Cijenjene gospođe i gospodo zastupnici! Otvaram 4. sjednicu Hrvatskoga sabora. Sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade Republike Hrvatske doktora Ivu Sanadera, potpredsjednice i potpredsjednike i nazočne članove Vlade Republike Hrvatske. Zapisnik 3. sjednice Hrvatskog sabora primili ste na sjednici. Ima li primjedbi na zapisnik? Ne vidim da se netko javlja. Utvrđujem da smo usvojili zapisnik 3. sjednice Sabora u predloženom tekstu. Gospođe i gospodo zastupnici! Prelazimo na utvrđivanje dnevnoga reda. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donose po hitnom postupku. U prijedlogu dnevnog reda pod točkom 2., 3., 4., 5. i 15. navedeni su zakoni koji se predlažu donošenje po hitnom postupku. To su: - Prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Europske zajednice i Republike Hrvatske o sudjelovanju Republike Hrvatske u "Financijskom instrumentu za civilnu zaštitu" sa Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. broj 37, - Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Međunarodne agencije za atomsku energiju kojim se mijenja i dopunjuje Protokol uz Sporazum Republike Hrvatske i Međunarodne agencije za atomsku energiju o primjeni garancija u vezi s Ugovorom o neširenju nuklearnog oružja sa Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 36, - Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Kraljevine Danske o općim uvjetima danske bilateralne pomoći Hrvatskoj s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 43, - Prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Europske zajednice i Republike Hrvatske o sudjelovanju Republike Hrvatske u Programu zajednice Media 2007. do 2013. s Konačnim prijedlogom zakona, hitni je postupak. Dakle, P.Z. br. 42, - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika sa Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 38. Ima li tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovih zakona? Da. Gospodin zastupnik Šprem. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi kolege zastupnici i zastupnice, premijeru i predstavnici Vlade i članovi vlade. Ja imam prigovor temeljem članka 205. Poslovnika Sabora na to da se Zakon o sigurnosti prometa na cestama donosi po hitnom postupku i to stoga što je taj zakon uvijek se donosio na način da je u njemu u postupku donošenja sudjelovalo puno ljudi, od stručne javnosti do najšire javnosti. Ako se nije provodila javna rasprava onda se sigurno nije donosio zakon po hitnom postupku. Pošto je predlagatelj mimo očekivanja nas ostalih taj zakon trebao biti predložen u formi cjelovitog teksta, integralnog teksta a ne u formi izmjena i dopuna kao što se najavljivano, onda je red da se taj zakon donosi po redovitom postupku. I zato ja s obzirom na tu činjenicu i ogroman interes stručne i šire javnosti i njegov značaj za živote i zdravlje ljudi predlažem da se taj zakon donose u redovitom postupku. I predlažem s obzirom na to da se skine oznaka E. Ona se može naknadno staviti kada se barem na mjesec dana omogući rasprava o, danas, odnosno na ovoj sjednici u prvom čitanju, a tek na idućoj sjednici u drugom čitanju. Hvala lijepa.
Dakle, ovdje sam pročitao pet zakona kojim tražim da i pitam da li ima primjedbi? Dakle, taj zakon nije u ovim, on je pod P.Z.E. i glasovat ćemo i o tome. Dakle, ima li primjedbi na ovih pet predloženih zakona po hitnom postupku? Nema. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovih zakona? Pitam ponovo? Nema. … [[Upadica se ne čuje.]] Glasovanje. Molim vas da utvrdite kvorum! Nazočno je 105 zastupnika. Možemo pristupiti glasovanju! Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Europske zajednice i Republike Hrvatske u sudjelovanju Republike Hrvatske u "Financijskom instrumentu za civilnu zaštitu"? Tko je za prijedlog hitnog postupka? Hvala. Ima li netko protiv? Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno u dnevni red po hitnom postupku uvršten ovaj zakon. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Međunarodne agencije za atomsku energiju kojim se mijenja i dopunjuje Protokol uz Sporazum Republike Hrvatske i Međunarodne agencije za atomsku energiju o primjeni garancija u vezi s ugovorom o neširenju nuklearnog oružja? Tko je za? Ima li protiv? Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je sa 107 glasova, dakle jednoglasno prihvaćen ovaj prijedlog. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Kraljevine Danske o općim uvjetima danske bilateralne pomoći Hrvatskoj? Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno sa 108 glasova prihvaćen ovaj prijedlog. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Europske zajednice i Republike Hrvatske o sudjelovanju Republike Hrvatske u programu zajednice medija 2007.-2013. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je sa 108 glasova jednoglasno prihvaćen ovaj prijedlog. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika? Tko je za? Hvala. Protiv? Ima li suzdržanih? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno sa 110 glasova prihvaćen prijedlog po hitnom postupku. U dnevnom redu uvršteno je trinaest zakona koji se usklađuju s propisima Europske unije od kojih je deset po hitnom postupku. Akti koji nose naznaku P.Z.E. za koje se traži hitni postupak uvrštene su u Prijedlog dnevnog reda po točkama 6., 9., 10., 11., 12., 13., 14., 16., 18. i 19. Sukladno članku 161. Poslovnika zakonima koji se usklađuju s propisima Europske unije primjenjuje se hitni postupak ako to predlagatelj zatraži te se o njima ne glasuje. Međutim, zastupnik Boris Šprem je predložio da ne ide po hitnom postupku ovaj Zakon o sigurnosti na cestama, pa molim Vladu da se očituje o tom prijedlogu. Da, izvolite. Predsjednik Vlade gospodin doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, dame i gospodo zastupnici. Mi u Vladi prihvaćamo prijedlog zastupnika Šprema da se raspravi u dva čitanja ovaj zakon, ali budući da inzistiramo da primjena počne od 1. lipnja i zbog turističke sezone i drugih razloga onda predlažem da on bude na ovoj sjednici Sabora ali u dva čitanja.
Hvala lijepa. Gospodin Nenad Stazić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, uvaženi premijeru, članovi Vlade, kolegice i kolege. Postoji još jedan zakon koji ima oznaku P.Z.E. i za koji se predviđa hitni postupak, to su izmjene i dopune Zakona o sprječavanju sukoba interesa. Protivimo se tome da se taj zakon mijenja po hitnom postupku. Najprije mislimo da je neopravdano da on ima oznaku P.Z.E. jer promjene koje se ovdje predviđaju nisu nikakvo usklađivanje sa zakonodavstvom Europske unije. Činjenica jest da mi imamo zakon koji je važeći i koji regulira ovo područje i po tom zakonu se ne postupa. Dakle, iako imamo zakon po tom zakonu nije imenovano Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa. Mi danas nemamo povjerenstvo, nemamo tijelo koje bi pratilo eventualni sukob interesa kod dužnosnika. I najprije zahtijevamo da se poštuje aktualni važeći zakonski propis. A drugo, s obzirom da se ovim izmjenama predviđenim kako ih predlaže Vlada predviđa ovo povjerenstvo zapravo mu iščupati zube i oduzeti svaku moć kontrole sukoba interesa jer se predviđa da predsjednik toga povjerenstva više ne bude zastupnik iz redova opozicije nego da bude tzv. nestranačka osoba koju će dakako birati parlamentarna većina u ovom Saboru i koji će biti eksponent te parlamentarne većine i sasvim sigurno će mu biti zadaća čuvati interese te parlamentarne većine i Vlade a ne sprječavati sukob interesa.
Kad se otvori rasprava onda ćete iznositi argumente.
Prema tome, dajem samo argument.
Molim vas, kad se otvori rasprava nemojte raspravljati o meritumu točke dnevnog reda. Vi ovdje ste iznijeli prijedlog da se ne uvrsti po hitnom postupku, i o tome je riječ i o ničemu drugom. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim Vladu da se očituje i o ovom prijedlogu. Izvolite. Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader.
S istim argumentima koje je zastupnik upotrijebio za svoj prijedlog, s tim argumentima inzistiramo na hitnom postupku da se što prije to riješi.
Dakle, pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo, te se taj dnevni red sukladno članku 203. stavku 4. Poslovnika smatra utvrđenim. Gospođe i gospodo zastupnici, ja bih sada sukladno članku 205. stavak 2. Poslovnika trebao objaviti dnevni red. Predlažem da u odnosu na 11. točku dnevnog reda koju je Vlada prihvatila da ide u prvo čitanje, s time da i drugo čitanje bude u tijeku ove sjednice sve ostale točke dnevnog reda su prihvaćene. Pa dozvolite da ne čitam cijeli dnevni red. Dakle, i ova točka 16. koju je stavio primjedbu gospodin Stazić ulazi u dnevni red kao P.Z.E. pod brojem 16. Na taj način smo utvrdili dnevni red.
Dame i gospodo, nastavljamo sjednicu. Ja bih predložio dopunu dnevnog reda. Klub zastupnika HDZ-a zastupnik Andrija Hebrang.
Gospodine predsjedniče. U ime kluba predlažem glasovanje rukom jer nemamo svi ključiće. Hvala.
Dobro. Hvala lijepa. Predložit ću dnevni red slijedećim točkama ove sjednice: - Izbor tri suca Ustavnog suda, - Prijedlog zakona o dopuni Zakona o blagdanima, spomen danima i neradnim danima u Republici Hrvatskoj, - Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o potvrđivanju Europske povelje o lokalnoj samoupravi, hitni postupak, - Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o klasifikaciji neobrađenog drva, hitni postupak, - Prijedlog zakona o potvrđivanju Protokola o registrima, ispuštanju i prijenosu onečišćujućih tvari uz Konvenciju o pristupu informacijama i sudjelovanju javnosti u odlučivanju pristupu pravosuđa i pitanjima okoliša, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. br. 60, - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prijevozu u cestovnom prometu, hitni postupak, P.Z.E. br. 61, - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim pristojbama u području prava intelektualnog vlasništva, hitni postupak, P.Z.E. br. 59, - Konačni prijedlog Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći, drugo čitanje, P.Z.E. br. 27, - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pošti, hitni postupak, P.Z.E. br. 62, - Prijedlog zakona o potvrđivanju Europske konvencije o naknadi štete žrtvama kaznenih djela nasilja, P.Z.E. br. 57, - Prijedlog Strategije razvitka riječnog prometa u Republici Hrvatskoj 2008. do 2018., - Izvješće o radu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti u 2007. godini, - Programsko i financijsko izvješće Hrvatskog olimpijskog odbora za 2007. godinu, - Prijedlog Odluke o imenovanju pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom, - Prijedlog Odluke o razrješenju dosadašnjeg ravnatelja i zamjenice ravnatelja, o imenovanju novog ravnatelja i zamjenice ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka, - Prijedlog Odluke o razrješenju dijela dosadašnjih i o imenovanju dijela novih članova Vijeća za elektroničke medije. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Napominjem da slijedeći zakoni i to Prijedlog zakona o potvrđivanju Protokola o registrima, spuštanju i prijenosu itd. je P.Z.E. br. 60, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prijevozu u cestovnom prometu isto je P.Z.E. br. 61, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama o upravnim pristojbama u području prava intelektualnog vlasništva P.Z.E. br. 59, i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pošti P.Z.E. br. 62 i Prijedlog zakona o potvrđivanju Europske konvencije o naknadi štete žrtvama kaznenih djela nasilja P.Z.E. br. 57, obzirom da nose oznaku P.Z.E. o primjeni hitnog postupka kod donošenja ovih zakona ne glasujemo prema članku 161. Poslovnika. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja ostalih predloženih zakona i to ovaj Prijedlog zakona o dopuni Zakona o blagdanima i spomen danima, drugo Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o potvrđivanju Europske povelje o lokalnoj samoupravi i Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o klasifikaciji neobrađenog drva? Na ova tri prijedloga zakona ima li primjedbi na hitnost postupka? Nema. Idemo na glasovanje. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopuni Zakona o blagdanima, spomen danima i neradnim danima u Republici Hrvatskoj? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Sa 70 za, 14 protiv i 2 suzdržana zakon je uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o potvrđivanju Europske povelje o lokalnoj samoupravi? Hvala. Protiv? Suzdržan? Jednoglasno sa 88 glasova za uvršten u dnevni red po hitnom postupku. I konačno, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o prestanku važenja Zakona o klasifikaciji neobrađenog drva? Hvala. Protiv? Suzdržan? Jednoglasno sa 88 glasova za. Ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbi na uvrštenje ostalih predloženih točaka u dnevni red 4. sjednice? Nema. Dame i gospodo zastupnici, dopuna dnevnog reda je utvrđena. Gospođe i gospodo zastupnici sukladno članku 204. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 4. sjednice točkama: Prijedlog zakona o uvođenju Europske zadruge, hitni postupak, P.Z.E. br. 67, Prijedlog zakona o sigurnosnim provjerama, prvo čitanje, P.Z.E. br. 66, Izvješće o provedbi plana humanitarnog razminiranja i utrošenim financijskim sredstvima za 2007. godinu, Izvješće o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti Republike Hrvatske 2006. godine, Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti Republike Hrvatske 2008. godine. Prijedlog programa statističkih aktivnosti Republike Hrvatske 2008.-2012. i Prijedlog odluke o imenovanju člana Odbora za etiku, znanost i visoko obrazovanje. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Napominjemo da Prijedlog zakona uvođenja Europske zadruge, hitni postupak, P.Z.E. br. 67 nosi oznaku P.Z.E. pa u primjeni, kod donošenja hitnog postupka kod donošenja ovog Zakona ne glasujemo. Ima li tko od zastupnika primjedbi na uvrštavanje ostalih predloženih točaka u dnevni red 4. sjednice? Ima li tko od zastupnika primjedbi na uvrštavanje ostalih predloženih točaka u dnevni red 4. sjednice? Gospodin zastupnik, potpredsjednik Doma Neven Mimica. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. U skladu sa člankom 161. Poslovnika predložio bih da Odbori za Ustav, Poslovnik i politički sistem i Odbor za zakonodavstvo razmotre uvrštavanje po hitnom postupku ovog prvog zakona o uvođenju Europskih zadruga koji je P.Z.E. Međutim, u skladu s tim člankom može se ako postoji sumnja u usklađenost tog zakona sa Ustavom i pravnim sustavom ipak zakon poslati u dva čitanja na osnovu mišljenja ova dva Odbora. Naime, mislim da se ovdje radi o uvođenju izravnog učinka europskih zakona u nacionalno zakonodavstvo i predložio bih da to razmotre dva nadležna Odbora. Hvala.
Hvala. Zastupnik Šime Lučin.
Gospodine potpredsjedniče, nemam primjedbe nego me interesira je li možda greška. P.Z.E. br. 66 uvršten je kao prvo čitanje. Do sada je bila praksa da se uvađa.
Govorite o zakonu broj 67?
Ne, govorim o Prijedlogu zakona o sigurnosnim provjerama. On nosi oznaku P.Z.E. a ide u prvo čitanje. A ovdje imamo slučaj po meni težeg i važnijeg zakona koji.
To je komentar. Predlagatelj može i prijedlog zakona koji je P.Z.E. staviti u hitni postupak a može i prema svojoj procjeni staviti ga i u prvo čitanje.
Dobro, ali mi smo ti koji donosimo konačnu odluku.
Da, ali to je stvar prijedloga predlagatelja. U pogledu ovoga drugoga Prijedloga zakona o uvođenju europske zadruge gdje je zastupnik gospodin potpredsjednik doma Neven Mimica predložio da taj prijedlog zakona ide u dva čitanja, to je moguće jedino u slučaju kada bi matično radno tijelo ili Odbor za Ustav i politički sustav ili Odbor za zakonodavstvo, kad bi ti dakle odbori predložili da se zakon raspravi u prvom čitanju s razloga da nije sukladan Ustavu ili pravnom sustavu. Budući da to matično radno tijelo ni odbori nisu predložili ovo je samo inicijativa zastupnika potpredsjednika Mimice, budući da odbori to nisu predložili onda iz tih razloga ja ne mogu to ni staviti, zastati sa glasovanjem i staviti na dnevni red da bi odbor o tome odlučivao. To sada ne možemo jer mi ne možemo uvesti jednu praksu da kada je zakon donesen, prijedlog zakona po P.Z.E. a predložen je po hitnom postupku da se inicira sastanak matičnog radnog tijela ili odbora koji bi trebali onda odlučiti o tome da li će se takav zakon donosi po hitnom postupku. Zastupnik Neven Mimica povreda Poslovnika. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, povrijeđen je članak 161. stavak 2. Poslovnika. Naime, držim da jednostavno Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sistem i Odbor za zakonodavstvo moraju staviti na dnevni red ovako uvrštene točke dnevnog reda da bi uopće mogle ocijeniti jesu li u skladu sa Ustavom i pravnim sustavom. Ovako tvrditi da oni jesu u skladu s Ustavom i pravnim sustavom samo zato što ova dva odbora to nisu raspravljala i nisu pokrenuli inicijativu ocjenjivanja mislim da se onda niti jedan zakon ne može vratiti u dva čitanja ako ne dođe na dnevni red nadležnih odbora.
Nažalost, ne dijelim vaše pravno gledište ni mišljenje jer ovdje je Poslovnik precizno jasan. Odbor ili matični odbor ili Odbor za Ustav treba donijeti takvu odluku i utvrditi. Ne može se na posredni način izvoditi ovo. Ako ne prihvaćate ovo objašnjenje ja ću dati o tome da se očituje i matični Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav kojega sam ja predsjednik a vi član pa ćemo mi o tome raspraviti. Ali sada ne mogu dati na glasovanje ovaj prijedlog jer on ide po hitnom postupku. Ako odbor zaključi post festum naknadno onda ćemo … [[Govornik se ne razumije.]] toj odluci donijeti i drugu odluku. Ima li primjedbi nekih drugih prijedloga, prigovora na ostale točke dnevnog reda na uvrštavanje u dnevni red? Nema. Dame i gospodo zastupnici, dopuna dnevnog je završena. Na Galeriji su nam se pridružili članovi Zajedničke komisije za administrativne poslove Parlamentarne Skupštine Bosne i Hercegovine koji su u službenom posjetu Hrvatskom saboru. [[Pljesak!]] Dozvolite da u ime zastupnica i zastupnika i u svoje osobno ime pozdravim voditelja izaslanstva gospodina Remziju Kadrića i članove izaslanstva.
Gospođe i gospodo zastupnici, sukladno članku 204. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 4. sjednice točkama. Prvo, Izvješće mandatno-imunitetskog povjerenstva. Drugo, Prijedlog zakona o sprječavanju zlostavljanja na radu, prvo čitanje, P.Z. br. 55., predlagatelj: Klub zastupnika SDP-a. Treće, Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o potvrđivanju Europske povelje o lokalnoj samoupravi, prvo čitanje, P.Z. br. 65, predlagatelj: Odbor za lokalnu, područnu (regionalnu) samoupravu. Četvrto, Prijedlog zakona o doplatku na sljepoću, prvo čitanje. Ali nije mi suvisla rečenica. Molim? Neka je štamparska greška. U svakom slučaju vratit ćemo se na puni naziv točke dnevnog reda. P.Z. br. 63, predlagatelj: Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Peto, Prijedlog zakona o dopunama Zakona o kaznenom postupku, prvo čitanje, P.Z. br. 68, predlagatelj: zastupnik Dragutin Lesar. Šesto, Konačni prijedlog zakona o sigurnosti prometa na cestama, drugo čitanje, P.Z.E. br. 39. Sedmo, Prijedlog zakona o minimalnoj plaći, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 71. Osmo, Prijedlog zakona o suzbijanju diskriminacije, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 74. Deveto, Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o zdravstvenom osiguranju, zaštite zdravlja na radu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. 72. Deseto, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 76. Jedanaesto, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim i stvarno-pravnim odnosima u zračnom prometu, sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. 73. Dvanaesto, Prijedlog zakona o upravnoj inspekciji, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. 78. Trinaesto, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o eksplozivnim tvarima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. 79. Četrnaesto, Prijedlog zakona o potvrđivanju mnogostranog Sporazuma između Europske zajednice i njezinih država članica Republike Albanije, Bosne i Hercegovine, Republike Bugarske, Republike Hrvatske, bivše jugoslavenske Republike Makedonije, Republike Island, Republike Crne Gore, Kraljevine Norveške, Rumunjske, Republike Srbije i misije privremene uprave Ujedinjenih naroda na Kosovu o uspostavi europskog, zajedničkog zračnog prostora, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. 77. Petnaesto, Prijedlog zakona o potvrđivanju instrumenta za izmjenu i dopunu Statuta Međunarodne organizacije rada, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. 75. Šesnaesto, Prijedlog zakona o potvrđivanju i izmjeni dopune članka 25. i 26. Konvencije o zaštiti i uporabi prekograničnih vodotoka i međunarodnih jezera, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. 70. Prijedlog zakona o doplatku na sljepoću, eto tako se sad zove ovaj pod brojem četiri. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Napominjem da su zakoni, da ih ne čitam, a spomenut ću samo brojeve P.Z.E. br. 74, P.Z.E. 72, P.Z.E. 76, P.Z.E. 73, P.Z.E. 78, P.Z.E. 79, P.Z.E. 77 nose oznaku P.Z.E, pa po primjeni hitnog postupka kod donošenja ovih zakona ne glasujemo. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ostalih predloženih zakona? To su Prijedlog zakona o minimalnoj plaći, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. 71, Prijedlog zakona o potvrđivanju instrumenta za izmjenu i dopunu Statuta Međunarodne organizacije rada, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. 75, Prijedlog zakona o potvrđivanju izmjena i dopuna članka 25. i 26. Konvencije o zaštiti i uporabi prekograničnih vodotoka i međunarodnih jezera, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. 70. Ima li primjedbi na hitnost? Ako nema, glasovat ćemo od ova 3 predložena zakona po hitnom postupku. Prvo, Prijedlog zakona o minimalnoj plaći, s konačnim prijedlogom zakona. Tko je za primjenu hitnog postupka? Molim uključimo se. Najprije kvorum, pa onda ćemo glasovati. Utvrdit ćemo kvorum. 115, imamo kvorum. Molim uključimo se za glasovanje za zakon. Izvolite. Uključimo se i glasujmo. Za hitni postupak ovaj broj 71. Rezultat? Za hitni postupak glasovalo je većinom glasova, 101 za i 2 suzdržana. Idemo dalje. Prijedlog zakona o potvrđivanju instrumenata za izmjene i dopune Statuta Međunarodne organizacije rada sa konačnim prijedlogom zakona P.Z.E. 75. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Prihvaćen je hitni postupak većino glasova, 100 za i 6 suzdržanih. Idemo dalje. Prijedlog zakona o potvrđivanju i izmjeni dopune članka 25. i 26. Konvencije o zaštiti i uporabi prekograničnih vodotoka i međunarodnih jezera, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. 70. Molim uključimo se i glasujmo. Može izvolite. Rezultat? Ovaj je prijedlog prihvaćen sa 108 glasova za i 2 suzdržavan. Utvrđujem da su sva tri dakle prihvaćena po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbe na uvrštavanje ostalih predloženi točaka u dnevni red 4. sjednice? Nema. Dame i gospodo zastupnici, dopuna dnevnog reda je utvrđena. Kvorum molim da vidimo. Jer kad sam ja objavio već u međuvremenu su 3, 4 zastupnika napustila sabornicu. Izgleda da je bolje ne objavljivati da ćemo glasovati. 79, imamo kvorum. Predlažem da se u dnevni red uvrste 5 točaka: Prvo, Prijedlog zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi. To je prvo čitanje P.Z.E. broj 84. Drugo, Prijedlog zakona o medicinskim proizvodima sa Konačnim prijedlogom zakona, to je hitni postupak, P.Z. broj 83. Treće, Prijedlog zakona o službenicima i namještenicima u lokalnoj i područnoj, regionalnoj samoupravi s Konačnim prijedlogom zakona. Hitni je postupak, P.Z. broj 80. Četvrto, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničnoj trgovini sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni je postupak, P.Z. broj 81. I peto, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti biljnih sorti sa Konačnim prijedlogom zakona. Također hitni postupak P.Z.E. broj 82. Svi su ovi prijedlozi zakona u pretincima zastupnika. Naglašavam da je prvo, prvi prijedlog u prvom čitanju. Dakle o odgoju i obrazovanju, osnovnoj i srednjoj školi je, ali je i taj P.Z.E. Prema tome ima li, dakle ne glasujemo o hitnosti postupka budući da su svi zakoni P.Z.E. i stavljam na glasovanje da se ovih 5 zakona uvrsti u dnevni red. Molim dizanjem ruku tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Protiv? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno sa 79 glasova prihvaćeno uvrštavanje u dnevni red ovih 5 pročitanih prijedloga zakona. Hvala lijepa. Idemo dalje. Molim, molim predsjednike radnih tijela budući da je uvršteno u dnevni red da što je moguće prije odrade, ovaj, na svojim sjednicama kako bi mogli koncem ili četvrtak ili petak početi raspravu o nekim od ovih zakona.
Gospodine predsjedniče Sabora, gospodine predsjedniče Vlade sa suradnicima, kolegice i kolege. Moje pitanje je iz domene Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina i želio sam ga predstaviti potpredsjednici Vlade Jadranki Kosor koja se bavi tom problematikom. Mislim da će koliko sam informiran odgovor dati državni tajnik pa bih ga ja postavio. Pet godina je prošlo od donošenja Ustavnog Zakona o pravima nacionalnih manjina, a neki bitni segmenti iz ovog zakona se uopće ne sprovode ili sprovode izrazito slabo i zanemarljivo. Usprkos slovu zakona pripadnici srpske i drugih manjinskih zajednica značajno su podzastupljeni u pravosuđu, Ministarstvu unutarnjih poslova, državnoj upravi te tijelima lokalne vlasti. Iako se pokušalo donošenjem novih zakona i nekih redovitih mjera stanje popraviti, to se nije dogodilo, niti je došlo do poboljšanja u zapošljavanju. Imamo loše planove prijema u državne institucije i ministarstva, vrlo česte primjene diskriminacije što ozbiljno narušava zakonodavne okvire te koči proces povratka i reintegracije. Sve to dovodi do lošeg funkcioniranja pojedinih službi i institucija i nekih teritorijalnih jedinica. Znamo da Vlada priprema posebne mjere za provedbu ovoga Zakona, da se neke odnose baš na zastupljenost pripadnika nacionalnih manjina u tijelima državne uprave, pravosudnim tijelima te jedinicama lokalne i područne uprave. Pitanje glasi, na koji način i u kojem roku Vlada može učiniti vidljivom primjenu Ustavnog Zakona o pravima nacionalnih manjina, posebno ovaj članak 22. stavak 1. do 4., koji se odnosi na srazmjernu zastupljenost pripadnika nacionalnih manjina u zapošljavanju?
Hvala. Odgovoriti će državni tajnik gospodin Mesarić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora, dame i gospodo zastupnici. Pitanje provođenja Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina, ja mogu samo reći, Vlada će provesti u potpunosti i ispuniti sve uvjete iz Ustavnog Zakona o provođenju manjina koji je uostalom i dio koalicijskog dogovora.
Hvala. Gospodin Stanimirović, izvolite.
Pa mogu biti samo djelomično zadovoljan ovim odgovorom. Nadam se da će zaista Ustavni zakon postati stariji od zakona pojedinaca koje vrlo često vidimo. I navesti ću primjer Vukovara gdje je u posljednje vrijeme kada se donosi akcijski plan od 7 kandidata u gradsku upravu primljeno svih 7 kandidata većinskog naroda, niti jedan predstavnik nacionalne manjine.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Boro Grubišić, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, pitanje je za potpredsjednika Vlade i ministra gospodarstva rada i poduzetništva. Naime, ja sam u pisanom obliku također postavio pitanje o istoj temi, ali nisam zadovoljan odgovorom kojega sam dobio. Pa moram postaviti ponovo pitanje. Naime, radi se o iskorištavanju mineralnih sirovina na lokaciji Mlada Vodica u općini Pocrkavlje u županjiji Brodsko-posavskoj. Na jučerašnji dan, stopa nezaposlenosti u Brodsko-posavskoj županiji je 25%, ili točno 24,8%. Općina Pocrkavlje sa svojim selima ima izraziti stupanj depopulacije demografskog opadanja a prije 8 mjeseci, dakle točno 21. kolovoza 2007. godine održana je usmena rasprava za odobrenje eksplatacijskog polja karbonatne sirovine ili skraćeno kalcita za industrijsku preradu, otvaranje pogona stočne hrane ili aditiva. Međutim, niti evo 8 mjeseci ni četvrta, ni peta, ni šesta brzina u odlučivanju nije pomogla, odgovora nema, a u pisanom obliku sam dobio zaključak da je sukladno odredbama članka 43. Zakona o rudarstvu u postupku odabir. Pa pitam gospodina ministra dokle će trajati postupak odabira?
Hvala. Potpredsjednik Vlade, gospodin Polančec, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Zahvaljujem Vama gospodine saborski zastupniče na ovome pitanju. Pa kao što ste i sami konstatirali dakle, nakon zaprimljene, nakon što smo zaprimili, dakle, zahtjeve pojedinih tvrtki za odobrenje eksplatakcijskog polja Mala Vodica, pokrenuli smo usmenu i javnu raspravu, kojoj su se odazvale tvrtke prije svega Domin, tvrtka Domin d.o.o, u stečaju, zatim poduzeće za ceste iz Slavonskog broda, Cestar iz Slavonskog broda, Našice cement i tvrtka Brod koja je u vlasništvu hrvatskih branitelja, dakle, iz Slavonskog broda. Svatko od njih predložio je svoj način iskorištavanja …/Govornik se isključio, pa naknadno uključio/…poduzeće za ceste npr. predlaže investiciju temeljem koje bi se počela proizvodnja kamenog brašna, dakle, za građevinarstvo. Poduzeće "Brod" koje je u vlasništvu hrvatskih branitelja predlaže jednu ambicioznu proizvodnju posebne mineralne sirovine koja se može koristiti kao dakle, mineralno gnojivo u proizvodnji prije svega povrća, cvijeća, ali i u drugim, dakle, ratarskim proizvodnjama u Hrvatskoj. Našica cement, predlaže investiciju u proizvodnju industrijske sirovine za njihove potrebe. Poduzeće za ceste, rekao sam, dakle, klasičnu proizvodnju kamenog brašna, dakle, vapna za potrebe građevinske industrije. S obzirom da su sve ponude i svi zahtjevi imali određenih manjkavosti, ja sam zatražio od mojih stručnih službi da zatraže dakle, dopunu zahtjeva sa konkretnim postavljenim pitanjima. I mi odgovore na ta pitanja u ovom trenutku i analiziramo. Ono što vam mogu sa sigurnošću reći da će ocjena i konačna odluka biti donesena u sljedećih 15.-ak dana. Što se pak tiče vašeg pitanja koje ste postavili u pisanom obliku, moram reći da nisam primio takav dopis, potražiti ću ga u ministarstvu, vrlo rado ću vam odgovoriti. Kao što ću vam i vrlo rado poslati kompletnu analizu nakon što donesemo konačnu odluku. A ona će biti donijeta u sljedećih 15-ak dana upravo zbog činjenice da na ovom eksploatacijskom polju možemo zaposliti 100-tinjak, najmanje 100-tinjak ljudi iz općine Pocrkavlje. Svjestan sam stope nezaposlenosti u tom kraju, važnosti ovog projekta i za grad Slavonski Brod i za općinu Pocrkavlje. Pa ćemo dakle, u sljedećih 15-ak dana donijeti konačnu odluku. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Boro Grubišić, izvolite.
