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, održivost javnih financija dovelo je i do suficita, mislim da je to vrijedno podsjetiti i danas, ono što se zaboravlja i to je samo jedan od dokaza da je vlada vrlo odgovorno pristupila javnim financijama i vrlo uredno njima gospodarila. Pozdravljam i jačanje povjerenstva koje će u neku ruku biti korektiv, koliko god neki od kolega to ovdje negodovali zbog toga. A dobro je makro ekonomske projekcije vlade koje su se pokazale zapravo vrlo sličnim onima koje daje Europska komisija pokazuje da smo na dobrom putu. Jednako tako i pozitivne ocjene rejting agencija pokazuje da smo bili fiskalno odgovorni. Ne manje važno, i gospodarstvenici koji žele ulagati u RH, jednako tako gledaju na onu financijsku stabilnost zemlje pa mislim da je i ovaj zakon vezan uz to. Trošenje javnog novca mora biti transparentno i mislim da svi moraju shvatiti da moraju biti fiskalno odgovorni, dakle od razine središnje države prema lokalnim jedinicama.
Hvala lijepa. Gospodine ministre.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Evo vi ste isto jednu dobru temu otvorili, u pravilu kada govorimo o fiskalnoj odgovornosti, govorimo o odgovornosti trošenja proračunskih sredstava, izvršavanja proračuna. Ali jednako je važno i odgovornost u samom planiranju proračuna i tih proračunskih projekcija. Dakle ne samo iz perspektive samog državnog proračuna i onoga što raspravljamo u Hrvatskom saboru, nego iz perspektive ukupnog gospodarstva. Jer i hrvatsko gospodarstvo prati prije svega projekcije vlade, odnosno sa razine centralne vlasti projekcije makro ekonomske, projekcije proračunske i između ostalog njih ukalkulirava u svoje projekcije, a u pravilo gospodarstvo kada radi projekcije radi minimalno za iduće 3, 5, 7, nekad naravno i više godina. I zato i je važna upravo odgovornost i na toj razini da te projekcije budu kredibilne, da budu odgovorne i vjerodostojne, odnosno mislim da opet, ponovit ću još jedanput, rezultati koje polučujemo u protekle dvije godine zapravo pokazuju da smo upravo na tom tragu, a ne mali broj puta i bolji od onoga što smo originalno predvidjeli. Hvala.
Hvala. I na kraju gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Ministre, stabilnost financijska ili fiskalna odgovornost je bitna, ali činjenica da mi imamo dobre propise i prije ovoga sad vašega prijedloga, ali činjenica je da je 10 milijardi kuna mjenica bez pokrića koristio Agrokor, bez pokrića. A postojalo je Vijeće za stabilnost. Osobno sam digao kaznenu prijavu. A dok danas imamo, evo možete pratiti u medijima, 10 000 kuna onima koji nisu prijavili u vrgoračkom kraju u Dalmaciji da će brati grožđe, kazna. Koliko je poticaja? I tih mjera koje su trebale ići tim poljoprivrednicima otišlo npr. u Agrokor? Vi to morate znati iz više stvar jer ste sad i službenik državni, a radili ste u Agrokoru. Netransparentnost i financijska neodgovornost krasi Hrvatsku. Ja sam zbog toga što je guverner i vijeće za stabilnost nije odradilo svoj posao u slučaju mjenica bez pokrića digao kaznenu prijavu [[Upadica Radin: Hvala vam lijepa gospodin Bulj, hvala. Gospodine ministre izvolite odgovor.]] Ova država je puna korupcije fiskalne [[Upadica Radin: Hvala gospodin Bulj.]]
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Evo na kraju ste svoga djela zapravo potvrdili da niste, da ne kažem krivo mislili jer nemojmo brkati dva povjerenstva. Ovo je povjerenstvo za fiskalnu odgovornost, odnosno za fiskalnu politiku, tamo je povjerenstvo za financijsku stabilnost. To je drugo tijelo koje je osnovano pri HNB-u čiji su članovi predstavnici od guvernera preko vice guvernera, 2 predstavnika HANFA-e, a jedan predstavnik Ministarstva financija, po funkciji ministar te jedan predstavnik državne agencije za sanaciju banaka i osiguranje štednih uloga, dakle dva različita tijela. Naravno da može biti u određenim vrlo malim dijelovima i određenih preklapajućih stvari, ali ipak zaista govorimo o 2 različita elementa. Što se tiče ovog segmenta koji ste spomenuli, kratko ću se referirati, imam još tih dovoljno sekundi, idući tjedan, pretpostavljam i vjerujem da ste jučer čuli, između ostalog i jedna od preporuka koja je došla od voćarske zajednice i udruge da se upravo poljoprivrednim radnicima sezonskim i povremenim u poljoprivredi kroz porezni tretman omogući i olakša njihov rad. O tome ćemo idući tjedan, ja vjerujem da ćete biti zadovoljni. Hvala.
Hvala lijepa. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prva na redu je gospođa Grozdana Perić ispred Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima i suradnicama. Evo pred nama je novi zakon o fiskalnoj odgovornosti, kao što je ministar prethodno rekao od 2010. kada je prvi put donesen taj zakon mijenjali su se oblici i načini kako je to povjerenstvo radilo. Da bi zadnjim izmjenama samo povjerenstvo, odnosno iz odbora prešlo u povjerenstvo koje je oformljeno na razini Hrvatskog sabora gdje je predsjednik Odbora za financije ili predsjednica u ovom slučaju je i predsjednik tog povjerenstva, a uz predsjednika po funkciji su i ostali članovi koji su birani temeljem prijedloga Odbora za financije, a inače su ugledni članovi akademske zajednice, a to su predstavnici ekonomskih i pravnih fakulteta po jedan, Instituta za javne financije, Instituta ekonomskog i Državnog ureda za reviziju te isto tako predstavnika Hrvatske narodne banke. Kao ono što treba prvenstveno istaknuti da je s obzirom na ulazak u punopravno članstvo EU-a i poštovanje upravo direktive vijeća, ovo povjerenstvo zaista je trebalo i moralo biti neovisno tijelo koje će donositi određene preporuke koje će prepoznati isto tako određene moguće rizike koji se mogu dogoditi u nekom narednom razdoblju ili su već u onome momentu kada se odnosi proračun, kad se predlaže, kada se donosi isto tako i provjerava polugodišnje izvješće proračuna, dakle jako je važno da to povjerenstvo bude zaista objektivno i da može svojim stručnim preporukama dati sugestije i metodologiju i načine kako to riješiti. U ovom razdoblju, u ovih 5 g. Odbor za financije i tehničke službe odbora su bile ogroman suport, znači podrška samom povjerenstvu i svi predsjednici koji su bili u tom periodu su davali maksimum da bi povjerenstvo bilo što neovisnije i davalo što kvalitetnija izvješća i moramo napomenuti da samo povjerenstvo je po pravilniku, naš u pravilu nije javan prema tome, to su zatvorene sjednice a uvijek je pred samo donošenje proračuna ili izvješća, na klupe odnosno na stranicama Sabora se daje stajalište koje onda svi mogu pročitati. Dakle kao što je ministar napomenuo, bitno je da samo povjerenstvo i da fiskalna pravila koja treba poštivati, da su to 3 fiskalna pravila, pravila strukturnog salda, pravilo rashoda i pravilo javnog duga. Kao što znate, u posljednje upravo ova dva pravila su a pogotovo referirajući se na izvješće za 2017. i evo prvo polugodište 2018., ispunjena su fiskalna pravila osim ovog trećeg a to je pravilo javnog duga koje, evo kao izuzeće je moguće na ovakav način iskoristiti. Naime, ministar je sam objasnio da je naša razina smanjivanja javnog duga zapravo puno veća od onoga kako to pravila propisuju. Dakle ono što je bitno, predsjednik povjerenstva bi trebao biti profesionalac koji će se birati javnim natječajem. Njegova visina plaće će biti u visini potpredsjednika DIP-a. Uz to, u samom Povjerenstvu za fiskalnu politiku će i dalje biti članovi kao što je to bilo i do sada dakle, akademska zajednica ali koja će biti na prijedlog Odbora za financije isto tako izabrani od Hrvatskog sabora, dakle to će biti predstavnici ekonomskih fakulteta, bit će predstavnici pravnih fakulteta, po jedan predstavnik, Instituta za javne financije, Ekonomskog instituta, predstavnik Državnog ureda za reviziju i predstavnik HNB-a. Ono što je predviđeno sada već to je da bi zapravo za stručne i administrativne poslove i tehničke poslove bila osigurana sredstva u slijedeće proračunu a to znači oko milijun i pol kuna za početak, dakle kao posebna glava koja bi bila u okviru samo Hrvatskog sabora i to bi bilo samostalno i neovisno tijelo. Dakle, mandat predsjednik povjerenstva je 5 g., dakle ono što je važno da evo će se preklapati i sa mandatima različitih sastava Sabora, dakle počinje na polovici mandata ovog Sabora i bit će i za razdobljem u slijedećem periodu kada to bude neki drugi sastav što je isto jako važno za određenu neovisnost. Sami članovi su isto birani na razdoblje od 5 g. međutim oni nemaju status zaposlenika nego oni primaju samo naknadu za svoj rad ali su i dalje zaposlenici institucija iz koji dolaze. Sam ministar je rekao što su procedure ukoliko samo povjerenstvo utvrdi da postoje određene anomalije, na koji način tada povjerenstvo reagira, kome dostavlja primjedbe i zapisnike a to znači Vladi koja je dužna u određenom roku dati određene odgovore i Ministarstvo financija. Dakle to proceduralno ne bi smjelo biti problem. Mislim da ovo povjerenstvo sada koje kreće, koje bi trebalo krenuti sa radom u slijedećoj godini će imati puno lakši posao nego što je to bilo u nekom prethodnom periodu kada su i određeni problemi i izazovi bili i pred ovim Saborom, a isto tako i ekonomsko kriza i sve ostalo što je posljedično onda imalo na proračun, ali svejedno držimo da na ovaj način neovisnost povjerenstva mora biti potpuno zakonodavno riješena na način da to zaista bude neovisno tijelo koje će davati kvalitetne sugestije, isto tako prepoznavati određene opasnosti koje se događaju kod donošenja proračuna ili kod funkcioniranja sustava. Ja bih samo htjela napomenuti da je člankom 34. gdje iz onog razdoblja kada sam i ja u lokalnoj samoupravi ustrojavala, odnosno gradonačelnik naš proračunski nadzor, tada je već su postavljeni temelji kako zapravo naš proračunski nadzor je morao biti izravno odgovoran gradonačelniku koji je uz ostalo i morao dati i davat će i dalje izjavu o fiskalnoj odgovornosti i to ne samo onaj na razini lokalne samouprave, nego su to, kako je pobrojano i u čl. 36. znači svi čelnici općinski načelnici, župani, pa onda vidite ovdje svi obveznici odnosno čelnici proračunskih i izvanproračunskih korisnika državnog proračuna, trgovačkih društva, predsjednici uprava trgovačkih društava pa na dalje, dakle svih pravnih osoba što je jako važno da tamo gdje državni proračun i lokalni proračuni imaju vlasništvo ili suvlasništvo, svi ti čelnici i predsjednici uprava moraju poštivati ovaj Zakon i dalje dakle, davati izjave o fiskalnoj odgovornosti, što je izuzetno važno i na taj način zapravo odgovarati za svoj posao. Evo, dakle Klub HDZ-a podržava ovaj Zakon i nadamo se da ćemo to i u drugom čitanju što prije ostvariti da bi primjena bila zaista od 1.1.2019. godine. Hvala.
Hvala lijepa. Ispred Kluba zastupnika SDP-a, gospodin Boris Lalovac, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicima iz Ministarstva financija. Jedan tehnički zakon koji pomaže kolegama u Ministarstvu financija, da kažemo da i obuzda nekakvu javnu potrošnju i mislim da je ovo dobar zakon i zato još jednom čestitam kolegama na kvalitetnom prijedlogu Zakona koji su dostavili ovdje pred nas saborske zastupnike. Kada vidite nekakvu povijest, nekakvih javnih financija vidite kada se ovaj Zakon prvi put pojavljuje. Mislim u doba kolege Šukera kada je jednostavno Hrvatsku pogodila teška ekonomska kriza, recesija, i kada nije bilo lako držati ne samo rashode nego prvenstveno i prikupljati prihode, kada su se sve zapravo europske zemlje, dogodilo im se da veliki udar na javne financije i zapravo cjelokupna ova priča javnih financija određenih fiskalnih pravila već tada i kreće i tada se zapravo i donosi taj prvi zakon 2010. godine. Ulaskom RH u EU naše približavanje tzv. nekoj fiskalnoj uniji zahtjevalo se pridržavanjem pakta o stabilnosti i rastu, tako da se već tada promijenjeno određeno fiskalno pravilo na način da se ciljana vrijednost novog fiskalno pravila postaje srednjoročni proračunski cilj koji će ostvariti se prema planu prilagodne. Znači, ono što je EK zapravo nalaže, ne nalaže znači nužne, brze, određene rezove kada se dogode određeni šokovi na tržištima, nego se postavlja jedan srednjoročni cilj tako da je unutar toga, znači tog pravila koji je postojao 2014. godine, ovim novim Zakonom se sada znači u potpunosti smo prilagođavamo preporukama Vijeća EU i fiskalna pravila se u potpunosti usklađuju sa odredbama Pakta o stabilnosti i rastu, te se jača neovisnost i proširuje nadležnost Povjerenstva za fiskalnu politiku. Ukoliko nam je cilj da uđemo i u Europsku monetarnu uniju, znači da prihvatimo i euro kao jedan od oblika naših dugoročnih određenih ciljeva, mislim da je jedan od preduvjeta je također i usvajanje ovih fiskalnih pravila i mislim da u tom kontekstu nema nikakvih primjedbi i to su određeni planovi Vlade, bez obzira bila ona lijeva ili desna, znači određeni planovi i tu mislim da nema nikakvih nedoumica i svakako i na ovaj jedan zakonodavni dio se prilagođavamo tom mehanizmu i nadamo se da ćemo i čim prije 2020., 2021. kao jedan od uvjeta imati kada vas i gledaju, da imate određena zadovoljena određena i fiskalna pravila jer kad znamo kada su se određene krize i događale, znamo da su određena fiskalna pravila pojedine zemlje su čak bile natjerane da čak stavljaju u Ustav. Ne znam da li je ovaj, da neke zemlje su čak i u Ustav stavljale fiskalna pravila. Zamislite da se nama dogodilo da morali smo u Ustav staviti određeno fiskalno pravilo, pa da ga moramo izglasati itd. sa nekom 2/3 većinom itd. i zbog toga u kontekstu smatram da je ovo dobro. Znači, ona su pojačana ne samo ovo pravilo strukturnog salda, koji vam je razlikuje se od onog salda deficita kojeg zapravo ovdje se u konačnici kada se prezentira ovaj proračun ovo je još zahtjevniji zadovoljavanje ovoga strukturnog salda jer kad pogledate u samu definiciju, to imate definiciju, odnosno značenje pojma strukturnog salda da je to manjak ili višak općeg proračuna koji isključuje cikličke ekonomske učinke, znači jednokratne i privremene mjere koje mogu imati utjecaj na prihode, odnosno rashode općeg proračuna. Znači strukturni saldo još je rigorozniji od ovoga salda kojeg se ovdje postavlja kada mi ovdje raspravljamo u ovom visokome Domu, tako da kada gledate određeno to fiskalno pravilo i postavljanje strukturnog salda mislim da je u tom kontekstu još rigoroznija mjera upravljanja nekakvim javnim rashodima. Također drugo pravilo koje je dodano kao pravilo rashoda je u pogledu održivog kretanja rashoda uvodi se pravilo prema kojem se godišnji rast, rashod općeg proračuna ne smije prelazit referentnu potencijalnu stopu rasta bruto domaćeg proizvoda kojim se utvrđuju sukladno pravno obvezujućim aktima EU. Također dozvoljavaju se izuzeća za pojedine kategorije rashoda, prvenstveno mislim, ne znam da li se ovdje kamate, na njih ne možete utjecati nekad, ovisno o … [[Govornik se ne razumije.]] tržištu. Međutim ovo je dobro i ovo daje određeni prostor svakom sadašnjem i budućim ministrima financija da kada se događaju ekonomske aktivnosti koje se vide u gospodarstvu, normalno da apetiti svih određenih ministara rastu više nego što može država potrošiti. Mislim da je ovo dobro i daje i predsjedniku Vlade i ministru financija nekakav dodatni argument jer nije lako na brojne zahtjeve, kažem, kada ide dobro, kada ekonomija raste 2 do 3% da se obuzda ta određena javna potrošnja jer ono što nam je povijest pokazala zapravo da upravo pretjerani rast određenih javnih rashoda može u budućnosti kada se dogode određene poremećaji u financijskom tržištu kasnije teško izlazimo iz određenih tih strukturnih deficita. I mislim da je ovo drugo pravilo koje također sada ovdje se primjenjuje svakako će u budućnosti, odnosno već sada primjenom određenih tih pravila rashoda daju dodatnu kontrolu nad rashodima. Treće je pravilo pravilo javnog duga koje se vezuje uz javni dug utvrđuje se udio javnog duga u BDP-u ne smije preći releventnu vrijednost od 60%, ako udio javnog duga prelazi navedenu vrijednost razlika između udjela javnog duga i BDP-a i referentne vrijednosti se mora smanjivati po dinamici koja je u skladu sa pravno obvezujućim aktima EU, ovo što je ministar zapravo i rekao, određeni … [[Govornik se ne razumije.]] i koji se moraju zadovoljiti, koji moraju imati određene svoje putanje i ukoliko stremimo ulasku u Europsku monetarnu uniju mislim da je ovo pravilo svakako pravilo javnog duga ima svoju određenu težinu, pogotovo kada znam o da se sada i obuhvat države računovodstveno, odnosno se mijenja prema ESA standardima i tu vam se sada puno toga uključuje i kada se zapravo analizira i određeni javni projekt, javni programi iz određenih drugih područja, pogotovo određeni infrastrukturni projekti, vrlo se detaljno čitaju svi ti ugovori da vide koliki su rizici na poduzetniku, koliki na državi tako da u konačnici to može jednog dana i prema toj metodologiji se proglasiti da su to dio javnog duga, tako da smatram da pravilo javnog duga, a znamo da su tu nažalost u javnom dugu, evo sad smo ovdje danas govorili i bilo uvijek se provlači brodogradnja, kad vidite da se 30 milijardi sve vlade koje su zapravo davale za održavanje javne brodogradnje, tamo je 10% javnog duga, znači 10% javnog duga vam je samo otišlo u brodogradnju. Onda kad uzmete da se isto saniralo zdravstvo nekoliko puta, pa tu je vjerojatno isto 10 do 15% javnog duga. Onda kad vidite da jedan dio mirovinskog sustava čini i taj dio javnog duga, onda zapravo dobijete, kad dobijete ovaj dio, kad dobijete koliko je to javni dug, onda vidite zapravo kolika je mogućnost manevra ministra financija u nekakvim težim ekonomskim okolnostima, zapravo kako to sve obuzdati, zapravo kako to dovesti pod kontrolu. Jer u konačnici se samo njega gleda kao da je odgovoran za javne financije, zapravo međutim cijela ova vlada treba u tome raditi, stremiti na odgovornom upravljanju rashoda. Ovdje što se zapravo govorilo, postavila se određena nedoumica da li se stvara nekakva nova agencija, novo povjerenstvo, novi nekakav dio novog zapošljavanja u ovom djelu gdje se taj povjerenstvo, gdje će imati sada neovisnog čovjeka koji će biti sada plaćen iz državnog proračuna, moram reći da i nama kada smo bili prije nekoliko godina je također iz europske komisije bile su određena sugeriranja da ta osoba koja vodi povjerenstvo za fiskalnu politiku, upravo da bi se maknula iz Ministarstva financija, iz Sabora, da bude jedna neovisna osoba, barem i u nekakvom djelu da bi imala svoj određeni status kada kažem u određenom djelu kako stoje javne financije, da ima jedna potpunosti, čak i da sjedi izvan određene institucije koju … [[Govornik se ne razumije.]] Mislim da je to dobro, gledajte, nije baš lagano kada stojite u Ministarstvu financija pa morate dati nekakvo mišljenje pred ministra ili kad ne znam, sjedite tu u Saboru, čini mi se kolegica Grozdana nije mogla glasat, nego su oni glasali drugi, ali ona je to morala potpisat, onda znate kad izađe u javnost onda stoji njezin potpis, a zapravo kolegica uopće ne može glasati i sad mi govorimo kao da je tu nekakva i onda vam uvijek netko kada gleda, nije čak problem u Hrvatskoj, nego kad netko gleda iz vana pa kaže predsjednica nekog odbora, onda nekakva članica stranke itd. i zato mislim da je ovdje dobro i ovo što ste ovdje naveli da ne može biti član političke stranke i da može biti da čak i nije smio biti u ovo što ste stavili kriterije za tu osobu. Mislim da je to dobro. I u tom djelu svakako pohvale. Jer nije uvijek bitno kako mi sami sebe gledamo tu, nego je bitno kad vas gledaju te rejting agencije, bitno je kad vas gledaju, ne znam dođe svjetska banka, … [[Govornik se ne razumije.]] kad vam dođu ti neki svjetski investitori pa kad vas kažu gledajte ipak idem tamo u razgovor sa određenim predsjednikom povjerenstva za fiskalnu politiku dobije jednu neovisnost da on sjedi odvojen, da on ipak ima nekakva mišljenja, da on može neovisno reći u tom djelu i mislim u tom kontekstu da je to dobar iskorak i da to nevezano jer to sad košta, znam da je danas, ja znam i mi smo se bili protivili pa zašto to sad, jer odmah javnost reagira to je nekakva nova zapošljavanja, nova nekakva kadroviranja itd. mislim da se ovdje od toga moramo maknuti i da se u ovom kontekstu radi o puno … [[Govornik se ne razumije.]] i čini mi se da i u drugim zemljama su oni potpuno su izvan sustava javne državne uprave. Ja znam da su nama čak i govorili, kada smo raspravljali da bi čak trebalo upravljanje javnim dugom, ići u nekakvu posebnu agenciju, da se te ljude može platiti, jer ipak upravljaju sa 60% javnog duga. Te ljude ne možete platiti, oni imaju niska primanja, očekivati od njih da uštede određene milijarde. Pazite, isti takvi poslovi, kada idete u bankama, plaćaju ne znam po 20, 30, 50 tisuća kuna, a te iste naše ljude ne možemo ih nagraditi, a rade veliki posao. Tako da mislim, da u tom kontekstu je to dobro i da se tom treba maknuti određena politiziranja ide se na javni natječaj, biti će kao što ste to ovdje naveli, da ima određena vidim čak 8 g. radna iskustva u područjima javnih financija. Znači ne možete tek tako nekoga postaviti, mislim da ta razina struke je također dosta rigorozna i pogotovo u ovom dijelu gdje se te naveli, da ne može biti član političke stranke, mislim da je to svakako određeni iskorak, pogotovo zato što i ovdje sastoji se od ovih drugih institucija, do Državnog ureda za reviziju, jer znamo da oni daju mišljenja nezavezano koja je stranka na vlasti, daju pozitivne ili … [[Govornik se ne razumije.]] mislim da je u tom dijelu se također Državni ured za reviziju je postaje sve više i više je samostalno tijelo. Znamo da to radi Ekonomski institut i mi si na ovaj način ipak jačamo te neke institucije i u tom kontekstu svakako ću osobno podržati. Mislim da radi se o jednom kvalitetnom zakonu i da za nekakva buduća vremena koja danas jesu dobra, a kakva će biti za koju godinu, da svakako daju jednu puno širu jednu odgovor n ost za upravljanjem javnim financijama, odnosno, olakšavaju cijeloj toj administraciji koja time upravlja. Dobro da se je to krenulo sada u tim boljim vremenima, jer kažem kada su teška vremena i kada jako padaju prihodi, tada se tuđe donose određeni zakoni, puno je više emocija, puno je više nekakvih drugih čimbenika, mislim sada kada se sve to stabilizira, mislim da je dobro da se takvi zakoni sada donose i svakako se nadam da će ih i drugi podržati, jer inače Klub SDP-a će podržati ovaj zakon. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Ispred Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, gospodin Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pred nama je prijedlog novog Zakona o fiskalnoj odgovornosti, koji treba svakako osigurati održati i u budućem vremenu jednu fiskalnu odgovornost, transparentnost, da bismo postigli dugoročno održiv javne financije. To je već i u ovom raspravama i naglašeno, sve su evo, rekli, prije mene kolege, pa onda ne bi u tom dijelu ponavljao, ali u biti trebamo se vratiti na proračun, proračun kakvoga mi doživljavamo, u biti on može biti uvijek razvojan, uvijek socijalan. Još nisam čuo kod donošenja niti jednoga proračuna, da nije bio razvojan i da nije socijalan. Međutim, kada pogledamo rezultate svih tih proračuna iz protekloga vremena, onda dođemo do saznanja da vrlo malo su razvojni, neki su čak bili i štetni, socijalni, sve manje i manje su, ukidaju se brojna prava, tako da samo je ostalo neko tepanje koje slušamo svake g. i naravno da vladajuća opcija je uvijek u pravu sa svojim izjavama, opozicija pokušava koliko god je to moguće biti konstruktivna, u jednom dijelu postanu čak i provokativni, kada ukazuju na određene stavke proračuna i koje definitivno su nepotrebne, isključivo su rastrošne, nisu u funkciji, pogotovo razvojne. Onda dođemo do jednih ključnih postavki, da li isključivo da bude uravnotežen. Ako je uravnotežen, da imamo prihodovnu stranu, na kojoj je porezna presija, s druge strane imamo potrošnu stranu, koju čine ugl. zapošljavanje i projekti koji ne doprinose niti gospodarskom razvoju, niti onim stvarnim potrebama i onda možemo reći samo je ispunjen cilj, imamo uravnoteženost. Ali, sadržajno i ja bi se stvarno ne bi složio, ako je potreba za deficitom, da će to pokrenuti pozitivne gospodarske tijekove, onda bi vjerojatno da se takav prijedlog proračuna pojavi ovdje svi digli ruku za njega i rekli, da to je stvarno ona potreba koju imamo. To je ovako jedan sažetke, onoga što smo imali tijekom protekla tri desetljeća. Ovdje je dovoljan ministar financija, da praktičko svatko će reći, kod mene, nije bilo tako, ali gledajući u kontinuitetu, definitivno, da je, pokazalo se kao pravilo. I naravno da onda imamo kroz ovakav prijedlog zakona s kojima se pokušava uvesti disciplina uvijek je to najbolje, idem i sam sebi disciplinirati, pa tu pohvaljujem taj dio, što je namjera, intencija ministarstva financija i ministra Marića, pa onda ću, ako sebe mogu ograničiti i dovesti u red, onda mogu i druge dovesti u red. I druge ministre u Vladi i kroz limite koji se daju prilikom definiranju njihovog proračuna, možda bi bilo interesantno i malo sadržajno te limite u kojima ministri predlažu svoje projekte poraditi, pa bi možda bilo sve to skupa povoljnije. Definitivno da se svi slažemo, bez stvarnog realnog rasta BDP-a ne možemo očekivati veću potrošnju, ili ćemo izazvati veću potrošnju ako će to vratiti se kroz pojačane stope rasta BDP-a. Međutim, gledajući projekcije stvarno je stanje da možemo očekivati u budućem vremenu i nešto manje stope rasta, kao što je to evo na kraju sama Vlada projicira i analitičari i pronalazimo zapravo uzroke u tome u strukturnim poteškoćama koje vrlo teško dolaze na red Hrvatskog sabora. Mi bi ovdje rado se uhvatili u koštac sa reformama koje bi stvarno trebale imati učinka reforma zdravstvenog sustava, mirovinska se najavljuje, nadam se da će biti hrabra i odlučna da u budućem vremenu donese značajne pomake da nam se ne događa trend odlaska naših ljudi, ljudi koji čak i većinom se događa iz tog razloga u nekojoj starijoj životnoj dobi koji traže svoju sreću u par godina rada, Njemačkoj, Irskoj ili nekoj drugoj državi da bi im to osiguralo bezbrižnu starost, da bi im osiguralo mirovine s kojima mogu pokrivati svoje troškove života. Evo nedavno smo imali i rasprave i vidimo kroz brojne odluke gradskih odnosno županijskih skupština, povećanje cijena domova za starije i nemoćne. Pa je rečeno prosječna plaća više ne može pokriti te