Naime, gospodin ministar kaže da nije vidio moj dopis a ja sam dobio odgovor od gospodina ministra koji je ovdje, je li. Ja moram reći ovdje da na Zavodu za zapošljavanje u Slavonskom Brodu ima 2,5 tisuće branitelja hrvatskih. I da je stopa nezaposlenosti, još jedanput ponavljam, najveća u Republici Hrvatskoj. I da je ovo projekt koji se može jako, za sirovinu koja je u, koja se vodi pod posebnom, da ne kažem šifrom, ili slovom P.V., dakle, posebna vrijednost u rudarstvu, posebna vrijednost za ovu mineralnu sirovinu karbonatu, koja se može iskoristiti i za, u poljoprivredi, ali također i u proizvodnji stočne hrane. Međutim, vi gospodine ministre sigurno znate jer ste poslali dopis Županijskom državnom odvjetništvu da je ova sirovina iskorištavana i za nasipanje cesta potpuno bespravno, potpuno nelegalno pri čemu je Hrvatska država oštećena za 500 milijuna kuna ili za 10 milijuna kubnih metara ove sirovine koja je otišla u nepovrat za nasipanje cesta i državnih cesta u Slavoniji.
Zahvaljujem. Na redu je gospodin zastupnik Marijo Zubović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade. Ja bih želio postaviti pitanje ministrici gospođi Marini Matulović-Dropulić i odnosi se na novi Pravilnik o uvjetima i mjerilima za davanje suglasnosti za započinjanje građenja. Naime, mi smo do sada imali situaciju takovu da su tvrtke koje su imale tri ili pet radnika mogle dobivati posao, velike poslove i onda bi uzimali druga poduzeća kao podizvođače i na taj način se dolazilo do toga da su tako male firme zarađivale bez rada, a i kvaliteta izvršenih radova nije bila odgovarajuća. Pa bih molio ministricu da nam pojasni kako napreduje posao o izdavanju tih dozvola i što se dobiva u smislu kvaliteta izvođenja radova. Hvala lijepa.
Hvala. Ministrica Matulović-Dropulić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine zastupniče, gospodine predsjedniče Sabora, gospodine predsjedniče Vlade. Pa eto prije mjesec dana svi ste svjedoci toga da se počelo govoriti o pravilniku koji je stupio na snagu 1.10.2006. godine. Počeo se primjenjivati od 1.4. ove godine i na žalost tek prije mjesec dana je počela priča oko tog pravilnika. To je naša stara boljka, pa je naravno i ovdje prisutna. Moram reći da je Zakon o gradnji iz '99. godine predvidio donošenje takvog pravilnika, a i Zakon o gradnji koji je donesen 2003. godine koji je izričito tražio na zahtjev građevinara da se donese takav pravilnik. Naravno, ništa se nije napravilo i nakon toga smo mi, kad smo 2004. godine preuzeli odgovornost, započeli sa izradom pravilnika. Pravilnik se radio dvije i pol godine. Nakon toga je pravilnik donesen i u tom Povjerenstvu za izradu pravilnika bili su svi i HUP, i Hrvatska gospodarska komora i Obrtnička komora i moram reći da nemamo velikih primjedbi na taj pravilnik s čim sam posebno zadovoljna. Naime, vi morate znati da u Hrvatskoj postoji prema Zavodu za statistiku 10806 firmi koje su registrirane za graditeljstvo. Od toga 5277 firmi nema ni jednog jedinog zaposlenog. 4061 tvrtka ima zaposlenih od jedan do devet radnika. Znači, ostalo nam je vrlo malo firmi koje imaju zaposleni veći broj djelatnika. Znači, pravilnik je donesen i do ono što je posebno važno za reći do 10.3. ove godine, znači od 1.10.2006. kad je pravilnik stupio na snagu do 10.3. ove godine mi smo primili svega 579 zahtjeva za davanje licence. Kad se vidjelo zadnjih par dana u trećem mjesecu da se od pravilnika neće odustati jasno da su onda se pojavili i ostali i zadnjih dva do tri dana podneseno je još 3000, odnosno 2600 zahtjeva. Mi smo do sada riješili 699 licenci. Od toga samo dvije su odbijene. Prema tome, nema govora o tome da se, da ljudi neće moći raditi i zato smo i dogovorili sa HUP-om i sa Sindikatom graditeljstva koji je naročito zainteresiran za te licence da ćemo po ovom pravilniku izdati licence ljudima koji su naravno se pojavili sa zahtjevom s time da ćemo vidjeti za one firme koje eventualno neće moći dobiti. Napominjem od 699 ima ih samo dvije koje nisu uspjele dobiti licencu, da ćemo vidjeti da li postoji potreba za eventualnom nekom izmjenom pravilnika. S time da moram reći da je Sindikat graditeljstva tražio da se u taj pravilnik unese i jedan novi članak koji kaže da se oni trebaju, da oni ljudi, one firme koje ne isplaćuju plaće da im se mora oduzeti licenca. Danas nešto slično piše u pravilniku, ali ne baš ovako. Prema tome, pravilnik je na snazi, pravilnik se primjenjuje i nema nikakvog razloga da oni koji se bave građenjem, ne inženjeringom, ne projektiranjem, da ili stručnim nadzorom dobiju taj posao. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Mario Zubović. Izvolite.
Ja se zahvaljujem gospođi ministrici na ovom objašnjenju. Moj cilj je upravo bio taj da gospođa ministrica pojasni primjenu ovog pravilnika jer u javnosti se dosta o njemu govori i oni koji ne mogu ispuniti obaveze koje proizlaze iz pravilnika ga kritiziraju. Ali sam čuo veliki broj ljudi koji imaju ozbiljne tvrtke da su zadovoljni sa tim pravilnikom. Hvala lijepo.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Krešimir Ćosić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, pitanje upućujem potpredsjedniku Vlade gospodinu Polančecu. Izvoz naoružanja i vojne opreme kao i svaki drugi izvoz iz Republike Hrvatske na zahtjevna i visoko konkurentna inozemna tržišta može imati značajnu ulogu u toliko željenom balansu platne bilance plaćanja s inozemstvom, tj. osiguranju što je moguće veće pokrivenosti hrvatskog uvoza hrvatskim izvozom. Izvoz naoružanja i vojne opreme jedina je i prava mjera konkurentskih sposobnosti hrvatske industrije naoružanja i vojne opreme ako je tako možemo nazvati. Međutim, pored vrhunskom proizvoda pri izvozu naoružanja i vojne opreme treba poštivati strogo definiranu proceduru koja je nametnuta ne samo hrvatskim zakonodavstvom, nego i čitavim nizom međunarodnih sporazuma i propisa. Izvozne dozvole takvog karaktera izdaje odgovarajuće povjerenstvo Vlade Republike Hrvatske koje čine predstavnici Ministarstva vanjskih poslova, Ministarstva unutarnjih poslova, Ministarstva obrane i Ministarstva gospodarstva, a provedbu čitave izvozne transakcije kontrolira Ministarstvo financija kroz carinsku upravu. Poštovani gospodine potpredsjedniče kako u tom kontekstu dobro i jasno definirane zakonske procedure komentirate izjave sa subotnjeg sastanka hrvatskih gospodarstvenika sa Predsjednikom Republike da je na snazi embargo na izvoz pištolja hrvatske tvrtke “HS PRODUCT“ u Bosnu i Hercegovinu i da nije isključena mogućnost korupcije. Hvala lijepo.
Hvala. Potpredsjednik gospodin Damir Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Hvala lijepa i vama gospodine saborski zastupniče na ovome pitanju. Ovo je očito vrlo aktualno pitanje i njime su ovih dana intenzivno bave mnogi hrvatski mediji pa zahvaljujem na prilici da dam punu informaciju i pravi odgovor na ovo pitanje. Dakle kao što ste i sami rekli, izvoz vojne opreme i naoružanja koje se može koristiti u komercijalne svrhe dakle podliježe odobrenju od strane Ministarstva gospodarstva. Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva izdaje posebnu dozvolu nakon rasprave koju provodi posebno povjerenstvo. To povjerenstvu imenuje Ministarstvo gospodarstva, a uz predstavnike Ministarstva gospodarstva članovi povjerenstva dolaze i iz Ministarstva unutarnjih poslova, Ministarstva obrane i Ministarstva vanjskih poslova. Prvo što želim jasno i glasno reći, da nikada ni jedan zahtjev za izvoz oružja i vojne opreme u Bosnu i Hercegovinu nije odbijen. Moram reći da smo tijekom 2007. godine dobili u drugoj polovici 2007. godine, dobili dakle tri zahtjeva. Dva od 3.10. i jedan od 10.10.2007. godine od tvrtke "HS produkt" i da smo naravno po tim zahtjevima postupili, provjeri raspravu na povjerenstvu i izdali dozvole za izvoz, dakle vojne opreme i naoružanja u Bosnu i Hercegovinu. Te dozvole vrijede dakle zaključno sa današnjim danom 23.4.2007. godine. Obveza je izvoznika tko je dobio dozvolu da nakon isteka dozvole izvijesti Ministarstvo gospodarstva o tome na koji je način i da li je realizirao dakle izvoz po datoj mu dozvoli. Moram reći da sam bio u kontaktu nakon ovih izjava i predstavnika "HS produkta" sa menadžmentom "HS produkta" i moram reći da je izvoz izvršen po dvije dozvole, a da po jednoj dozvoli izvoz nije izvršen. U veljači ove godine, točnije 1. veljače ove godine ministarstvo je zaprimilo novi zahtjev, ali na novog, odnosno drugog uvoznika u Bosnu i Hercegovinu, ali taj se zahtjev poklapa sa izvoznom dozvolom izdanom u 10. mjesecu. Stoga je povjerenstvo zatražilo dodatno očitovanje od tvrtke "HS produkt" zbog čega nije došlo do realizacije po dozvoli izdanoj u 10. mjesecu. I dakle da rezimiramo. Ni jedan zahtjev za izdavanje dozvole za izvoz vojne opreme ili oružja u Bosnu i Hercegovinu do dana današnjeg od Ministarstva gospodarstva nije odbačen. Još uvijek je važeća i vrijedeća dozvola iz 10. mjeseca, s obzirom da je u veljači upućen nam zahtjev za izdavanje nove dozvole, tražili smo očitovanje zbog čega nije došlo do realizacije po prethodnoj. Nakon što očitovanje dobijemo, vrlo vjerojatno nakon rasprave na povjerenstvu izdati ćemo novu dozvolu. Prema tome odbacujem bilo kakve primjedbe, bilo kakve eventualne optužbe o opstrukciji od Ministarstva gospodarstva. Takvim ocjenama mjesta nema. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Krešimir Ćosić. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče na odgovoru koji držim da je izuzetno važan za pravilno i točno informiranje hrvatske javnosti i medija. Izvoz naoružanja i vojne opreme predstavlja svugdje u svijetu vrlo osjetljivo političko i sigurnosno pitanje i zbog toga je jako važno da se poštuju procedure koje ste vi naglasili i mislim da će temeljem sveg što ste rekli, hrvatski mediji na točan način interpretirati sve ovo što se govorilo neki dan u uredu predsjednika. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Furio Radin je povukao zbog službene odsutnosti pitanje. Na redu je gospođa zastupnica Brankica Cljenko. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pitanje postavljam ministru unutarnjih poslova, gospodinu Rončeviću. Gospodine ministre u Hrvatskoj, a osobito u urbanim sredinama u posljednje je vrijeme došlo do eskalacije nasilja. Kada padne mrak gradske ulice više nisu tako sigurne kako su donedavno bile. Događaju se pljačke, brutalne tučnjave, silovanja, bezrazložno nasilje, a na žalost nerijetko dolazi i do slučajeva ubojstava. Gotovo da nema dana kada nije bilo pucnjave, premlaćivanja ili kada nije opljačkana banka, pošta, kladionica. Nasilje se razbuktava i svakim ga je danom sve više. Slučaj Korade bio je vrhunac nasilničkog ponašanja. Ubijeno je petero ljudi. Policijskim snagama trebalo je tjedan dana da ga lociraju i zaustave u daljnjem ubijanju. Korade se i prije ponašao nasilnički. Premlaćivao je ljude, ponižavao ih, prijetio oružjem. Moje pitanje glasi: Kako je moguće da osoba s takvom nasilničkom prošlošću, osoba od koje su svi strepili, osoba sklona alkoholu i agresiji uopće posjeduje oružje. Zašto slučaj Korade kao i ostali slučajevi nasilja nisu alarmirali vaše ministarstvo da poduzme odgovarajuće preventivne akcije? Ne osjećate li se gospodine ministre i osobno odgovornim zato što su hrvatske ulice izrazito nesigurne i što nasilnici naokolo hodaju naoružani do zuba? Hvala.
Hvala. Ministar Rončević izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvažena saborska zastupnice, upravo suprotno od ovoga što vi kažete, statistike o kretanju kriminaliteta u Republici Hrvatskoj govore da je u razdoblju 1. do 3. mjeseca 2008. godine u odnosu na isto razdoblje 2007. godine, zabilježen je pad kriminaliteta u Republici Hrvatskoj po svim osnovama. Pojedinačni predmeti o kojima vi govorite jesu zabrinjavajući i po njima policija postupa sukladno zakonskim nadležnostima Zakona o policiji, Zakona o kaznenom postupku. Preveniramo maksimalno kaznena djela i mogućnost nastajanja kaznenih djela sukladno mogućnosti, sukladno procjeni kojima se bave ovlašteni policijski službenici. Kod predmeta preminulog generala Koradea niti ne postoji niti jedna prijava, ne postoji niti jedna prijava koja je došla Hrvatskoj policiji, a da Hrvatska policija po njoj nije postupila. Slučaj višekratnog ubojstva na području sjeverozapadne Hrvatske, na području okolice Varaždina, Hrvatska policija je obavila apsolutno profesionalno. Ubijene su četiri osobe, to je tužna činjenica. Međutim, kada pogledate dinamiku odvijanja tih ubojstava, policija je apsolutno odmah postupila u istražnim radnjama i predistražnim radnjama, poduzela sve mjere i na žalost u toj akciji izgubili smo život jednog policijskog službenika zbog čega nam je neizmjerno žao. Postupali smo sukladno zakonu. Postupali smo uvjetima terena. Postupali smo sukladno osobi za koju se dovelo u sumnju da je počinila kazneno djelo. Postupali smo u suradnji s, i u koordinaciji sa državnim odvjetnikom. I ne vidim u ovome svoju osobnu odgovornost, a policijski službenici su ovaj predmet riješili, nažalost uz ljudske žrtve nevinih osoba i gubitak života jednog policijskog službenika.
Gospođa zastupnica Brankica Crljenko. Izvolite.
Gospodine ministre! Nisu ubijene četiri osobe, nego pet osoba. Očito je ipak da su u ovoj zemlji neke osobe zaštićene i nedodirljive, bez obzira na to šta učinile. Tako je bilo i u slučaju generala Koradea. Odgovornost sustava kojem se na čelu je neupitna. I ja vas stoga u ime hrvatskih građana, a prvenstveno u ime roditelja zabrinutih za sigurnost svoje djece na hrvatskim ulicama molim da konačno ozbiljnije prionete poslu za koji ste odgovorni. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Petar Milinarić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjednice Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, gospodo potpredsjednici, gospodo ministri, državni tajnici, kolegice i kolege. Moje pitanje upućujem potpredsjedniku Vlade i ministru gospodarstva rada i poduzetništva, gospodinu Damiru Polančecu. Poznato nam je da je već više od godinu i pol dana traju aktivnosti u pronalaženju rješenja za završetak tečaja u Gradskoj banci Osijek. Možete li nas i hrvatsku javnost upoznati s onim što je do sada učinjeno i je li blizu završetak stečaja u gradskoj banci?
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Hvala lijepa vama gospodine saborski zastupniče. Pa kao šte ste rekli sami i konstatirali, konačno smo na završetku ovog dugotrajnog, zahtjevnog procesa, ali procesa koji će biti uspješno okončan. Dakle, pri kraju smo sa završetkom stečajnog postupka u Gradskoj banci Osijek u stečaju, na način da je Državna agencija za sanaciju banaka i osiguranje štednih uloga uspjela kao jedan od vjerovnika sklopiti sporazum sa odvjetnicima koji predstavljaju dio štediša, manji dio štediša koji su do sada u sudskom procesu osporavali potraživanja DABA. Uspjeli su dakle sklopiti nagodbu. Temeljem te nagodbe potpisali su i sporazum. I Državna agencija za sanaciju banaka i osiguranje štednih uloga na poseban račun je usmjerila sredstva potrebna za potpunu isplatu svih štediša Gradske banke Osijek u stečaju. Dakle, ovih dana možemo očekivati isplatu svakog štediše u Gradskoj banci Osijek, čime će svi biti u cijelosti, u potpunosti namireni. Jedini vjerovnik nakon toga, društvo u stečaju, ostaje Državna agencija za sanaciju banaka koja će naravno preuzeti preostali dio imovine, završiti tako stečajni postupak, izvršiti dokapitalizaciju, najavljivanju dokapitalizaciju Hrvatske poštanske banke, čime će konačno zaživjeti i dobiti novi vjetar u jedra "Agroposlovnica" osnovana u sastavu Hrvatske poštanske banke, čime ćemo naravno ponuditi prije svega poljoprivrednim proizvođačima potpuno novi paket proizvoda od strane Hrvatske poštanske banke. I konačno ćemo … [[Govornik se ne razumije.]] i realizirati dva cilja: završetak stečaja Gradske banke Osijek i s druge strane osnivanje ja ću reći "Agrobanke" odnosno "Agroposlovnice" u sklopu Hrvatske poštanske banke. Štediše Gradske banke Osijek u stečaju mogu očekivati uplatu u sljedećih petnaestak dana. Hvala vam lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Mlinarić. Izvolite.
Pa gospodin predsjedniče, zadovoljan sam odgovorom. Zadovoljni će biti i štediše gradske banke, a Vlada je pokazala da za nju nema nepoznanica i nerješivih problema. I Vlada je brzo savladala petu brzinu i prelazi sada u šestu. Hvala.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Zlatko Horvat. Izvolite.
Poštovani članovi Vlade, kolegice i kolege! Moje pitanje odnosi se također na primjenu Pravilnika o licenciranju građevinskih tvrtki, ali iz jedno malo drukčijeg kuta nego kolege Zubovića. I reći ću zbog čega ga upućujem gospodinu premijeru. Naime, neosporno je da odmah nakon primjene tog pravilnika, od 1. travnja, da su se pojavile velike kontraverze u njegovoj primjeni zbog činjenice da su uvedene vrlo stroge mjere i uvjeti pod kojima građevinske tvrtke mogu obavljati određene poslove. I prema tom pravilniku glavni uvjet je ustvari broj zaposlenih, što smatram da nikako ne može biti glavni uvjet, tim više jer se traži i da tvrtke imaju određeni broj radnika onih struka i zanimanja kojih nedostaje na tržištu rada. Točno je da je više od polovice od gotovo 10 tisuća tvrtki nema niti jednog zaposlenog. Međutim, ja sam naravno za uvođenje reda u tom pogledu i tu nema nikakve dileme. Ali isto tako sam za to da se zaštite one tvrtke koje pošteno rade, da se zaštite tvrtke koje imaju financijsku i stručnu stabilnost i dokazane reference u građevinarstvu, a ne da se više od 80% tvrtki ne može ispuniti te uvjete i ostaje bez posla. Pitam premijera zbog toga jer su se pojavile i kritike iz inozemstva na račun tog pravilnika, jer se navodno strane tvrtke dovode njegovom primjenom u neravnopravni položaj u odnosu na naše tvrtke, pa u tom smislu molim da imamo takve informacije. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin premijer Ivo Sanader. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče! Gospodine zastupniče, ja takvih informacija nemam da su neke kritike se uputile na adresu hrvatske Vlade zbog ovog pravilnika iz inozemstva. Ali, ja vas molim ako ih imate, da u stanci sad kad bude ona regularna stanka, da mi date to i da, jer mi želimo to ispraviti. Vi znate što je bila intencija ovog pravilnika. Intencija je bila i vi ste dali potporu da uvedemo red. Da one firme koje postoje samo na papiru ili zapošljavaju samo jednoga ili dvije, tzv. fikus firme, da ne mogu dobivati velike poslove. I to je ono što je praktički i HUP tražio od nas. A na koncu konca i sindikati i HUP su se složili i sa resornim ministarstvom da se onim firmama koje će biti pogođene pravilnikom, ja ne niječem i vi ste u pravu, bit će nekih tvrtki koje će biti pogođene pravilnikom, ali da se omogući godina dana vremena da se radnici doškoluju koji onda mogu biti kvalificirani, a na temelju njihovih kvalifikacija njihova tvrtka može dobiti onda ovu suglasnost. Znači, intencija je ispravna, dobra, kao i uvijek kad se negdje reže u neko bolesno tkivo. A bolesno tkivo jest kad postoje firme koje dobivaju velike poslove a imaju jednog ili dva ili tri zaposlenog. Prema tome, onda i tzv. inžinjering firme, pa one te poslove koje su dobili, ogromne poslove preprodaju drugima i na temelju ničega ostvare profit, ostvare nekakav profit za sebe. Znači, intencija ovog pravilnika je to. Ako možemo poboljšati, ako ima primjedbi ja vas molim da mi ih date i mi ćemo ih sigurno uvažiti.
Hvala. Gospodin zastupnik Horvat. Izvolite.
Malo je neobično da jednim aktom gotovo 80% firmi u jednoj djelatnosti ostane bez posla a ja dolazim iz kraja gdje je građevinarstvo dosta važna grana gospodarstva, i tamo kad moji građevinari kažu da je valjda pravilnik neozbiljan … [[Govornik se ne razumije.]] stupio na snagu 1. travnja … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, članovi Vlade. Pitanje upućujem premijeru Sanaderu. Podsjećam na početku da je još prije više od pet godina Hrvatski sabor obvezao Vladu Republike Hrvatske da dostavi pod jedan izvješće o provedbi Zakona o naknadi za imovinu oduzetu za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine, i pod dva prijedlog cjelovitog zakona kojim će se temeljem provedenih rasprava predložiti rješenje povrata i obeštećenja bivših vlasnika za oduzetu imovinu. Nažalost, do danas ta obveza nije ispoštovana. Poznato je da su u Hrvatskoj još od 13. stoljeća postojali različiti oblici skupno upravljanog privatnog vlasništva koji su jedinstveno regulirani 1894. posebnim Zakonom o uređenju zemljišnih zajednica. Najveći je dio potekao iz urbanskih zajednica koje tu svoju imovinu su desetljećima otplaćivale državi. Hrvatskim su zakonom 1947. godine zemljišne zajednice ukinute i oduzeta im je imovina bez ikakvoga prava na naknadu. U tom času bilo ih je 1225 a u njihovu vlasništvu bilo je 579 jutara pašnjaka i 405 tisuća jutara šuma. Nije dakle riječ o nacionalizaciji nego o ideološki motiviranoj i zakonski formaliziranoj pljački hrvatskoga seljaka. Zakonom iz 1996. godine ova je imovina iz statusa društvenoga prevedena u status državnoga vlasništva i danas je u fundusu državnog poljoprivrednog zemljišta i u fundusu kojim upravljaju Hrvatske šume. To je dakle jedini oblik privatnoga a u ovome slučaju korporativističkoga vlasništva koji nije do sada vraćen bivšim vlasnicima. Poznato je da zemljišne zajednice funkcioniraju u nekim zemljama Europske unije pa i u našem okruženju kao što su Italija i Austrija a 1994. godine i Republika Slovenija je donijela Zakon o zemljišnim zajednicama pa ne bi bilo zgorega da budemo bolji od njih. Najavljuje se da će Vlada uskoro predložiti novi Zakon o raspolaganju državnim poljoprivrednim zemljištem, pa u tome smislu pitam s obzirom da je preduvjet za donošenje pravičnoga zakona da se ta imovina ljudima vrati. Moje pitanje dakle glasi kako i kada Vlada Republike Hrvatske planira trajno riješiti ovaj problem i predložiti zakonsko rješenje kojim će se vratiti imovina bivših zemljišnih zajednica ali i također omogućiti njihovo obnavljanje. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Malo ste prekoračili vrijeme. Molim vas da budete koncizniji u postavljanju pitanja. Izvolite, gospodine premijeru.
Hvala, gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine zastupniče, ovo sve što ste iznijeli ja vas molim da mi jer vidim da ste i pripremili to pitanje da mi date to pitanje sa svim tim informacijama. Mi ćemo provjeriti u pogledu ovih aspekata o kojima ste govorili. Ono što mogu reći načelno je da Vlada odnosno nadležne institucije sustavno vraćaju imovinu onakvu kako se to može rješavati. E sada, prije nego donesemo ovaj zakon o kojem ste vi govorili možemo li ovo napraviti ja vam to u ovom trenutku ne mogu reći pa vas molim da mi date jer mi je to pitanje na ovakav način kako ste ga vi predstavili mislim da zadire i malo dublje, i u povijest i da moramo vidjeti šta je s tim. Dakle, u ovom trenutku vam ja ne mogu odgovoriti ali sigurno ćemo se s tim pitanjem pozabaviti i da ćete dobiti pisani odgovor.
Hvala. Gospodin Richembergh, izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora, dozvolite mi da premijeru Sanaderu uručim materijale i knjige koordinacije zajednice zemljišnih zajednica Hrvatske iz kojega je taj problem vrlo dobro razvidan i može sigurno pomoći.
Hvala. Izvolite. Na redu je gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Hvala lijepa. Ja svoje pitanje postavljam ministru Šukeru. Vlada je na svojoj sjednici podržala uvođenje jedinstvenog poreznog broja i zadužila Ministarstvo financija da Vladi uputi nacrt prijedloga zakona. Samo ta je sjednica Vlade održana još 20. rujna davne 2006. godine. A rok koji je vaše ministarstvo i vi osobno dobilo bio je kraj studenog te iste 2006. godine. Ne znam da li ste me dobro čuli ministre, radi se o 2006. godini. Sad smo u 2008. Vama je znači trebalo godinu i pol dana da konačno u Vladinu proceduru uputite Prijedlog Zakona o poreznom broju i sad će Vlada s godinu i pol dana zakašnjenja navodno na svojoj sjednici raspravljati o tom prijedlogu zakona. Vi dakle ministre tragično kasnite. Postavlja se vrlo jednostavno pitanje a zašto je tome tako. Svi znamo da je uvođenje poreznog broja jedan od najjačih instrumenata borbe protiv korupcije. Pa ja sada vama postavljam jedno sasvim logično pitanje. Je li posrijedi samo vaš potpuni nemar prema poslu koji obavljate da kasnite godinu i pol dana, ili i vama i ovoj Vladi savršeno odgovara stanje korupcije pa zato s donošenjem tog zakona kasnite najviše što možete? Hvala.
Hvala. Gospodin ministar Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. S obzirom na vrlo važan projekat ja sam očekivao da ću sa ove lijeve strane sabornice dobiti podršku za ovaj projekat, projekat koji je ova Vlada imala po prvi put hrabrosti uputiti ovako nešto u proceduru. Druga stvar, da je to samo kao što ste vi rekli porezni broj a to nije porezni broj nego obvezni identifikacijski broj u kojem sudjeluju sva tijela državne uprave. Taj zakon iziskuje niz promjena, niz usklađivanja kod svih državnih institucija a da ne govorim tehnološku pripremi i ako se ne izvrši informatizacija državne uprave onda je praktički primjena ovoga zakona nemoguća. Ovaj zakon ne kasni, ovaj zakon se donosi na vrijeme, terminski je predviđeno da će 1.1.2009. stupiti na snagu. Mi smo u proteklih godinu i pol dana prije svega zbog hrvatskih građana i zbog hrvatskih poduzetnika sa svim institucijama, sa svim nevladinim organizacijama raspravljali kako bi taj zakon trebao izgledati, kako bi se on trebao implementirati, na kraju krajeva, da postigne dva osnovna cilja: da se uvede reda u porezni sustav, da se spriječi korupcija. A s druge strane, da to s ničim ne optereti hrvatske građane i hrvatske poduzetnike. I morate se složiti ako u tom procesu sudjeluje preko 30 državnih tijela, da je to onda izuzetno zahtjevan, izuzetno obiman posao. Mi smo taj zakon imali pripremljeni već prošle godine, negdje u ljeto. Međutim, s obzirom na važnost tog zakona, s obzirom da je ova Vlada prva Vlada koja je imala političke hrabrosti da donese takav zakon odustali smo od predlaganja tog zakona dva mjeseca pred izbora. Iz jednog prostog razloga, što jedan ovakav zakon koji će sigurno uvesti reda u državu i tu neće više moći omogućiti nekim pojedincima da bez argumenata prozivaju nekoga da si opet netko uzme za pravo da omalovaži taj zakon i da ga proglasi nekakvim predizbornim zakonom. Zato, kolega Staziću, i od vas i od vaših kolega iz SDP-a, očekujem kada se taj zakon, zapravo nadam se, da kada se taj zakon nađe u saborskoj proceduri da ćemo ga svi podržati. Jer na kraju zakona, ako svi hrvatskoj javnosti govorimo da nam je cilj zavesti reda u državu, da nam je cilj borba protiv korupcije, onda ne vidim razloga zašto svi zajedno ne bi podržali taj zakon. Ili da si možda postavim pitanje da li je, kod nekih se pojavila opasnost i strah od donošenja toga zakona pa ga žele obezvrijediti. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Vi ministre, kucate na otvorena vrata. Vi podršku sa ove strane za taj zakon imate. Imali ste i 2006. godine, ali nemate podršku za tragično kašnjenje u donošenju toga zakona. Vama treba godinu i pol dana da donesete zakon koji je najjači instrument u borbi protiv korupcije i zato vas prozivamo. Jer godinu i pol dana vama paše stanje korupcije i otežete sa donošenjem toga zakona. Ali nije to samo ovaj Zakon o poreznom broju, pa vi tragično kasnite i u drugim stvarima. Vi ste trebali u prvom kvartalu po planu ove Vlade predložiti šest zakonskih prijedloga o usklađivanju sa Europskom unijom, predložili ste ih dva. Prema tome, ja ne znam, ja ne znam, možda je vama, vi, …/Govornik se isključio, pa ponovno uključio/…država trpi i štetu zbog tog vašeg kašnjenja. Pa na primjer Svjetska banka, … [[Govornik se ne razumije.]] od Svjetske banke prvu … [[Govornik se ne razumije.]] za … [[Govornik se ne razumije.]] 100 milijuna eura i to nije dobila zbog vašeg kašnjenja. Dobro, možda je vama svejedno što građani o tome misle. Ja se jedino čudim da se vi ne bojite čak ni Janke Matković.