troškove. Prosječna mirovine, ispričavam se, ne može pokriti te troškove. Prema tome, svi će gledajući takav trend tražiti dodatan izvor prihoda koji će omogućiti kada ovim raseljavanjem ostanu bez članova obitelji na koje su možda imali naznaku da će preuzeti brigu u njihovoj starosti da si osiguraju održivu starost. Bilo je ovdje i napomenuto da nije Europa ta koja nam otvara oči. Međutim, vidimo da zapravo vrlo jasna politika EU nameće neka pravila pa čak i ako ta pravila se definiraju ovakvim kriterijima kao što je mastriškim gdje je stavljena razina od 60% i mi težimo njoj. Zašto mi nismo rekli ne treba nama Europa otvoriti oči, mi otvaramo oči na 50%. Možda je i ono lakše je kad netko drugi ti odredi pravila ponašanja pa onda se pozivaš na tog drugog, možeš kritizirati njegova pravila, možeš izbjegavati kada postaviš vlastite nadkriterije onda je jako teško priznati vlastiti neuspjeh. I tu bi sve stalo da smo rekli ok, ispunili smo formalne uvjete Europske komisije, donijeli smo, donijeti će se prijedlog ovoga zakona, vjerojatno većinom koja će ovdje nastati, spustili određene regule EU na nacionalnu razinu. I to je. Međutim, kad god treba nešto provesti onda se vraćamo u nešto što je socijalizam. Pa ja bih rekao da je i Europska komisija počela socijalistički razmišljati kada i oni predlažu, evo to sam čuo da su bili prijedlozi njihovi a mi to isto tako, ajmo osnovati novo povjerenstvo, ono što su nekada bile komisije, kad god je nastao neki problem ajmo napraviti novu komisiju. Sada je ovo izgleda novi problem pa ćemo novo povjerenstvo, novo zapošljavanje koliko god ono bilo malo, možda nebitno u svemu ovome sa svojim troškovima ali opet je nastao jedan državni činovnik. Ali da smo makar dobili činovnika koji može doći ovdje pa mlatiti po svima nama koji smo odgovorni za na kraju usvajanje proračuna, da može ministru interno ili javno spočitavati ili drugim ministrima odstupanja za koja brine. Ne ono što je jako bitno u svemu tome on će, zapravo povjerenstvo na čelu sa svojim predsjednikom razmatrati, pratiti, procjenjivati, davati mišljenja ali nema onu stvarnu ulogu. Pa imamo na kraju rasprave o državnoj reviziji, sve će utvrditi, dati svoje mišljenje, dati svoje preporuke. I onda kada dođe ta revizija jedan drugi put za jednu ili više godina opet utvrde jedno te iste prekršaje, ponovo je u svom izvještaju navedu i to šeta s jedne strane Markovog trga, na drugu stranu Markovog trga ali nemamo tijelo koje stvarno može nešto poduzeti. Nadam se evo da će se ipak tijekom ovih rasprava pronaći model kako da se podigne dodatno ovlasti upravo to povjerenstvo ako će ga već biti da dobije stvarnu moć da utječe na trendove koji su na kraju propisani i ovim prijedlogom zakona a koji bi odstupali od njega. Ali vratimo se i na ulogu Sabora. Pa na kraju evo i ovdje razmatranu ulogu Odbora za financije i proračun. Mi ćemo s ovim zakonom jasno reći da saborski odbor za financije i proračun nije sposoban donositi ovakva razmatranja odboru u kome se nalazi cijeli niz kolega zastupnica i zastupnika, koji ima brojne vanjske članove koji raspravljaju o toj temi. Oni će jednostavno reći, evo sama predsjednica je rekla treba isto tako podržava osnivanje ovoga povjerenstva. Znači sami nismo dovoljno sposobni da to možemo osigurati pa ćemo još jedno povjerenstvo izglasati. Skinimo sa sebe i dobar dio političke odgovornosti i zacementirajmo to. Ja bih se još okrenuo i na jednu izjavu ovdje koja je bila, koja me onako, zaparala uši kada je rečeno, lokalni čelnici moraju odgovarati za svoj posao. O.K. postavimo bilo kojega od nas na čelo najmanje općine koju možemo u Hrvatskoj pronaći pa ga pitajmo kako bi on vodio razvojnu politiku. Imali smo sada primjer jednoga načelnika koji je rekao izvorni prihodi su na razini 600, 700, 800 tisuća kuna, ima prekomjeran broj zaposlenih, revizija mu je to priznala ali ja bih onda rekao OK, načelniče, otpusti sve te ljude, ti budi volonter, nećeš probiti limite koji su zadani, ali bi onda rekao, županijo, državo, pa preuzmi sve to što mi spuštaš, preuzmi obveze koje mi namećeš, prvenstveno one obveze izvještavanja, dokumentiranja, kada vam se pojavljuju inspektori za arhivu onda je jasno koliko dokumenata morate proizvoditi kada vas netko uopće pita, što je s vašom arhivom, puno i previše. I takve načelnike stavite u poziciju, da oni potpišu, ja garantiram, da će se pridržavati svega, svih onih obveza koje mi nameće centralna država, svih onih nameta koji dolaze kroz brojne zakone, svih onih potreba koje imam od svojih stanovnika i koje težim kao i svi ostali zadovoljiti u najvećoj mjeri, ako sam ja jedini grešnik, bacite kamen na mene. To će vam biti izjava svakog odgovornost čelnika lokalne samouprave, ali tko treba baciti? Oni koji su ga doveli u tu situaciju, prema tome krenimo i od ove razine, državne razine, da vidimo što možemo poduzeti, ako ćemo već raditi određene reforme, koje imaju u cilju povećavanja kontrole, javne potrošnje, fiskalne odgovornosti, onda moramo jasno razgraničiti, što tko i u kojem vremenu treba učiniti, da te obveze budu stvarno moguće, ostvarive, da tko god stavi izjavu, potpis na izjavu o fiskalnoj odgovornosti, može s ponosom reći, da u okviru onoga što mi je dano, ispunio sam svoju zadaću. Ovako ćemo mi otvoriti lov na vještice, podupirati ćemo sve jednu lokalnu samoupravu, da postoji, koliko god je mala, podupirati ćemo da nestanak stanovništva ne utječe na obveze bilo koje općine, ali ćemo se suočiti ćemo se, da novim popisom stanovništva niti hvale vrijedno fiskalno izravnavanje, koje je usvojeno na prijedlog Ministarstva financija, neće pomoći, da te općine, najmanje općine, s malim brojem stanovništva, ispune sve svoje zadaće, koje su im na kraju i dane kao autonomnoj lokalnoj samoupravi. Mi smo sve osim kvalitetnih financija decentralizirali prema njima i malo po malo ih nagrazima. Nagrizamo ih kroz azil za životinje, nagrizamo ih kroz obaveze izrade kompleksnih dokumenata, izmjene prostornih planova, izrade projektnih dokumentacija i samo im obećavamo, biti će otvoren javni poziv, na kojima će se možete prijaviti, ali budite svjesni, samo određeni, manji broj, može ostvariti financiranje ili ono što je još gore, kada prijavite sa svojim projektima vrijednosti par stotina tisuća kuna, netko vam odobri, sto tisuća kuna, što je evo, praksa vaših ministarstava, onda vam je to kao pljuska. Niti biste potpisali ugovor, niti biste odustali. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospodin, sada je na redu g. Goran Beus Richembergh ispred Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre sa suradnicima i suradnicama, kolegice i kolege. Za razliku od većeg broja mojih prethodnika, ja ne mislim pjevati apologiju o ovome zakonu, jer postoji čitav niz razloga zašto se treba ograditi od nekih rješenja koja su ovdje predložena. Direktiva je donesena još 2011. dakle, 7 g. je ona na snazi, a nas se nakon 7 g. uvjerava, da je eto urgentna situacija, koja zasjeda praktički donošenje novoga zakona. To nije baš u korelaciji sa zdravim razumom, ali recimo da sve u Hrvatskoj kasni, pa da je moguće da je došla do nas vijest i o tome 7 g. nakon što je postala aktualna. Međutim, jako je čudno, da se na ovom pitanju nije inzistiralo kada je naviše gorilo, a to je kada je Hrvatska prolazila kroz iznimno zahtjevan i rekao bi bolan postupak nadzora prekomjernog proračunskog deficita. Tada nikome nije palo na pamet, da kažemo ljudi, moramo hitno donijeti novi zakon, jer postojeći nam ne stvara dovoljno dobre okvire za proračunski nadzor u smislu poštivanja fiskalne odgovornosti, zato se postavlja pitanje, koji je stvarni smisao donošenje ovoga zakona. Nama načela nisu uopće sporna, čak štoviše, dakle, 90% teksta ovog zakona nama nije sporan. Utvrđivanje fiskalnih pravila, nešto je što je … [[Govornik se ne razumije.]] svake normalne, moderne uređene države, koja brine o svom fiskusu i brine o javnoj potrošnji. Ali, imali smo to i do sada, dakle, papir je trpio svašta, a što je praksa? Ono što je za nas sporno, to su odredbe koje mijenjaju status, ne i ulogu, ne i zadaću povjerenstva za fiskalnu politiku, no o tome nešto kasnije. Sada želim reći par rečenica o tome, što su dosadašnji učinci rada povjerenstva, ali ako hoćete i Ministarstva financija. Zar kod svakoga donošenja državnog proračuna, nismo bili jako uvjereni, pa onda i glasni u tvrdnjama da će se poštovanje fiskalnih načela dići na najvišu moguću razinu i da se neće dozvoliti kršenje fiskalnih odgovornosti. Državna revizija je redovita, svake g. u revidiranju poslovanja jedinice lokalne i područne samouprave izvješćuje i Hrvatski sabor i javnost o kršenju fiskalne odgovornosti, prije svega zakonskih obveza kojima se nalaže poštivanje kvantuma kad je riječ o trošenju za plaćanje. Jeste li vi ikada čuli da je jedna jedinica lokalne samouprave koja je prekršila to pravilo bila kažnjena na neki način koji bi bio zanimljiv javnosti? Evo najnovije izvješće državne revizije kaže npr. da je jedna jedinica lokalne samouprave u kojoj živi 6 stotina ljudi potrošila čini mi se 260 i nešto % više sredstava za isplatu plaća zaposlenima, nego što to zakon dozvoljava. Nalazi državne revizije su iz prošle godine. Ministarstvo financija sve elemente te potrošnje ima gotovo na dnevnoj bazi. Da li je Ministarstvo financija možda reagiralo? Da li smo mi išta čuli o tome hoće li čelnik jedinice lokalne samouprave o kojoj je riječ biti na neki način sankcioniran? Ovo je sada drastičan primjer jer se radi o maloj općini sa 600 ljudi, ali takvih slučajeva je bilo koliko god hoćete. Evo recimo jedan primjer iz grada iz kojega ja dolazim. 2009. godine kad sam prestao biti zamjenik gradonačelnika Velike Gorice, u gradskoj upravi radilo je 92 zaposlenika. Uz kvalitetniji, bolji, svakako odgovorniji pristup valorizaciji rada službenika, moglo se utvrditi recimo da najmanje jedna četvrtina njih nije radila ništa, ili da recimo sutra ne dođu na posao da nitko ne bi primijetio da ih nema. danas u gradu VG radi preko 200 zaposlenih, a da se osim usluga ureda koji vodi računa o legalizaciji bespravno sagrađenih objekata nije uvela nijedna nova usluga, nijedan novi servis. A njih je po zadnjim informacijama mislim negdje 15. i oni po svoj logici zarade svoju plaću. Što se to dogodilo u jednome gradu da mora stotinu ljudi više raditi, dakle 100% više ljudi raditi da bi se građanima isporučio servis, a on u međuvremenu nije promijenio ni svoj karakter, ni svoju brzinu, ni svoju kvalitetu. Do sada je povjerenstvo bilo volontersko. Predsjednik povjerenstva po dužnosti bio je predsjednik saborskog odbora za financije i državni proračun. Sad se predlaže da se to tijelo profesionalizira i to ne samo na način da predsjednik bude državni dužnosnik koji će imati vrlo visoka primanja, nego da svi članovi koji kao ostaju volonteri imaju pravo na naknadu u visini pola plaće državnog dužnosnika. Ali ne samo to, nego da se uspostavi posebna služba koja će pratiti povjerenstvo i to naravno u okviru Hrvatskog sabora. Utoliko, ovo je kukavičje jaje koja se podmeće Hrvatskome saboru jer će preko noći Hrvatski sabor dobiti novu službu, nove zaposlenike, nove financijske obveze, predlagatelj predviđa da je to milijun i pol kuna godišnje. I nas će mediji u trenutku kad se govori o prekobrojnosti ljudi koji rade u državnoj upravi razapeti s pravom jer ako prihvatimo ovaj prijedlog Hrvatski sabor je taj koji povećava javnu potrošnju, koji povećava svoj pogon, a u konačnici čak ni ne znamo koliko ljudi radi u Hrvatskom saboru, koliko ih je na plaći i na koliko sve adresa. Kad razgovarate s kolegama u drugim Parlamentima i kad im kažete da nemate kao saborski zastupnik nijednu jedinu osobu u smislu administrativne podrške, nego da administrativnu podršku možete osigurati samo isključivo kroz klubove zastupnika onda je to svima čudno. Al kad im kažete otprilike procijenjeni broj ljudi koji rade u Hrvatskom saboru, onda se pitaju šta ti ljudi rade. Dobar dio njih radi veliki posao, osobito oni koji opslužuju klubove zastupnika, za njih nema odmora, posebice velikih klubova. I dobar dio radnih tijela. Ali u ovoj instituciji radi toliko ljudi da vam pamet stane. To su ljudi koji se na ručku dogovaraju u čijem će uredu gledati sljedeću telenovelu, otvoreno i na glas. Pa zar je moguće da nismo mogli naći unutar postojeće kadrovske strukture ljude koji mogu opsluživati rad povjerenstva? Uostalom koga je do sada opsluživao? Zašto sada treba stvoriti novu službu? Zašto niste predložili da ta stručna služba bude u redovima Ministarstva financija? Zašto vi ne nosite taj teret zapošljavanja novih ljudi, nego ćete ga prebaciti Hrvatskom saboru? A s druge strane, ovo je sve skopčano i sa pričom o poreznoj reformi od koje se očekuje da odgovori na pitanje kako smanjiti javnu potrošnju. Ono što smo čuli jučer na vladi, dakle konačna varijanta porezne reforme uopće ne ide za tim, njoj nije uopće bitno koliko ljudi radi na državnim jaslama i koliko ljudi je zaposleno u državnim strukturama pa onda može ići s ovakvim prijedlozima da se ide na nova zapošljavanja i nove profesionalizacije i nove financijske obveze. A svi koji žele dobro kažu, ne gledajte samo smanjenje prihoda, nego gledajte i rezanje rashodovne strane, šta smo tu napravili, koliko je državni proračun u posljednjih 10 godina skočio u postotku, u apsolutnim iznosima? U milijardama. I svi govore rasteretite troškove rada, smanjite prihode državnog proračuna, a to znači … [[Govornik se ne razumije.]] i smanjite državni pogon. Skupa država nije dobra država. Ljudi odlaze jer ih se ne može platiti, jer im se ne mogu pružiti uvjeti rada dostojni ili usporedivi sa onima koji su nam konkurentni i što kaže Hrvatska udruga poslodavaca više nitko ne želi doći raditi u Hrvatsku, dakle nema više onih očajnika koji su u goroj situaciji od nas u Hrvatskoj. pa zar to nije dovoljan alarm da se skupe sve pametne glave u vladi i da se krene u reformu uprave, ne na način da se govori samo o njenim funkcijama, nego i o njenoj funkcionalnosti, a to znači i o brojnosti, a to znači i o efikasnosti, to znači učinkovitosti i sposobnosti da se proizvede ono što je potrebno kao javni servis. Ne, mi stalno vidimo priču o novim angažmanima, novim zapošljavanjima, novoj profesionalizaciji. Jedan od razloga kojim se pravda profesionalizacija ovoga Povjerenstva za fiskalnu politiku je navodna uspostava neovisnosti institucije. Lijepo je to čuti. Sve bi bilo dobro da mi nemamo konkretna iskustva pa da ne znamo kako su prošla tzv. neovisna tijela koje je također birao Hrvatski sabor, kojemu također podnose izvješće. Treba li daleko u prošlost ili je dovoljno da se sjetio samo pravobraniteljice za prava djece kojoj je praktički prekinut mandat jer vladajuća većina može na temelju odbijanja izvješća uskratiti povjerenje neovisnoj instituciji. Isto tako je validan i primjer predsjednice Povjerenstva za sprečavanje sukoba interesa. Tzv. neovisnost može se platiti time da joj se dade do znanja da više nije poželjna na tom mjesto i da joj džaba ako se bude kandidirala. Dakle, priča o neovisnosti jedna je krasna priča koju je lijepo čuti, ali u praksi mi vrlo dobro znamo da vladajuća većina može dirigirati što god hoće kad je riječ o neovisnosti tih tijela. Prema tome, ne bi bilo dobro da taj argument podebljavamo i spominjemo i ponavljamo jer znamo da to u praksi izgleda drugačije. Što se kluba GLAS-a i HSU-a tiče, upravo zbog toga što je ovaj prijedlog Zakona kontaminiran dodatnom profesionalizacijom, financijskim opterećenjima i pojačanjem javne potrošnje, mi ćemo protiv prijedloga ovog Zakona. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin Branimir Bunjac ispred Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e.