Hvala. Nemojmo se, nemojmo širiti temu, koncentrirajmo se na pitanja i odgovore, molim vas, predlažem da kada zastupnici postavljaju pitanja, da skrate obraćanje, ne treba zahvaljivati predsjedniku Sabora što je dao riječ nekomu komu ta riječ pripada. Prema tome, niti nabrajati titule i slično. Obratite se onomu od koga tražite pitanje, biti će racionalno, biti će skraćeno vrijeme i biti ćemo svi zadovoljni, a i nemojmo tumačiti volju naroda jer nitko nema na to ekskluzivno pravo. Na redu je gospodin zastupnik Frano matušić, izvolite.
Svoje pitanje, svoje pitanje upućujem ministru vanjskih poslova gospodinu Jandrokoviću. Gospodine Jandroković, kako ocjenjujete susrete sa dužnosnicima Europskih zemalja s kojima ste se nedavno susreli u Francuskoj, Belgiji, Nizozemskoj, Njemačkoj, te kako ocjenjujete susrete sa predstavnicima Europske komisije Europskog parlamenta? Zanima me, a vjerujem i hrvatsku javnost, koja su vam stajališta prenijeli vaši sugovornici, posebice u odnosu na napredak, Republike Hrvatske i na mogući brzi dovršetak pregovora sa Europskom unijom? Zahvaljujem.
Hvala. Gospodine ministre Jandroković, izvolite.
Poštovani gospodine zastupniče, činjenica je, radilo se o jednoj vrlo uspješnoj turneji čije poruke želim podijeliti ovdje s vama i moram reći i odmah na početku naglasiti da tijekom svih susreta, bilo onih u Europskom parlamentu i Europskoj komisiji ili tijekom bilateralnih susreta s ministrima vanjskih poslova Nizozemske, Njemačke, Francuske, postoji snažna potpora Republike Hrvatske, na našem putu ka Europskoj uniji i NATO-u, ali isto tako postoji i jedno povećanje očekivanja od uloge koju Hrvatska treba imati na prostoru Jugoistočne Europe. Poruka, koju smo dobili od povjerenika Olia Reina, koja je ključna, ali možda nedovoljno dobro prepoznata i od hrvatske javnosti je ta, da ukoliko Hrvatska do 6. mjeseca ispuni sve ono što smo najavili, dakle, u potpunosti ispunimo sva mjerila za otvaranje poglavlja i spremimo sve pregovaračke pozicije u svim pregovaračkim poglavljima možemo očekivati da na jesen dobijemo mapu puta za završetak pregovora Republike Hrvatske u ulasku u Europsku uniju do početka jeseni ili kraja ljeta 2009. godine. Dakle to je ključna poruka, ako Hrvatska u idućih dva mjeseca uspješno ispuni ono što je najavila i za što postoji i politička spremnost i vjerojatnost da ćemo to učiniti postoje vrlo realni izgledi da dobijemo dakle, mapu puta za završetak pregovora. I da ti pregovori zaista i budu dovršeni do početka jeseni 2009. godine. Osim Europske unije, jasno razgovarali smo i o ulasku Republike Hrvatske u NATO savez, dobili smo vrlo jasne čestitke, pohvale hrvatskoj Vladi za ono što je učinjeno. Zamolili smo naše kolege da proces ratifikacije u parlamentima zemalja članica NATO-a bude što brži. Kako bismo do proljeća 2009. godine mogli postati punopravnom članicom i NATO saveza. Nadalje, razgovaralo se o ulozi Republike Hrvatske kao ne stalne članice Vijeća sigurnosti. Od svih sugovornika dobio sam pohvale za dosadašnji rad naše misije u New Yorku, ali isto tako i politike koju vodimo, sposobnosti koordiniranja svih aktivnosti sa zemljama članicama Europske unije. Tako da je to jedna dodana vrijednost našoj vanjskoj politici i našem međunarodnom ugledu i poziciji koju imamo. Što se tiče regije, kao što sam rekao na početku, od Hrvatske se očekuje jedan pojačani angažman u stabilizaciji stanja na prostoru jugoistoka Europe, Hrvatska je zemlja koja je prepoznata kao model, kao regionalni leader i to je obaveza, to je jedna ocjena koja nas obvezuje da u idućem razdoblju pomognemo svim onim zemljama koje imaju ambicije postati članicama Europske unije i NATO-a i smatram da ćemo u tome i uspjeti. I zadnji element kojeg bih želio naglasiti je sve veći interes naših međunarodnih partnera, zemalja članica Europske unije za pojačanu gospodarsku suradnju sa Republikom Hrvatskom, ulaskom Hrvatske u Europsku uniju, u NATO, u prvome redu dakle, u NATO, raste i interes stranih investitora za ulaganje u Republiku Hrvatsku. Od nas se naravno očekuje da pripremimo što bolju atmosferu, što bolje ozračje za njihova ulaganja, pravnu sigurnost, na tome radimo. Poznato je koje su sve mjere od strane Vlade provedene da se to i dogodi tako da jedna završna ocjena ovog mog putovanja može biti ta da imamo snažnu potporu za ulazak u Europsku uniju, u NATO, da se očekuje naš pojačani angažman na prostoru jugoistočne Europe, da je naša međunarodna pozicija bolja nego što je bila ikad što bi na kraju trebalo uroditi i povećanim brojem stranih ulaganja, a time i povećanjem životnog standarda i većeg zapošljavanja naših građana. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem. Zadovoljan sam odgovorom i naravno čestitke svima onima koji su doprinijeli ovim velikim vanjsko-političkim uspjesima Republike Hrvatske.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Anton Mance. Izvolite.
Moje pitanje bilo bi vezano za područje Primorsko-goranske županije, odnosno mi smo danas svjedoci da je Gorski kotar od Ravne gore do Tuhobića gradilište i izražavam zadovoljstvo da se po cijeloj dionici te ceste se izvršavaju radovi. Isto tako, u ovom dijelu da je započeta gradnja riječke zaobilaznice gdje je ministar Kalmeta, bio sam svjedok potpisivanja tog ugovora. No, moje je pitanje za ministra Kalmetu vezano je za ovaj dio dionice od Svetog Kuzma do Križišća. Kada će započeti radovi smatram da je to taj treći dio dionice koji smatram u istočnom dijelu dakle naše županije ili istočnih vrata Rijeke, dakle vrlo značajno pa bih molio odgovor.
Hvala. Gospodin ministar možda Kalmeta. Izvolite.
Gospođe i gospodo zastupnici. Dakle, radi se o posljednjoj dionici riječke zaobilaznice, o dionici od Svetog Kuzma do Križišća, jednoj dionici koja je duga 8,4 km ali je vrlo zahtjevna jer je oko 30% te dionice se nalazi u objektima i stoga je i relativno skupa, negdje oko 850 milijuna kuna. Kad je u pitanju ta dionica moram kazati da je proveden i javni natječaj, da je izabran izvođač radova i da je to sve skupa poslano na suglasnost Europskoj banci za obnovu i razvitak s obzirom da Europska banka za obnovu i razvitak sufinancira taj projekt sa 40 milijuna eura. Čim se dobije ta suglasnost od te Europske banke za obnovu i razvoj počet će radovi na toj dionici. Mi očekujemo da će to svakako biti prije ljeta i da će završetak izgradnje te posljednje dionice riječke zaobilaznice biti gotov kao što je planirano u 2009. godini. Mi već kad govorimo o tom riječkom čvorištu moram kazati da će do kraja godine biti gotova i cesta D-404 koja povezuje riječku luku sa istočnim izlazom iz Rijeke, a u slijedećem četverogodišnjem planu koji će biti na Vladi negdje na jesen svakako ćemo uvrstiti i novu zaobilaznicu Rijeke kao i spoj autoceste od žute lokve do Rijeke. Evo, vraćam se na ovo pitanje. Završetkom te posljednje dionice bit će onda u kompletu gotova ova zaobilaznica Rijeke koja je bila vrlo teška, građevinski vrlo zahtjevna, ali evo bit će dogodine i završena.
Hvala. Gospodin zastupnik Anton Mance. Izvolite.
Pa evo ja sam zadovoljan ovim odgovorom s obzirom na rokove i poznatu problematiku koja je bila prije. Dakle, ovakav rok je zaista prihvatljiv i ja se zahvaljujem ministarstvu na angažiranju i da se riješe ti papiri i da se može izabrati izvođač. Zadovoljan sam odgovorom. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Vedran Rožić. Izvolite.
Moje pitanje je upućeno gospodinu Damiru Bajsu ministru turizma. Poštovani gospodine ministre, razvidno je koliko Vlada Republike Hrvatske pridaje važnosti turizmu kao jednom od najvažnijih pokretača razvoja hrvatskog gospodarstva. Te se mjere očituju kroz potpore koje Vlada daje izravno malim poduzetnima u turizmu tako i kroz pomoć cijelom sustavu turizma. Pored toga što je cilj da se nastavi razvojni skok hrvatskog turizma, te da se još jasnije izradi, predstavi i zaštiti prepoznatljiva i jedinstvena slika Hrvatske kao turističke destinacije što dakako predviđa program ministarstva za 2008. godinu. Poštovani gospodine ministre, na čemu se temelji novi razvojni iskorak u turizmu i imate li podatke o investiranjima koja će biti realizirana u ovoj turističkoj godini.
Hvala. Gospodin ministar Damir Bajs. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, štovani zastupniče. Reći ću da se moram složiti sa vama. Hrvatski turizam je iznimno bitan u hrvatskom gospodarstvu. On je u uzletu, ali treba novi razvojni skok. Ono što treba napomenuti da mi ovog trenutka imamo mogućnosti da one stvari koje mislimo da treba poboljšati, a to je pitanje produženja turističke sezone i popunjenosti turističkih kapaciteta možemo sa mjerama Vlade i ovog resornog ministarstva naravno poboljšati. Za to će trebati izvjesno vrijeme, međutim mi želimo kroz investicije u hrvatski turizam kroz podizanje kvalitete u turističkom sektoru kroz rješavanje pitanja ja bih rekao djelatnika i boljeg osposobljavanja djelatnika u turizmu dići na jedan novi nivo, a ne treba zaboraviti ni “bron field“ i “green field“ investicije. Ono što bih napomenuo da će dobar dio tih mjera krenuti već ove godine, jer u stare programe kao što je potrebno za uspjeh imamo i nove programe posebice vezane uz obrazovanje. Međutim, napomenuo bih da naravno uz to što želimo jedna koordiniran, kontroliran i suportiran turizam moramo raditi i na dokumentima. Evo, baš jučer smo imali prvi sastanak radne skupine koja će raditi na dubinskoj analizi turizma, nečemu što je evo premijer naznačio još prošle godine da treba napraviti i mi smo odmah krenuli isto s novim partnerima, a to su socijalni partneri, to su strukovne udruge, to su oni koji rade u turizmu. Pokušat ćemo napraviti neko ja bih rekao snimanje stanja u turizmu, ali i prijedloge za povećanje konkurentnosti hrvatskog turizma. Konkretno, mi imamo i podatke i tu bih napomenuo ono što je vrlo interesantno. Naime, za ovu godinu se predmijeva da će po anketi koju smo imali među poduzetnicima biti investirano negdje 7,1 milijardu kuna u hrvatski turizam, od čega najviše u dizanju potpuno novih kapaciteta kada govorimo o dizanju kvalitete. To je posebno bitno, ali i u rekonstrukciji starih, dakle kapaciteta i dizanju na viši nivo. Dobar dio će uložiti županije i turističke zajednice. Ne treba zaboraviti da će država kroz komunalnu infrastrukturu, kroz niz velikih projekata posebice u cestogradnji i ove godine uložiti preko 6 milijardi kuna. Ono što bih podcrtao jeste da je prošlogodišnja anketa naglasila da će biti u naredne četiri godine investirano oko 14 milijardi kuna što se tiče privatnog sektora ponajviše. Međutim, kada se zbroji prošla i ova godina onda ispada da to četverogodišnje predviđanje će biti zapravo izvršeno samo u dvije godine. To znači da imamo jedan ubrzani investicijski ciklus i vjerujemo radi niza mjera koje je i ova Vlada provela, posebice radi prostornih planova i omogućavanja jednog razumnog skoka i uvjeren sam da ćemo tako i nastaviti. Mislim da je to najbolji ja bih rekao ilustracija tog razvojnog skoka u turizmu.
Hvala. Gospodin Rožić izvolite.
Evo zadovoljan sam odgovorom i želim ministru turizma puno uspjeha u njegovom radu, iako je na početku bilo malo ovako da ministar nije s mora pa da o turizmu, da će se malo teže snaći u turizmu. Međutim vidimo da vuče prave korake i želimo mu puno uspjeha.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Marija Pejčinović Burić. Izvolite.
Hvala lijepo. Moje pitanje upućujem ministrici pravosuđa, gospođi Ani Lovrin. Naime, Poglavlje pregovora XXIII. pravosuđe i temeljna ljudska prava, spada u ona poglavlja koja potpadaju pod ispunjavanje tzv. političkih kriterija koji se opet u klubovima koji se bave pristupanjem Europskom unijom, smatraju onim bez kojih jedna država ne može ući u Europsku uniju. Moje pitanje gospođo ministrice bi bilo obzirom da smo kao jedno od zadnjih poglavlja dobili mjerila za otvaranje ovog poglavlja krajem prosinca prošle godine i da u tom poglavlju imamo šest vrlo obimnih mjerila kako napredujete u ispunjavanju ovih mjerila obzirom na plan koji smo prema europskim institucijama uputili, a to je da do ljeta ove godine zapravo ispunimo sve uvjete za otvaranjem poglavlja. Obzirom da za ovo područje postoji veliki interes i hrvatske javnosti molim vas da date informaciju o tome gdje se trenutno nalazite. Hvala lijepo.
Hvala. Ministrica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospođo zastupnice evo ja ću sa izuzetnim zadovoljstvom informirati hrvatsku Vladu u našim poslovima oko ispunjavanja mjerila za otvaranje, ali dozvolite da iskoristim ovu prigodu da kažem i to da je ovo pitanje reforme pravosuđa i borbe protiv korupcije i izuzetno važno unutar političko pitanje, prije svega jer hrvatska Vlada je ulagala i ulaže dodatne napore da bi hrvatsko sudstvo i hrvatsko pravosuđe u cjelini bilo učinkovito, efikasno, profesionalno i nezavisno i stoga hrvatska Vlada ulaže napore da se stvori zakonodavni pravni okvir i institucionalni okvir kako za reformu pravosuđa tako i za osiguranje suzbijanja korupcije. Što se tiče dinamike pregovora kao što je poznato u Poglavlju XXIII. pravosuđe i temeljna prava, Hrvatska je dobila tri mjerila za otvaranje, tri glavna mjerila, a to je revidirani akcijski plan za reformu pravosuđa, revidirani Nacionalni program borbe protiv korupcije i usvajanje planova za potpunu provedbu Ustavnog zakona o prvima nacionalnih manjina i Akcijski plan povratka. Što se tiče dinamike u odnosu na prvo mjerila, a to je revidirani akcijski plan strategije reforme pravosuđa, on je upućen, pravi nacrt je upućen u Bruxelles u Europsku komisiju 28. ožujka i upravo su u tijeku neformalne konzultacije da bi se on do kraja utvrdio konačan tekst radi ocjene i verifikacije od strane Europske komisije. Moram reći da su tim akcijskim planom obuhvaćena cjelokupna reforma pravosuđa, da on ima 151 mjeru koja je usmjerena prije svega na glavne probleme pravosuđa, a to je smanjenje zaostataka i ubrzanje sudskih postupaka. Što se tiče drugoga mjerila, a to je nacrt strategije suzbijanja korupcije, ono je upućeno 17. travnja prema Europskoj komisiji i u tijeku su također neformalne konzultacije, a revidirani akcijski plan uz tu strategiju je u fazi izrade i početkom drugog tjedna će biti upućen u Europsku komisiju. I što se tiče trećega mjerila, a to je Akcijski plan pune implementacije Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina i akcijski plan povratka. Plan povratka je već u Europskoj komisiji, a Akcijski plan za provedbu ustavnoga zakona je u izradi i tijekom ovog tjedna će biti upućen u komisiju. Na kraju želim reći još nešto. Da usprkos paušalnim negativističkim ocjenama o kašnjenju hrvatske Vlade u predlaganju zakona kojima se usklađuje hrvatsko zakonodavstvo sa pravnim stečevinama Europske unije, moram reći da samo u dijelu koji je u nadleštvu Ministarstva pravosuđa smo potpuno u skladu sa rokovima i da su prema Hrvatskom saboru upućena planirana četiri zakona prema nacionalnom programu, a da su planirana za drugi kvartal, dakle do kraja 6. mjeseca, šest zakona plus tri, odnosno četiri zakona o potvrđivanju međunarodnih konvencija. Stoga evo samo zaključna rečenica. Sukladno planu hrvatske Vlade do kraja 6. mjeseca će biti upućena u cijelosti mjerila za otvaranje pregovora u Poglavlju XXIII. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa zastupnica Marija Pejčinović Burić.
Hvala lijepa gospođo ministrice. Ovo što smo od vas čuli sada daje zapravo punu vjeru u to da će ova politička potpora koju imamo od strane država članica Europske unije i institucija o kojima je upravo govorio ministar vanjskih poslova, zapravo imati punu potporu s naše strane u tome da ćemo mi napraviti svoj dio zadaće. Ja bih zahvalila vama i vašim suradnicima koji na tome rade i još jednom željela podcrtati da se radi o velikom poslu, da se radi o tzv. horizontalnoj reformi koja će svakako prije svega uroditi plodom i donijeti dobrobit svim našim hrvatskim građanima, a eto radi se i o nečemu što je politički kriterij za ulazak u Europsku uniju. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Igor Dragovan. Izvolite.
Gospodine predsjedniče pitanje upućujem potpredsjedniku Vlade, Polančecu. Neposredno prije parlamentarnih izbora 2007. godine Vlada je ponudila građanima otkup dionica HT-a. Vlada je novcima tih istih građana plaćala televizijske spotove i popularizirala kupnju dionica. Namjerno se stvarala euforija, pričalo se o lakoj zaradi, zaradi bez rada, štoviše stvaranje … [[Ne razumije se.]] Građani umjesto da su upozoravani na rizik koji takva ulaganja nosi, poticani su čak na uzimanje kredita za kupovanje dionica. O prodaji dionica, točnije predizbornoj rasprodaji imovine svih građana ove zemlje ispod realne cijene da ne govorim. Svjesno ili ne ugrožavala se budućnost hrvatskih građana za korist izbora. Za krizu burze i pad vrijednosti dionica krajem 2007. godine, a neposredno prije izbora, premijer je okrivio SDP i naš prijedlog za uvođenje poreza na bogate, poreza na kapitalnu dobit. Premijer je tada rekao citiram: "Pad cijena dionica može biti uzrokovan neodgovornim izjavama nekih političara." Moje pitanje glasi. Vrijednog hrvatskog tržišta kapitala pala je posljednjih mjeseci za više od 60 milijardi kuna. Dionice HT-a su gotovo na razini cijene za koju su ih i građani kupovali prošle jeseni, a nema Zakona o porezu na kapitalnu dobit. Tko je sad kriv gospodine ministre?
Gospodin potpredsjednik Damir Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine saborski zastupniče, ja bih volio da ste vi malo pažljivije i bolje gledali i promatrali i analizirali spotove koji su se vrtili neposredno prije inicijalne ponude HT-a, kao i prije inicijalne javne ponude INA-e. Da jeste onda biste vidjeli da su to bili prije svega edukativni spotovi u kojima smo pozivali građane Republike Hrvatske da shvate da je ulazak u dioničarstvo, ulazak u kupnju dionica rizičan posao. Nikoga nismo pozivali da kupuje dionice, nego smo educirali građane na koji način mogu kupiti dionice, koje koristi to sobom nose, ali i koje rizike, neprestano naglašavajući, koje rizike to sa sobom nosi. Te spotove nismo plaćali iz prihoda ostvarenih prodajom dionica HT-a. Dapače, iz prihoda ostvarenim prodajom dionica HT-a vratili smo dug hrvatskim umirovljenicima, to vas molim da još jedanput svi skupa dobro shvatimo, što je bila i naša naravno obveza utemeljena na odluci Ustavnog suda Republike Hrvatske. Što se pak tiče recentnih događanja na tržištu kapitala. Dakle, oni su posljedica prije svega globalnih kretanja. Prije svega financijske krize na američkom tržištu uzrokovane tzv. neadekvatnim odnosno rizičnim drugorazrednih, hipotekarnim kreditima temeljem kojih su mnoge američke banke otpisale velike svoje plasmane što je dovelo između ostalog do rasta kamatnih stopa, a onda posljedično do izlaska mnogih investitora iz dionica. Do pada tržišta kapitala nije došlo u Republici Hrvatskoj nego u cijelom svijetu. I vjerujte da postoje velike burze kao npr. Šangajska burza gdje je doživljen daleko veći pad nego je to pad na hrvatskom tržištu kapitala. Usput budi rečeno kad već govorimo o padu, zaradi ili nezaradi. Ni jedan hrvatski građanin, ni jedan institucionalni investitor koji je kupio dionice INA-e ili dionice HT-a, do dana današnjega nije izgubio gospodine Dragovan, i na to vas također upozoravam, nego su svi zaradili na tom procesu. Što se pak tiče vaše tvrdnje da smo poticali između ostalog, da je posljedica da su mnogi kupovali dionice iz kredita, moram vam reći da je svega odnosno manje od 17% realiziranih transakcija kada govorimo o udjelu u kojem su sudjelovali hrvatski građani, realiziran iz kredita. Sve ostalo, dakle 83% dionica kupljeno je iz ušteđevine hrvatskih građana, a nikako ih kredita. To su vam točne informacije i to su vam točni podaci, kao što su točni i podaci da se tržište kapitala u Hrvatskoj u zadnjih tjedan dana oporavlja, da su indeksi ponovo u pozitivi. I to je istina. Ja i dalje vjerujem u budućnost hrvatskog tržišta kapitala koje bi definitivno bilo danas u kudikamo goroj situaciji da je kojim slučajem došlo do realizacije tzv. poreza na kapitalnu dobit za kojeg usput budi rečeno nikada niste dali suvislo pojašnjenja niti pojasnili koje koristi bi se uvođenjem jednog takvog zakona mogle dogoditi na hrvatskom tržištu za hrvatske građane, za hrvatske tvrtke. To vam je kratka ekspertiza stanja na tržištu kapitala, to je odgovor na vaše pitanje. I još jedanput. Mi smo educirali hrvatske građane govoreći im u svakom trenutku koji su rizici od ulaska u dioničarstvo i kupnju dionica. I ni jedan investitor koji je kupio dionice HT-a i INA-e, do dana današnjega nije izgubio, a ja vjerujem da i neće. A da je naravno uveden ovaj vaš famozni Zakon o porezu na kapitalnu dobit, onda bi se naravno gubitak dogodio. A pitam vas sada, da se slučajno taj porez i uveo kako bismo sada primijenili porez na kapitalnu dobit kada tržište pada. Da li to znači da bismo sada trebali onima koji su izgubili plaćati? Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodine zastupnik Igor Dragovan. Izvolite.
Poštovani gospodine ministre! Ovdje ste da odgovarate na pitanja, a ne da pitate. Svi mi znamo da cijene dionica mogu rasti i padati i da je to rulet i da nema zarade preko noći. Odgovorna Vlada koja brine o građanima bi im to i rekla. Neodgovorne Vlade i neodgovorni premijeri to ne čine. Oni uvijek nalaze krivce u drugima.
Hvala lijepa. Idemo dalje. Na redu je gospodin zastupnik Antun Korušec. Izvolite.
Hvala lijepa. Moje pitanje je upućeno ministru obrane gospodinu Branku Vukeliću. Gospodine ministre! Kao što znate važećom Odlukom o ustanovljenju medalja za sudjelovanje u vojnoredarstvenim operacijama i u iznimnim pothvatima uvedene su medalje "Bljesak", "Ljeto '95.", "Oluja" i Medalja za iznimne pothvate. Moje pitanje koje će bit u formi prijedloga gospodine ministre, je upućeno vama sa zamolbom da u okviru svojih zakonskih ovlasti pokrene aktivnosti za ustanovljenje medalje "Bilogora", "Papuk", "Psunj'91." koja bi se mogla dodijeliti pripadnicima djelatnog i pričuvnog sastava vojnih i redarstvenih snaga Republike Hrvatske za sudjelovanje u operacijama oslobađanja Bilogore, Papuka i Psunja tijekom mjeseca listopada do prosinca '91. godine. Ove operacije oslobađanja Bilogore, Papuka i Psunja, reći ću razloge zašto to vas molim da pokrenete aktivnosti, koje su vođene pod imenima "Papuk '91.", "Orkan '91." i "Otkos 10" oslobodile su ukupno 2 tisuće 275 kilometara kvadratnih hrvatskog teritorija. Dakle, četiri puta više nego u operaciji "Bljesak". Drugi razlog zbog kojeg ovo predlažem je taj što su to prve uspješno provedene operacije oslobađanja zauzetog teritorija Hrvatske u Domovinskom ratu. Treći daljnji razlog je taj što su operacije oslobađanja zapadne Slavonije i to od Save do Drave prvi put precizno vojno planirane i planski provedene i time su postale preteća kasnijih velikih oslobodilačkih operacija Hrvatske vojske. Daljnji izuzetno važan razlog je taj što je značenje ovih operacija za obranu Hrvatske izuzetno značajno, jer bez promjene odnosa snaga na prostoru zapadne Slavonije, daljnji tijek ili razvoj tijeka ratnih djelovanja bio bi veoma upitan. Moram napomenuti da do ovih operacija se Hrvatska vojska uglavnom samo povlačila. Evo, u ime brojnih braniteljskih udruga sa tog teritorija u svoje ime ja vas molim gospodine ministre da podržite ovaj prijedlog i zaista pokrenete aktivnosti za ustanovljenje predložene medalje. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Ministar gospodin Branko Vukelić. Izvolite.
Poštovani saborski zastupniče, prije svega želim reći dakle da za ovu inicijativu znam već ovih par mjeseci koliko sam ministar obrane jer mi to moj kolega ministar Jandroković već spominjao. Osobno podržavam inicijativu. Trebam samo ovdje podsjetiti sve nas zajedno da postoje dva zakona koja reguliraju priznanja i medalje, i da je to Zakon o službi u oružanim snagama i Zakon o odlikovanjima i priznanjima i da je ovaj Zakon o odlikovanjima i priznanjima Republike Hrvatske u zadnjoj promjeni koju je doživio u Hrvatskom saboru ima i članak 4a. koji na neki način štiti dignitet Domovinskog rata i posebno govori o medaljama i priznanjima, odlikovanjima vezanim za Domovinski rat. Po ovome što sada izgleda vjerojatno je potrebno i mijenjati sam zakon ali evo vašu inicijativu i inicijativu svih branitelja podržavam i mi ćemo pokrenuti postupak da se kroz raspravu, kroz jasno usuglašavanje sa svim nadležnim tijelima dođe do zakonske osnove da bi se takva medalja mogla i dodjeljivati.
Hvala. Gospodin zastupnik Antun Korušec. Izvolite.
Zadovoljan sam gospodine ministre odgovorom. Hvala vam zaista u ime brojne braniteljske populacije. Ja vam se zahvaljujem. Ja sam samo i tražio da se zaista pokrene inicijativa, razlozi su brojni i znam da to nije pitanje jednog dana, da to traži vrijeme ali ovaj moj prijedlog zaista i branitelji zaista zaslužuju da i na ovom prostoru se ustanovi medalja Bilogora-Papuk-Psunj 1991. godine. Hvala vam lijepa.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Biljana Borzan. Izvolite.