Hvala lijepa predsjedavajući. Pozdravljam ministra sa njegovim suradnicima, uvažene kolegice i kolege. Dakle, ovim Zakonom o fiskalnoj odgovornosti EU nam šalje poruku da su naši dugovi previsoki, posebno ovaj javni dug i istovremeno preuzima ulogu regulatora duga, ali prema svojim pravilima. Konkretno oni kažu da javni dug smije iznositi max. 60% BDP-a, ako je taj dug više od proračuna, ako je taj dug viši, onda se mora smanjivati. Konkretno hrvatske financije, hrvatska Vlada doći će pod nadzor EU. I ova prva tvrdnja o previsokom dugu apsolutno je točna, a ova druga je poražavajuća jer postavlja se pitanje, tko je u RH stvorio previsoki dug i drugo, na koji način se taj previsoki dug misli smanjiti? Da li je taj previsoki dug stvorila oporba, oporbene stranke? Možda Živi zid. Jasno je da nije. Tko ga je stvorio? HDZ uz suradnju sa svojim satelitima kojima više ne znamo ih ni nabrojati koliko ih ima, uz asistenciju SDP-a i njihovih satelita koji su također svaki u svojem mandatu Vlade uporno povećavali javni dug, da bi on upravo u vrijeme ministra Zdravka Marića u studenome 2017. godine dosegao svoj rekord i prešao 300 milijardi kuna. Važno je za reći da to nije cjelokupni dug, da je dug hrvatskog gospodarstva barem prema onomu što je ovdje prezentirao guverner HNB-a Josip Vujčić, da je taj dug oko 700 milijardi kuna, da svaki hrvatski građanin koji ovdje sjedi je dužan, čak i ona beba koja će se danas roditi, 175 tisuća kuna i da taj dug neće biti otplaćen niti slijedećih 100 godina. Znači, kad bi mi zadržali ovakvu trenutno gospodarsku sliku koja je nešto malo bolja nego prije 4, 5 godina, a bolja je zahvaljujući padu cijena nafte, bolja je zahvaljujući povoljnom ekonomskom okruženju, a ne bilo kakvim reformama koje je dala Vlada, niti 100 godina nam ne bi bilo dovoljno da otplatimo ovaj dug. Znači, 100 godina nam ne bi bilo dovoljno da popravimo štetu koja je napravljena u 27 godina samostalne RH. I to je doista vrlo loša vijest i to je ono što u biti moramo shvatiti kao glavnu poruku teksta zakona koji je danas pred nama. Vidimo da Vlada ne nudi nikakva rješenja. Ona samo konstatira da je dug previsok. Vlada i dalje ustrojava pod pritiskom banaka i svojih minornih koalicijskih partnera da sačuva II stup, štoviše čak II mirovinski stup, štoviše čak kaže povećat ćemo izdvajanja za taj stup, dat ćemo još 40 milijardi za dodatke kojekakve, iako je II mirovinski stup stvorio trećinu javnog duga. Znači, trećinu javnog duga je stvorio II mirovinski stup, oko 100 milijardi kuna. Normalne zemlje, zemlje u kojima državu vode ljudi koji imaju nešto soli u glavi, kako se kaže kolokvijalno, nisu ni uvodile II stup, ni uvodile. Poput Slovenije ili Češke. Nisu htjele niti čuti. Smijale su se iz tog prijedloga koje je nametnula Svjetska banka, bivšim komunističkim zemljama. One malo manje mudre su ga uvele, ali su vrlo brzo kad su shvatile o kakvoj je prijevari riječ odustale od njega. Jedina zemlja koja ga još ima i koja inzistira da se uplate nastave je Hrvatska. Što ćete poduzeti, ministre Marić? Povećat ćete i doprinos za II. stup kao što povećavate doprinose za zdravstveno osiguranje. To je za vas rješenje, za vas i vaše prijatelje, predstavnike krupnoga kapitala u Hrvatskoj. Uz dug koji iznosi 7 milijardi kuna ministar Marić nam kaže da mi imamo suficit u proračunu 1 i pol milijardu. Pa ako imamo suficit u proračunu, zašto vaša Vlada u 3 g. planira zaduživanje za 173 milijarde kuna? O čemu mi pričamo? Dugovi se mjere u stotinama milijardu kuna a vi govorite da imamo nekakvu navodno zaradu. Kažete da ste se izborili za niže kamate. Hrvatske banke su u 2017. g. ostvarile rekordne zarade o kamata. Nigdje u nijednoj državi EU-a marže banaka nisu tako visoke kao u Hrvatskoj. Ako želite otvoriti banku, idealno da otvorite banku je Hrvatska. To je najbolje mjesto u Europi. Ovdje možete zaraditi praktički preko noći ogromne iznose novca. 15 milijardi kuna su banke uzele samo na kamatama. I vi kažete Hrvatska ima povoljnije kamate. To je jednostavno neistina, to je bacanje prašine u oči isto kao što se jučer naručili u medijima pod vašom kontrolom, a to kaže ministrica Dalić, bivša a ne ja, ona kaže ja naređuje medijima šta će objaviti a šta ne. Pročitajte iskaz pred USKOK-om, nisam ja rekao. Znači u medijima koji su pod vašom kontrolom, vi jučer šaljete neke pričice kako porezno rasterećujete Hrvatsku itd. a istovremeno činite sve da ti dugovi ostanu viši i da u konačnici ustvari povećate cijenu rada povećanje, doprinosa, povećanjem administracije, skupljim troškovima javne uprave i brojnim drugim štetnim mjerama koje se u Hrvatskoj provode već desetljećima. Kažete Hrvatska će riješiti svoje probleme uvođenjem eura, to je također jedna od politika vaše Vlade. Recite mi molim vas, zašto Češka koja ima sve uvjete da uvede euro, znači može ga uvesti sutra ako želi ga ne želi uvesti, zbog čega? Recite mi kako je moguće da ta ista Češka koja ne želi uvesti euro, bivša komunistička zemlja za koju je Hrvatska nekad bila pojam po razvijenosti je danas po standardu razvijenija od Španjolske, Portugala i Slovenije i nalazi se samo na granici da postane bolja od Italije? Od Italije. Da u Češkoj imate dvaput veći izvoz od uvoza, daleko niže poreze uključujući PDV nego u Hrvatskoj, nezaposlenost praktički ne postoji, plaće su više. Upravo taj euro, ta valutna klauzula, bacili su na koljena hrvatsko gospodarstvo i stvorili samo u zadnjih 15 g. vanjsko trgovinski deficit u iznosu 600 milijardi kuna. A vi i dalje inzistirate na jednoj te istoj politici. Znate li odgovoriti kad ne zna guverner Vujčić zašto su hrvatske zlate rezerve prodane za 300 dolara po unci a danas vrijedi ta ista unca 1300 dolara? Zašto je jedino zlato koje posjeduje RH prstenje koje ljudi nose na rukama i nakit zlatni? To su sve pitanja na koja vi ne znate odgovoriti. I samim time što ne znate na njih odgovoriti, pokazuje se da ustvari niste ni zaslužili to mjesto ministra financija koju upravo sada obnašate ali vama je svejedno. Vi ste to isto radili i u Agrokoru. I u Agrokoru ste znali da je tvrtka prezadužena do grla upravo u vrijeme dok ste vi tamo radili ali i dalje ste dizali kredite, pričali do zadnje dana, do ožujka 2017. g. po medijima kako je Agrokor uspješna tvrtka, varali ljude n burzama koji su kupovali njihove dionice i onda kad je lađa normalno potonula, vi ste samo s jednog cvijeta skočili na drugi a sutra ćete na treći. Da li takva osoba koja dakle zna što se dešava a ne čini ništa da to promijeni, zaslužuje voditi financije ove države pa na koncu konca i financije same? Prema tome, možemo kratko zaključiti, hrvatski dug je dakle previsok, to u ovom dokumentu jasno piše, drugo, nekoga je stvorio, tko ga je stvorio, HNB, HDZ, SDP i njegovi sateliti, treće, na koji način mislite vratiti dug, nemate pojma odnosno imate ali ne želite ništa poduzeti. Vaša politika, politika mišjih koraka ili ako hoćete mišjih ugriza, svejedno, politika u kojoj ostvarujete rast u nekakvim promilima, politika u kojoj štedite ne znam, 100, 200 milijuna kuna dok je država dužna milijardi itd., u trenutku čak dok postoje vanjske okolnosti da se dug koliko toliko sanira, da se provedu reforme strukturne, da se smanji cijena države, cijena rada a istovremeno se pomogne tzv. realnom sektoru, gospodarstvu to sve skupa pokazuje da ustvari nemate nikakva rješenja. I ovo što ste sada spomenuli tijekom vašeg izlaganja da ćemo idući tjedan raspravljati, ja vam moram nažalost unaprijed reći da po onome što ste jučer objavili na Vladi i što je sve prošlo javnu raspravu, posve je jasno da nikakve reforme ni tu nema, da se radi o jednom običnom pretakanju iz šupljega u prazno i da od svega toga nikakvu korist neće imati hrvatski građani, nego jedino vaše društvo, društvo uske elite, ljudi koji imaju plaće preko 20 000 kuna, za koje ste se naravno opet pobrinuli da imaju neke koristi od svega toga. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Prvu ima gospodin Ivan Šuker.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre sa suradnicima. Kolegice i kolege, ja ću pokušat svoju raspravu usmjeriti ono što u principu ovaj nama zakon nudi i o čemu bi ovdje trebali raspravljati, ali bih također rekao nešto još kao saborski zastupnik, mislim da ovakve zakone naprosto ne treba slati u dva čitanja. Ovo su tehnički zakoni i mislim da bi mi Poslovnikom trebali uredit da se ovo odradi u jednom čitanju. No, ja vama postavljam, a i sebi jedno pitanje nakon onih rasprava u ime kluba, da li mi u principu znamo koja je tehnika donošenja proračuna i tko u konačnici usvaja proračun? Usvaja ga ovaj visoki Dom. Koja su to tijela koja nama podnose izvješća kako se ta sredstva koriste? Jedno je izvješće o izvršenju državnog proračuna koje nam podnosi Ministarstvo financija, drugo je izvješće državne revizije, a treće jedno vrlo interesantno izvješće po kojemu, izuzev moje malenkosti u ovom Saboru u proteklih 7,8 godina nije nitko raspravljao, a to je izvješće odbora pa kasnije povjerenstva za fiskalnu politiku. Iskreno govoreći u vrijeme ekonomske krize pa i tamo 2012., 2013., 2014. nije bilo nimalo dobrohotno u odnosu na one koji su obnašali vlast. Međutim u ovoj govornici niste čuli nijednog saborskog zastupnika, kažem izuzev moje malenkosti koji se pozvao na to izvješće povjerenstva za fiskalnu politiku i rekao čekajte malo ljudi, mi smo ovdje usvojili zakon, ali povjerenstvo za fiskalnu politiku kaže da sa tim zakonom nešto nije dobro. Zašto to govorim? Pa govorim iz jednostavnog razloga što Vlada nama nudi zakonsko rješenje koje europska komisija tražila od prethodne vlade 2013. godine i tada se tražila depolitizacija, visoka profesionalnost povjerenstva, profesionalac na čelu tog povjerenstva pa daj ga smjestite ovdje te ga smjestite ondje. Međutim ono što je po meni osnovno pitanje koje ovaj zakon želi riješiti, koji želi nama pomoć, a to je odgovornost onih koji troše javni novac i onih koji su dobili na upravljanju javno dobro. Jer mi ovdje kad donesemo proračun onda svaki onaj proračunski korisnik koji je ovaj visoki Dom odobrio mu stavku dužan je sukladno pozitivnim zakonskim propisima trošiti taj novac. I to regulira ovaj zakon, točno sa izjavama i sa svim ostalim stvarima. I ako pogledate ovaj zakon ide do toga da te izjave potpisuju i imaju odgovornost praktički čelni ljudi najmanjih trgovačkih društava koji su u vlasništvu i suvlasništvu jedinica lokalne samouprave. I to je što ovaj zakon nudi. Moja rasprava će, zato kažem ići u jednom drugom smjeru. Ja očekujem da to povjerenstvo ovom visokom Domu, jer ovdje se kaže da jedanput godišnje podnosi izvješće, u svom izvješću malo šire elaborira poštivanje fiskalnih pravila. Zašto? Imali smo sad nedavno probleme oko brodogradilišta u Uljaniku. Da li rješavanje tog problema dovodi Vladu RH, resornog ministra, onda u konačnici i ministra financija da krši ova tri fiskalna pravila koja smo mi usvojili ovdje. Da krši proračun koji smo mi ovdje usvojili. E sad, da li se mi zbog dnevno političke situacije, bez obzira da li na političkoj razini, na razini države, na lokalnoj razini ponašamo kao odgovorni ljudi da poštujemo zakone koje smo usvojili ili podliježemo dnevno političkim potrebama i tražimo od ministara da nešto naprave, a sutra ćemo ih prozivati zbog toga. Dakle to je ključni problem i to je nešto ono što sam ja očekivao da ćemo mi raspravljat danas o ovome. Jer gledajte, nije slučajno jedno fiskalno pravilo da rashodi ne mogu više rasti od rasta BDP-a, zašto? Ako se to dogodi vi naprosto trošite nešto što niste stvorili i dolazi do bujanja deficita. Ali zato postoji onda odgovornost onih kojima je ovaj Sabor dao onu kućicu da tako kažem u proračun imaš toliko i toliko sredstava i više ne možeš potrošiti bez da ti predsjednik Vlade to odobri i predloži Hrvatskom saboru da se taj iznos poveća jer ministar financija nema nikakve ovlasti na trošenje sredstava u nekom resornom ministarstvu. On može temeljem ovog zakona i starih zakona oformiti ili resorni ministar pa da se ispita što se dogodilo nešto. Dakle svaki proračunski korisnik je odgovoran za korištenje tih sredstava. I ako iščitavamo ovaj zakon na takav način, onda ćemo mi sutra od tog povjerenstva ne gledati jel ono ovakvo, onakvo, nego kako kvalitetno izvješće ono nama kao saborskim zastupnicima nudi, jer uz puno poštovanje prema svim kolegama, saborskim zastupnicima, mnogi nisu toliko financijski verzirani da bi to mogli čitat. Ako dobiju takvo izvješće i ako se takvo izvješće raspravi na matičnom odboru, onda je to drugačija priča. I intencija i prvog zakona i drugog i ovog trećeg zakona ide upravo u tome smjeru i upravo zbog toga treba ministru čestitati da je ovo napravio prije nego što će doći sa paketom zakona koji reguliraju prihodovnu i rashodovnu stranu i sukus toga i vrhunac svega toga skupa će biti prijedlog državnog proračuna sa uvrštavanjem i gledanjem kako poštuju ova Vlada kako poštuje financijska pravila. I logična stvar i to je dobro da je on to napravio u ovom trenutku. Ali da li mi raspravljamo na takav način? Ne. Pa čak neke kolege zaboravljaju da su jedno vrijeme bili na vlasti i da naprosto zbog situacije okruženja nije mogla biti druga situacija. Na kraju krajeva, kao što je kolega Lalovac, koji je bio ministar u to vrijeme raspravljao na svoj način, ja sam u to vrijeme dok je on bio ministar raspravljao na neki sličan način, naprosto nekakve argumente i neke činjenice morate uvažiti. Jer ne možete pobjeći iz okruženja u kojem se ostvaruje državni proračun, u kojima se događaju neke stvari, vi iz tog okruženja ne možete ... [[Govornik se ne razumije.]] Neke stvari možete napraviti i promijeniti. E sad se postavlja pitanje, da li će ovo Povjerenstvo biti dovoljno ekipirano i da li će moći kontrolirati sve ovo što je ovdje navedeno. To je meni osnovno pitanje. Osnovno pitanje. Da li će oni moći kontrolirati jedinice lokalne samouprave jer vidite da Državna revizija ima plan revizije svake godine radi toliko i toliko revizije. I ono što, gospodine ministre želim reći, to je bilo i u prvom Zakonu, bilo je sporno al se to maknulo u drugom Zakonu, a to je ta nesretna ocjena fiskalnog učinka Zakona. Jer gledajte, nije baš svejedno ako netko predloži nekakav Zakon ovdje i napravi jednu totalnu krivu procjenu i ocjenu kakav će njegova fiskalni učinak biti ili na rashodovnu ili na prihodovnu stranu proračuna. Jer jedna velika pogreška dovodi do toga da rashodovna ili prihodovna strana se ne ostvaruje onako kako je to ministar predvidio i automatski dolazite u poziciju da kršite fiskalna pravila. I zato kažem, određene odredbe i određene stvari koje mi ovdje donesemo, naprosto tjeramo one koje daju prijedlog Zakona da se tih pravila drže. Vi ste vidjeli da imate u Prijedlogu Zakonu ocjenu potrebnih sredstva i u ovom Prijedlogu Zakona imate da je ministar predvidio da primjena ovog Zakona će u proračun slijedeće godine koštati milion i pol kuna. Dakle, kad govorimo o ovom Zakonu, onda naprosto moramo sagledati priču cjelovito. Jer ako nećemo sagledati cjelovito, onda će nam se dogoditi stvari koje su se događale u nekim prošlim vremenima. Nije ovaj Zakon 2010. donesen slučajno, nije EK donesla direktive 2011. slučajno. Pa sjetite se u vrijeme ekonomske krize kako su članice, stare članice EU koje su zadovoljile maastriške kriterije, a to je visina deficita, to je visina, udio javnog duga u BDP-u, temeljem toga ušle u Eurozonu, prekoračili sve to skupa da bi se izvukli iz recesije i da bi se spasili. Ali zato je EK rekla OK, to ste napravili tada, ali to ne možete raditi trajno. I zato je donesena ta direktiva 2011. I završit ću, i Vlada 2013. je imala problema kakav koncept, kakav sastav i gdje će biti to Povjerenstvo. To Povjerenstvo je izuzetno bitno, bitno nama kolegice i kolege, kad dobijemo izvješće o izvršenju državnog proračuna ovdje i na kraju-krajeva on će kao državni dužnosnik biti dužan jedan put godišnje podnositi izvješće. Onda možemo razviti sva pitanja i sve probleme, u kojem smjeru ide fiskalna politika, zašto su rashodi išli takvom dinamikom, zašto se javni dug ponaša tako i tako. Dakle, to su sva pitanja na koje možemo dobiti odgovor. A da bi to mogli napraviti, ovaj Zakon stvara preduvjet za to i nemojmo reći danas-sutra, je, i nekad su nam govorili da osnujemo nekakve agencije, pa te agencije nisu ... [[Govornik se ne razumije.]] posao. Prvo izvješće koje ovo Povjerenstvo donese u ovaj Sabor, mi moramo inzistirati da to izvješće bude takve i takve kvalitete. Dakle, ministre čestitam na Zakonu i podržat ću ovaj Prijedlog Zakona.
Hvala lijepa. Imate 4 replike. ... [[Upadica: ne čuje se.]] Gospodin Bulj, nisam vas vidio. Imamo 6 replika, 5 replika. Duplo sam vas brojio. Šest, pet replika. Gospodin Maras ima prvu.
Hvala lijepo. Gospodine Šuker, pažljivo sam slušao kako ste se vi u biti obrušili na to da RH pokuša spasiti naša brodogradilišta i prozvali dnevno politikantskim motivima i idejama. To je malo različit pristup od ovog svega što smo slušali proteklih dana. Znači, to je sada izgleda stav HDZ-a ako ja dobro razumijem da se brodogradilište Uljanik u Puli i 3. maj u Rijeci prestane s radom i ne radi jer zbilja mi nije jasno kako možete na taj način diskutirati kada znate da se iz proračuna milijarde i milijarde kuna troše političkom odlukom na neke stvari koje su puno manje važne od naše brodogradnje, od naše industrije i naših zaposlenih. Kako nije bilo problem dignuti proračun Ministarstva branitelja za preko milijardu kuna? Kako nije problem dignuti i otvarati vojarne u praktično svakom drugom mjestu u RH? Kupiti avione? Kako to nije bilo problem? ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Gospodin Šuker, odgovor. Izvolite.
Nije korektno od kolege kad ne sluša što kolega govori, to je prva stvar. Vi uopće niste slušali što sam ja govorio. Ja sam govorio o tome, uzeo sam kao primjer kad se inzistira da se poveća neki rashod. Međutim je naravno, po svojoj priči. Međutim, ja se sjećam priče kad ste vi pričali da su brodogradilišta restruktuirana i da su hrvatska brodogradilišta spašena i da je priča gotova. To ste vi pričali. ... [[Upadica: ne čuje se.]] To ste vi pričali. Dovodili ste predsjednika uprave Uljanika na nadzorni odbor HBOR-a, da bi uvjerili tamo da trebaju dobit kredit i niz drugih stvari. ... [[Upadica: ne čuje se.]] Kolega Maras, ja sam pristojno slušao dok ste vi pričali. Prema tome, meni i Vladi koja je spasila Viktor Lenac kojeg ste vi poslali u stečaj i ovoj Vladi koja spašava Uljanik i 3. maj koji vi niste restruktuirali, ne možete reći ono što ste vi lagali da ste napravili. I na kraju krajeva, ... [[Upadica: ne čuje se.]] Da, da, vi ste lagali da ste restruktuirali hrvatsku brodogradnju ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Gospodine Šuker, hvala. Imamo povredu Poslovnika, izvolite.
Hvala lijepo. Mislim da je svima [[Upadica Radin: Koji članak?.]] Pa čekajte da počnem govoriti. Ne mogu reći članak prije nego što počnem govoriti. Hoćete da ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] [[Upadica Radin: Ali prvo morate reći članak, znate to bolje od mene. Znači moram otvoriti usta da bi rekao članak? …]] Upadica Radin: Otvorili ste bili usta i govorili ste iako niste bili svjesni da govorite./… 238., svjestan sam ja ali morate slušati [[Upadica Radin: Izvolite, izvolite.]] 238., vratite mi vrijeme, isteklo je [[Upadica Radin: Ne, ne, dat ću vam više. Izvolite.]] Hvala lijepo. Znači 238. je povrijeđen, kolega Šuker je, svi ste čuli, uvrijedio mene rekavši da sam ja lagao nešto o restrukturiranju brodogradnje šta bi volio da ako već zna da kaže kada sam, što sam točno rekao, da ljudi mogu čuti kako on bezveze lamentira paušalno i ne govori istinu. A s druge strane, ne znam da li znate gospodin Šuker, Vlada Andreja Plenkovića je već dvije godine na vlasti i još pola godine Oreškovićeva Vlada. Znači u Hrvatskoj se non-stop dešava slučaj nešto se napravi a onda dođe HDZ i vrati nas 10 g. unazad. Evo to tako funkcionira i to će tako očito funkcionirati još neko vrijeme. Hvala lijepa.
Hvala, prošlo je ipak, ipak sam vam dao vrijem koje sam vam oduzeo. A sada, čekajte, čekajte malo, sada ima gospodin Šuker povredu Poslovnika a onda ću dat vama riječ. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ispričavam se za riječ „lagao“, možda sam trebao reći, možda sam trebao da ponekad govori neistinu.
Izvolite gospodin Beljak.
Hvala vam lijepa. S obzirom da je gospodin Maras povrijedio članak 238. Poslovnika, mislim da ovo što on govori nije u redu. On bi trebao zahvaliti gospodinu Šukeru i cjelokupnom HDZ-u za sve što su napravili u zadnjih 28 g. Mislim kolega Maras da niste korektni. HDZ je stvorio državu, HDZ je stvorio sve vi u ovom kratkom periodu koji ste bili na vlasti, niste napravili ništa tako da ja predlažem da ubuduće svi članovi opozicije na čelu sa mnom, kad god netko iz HDZ-a nešto kaže, da svi zaplješćemo i da na taj način pokažemo da je HDZ u principu stranka koja je spasila Hrvatsku [[Upadica Radin: Shvatili smo, shvatili smo.]] a mi ostali svi smo tu eto, slučajno tamo [[Upadica Radin: Pa nemojte da vam dajem, nemojte nastaviti.]] Pa ja sam iritiran s onim što gospodin Maras govori, stalno napada HDZ umjesto da im svi skupa plješćemo.
Vrijeme, ali vrijeme je, vi ste dogovorili vrijeme svi zajedno, prešli ste vrijeme na raspolaganju i ništa drugo.
Hvala lijepa ali ja se ispričavam, ali kolega Maras me stalno iritira, on treba pljeskati HDZ-u zajedno sa svima nama tako da mogu i dalje raditi ovo što rade u Hrvatskoj, da mogu pljačkati milijarde, pola milijarde kuna i mi bi tome trebali pljeskati.
Imate opomenu [[Upadica Beljak: Hvala.]] Ispričavam se. Oko te polemike, lagati nije jedna riječ koja se kaže i gospodin Šuker se ispričao za to. Preporučio onu civiliziraniju u budućnosti a da se kaže ne slažem se s tobom. A to je civiliziran način da se kaže da se ne dijeli mišljenje, laganje, to je nešto i čak nisi u pravu, jel da, puno je bolje reći ne slažem se s tobom, ali to je samo moje mišljenje a sad ćemo ići dalje sa replikama. Gospodin Pernar ima repliku sada, izvolite.
Uvaženi zastupniče Šuker, vi ste jedan veliki znalac i stručnjak, pa evo prilike da vas nešto pitam. Možete li mi objasniti po kojoj logici se dospjeli krediti koje država mora vraćati, ne računaju u proračunske rashode? Naime vi ako imate firmu ili ste znači, fizička osoba ako imate nekakav kredit, ako vam te rate dolaze na naplatu, vi njih morate uračunati u svoje rashode. Međutim, u državni proračun se milijarde dospjelih kredita svake godine ne računaju u proračunske rashode već se posebno radi nekakav račun financiranja proračuna pa se onda to vodi zasebno. Evo ja mislim da se na takav način razdvajanjem odnosno nekakvom vrstom dvojnog knjigovodstva zapravo prikriva stvarni manjak odnosno rupa u državnoj kasi. Hvala vam.
Hvala i vama i na preciznosti vremena. Izvolite gospodin Šuker.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Pernar, niti u firmi kredit nije trošak. Trošak su jedino kamate tako da toliko, to se bila bilančno vodi drugačije. Nas dvojica smo već jedanput razgovarali. Trošak zaduženja je u onom trenutku kad se taj trošak plati jer tada su on evidentira u proračunu. Refinanciranje duga nije više trošak jer vi s njim ništa ne plaćate. Ono za što ste se zaduživali, toste napravili, to ste platili, to vam je bio trošak i to je vaša ta zabluda da refinanciranje nije novi trošak. Vi samo vraćate nešto što ste posudili nekada da napravite nešto. Recimo da bi isplatili mirovine, vi se godišnje trebate zadužiti 18 milijardi kuna. Pa ne možete reći, u toj godini kad je to isplaćeno, to je 18 milijardi kuna minusa. U godini kad se taj kredit reprogramira, vi se ne zadužujete za tih 18 milijardi, to je već trošak, vi samo reprogramirate onaj kredit koji ste uzeli ovako i kredit se nikada ne knjiži kao trošak, kamate su trošak. A kredit se uzima da bi pokrili neki trošak koji nije osiguran.
Hvala, vrijeme. Gospodin Šapina Stipo. Izvolite, Grozdana.
Evo poštovani kolega Šuker, zaista ste istaknuli sve ono što je potrebno istaknuti što radi i što treba raditi Povjerenstvo za fiskalnu i da nije pitanje sada nekompetencija, dapače, nego je pitanje upravo ono što ovaj zakon sada regulira a to je da je na čelu povjerenstva osoba koja nije politički opredijeljena, koja ima kompetencije, koja će to raditi profesionalno i koja će za to isto tako odgovarati upravo ovom visokom tijelu da bi mogli procjenjivati koliko je situaciju u proračunu i inače situacija koju procjenjuje od određenih rizika valjano prikazana i koliko se to odražava na sam proračun.
Hvala. Izvolite gospodin Šuker.
Da, kolegice Perić, ja sam zato spomenuo da je prilikom izmjene Zakona 2013. Europska komisija je tražila od tadašnjeg ministra financija ili Vlade da to povjerenstvo bude neovisno pa čak htjeli su ga u jednom trenutku stavljati u državnu reviziju što je, žao mi je što kolege Lalovca to nema da to potvrdi. Dakle oni su naprosto inzistirali na tome. I to je upravo zbog toga da bi Sabor i saborski zastupnici a i hrvatska javnost mogli dobiti čim kvalitetnije izvješće koje nitko ne može osporiti da je to izvješće takvo zbog toga što je na čelu povjerenstva po defaultu predsjednik odbora ili predsjednica Odbora za financije. Dakle to je jedan razlog neovisnosti upravo zbog toga da se to izvješće ne bi politiziralo nego da bi ono bilo jedan stvarni dokument koji bi oslikavao sliku u kakvom smjeru i kakvo je trenutno stanje državnih financija.
Hvala lijepa gospodin Stier.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Šuker, jedan po meni ključni koncept koji ste u vašoj raspravi spomenuli je i anticipacija. Dakle rekli ste kako se i ovim zakonskim prijedlogom evo Ministarstvo financija dobro anticipiralo i da ga je sada uputio prije nego što je uputio i paket poreznih zakona koji evo su isto tako upućeni sada Saboru. Ja bih to sada stavio u kontekst i jedne druge anticipacije a to jest važnost fiskalne odgovornosti u ovom trenutku gdje su i međunarodni uvjeti i … [[Govornik se ne razumije.]] još povoljni. Ali da je potrebno sada voditi računa i o ovome što i ovaj zakon predlaže jer ne znate kakva će ta međunarodna situacija biti sutra kako se to može promijeniti i bitno je stoga imati s fiskalne strane što stabilnije pozicije da ne bi bili toliko izloženi nekim promjenama na međunarodnoj sceni. Evo, utoliko mislim da je važna ta riječ anticipacija koju ste spomenuli.
Hvala. Gospodin Šuker, gledao sam vas [[Upadica Šuker: Hvala lijepo.]] Gospodin Šuker, gledao sam vas, niste digli ni palicu ni ruku [[Upadica Šuker: Kako nisam digao ruku?]] Ne, izvolite. Gospodin Bulj, izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Kolega Šuker, vi ste Šuker, bivši ste ministar financija. Kada govorimo o odgovornosti, fiskalnoj odgovornosti govorite o povjerenstvu koje će fiskalnu odgovornost povećati gdje ćemo imati sve relevantne podatke. Ali mi imamo već i Vijeće za stabilnost koje je 10 milijardi kuna mjenica bez pokrića dalo da koristi Agrokor. Vi ste tog guvernera koji je odgovoran u tome vijeću opet reizabrali na onaj dan kada je igrala Hrvatska-Engleska. I o kakvoj vi odgovornosti govorite u istom trenutku dok ljudi beru svoje vinograde, rade vino za svoje potrebe i šaljete im uplatnice od 10 tisuća kuna ako nisu prijavili inspekcijama. I to je sad u Vrgoračkom kraju, u cijeloj Dalmaciji, cijeloj Hrvatskoj. Je li to fizikalna odgovornost prema ljudima koji su, koji su opljačkali ovu državu a vi ih nagrađujete imenovanjem i reizborom umjesto da je Državno odvjetništvo već pokrenulo postupak … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepo gospodin Bulj, hvala lijepa. Hvala lijepa. … [[Upadica se ne čuje.]] Da, da, da vidio sam, da. Izvolite.
Kolega Bulj, ja bih s vama vrlo rado raspravljalo o ovom što ste vi govorili da ste se vi javili za raspravu kada je bilo godišnje izvješće HANFA-e. I onda smo ako se ne varam a možemo pogledati zapisnik jedini u ovoj sabornici koji je spominjao te mjenice sam bio ja. Dakle imali ste priliku tada i dapače s punim pravom, ali ovo je jedno tijelo koje radi sasvim drugačiji posao. Tijelo za financijsku stabilnost je nešto što pokriva kompletan financijski sektor RH. A ovdje govorimo isključivo o korištenju javnih sredstava i korištenju javnih dobara. Prema tome, to su činjenice i ja sam govorio o tome. a dapače vrlo rado ću … [[Govornik se ne razumije.]] o ovome o čemu ste vi govorili ali ako je svatko dobronamjeran koji je htio govoriti o ovoj temi mogao je staviti izvješće o radu HANFA-e na dnevni red i o tome se može raspravljati. To je mjesto kada se o tome može raspravljati.