Hvala. Svoje pitanje sam htjela uputiti gospođi Kosor, no budući da je ona očigledno imala drugog posla ja bih molila gospodina Polančeca da mi odgovori na pitanje. Naime, standard građana se urušava iz dana u dan i to je definitivno činjenica koju nema smisla uljepšavati i poricati da nije tako. Famozna mjera vraćanja cijena kruhu, mlijeku i ulju na razinu prije poskupljenja pomogla je vjerojatno u pranju nečiste savjesti ove Vlade a nažalost nikome od hrvatskih građana. Poskupio je naime i dodatno poskupljuje iz dana u dan čitav niz drugih proizvoda a najavljena su još i nova poskupljenja hrane. Što je na to sve radila Vlada? Osnovala je povjerenstvo, Povjerenstvo za hranu, Povjerenstvo za energiju, onda ono smiješno Povjerenstvo za cijene. U svakom slučaju, ništa bitno. Što je povjerenstvo donijelo? Stratešku odluku sastat ćemo se, kad su bili na sastanku u siječnju "sastat ćemo se u ožujku". Šta imamo od toga? Ništa. No, povjerenstvom se definitivno ni ne rješava problem nego se problem rješava jednom mudrom makro-ekonomskom politikom koju ova Vlada očigledno nema. Moje pitanje glasi hoće li u svom prepoznatljivom stilu se sada osnovati novo povjerenstvo za praćenje onog Povjerenstva za cijene, ili mislite neke konkretne mjere poduzeti u smislu poboljšanja ekonomske situacije odnosno povećanja standarda građana u našoj zemlji?
Hvala. Potpredsjednik Vlade gospodin Damir Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče. Poštovana gospođo saborska zastupnice, moram vas naravno demantirati i reći da vaše tvrdnje ne stoje. Dakle, duboko svjesni činjenice što se događa na globalnom tržištu, prije svega sa najvećim generatorima rasta cijena odnosno inflacije u svijetu pa tako i u Hrvatskoj. Još sredinom prošle godine hrvatska Vlada je odlučila reagirati, prije svega reagirati na rast cijena sirove nafte i naftnih derivata prije svega u području Mediterana s kojeg se mi najvećim djelom snabdijevamo. Tada smo uveli plivajuće trošarine. Zahvaljujući tome odrekli smo se iz državnog proračuna preko 170 milijuna kuna u korist hrvatskih građana i naravno hrvatskog gospodarstva. Hrvatsku je kao i najveći dio Europe ali i svijet pogodila velika elementarna nepogoda suša koja je dovela do toga da su porasle cijene prije svega žitarica, dakle osnovnih sirovina u prehrambenoj industriji što generira rast cijena hrane. Svjesni te činjenice u 12. mjesecu prošle godine iz državnog proračuna dakle izdvojili smo dodatnih 450 milijuna kuna za saniranje negativnih posljedica elementarnih nepogoda odnosno suše. Duboko svjesni da i to neće biti dovoljno pripremali smo se od prvog dana dakle imenovanja ove Vlade za vrijeme koje je pred nama svjesni činjenice da je guverner Hrvatske narodne banke najavio daleko veću odnosno reći ću dvostruko višu stopu inflacije u Hrvatskoj za ovu godinu od one realizirane u prošloj godini. Odlučili smo reagirati. Reagirali smo na način da smo zamrznuli cijenu energenata, dva osnovna energenta, prije svega cijenu električne energije za kako građane Republike Hrvatske tako i za kompletnu industriju, kompletno gospodarstvo. To je vjerujte najveća mjera pomoći daljnjem razvoju i rastu gospodarstva u Hrvatskoj. S druge strane, kad govorimo o plinu kao drugom vrlo značajnom energentu i tu smo reagirali. Reagirali smo na način da smo povisili cijenu plina samo za HEP i za kutinsku Petrokemiju dok smo za sve ostale potrošače u Hrvatskoj kako industrijske potrošače, velike potrošače tako i za građane zamrznuli cijenu plina dakle do ljeta ove godine. To je naravno imalo velikog utjecaja na stabilizaciju cijena i na niži rast potrošačkih cijena u Hrvatskoj nego što je to činjenica u drugim zemljama centralne i istočne Europe. I na kraju dolazimo do povjerenstva. Dvije smo stvari postigli dakle kroz smanjenje cijena kruha, mlijeka i ulja. S jedne strane naravno smanjili smo cijene ta tri osnovna prehrambena artikla a s druge strane poslali smo vrlo snažnu poruku, poruku svima koji su se u tom trenutku spremali na povećanje cijena da monitoriramo kretanje cijena, opravdanost njihovih zahtjeva za podizanje. I vjerujte da smo mnoge obeshrabrili da u mutnom love i da u tom trenutku podižu cijene. Rezultat toga vama za informaciju a vjerujem da niste sve ovo znali što sam sada ispričao jer ste se bavili više osječkim temama nego ovim na nacionalnoj razini odgovor vama dakle je u slijedećem. Cijene u Hrvatskoj odnosno inflacija u Hrvatskoj za prvi kvartal ove godine, posebice dakle za treći mjesec su daleko niže od na primjer inflacije u Mađarskoj, Latviji, zemljama pribaltika, ukupno deset zemalja centralne Europe koje su danas u Europskoj uniji i imaju višu stopu inflacije nego Hrvatska. Kad govorimo o nekim drugim pokazateljima uspješnosti ili neuspješnosti. Vama za informaciju, nastavlja se trend smanjenja nezaposlenosti i Hrvatska u ovom trenutku ponovo bilježi najniže stope nezaposlenosti. Dakle, mi smo na dobrom putu pa i povjerenstva naravno služe svojoj svrsi i daju odgovore na najdelikatnija pitanja. Ova Vlada to zna i činit će to i u buduće.
Hvala. Gospođa zastupnica Biljana Borzan, izvolite.
Zahvaljujem se, ali naravno nisam zadovoljna na odgovoru, vama su krivi svi drugi, osim hrvatske Vlade. Baš dobro što ste spomenuli sušu, jer žalosno je da mi svake godine moramo moliti Boga da se ne dogodi nekakva elementarna nepogoda, a znamo da navodnjavanje, odvodnja, da su to stvari u koje Vlada treba ulagati kako se ne bi upravo dogodila ta velika šteta u kojoj onda morate davati novce. Zadovoljna sam utoliko što niste okrivili SDP i našu gospodarsku politiku za ono što vi radite loše.
Hvala lijepa. Idemo dalje, gospodin zastupnik Stjepan Kundić. Izvolite.
Poštovani gospodine ministre Biškupić, stavljam vama jedno velikogoričko pitanje. Naime poglavarstvo Velike Gorice je na medijima, konferenciji za štampu iznijelo optužbu na račun Ministarstva kulture zbog kašnjenja radova na autocesti Zagreb-Velika Gorica-Sisak i to na dijelu Gradići, Donja Lomnica i optužilo je Ministarstvo da je krivo za to. Razlog je navela da kasni sa arheološkom istraživanju tog područja, odnosno da je kasno donijeto rješenje o tim radovima. Gospodine ministre da li je to istina? I hoćete li biti ljubazni pa nam reći gdje će biti dostavljeni eksponati, odnosno predmeti koji će biti nađeni na toj lokaciji.
Hvala. Gospodin Božo Biškupić, ministar kulture. Izvolite.
To je netočno gospodine zastupniče! Takva tvrdnja je rezultat ili neinformiranosti ili totalnog nepoznavanja problema ili možda nešto drugo. Arheolozi rade svoj posao vrlo savjesno, to nije speći vruče žemlje i to ide preko noći. Arheolozi na svim prometnicama i na svim drugim infrastrukturnim projektima u Hrvatskoj rade i zbog njih nije zaostao niti jedan projekt. Pa tako ni ovaj projekt autoceste Zagreb-Sisak. Činjenica je, a mnogi od vas to i znaju, to je ustvari dobrim dijelom stara cesta Petovje-Siscia, rimska cesta koja čak i Zagrebom dijelom prolazi ovdje kroz Kustošiju i jednim dijelom i Petrinjsku ulicu gdje je to i obilježeno. I naravno da se, na toj cesti će se naći brojni arheološki nalazi. Ali ovdje je jedan drugi problem. Velika Gorica, naša turopoljska prijestolnica, izgleda prerasla, na svu sreću, u jedan veliki hrvatski grad, ali je ostala i dalje turopoljska prijestolnica kada je riječ o muzejima i uopće o kulturi. Ona ima jedan mali muzej u koji stanje nekoliko turopoljskih škrinji i nošnji, jedan stol i par stolica, ali nažalost, nisu svjesni da će sada brojni arheološki nalazi iz ovog lokaliteta koji ste vi spomenula, a i drugih lokaliteta u ovom dijelu, jer je to vrlo, vrlo bogato, tu je područja … [[Govornik se ne razumije.]] Čitarjevo u blizini i taj je vrlo bogati lokalitet, brojne vile rustike koje će se još naići i naći ovim dijelom, stvoriti mnoštvo arheološke građe koje treba negdje smjestiti. Velika Gorica je morala već sa time računati i naravno graditi jedan primjereni muzej, jer u onaj mali muzej turopoljskog tipa, ako tako mogu reći, koji je vrlo lijepi u jednoj povijesnoj zgradi ali nema prostora. Arheolozi rade na ovom nalazištu koji ste vi spomenuli između Gradića i Lomnice već od, od kasne jeseni 2006. godine i zbog nas i zbog arheologa neće biti nikakvih zastoja.
Hvala. Gospodin Kundić, izvolite.
Ja sam vrlo zadovoljan vašim odgovorom ali htio bih nadopuniti, što se tiče Gradića, ne znam, to je svima poznato da je naš gradonačelnik vježbao oranje i duboku brazdu prošlu jesen, pa možda je on poremetio gabarite te autoceste pa je došlo do zastoja, jer to nam rade već, upravo naše velikogoričko poglavarstvo intenzivno. Međutim, mi dobro znamo, ja i ministar Šuker da ćemo mi u tome pobijediti. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Na redu je gospođa zastupnica Dragica Zgrebec, izvolite.
Gospodine predsjedniče, pitanje postavljam ministru Ivanu Šukeru. Ovih dana skupštine dioničara, naših tvrtki u Hrvatskoj donose odluke o godišnjem obračunu i o isplatama dividende. Po najavama u Hrvatskoj će se isplatiti 4 milijarde i 600 milijuna kuna dividenda i to upravo u onim tvrtkama gdje su veliki suvlasnici strane osobe, ili strane tvrtke. Tako će npr. od isplate ovog iznosa dividende, recimo bar dobiti milijardu i 400 milijuna kuna, deutche telekom milijardu i 200 milijuna kuna, Ericson u tom, u tu usporedbu daleko manje 176 milijuna kuna. Kada bi postojao Zakon o porezu na dohodak, koji se plaća na dividende koji ste ukinuli izmjenom poreza na dohodak 2004. godine u visini od 15%, kao što se to do tada obračunavalo, državni proračun i, odnosno lokalne jedinice dobile bi dodatnih 690 milijuna kuna. To su sredstva koja bi se mogla koristiti za sanaciju dijela troškova u zdravstvu, za socijalne namjene itd.. Pa vas pitam, kako objašnjavate hrvatskim građanima da oni na svaku kunu svoje plaće koju dobiju, ili mirovine, dakle, iznad onog osobnog odbitka moraju platiti porez, a da vlasnici kapitala koji temeljem kapitala dobivaju prihode, ne moraju platiti niti jedne lipe poreza?
Hvala gospodin ministar Šuker izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, uvažena gospođo zastupnice, pa meni je prije svega drago da u Hrvatskoj ne postoji onaj termin više pozitivne nule. Ljudi ulažu svoja sredstva da bi nešto zaradila. I dakle, taj socijalističko-komunistički pristup gospodarstvu više ne postoji. To je jedna stvar. Druga stvar. Kada bi se pozabavili, analitički, koliki je bio prihod od poreza na dobit, kada je postojala obveza poreza na dohodak, plaćanje 15% poreza na dividendu, onda bi vidjeli da je on bio nekoliko puta manji nego što je danas prihod od poreza na dobit. Očigledno, taj porez na dividendu, koji se plaćao na isplatu dividende onima koji su to željeli napraviti je bio destimulirajući i tjerao je poduzetnike da tu dobit čupaju na neki drugi način. Dakle, u trenutku kada smo ukinuli porez na dividendu, nakon plaćenog 20% poreza na dobit vlasnici, dioničari na svojoj godišnjoj skupštini donose odluku o tome što će sa dividendom. Dakle, taj potez se pokazao ispravan. Možete vidjeti kolika je bila naplata poreza na dobit u 2003. godini, mislim da je bila negdje oko 4 milijarde, sada je preko 9 milijardi kuna. Druga stvar. Nije istina da netko plaća, netko ne plaća. Plaće zaposlenih u tvrtkama su trošak te tvrtke. Dakle, kada se taj trošak sa ostalim troškovima oduzme od prihoda uz sve one zakonske odredbe kako se dolazi do osnovice za oporezivanje na dobiti. Opet ste iznijeli jednu netočnu konstataciju. Nije istina da netko te novce uzme i radi sa njima da ne plati kunu poreza. Pa date 20% poreza na dobit. No isto tako, u predizbornoj kampanji vi ste izišli sa prijedlogom da uvedete porez na kapitalnu dobit. Vama su građani poslovni svijet u Hrvatskoj rekli jasno ne. Nama koji smo rekli da ne želimo uvesti porez na kapitalnu dobit, nego da na takav način želimo poticati ulaganje u Republici Hrvatskoj hrvatski građani su jasno rekli da.
Gospođa zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Pa da počnem od ovoga na kraju. Netočno je da su građani rekli ne. Građani su anketama, 70% građana se u anketama izjasnilo da želi da se uvede jedan takav porez. Ali reći ću vam jednu drugu stvar. Stoga što stranci neće platiti porez na dividendu u Hrvatskoj, ne činite im korist. Oni će platiti taj porez u svojoj matičnoj državi jer većina država u Europi plaća porez na kapitalnu dobit. Na šteti će biti hrvatski proračun, odnosno hrvatski građani koji neće ubrati ovaj prihod. A ove vaše ovako način kako objašnjavate da se na plaće plaća porez i prije toga i kroz porez na dobit to također nije točno. Čovjek koji dobije plaću ako zaradi iznad 1600 kuna mora platiti porez. Onaj tko će dobiti milijun kuna dobiti, odnosno prihoda iz dividende neće platiti niti jednu lipu poreza. Pa prema tome, nisu u ravnopravnom položaju ljudi koji žive od rada i ljudi koji žive od kapitala.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Ivo Grbić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, gospođe i gospodo članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Svoje pitanje uputio bih ministru gospodinu Božidaru Kalmeti. U posljednjih desetak godina u Hrvatskoj osjetno opada interes za pomorska zvanja. Naši brodari u zadnje vrijeme često ističu nedostatak časničkih zvanja. Poznato nam je da je negdje mislim do devedesetih godina pomorci su imali pravo na beneficirani radni staž. U razgovoru sa samim pomorcima često se ističe problem imajući saznjanju njihove uvjete rada, nezadovoljstvo, jedna velika želja da se ovaj problem riješi pogotovo ako imamo na umu pomorce starije životne dobi koji nisu u mogućnosti kvalitetno obnašati svakodnevne poslove, a isto tako često zbog zdravstvenog stanja nisu u mogućnosti produžiti i matrikulu a time i steći uvjete za svoju starosnu mirovinu. Moje pitanje glasi: Koje aktivnosti Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture poduzima ili će poduzeti da bi se omogućio ili propisao beneficirani radni staž za hrvatske pomorce?
Hvala. Gospodin ministar Kalmeta. Izvolite.
Zahvaljujem. Da, pa uvođenje beneficiranog radnog staža za pomorce bio bi doista najbolji završetak jedne socijalne reforme koju smo mi počeli i s kojom će već od 1.1. ove, dakle 2008. godine svi hrvatski pomorci su uvedeni u jedinstveni zdravstveni porezni i mirovinski sustav. Međutim, to pitanje nije jednostavno. To je pitanje kompleksno i mi o tome razmišljamo. Mi smo i formirali jednu radnu skupinu iz različitih područja koja će to sve skupa sagledati i jasno da je potrebno održati i jedne široke konzultacije kad su u pitanju, kad je u pitanju inače beneficirani radni staž za određena pitanja. Uključujemo tu svakako socijalne partnere, vjerojatno i Gospodarsko socijalno vijeće i nakon što to sve obavimo ćemo ovisno o tome kakvi budu rezultati svih tih konzultacija i razgovora u taj posao ili krenuti ili ne. Prema tome, gledamo dobro na to. Radimo na pripremama svega da se to i dogodi, a hoće li se i kad će se dogoditi kažem ovisi o tome kakvi će biti rezultati naših razgovora, konzultacija i dogovora i sa svim ostalim partnerima koji su bitni kod donošenja ovakvih odluka.
Hvala. Gospodin Ivo Grbić. Izvolite.
Zadovoljan sam sa odgovorom i zahvaljujem se gospodinu ministru Kalmeti i siguran sam da će ova Vlada iznaći rješenje i da će u skorije vrijeme uputiti ovom Saboru prijedlog izmjena i dopuna zakona na koji način bi se omogućilo hrvatskim pomorcima ponovo vraćanje beneficiranog radnog staža.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem potpredsjedniku Vlade gospodinu Damiru Polančecu. Gospodine potpredsjedniče posebno mjesto u programu ove Vlade za ovo mandatno razdoblje ima malo i srednje poduzetništvo. Vlada će u spomenutom razdoblju provesti čitav niz mjera za poticaj malog i srednjeg poduzetništva a poglavito u politici potpora. Vjerujem da svi naši poduzetnici očekuju da nam odgovorite nakon donošenja i usvajanja programa poticaja malog i srednjeg poduzetništva koji, što donosi taj program, što on donosi prije svega našim poduzetnicima, a sukladno tome molim vas da mi odgovorite vezano je uz pitanje koje svakodnevno upućuju poduzetnici kad će se raspisati natječaj za bespovratne potpore u 2008. godini i u kojem iznosu će te potpore biti.
Hvala. Gospodin potpredsjednik Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Zahvaljujem gospođi saborskoj zastupnici na ovom pitanju. Dakle, malo i srednje poduzetništvo, mala i srednja poduzeća u Republici Hrvatskoj kao i obrtnici se u posljednjih nekoliko godina dokazuju kao najžilaviji dio našeg gospodarstva i njihov značaj u ukupnom nacionalnom gospodarstvu Republike Hrvatske zapravo svake godine raste i jača. Dozvolite mi da iznesem nekoliko brojaka koje govore tome u prilog. Preko 99% ili 99,4% svih registriranih poduzetnika u Republici Hrvatskoj su zapravo iz kategorije malih i srednjih poduzetnika. Preko 65% svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj u ovom trenutku su zaposleni u malim i srednjim tvrtkama. 44% ukupnog BDP-a Hrvatske kreiraju mala i srednja poduzeća. To su podaci koji dovoljno govore o snazi malih poduzeća u Hrvatskoj kao i podatak da je preko 40% direktnog izvoza Republike Hrvatske da ga ostvaruju upravo ta mala poduzeća. 895000 ljudi danas radi u malim i srednjim tvrtkama, odnosno hrvatski su obrtnici. Sve to je rezultat kontinuiranog rada, rada koji je imao za cilj naravno jačanje malih i srednjih poduzeća i njihovog značaja u nacionalnom gospodarstvu Republike Hrvatske. U posljednjih četiri godine primjenom Nacionalnog plana poticanja malih i srednjih poduzeća, došlo je do realizacije niza poticajnih programa. Jedan od najvažnijih i najznačajnijih poticajnih programa jest subvencioniranje kamate. Ukupno 4 milijarde 900 milijuna kuna kredita je plasirano u zadnje tri godine, četiri godine ispričavam se, malim i srednjim tvrtkama u kojima Ministarstvo gospodarstva sa jedinicama regionalne samouprave subvencionira kamatu tako da je kamata po tim kreditima za poduzetnike 2%. Preko 560 milijuna kuna je uloženo što u poduzetničku infrastrukturu prije svega dakle u opremanje poduzetničkih zona, što u tzv. bespovratne potpore. Mi smo na Vladi prošli tjedan prihvatili dakle i donijeli i usvojili Program poticanja malih i srednjih poduzeća za period od 2008. do 2013. godine. On je nakon toga razmotren i na GSV-u i moram reći da sam izuzetno zadovoljan jer je dobio izuzetno visoke ocjene naših socijalnih partnera kako predstavnike sindikata tako i naravno Hrvatske udruge poslodavaca. Temeljem tog programa, a koji je rezultat dosadašnjih dobrih iskustava, smjernica Europske unije i naravno vrlo kvalitetnih sugestija koje dobivamo kroz provedene ankete upravo od samih poslodavaca, mi smo u pripremi i izradili smo i operativni program za 2008. godinu. On sljedeći tjedan ide na Gospodarsko-socijalno vijeće, iako to nije naša obveza, ali želimo ga prokomentirati sa našim partnerima. Nakon toga ide na usvajanje na Vladu i do naravno sredine 5. mjeseca usudim se reći, biti ćemo u stanju raspisati natječaje za bespovratne potpore hrvatskim malim i srednjim poduzetnicima, posebice potpore za dakle subvencioniranje i izgradnje infrastrukture u poduzetničkim zonama. Dakle 5. mjesec je mjesec kada ćemo to učiniti i kada će svi zainteresirani moći aplicirati sve u cilju jačanja malog i srednjeg gospodarstva u Hrvatskoj. Hvala lijepa.
Hvala. Gospođa zastupnica Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa nadam se da zaista ovo što će se desiti u svibnju mjesecu će još ostaviti dovoljno vremena svim poduzetnicima da realiziraju upravo one projekte koje su možda već započeli ili su pri završetku, a to će im izuzetno pomoći. Hvala vam lijepo.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Vesna Škulić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem gospođi Kosor, međutim ne znam tko je u ime gospođe Kosor tu. Državni tajnik. Ovako, obzirom slušajući gospodina Polančeca došlo mi je da odustanem od svog pitanja. Imam osjećaj da državljani Republike Hrvatske ne znaju koliko im je lijepo. No, valjda čovjek samo srcem dobro vidi pa idem po tome. Ali Republika Hrvatska je prije nešto više od godinu dana potpisala i nedugo zatim u Saboru ratificirala UN-ovu Konvenciju o pravima osoba sa invaliditetom. Obzirom da ova Vlada do sada nije uskladila ni jedan propis sa konvencijom, a u Republici Hrvatskoj je područje prava osoba sa invaliditetom regulirano sa više od 270 propisa. Ja vas pitam, kada će te početi usklađivati spomenutih 270 propisa? Evo samo ću vam nabrojiti nekoliko razloga, zašto bi što prije trebalo krenuti sa usklađivanjem. Dakle, invalidi u Hrvatskoj žive sa najviše 270,00 do 1.200,00 kuna mjesečno ako nisu u radnom odnosu. Stopa zaposlenosti je niska bez obzira što postoji fond. Ništa niste učinili po pitanju oslobađanja osoba sa invaliditetom od plaćanja PDV-a na uvoz automobila. Majke djece s teškoćama ste ocijenili sa 2.000,00 kuna. Osobna invalidnina nije se povećala ni za lipu od 2000. godine, a poznato je kolika je inflacija. Usluge osobnog asistenta koristi samo 200-tinjak osoba, a Zakon o osobnom asistentu ni u tragovima. Niste u stanju napraviti kategorizaciju najtežih osoba sa invaliditetom. Do sada su vam najveći dometi osnivanje radnih grupa i povjerenstava. Mene zanima kada će se konačno početi baviti rješavanjem problema osoba sa invaliditetom kroz zakonsku regulativu?
Hvala. Državni tajnik Mesarić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Hvala gospođo saborska zastupnice što ste postavili ovo pitanje. Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti vodi trajnu brigu o svim invalidima. Prvo što smo morali napraviti nakon donošenja zakona 2005. godine za hrvatske ratne vojne invalide, vratiti dug koji je nastao od 2001. do 2004. ni manje ni više nego skoro milijardu kuna. Dalje, uveli smo određene projekte, jedan od projekata koji ste sigurno upoznati, je projekt osobnog asistenta. Projekt osobnog asistenta ove godine završava natječaj i osigurali smo sredstva u visini od 15 milijuna kuna što znači da će 300 najtežih invalida imati mogućnost dobivanja osobnog asistenta. Najznačajnije mislim u ovome je da evaluaciju ovog projekta izvršit će UNDP na temelju ugovora između UNDP-a i Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti te će to postati jedan od zakona. Zakoni kao što ste postavili u svom pitanju, uvijek i permanentno se usklađuju sa potrebama osoba sa invaliditetom, sukcesivno onako kako dolaze. Jedan od tih primjera je Zakon o formiranju pravobranitelja za osobe sa invaliditetom koji za njegov rad koji će početi raditi ove godine, napravili smo, osigurali smo sredstva u visini od 2,5 milijuna kuna, prostor za pravobranitelja i 9 djelatnika, raspisali javni poziv te na temelju toga izvršili izbor koji je sada u procesu provjere. Moram naglasiti još jedan projekt koji smatram izuzetno značajnim za invalide, sve invalide, bilo ratne, vojne invalide ili osobe sa invaliditetom. To je projekt rješavanja pristupačnosti osoba sa invaliditetom. Ministarstvo je od 2004. od kada je formirana radna skupina o kojoj vi govorite, riješilo 45 prilagodbi u 33 lokalne, područne (regionalne) samouprave za što je utrošeno blizu l5 milijuna kuna, da budem precizan 4 milijuna 816 787 kuna. Ove godine osigurali smo milijun kuna više nego prethodne pa ćemo za te projekte nakon provedenog natječaja povjerenstva koje će sve te projekte verificirati, utrošit ćemo 2 milijuna 373 tisuće kuna.
Hvala. Gospođa zastupnica Vesna Škulić. Izvolite.
Hvala vam gospodine državni tajniče. I mogu reći meni je vas iskreno žao. A žao mi je zbog toga što govorite uglavnom o projektima, a ja vama o zakonima, o 270 zakona. Dakle, osobe s invaliditetom ne mogu živjeti od projekta do projekta. One žive svaki dan sa 270 kuna mjesečno. I rekla sam vam do tisuću kuna, do tisuću i 200 kuna mjesečno. Dakle, ajmo mi svi ovdje pokušati živjeti sa toliko kuna pa ćemo vidjeti kakav će nam biti i kakva kvaliteta života dok se netko ne sjeti nam ponuditi neki projekt. Inače meni je jako, jako frustrirajuće već govoriti o ovim stvarima jer četiri godine govorim iste stvari i dobivam iste odgovore. To znači ako pitam ista pitanja četiri godine, dakle četiri godine dobivam odgovor da se radi po projektima. Dakle, niti jedan zakon se nije napravio. Stvarno ovo već postaje malo i tragikomično. Svi znamo da imamo mnogo problema u pregovorima i sa Europskom unijom i da smo jako usporili i da premijerovo spominjanje brzina ne drži vodu, pogotovo u slučaju osoba sa invaliditetom jer zakon aerodinamike ne poznaje sporost kojom vi radite na rješavanju problema osoba sa invaliditetom. Iskreno državni tajniče, primite se posla i konačno bar ako ništa drugo, evo ja ću vam pomoći gurati to auto. Hvala lijepa.
Hvala. Sad ćemo prekinuti za pola sata, dakle u 12 sati nastavljamo sa zastupničkim pitanjima. Prvi je na redu gospodin Niko Rebić, a potom gospodin Željko Jovanović. Dame i gospodo, nastavljamo sa “aktualnim prijepodnevom“. Na redu je gospodin zastupnik Niko Rebić. Izvolite.
Zahvaljujem. Svoje pitanje upućujem ministru znanosti, obrazovanja i športa. Radi se o stipendijama. U zadnje vrijeme sve se više dodjeljuju stipendije učenicima i studentima. U stipendiranje učenika i studenata sve se više uključuju jedinice lokalne samouprave, gospodarstva i mnogi drugi. Gotovo da u ovoj godini i nemamo jedinice lokalne samouprave koja nije raspisala natječaj za dodjelu stipendija. U zadnje vrijeme, ali naravno to još uvijek ni iz bliza nije dovoljno. U zadnje vrijeme studenti sve više pričaju o Nacionalnoj zakladi za stipendiranje učenika i studenata. Čini se da su očekivanja učenika od Nacionalne zaklade velika, pa moje pitanje glasi. Da li i kada započinje sa radom Nacionalna zaklada za stipendiranje učenika i studenata i jesu li očekivanja studenata opravdana? Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin ministar Primorac. Izvolite. Dragan Primorac.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče hrvatske Vlade, zastupnice i zastupnici. Pitanje je zapravo došlo u pravom trenutku i to u periodu kad Hrvatska ide prema postizanju sustavno društva znanja i vi znate da je negdje oko 10000 stipendija u ovom trenutku koje financira ministarstvo. Ali velika pohvala jedinicama lokalne samouprave jer taj broj stipendija koji zapravo od njih dolazi je sinifikanta. Međutim, potpuno novi model koji je hrvatska Vlada predložila sukladno onim modelima koji na primjer postoje u Sjedinjenim Američkim Državama ili nekim europskim državama, a to je jedan zajednički fond koji u ovom trenutku postoji kroz Nacionalnu zakladu za potporu učeničkom i studentskom standardu, stipendije koje se predviđaju biti negdje oko 1000 kuna. Iznos temeljnog kapitala koji je uplaćen standard negdje oko milijun i pol kuna, a kroz donatorsku skupštinu mi smo osigurali svim velikim tvrtkama ili pojedincima koji su izrazili želju da iz onog dijela neoporezivog sudjeluju u tom paketu jamči da mi već do konca godine iznos koji je u ovom trenutku ukupan 4 milijuna kuna ćemo udvostručiti. Što to znači? To znači da samo do konca ove godine hrvatska Vlada kroz ovaj projekt je osigurala tisuću novih stipendija u iznosu od 1000 kuna. Pored postojećih 10000 od kad postoji Hrvatska država. Ove stipendije su namijenjene isključivo za potporu učenicima i studentima, izvrsnim učenicima i studentima. Oni koji su izvrsni, a nemaju financijske mogućnosti ali i različitim programima. I ono što je najvažnije u cijeloj vertikali obrazovanja, dakle osnovno, srednje obrazovanje, visoko obrazovanje i doktorski studij. Ovaj projekt će vrlo brzo biti prezentiran hrvatskoj javnosti. Napravit će se jedan ja bih rekao uvod u ovaj projekt, a ono što je sad značajno da je već četiri ili pet velikih hrvatskih tvrtki koje žele ući u donatorsku skupštinu već izrazilo želju da želi donirati i prema svim predviđanjima članovi upravnog odbora kojih je sedam od kojih troje dolazi upravo iz te donatorske skupštine trebali bi se u narednih mjesec dana formirati, a naša zaklada već ima otvoren račun i ono što je najvažnije. Vi ćete imati direktni mehanizam financirati one koji su najbolji. To je cijeli projekt financiranja nadarenih izvrsnim o kojima govorimo u ovih zadnjih petnaestak, sedamnaest godina i po prvi put će na taj način zaživit u Replici Hrvatskoj. Evo, hvala vam lijepa na vašem pitanju.