Hvala lijepa. Šta ste? Ništa, dobro. … [[Upadica se ne čuje.]] A imate, šta odustajete od replike? Dobro. Gospodin Bulj je odustao od replike. … [[Upadica se ne čuje.]] Imao je repliku, da. I sada je, pojedinačnu raspravu ima gospodin Gordan Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Jasno je kada govorimo o ovom zakonu da se čitav niz tema sporadično otvara pa i od onog perioda još kada je nesretna kriza 2009. nastupila a uvjeravali su nas tadašnji i ministri i premijer da će nas to samo malo okrhnuti. I zato je dobro da neće biti drame, da će biti sve OK i onda u 2, 3 godine smo izgubili 20% BDP-a i nažalost imali deficite 25 milijardi kuna 2011. godine. Znači dobro je da imamo ovakvo jedno neovisno tijelo koje će regulirati određene stvari koje će možda pomoći da hrvatska javnost ga i čuje i da ima neki stav koji nije baš u suglasju sa vladajućom većinom. Mada iskreno moram reći da sam skeptičan prema tome jer ukoliko Hrvatski sabor bira čelnika tog tijela većinom glasova vidjeli smo kako to funkcionira primjerice kod Dalije Orešković koja je u Hrvatskoj bila opće prihvaćena kao osoba koja radi dobro svoj posao, dizale su se dvije ruke od strane HDZ-a za to da se prihvate njena izvješća i cap preko noći gospođe više nema. E sada vi meni recite, da li će i da li hrvatska javnost može imati vjeru u ovu većinu, da će na to mjesto staviti osobu, koja će raditi svoj posao na ispravan, korektan način i koja neće primjerice odgovarati kolegi Branku Bačiću, kao predsjedniku Kluba zastupnika HDZ-a. Ja mislim, a i vjerojatno velika većina vas, a i hrvatska javnost, mislim da će prije, nego što da svoje mišljenje, otići na dogovor da vidi šta Branko kaže o fiskalnoj odgovornosti i da li se ona kreće u okvirima onog šta vladajućoj većini odgovara. Da to otklonimo, evo predlažem vam da do drugog čitanja zakona, dođemo do rješenja da se 2/3 većinom u Hrvatskom saboru bira ta osoba. Evo gospodo želite konsenzus? Pa napravite takav prijedlog, da vidimo da li zbilja ovdje možemo naći osobu u Hrvatskoj, oko koje bi se svi složili i koja ne bi odgovarala onda vladajućoj većini, gospodinu Šukeru i Bačiću. To je recimo nešto što bi toj osobi zbilja dalo snagu i šta ne bi moglo ni smijeniti u naredne 4 g. jer niti smijeniti je ne bi trebalo biti moguće bez 2/3 većine. To je recimo moj prijedlog, nadam se da ćete ga prihvatiti. A u kakvoj zemlji, nažalost, danas za vrijeme HDZ-a živimo, govorim vam primjer jedne male općine, koja sa svojih 5 stotina stanovnika troši za plaće 4 puta više nego što je to zakonski omogućeno. I nitko ne reagira, ministarstvo financija ne reagira, vlast ne reagira, nitko ne reagira, dok sada evo mediji, nisu reagirali, pokazali jedan apsurd, u kojem se nalazi ta općina, da 500-600 st. ima zaposlenih 7 ili 8 ljudi, čini mi se i da se većina budžeta proračunskog trošak, odnosno, jedan veliki dio budžeta se troši na plaće tih zaposlenih. I nitko ne govori tu o fiskalnoj odgovornosti. O reformi, općina, gradova, županija, fiskalnoj, manjim troškovima, objedinjenu određenih funkcija itd. ne o tome se ne govori, o županijama se ne govori. Pa jasno je da se ne govori, kada od 20 županija, 12 ili 13 ima HDZ i onda se čitavo more službenika, cesta, ovoga, onoga sve se može pozapošljavati. O tome se ne govori, to nije tema. To je kakti u redu, ali onda se g. Šuker javi i kaže, a za brodogradnju, nema političke svrhe, ne trebamo možda pomoći. Nemojte govoriti uopće o brodogradnji, kolege iz opozicije, evo, Silvano ti iz Pule, nemoj govoriti o brodogradnji, jer ćete odmah prozvati vladajuća većina, da se radi o dnevno političkim momentima i nečemu šta je nekorektno. A ja kažem upravo suprotno, Hrvatska bi trebala se boriti za svoju brodogradnju. Kako Njemačka nalazi načine da daje jamstva? Kako Njemačka nalazi načine da potiče inovativnost u brodogradnji i određene stvari koje se mogu poticati? Ali, Hrvatska ne, Hrvatska u suradnji sa brodogradilištem pošalje u Bruxelles plan restrukturiranja, koji nam se vrati i gdje nas ljudi ismijavaju, pa jel to normalno? Pa di je ministar Horvat, kako on uopće danas više može biti ministar, nakon što su nas ismijali u Bruxellesu i rekli, pa šta vi pričate, šte ćete vi graditi, kakve brodove, niste od 2010. ili 2012. napravili 3 boda godišnje, kako ćete to sada napraviti. O tome se radi, a naravno i država je i vlasnik brodogradilišta. Ono što želim reći, podržavam da se donese neovisno tijelo, podržite ga sa 2/3 pa će vam onda cijela Hrvatska javnost vjerovati da je to zbilja neovisno, a ne da želite staviti nekog svog. Podržavam i to da se smanjuje udio javnog duga u BDP-u i brže nego što to treba biti, ali isto tako podržavam da Hrvatska štiti svoj interes kroz radna mjesta, industriju i sve ono šta je vezano uz brodogradnju, a ne kupuje, a to smo vidjeli, nažalost u Zagrebu, gdje se politika vodi dam ti 100 kn, daj mi glas, kako n kraju se novac rasipa i kako se netransparentno po meni i nelogično troši novac poreznih obveznika. To se nažalost radi i na državnoj razini, jer prioriteti uopće nisu oni koji bi trebali biti. A i onda kada imate novac, kada se isplanira nešto dobro, neodgovornost dominira, evo, primjerice rekao sam jučer, HNS ko fol zainteresirani za našu djecu, budućnost i kurikularnu reformu, zaboravili su 8000 obitelji, gdje je tu odgovornost? Jel to fiskalan odgovornost, da ne potrošiš novce koje treba dati onima koji su najpotrebitiji. Naravno da se treba odraditi kupnja tableta, kompjutera, preko neko nekih javnih nabava 100 milijuna kuna, a to se ne bi zaboravilo, to je interes da se provede. To u biti, po mojem dubokom mišljenju i je ova cijela priča oko informatizacije, iza toga se skrivao ogromni biznis, vjerujte mi ogromni biznis, koji pokušava u naše škole, kroz foru, biti će vam bolje ugurati određene interese o kojima će se tek pričati. Pa jel nevjerojatno da baš ministrica Divjak dolazi sa fakulteta za informatiku, partnera ministarstvu itd. Probajte malo slušati šta ljudi govore, na koji način se škole opremaju, kako je nelogično, da se razredi razbijaju, prvi ima, treći ima, peti ima, drugi i četvrti nemaju, sve to meni izgleda kroz jednu laganu PR pričicu se veliki interes i biznis vrti iza toga. Ali se onda zaboravi gospođo iz HNS-a, zaboravi se onda 8 tisuća obitelji naj najpotrebitijih i tu se vidi koliko ste odgovorni i koliko je u biti Vrdoljaku bitno da li će netko i naša djeca da li će dobiti pomoć i da li će se napraviti nešto ili se neće napraviti. Mašite vi, mašite i smijte se vi gospođo iz HNS-a ali ljudi vide i svjesni su o čemu se tu radi, da se tu ne radi o nikakvoj dobrobiti za naše ljude i za našu djecu nego upravo suprotno. Tako da na kraju podržavam ovo što ministar radi, apeliram na njega još jednom razmisli da li je ovakva politika stiskanja produktivna, rekao sam, kupiš cvijet za 10 kuna, zatvori ti carina na dva tjedna dućan. Cvijet za 10 kuna. Da li je politika gdje ćete kazniti nekoga, evo jučer sam bio u jednom dućanu, kupovao sladoled i kaže mi žena pa daj napravite nešto, nemojte dozvoliti da nas kazne sa 300 hiljada kuna ukoliko imamo kunu, dvije manje u blagajni. Ja rekao, evo sutra dolazi ministar, prenijeti ću mu tu poruku. Nemojte to raditi, 300 hiljada je kazna maksimalna za manjak u blagajni. To je brutalno. Kakva se poruka tu šalje? Zbog toga što nismo odrađivali možda kvalitetno posao tijekom svjetskog prvenstva jer su vjerojatno i carinici gledali utakmice pa je bilo malo manje tiskanja. Ne mogu sada ispaštati svi oni koji rade svoje sitne male obrte [[Upadica Reiner: Hvala.]] Dajte da samo rečenicu završim [[Upadica Reiner: Kolega Maras, trebali ste je završiti u vremenu.]] sitne male obrte i da napravimo nešto što je logično. Hvala vam lijepa.
Molim. I ja vas molim da ne prekršite svjesno vrijeme koje vam je dodijeljeno. Biti će prilike sada u odgovorima za replike. Imamo više replika. Prva replika je poštovanog zastupnika Kreše Beljaka. Izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora. Kolega Maras, i drago mi je da ste ga upozorili. I meni to jer doista moram ga opet kritizirati. Kada govori o političkoj korupciji HDZ-a lijepo mu argumentirano ljudi iz HDZ-a odgovore. Kad govori o uhljebljivanju tisuća ljudi u županijama, u državnoj upravi opet mu lijepo kolege iz HDZ-a sa smijehom na licu odgovore. Kad govore o upropaštavanju brodogradnje, o krađi u Agrokoru a uporno govori o tome, lijepo mu kolege iz HDZ-a sa licem, sa osmijehom na licu odgovore. Pa kolega Maras, vrijeme je da prestanete vjerovati svojim očima i da povjerujete napokon HDZ-u. Hvala lijepa.
Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo gospodine Beljak. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa svašta smo se nagledali. Ja sam vjerovao kada je gospodin Šuker govorio i Sanader da nas kriza neće okrhnuti, zbilja sam vjerovao i nadao sam se da se to neće desiti. I rekao sa, ha gle, pa valjda ljudi znaju. Imaju tu odgovornost, narod ih je izabrao, oni su dobili mandat i imaju podatke. I kažu neće biti krize u Hrvatskoj. I kažem, hajde, vjerujem. Ali šta se desi 20%, izgubimo u dvije godine deficit … [[Govornik se ne razumije.]] 25 milijardi kuna. Dođu sljedeće. Kaže ma ne ove reklame oko tunela, otvaranja oko autocesta, pa to se tako redi, to je PR, to je struka, marketing FIMI-MEDIA. Ja kaže, gle zbilja moguće. Nisam bio toliko oko toga, možda zbilja se treba reklamirati i otvarati tako skupa autocesta, možda tu ne curi nikakav novac. Kad ono, vidite šta se desi. Pa ne mogu više Krešo, ja sam im vjerovao, ali ne mogu, evo mislim kako da vam kažem. Ja bih vrlo rado vjerovao ali ne mogu, nakon 10 puta jednom me zezneš ide na mene ali drugi put više brate pa to je nemoguće.
Kolega Maras, hvala.
Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Beljak je dignuo povredu Poslovnika, što je povrijeđeno?
Poštovani potpredsjedniče, kolega Maras je povrijedio 238. članak, članak 238. Poslovnika. Govori o nekakvoj krizi. Ja sam povjerovao gospodinu Šukeru 2009. i gospodinu Sanaderu koji je bio njegov šef da nema krize. Ja se krize ne sjećam. Tuneli su se farbali ne dva nego četiri puta. Prodana je zgrada u Planinskoj i mislim da je kolega povrijedio [[Upadica Reiner: Poštovani zastupniče Beljak, vi zlorabite instituciju povredu Poslovnika.]] Ne, ali gospodin Maras priča o nekakvoj krizi, Hrvatska nikad nije bila u krizi. Uostalom birači su rekli svoje i ponovno izabrali HDZ što je najbolji dokaz da krize u Hrvatskoj nikad nije bilo.
Zlorabite povredu Poslovnika i ja vam izričem opomenu.
Zato jer branim HDZ opet. Pa vi bi trebali mene pohvaliti.
Imate drugu opomenu. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Branka Bačića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Maras, ja sam već jutros rekao da je ovo sjajan prijedlog Ministarstva financija odnosno Vlade da Povjerenstvo za fiskalnu politiku čine ljudi koji dolaze od neovisnih državnih institucija. I podržavam i vaš stav. Dakle vi idete korak dalje. Vi kažete da bi bilo dobro da se to tijelo imenuje dvotrećinskom većinom. Ali znate za imenovanje bilo koga u ovom Saboru dvotrećinskom većinom potreban je jedinstven stav SDP-a. A vi znate da je to danas utopija. Vi se ne možete dogovoriti ni oko predsjednika svoga kluba, možete si misliti kako bi se dogovorili oko predsjednika ili članova Povjerenstva za fiskalnu politiku. Prema tome, od ovako jedne plemenite ideje mi bismo na kraju trebali jedno 2, 3 godine da se SDP usuglasi tko bi bio član tog povjerenstva i na taj način praktično bismo od ove kažem dobre ideje da to bude neovisno tijelo ne bi nikad imenovalo. Zato ostanimo radije na ovom rješenju, to je dobro za se nas.
Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
A ne, ne, kolega Bačić vi krivo čitate stvari. Vi ste pročitali u jednom dijelu nešto ali kada se radi o dobroj stvari tu je SDP vrlo jedinstven za razliku od vas čak ne treba niti klub se dogovoriti, ja sam siguran da će me svi u SDP-u podržati, ne treba nam ni klub za to. Kod vas je drugačija situacija, kod vas treba klub zato kaj tu jedno svira Culej, drugo Stier, treće Šuker, pa onda moraju svi doći kod Bačića da se dogovore. Jer da nema kluba pa kako bi se glasalo? Pa tko bi digao tu za Istanbulsku konvenciju da nema kluba? Pa sjetite se malo što se dešava. Pa upravo ovo što vi govorite je rak rana Hrvatske. To da ljude slobodomisleće kao što je Stier ste stavili u okove Kluba. Čovjek ne može više, ne može ni glasati za neke stvari koje bi htio možda. Ni za glasati čovjek. Nije vjerovao da će morati nekada neke stvari odglasati [[Upadica Reiner: Hvala lijepo.]] Tako da nemojte ono što je dobro ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Kolega Maras, molim Vas. Kontinuirano premašujete vrijeme, a uz to još govorite izvan teme. Molim Vas, držite se vremena. Svaki put od kad ste govorili ste premašili vrijeme i to značajno, ajde. Dovoljno ste dugo ovdje [[Upadica Maras: Značajno od 2-3 sekunde.]] Nije 2-3 sekunde, ni iz daleka 2-3 sekunde, jer ja uopće ne reagiram kad ljudi 2-3 sekunde nego kad 20-30 sekundi premaše. Ali, idemo na slijedeću repliku. Poštovani zastupnik Nikola Grmoja.
Kolega Maras, vi ste pričali o odgovornosti. U RH nema niti fiskalne odgovornosti, niti političke odgovornosti. Naveli ste slučaj kolega iz HNS-a odnosno ministrice Divjak i njene odgovornosti što 8000 djece i obitelji nije dobilo na vrijeme udžbenike. Hoće li itko za to odgovarati? Neće. A prodavat će nam brigu za djecu. HDZ nam uvijek prodaje nekakvu priču o zaštiti nacionalnih interesa, o brizi za opće dobro. Nitko neće odgovarati. A kolege iz HNS-a, pa od 5 ljudi iz njihovog kluba, odnosno od 5 ljudi iz njihovog kluba, jedan je, znamo tko, trebala mu je jučer biti potvrđena optužnica, nije potvrđena. Znamo tko je predsjednik HNS-a, Ivan Vrdoljak. Jedan je komentator, čitao sama jutros kolumnu napisao, parafrazirao je arhimedov zakon. Kaže, što je tijelo političara koji podržava plenkovićevu većinu više uronjeno u probleme sa pravosuđem, ono istiskuje više ljubavi prema plenkovićevoj većini, što mu se olakšavaju ti pravosudni problemi. I tako opstaje ova vladajuća većina.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Da ima i malo morala i iskrene brige za djecu, ministrica bi podnijela ostavku. Evo, tražim ministricu Divjak da podnese ostavku jer je prouzročila traumu i otežala učenje 8190 čini mi se djece, što je najgore, najpotrebitije djece, čiji roditelji nemaju prihoda, koji žive od socijalne pomoći. Ona je odgovorna za to i da ima i malo morala dala bi ostavku, a ne se još danas zezala vidim, po novinama i za neke druge stvari. Kaže, možda je tajfun kriv što nisu škole opremljene. Tako da sa te strane ja vas molim, prenesite to ministrici, da ima i malo morala dala bi ostavku jer mislim da bi tako pokazala da joj je zbilja stalo do djece, a ne do toga da zavrti neku svoju priču za koju ćemo tek saznati koja je. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. kolega Maras, meni nije jasno zašto vi toliko volite izvrtati ono što kolege govore. I prema tome, neću uopće o tome, nego o nečem drugom. Dakle, vi ste, Vlada u kojoj ste vi sjedili dva dana prije ulaska u EU donesli odluku o spajanju 3. maja i Uljanika kao mjeru restruktuiranja. Sad vaše kolege u Rijeci govore sasvim drugu priču. Vaše kolege iz vaše stranke. Vi ste, vi to jako dobro znate što znači dovodit ljude da utječu na nekakva tijela. Vi to jako dobro znate i zato govorite to iz iskustva. Međutim, ja iz kolegijalnosti, iz poštivanja ovoga neću govoriti o nekim stvarima. Ali ako nastavite ovako, vrlo rado ću ih dokumentirati. Prema tome, kolega Maras, dobro znate da ste prilikom donošenja proračuna 2012./2013. tada predsjednik vaše Vlade, gospodin Milanović rekao da je SDP-ova Vlada završila program restruktuiranja hrvatske brodogradnje. Rezultat tog restruktuiranja je vidite.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepa. Gospodine Šuker, vaše prijetnje me neće uplašiti. Slobodno vi govorite što god znate, što god vam je volja. To isto radim i ja. Znači od mene nećete čuti nikada rečenicu, pazi kolega Šuker šta pričaš jer bi mogao počet pričat. Pa dajte probajte malo zaštititi sebe i svoj dignitet. Pa nemojte sebe dovoditi u neugodnu poziciju. Budite slobodni, pričajte sve šta vas muči, šta znate, šta mislite da je krivo. To ja radim cijelo vrijeme, to ja radim cijelo vrijeme i neću stati. Tako da u startu vam kažem, olakšajte sebi, ispričajte sve što mislite da bi trebali pričati. Propjevajte. Možda bi bilo, pa pjevajte gospodine Šuker. Možda bi to neke stvari koje hrvatsku javnost zanima i za vrijeme Sanadera zanimalo. Hvala lijepo.