Hvala. Gospodin zastupnik Niko Rebić.
To je svakako dobra vijest za učenike i studente. Ali isto tako govori kako radi ovo ministarstvo i ova Vlada. Bravo ministre! Ja sam zadovoljan.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Moje pitanje je ministru financija gospodinu Šukeru. Postoje neke teme u kojima je premijer, doktor Sanader uvijek dosljedan. Na početku svakog mandata on najavljuje smanjenje stope PDV-a. To je učinio i 2003. i za taj potez jamčio i svojom jamstvenom karticom u kojoj je napisao. Citiram: “Smanjit ćemo porez i tako ojačati poduzetništvo, poljoprivredu i domaću proizvodnju.“ Završen citat. Jamstvena kartica već se dugo ne može vidjeti na web stranicama HDZ-a, a za smanjenje stope PDV-a primijenio se model ZERP-a. Znači, PDV je smanjen, ali sa odgodom koja još uvijek traje. Sad se ponavlja 2003. i premijer u Splitu prije nekoliko dana najavljuje citiram: “Vlada razmišlja kako možda i nekim mjerama u području PDV-a nešto pomoći u borbi protiv inflacije.“ Završen citat. Vas ministre Šuker pitam jeste li spremni provesti nalog koji će proizaći iz Vladina razmišljanja o smanjenju stope PDV-a, na koju će stopu PDV biti smanjen i kada ćete to učiniti?
Hvala. Ministar Šuker. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče. Vi kad bi pogledali što se učinilo u proteklom četverogodišnjem razdoblju onda bi vidjeli da su stope za određene usluge i proizvode PDV-a smanjeni. Prema tome, što se tiče kartice to je ispunjeno kao i puno drugih stvari. Međutim, kad govorimo o stopi PDV-a i kontekstu kojem je predsjednik Vlade to rekao trebali bi se podsjetiti Sporazuma o pridruživanju koji je potpisan u svibnju na brzinu 2001. godine, pa gdje su date određeni zadaci što bi Hrvatska trebala napraviti do pristupanja u Europsku uniju. Mi u ovom trenutku smo završili pregovaračko stajalište što se tiče poreza i predsjednik Vlade je jasno u kontekstu onoga ako ne dobijemo prijelazno razdoblje za nultu stopu i još neke druge stvari, da razmišljamo i o nekakvim drugim alternativama sve u cilju da hrvatskim građanima idemo na ruku da tako kažem, da sa tim promjenama koje su, za koje smo preuzeli obveze davno prije ako ne uspijemo izboriti određeno prijelazno razdoblje, dakle moramo razmišljati da to se ne prevali leđa prije svega hrvatskih građana. Jer porez na dodanu vrijednost u konačnici plaćaju krajnji korisnici, onda u kontekstu toga je rekao i ono što je rekao. Dakle, kad završimo pregovore, kad utvrdimo pregovaračka stajališta onda ćemo znati što i u kojim rokovima trebamo izvršiti za pristupanje Europskoj uniji. Isto tako, što se tiče porezne politike vi vidite da ovih dana razgovaramo i sa sindikatima oko Zakona o minimalnoj plaći, gdje je bila najprije procjena naših socijalnih partnera da to košta 400 milijuna. Međutim, po procjenama Ministarstva financija bismo i onda i danas i na kraju smo se oko toga usuglasili da je to 3 milijarde kuna. Ali jasno i predsjednik Vlade i ja smo na prvom sastanku sa socijalnim partnerima rekli da ne možemo govoriti o podizanju neoporezivog dijela poreza na dohodak, a da prije toga ne razgovaramo sa predstavnicima jedinice lokalne samouprave iz razloga što izmjenom Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave to postao prihod jedinica lokalne samouprave i bilo bi krajnje nepošteno i nekorektno da Vlada donese jednu takvu odluku, da prije toga ne razgovara sa predstavnicima jedinica lokalne samouprave i na kraju krajeva ako bi to znatno oštetilo jedinice lokalne samouprave, vidjeti kako im nadomjestiti te rashode. Dakle PDV je samo jedan od malih segmenata porezne politike i točno da niste izvukli iz konteksta nego da ste pročitali sve ono što je predsjednik Vlade rekao, dakle on je o PDV-u govorio u kontekstu nulte stope i na kraju krajeva o razmišljanju Vlade o poreznoj politici u budućim razdobljima i kada dođe vrijeme za to biti ćete obaviješteni na vrijeme u kojem smjeru idemo.
Hvala. Gospodin zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine ministre. Pa nisam zadovoljan vašim odgovorom. Čini mi se da se kao i kod ZERP-a metaforički rečeno sada sa PDV-om prodaje magla pa vas molim da mi i pisanim putem odgovorite na moje pitanje kako bih imao pismeni trag koji neće moći iščeznuti sa weba kao što je iščeznula jamstvena kartica, ali da mi u tom vašem pisanom odgovoru date i projekciju utjecaja smanjenja PDV-a na proizvodnju, potrošnju, uvoz i izvoz. Ja sam dobro pročitao što je izjavio gospodin premijer. Premijerova najava smanjenje stopa PDV-a u cilju obuzdavanja inflacije mora se promatrati u ovisnost poreza na dodanu vrijednost koji je porez na potrošnju i u ovisnosti osjetljivosti i potražnje za pojedinim proizvodima njegovo smanjenje negativno će utjecati na deficit platne bilance. Naime smanjivanje PDV-a pospješuje potrošnju i uvoz, a njegov utjecaj na izvoz je indiferentan. Stoga me dodatno zanima, hoće li temeljem te vaše analize koju ćete nam nadam se uskoro dostaviti, uopće smanjenje PDV-a utjecati na smanjenje inflacije i poboljšanje uvjeta života građana Hrvatske. Za viši životni standard Vlada mora imati viziju, strategiju, planove i akcije, a onda će možda doći rezultati. Vrijedi to i za PDV. U Hrvatskoj je problem mala domaća proizvodnja u odnosu na potrošnju, a vaša rješenja ne nude povećanje proizvodnje, povećanje … [[Govornik isključen, ne čuje se.]]
Hvala lijepa. Imamo jednu obavijest. Predsjednik Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Petar Selem je sazvao odbor u 13,30 sati u dvorani "Josipa Jelačića" dolje u centru, prizemlje, pa molim da članovi odbora to prime na znanje i dođu u 13,30. Nastavljamo sa pitanjima. Na redu je gospodin zastupnik Boris Šprem. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, članovi Vlade, uvaženi kolegice i kolege. Pitanje zastupničko koje ću postaviti odnosi se na gospodina premijera Sanadera. Predsjednik Republike Hrvatske gospodin Stjepan Mesić protekle je subote sazvao sastanak predstavnika Vlade, Hrvatske gospodarske komore, uglednih gospodarstvenika i ekonomskih stručnjaka. Tema je bila hrvatsko gospodarstvo. Na taj se sastanak gospodine premijeru niste odazvali niti ste na taj sastanak poslali bilo kojeg od svojih potpredsjednika niti ministra. Pitanje za vas gospodine premijeru glasi: S obzirom da Predsjednik Republike ne može tražiti, ali temeljem članka 101. Ustava može predložiti predsjedniku Vlade sazivanje sjednice Vlade na temu određenu, da se razmotre određena pitanja. Da li ćete ukoliko će Predsjednik Republike, ja ne znam, nisam se s njim konzultirao, ali ako se odluči za to, predložiti sazivanje sjednice Vlade na temu "Stanje i perspektiva hrvatskog gospodarstva" da li ćete ju sazvati. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin premijer Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče prije svega drago mi je da vi brinete o suradnji između Predsjednika Republike i predsjednika Vlade. Ako vas to zanima, izvijestit ću vas da je naša suradnja izvanredna i da nema nikakvog razloga sumnjati u tu moju izjavu. Predsjednik Republike i ja i Vlada vrlo dobro surađujemo, svaki u okviru svojih ovlasti onakvim ovlastima u okviru onakvih ovlasti kakve je i hrvatski ustavotvorac predvidio. To se jednako odnosi i na naše, i na predsjednika Sabora i na već uobičajene trojne susrete između predsjednika Republike, predsjednika Sabora i predsjednika Vlade. Tu smo praksu imali kada je predsjednik Sabora bio gospodin Vladimir Šeks, tu praksu nastavljamo i danas kada je predsjednik Sabora gospodin Luka Bebić i naravno da svatko u svojim ovlastima Predsjednik Republike, predsjednik Sabora i Sabor, predsjednik Vlade i Vlada brine o onomu što mu je hrvatski Ustav kazao i rekao. Pa tako ste dobro vi naveli ovo, ali nemojte se zaputiti, a to nije dobro u spekulacije i hipotetičke impostacije naše suradnje. Ukoliko netko nekada u budućnosti nešto meni predloži, naravno da ću ja to vrlo ozbiljno razmotriti, a posebno ću razmotriti ako to predloži Predsjednik Republike.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Boris Šprem. Izvolite.
Hvala lijepa.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Stjepan Fiolić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče svoje pitanje upućujem državnom tajniku poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja gospodinu Josipu Kraljičkoviću. Gospodine tajniče molim vas da javnosti objasnite način uspostave elpis sustava kako će se odvijati realizacija projekta i kolika će sredstva biti potrebna za provedbu programa. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Josip Kraljičković.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani zastupnici, poštovani zastupniče, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade. Zahvaljujem se na pitanju. Dopustite da vas prvo podsjetim da je elpis sustav za identifikaciju zemljišnih čestica. Da on predstavlja grafičku evidenciju zemljišnih resursa poljoprivrednika i da će uskoro u Europskoj uniji služiti kao osnovica za isplatu poticaja našim poljoprivrednicima. Za taj sustav je potrebno, potrebne su brojne podloge, razne karte, kartografski podaci itd. koji ne smiju biti stariji od pet godina nego taj projekat je zamišljen da se odvija u dvije faze. Da završi do konca 2009. godine. U prvoj fazi će se uspostaviti … [[Ne razumije se.]] nabaviti potrebna oprema i softver, a drugo će se implementirati na području cijele Hrvatske. Prema današnjim spoznajama sve projekte aktivnosti se odvijaju prema planu i možemo biti uvjereni da će on biti završen do konca 2009. godine kako je i planirano. Da li je to moguće govori i podatak da je Vlada donijela program načelni za elpis kojim je osigurano 120 milijuna kuna za to razdoblje do 2009. godine i to 70 milijuna kuna iz proračuna, 25 milijuna kuna iz sredstava Splitske banke, a 25 milijuna kuna iz sredstava programa EU, CARDS i PHARE. Držimo da će se uspostavom sustava stvoriti preduvjeti da hrvatski poljoprivrednici mogu dobivati … Europske unije. Zahvaljujem se na vašem pitanju još jednom.
Stjepan Fiolić. Izvolite.
Zadovoljan sam odgovorom.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Luka Denona. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče! Volio bih da nije tako, ali nažalost i danas u Hrvatskoj još uvijek nedostaje veliki broj radnih mjesta, još uvijek imamo oko dvjestotitanjak tisuća nezaposlenih, nedostaje nam proizvodnja. Pogotovo ona proizvodnja koja je orijentirana ka izvozu, dok je uvoz svakoga dana sve veći i veći. U INA-noj rafineriji nije još uvijek započeta dugo najavljivana modernizacija kojom bi se zaposlio veći broj radnika i proizvodili konkurentniji derivati kako bi se osiguralo barem potrebe domaćega tržišta, ako već nema ambicija za opskrbu tržišta u regiji. Uvoz u 2007. godini kao što je dobro znano dva puta je veći od izvoza, a deficit vanjskotrgovinske bilance iznosi više od 11 milijardi dolara. Rafinerija u Rijeci nalazi se od 1879. godine. Tijekom godina je mijenjala namjenu da bi zadnjih četrdesetak godina proizvodila motorna ulja te bazna ulja i lož ulja, motorna ulja visoke kvalitete koja su se upotrebljavala između ostaloga i u Mercedesovim motorima. Kao i svaka vertikalno integrirana naftna kompanija za koju se INA drži da jest, kao svoju perjanicu i vrhunac tehnološkog znanja je i u marketinškim svrhama upotrebljivo tu ulje kao što to čini "Shell", čini "British Petrol", u "Ferariju", u "Formuli 1", pa je pitanje zašto INA odustaje tim prije što rafinerija INA ima izvrsno i dobro izbalansiranu paletu proizvoda motornih ulja prepoznatljivih i traženih na ovim prostorima. Pitanje za gospodina Polančeca glasi. Zašto u 8. mjesecu ove godine gasite proizvodnju motornih ulja u Rijeci i da li se tim činom ide na zatvaranje radnih mjesta, a s druge strane i na daljnje povećanje uvoza?
Hvala. Potpredsjednik Vlade Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovana gospodine saborski zastupniče. U proteklom mandatu ova Vlada je prva Vlada koja je donijela suštinske i najvažnije, ključne i krucijalne odluke vezane uz modernizaciju obadvije hrvatske rafinerije, kako one u Sisku, tako i one u Rijeci. Odluke nije dovoljno donijeti. Treba naravno osigurati nužna sredstva da bi se ta modernizacija mogla izvršiti. Podsjećam vas da modernizacija obadvije hrvatske rafinerije će koštati više od milijardu eura. Mi smo zahvaljujući našem radu i kroz nadzorni odbor INA-e osigurali ta sredstva i u ovome trenutku u punom je zamahu modernizacija i jedne i druge rafinerije. Zahvaljujući toj modernizaciji već dakle, reći ću ovako, konačno u 2009. godini bit ćemo u stanju proizvoditi kako euro-dizel goriva tako i eurosuper '95. I naravno da će to uvelike pripomoći našoj platnoj bilanci odnosno pokrivenosti našeg uvoza izvozom, jer ćemo dobiti izuzetno značajne artikle koje će Hrvatska naftna industrija INA moći izvoziti u nama susjedne zemlje u kojima postoji itekakav interes, a naravno i dobra pozicija INA-e na tržištu. Što se tiče modernizacije dakle postrojenja za proizvodnju ulja moram vam reći da moje informacije nisu u potpunosti ovakve kao što ste ih vi naveli, neće doći do nikakvog otpuštanja radnika nego upravo zahvaljujući modernizaciji i investicijama ne samo da će svi koji danas rade u rafinerijama, u INA-i imati posla nego će se broj zaposlenih i povećati. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Luka Denona. Izvolite.
Naravno da bih volio vjerovati da će to biti tako. No kako znam da je kredit za rekonstrukciju INA-nih rafinerija i u Sisku i u Rijeci do, u prošloj godini još uvijek smo plaćati interkalarnu kamatu na njega a nije realiziran, nisam siguran da će onda i u 2008. ili 2009. godini također doći do modernizacije rafinerije nafte u INA-i. Mislim da ili niste dobro obaviješteni ili vas nisu izvijestili, što mi se čini da nije dobro da je namjera MOL-a naravno da se ako dođe do preseljenja, da će se onda na tom prostoru vršiti samo blendiranje odnosno miješanje nekakvih ulja što prevedeno znači manufaktura u 21. stoljeću, a da će višak svojih ulja na takav način onda plasirati ovdje i ugasiti će proizvodnju ulja. I samim time u godinu ili dvije dana zatvorit će 600 radnih mjesta onih ljudi koji su to radili i 8 stotina kooperanata koji su bili vezani uz to. Nažalost bilo bi mi drago kada bi se vaše želje obistinile a ne moje.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Zdravko Kelić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade, kolegice i kolege! Svoje pitanje upućujem gospodinu Polančecu, potpredsjedniku Vlade. Svijet se danas susreće sa velikim problemom pomanjkanja hrane, a samo pomanjkanje uzrokuje i povećanje cijene hrane na svjetskome tržištu. Hrvatska naravno nije izuzeta od svega toga. Svjedoci smo isto tako velikog poskupljenja umjetnih gnojiva koji se proizvodi u našoj jedinoj tvornici u Kutini, a znamo što umjetno gnojivo znači u lancu proizvodnje poljoprivrednih proizvoda, a znamo što poljoprivredni proizvodi znače onda u proizvodnji i hrane, naravno i za ljudsku ishranu. Stoga su i seljačke udruge u nekoliko navrata pozivali se na ovaj problem vjerujući da će se on moći prevladati zajedno sa Vladom. Naravno ja isto tako vjerujem da će se taj problem riješiti na zadovoljstvo i proizvođača i potrošača. I vjerujem da ćemo svi u tome svemu izvući dobro rješenje. Ja postavljam pitanje gospodinu potpredsjedniku Vlade, zašto tolika poskupljenja i koliko će ovakva poskupljenja utjecati na poskupljenje hrane u Hrvatskoj, a ujedno i na standard građana?
Hvala. Gospodin potpredsjednik Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa na postavljenom pitanju. Dakle, činjenica je sljedeća. Osnovna sirovina za proizvodnju dušičnih gnojiva u "Petrokemiji" u Hrvatskoj u Kutini ali i u svakoj drugoj tvornici koja se bavi proizvodnjom dušičnih gnojiva za poljoprivrednu proizvodnju jest plin. Cijena plina u Hrvatskoj za "Petrokemiju" u ovom trenutku je jedna kuna. Moram reći da je to povećanje cijene u odnosu na 2007. godinu od 14,6%. I moram reći da je to još uvijek za 50% niža odnosno 35% niža cijena od tržišne cijene ruskog plina na Rusko-ukrajinskoj granici. Molim vas da tu informaciju zapamtimo kao prvo. Drugo, kada govorimo o mješovitim NPK gnojivima onda vam moram reći da sve sirovine za proizvodnju tih gnojiva dakle kako sumpor, fosfat ali i kalijev-klorid "Petrokemija" naravno, uvozi. I zanimljivo je da je "Petrokemija" imala višegodišnje ugovore, pa i čak i neke desetgodišnje ugovore sa svojim stalnim partnerima, iako ima izvanredne odnose sa tim partnerima poremećaji na svjetskom tržištu uvelike povećana potražnja prije svega u Kini i Indiji za umjetnim gnojivima dovela je do toga da su ove sirovine porasle na primjer sumpor, dakle četiri puta, fosfat 6,5 puta u posljednjih manje od šest mjeseci i nijedan snabdijevač, nijedan proizvođač svjetski tih komponenti ne želi zaključivati ugovore niti na godišnjoj razini nego dapače na kvartalnoj razini, čak i mjesečnoj uz ogradu ugovorima da ničim ne mogu garantirati isporuke. Uvažavajući sve te činjenice jasno je da je Petrokemija tražila povećanje cijena i podsjećam vas da je prvo povećanje trebalo biti 44% u ponderu a da su kompleksna gnojiva odnosno mješovita gnojiva trebala poskupjeti od 53 do 75%. Zahvaljujući suradnji dakle unutar Vlade prije svega ministra poljoprivrede i mojih suradnika i mene u Ministarstvu gospodarstva, suradnje sa upravom Petrokemije našli smo unutarnje rezerve, pa je došlo do jednokratnog povećanja cijena u ponderu od 19%. Nakon toga je došlo do dvostrukog rasta cijena fosfata u posljednjih dva i pol mjeseca i novog zahtjeva za povećanje cijena od 24%. Ponovo smo sjeli. Rezultat tih naših razgovora i pregovora je slijedeće. Da će urea poskupjeti 11%, da će kan poskupjeti 10% i da će kompleksna gnojiva poskupjeti u ponderu negdje oko 23, 24% što nas dovodi do prosječnog povećanja cijena od 18%. Usprkos tom povećanju cijena želim upoznati i vas uvažene saborske zastupnike i hrvatsku javnost sa slijedećom činjenicom, da će i nakon tog poskupljenja cijene mineralnih gnojiva u Hrvatskoj biti daleko niže nego su cijene mineralnih gnojiva ispričavam se u susjednim zemljama. Na primjer, cijena urea će biti na nivou 290 eura dok je cijena urea u ovom trenutku u Bosni i Hercegovini, Srbiji, Sloveniji na razini od 340 eura po toni. Kan 220 eura u Hrvatskoj, 280 eura u zemljama koje sam spomenuo, ali i u zemljama zapadnog svijeta, zapadne Europe kao što je na primjer Austrija i Italija. Što želim reći? Činjenica je da je nužno poskupljenje cijena odnosno povišenje cijena umjetnih gnojiva. Činjenica je da će umjetna gnojiva u Hrvatskoj i dalje biti najjeftinija u regiji i činjenica je još jedno, da je u prvih četiri mjeseca, tri i pol mjeseca ove godine dakle plasman Petrokemije na domaćem tržištu 270 tisuća tona a lani je u istom periodu bio 210 tisuća tona što govori da se hrvatska poljoprivreda budi i da smo zapravo, da je potražnja veća usprkos povećanju cijena. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Zdravko Kelić.
Hvala.
Gospodin zastupnik Nedjeljko Strikić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, predsjedniče Vlade. Svoje pitanje upućujem ministru zdravstva gospodinu doktoru Darku Milinoviću. Poštovani gospodine ministre, vjerojatno ste bili svjesni stupajući na ovu zaista odgovornu funkciju ministra zdravstva ali i tešku funkciju da poslovanje bolničkog sustava u Republici Hrvatskoj nije dobro financijsko, iz godine u godinu pa gotovo sve bolnice u Republici Hrvatskoj kako klinički bolnički centri tako opće županijske bolnice pa i specijalne bolnice posluju sa gubicima. Taj trend poslovanja sa gubicima nastavljen je i u prva tri mjeseca ove godine i vi ste gospodine ministre od 1.4. ili od 1. travnja 2008. godine po prvi put u Republici Hrvatskoj zajedno sa svim ravnateljima bolnica donijeli nove limite i nove proračune bolnica koje bi trebale donijeti uravnoteženi rad bolnica što znači da bi prihodi ili limiti koje vi određujete bili jednaki rashodima tih bolnica a što bi pridonijelo i kvaliteti bolničkog sustava. Moje pitanje glasi s obzirom gospodine ministre na veliki interes javnosti za funkcioniranje bolničkog sustava u Republici Hrvatskoj a funkcioniranje i zdravstva u cijelosti ja bih vas molio da nama zastupnicima ali i hrvatskoj javnosti pojasnite novi način funkcioniranja bolničkih proračuna i što znači na kvalitetu zdravstvenog sustava u Republici Hrvatskoj? Hvala vam lijepa.
Hvala. Ministar Milinović.
Zahvaljujem se na pitanju. Uistinu ja sam rekao da ću kao ministar biti vrlo odlučan u i sanaciji i u odluci dobrog poslovanja i funkcioniranja sustava. Od nekud se moralo krenuti, dosta je otvorenih pitanja u zdravstvu i ja sam kao ministar i Vlada Republike Hrvatske zapravo je odlučila krenuti od bolničkog sustava. Zašto? Zato jer je to najveći generator dugova u zdravstvenom sustava općenito. Bolnički sustav mjesečno do 1.4. je generirao 100 milijuna kuna novih dugova dakle na mjesečnoj razini. Sastanak na Plitvicama je uistinu po meni jedan od ključnih sastanaka gdje su svi ministri zapravo ravnatelji bolnica dovedeni za pregovarački stol i sve do jedan njih sedamdesetak se složilo i na kraju krajeva pružilo ruku meni kao ministru i rekli je ministre ovo su uvjeti koji nam garantiraju da za tri ili četiri mjeseca možemo reći ja znam voditi bolnički sustav ili netko tko ne zna, tko generira nove obveze, ja ne znam raditi ili voditi taj bolnički sustav. Danas oni koji su naslonjeni kao tržište na bolnički sustav plasiraju 250 milijuna kuna na mjesečnoj razini, dakle prodaju na mjesečnoj razini bolnicama razno razni dobavljači. Do sada, do 1.4. oni su od toga mogli naplatiti negdje oko 30, 40%, dakle 80 milijuna kuna. Od 1.4. svi oni gospodarski subjekti koji su naslonjeni na bolnički sustav ako plasiraju vrijednost robe od 250 milijuna kuna naplate tu robu ne 250 milijuna kuna nego 260 milijuna kuna. Mislim da je to vrlo dobro i za stabilnost gospodarskog dijela onog koji je naslonjen na zdravstveni sustav pa i u ukupnom gospodarskom razvoju Republike Hrvatske. Ja sam rekao da vjerujem u sedamdesetak ravnatelja bez obzira na boju političkog dresa. Bio sam sa dvadeset župana i njima sam rekao da vjerujem da će dovesti u red one koji su na čelu zdravstvenog sustava. Ja ću biti ponosan kada 31.7. dođem premijeru i kažem premijeru ovo su ljudi u koje sam ja imao kao ministar povjerenje, ovo su ljudi koji znaju voditi bolnički sustav, ovo su ljudi koji kada su dobili jasne kriterije, realne uvjete mogu pokazati da znaju voditi bolnički sustav. I tu ću biti neumoljiv bez obzira na boju političkog dresa. Zašto kažem? Pokažimo za tri mjeseca da znamo voditi bolnički sustav kako bi nam to bio dobar input da možemo pred Vladu Republike Hrvatske i ja kao ministar izaći sa rješavanjem novih problema odnosno pomoći županijama za rješavanje financijskih dubioza u bolnicama koje su osnivači županije. Dakle, ja sam, i imam povjerenje, ne samo u 70-ak ravnatelja nego u 70 tisuća djelatnika u zdravstvenom sustavu da znamo voditi bolnički sustav, da znamo stabilizirati bolnički sustav. Pokazao sam ono što sam rekao, da će ova Vlada izdignuti zdravstveni sustav, koliko je god to moguće iznad razine, ne politike, jer ne može, ali iznad uskostranačkih interesa da. Biti ću ponosan 31. 7. reći premijeru ovo su ljudi koji znaju voditi bolnički sustav i ja im vjerujem. Kao što vjerujem da će doprinijeti tome i 70-ak tisuća zdravstvenih djelatnika koji su u zdravstvenom sustavu. Biti ću ponosan s njima doći premijeru za 4 mjeseca!
Hvala. Gospodin zastupnik Strikić. Izvolite.
Poštovani gospodine ministre, zadovoljan sam sa odgovorom, samo vam mogu reći da nas je na savjetovanju poslodavaca u zdravstvu Opatiji koji je bio prošli tjedan, gdje su bili svi poslodavci, dana je puna podrška vašem programu, novim proračunima bolnica. I ono što vi jeste naglasili u svom govoru, to je povećanje iz državnog proračuna u bolnički sustav, gotovo 100 milijuna kuna mjesečno, što je pozitivno, to je, nova ulaganja u zdravstveni sustav. I mislim da, ono što ste naglasili na Plitvicama, odgovornost i ravnatelja i svih pojedinaca u zdravstvenom sustavu mora biti apsolutna i tu ste dobili podršku ravnatelja, a ravnatelji su dobili podršku svojih djelatnika u bolnicama. I mislim da, možemo zahvaliti i vama i premijeru koji su odobrili dodatni novac u zdravstveni sustav. Hvala lijepa.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Krešimir Gulić. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru vanjskih poslova, gospodinu Jandrokoviću. Poštovani ministre, možete li reći što pozivnica za članstvo u NATO savezu prioritetno znači za Republiku Hrvatsku? Nadalje, koliko će ta činjenica utjecati na proces pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji? I koliko to ima utjecaja na ulogu Republike Hrvatske u našoj regiji.
Hvala. Gospodin ministar Jandroković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine zastupniče. Pozivnica koju smo dobili sa summita iz Bukurešta važan je korak, ključan korak u ostvarenju prvog od naša dva vanjskopolitička prioriteta. To je ulazak u NATO savez, to je ulazak u Europsku uniju. Ovom pozivnicom mi smo zaista na korak od ulaska u NATO. Što nam to znači? Rješavamo dugotrajno pitanje svojeg mira, sigurnosti i stabilnosti. Hrvatska postaje dio jednog sustava kolektivne obrane, kolektivne sigurnosti, to je sustav koji obuhvaća najsnažnije zemlje na planetu. To je sustav čije zemlje dijele iste vrijednosti, ali isto tako to je sustav koji jamči zaštitu svake pojedine zemlje u slučaju bilo kakve agresije ili vojnog napada. Što to znači, najbolje može pokazati izjava predsjednika Sjedinjenih Američkih Dražava Busha koji je kazao ovdje u Zagrebu, rekavši da je Hrvatska sada sigurna i da više nitko ne može ugroziti našu slobodu i našu neovisnost. Dakle, Hrvatska ulaskom u NATO savez dugotrajno rješava pitanje svoje sigurnosti i svoje stabilnosti. Nadalje, mi sada sjedimo za stolom sa najrazvijenijim zemljama današnjega svijeta, mi smo danas ravnopravni i više se ne može dogoditi da kada se govori o Hrvatskoj, mi smo iza zatvorenih vrata i onda nam naši prijatelji prenose informacije o tome što se o nama govori. Mi smo danas dio toga tima, mi smo danas dio te zajednice i ravnopravno sudjelujemo u donošenju odluka, ne samo o nama nego o svim važnim svjetskim temama. Naravno da ulazak u NATO ima i svoju gospodarsku dimenziju, naravno da ako je jedna zemlja sigurna i stabilna, to znači povećanje stranih investicija u tu zemlju. One neće doći naravno same po sebi, mi moramo učiniti naš dio posla, stvoriti sve preduvjete da bi strani biznismeni, strani investitori mogli dobro i sigurno poslovati u Republici Hrvatskoj, ali svakako da ovo članstvo daje jedan dodatni vjetar u leđa, svima onima koji su zainteresirani poslovati u Republici Hrvatskoj. Što se tiče ulaska u Europsku uniju, pozivnica za NATO nije presudna, ona je jako važna i ona je dodatni, svakako dodatni element koji će olakšati naš ulazak u Europsku uniju. Jer podsjetio bih da sve zemlje koje su danas članice Europske unije koje su imale komunistički sustav prije ulaska u Europsku uniju postale su članice NATO saveza. Dakle, to su dva kompatibilna procesa i svakako je da će ova pozivnica značajno utjecati na naše približavanje Europskoj uniji. Ali ponovno podsjećam pod uvjetom da ispunimo sve ono što se od nas očekuje, i što smo najavili da ćemo učiniti. Već i današnji razvoj situacije, otvaranje poglavlja koje su se dogodila u ponedjeljak, pozivnica da predstavimo neke, neke pregovaračke pozicije pokazuju da je došlo do ubrzanja procesa pregovaranja o ulasku Republike Hrvatske u Europsku uniju. I što se tiče uloge Republike Hrvatske na prostoru Jugoistočne Europe, naravno da je ulazak i pozivnica za NATO pozitivan signal, ne samo za nas, nego za cijelu regiju, širenjem NATO-a širi se i prostor stabilnosti i sigurnosti. I naravno da ćemo zajedno sa onim zemljama koje će ući u NATO zajedno s nama, za sada je sigurna Albanija. Mi bismo voljeli vidjeti i Makedoniju, ali naravno ona mora riješiti i naći kompromisno rješenje sa Grčkom. Naravno da će širenje NATO-a, odnosno širenje prostora stabilnosti korisno djelovati i na stabilizaciju stanja na prostoru jugoistoka Europe. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Krešimir Gulić, izvolite.
Zahvaljujem ministru na odgovoru, a vama i vašim suradnicima i cijeloj Vladi želim puno uspjeha u daljnjem, evo, radnjama koje su pokrenute kako bi se realizacija pristupna Europskoj uniji i NATO savezu što prije ostvarila.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, pitanje je za potpredsjednika Vlade gospodina Polančeca. Hrvatska javnost sa velikim zanimanjem i strepnjom prati što će se desiti sa našom brodogradnjom i kako će Europska komisija reagirati na revidirane planove za rekonstruiranje naših brodogradilišta koje ste ovih dana poslali u Bruxelles a voljeli bi da to vidimo javno što je poslano. Ono što mene zanima je, kako je poštovana obveza i Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju kojom se obvezujemo na fazno smanjenje izravnih državnih subvencija? I drugo. Ne manje važno pitanje. Najvažnije pitanje! Što će biti sa radnicima u brodogradilištima, što će biti s kooperantima kada prestanu subvencije? Koliko će njih ostati bez posla i kako mislite zbrinuti te ljude? A posebno vas ovo pitam u svjetlu vaše prekjučerašnje izjave na Hrvatskoj televiziji da će se jedan hrvatski škver ugasiti. I pitam vas, pošto su jučer bile razne špekulacije oko toga, radi li se o Trogirskom škveru, o Brodotrogiru?
Hvala. Potpredsjednik Polančec. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Zahvaljujem na pitanju saborskom zastupniku. Ja vjerujem da smo svi duboko svjesni važnosti hrvatske brodogradnje za ukupno hrvatsko gospodarstvo. Hrvatska brodogradnja sudjeluje sa više od 15% u ukupnom hrvatskom izvozu. Hrvatska brodogradnja na svjetskom tržištu zauzima negdje oko 0,8% tržišnog učešća i vjerujte to u ovakvom globaliziranom svijetu na globaliziranom tržištu nije mali postotak. To je izuzetno relevantno i respektabilno i tržišno učešće. Činjenica je da je u posljednjih 30-tak godina 25 brodova različitih kategorija proizvedenih na hrvatskim navozima u svojim kategorijama dobitnici su nagrada “brod godine“ po različitim osnovama i od različitih institucija. To govori o našem znanju, o našoj tradiciji, o tome da smo doista pomorska zemlja. Ali isto tako moram reći to su lijepe strane naše brodogradnje da postoje na žalost i one problematične strane. Najproblematičnija strana leži u činjenici da naše brodogradilište nijedno izuzev Uljanika u posljednjih nekoliko godina, dakle ne posluje, ne nekoliko godina nego od hrvatske samostalnosti ne posluje pozitivno usprkos činjenici da sve hrvatske Vlade kako ova, tako i sve ove prethodne su uvijek podržavale i subvencionirale dakle i poticale proizvodnju brodova u Republici Hrvatskoj. Naš sustav potpora hrvatskoj brodogradnji nije dakle usuglašen, nije harmoniziran sa sustavom potpora u Europskoj uniji niti je razina potpora u Hrvatskoj identična razini potpora u Europskoj uniji. Točno je, činjenica je da naša obveza proizlazi dijelom iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, da taj sustav potpora harmoniziramo. To i činimo. Već lani nakon što smo uputili prvi nacrt individualnih planova u njemu smo zacrtali da će direktna subvencija, direktna potpora sa 10% od vrijednosti broda padati do 2015. godine kada bi trebala završiti na nuli. Pa i ove godine, dakle potpora po brodu nije više 10% nego nešto iznad 7%. Usprkos tome, hrvatska brodogradilišta na žalost 2007. godinu ni jednu, uključujući ni Uljanik nije završila sa pozitivnim rezultatom poslovanja i to je ono što nas mora zabrinuti. Mi na žalost od siječnja mjeseca 2007. godine kada smo Europskoj komisiji uputili individualne planove od Europske komisije do danas nismo dobili očitovanje na te individualne planove, nego smo dobili očitovanje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja sa naputcima na koji način individualne planove unaprijediti. To u ovom trenutku i činimo. Sva brodogradilišta su predala individualne planove. Mi ih analiziramo i ono što moram reći, moram reći da neki individualni planovi ne dokazuju dugoročnu održivost tih poduzeća i to je naš veliki problem sa nivoom potpora koji vrijedi u zemljama Europske unije, sa istim oblikom potpora mi ne možemo dokazati za neka brodogradilišta da mogu pozitivno poslovati. Stoga sam rekao i moram tako govoriti. To je moja uloga i to je moj zadatak kao resornog ministra da na žalost vjerojatno neka brodogradilišta će morati, neko brodogradilište će morati ići u prenamjenu, a neko možda i u potpuno drukčiju proizvodnju, odnosno da se na tom lokalitetu neće više proizvoditi brodovi. Pri tome vam obećajem i vama i svima onima koji u hrvatskim brodogradilištima rade neće doći do otpuštanja ljudi i svaki će čovjek biti zbrinut i niti jedno radno mjesto neće i ne smije biti izgubljeno. Borimo se da dokažemo održivost. Nije dovoljno ovo što smo do sada učinili. Moramo više, ali velim za sada ti planovi kod svih brodogradilišta ne dokazuju tu održivost. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, cijenim što ste ovako na dugo i široko objasnili o čemu se radi. Ali zaista niste mi odgovorili na jedno konkretno pitanje oko “Brodotrogira“ i teško da javnosti možete objasniti zašto se zadržavali uprave postojeće i onda kad ste bili svjesni da loše rade, kad su donosili loše odluke koje su se reflektirale na budućnost svih u tim škverovima. To mi nije jasno. Štoviše i neke ljude koji su vodili ranije ste ostavljali na tim mjestima. Osim toga, Europska komisija je sve dosadašnje hrvatske prijedloge smatrala neozbiljnim prema izvorima koji se prenose u sredstvima informiranja i tvrdila da hrvatska Vlada neoprostivo kasni. Dobro, vi ste sada obećali jednu stvar koju ja cijenim jer ste obećali ispred hrvatske javnosti da nitko neće izgubiti posao, da ni jedno radno mjesto neće biti ugroženo. Ja bih volio da bude tako. Ovo obećanje je čula cijela hrvatska javnost, zapamtit će ga i ona i ja. Hvala.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedniče, zastupnice i zastupnici. Svoje pitanje postavljam gospodinu potpredsjedniku Vlade Damiru Polančecu. Naime, gospodine potpredsjedniče evo jučer je obilježen Dan planeta Zemlje u cijeloj Hrvatskoj. Sa nešto manje radosti dočekali su ga građani grada Siska, jer je poznato da je na žalost Sisak najzagađeniji grad u Republici Hrvatskoj. Moram reći da se situacija u odnosu na prijašnje godine nešto promijenila, jer zajedničkom akcijom koju smo pokrenuli na svim razinama gdje su se uključile i nadležne inspekcijske službe, ali naravno i pod pritiskom građana i raspravom koju je upravo HSS inicirao u hrvatskom Parlamentu može se reći da iz one treće kategorije kakvoće zraka smo prešli u drugu kategoriju. Ali još uvijek nismo zadovoljni jer željno iščekujemo da se upravo one mjere i kratkoročne i dugoročne mjere koje se nalaze i u operativnom programu, ali i u sanacijskom programu kada je riječ o modernizaciji INA rafinerije u Sisku što brže provedu. Naime, poznato vam je da se upravo ta velika prekoračenja koja su se događala i kod H2S i kod SO2 dovode u vezu sa strašnim poboljenjima građana grada Siska od karcinoma i naravno da je tu nužno poduzeti potrebne mjere. Pa mene zanima gospodine potpredsjedniče Vlade u kom smjeru se sad kreće modernizacija INA rafinerije u Sisku. Što je do sad učinjeno? I da li se mogu očekivati konkretna rješenja u kraćem vremenu možda i od onog što je predviđeno ovim programima koje sam nabrojala, jer doista građani grada Siska očekuju da kakvoća zraka dođe u prvu kategoriju. Dakle, da i oni imaju normalne uvjete kao i svi drugi u Hrvatskoj.
Hvala. Gospodin potpredsjednik Polančec. Izvolite.
Zahvaljujem na pitanju. Prije svega moram još jedanput napomenuti, dakle da modernizacija hrvatskih rafinerija jednostavno nema alternativu i to iz dva razloga. Jedan je ekonomski, dakle gospodarski razlog. Želimo doći u situaciju da možemo proizvoditi i eurodiesel goriva i benzine eurosuper 95. Dakle, pet kvalitete u Hrvatskoj i na taj način jednostavno supstituirati uvoz, s druge strane doći u situaciju da imamo novi visoko kvalitetan proizvod dostupan izvozu dakle što će poboljšati kao što sam rekao, stanje naše platne bilance. A drugi razlozi zbog kojih smo pokrenuli proces modernizacije oba dvije rafinerije su naravno ekološki razlozi zaštite okoliša. Duboko svjestan činjenice da kvaliteta zraka u Sisku nije bila na adekvatnoj razini i kao potpredsjednik Vlade, odnosno ministar i kao član nadzornog odbora Ine, zauzimao sam se za što je moguće kraće i ubrzane rokove modernizacije. Ono što ste i sami spomenuli kad govorimo o rokovima, nastojimo ih učiniti bržim, ali nije jednostavno. Dati ću vam razloge zbog čega nije jednostavno. Dakle ne radi se o osiguranim sredstvima. Sredstva su osigurana i hrvatska Vlada kao većinski vlasnik Ine je odobrila zaduženje Ine u visini od prvo 400 pa dodatno 600 milijuna eura što je dovoljno za modernizaciju. Ali problemi su u sljedećem: Dakle u ovome trenutku 20 rafinerija se gradi u Kini, u ovome trenutku moderniziraju se rafinerijska postrojenja uništena uraganom Katrina u Sjedinjenim Američkim Državama i nekoliko rafinerijskih postrojenja novih se gradi u Kaspijskom zaljevu. To sve skupa usporava procese, odnosno odužuje vrijeme isporuke tehnologija koje su naručene od dakle izvođača radova, odnosno pružatelja tehnologije. Ono što ipak moram reći, kao što ste konstatirali, prva faza modernizacije koja se sastoji od tri dijela u Sisku prva faza dakle odsumporavanja je završena. Od jeseni prošle godine dakle to novo postrojenje za odsumporavanje je u punoj funkciji i zbog toga je kvaliteta zraka kud i kamo bolja. Drugo postrojenje, tzv. postrojenje hidrodesulfurizacije će biti dovršeno do jeseni ove godine i konačno ćemo početi proizvodnju dakle euro dizela i euro benzina u Sisku i treći korak u prvoj fazi je postrojenje izomerizacije koje bi trebalo biti gotovo do konca sljedeće godine. Time bi završili prvu fazu. Druga faza dakle kreginga bi trebala završiti negdje najkasnije do sredine 2011. godine što smatramo a je u skladu sa definiranim rokovima i naravno nadamo se da neće doći do kašnjenja u isporuci tehnologije iz razloga koje sam prije naveo. Time ćemo još jedanput modernizirati rafinerije, osjetno utjecati na platnu bilancu Republike Hrvatske i kud i kamo više čuvati naš okoliš što nam je svima cilj.
Hvala. Gospođa Petir izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniku na ovom pojašnjenju koje je dao i ja vjerujem da ćemo zajedničkim naporima uspjeti u vrlo kratkom vremenu učiniti to da i građani grada Siska imaju konačno zrak prve kategorije.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Ranko Ostojić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege, predsjedniče Vlade, ministri i ministrice, državni tajnici. Moje pitanje je vezano za pravilnik o ... građevinskih tvrtki. Možda će to malo iznenaditi s obzirom da evo već na neki način treći koji postavlja pitanje o nečemu što se odnosi na 10% hrvatskog gospodarstva, odnosno na 10 tisuća i 800 firmi koje pokrivaju područje koje je izuzetno bitno u našem gospodarstvu. Ono što sam ja primijetio i zbog čega postavljam pitanje, a to je da su upravo hrvatske građevinske tvrtke ovim pravilnikom diskriminirane, da nije taj pravilnik osigurao licenciranje na način ako je to bila namjera da to bude uređeno upravo da se preferira kvaliteta već je sve postavljeno na način da je bitan broj uposlenika. Ono što je važno reći a to je da će strana firma s jednim zaposlenikom imati pravo da sudjeluje na natječaju, a Hrvatska će morati imati 500 zaposlenika za isti posao. Također protutržištan je protiv malog poduzetništva i ono što je bitno dodatno, traži administriranje u ovoj sferi. S obzirom da je gospođa ministrica u onom serviranom pitanju na početku zapravo dala jednu malo bolju sliku, a ja bih to pokušao potkrijepiti brojkama od onih 10 tisuća i 800, 4 tisuće ih je u zadnji čas, iako 18 mjeseci je bilo razdoblje u kojem su se mogli licencirati, a samo ih je 5% u ovom trenutku licencirano. Mislim da to nisu dobre brojke i da uostalom postoji i ustavna tužba vezana za taj pravilnik. Moje pitanje je gospođo ministrice usmjereno s obzirom da već 23 dana pravilnik postoji, a vi već najavljujete izmjene, hoćete li nam reći u kom smjeru mislite mijenjati ili ublažavati pravilnik o licenciranju građevinskih tvrtki.
Hvala. Gospođa Matulović-Dropulić.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče i gospodine predsjedniče Vlade, poštovane zastupnice i zastupnici, poštovani zastupniče. Žao mi je što niste bili u dvorani kada sam ja odgovarala na prvo pitanje, radi toga jer bi onda čuli da mi ne pripremamo izmjene pravilnika nego da ćemo razgovarati sa Sindikatom graditelja i sa HUP-om ukoliko će imati neke primjedbe nakon što se ove licence izdaju. Međutim ono što je važno za reći, vi govorite o 10 tisuća i 800 firmi. Ja sam jasno rekla da po našoj statistici ili po onome tko predaje završni račun, 5 tisuća 277 tvrtki nemaju ni jednog zaposlenog. 4 tisuće i 61 tvrtka ima zaposlenih od 1 do 9 radnika. Isto tako sam rekla da smo do 10.3. ove godine 2008. primili 579 zahtjeva i da su do 3 tisuće 361, znači oko 2 tisuće i 600 kojih smo nakon toga primili, primili u roku 20 dana. Mi smo do sada izdali 699 licenci, od toga je pokriveno 40 tisuća radnika, a danas Zavod za statistiku kaže da u građevinarstvu radi 99 tisuća radnika. Prema tome samo dvije firme nisu dobile do sada licencu i sigurna sam da će sve one firme koje se zaista bave građevinarstvom, koje se ne bave preprodajom posla jer imaju jednog ili pet ili osam zaposlenih i nakon toga ugovaraju radove i preprodaju radove onim građevinarima koji imaju djelatnike i koji mogu raditi, prema tome sigurna sam da će ovaj pravilnik to ispraviti. Što se tiče kvalitete radova, kvaliteta radova nam je takva s kojom nitko ne može biti zadovoljan, a to vidite naročito preko novina, čak imamo slučajeve da autoprijevoznik kod nas je vršio široki iskop i onda se ne moramo čuditi što je kvaliteta takva kakva je. Prema tome napraviti ćemo sve da se kvaliteta poveća i pojača i naravno da kvaliteta mora biti jedan od uvjeta, ali isto tako oni prijedlozi koji govore o financijskom stanju pojedine tvrtke govore baš u prilog tome da bi trebalo davati licence onima koji preprodaju poslove. E pa mi smo taj pravilnik napravili nakon dvije i pol godine rada isključivo na zahtjev graditelja. Prema tome, oni su velikim dijelom zadovoljni sa ovim pravilnikom. A rekla sam ukoliko dođe da izanaliziramo one tvrtke koje se bave graditeljstvom, ne inženjeringom, ne projektiranjem, ne stručnim nadzorom, nego isključivo koje se bave građevinarstvom, znači izgradnjom, te firme ćemo izanalizirati. I ukoliko će trebati eventualno ćemo neke stvari mijenjati, kao što sam već rekla, kao što je sindikat tražio da oni koji ne isplaćuju plaće da oni radnicima, da gube licencu. Što se tiče stranih firmi, već je ovdje bilo upućeno takvo pitanje, da smo dobili primjedbe iz Europe. Nije točno. Mi smo dobili od Europe pitanje, od Europske komisije šta će biti sa stranim firmama vezano na SSP koji je Hrvatska Država 2001. godine i potpisala. Odgovorili smo im da pošto je zakon iz '99. godine već jasno rekao da se treba donijeti takav pravilnik, nakon toga je iz 2003., pa nakon toga i 2004. godine, da je onaj, sve strane firme koje su registrirane danas u Hrvatskoj dobivaju iste licence kao i naši građevinari. Od 1.1.2009. godine ukoliko se Zakon o trgovačkim društvima promijeni i bude takav da oni mogu imati i licence svojih zemalja u kojima oni rade i imaju gro zaposlenih, onda će se to na to i primijeniti. Prema tome sigurna sam da će ovaj pravilnik uroditi plodom.
Hvala. Gospodin zastupnik Ranko Ostojić. Izvolite.
Gospođo ministrice! Uz dužno poštovanje ali ja imam jednu prednost a to je da ne morate nužno biti u dvorani da čujem što ste rekli, tako da sam pažljivo slušao šta ste kazali, nemojte u to sumnjati. Kao što mi je poznato da ste već i u prošlu nedjelju imali pregovore sa sindikatom za koji kažete da će tek bit. Ono što je bitno a to je da niste odgovorili ni oko ustavne tužbe koja postoji, niste odgovorili također oko toga zbog čega je potrebno 500 ljudi i niste odgovorili na ovaj dio koji nema veze sa pitanjem Europske unije, jer će tvrtke sa jednim zaposlenikom ako su strane moći sudjelovati na natječajima. Također ono što je bitno i dalje preferirate broj radnika, a samo u razdoblju od 18 mjeseci koliko ste stvarali i dali prijelazno razdoblje školovano je 35 tesara, a samo za jednu tvrtku iz treba 30 i koliko. Prema tome, niste ni kadrove odškolovali da bi se mogao taj pravilnik primijeniti.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Ingrid Antičević- Marinović. Izvolite.
Hvala lijepa. Svoje pitanje upućujem gospođi ministrici Lovrin. Naime iz Strasbourga je prošli tjedan Hrvatskoj stiglo porazno izvješće o suzbijanju pranja novca u kojem je naša zemlja opisuje se kao pravi raj za različite oblike manipulacija financijskim sredstvima koja su stečena ilegalnim putem. Hrvatska danas kako piše doslovno u tom izvješću i to izvješću MoneyVal tijela zaduženog za borbu protiv pranja novca u Europi, ne vodi brigu o mogućnosti da se prljavim novcem u njoj financiraju čak i terorističke organizacije, a o drugim zlouporabama i malverzacijama da se i ne govori. Njihov je zaključak da se kod nas prljavi novac najčešće zarađuje zlouporabom položaja tj. korupcijom, da je gospodarski kriminalitet prošle godine oteo Hrvatskoj vrtoglavih 170 milijuna eura, a da je naš zakonodavni okvir za ovu problematiku nezgrapan i nerazumljiv. I da se zakoni uglavnom ne primjenjuju. Gospođo ministrice, s obzirom da su ovo temeljna pitanja u suzbijanju korupcije pitam vas što ste poduzeli da se stane na kraj financijskim manipulacijama i koji je vaš odgovor na njihov savjet kojim se traži jasna zabrana financijskim institucijama da imaju anonimne račune ili račune koji glase na lažna imena odnosno što ste poduzeli da se svi ovi različiti oblici manipulacije financijskim sredstvima koja su stečena ilegalnim putem dokrajče odnosno svedu na najmanju moguću mjeru?
Ministrica Lovrin. Izvolite.
Gospodin predsjedniče, gospođo zastupnice! Evo ja vjerujem, izuzetno mi je drago da je postavljeno ovo pitanje, jednostavno zato jer ćemo imati prigodu informirati hrvatsku javnost ovim putem sa stvarnim sadržajem toga izvješća, a ne sa onim na temelju čega je vjerojatno i koncipirano vaše pitanje, a to su medijski napisi od prošloga tjedna koji su već istim napisima ovoga tjedna sami sebe demantirali. Ja naime čitam sažetak toga izvješća dakle MoneyVal koji nipošto nije tako crn kako je to prezentirano i tako nepovoljan za Hrvatsku, nego dapače možemo reći da je nakon usvojenoga izvješća za Hrvatsku ovo popraćeno u pozitivnoj atmosferi, čestitkama delegaciji Hrvatske na izvješću uz posebnu napomenu da sve ono što je u Hrvatskoj primijenjeno dakle edukacija za suce i državne odvjetnike preko Pravosudne akademije, novi predmeti, izdavanje priručnika za sva tijela u borbi protiv pranja novca, nove presude, akcijski plan Vlade Republike Hrvatske za sprječavanje pranja novca, formiranje međuinstitucionalne radne skupine, sve je to bilo spomenuto kao pozitivan trend u ovom smislu. Doduše primijećeni su komplicirani sustavi privremenog oduzimanja i konfiskacije imovinske koristi, ali želim ovom prigodom reći da usprkos i unatoč tome je u prošloj godini zaplijenjeno 15 milijuna, 15,4 milijuna eura novca, a konfiscirano do kraja 2 i pol milijuna eura. Naravno potrebna su i daljnja poboljšanja upravo zato jer pred ovim Saborom će bit Zakon o potvrđivanju Konvencije Vijeća Europe o sprječavanju pranja novca. Nakon toga usvajanja zakona još će se revidirati Zakon o sprečavanju pranja novca na način da se to kazneno djelo definira onako kako je to i u drugim europskim državama, da ta definicija bude jednoznačna. U izvješću također postoji još neke ocijene koje su nezadovoljavajuće. Moram reći da se niti jedna od njih ne odnosi na područje iz nadležnosti Ministarstva pravosuđa. Dakle, izvješće je popraćeno u jednoj pozitivnoj atmosferi, zamijećen je napredak i niz dobrih mjera koje su poduzete u Hrvatskoj posebno u sferi ove međuinstitucionalne suradnje da bi ta borba i sprečavanje pranja novca bilo što učinkovitije.
Hvala. Gospođa Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Gospođo ministrice! Kao što ste najavili da će se mijenjati i Zakon o sprečavanju novca radi nove inkriminacije, ta inkriminacija može se dogoditi gospođo ministrice samo novelom Kaznenog zakona. A Zakon o sprečavanju novca, to vam je i savjet, pa onda ga poslušajte koji dobronamjerno dolazi od Europe da se relativizira bankarska tajna, jer to vam stoji stalno u izvješću Državnog odvjetništva pa čak i sudova koji govore upravo o tome da im je bankarska tajna koja je kod nas gotovo apsolutna da ona stopira gotovo svaku istragu u otkrivanju traga prljavog novca, carina i zbog zakonskih ograničenja da se upravo tu ništa ne čini da se spriječi unos i iznos sumnjivih sredstava iz Hrvatske niti da jedna nadležna institucija ne mora čuvati dokumente dulje od pet godina. I to je nešto što je upravo savjet da se promijeni. Vi o tome ništa niste rekli i očito nemate namjeru ništa u tom smislu promijeniti. I onda i takav napredak neće ni moći biti bolji jer imamo svega dvije presude, dvije osude za pranje novca. I ukratko, Hrvatska onda nije ništa nego kao što oni i kažu da se mi jednostavno moramo proglasiti na ovakav način ako odbijamo istini u oči pogledati jednom velikom praonicom prljavog novca.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Evo, pitanje želim postaviti ili predsjedniku Vlade ili potpredsjedniku Vlade gospodinu Polančecu. Vlada je naime najavila kad smo već otvorili taj paket brodogradnje pa dozvolite i meni da u tom kontekstu postavim jedno pitanje. Znači, najavili ste se da ćete do kraja travnja, znači to je za sedam dana izaći s pojedinačnim planovima za svako hrvatsko brodogradilište. Prije istina tih ne znam planova već ste najavili privatizaciju Uljanika i Kraljevice. Rekli ste i slijedeće, to trebam citirati, ako neko brodogradilište ne bude moglo opstati sa istom razinom potpora kao u Europskoj uniji slijedi mu i ključ u bravu. Točno, na račun subvencija država negdje godišnje daje 100 milijuna dolara. Ako tom novcu od 90. do današnjih dana pridodamo i sve one gubitke, sanacije i slično ispada da je ta sanacija hrvatske poreske obveznike koštala više no što je iznosio kompletan izvoz svih hrvatskih brodova. Samo 2006., 2007. za sanaciju brodogradnje izdvojila je Vlada 4,2 milijarde kuna, milijardu 700 Splitu, milijardu 700 Rijeci, Kraljevici 250, Trogiru 650 milijuna kuna, Uljaniku nula kuna. I sada pitanje, kako kanite gospodine predsjedniče i potpredsjedniče Vlade sprovesti privatizaciju Uljanika? Trogir o čemu smo nešto slušali sinoć možda se može pretvoriti u neko remontno brodogradilište. Ja ne zagovaram to načelo ali Uljanik ne može biti remontno brodogradilište. Ja vas molim da mi upišete tu famoznu zamisao privatizaciju Uljanika u trenucima kada menanđment Uljanika kaže da Uljanik na to nije spreman i kada je cijela Pula protiv te famozne zamisli. Tko bi trebao privatizirati Uljanik? Tko su ti ljudi? Koje su to institucije? Tko su te tvrtke koje bi trebale doći? Kako su stekle ovaj kapital itd.? I usput, da li ste gospodine potpredsjedniče i predsjedniče spremni odgovarati svom svojom imovinom ako slučajno privatizacija Uljanika ne urodi plodom a ne kao što imamo slučaj u jednom Lencu ili Riječkoj banci da ili nitko ne odgovara ili podvornik odgovara.
Potpredsjednik Polančec. Držite se vremena svi, uključujući i ministre.
Hvala lijepa na postavljenom pitanju. Moram reći da mi o Uljaniku promišljamo isto. Potpuno sam svjestan i važnosti Uljanika za Istarsku županiju i za grad Pulu, potpuno sam svjestan i važnosti Uljanika za hrvatsko gospodarstvo i za hrvatsku brodograđevnu industriju. Kao što sam rekao kad sam maloprije odgovarao na prvo postavljeno pitanje iz ovog dakle resora želim još jedanput reći. Uljanik je svijetli primjer u hrvatskoj brodogradnji, Uljanik je brodogradilište koje je dugi niz godina za razliku od drugih provodilo sustavno restrukturiranje i koje je dovedeno u situaciju da može poslovati pozitivno. Isto tako, moram reći da smo kod Uljanika imali najmanje promjena menanđmenta i to se pokazalo isto tako dobrim. Dakle, što se tiče samog Uljanika odmah da raščistimo jednu stvar. Uljanik jest jedno od najboljih ili najbolje hrvatsko brodogradilište i on će to i ostati i nakon privatizacije koju ćemo provesti. Dakle, u Uljaniku će se proizvoditi visoko kvalitetni i vrijedni brodovi. Što se tiče same privatizacije postoji jedan veliki ogromni problem koji je prisutan u svakom od brodogradilišta. Naime, 1993. godine u temeljni kapital svakog brodogradilišta ušlo je pomorsko dobro a to je najizraženije možda kod Uljanika i mi to pomorsko dobro moramo dakle izvaditi i ono ne može biti predmet privatizacije. Kako to učiniti u ovom trenutku vam ne mogu dati jednoznačni odgovor. Kad odgovorimo na to pitanje onda ćemo moći sjesti za zajednički stol i definirati model, najbolji model privatizacije Uljanika. Sjesti za zajednički stol menanđment, sindikati, lokalna i regionalna samouprava i naravno vlasnici kroz Fond za privatizaciju odnosno Vladu Republike Hrvatske. Tada ćete imati prilike zajedno sa mnom tražiti najbolji način i model privatizacije Uljanika, bit će na korist svakog zaposlenog, menanđmenta, regionalne samouprave i Hrvatske. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodin Damir Kajin.
Nažalost, nisam dobio odgovor ni na jedno postavljeno pitanje. Eto, i ja ću biti gospodine potpredsjedniče za privatizaciju Uljanika ako ste vi i predsjednik Vlade spremni odgovarati svojom imovinom da će ta privatizacija uroditi plodom. Ja neću odgovarati svojom imovinom, ne bi to puno nikome koristilo iz jednostavnog razloga što sam protiv toga. Ali želim vam reći slijedeće. Ne žele Istriani još jedan put biti pokusni kunići u jednom eksperimentu koji pitanje da li može uroditi plodom. Bez da hrvatska Vlada koja u ovom trenutku raspolaže sa 120 milijardi kuna proračunskih prihoda ostane u jednoj takvoj tvrtci ja mislim da se toj tvrtci ne piše dobro. I zato mislim da ni na koji način Vlada iz jednog Uljanika ili bilo kojeg drugog velikog hrvatskog brodogradilišta ne smije pomoći pa što god o tome nama nametao netko u Bruxellesu.