Hvala. ... [[Upadica: ne čuje se.]] Ajde, nemojmo iz kluba, molim vas. Idemo dalje. Pojedinačna slijedeća rasprava je poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića, međutim njega nema pa gubi pravo na govor, pa će slijedeći pojedinačno raspravljati poštovani zastupnik Ivan Pernar.
Uvaženi predsjedavajući, uvažene dame i gospodo. Činjenica je da hrvatski proračun ima veliku rupu, figurativno rečeno. Odnosno ima puno veće rashode nego što ima prihode. Razlog zašto ima veće… ... [[Upadica: ne čuje se.]] E, ja bi molio samo gospodina Zekanovića, nemam ništa protiv vas, samo si slušalice stavite pa slušajte što vas zanima, hvala. Znači, problem je u tome što se dospjeli krediti, to sam već objašnjavao ne računaju rashode. To je jedan dio problema. Vi objašnjavate, gospodine Šuker da to nema problema s tim, da je to tako uvažena praksa da i firme ne vode dospjele kredite među rashode itd. Međutim, činjenica jest da kad vam kredit dođe na naplatu, to nije prihod. Vi nemate novac koji vam dolazi, vi morate stvoriti novac koji ćete morat isplatit za taj kredit. Isto tako, država je svjesno i namjerno određene tipove rashoda knjižila ne kao proračunske rashode, nego kao rashode brodogradilišta, željeznica, autocesta itd. Navest ću vam jedan primjer. Država je nedavno uzela 10 milijardi kuna kredita za refinanciranje dugova u autocestama, zapazite, država je uzela taj kredit 10 milijardi, država će vraćati tih 10 milijardi, međutim to se kaže u onom planu proračuna vele ne vodi kao državna zaduženja. Kako? Kako ako država i diže kredit i vraća kredit. Međutim, država to ne vodi, kažem još jednom, pod svoje zaduženje. Ja bih razumio recimo da država kaže: mi ćemo dić taj kredit umjesto autocesta jer su nam recimo povoljnije kamate pa će autoceste vraćat taj kredit pa iz tog razloga nećemo to knjižiti kao proračunski rashod na duge staze, odnosno kao zaduženje države. Međutim, kad država i uzima i vraća kredit ne vidim razloga zašto se to ne bi vodilo kao državna zaduženja. Navest ću vam drugi primjer, evo, znate i sami da su milijarde kredita izdane brodogradilištima u kojima je jamac država, to znate vi, to znam i ja. Ono što znate i vi i ja jest da ga brodogradilišta ne mogu vratit. Tko će vraćat te kredite? Vi ćete reći brodogradilišta, odnosno pravit ćete se da će brodogradilišta vraćat, međutim jasno je i vama i meni da će država vraćat umjesto njih jer ona za to nisu sposobna. Ona nisu sposobna niti trenutno poslovat niti sa nulom, a kamoli sa plusom koji bi omogućio vraćanje dospjelih kredita, međutim država ni te kredite za koje jamči brodogradilištima također ne vodi kao zaduženje države, već kao zaduženje brodogradilišta, iako je, ponavljam, država ta koja će ih na kraju vraćat. Isti opus moderandi nalazi se i u slučaju sa željeznicama. Željeznice dižu kredite, država ih vraća, ali država to ne vodi pod zaduženje države, već kao što sam objasnio, zaduženje nekakvih drugih subjekata. Kada se uzme u obzir činjenicu da se svi ti krediti koje sam sad naveo, autocestama, željeznicama i brodogradilištima ne vode pod zaduženje države, iako ih država vraća, a da se s druge strane glavnice dospjelih kredita samoj državi također ne računaju u proračunske, odnosno državne rashode, tada mi dolazimo do jedne iluzorne slike u proračunu, evo navest ću još jedan banalan primjer. Dospjele kamate se računaju kao proračunski rashod, ali vi imate jednu tezu koja se zove primarni suficit, vjerojatno se većina građana pita što je to primarni suficit? Pa primarni suficit je kada vi imate proračunske prihode i proračunske rashode, ali u te proračunske rashode ne računate ni dospjele glavnice kredite, ni dospjele kamate na kredite, niti dospjele kredite za sva državna poduzeća koja ih ne mogu vratit, a koje će država vraćat itd. i onda vi izađete pred medije i kažete mi imamo suficit proračuna. Pa kakav suficit proračuna kad je jasno da država se mora za 40 milijardi kuna zadužit samo ove godine? Kako? Zašto se, ako imamo višak u proračunu čemu onda 40 milijarde kuna država mora uzet novih kredita? Nema logike. Naravno logika je tu tek onda kad se shvati način na koji se sam proračun zapravo slaže i kako se u suštini prikriva stvarno stanje. Jer da uistinu postoji suficit proračuna, kao što vlada zna često govorit, pa ne bi onda bio problem financirat proračunske rashode. Ne bi se onda govorilo a nema novaca za bolesnu djecu, nema novaca za tim hitne pomoći u Zaprešiću, nema novaca za plaće radnicima Uljanika itd. zašto se to govori ako novaca ima? I kada se sve ovo što sam naveo uzme u obzir, jasno je da ovaj zakon o fiskalnoj odgovornosti neće ništa riješiti, zašto? Zato jer on dozvoljava nastavak ovih knjigovodstvenih igara, nastavak zapravo muljanja, nastavak prikrivanja stvarnog stanja. I vi ćete onda reci, ne znam, vi se zadužite na godišnjoj razini za 40 milijardi kuna da biste pokrili sve državne rashode, a onda kažete imamo primarni suficit proračuna ili bacite drugu foru, a to je kao deficit je 2%. čemu onda zaduženje od strane države ove godine za 40 milijardi kuna ako je deficit samo 2%. e zato jer deficit proračuna, to sam objašnjavao, ne obuhvaća sve državne rashode. Vi imate masu državnih rashoda koje ne vodite u proračunske rashode. Ali kako je objasnio meni gospodin Šuker, on je rekao na jedan dosta onako slikovit način, on je objašnjavao zapravo da kad vi dignete kredit pa vam taj kredit dođe na naplatu, to onda nije rashod, nego kad vi vraćate taj kredit uzimanjem novog kredita vi zapravo refinancirate stari kredit, vi nemate kao novo zaduženje. U biti radi se o tome da živimo u dužničkom sustavu u kojem je novac dug i u kojem se obračunava kumulativno kamata na kamatu i to složeno ukamaćivanje zapravo čini da ukupni državni dug raste. To je ključna stvar, oni kažu recimo smanjili smo državni dug, ma kako ste ga smanjili? Vi ste samo napravili nekakvu preraspodjelu u knjigovodstvu i odjedanput vidite kaže, imamo za milijardu kuna manji državni dug, a dug nikad bio nije veći. Pa tako bi svatko mogao. To je kao da imate čovjeka koji ima recimo dospijeva mu na naplatu svaki mjesec 5000 kuna kredita, plaća mu je 6000, troškovi su mu recimo života 2000 kuna i onda on kaže ja sam u deficitu samo 1000 kuna jer odnosno, fali mi samo 1000 kn, jer oni krediti koji mi dolaze 5000 kn na naplatu, ma ja to u biti ne računam kao rashod ili ne znam kako. Ugl. taj vaš model zabijanja glava u pijesak obiti će vam se u glavu, obija vam se već kod mirovinskih fondova koji traže zapravo da im država preda državnu imovinu, na ime državnog duga, zato jer su mirovinski fondovi svjesni toga, da država može održavati proračun samo beskonačnim zaduživanjem, odnosno, da nije u stanju vratiti svoje kredite, već samo uzima nove, sve veće i veće i time dug države postaje sve veći i veći. A kako je dug države sve veći, kako sve više milijardi ide stranim kreditorima, tako se povećava presija nad preostalim stanovništvom, koje već nije izbjeglo iz Hrvatske. To znači da se za 10 kn, 15 kn, 25 kn, zatvaraju poduzeća, odnosno, pekara, slastičarna, frizerski salon i još se pri tome i uvjerava nas, da će tim mjerama i na taj način državni proračun biti spašen. Gospodine Marić, možda nekog možete uvjeriti u to, kao što je i Linić svojedobno uvjeravao u to ljude, ali oni koji gledaju u širinu, koji razmišljaju malo apstraktnije od vas i vaših suradnika, mislim da njih u to ne možete uvjeriti, mene niste uspjeli uvjeriti i ja čekam dan, kada će konačno ova vaša politika biti u suštini poražena na izborima. Hvala.
Hvala imamo 2 replike, prva je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Kolega Pernar, govorimo o zakonu o fiskalnoj odgovornosti, ali je činjenica da taj papir dobro je napisan, imamo povjerenstvo, lipo izgleda, lipa je, bilo predstavljanje ovoga zakon od strane ministra. Ali, je činjenica, da zbog neodgovornosti Hrvatska nema grama zlata, 15 tona su prodali zlato. Hrvatska narodna banka, imamo guvernera, koja je odgovorna za nestabilnost, koja se dogodila u slučaju Agrokora gdje, nalazi sustav mjenice bez pokrića koje Agrokor koristi, 10 milijardi kn. Dok u isto vrijeme šalju inspekcije Vrgorac vinogradarima, šta su obrali svoje grožđe i što radi vino, zbog toga što nisu prijavili 10 tisuća kn moraju platiti kaznu. A to vino i grožđe ne vrijedi 5000 kn. Znači to je … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala odgovor poštovanog zastupnika Pernara. Izvolite.
Gospodine Bulj, znate li da smo od ulaska u EU, došli do toga da se proizvodnja vina doslovce prepolovila. Međutim, ovo ste zapravo odlično rekli, za mizerne viškove u blagajnama izdaju se … [[Govornik se ne razumije.]] kazne. A s druge strane imate nekog da ne kažem uhljeba u recimo gradu Đakovu, kojem dođe e-mail gdje piše daj isplati Jonesu Smithu 50000 eura na Kajmanske otoke, on isplati Jonesu Smithu 50000 eura i nikom ništa, pojeo vuk magare. Pa kaj ja, ja sam primio e-mail, pisalo u e-mailu, da piše ne znam, nečije ime, da ja to isplatim. I onda šta se dogaša? Ja bi razumio da je sustav drakonski pa neka kažnjava i onda ove za 10 kn viška, pa daj one koji stvore 50000 eura manjka, njih isto kazni, ali naravno, oni neće biti kažnjeni, biti će kažnjeni samo ova, sitna buranija ili sitne ribe, kako se već kaže.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Branimira Bunjca.
Hvala lijepa zastupniče Pernar. Znači mi živimo u sustavu, ako sam dobro razumio, u kojoj je državi dopušteno, da se beskonačno zadužuje kod banaka i da kredite refinancira kreditima. Ono što je paradoksalno u cijelom tom slučaju jest to da građanima nije dopušteno isti takav način otplate svojih dugova. Znači građanin kada ne može otplaćivati kredit, on jednostavno, uzme mu se sve što posjeduje. Pa nije u mogućnosti doći u hrvatsku banku ili neku drugu banku i reći dajte mi kredit s kojim ću otplatiti onaj stari kredit. Ne, njemu se uzima kuća, uzima mu se sva imovina, obrtna sredstva i tu se ustvari pokazuje, kako su banke, nekome majka a drugome maćeha i ustvari kako država traži od svojih građana da ispunjavaju one uvijete koje ustvari sama isto tako nije u mogućnosti napraviti. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Pernara.
Ukazali ste kolega Bunjac na farsu zvanu dug na dug, kamata na kamatu, beskonačno zaduživanje, model koji suštinski nije održiv, a to svako normalno zna. Ali, evo nas uvjeravaju glave, koji ovdje sjede, u većini su, da je taj model održiv, da on funkcionira, ne samo da funkcionira, da će funkcionirati u budućnosti i da ćemo upravo s takvim modelom na duge staze mi uspjeti i šta već. Međutim, iz svih rezultata ove politike, možemo doći do zaključka, da nećemo, da će porezna presija biti sve jača, da će se gaziti sve manji i manji subjekti, da će se uvesti porez na nekretnine, da će jednostavno vladati jedan teror manjine nad većinom i to manjine koje upravljana iz vana, manjine koja ne poštuje volju naroda, manjine koja služi onima kojih nisu birali, koja služi Bruxellesu i Washingtonu a ne hrvatskim biračima, niti Hrvatskom saboru.