Hvala. Gospođa zastupnica Nedjeljka Klarić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, predsjedniče Vlade Republike Hrvatske. Svoje pitanje bih upravila prema ministrici pravosuđa gospođi Ani Lovrin. Naime, evo prije nekog vremena imali smo prilike biti upoznati sa temom koja je rađena na okruglom stolu a radi se o zaštiti prava i interesa djece u Republici Hrvatskoj. Naime, provlačilo se pitanje i zapravo zaključak da je potrebno uspostaviti registar osuđenih osoba u području seksualnih delikata u odnosu prema djeci. Moje pitanje je prema vama gospođo ministrice da li je Ministarstvo pravosuđa resorno tijelo koje bi radilo na uspostavi takvoga registra, da li je to neko drugo resorno tijelo? Tko su sudionici koji bi radili u takvome projektu? I koji s eventualno preduvjeti koje bi bilo potrebno ispoštovati prije donošenja takvog registra? Uvažavajući činjenicu da evo, i kroz neko kraće vrijeme unatrag možemo čitati o potrebi zapravo uspostave takvog registra, jednako kao i nedoumicama i problemima koji se pojavljuju u svezi s time. Hvala vam lijepa.
Gospođa ministrica Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospođo zastupnice, evo prije svega da kažem da hrvatska Vlada ima izuzetan senzibilitet i da će učiniti sve na zaštiti najranjivijih društvenih grupa, a djeca to svakako jesu, posebno u odnosu na ove, ova posebno teška kaznena djela spolnim nasiljem nad djetetom. Upravo stoga je u prošlom mandatu ove Vlade povećane su kazne za ovu vrstu kaznenih djela. Jednako tako kao što se i kroz zatvorski sustav za počinitelje ovih najtežih kaznenih djela provodi sustavan, psihološko rehabilitacijskih tretman upravo na sprječavanju recidiva u ovom kaznenom području. No, u zadnje vrijeme, pojavilo se pitanje i inicijativa i pitanje potrebe za osnivanjem jednoga jedinstvenoga registra počinitelja ovih kaznenih djela. Naime, inicijativa je pokrenuta zapravo nakon, od pravobraniteljice za djecu, nakon organizacije jednoga okrugloga stola na kojem je sudjelovalo i Ministarstvo pravosuđa. I zaključak toga okrugloga stola jest da bi bio potreban jedan takav registar. Samo da se treba dobro promisliti. I zapravo se utvrditi koje bi državno tijelo bilo nadležno i koje bi državno tijelo vodilo taj registar i u kojem smislu. Moram reći da većina europskih zemalja ima registar i da je on u većini zemalja se vodi kod policije. Zašto kod policije? Iz razloga što je tu potrebno osim podataka o samom kažnjavanju ili vođenju postupka imati i podatke od DNK analizama koje bi bile tamo pohranjene pa onda obvezati i te ljude, kako je uobičajeno, na prijavi svakog, svake promjene mjesta prebivališta, odnosno promjene radnog mjesta. Dakle, ono što je, tu treba reći, da Ministarstvo pravosuđa nije određeno nositeljem izrade ovoga Zakona, ali svakako hoće se pridružiti, hoće aktivno u tome sudjelovati. Također treba reći da sada postoji registar počinitelja kaznenih djela seksualnih delikata protiv djece i nad djecom, naravno u kaznenoj evidenciji Ministarstva pravosuđa. Ta kaznena evidencija dostupna je svakodobno i policiji i državnom odvjetništvu i sudovima ukoliko se vodi neki novi postupak. Dakle, bitno je reći da postoji evidencija osuđivanih osoba za to kazneno djelo. Ono što će svakako Ministarstvo pravosuđa učiniti kroz Kazneni zakon a to su izmjene odredbe o kaznenoj evidenciji, o njihovoj dostupnosti i onim tijelima u pojedinim slučajevima koje bi te podatke koristili u ovoj sferi kaznenih djela i u drugim radi preveniranja, ponavljanja kaznenih djela. I još nešto, premda nije nositelj, Ministarstvo pravosuđa je oformilo radnu grupu koja će proraditi na kreaciji ovoga propisa. Naravno, razmisliti će o tome u kojem bi to državnom tijelu bilo i jednako će tako posebno dobro razmisliti o ravnoteži koja je uvijek potrebna a to znači između zaštite žrtve kaznenog djela i poštivanja općih ljudskih prava. Hvala lijepa.
Hvala. Gospođa Nedjeljka Klarić. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospođo ministrice. Ja sam zaista zadovoljna vašim odgovorom, poglavito u ovom dijelu u kojem ste posebno apostrofirali ranjivost ove populacije koja značajnim dijelom sudjeluje u ukupnoj. Hvala vam lijepa.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Dragutin Bodakoš. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani potpredsjednici i ministri Vlade, cijenjeni kolege zastupnici. Svoje pitanje uputio bih potpredsjedniku Vlade gospodinu Polančecu. Hrvatska poljoprivreda po svojim zemljišnim resorsima i tehnologiji proizvodnje bez problema bi mogla zadovoljiti svoje potrebe za pšenicom koje su oko 600 tisuća tona godine. Nažalost, to se ne događa. Već smo svjedoci nečega sasvim suprotnoga. Poslije žetve 2007. godine iz Hrvatske je izvezeno 412 tisuća tona pšenice. Pšenica je izvezena po prosječnoj cijeni od 156 eura za tonu. U isto vrijeme od veljače prošle godine 2007. pa do veljače 2008. godine pšenica je poskupjela za čak 117%, sada se prodaje po cijeni 282 eura po toni. Također danas imamo najmanje zalihe pšenice u zadnjih 30 godina u svijetu, to također uvjetuje visoku cijenu uvozne pšenice. I sada kada je pšenica najskuplja, donesena je odluka o raspisivanju natječaja za uvoz 100 tisuća tona pšenice. Moje pitanje, gospodine potpredsjedniče, Polančec glasi. Zašto je u prošloj godini izvezeno toliko pšenice, koja količinski podmiruje dvije trećine godišnjih potreba Hrvatske po tako niskoj cijeni, da bi je sada morali uvoziti pa skoro duplo skuplje? Zašto je unutar Vlade donijeta takva odluka o uvozu kada je debalans u vanjsko-trgovinskoj bilanci poljoprivredno prehrambenih proizvoda u prva dva mjeseca 2008. godine 189 indeksnih poena. Za prošlu godinu je bio 127. I koliko, na kraju koliko će ovaj uvoz pšenice utjecati na povećanje cijene brašna i kruha što naše ljude najviše interesira? Hvala.
Hvala. Potpredsjednik Polančec, izvolite.
Zahvaljujem na pitanju. Iako mislim da bi možda decidiraniji i detaljniji odgovor mogli dobiti od ministra poljoprivrede, pa u svakom slučaju nastojati ću dati što je moguće korektniji i konkretniji odgovor. Dakle, pšenica o kojoj govorite je iz roda 2005. godine kada je bila, ja se usudim reći jedna od rekordnih žetvi i jedna od dakle, rekordnih uskladištenja pšenice. Pšenica je bila otkupljena po relativno niskoj cijeni u komparaciji naravno sa cijenama o kojima danas govorimo. Cijeli otkup se financirao između ostalog iz kredita. A taj kredit je bilo potrebno i vraćati. Vraćao se naravno, na način da se prodavala pšenica i tako se smanjivala ta količina koju smo imali u robnim rezervama. Čini mi se da je podatak koji ste iznijeli od 400 tisuća tona korektan podatak. I mi smo tu pšenicu prodavali negdje do, rekao bih prije godinu dana. Nitko nije mogao pretpostaviti kolike će biti posljedice suše koja nas je zadesila u prošloj godini. I zbog toga nitko u tom trenutku nije niti razmišljao o tome da dio te pšenice možda treba ostati u robnim zalihama, jer je zasijana površina u Hrvatskoj sugerirala da bi žetva mogla biti takva da količine koje će se dakle ubrati budu dovoljne za hrvatske potrebe u godini 2007. do naravno žetve 2008. godine. Međutim, nakon izvezenih količina dogodilo se da je suša učinila svoje, da su količine koje smo ubrali u žetvi bile daleko manje i naravno dogodilo se to da je počela rasti cijena pšenice u našem okruženju. Danas u Hrvatskoj nemamo dovoljne količine pšenice i zbog toga smo i naravno dozvolili uvoz, ali isto tako želim naglasiti za one male preostale količine u našim silosima uveli naravno i zabranu izvoza, odnosno izvoznu carinu. Nadam se da će količine koje se namjeravaju uvesti biti dostatne do žetve i nadam se da ćemo u žetvi sakupiti dovoljnu količinu da možemo na normalan način dakle regulirati cijenu pšenica, a time i cijenu kruha u Hrvatskoj do žetve 2009. godine. Vjerujem i duboko sam uvjeren da nema razloga i neće doći do povećanja cijena kruha kao što je ovih dana se moglo pročitati ili čuti u pojedinim medijima jer za to nema argumenata. Hvala lijepa.
Gospodin Bodakoš. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, 2005. je bilo 601000 tona proizvedena. 2006. 804000 tona. 2007. što vi kažete suša 812000 tona. Prema tome, izgleda da ono što bi trebalo značiti, a to je da robne zalihe nemaju značenje svoga naziva. Druga stvar. Ova godina posijano je 140000. Prema tome, očekujemo jedva 600000 tona koje će biti jedva dovoljne za ovogodišnju proizvodnju. Ono što bi mi trebali raditi, to je što radi Europa, da ima površine u mirovanju i ako se ukaže potreba da se na njima povećava sjetva kultura kojima cijena raste. To su u Europi i napravili. Međutim, kod nas još uvijek imamo jedan milijun hektara neobrađenog zemljišta i bojim se da ako i poslije 2008. godine budemo, žetve 2008. godine morali uvoziti da će to vrlo loše biti i ne znam kako ćemo to objasniti.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Mirando Mrsić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, moje pismo, odnosno moje pitanje ide ministru Milinoviću, a razlog tog pitanja je da evo HDZ vodi zdravstvo već pet godina i da tako kažem da je guvernator hrvatskog zdravstva. Jer sve ono što je pokušano u ovih pet godina nije pokazalo svoj rezultat, a ono što pokazuje administracija HDZ-a u zdravstvu je jedna socijalna sljepoća i neučinkovitog samog sustava. Samo da kažem da u hrvatskom zdravstvu vladaju paradoksi, jer s jedne strane kažemo 2003. godine smo smijenili sve ravnatelje bolnica jer su bili u gubitku. 2007. godine isto tako su ravnatelji bolnica u gubitku. Ravnatelji su pokazali gubitak skoro svih hrvatskih bolnica, ali ih ne smjenjujemo nego dajemo dodatna sredstva i kažemo imamo povjerenja u vas, pa ako do 31.7. budete u pozitivi onda ćemo vas zadržati. Zaboravlja se primarna zdravstvena zaštita koja ove godine, prošle godine je sudjelovalo svega 18% u cjelokupnoj zdravstvenoj potrošnji. To znači da prebacujemo trošak zdravstvene zaštite iz jeftinijeg sustava u skuplji, jer u isto vrijeme je negdje porasla zdravstvena zaštita u bolnicama i poliklinikama. To je isto tako, da slikovito kažem, da su zdravstvu umjesto da se otvaraju bankomati mi otvaramo druge stvari. Ministre, kako tumačite činjenicu da smo liječili manje bolesnika, da nam je broj bolničkih dana manji, da su nam liste sve duže, a da su bolnički proračuni premašeni za 20%. Da li će povećanjem bolničkih proračuna se to poboljšati ili će to biti tako da će ravnatelji čuvajući svoje fotelje odbijati bolesnike i ne pružati zdravstvenu zaštitu. Ministre Milinoviću kome ide lova?
Hvala. Gospodin ministar Milinović. Izvolite.
Kome ide lova? Nisam iskreno razumio pitanje. Rekli ste da je HDZ guvernator zdravstva. Hvala Bogu da je to tako u zadnjih pet godina i uistinu mi sada ćemo ispraviti reformu zdravstvenog sustava i pomoći županijama da riješe financijske dubioze, one koje ne mogu riješiti same, a zakonski je onemogućilo Vladu Republike Hrvatske da im pomogne zakon koji ste donijeli vi, koji je donesla vaša stranka kada je bila na vlasti. Kome ide lova? Pa pitam ja vas? Vi ste, evo slučajno znam podatak da ste troškove za lijekove u ova tri mjeseca na svom odjelu povećali za 60%. Za deset milijuna kuna. Kome ide lova? Odgovorite sami.
Gospodin Mirando Mrsić. Izvolite.
Poštovani gospodine Milinoviću, lova ide za liječenje bolesnika. Prema tome, ako mislite, da ako vi ne znate kome lova ide, onda bi morali se suočiti sa činjenicom da ste u ovom trenutku stavili ravnatelje u poziciju da odbijaju pacijente i da se liječenje koje bi se trebalo provesti prebacuje iza toga, a ako imate problema sa hematologijom i troškovima hematologije mislim da je mjesto gdje ćete se obratiti je ravnatelj Kliničkog bolničkog centra profesor Rajner. Prema tome, ako je KBC u gubitku i neravnopravno to potrošio i potrošio na način koji nije sukladan zakonu onda jasno da ima određenih sankcija prema tome. A isto tako bih molio ministra da se drži zakona, pa između ostaloga da Upravno vijeće Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje koje je nelegalno formirano da mu stvori legitimitet, jer će odluke Upravnog vijeća koje su donesene od 1.1. ove godine biti nepravomoćne, odnosno biti će problem u funkcioniranju zdravstvenog sustava.
Hvala. Gospodin zastupnik Anđelko Mihalić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Imam jedno pitanje za ministra obrane gospodina Branka Vukelića. Kako Ministarstvo obrane vidi rješenje problema privlačenja kvalitetnih osoblja i zadržavanje stručnih kadrova u Ministarstvu obrane s obzirom na profesionalizaciju Oružanih snaga Republike Hrvatske i na konkurenciju civilne ponude radnih mjesta. Hvala.
Hvala. Gospodin Vukelić. Izvolite.
Hvala. Poštovani saborski zastupniče, vaše pitanje je u stvari dotaknulo jedno područje koje je vrlo kompleksno i koje je u stvari pred hrvatskom Vladom i ovim Saborom i Ministarstvom obrane i to ne samo ove godine, nego već i duži niz godina. Naime kada smo se opredijelili za profesionalnu vojsku, kada je ovaj Hrvatski sabor 2006. donio dugoročni plan razvoja Oružanih snaga, kada smo se opredijelili za članstvo u NATO-u ustvari mi smo si dali zadaću i provoditi sada sve reforme i ustroj koji nije vezan samo za organizaciju Oružanih snaga i Ministarstva obrane, nije vezan za modernizaciju i opremanje nego i za kadrove. Najvažnije pitanje uvijek i jesu kadrovi, dakle ljudi. I ono što je važno za reći i prošla Vlada i moj kolega Rončević koji je bio ministar obrane, vodili su takvu politiku koja je imala za cilj atraktivnim mjesto u vojsci bilo da je riječ o vojniku, dočasniku, časniku, bilo da je riječ o službeniku u Ministarstvu obrane. Napraviti atraktivno za mlade ljude, za stručne ljude, za visoko kvalificirane osposobljene ljude koji trebaju provoditi sve ove reforme i koji trebaju ustvari ostvarivati sve one zadaće koje nameće i trenutak Hrvatske u kojoj se ona nalazi, dakle vezano i za NATO, vezano za potrebu obrambene politike Hrvatske i za sve ono što se provodi u samom Ministarstvu obrane. Nekoliko je segmenata tu vrlo važno koje posebno želim istaknuti. Jedno je područje politike plaća zato je i vrlo važna odluka Vlade koju je donesla na prošloj sjednici, a to je dakle da se povećala plaća prije svega najviše vojnicima, ali i svim dočasnicima i časnicima. Politika plaće ne znači samo veću plaću. Politika plaće znači i mogućnost školovanja uz rad, dakle mogućnost stvaranja uvjeta da se i u hijerarhiji napreduje i tu treba reći da smo izuzetan rezultat ostvarivali prošlih godina. Na primjer 2007. godine važno je za reći da smo mi preko 300 naših časnika školovali van Hrvatske, dakle što Amerika, što Njemačka, Francuska, u drugim zemljama. Da smo preko tisuću i 200 školovali u Hrvatskoj. da je 484 naša djelatnika su pohađala školu stranih jezika. Dakle to je preduvjet da može napredovati u službi. Isto tako važna je politika i kada je riječ ne samo o plaćama nego i o zdravstvenoj zaštiti u Ministarstvu obrane i u Hrvatskoj vojsci, vrlo važno je isto tako područje stambene politike. Pripremamo i poseban pravilnik koji će dati perspektivu svim vojnicima, ali i službenicima, dakle djelatnicima Ministarstva obrane za rješavanje svog stambenog pitanja. Isto tako mislim da je važno i privući mlade ljude nakon srednjih škola da uđu u jedan sporazum, ugovor sa Ministarstvom obrane i pohađanje naših fakulteta sa ciljem da postane časnik Hrvatske vojske. Tu posebno napominjem i u tijeku je projekat "Kadet" koji omogućava mladim ljudima da praktično besplatno se školuju na fakultetima, dakle ima besplatnu hranu, besplatne udžbenike, prijevoz ima, stipendiju od 800 pa do tisuću i 600 kuna ovisno o kojoj godini fakulteta je riječ. Dakle niz je mjera kojima želimo stvoriti uvjete da mladi ludi, stručni ljudi ulaze u Hrvatsku vojsku i da mi imamo taj kadar koji zadovoljava ono što treba hrvatski vojnik, hrvatski časnik, ali i svaki djelatnik Ministarstva obrane danas zadovoljiti, a to su visoki standardi kada je riječ o znanju, sposobnostima, bilo da je riječ o tehnologiji, o tehnološkom nekakvom poslu koji odvija, bilo da je riječ o samim sposobnostima i spremnosti našeg vojnika da obrani Hrvatsku. Prema tome ponavljam, to se radilo i vodilo i prošlih godina. Ova hrvatska Vlada i ovo ministarstvo vodit će posebno brige o tome ove godine i narednih godina kako bismo ostvarili sve ono što je predviđeno dugoročnim planom razvoja Oružanih snaga do 2015. godine.
Hvala. Gospodin Mihalić.
Hvala lijepa. Gospodine ministre u potpunosti sam zadovoljan odgovorom. Hvala lijepa.
Hvala. I konačno kao zadnji koji će postaviti pitanje, gospodin zastupnik Nevio Šetić. Izvolite.
Evo zahvaljujem. Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, članovi Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Ja postavljam pitanje ministru zdravstva, gospodinu Darku Milinoviću. Naime u Istarskoj županiji ima nekoliko velikih projekata za čiju realizaciju su zainteresirani svi građani, tako je i izgradnja opće bolnice u Puli. Dobrom suradnjom između Republike Hrvatske i Istarske županije započeti su i na neki način konkretizirana taj projekt i ono što mene danas zanima, na neki način osjećam da mogu početi radovi na izgradnji nove bolnice. Pa gospodine ministre vas pitam, kada će biti raspisan natječaj na temelju kojega mogu započeti radovi na novoj bolnici u Puli.
Hvala. Ministar Milinović izvolite.
Zahvaljujem se i ja kao ministar zdravstva i socijalne skrbi se veselim tom projektu gdje Vlada Republike Hrvatske još jednom na zoran način pokazuje da joj je stalo do razvoja cjelokupne države bez obzira na političke strukture vlasti po regijama, pa tako i ja kao ministar se veselim jednom projektu kojim će Pula i Istarska županija dobiti jedan veleban zdravstveni objekt. 2005. godine Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi i Istarska županija je potpisala sporazum oko izgradnje bolnice Pula i jedna tvrtka koja je trebala napraviti izmjene i dopune idejnog projekta, trebala je to učiniti do 7. mjeseca prošle godine i tu su nastali nekakvi problemi i te izmjene i dopune idejnog projekta dobili smo prije desetak dana. Sada su ispunjeni i uvjeti za raspisivanje nadmetanja za izbor najpovoljnijeg ponuditelja. U proračunu, u ovogodišnjem proračunu za taj projekt, za prvu fazu tog projekta a to je dakle izrada glavnog izvedbenog projekta osigurano je 15 milijuna i 625 tisuća kuna. Veselim se što ćemo tijekom 6. ili 7. mjeseca raspisati natječaj a zajedno sa saborskim zastupnicima iz Istre nadam se i otvoriti radove na općoj bolnici Pula. Veselim se zajedno s vama tom projektu.
Hvala. Gospodin Nevio Šetić.
Evo zadovoljan sam odgovorom i drago mi je da će započeti napokon izgradnja bolnice u Puli.
Hvala lijepa. S time smo završili "aktuelno prijepodne. U 15,15, dakle u 15,15 nastavljamo sjednicu sa točkom dnevnog reda Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. I svima želim dobar tek. Hvala. … [[Govornik naknadno uključen.]] premda smo završili prije podne, sa zastupničkim pitanjima u 1,40, nastavak sjednice je bio u 3,15, to znači da je ono uobičajeno sat i pol vremena bilo, je li, osigurano. Međutim, evo, znam ja, Odbori su mogli za ova tri tjedna se održavati. Sabor je radio, i ova tri tjedna što ispada da nije radio. I tada mogu biti odbori. Prema tome, nitko nikome ne smeta da obavlja svoje poslove. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa to im govorim svima! Ja predlažem sljedeće. Da idemo na drugu točku dnevnog reda dok ne osiguramo kvorum, a onda ćemo se vratiti na Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva jer moramo izglasovati prekid mandata i početak obnašanja mandata zastupnice. A da sada krenemo na drugu točku dnevnog reda. … [[Upadica se ne čuje.]] Koliko? 79. E, dobro. Prelazimo na prvu točku dnevnog reda. 1. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva Prijedlog akta primili ste na sjednici. Molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva Damira Sesvečana da podnese izvješće.
… [[Govornik naknadno uključen.]] kolegice i kolege. Dakle, imamo Izvješće o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika dr. Bojana Hlače i početku zastupničkog mandata zamjenika zastupnika magistre Vesne Buterin. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 8. sjednici održanoj 23. travnja 2008. godine pisani zahtjev zastupnika Bojana Hlače od 2. travnja 2008. godine kojim je izvijestio povjerenstvo da stavlja svoj zastupnički mandat u mirovanje zbog obnašanja dužnosti koja je nespojiva s obnašanjem zastupničke dužnosti u smislu odredbe članka 9. stavka 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. Kako je gospodin Bojan Hlače izabran za zastupnika kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice u 8. izbornoj jedinici, Hrvatska demokratska zajednica je sukladno članku 12. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor odredila da Vesna Buterin kao zamjenica zastupnika u navedenoj izbornoj jedinici započne obnašati zastupničku dužnost umjesto zastupnika Bojana Hlače. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata Bojana Hlače kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti njegove zamjenice Vesne Buterin. Sukladno rečenom, Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave temeljem članka 104. Poslovnika Hrvatskoga sabora, jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje Odluke o mirovanju zastupničkog mandata i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika. Dana 2. travnja 2008. godine započinje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Bojana Hlače. Zastupničku dužnost sukladno članku 9., stavku 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora dana 23. travnja 2008. godine započinje obnašati zamjenica zastupnika Vesna Buterin.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Odluku sukladno prijedlogu Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Tko je za ovu odluku? Hvala. Ima li protiv? Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno sa 86 glasova usvojena Odluka, Prijedlog odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Sukladno članku 7. i 8. Poslovnika, članku 7. i 8. Poslovnika zastupnica gospođa Vesna Buterin dati će prisegu. Prisega se daje na način da predsjednik Sabora pročita tekst prisege, zastupnica nakon što je prozvana ustaje i izgovara prisežem. Pročitati ću tekst prisege! Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnice u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno. I da ću se u svom radu držati Ustava i zakona, poštovati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske. Zastupnica Vesna Buterin.
Prisežem. [[Pljesak!]]
Čestitam novoj zastupnici na položenoj prisezi. I želim joj uspjeh u obnašanju i obavljanju časne i odgovorne zastupničke dužnosti. Molim prelazimo na izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim predsjednika povjerenstva, gospodina Sesvečana. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Imamo pet izvješća Mandatnog povjerenstva. Prvo izvješće je o zahtjevu za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Davorka Vidovića, zastupnika u Hrvatskom saboru. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 9. sjednici održanoj 14. svibnja 2008. godine, zahtjev Općinskog suda u Sisku za davanje odobrenja za vođenje kaznenog postupka protiv Davorka Vidovića zbog kaznenog dijela kleveta iz članka 200. stavak 2. Kaznenog zakona po privatnoj tužbi tužitelja grada Siska zastupanog po zajedničkom odvjetničkom uredu iz Siska. Gospodin Davorko Vidović je zastupnik u Hrvatskom saboru te na osnovu člana 75. Ustava Republike Hrvatske i članka 23. Poslovnika Hrvatskoga sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskoga sabora protiv istog ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave na temelju članka 104. Poslovnika Hrvatskoga sabora, jednoglasno sa 7 glasova za, predlaže Hrvatskom saboru donošenje sljedeće odluke. Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Davorka Vidovića po privatnoj tužbi, tužitelja grada Siska zbog kaznenog dijela klevete iz članka 200. stavak 2. Kaznenog zakona.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim uključimo se i glasujmo. Prijedlog odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva, dakle za vrijeme trajanja itd [[Upadica: Molim?]] Odbija se. Uskraćuje se. Rezultat? Ovaj zaključak povjerenstva je prihvaćen većinom glasova, 106 glasova za, 5 suzdržanih i jedan protiv. Molim dalje.
Sljedeće izvješće o zahtjevu za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Ivice Pančića, zastupnika u Hrvatskom saboru. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 9. sjednici održanoj 14. svibnja 2008. godine zahtjev opunomoćenika privatnog tužitelja Božidara Kalmete iz Zadra prema nalogu Općinskog kaznenog suda u Zagrebu za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Ivicie Pančića zbog kaznenih dijela uvrede iz članka 199. stavak 2. i kaznenog dijela klevete iz članka 200. stavak 2. Kaznenog zakona. Povjerenstvo je utvrdilo da je u prošlom sazivu, dakle V. sazivu Hrvatskoga sabora odlukom Hrvatskoga sabora od 5. listopada 2007. uskraćeno odobrenje za pokretanje kaznenog postupka u istom predmetu. Kako je gospodin Ivica Pančić ponovo izabran za zastupnika u VI. Saziv Hrvatskoga sabora, Povjerenstvo se pri odlučivanju o istom predmetu vodilo prethodnom odlukom Hrvatskoga sabora i ustaljene prakse Povjerenstva koja se odnosi na zahtjev za pokretanje kaznenog postupka po privatnim tužbama za kaznena djela uvrede i klevete. Gospodin Ivica Pančić je zastupnik u Hrvatskom saboru, na temelju članka 75. Ustava Republike Hrvatske i članke 23. Poslovnika Hrvatskoga sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata, te se bez odluke Hrvatskog sabora protiv istog ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Mandat u Imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave na temelju članka 104. Poslovnika Hrvatskoga sabora jednoglasno sa 7 glasova za predlaže Hrvatskom saboru donošenje sljedeće odluke: za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Ivice Pančića po privatnoj tužbi tužitelja Božidara Kalmete iz Zadra zbog kaznenog djela uvrede iz članka 199. stavak 2 i klevete iz članka 200. stavak 2. Kaznenog zakona.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog povjerenstva. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat: Utvrđujem da je većinom glasova 104 za, 6 suzdržanih i 1 protiv prihvaćen prijedlog Mandatno- imunitetskog povjerenstva. Molim dalje.
Dakle, sljedeće Izvješće o zahtjevu za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Zdravka Ronka, zastupnika u Hrvatskom saboru. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 9. sjednici održanoj 14. svibnja 2008. godine zahtjev punomoćnika privatnog tužitelja Zvonka Straka iz Požege prema nalogu Općinskog suda u Požegi za davanje odobrenja za vođenje kaznenog postupka protiv Zdravka Ronka zbog kaznenog djela klevete iz članka 200. stavak 2. Kaznenog zakona. Gospodin Zdravko Ronko je zastupnik u Hrvatskom saboru, te na temelju članka 75. Ustava Republike Hrvatske i članka 23. Poslovnika Hrvatskoga sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata, te se bez odluke Hrvatskog sabora protiv istog ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave na temelju članka 104. Poslovnika Hrvatskoga sabora jednoglasno, dakle sa 7 glasova za predlaže Hrvatskom saboru donošenje sljedeće odluke: za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Zdravka Ronka u predmetu oznake K-129/07 po privatnoj tužbi tužitelja Zvonka Straka iz Požege zbog kaznenog djela klevete iz članka 200. stavak 2. Kaznenog zakona.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog povjerenstva na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat: Prijedlog povjerenstva je prihvaćen većinom glasova 106 glasova za, 2 suzdržana i 1 protiv. Molim dalje.
Još jedan Zahtjev za odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv Zdravka Ronka. Dakle, Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 9. sjednici održanoj 14. svibnja 2008. godine zahtjev punomoćnika privatnog tužitelja Vinka Kovačevića iz Požege prema nalogu Općinskog suda u Požegi za davanje odobrenja za vođenje kaznenog postupka protiv Zdravka Ronka zbog kaznenog djela klevete iz članka 200. stavak 2. Kaznenog zakona. Gospodin Zdravko Ronko je zastupnik u Hrvatskom saboru, te na temelju članka 75. Ustava Republike Hrvatske i članka 23. Poslovnika Hrvatskoga sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata, te se bez odluke Hrvatskoga sabora protiv istog ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave na temelju članka 104. Poslovnika Hrvatskoga sabora jednoglasno sa 7 glasova za predlaže Hrvatskom saboru donošenje sljedeće odluke: Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Zdravka Ronka po privatnoj tužbi tužitelja Vinka Kovačevića iz Požege zbog kaznenog djela klevete iz članka 200. stavak 2. Kaznenog zakona.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo. Može, da, dobro. Rezultat: Ovaj prijedlog povjerenstva je prihvaćen većinom glasova, 104 glasa za, 3 suzdržana i 1 protiv. Molim dalje.