Hvala. I završno, u ime Kluba Mosta će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Uvaženi ministre sa svojim pomoćnicima, kolegice i kolege. Zakon o fiskalnoj odgovornosti, predviđa jedno tijelo, tj. predsjednika povjerenstva i tijelo koje će kontrolirati fiskalnu odgovornost. Činjenica je da imamo brojna tijela koja kontrolu i stabilnost financiju i fiskalnu odgovornost. Nažalost Hrvatskoj toga nema. Imamo odlično, na papiru ministre napisane zakone. Ali, se konstantno krši i Ustav. Možemo krenuti od početka. Ovdje je kolega malo prije Šuker kazao što se tiče HANFA-e da nije bilo izvješća. Ne, ja sam prije godinu i pol dana digao kaznenu prijavu protiv Vijeća za stabilnost koje je dozvolio i znao da Agrokor koristi 10 milijardi kuna mjenica bez pokrića. To je znala HNB, to je znalo Ministarstvo financija, to je znala HANFA koji su ujedno i članovi toga tijela Vijeća za stabilnost. Nitko ništa ne poduzima. Ali niste svi ovdje stručnjaci. Ja sam čovjek obično sa srednjom školom i mene dopalo da ja dižem kaznenu prijavu protiv te neviđene pljačke. Kad govorimo o brodogradnji, svake godine državna revizija u svojim izvještajima nama ovdje ukazuje da se milijarde kuna troše netransparentno sredstva koja se moraju trošiti namjenski. I ona to dostavlja svim institucijama. Vi ministre možete potvrditi da li je to točno ili netočno. Primjer, splitsko brodogradilište. Ne troši se za brodogradnju. Time urušavamo i financijsku stabilnost i gube se radna mjesta i obrazovna struktura koji studiraju brodogradnju, strojarstvo, školujemo ih bez toga da mogu raditi ovdje nego morat će ići u treće zemlje. Zbog čega brodogradnja ako novac država daje za brodogradnju Brodosplitu, a Brodosplit ne ulaže u brodogradnju. I to revizija svake godine nama daje u svome izvješću. Prema tome to je 1+1. To je apsolutna neodgovornost. Dok u isto vrijeme kad radnici traže svoja prava u stečajnom postupku, ne mogu ih ostvariti. Primjera, radnici Dalmatinke. Stečajni zakon tako kaže. Jesu oni u prvome redu vjerovničkom, ali ne mogu oni se naplatiti. Ne vidim razlog zašto ne bi tim ljudima država svoja potraživanja u stečajnom postupku kao vjerovnik ne bi oprostila. Niti radnicima Dalmatinke, niti Konstruktora, niti Dalmacijavina, niti brojnih drugih tvrtki kaštelanskih ... [[Govornik se ne razumije.]] U tome trenutku kad se kontroliraju blagajne, tj. fiskalne kase, e onda za 5 kuna kao što smo rekli, idu velike drakonske kazne prema ljudima koji imaju male obrte ili nešto slično. Zato imamo prema poljoprivrednicima u ovome slučaju, evo ljudi koji sada beru svoje vinograde, sad je berba. I napravit će nešto vina ako nisu prijavili da su vršili berbu, već im dolaze rješenja od 10 tisuća kuna da moraju platiti kaznu. Prema tome, sustav je naopako okrenut. Mi smo prenormirani. Prema malome čovjeku, prema onome koji mora na ruralnom području živjeti, imati potporu od tih inspekcija i financijskih službi iz drugih inspekcija, koja bi trebale dat savjetodavnu dužnost, savjete, a ne ih kažnjavati. I brojni ti obrti, OPG-ovi se zatvore i ljudi idu graditi, idu raditi gdje? Idu u Irsku. Temeljno pravo je naše ako parlamenta o ovome govoriti da je država kao sustav financijski se odnosi neodgovorno, ugrožava stabilnost RH od HNB-a, Ministarstva financija i HANFA-e. To je u slučaju Agrokora jasno vidljivo, a vi ministre Mariću o tome sve ste znali, niste govorili javno, niste nas upoznali kao saborske zastupnike, to i danas znate i nemojte tako da vodite državu. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća će u ime Kluba zastupnika završnu riječ imati poštovani Ivan Pernar. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo, postoji poznato evanđeosko načelo da onakvim sudom kakvim budemo sudili i sami ćemo biti suđeni. Odnosno, da ne budemo licemjeri. Evanđelje nas poziva da ista pravila koja važe za nas same, da primijenjujemo i na druge. Međutim, mi danas u RH imamo situaciju da nas fiskalnoj odgovornosti uči gospodin Zdravko Marić koji je radio u Agrokoru, koji je znao ili morao znati što se u Agrokoru događa ili pak ako nije znao je zapravo opet u propustu što nije znao, odnosno čini se da onda u tom slučaju nije jednostavno imao kapacitet intelektualni da shvati zapravo što se događa. Sjećam se kad su rekli, ja mislim u novinama je to pisalo da nije bilo inspekcije nadzora u Agrokora 10 godina. Da oni sad kad su ušli, oni su svi u čudu. Kažu čudom se čude, nije im jasno kad kaže onaj je govorio svojedobno, ni me je jasno, onaj Raos književnik. I sad su oni, je li, njuškaju tamo, istražuju. Međutim, za razliku od Agrokora kojeg su inspekcije zaobilazile u širokom luku, danas država šalje inspekcije malim radnjama. U ribarnicu, u pekaru, u frizerski salon itd. I država uvjerava javnost da će poreznom presijom na najmanje privredne subjekte sa najmanjim prihodima hvatajući se za sitne račune uspjeti preokrenuti makroekonomske trendove, ono, ko ono sjećam se ono iz minusa u plus je bio jedan program. Tako možda i država misli da će proračunske rupe pokrit ovom masovnom poreznom represijom. Naravno, mi znamo da će se to neće dogoditi, a ja ću vas upozoriti na jedan problem. Vi znate i sami gospodine Marić, da ako vi kupite jedan proizvod za 10 kuna, prodate ga za 20 kuna, vi ćete morati odnosno neku robu, vi ćete morati platiti PDV na razliku u cijeni. Takva je priroda stvari. Ako vam je ulazni trošak za neku uslugu bio 20 kuna, vi ste na kraju tu uslugu mogli prodati za 40, platiti ćete OPDV na tih 20 kuna, to se zove dodana vrijednost. Međutim kada banka, strana banka u Hrvatskoj izda kredit od recimo milijun kuna i vi kroz kamatu vratite 2 milijuna kuna, banke ne mora platiti PDV na zarađenih milijun kuna. Zašto banka to ne mora? Dajte mi objasnite zašto strane banke u Hrvatskoj ne moraju platiti PDV na zaradu koju ostvare? E to je ono što meni nije jasno, gospodine Marić. Kako je to moguće? I naravno, ljudi se pitaju, ovi mali, pa zašto mene cijede za 10 kuna? Pa cijede tebe amigo, zato jer ne mogu ove velike. Ne mogu oni otići u Zagrebačku banku i reć vi ste, ne znam, državi dali 100 milijuna kredita, država vam je vratila 200, daj ti plati PDV kaj si zaradio. Ne može države to reći, zašto, zato jer ruka koja daje uvijek iznad one koja prima, zato jer stvarnu moć i vlast u Hrvatskoj imaju strane banke odnosno kreditori a ne narod. I Živi zid je nažalost jedina stranka u ovom Saboru koja govori o tom deficitu demokracije, tome da su sjednice Vlade lutkarska predstava, da premijer i ministri zapravo ne odlučuju o ničemu, da se sve odluke donose izvan granica naše zemlje i jedina smo nažalost stranka koja govori da novac kao dug odnosno sustav taj beskonačnog zaduživanja će na kraju dovesti u propast, da nije održiv. Iz tog razloga glasamo i glasat ćemo protiv svakog proračuna i protiv svakog plana financiranja koji je postavljen na ovakvim postavkama koje nam vi danas dajete a samim time i protiv ovog Zakona o fiskalnoj odgovornosti jer se on ne bavi centralnim pitanjem a centralno pitanje je tko stvara novac odnosno zašto ga država ne može stvarati, zašto može u opticaj ulaziti jedino putem kredita privatnih banaka, zašto država nije ta koja ga stvara a privatne banke potom raspodjeljuju? To su teška pitanja, ozbiljna pitanja na koja vi nažalost nemate odgovore, hvala.
Time zaključujem raspravu o ovoj točci a glasovat ćemo o njoj kad se steknu uvjeti.
Prijedlog Zakona o fiskalnoj odgovornosti, prvo čitanje, P.Z. br. 403. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: 1. Prihvaća se Prijedlog Zakona o fiskalnoj odgovornosti i 1. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga Zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 95 za, 21 suzdržan i 3 glasa protiv donijet Zaključak kao su ga predložila saborska radna tijela.
E sada bih vam dao par obavijesti, dakle mi ćemo raspravljati o slijedećoj točki do jedan sat, u jedan sat ćemo imati slobodni govor. U srijedu ćemo nastaviti raditi, u srijedu u 9 i 30 i to ćemo nastaviti sa dopunom dnevnog reda a te točke koje ćemo dopuniti dakle u srijedu u 9 i 30, o njima ćemo raspravljati u četvrtak tijekom dana. To su porezni zakon, set poreznih zakona, tako da evo, znamo malo unaprijed kakav nam je plan rada. Dakle, o ovoj točci i slijedećoj ćemo do jedan raspravljati a onda će biti slobodni govor. Slijedeća točka je naravno: - Prijedlog Zakona o provedbi Uredbe (EU) br. 2017/1131 o novčanim fondovima, prvo čitanje, P.Z.E. br. 404 Predlagatelj je Vlada RH temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani ministar financija Zdravko Marić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene dame i gospodo zastupnici. Evo predmetnim zakonom osiguravaju se pretpostavke za provedbu uredbe o novčanim fondovima izravno primjenjuju u svim državama članicama EU-a, odredbe su dužni primjenjivati svi novčani fondovi. Uredba o novčanim fondovima stupila je na snagu 20. srpnja 2017. s primjenom 21. srpnja 2018., uvodi značajne promjene u načinu rada i poslovanja novčanih fondova kako bi se osigurala veća razina zaštite za ulagatelja i ujednačili uvjeti poslovanja i razina zaštite ulagatelja u svim državama članicama EU te smanjili utjecaj tržišnih šokova na novčane fondove. Uredbom propisuju se dodatni stroži zahtjevi za novčane fondove prvenstveno u odnosu na investicijsku politiku i vrednovanje … [[Govornik se ne razumije.]] likvidnosti, diversifikaciju ulaganja. Što se tiče samog zakona, isti će omogućiti provedbu uredbe o novčanim fondovima i to na način da Hrvatska agencija za nadzor financijskih institucija se određuje kao tijelo nadležno za provođenje nadzora za primjenom uredbe i zakona, utvrđuje se postupak izdavanja odobrenja za osnivanje i planiranje novčanim fondovima, novčani fondovi upisuju se u Registar novčanih fondovima, propisani su izuzeci od ograničenja ulaganja propisane uredbe o novčanim fondovima, propisane su i nadzorne mjere te su propisani teži i lakši prekršaji za društvo za upravljanje te visine novčane kazne za pojedine prekršaje. Hvala lijepo.
Hvala. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, prvi će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Anton Kliman, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege, poštovani ministre sa suradnicom. Evo opet imamo jedan zakon iz serije uredbi EU-a koje moramo prihvatiti, dakle uredbu moramo ugraditi u naš zakonodavni sustav što se tiče financija. Ovom uredbom u principu se investicijski fondovi moraju preregistrirati na način ako žele se baviti novčarskim poslovima u novčane fondove. Kratko rečeno i kroz tu uredbu se primjenjuju stroga pravila EU-a kako ti fondovi moraju poslovati na tržištima da bi se mogli ispuniti zahtjevi za isplatu ulagatelja, posebice za vrijeme tržišnih stresova. Jedinstvena pravila za portfelj novčanog fonda isto su tako potrebna kako bi se osiguralo da se novčani fondovi mogu nositi sa znatnim i iznenadnim zahtjevima za isplatu velikog broja ulagatelja. Jedinstvena pravila za novčane fondove nadalje su potrebna kako bi se osiguralo nesmetano funkcioniranje tržišta kratkoročnog financiranja za financijske institucije, korporativne izdavatelja kratkoročnih dužničkih financijskih instrumenata i vlade. Osim toga, oni su potrebni kako bi se osigurao jednak tretman ulagatelja u novčani fond i izbjeglo da primatelji kasnijih isplata budu u nepovoljnom položaju kako se isplate privremeno suspendiraju ili ako se novčani fond likvidira. Što se tiče samog ovog zakona, isti će omogućiti provedbu uredbe o novčanim fondovima i to na način da će hrvatska agencija za nadzor financijskih institucija HANFA odrediti kao tijelo nadležno za provođenje nadzora. Utvrđuju se postupke izdavanja odobrenja za osnivanje upravljanje novčanim fondovima, uređuje se registar novčanih fondova koji vodi HANFA, propisani su izuzeci od ograničenja ulaganja propisana uredbom o novčanim fondovima itd., itd. Dakle, jedan zakon koji se mora primijeniti, dakle to je ova uredba broj 2017/1131 o novčanim fondovima i jednostavno meni se čini da malo i kompliciramo sa tim zakonima, mislim da bi se to trebalo u jednom čitanju i rješavati, a kao što je i za ovaj prijašnji zakon o fiskalnoj odgovornosti napomenuo kolega Šuker. Za tu neku moju misao potkrijepit ću i time da je po ovom obrascu što smo dobili o izvješću o provedenom savjetovanju sa zainteresiranom javnošću nije bilo niti jedne zaprimljene primjedbe, dakle evo i u tu svrhu i na taj način bih htio potkrijepiti tu neku moju primjedbu i mislim da bi zaista trebali te zakone primijeniti u jednom čitanju. Dakako, HDZ će podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Boris Lalovac.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicom. Također evo odmah se slažem sa kolegom Klimanom da bi ovakvi zakoni evo iz oporbe svakako podržali da se donese po hitnoj proceduri, pogotovo budući da se radi o uredbi gdje znamo da su nam mogućnosti nekakvo mijenjanje unutar te uredbe vrlo ograničeno, zato što ona mora se primjenjivati u svim zemljama članicama zbog jedinstvenog financijskoga tržišta i na ovakav način svakako i onima koji kasnije trebaju, na koji se odnosi ova uredba da se svakako čim prije pripreme, kao što je ovdje već bilo rečeno odnosi se isključivo na novčane fondove, poznajući trenutno financijsko tržište takvi novčani fondovi trenutno u RH nisu bili zakonski uređeni kao jedna posebna vrsta investicijskih fondova, nego su svi ti fondovi, novčani fondovi, dionički, obveznički, mješoviti fondovi itd. oni su bili definirani zakonom o otvorenim investicijskim fondovima sa javnom ponudom gdje ulažu zapravo građani u takve oblike, svoj novac u takve oblike koji će im sutra donijeti nešto veće prinose nego što je sami taj depozit, iako je karakteristika samih tih novčanih fondova da oni daju nešto niže prinose nego što su to prinosi obvezničkih fondova, odnosno najviše prinose daju dionički, ali oni su zapravo ti fondovi su i najrizičniji, a novčani fondovi su najmanje rizični jer prema portfelju, strukturi njihovog ulaganja najveći dio ulaganja ulažu u depozite, odnosno drže novac uglavnom na računima i drže određene vrijednosnice, mislim kratkoročne vrijednosne papire ministarstva financija, depozite, tako da je struktura njihovih ulaganja definirana. Ovime će se još u tome djelu pooštriti tako da su upravo na taj način kada se događaju nekakvi stresovi na financijskim tržištima, znači ljudi prvo što rade zapravo povlače svoj novac iz novčanih fondova kada se dogodi određena financijska kriza i upravo da bi se moglo reagirati i da ne bi zapravo ti novčani fondovi, da kažem ono presušili, najgore je kada idete po svoj udio novčanog fonda ne možete ga povući, na ovaj način se zapravo stavlja određena stroža pravila za upravljanje novčanim fondovima i oni koji se neće preregistrirati da tako kažem na financijskom tržištu, morat će te novčane fondove voditi u nekim drugim oblicima i imati nekakvu drugu investicijsku strategiju. Kada se gledaju novčani fondovi u RH, ne fondovi novčani, nego ukupno investicijski fondovi sa javnom ponudom, oni vam negdje upravljaju sa … [[Govornik se ne razumije.]] oko 19 milijardi kuna, negdje 8, 8 i pol milijardi kuna vam upravljaju sa dioničkim, sa obvezničkim, dakle uglavnom ulažu u obveznice RH ili nekakve druge obveznice nekih drugih zemalja, a iza njih su zapravo novčani fondovi koji imaju nekakvu aktivu oko 7,1, 7,2 milijarde kuna. tako da se zapravo ovaj zakon odnosi na tih 20ak novčanih fondova koji upravljaju sa nekom aktivom od 7,1 milijardu kuna, a preko 5 i pol milijardi kuna imaju uložene određene vrijednosnice, tako da će svi oni građani koji imaju uložena određena novčana sredstva u te novčane fondove vrlo ubrzo nakon primjene ovoga zakona moraju pogledati svoje, znači ako imaju u investirane novac u novčane fondove svakako taj novčani fond će ih obavijestiti da li će se dalje zapravo preregistrirat ili će imati nekakvu drugu investicijsku strategiju tako da svakako za one građane koji ulažu u novčane fondove, za njih će biti određena promjena na novčanom tržištu. Međutim kažemo budući da se radi o uredi EU i dok utvrđuju ova pravila koja trebaju biti jedinstvena za Europsko tržište, za financijsko tržište gdje s ovim načinom i hrvatsko financijsko tržište postaje dio integriranog europskog fin.tržišta, smatramo da kažem ubuduće ovakve zakone svakako možemo donositi i po hitnoj proceduri i klub SDP-a će podržati ovaj zakon. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sad idemo na pojedinačnu raspravu. Za nju se javio poštovani zastupnik Gordan Maras. Nema ga. Gubi pravo na govor. I time bismo onda zaključili raspravu o ovoj točci a glasovati ćemo o njoj kada se steknu uvjeti. Budući da sam najavio da ćemo u 13h nastaviti sa slobodnim govorom onda moram dati stanku od pola sada do 13h, rado bih da nastavimo inače i da prije završimo ali kolega koji su se javili nema ovdje, bilo bi nekorektno da odmah nastavimo. Prema tome, pričekati ćemo do 13h. Hvala vam lijepa. STANKA U 12,31 SATI
Prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU br. 2017/1131 o novčanim fondovima, prvo čitanje, P.Z.E. br. 404, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: 1. Prihvaća se Prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU br. 2017/1131 o novčanim fondovima i 1. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta Konačnog prijedloga Zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 101 za, 14 suzdržanih i 3 protiv donijet Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Sada prelazimo na izjašnjavanje po klubovima zastupnika tzv. slobodni govor s tim da još samo jedna informacija, na kraju današnjeg dana ako stignemo, raspravili bi i Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva jer imamo neke zahtjeve koje smo u međuvremenu dobili. Sada prelazimo dakle na raspravu po klubovima, prvi se za riječ javio u ime Kluba zastupnika SDSS-a poštovani kolega Milorad Pupovac, izvolite.