Na kraju Izvješće o zahtjevu za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Ranka Ostojića, zastupnika u Hrvatskom saboru. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 9. sjednici održanoj 14. svibnja 2008. godine zahtjev punomoćnika privatnog tužitelja Ive Pukanića iz Zagreba prema nalogu Općinskom kaznenog suda u Zagrebu za davanje odobrenja za pokretanje odnosno vođenje kaznenog postupka protiv Ranka Ostojića zbog kaznenog djela klevete iz člannka 200. stavak 2. Kaznenog zakona. Gospodin Ranko Ostojić je zastupnik u Hrvatskom saboru, te na temelju članka 75. Ustava Republike Hrvatske i članka 23. Poslovnika Hrvatskoga sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata, te se bez odluke Hrvatskoga sabora protiv istog ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Sjednici povjerenstva bio je nazočan zastupnik Ranko Ostojić koji je izrazio svoje mišljenje u svezi zastupničkog imuniteta. Drži da on pripada svakom zastupniku, te ga se on može odreći, te da se ne želi štititi zastupničkim imunitetom. U raspravi koja je uslijedila izraženo je većinsko stajalište da je zastupnički imunitet ustavna kategorija, da on nije povlastica zastupnika odnosno njegovo osobno pravo, već služi osiguranju obavljanja zastupničke dužnosti zastupnika kako bi se osiguralo neovisno djelovanje Hrvatskoga sabora kao najvišeg predstavničkog tijela građena i nositelja zakonodavne vlasti u Republici Hrvatskoj, te da odluku o zastupničkom imunitetu može isključivo donijeti Hrvatski sabor. Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave na temelju članka 104. Poslovnika Hrvatskoga sabora većinom glasova, 5 za i 2 suzdržana predlaže Hrvatskom saboru donošenje sljedeće odluke: Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje odnosno vođenje kaznenog postupka protiv zastupnika Ranka Ostojića u predmetu po privatnoj tužbi tužitelja Ive Pukanića iz Zagreba zbog kaznenog djela klevete iz članka 200. stavak 2. Kaznenog zakona.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog povjerenstva na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat: Ovaj prijedlog povjerenstva je prihvaćen većinom glasova, 105 glasova za, 3 suzdržana i 3 protiv. Dame i gospodo zastupnici. Kao što sam rekao ima još trinaest prijavljenih za ovu točku dnevnog reda. Predlažem da u utorak nastavimo. U utorak nastavljamo u 9,30 sati. Prvi na redu je zastupnik Dragan Kovačević, potom Krešimir Gulić, Goran Marić i tako redom. Želim svima dobar odmor. Imamo četiri radna dana slijedeći tjedan da bi kompenzirali ovaj jedan što ga gubimo. Molim da budemo odmorni i voljni za rad u utorak. Hvala lijepa. Prelazimo na drugu točku. 2. Prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Europske zajednice i Republike Hrvatske o sudjelovanju Republike Hrvatske u "Financijskom instrumentu za civilnu zaštitu", s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. BR. 37. Predlagatelj Zakona je Vlada Republike Hrvatske. A kod utvrđivanja smo utvrdili hitnost postupka. Prijedlog akta primili ste poštom, sukladno članku 159. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Ministar unutarnjih poslova gospodin Berislav Rončević. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, uvaženi saborski zastupnici vrlo kratko. Ustavna osnova za donošenje zakona je 139. članak, stavak 1. Ustava Republike Hrvatske. Republika Hrvatska i Europska zajednica imaju obostrane interese za međusobnu suradnju na području sprječavanja, odnosno ublažavanja posljedica prirodnih i civilizacijskih katastrofa, posebice pri planiranju i provedbi mjera za zaštitu od potresa, poplava, požara, o onečišćenja, radioloških opasnosti, industrijskih katastrofa. Radi svega navedenog postoji potreba da se aktivnosti na ovom području reguliraju dvostranim ugovorom između Republike Hrvatske i Europske zajednice. Osnovni cilj ovoga zakona je da se pristupanjem financijskom instrumentu za civilnu zaštitu Republika Hrvatska stječe pravo natjecati se za se za sredstva iz projekata sustava zaštite i spašavanja kao i sredstava za naknadu šteta od katastrofa kada one nastupe. Provedba ovoga zakona ne zahtjeva osiguranje dodatnih financijskih sredstava u državnom proračunu Republike Hrvatske a sredstva potrebna za plaćanje članarine kao naše obveze za sudjelovanje u programu Europske zajednice u programu financijski instrument za civilnu zaštitu planirana su u financijskom planu državne uprave za zaštitu i spašavanje i naša članarina godišnje iznosi oko 90 tisuća eura uz kvalitetan program i kvalitetnu pripremu u prilici smo povući i puno veća financijska sredstva za potrebe u ovoj djelatnosti. Pa u ime Vlade molim da u hitnom postupku Vlada, Sabor potvrdi ovaj Memorandum o razumijevanju. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba SDP-a gospodin zastupnik Dino Kozlevac. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege. Nalazimo se pred jednom, usvajanjem jedne točke dnevnog reda koja je isto tako jedan od koraka prema integraciji u Europsku uniju i spadale bi u jedan hajde reći dokument koji je tehničke prirode. Tehničke utoliko što se radi o financijskim sredstvima, o mogućnosti kandidiranja određenih projekata i dobivanja financijskih sredstava. Međutim, dozvolite potrebno je ipak nekoliko stvari reći obzirom da se radi o jednom sustavu koji je u posljednjih godina vrlo, vrlo rekao bih zanimljiv, interesantan i u svim zemljama svijeta, a prvenstveno Europske unije zauzima istaknuto mjesto, pa tako i posljednjih godina i u Republici Hrvatskoj. Naime, opasnosti od katastrofa, odnosno od velikih nesreća koje mogu prerasti u katastrofu, da li su one izazvane od prirodnih utjecaja, prirodnih uvjeta, da li dolaze od djelovanja čovjeka su sve prisutne. Svakim danom su sve veće. Klimatske promjene su isto tako svi se slažu tu. Prema tome, za očekivati je da će i u budućnosti trebati voditi računa o tim pojavama, odnosno o tim opasnostima koje mogu odnesti ljudske živote i materijalna dobra. Moram reći da kad se govori o civilnoj zaštiti, civilna zaštita i pojmovno treba razjasniti da je u zemljama Europske unije je ono što mi u Republici Hrvatskoj nazivamo zaštita i spašavanje. Zaštita i spašavanje u Republici Hrvatskoj znači je široki termin koji obuhvaća sve ono što u zemljama Europske unije govore odnosno upotrebljavaju termin civilna zaštita i koji je bio u upotrebi u Republici Hrvatskoj do 2004. godine. Sve zemlje Europske unije zasnivaju zaštitu i spašavanje, odnosno poduzimanje mjera za nesreće i katastrofe na jednom načelu koje je donijela Međunarodna organizacija za civilnu zaštitu pri Ujedinjenim narodima, a to načelo se zasniva na tome da se svaki problem i mogućnost nastanka nesreće rješava na lokalnoj razini, primarno na lokalnoj razini i da svaka razina od lokalne do državne ima svoje mjesto i ulogu, odnosno zasniva se na načelu supsidijarnosti. To načelo je sadržano u svim aktima Europske unije. Da li se zovu direktive, da li se zovu upute, da li se zovu znači i Europske unije i NATO pakta. Znači, svi, cijeli razvoj sustava zaštite i spašavanja zasniva se na tom načelu. Republika Hrvatska je sastavni dio zemljopisnog prostora. Znači, zemljopisnog prostora Europe. Katastrofe ne poznaju granice. Prema tome, interes je i Europske unije da Republika Hrvatska postigne, dostigne standarde koji postoje na teritoriju Europske unije i interes je zato što ponavljam katastrofa, odnosno nesreća ne pozna granicu, ali isto tako interes s obzirom da veliki broj ljudi sa područja Europske unije boravi na prostoru Republike Hrvatske. Stoga su i značajne aktivnosti koje doprinose razvoju, usklađivanju sustava zaštite i spašavanja. Sustav u Republici Hrvatskoj posljednjih godina se izgrađuje donošenjem Zakona o zaštiti i spašavanju. Zakon o zaštiti i spašavanju kao temeljni dokument koji je donesen izgrađuje sustav na području Republike Hrvatske. Međutim, u toj izgradnji sustava više puta kod provedbe tog sustava svjedoci smo da se upotrebljavamo jedan argument koji kažemo u razradi sustava Europska unija nas obavezuje, Europska unija od nas traži tako, NATO traži od nas. Europska unija obavezuje i svoje zemlje, znači članice i zemlje koje pristupaju Europskoj uniji obavezuje na funkciju, na obavljanje funkcije u sustavu civilne zaštite odnosno sustavu zaštite i spašavanja. Međutim, dozvoljava svakoj zemlji koja je danas članica i budućim članicama da svoj nacionalni sustav razvijaju uvažavajući dostignutu razinu postojeće organizacije službi, da dostignutu razinu znači bih rekao tradicije, navika i svega onoga što je u tom sustavu postojalo. Prema tome, ne obavezuje nas ni jedna odluka, naći organizaciju kako ćemo što napraviti u tom sustavu. Donošenjem Zakona o zaštiti i spašavanju koji je u osnovi omogućio da se sustav razvije. Dakle, zakon kao takav omogućava da se sustav može razviti doveo je do decentralizacije sustava zaštite i spašavanja. Dao je velika prava i obveze općinama, gradovima i županijama i u osnovi sustav je, zakon je i u svojoj osnovi, pa i u obrazloženju kada je donesen i intencija je bila takva da rješava problematiku kod velikih nesreća i katastrofa prvenstveno na razini države dok se ostalim propisima i zakonima svake pojedine službe, odnosno pravne osobe koje se zaštitom i spašavanjem bavi da se pojedinim zakonima regulira sve ono što se događa na nižim nivoima. To je dovelo do toga da općine i gradovi danas imaju velike prava i obveze, pa pogotovo zadnjim izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i spašavanju imaju prava i obveze u poduzimanju odgovarajućih mjera na svom prostoru uvezujući i sve objekte koji, ili pravne osobe da li su to profesionalne, dobrovoljne, bez obzira na razinu organiziranosti koja djeluje na lokalnom prostoru općina i grad ima pravo i obveze organizirati sustav, brinuti o njemu i financirati ga. S razvojem, znači donošenjem Zakona o zaštiti i spašavanja formirana je državna uprava kao tijelo, kao nacionalno tijelo u Republici Hrvatskoj koja je zadužena za sustav zaštite i spašavanja. Međutim, taj razvoj tog upravnog tijela i svi oni podzakonski propisi koji su se nakon toga donosili na temelju Zakona o zaštiti i spašavanja nisu išli baš u pravcu da omogućuje još snažniji razvoj sustava, da omogućuje svim službama i tijelima da se još snažnije razvijaju, da stvore pretpostavke za to i što bi rekli da autonomno u skladu sa svojim posebnim propisima se razvijaju, a da državna uprava bude to koordinativno tijelo koje će integrirati sustav u pojedinim datim momentima. Međutim, to se nije desilo i došlo je do određenih problema. Došlo je do određenih problema u preklapanju nadležnosti pogotovo na lokalnim razinama, jer je državna uprava formirana kao jedno veliko tijelo, ja bih rekao preveliko tijelo, koje i u osnovi i košta puno. Troši velika financijska sredstva. Znači, da nije ono što je u intenciji bilo da brine isključivo za razinu države i da integrira taj sustav. Došlo je do preklapanja pogotovo na lokalnim razinama. Nije bilo dovoljno razumijevanja za specifičnosti razvoja pojedinih sustava u zaštiti i spašavanju, jer sustavi se sastoje i od profesionalnog dijela i od dobrovoljnog i voluntarijata. Ističem voluntarijat koji je u Republici Hrvatskoj izuzetno aktivan, od vatrogastva, Crvenog križa, gorske službe spašavanja itd. Prema tome u tom dijelu postoje specifičnosti, postoje određeni senzibilitet mora postojati kod razvoja takvog sustava i u razumijevanju takvog sustava. Većina organizacija da ne govorim nešto na pamet, većina organizacija je izražavala i izražava nezadovoljstvo. Nezadovoljstvo koje vlada u određenim segmentima toga sustava. Da je to tako, da je sustav čak i usporavao u određenim dijelovima pa i reakciju sustava, bili smo svi svjedoci u proteklo vrijeme, dosta se o tome pisalo, mediji su to pratili. Prema tome to je ono što je prisutno. Što je potrebno, odnosno što će biti potrebno napraviti u sustavu. Sustav treba u budućnosti do kraja decentralizirati, općinama i gradovima treba prepustiti da obavljaju te poslove. Općine i gradovi i županije danas imaju jedan problem, da moraju angažirati, iznalazi se rješenje, evo gotovo sada je to aktualno s obzirom na velika prava i obveze, nalaze rješenja kako na koji način sa stručnim osobama koje angažiraju, da li angažiraju honorarno, da li su počeli zapošljavati kod sebe, koje će se baviti sustavom zaštite i spašavanja za i potrebe općine i gradova. Prema tome tu na neki način sada dolazi i do dualizma s obzirom da imamo razvijenu državnu upravu, područne urede sa velikim brojem službenika. Mislim da će u budućnosti to trebati integrirati u jedan sustav i tu započetu decentralizaciju završiti. Što se tiče konkretno onoga zbog čega je danas ova točka dnevnog reda, činjenica je da Europska unija to ne moramo ponavljati, ima svoje mehanizme, pa tako ima jedan mehanizam na području civilne zaštite. Europska unija ima znači, financira, ima financijski instrument, ovaj financijski instrument kojega ćemo mi danas ratificirati, kojima međunarodna suradnja na području sprečavanju i ublažavanju posljedica od prirodnih i civilizacijskih katastrofa, a posebno se financijska sredstva planiraju kod planiranja i provedbe mjera zaštite svih velikih nesreća posebno poplava, požara, prirodnih nesreća, nevremena i svega onoga šta dolazi pa do toga do suše koja je danas postala objektivna opasnost, odnosno nešto na što će se morati računati. Europska unija, odnosno i cilj Republike Hrvatske je upravo to što Europska unija nastoji, znači da naš sustav bude osposobljen, podignut na razinu da je kompatibilan sa sustavom koji postoji u Europskoj uniji, a koji svaka država Europske unije ima specifičan svoj sustav, a taj specifičan sustav zadovoljava na području Europske unije funkciju i te funkcije se danas integriraju, one su u fazi integracije. Što se tiče konkretno ovoga što danas radimo, mi danas već i kasnimo u ratifikaciji tog memoranduma. Zašto? Zato što su i za 2007. godinu planirana određena sredstva. Na primjer prvi projekt u 2007. godini je bio težak 20 milijuna eura. Inače fond ima 189 milijuna eura u tom fondu je, prema tome itekako moramo biti zainteresirani da zadovoljimo sve uvjete i kriterije da dođemo u mogućnost da ta financijska sredstva možemo povući. Činjenica je da ćemo plaćati članarinu koja trenutno iznosi 92 tisuće 317,19 eura za 2007. godinu. to ćemo morati platiti, ali isto činjenica da su četiri projekta koja su bila interesantna za Republiku Hrvatsku u 2007. godini, završena. A to su projekti koji su se odnosili na razvoj međunarodne mreže centara za upravljanje rizika radi bolje pripreme za šumske požare, itekako imamo svoj interes. To su poboljšanje prisutnosti kroz senzibiliziranje javnosti za opasnost od katastrofa, ali sa posebnim naglaskom na ugrožene skupine kao šta su invalidi, kao šta su starije osobe, ako šta su djeca, jer dokazano u pojedinim situacijama te skupine, odnosno njihovo zbrinjavanje i sve ono što treba poduzimati i od preventivnih tehničkih mjera predstavlja problem. Projekt na koji ne možemo računati je bila obuka profesionalnih vatrogasaca i dobrovoljnih vatrogasaca u tehnikama procjene rizika i bila je isto tako poticanje Europske unije, mjera se zove tako, o suradnji voluntarijata civilne zaštite. Samo da napomenem, Europska unija je izbacila obavezu služenja civilne zaštite na koji način smo je mi poznali u obliku vojne obveze, nego stimulira voluntarijat i na području civilne zaštite i moram reći da se te organizacije razvijaju. Za ovu godinu raspisani su već natječaji. Raspisani su natječaji i to natječaji koji će biti za simulacije vježbe u području civilne zaštite i pripremama i prevenciji. Projekti se realiziraju u biti da nacionalno tijelo, a to je državna uprava za zaštitu i spašavanje bi trebala, jer nisu namijenjena sredstva za državnu upravu, odnosno za središnje državno tijelo nego ta sredstva su namijenjena za projekte u sustavu zaštite i spašavanja. A to znači od hitne pomoći, Crvenog križa, gorske službe vatrogasaca i svih pravnih osoba ima ih puno, imaju mogućnost da u skladu sa strategijom i planovima razvoja sustava zaštite i spašavanja konkurira, odnosno natječu se za određene projekte. Koliko ja znam, a provjerio sam u službama, odnosno pravnim osobama koje se time bave, nema nikakve informacije da će postojati mogućnost ili da postoji već od 2007. godine, mogućnost kandidiranja projekta. Zašto? Jer za određeno kandidiranje projekta treba određeno vrijeme. Ovakav način na koji funkcionira državna uprava za zaštitu i spašavanje sa iskustvima od proteklog perioda, ne daje garanciju da ćemo i taj posao napraviti na takav način da barem povučemo sredstva u visini članarine koje ćemo unutra ulagati, a morali bi povući daleko veća sredstva. Prema tome, pitanje je da li je ta informacija uopće tu, da li se na tim projektima radi, da li će se napraviti aktivnosti upravo zašto postoji državna uprava, da stvori pretpostavke i mogućnost da se organizacije koje se bave zaštitom i spašavanjem da li u svojoj osnovnoj ili u dopunskoj djelatnosti mogu javiti u cilju da se taj sustav podigne na višu razinu. Način na koji sustav danas funkcionira trošeći veliki novac usporen je, prema tome zahtjeva određene promjene što prije dok su posljedice koje može izazvati sustav koji nema prave odgovore na mogućnosti dok posljedice nisu još tu i nisu velike. Hvala lijepa.
Hvala. Na redu je klub HNS-a i gospodin zastupnik Zlatko Horvat. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre. Pred nama je ovaj Prijedlog zakona o potvrđivanju memoranduma o razumijevanju između europske zajednice Republike Hrvatske o sudjelovanju Republike Hrvatske u financijskom instrumentu za civilnu zaštitu. Stupanjem na snagu ovog Zakona, memorandum o razumijevanju postaje dio pravnog poretka Republike Hrvatske i to je dobro, jer sigurno je da Republika Hrvatska i Europska zajednica imaju obostrani interes za međusobnu suradnju kad je u pitanju sprječavanje ili ublažavanje posljedica prirodnih katastrofa. Sigurno da je dobro da se zajednički planiraju mjere za zaštitu od pojava, kao što su potresi, poplave, radiološke opasnosti, industrijske katastrofe i slično, i zbog toga će Klub zastupnika Hrvatske narodne stranke podržati donošenje ovog Zakona jer smatramo da se prihvaćanjem financijskog instrumenta za civilnu zaštitu produbljuje pomoć i suradnja Europske zajednice kad je u pitanju pružanje pomoći u katastrofama. Također je dobro da se kroz memorandum vrlo jasnu utvrđuju i financijske obaveze Republike Hrvatske kad je u pitanju provođenje tog memoranduma, jer iznos koji se planira i koji je bio planiran kroz prošlu godinu neznatan je u odnosu na korist koju bi Republika Hrvatska imala u ne daj Bože tako teškim situacijama. Određenu zamjerku imamo na rokove u vezi prihvaćanja ovog memoranduma, jer je on potpisan još početkom rujna 2007. godine, a pred Hrvatski sabor dolazi gotovo nakon 8 mjeseci od potpisivanja, a slična je stvar i sa drugim memorandumima kojima se pojedina područja uvode u unutarnji i pravni poredak Republike Hrvatske i to treba ubrzati i promijeniti. Dakle, rekao sam da će Klub zastupnika Hrvatske narodne stranke podržati ovaj Zakon i u tom pogledu nema drugih primjedbi, ali dozvolite gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora da iskoristim ovu priliku, kad se spominje civilna zaštita da naglasim da u tom pogledu u našem pravnom sustavu ima dosta nedorečenosti i zastarjelih rješenja koja se teško mogu ili će se uklopiti u europske kriterije civilne zaštite. Trebalo bi stoga poduzeti mjere da se civilnoj zaštiti da mjesto koje joj pripada, a koje nema u ovom trenutku. Spomenut ću samo jedan primjer, a to su javna skloništa za sklanjanje stanovništva u slučaju rata ili neposredne ratne opasnosti. U mnogim gradovima, općinama i općim jedinicama lokalne samouprave izgrađena su javna skloništa kao dio sustava civilne zaštite koja su u određenom trenutku imala svoju funkciju i opravdanje i zaista želim vjerovati da nam za takve namjene više nikad neće trebati. Međutim, ti objekti su tu, oni stoje zapušteni, nekorišteni, devastiraju se iz dana u dan i nije do kraja jasno tko treba voditi brigu o njima. Možda je ovo zaista sada prilika da se pokrene pitanje takvih projekata i njihove alternativne namjene i korištenja u mirnodopske svrhe. Ovakva situacija kao što je sada daleko je naravno od dobroga i takvi objekti predstavljaju jednostavno jedan mrtvi kapital u jedinicama lokalne samouprave i osim što su, da tako slobodno kažem spomenik jednom vremenu, ali … [[Govornik se ne razumije.]] brigu i utvrđivanje alternativne namjene mogle biti od znatne koristi jedinicama lokalne samouprave za različite namjene. Naravno ima i drugih pitanja koja treba rješavati kroz sustav civilne zaštite, pa zbog toga predlažem da se u resornim ministarstvima razmotri ovo pitanje i da se sustavno pristupi njegovom rješavanju, jer to će imati sigurno svojih pozitivnih efekata i rezultata posebno za jedinice lokalne samouprave u našim sredinama. Hvala lijepo.
Hvala. Na redu je klub HDZ-a i gospodin zastupnik Mato Bilonjić.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, državni tajniče, kolegice i kolege. Ispred nas je točka dnevnog reda koja kaže financijski institut za civilnu zaštitu. Mi vrlo dobro znamo da u vrijeme Domovinskog rata, a to je skoro bilo, da smo sve novce davali za obranu, a danas u miru trebamo braniti ono što smo u ratu stekli i ono što smo obranili. Za potpisivanje ovoga memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice stekle su se i Ustavne, a cilj je RH i Europska zajednica imaju obostrane interese na međusobnoj suradnji na području sprječavanja ili ublažavanja posljedica od civilnih i prirodnih katastrofa, planiranje mira i njihovu provedbu zaštite od potresa, poplava, požara, onečišćenja, radioaktivnosti ili industrijskih katastrofa. Osnovni cilj Republike Hrvatske u potpisivanju ovog Zakona da stječe prava natjecanja za sredstva iz projekta sustava za zaštitu i spašavanja, te sredstva za naknadu šteta od korisnika. Poznato nam je da u ovome dijelu Republika Hrvatska treba dati kao svoj doprinos ili članarinu u 2007. godini da je dala 92 tisuće 317,19 eura kao u privremeni godišnji proračun Europske zajednice za financiranje instituta za civilnu zaštitu koji je iznosio do 2007. godinu 20 milijuna i 900 tisuća eura, a to je došlo iz jedne formule, znači broj stanovnika zemlje kandidata odnose se na Republiku Hrvatsku i ostale znači pokazatelje i mislim da mi u Republici Hrvatskoj zasigurno daleko više sredstava možemo povući u narednom periodu nego što to trebamo dati, a jako je bitno i to što ulazimo u zajednicu, znači europskih zemalja i zbog načina izvještavanja i zbog načina znači dojava i metoda na koji način spriječiti katastrofu, odnosno pravovremeno nastupiti, intervenirati da se katastrofe što, odnosno ako je ljudski faktor da se izbjegnu ukoliko je priroda koja nas u zadnje vrijeme, ne samo nas u Republici Hrvatskoj i Europi, nego i u cijelom svijetu kažnjava zato što smo bili godinama prema prirodi kakvi smo mi prema prirodi bili, tako je i priroda prema nama. Državna uprava za zaštitu i spašavanja koja je inače nositelj uz ministarstvo unutarnjih poslova, koja je nositelj ovih svih aktivnosti neće to moći jednostavno odgovoriti na sve te potrebe ukoliko se ne povuku sredstva iz fonda, odnosno ukoliko se ne osiguraju sredstva da se pomogne lokalnim jedinicama samouprave od ustroja, opremanja, školovanja, izgradnje skloništa i znači da preuzmu odgovornost na lokalnoj razini odnosno regionalnu, za zaštitu života i dobara. Klub Hrvatske demokratske zajednice poduprijet će ovaj zakon o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Europske zajednice i Republike Hrvatske o sudjelovanju RH-a u "Financijskom instrumentu za civilnu zaštitu". Hvala lijepo.
I klub HSS-a gospodin zastupnik Stanko Grčić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, uvaženi gospodine ministre, državni tajnici, poštovane kolegice i kolege! Na početku rasprave jasno želim reći da Hrvatska seljačka stranka podržava predmetni tekst prijedloga zakona jer je u skladu sa sigurnosno, obrambenom, zaštitnom politikom koju mi u Hrvatskoj seljačkoj stranci zastupamo i razvijamo. Kako tekst ovog zakona podupire ciljeve unutarnje i vanjske politike Republike Hrvatske na ostvarivanju sigurnosne suradnje i kooperacije sa Europskom zajednicom podržat ćemo da se prijedlog zakona raspravi i prihvati po hitnom postupku, objedinjujući prvo i drugo čitanje. Ukratko ćemo obrazložiti razloge zbog čega i zbog kojih podržavamo predmetni tekst, ali ujedno želimo ukazati po nama možda i na neka otvorena pitanja u vezi ove problematike. Iz priloženih materijala koja pojašnjavaju cilj i svrhu za potrebom donošenja ovog zakona vidljivo je sljedeće. Osnovni cilj donošenja zakona je da pristupanjem financijskom instrumentu za civilnu zaštitu Republika Hrvatska stječe pravo natjecanja za sredstva iz projekata sustava zaštite i spašavanja kao i sredstava za naknadu šteta od katastrofa kada one nastupe. Republika Hrvatska i Europska zajednica imaju obostrane interese za međusobnu suradnju na području sprječavanja odnosno ublažavanja posljedica prirodnih i civilizacijskih katastrofa, posebice pri planiranju u provedbi mjera za zaštitu od potreba, poplava, požara, onečišćenja, radioloških opasnosti i industrijskih katastrofa. Slijedom navedenog postoji i potreba da se aktivnosti na ovom području reguliraju dvostranim ugovorom, Memorandumom o razumijevanju između Europske zajednice i Republike Hrvatske o sudjelovanju Republike Hrvatske u "Financijskom instrumentu za civilnu zaštitu" rezultat je želje za daljnje promicanje i produbljivanje međusobne suradnje na području pružanja pomoći u katastrofama. Memorandumom se uređuju pitanja o financijskim obavezama u svezi sa sudjelovanjem RH-a u uvjetima suradnje u prevenciji katastrofa te u područjima uzajamnog obavješćivanja o prijetećim katastrofama, nastalim katastrofama i njihovim posljedicama, suradnja u području obrazovanja i obuke u zaštiti, spašavanju i pružanju pomoći te razmjena znanstvenih i tehničkih informacija važnih za zaštitu od katastrofa. Pored pomenutog a radi promjene prirode ugroza u suvremenim uvjetima kada su ugroze vojne prirode manje … [[Govornik se ne razumije.]] , ali su zato uvelike prisutne nevojne ugroze među kojima su i one koje se odnose na elementarne nepogode i ekološke katastrofe i industrijske nesreće. Sve to govori da će zaštita i spašavanje sve više predstavljati područja intenziviranja međunarodne suradnje s ciljem jačanja sigurnosti i povjerenja među državama. Da se problematika zaštite i spašavanja sve više intenzivira o tome govore dosada potpisani ratificirani bilateralni i drugi ugovori ili sporazumi Republike Hrvatske sa susjednim državama, državama u regiji i šire, o suradnji na području zaštite od prirodnih i civilizacijskih katastrofa. Slijedom toga činjenica je da je suradnja na području civilne zaštite postala važan čimbenik za unapređenje zajedničke pomoći kako na nacionalnom tako i međunarodnom planu na području prevencije i uklanjanja posljedica prirodnih i civilizacijskih katastrofa. I da će ubuduće nadležne institucije Republike Hrvatske više nego što je to bio običaj i slučaj dosada značajnije participirati u provođenju ovih zadaća. Stoga smatramo da je prijedlog zakona s memorandumom pisan u namjeri s naglaskom na povećanju humanitarne sigurnosti i suradnje Europske zajednice i Republike Hrvatske te da se na taj način formira pravni okvir za međusobnu suradnju na temelju koji će se razvijati i prihvaćati konkretni planovi i projekti te usklađivati naši interesi. Prema dostupnim spoznajama Republika Hrvatska financijsku obavezu mora platiti za cijelu tekuću godinu u punom iznosu, a može se koristiti dijelom benefita počev od datuma kada izvijesti komisiju diplomatskim putem da su njezini unutarnji, pravni uvjeti ispunjeni. Ovdje se postavlja pitanje da li smo mogli i da li smo bili u prilici iskoristiti tu priliku, znači za vrijeme kada u proteklih pola godine odnosno da li Republika Hrvatska radi na projektima za koje želi natjecati ih se ili već imamo spremne takove projekte i da li možemo dobiti informaciju o aktivnostima koja se odvijaju da Republika Hrvatska dođe do dijela financijskog kolača od Europske zajednice koji na godinu iznosi vidimo negdje oko 20 milijuna eura. Slijedom iznijetog još jednom ističemo da klub HSS-a podržava prijedlog predmetnog zakona, ali ujedno ukazujemo i na možda neka otvorena pitanja za koja se nadamo da će nadležne institucije poduzeti sve potrebne aktivnosti i mjere kako bi se došlo do dijela financijskog kolača Europske zajednice te da se ujedno poveća učinkovitost zaštitnog djelovanja na području civilne zaštite. Hvala vam lijepo.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je na redu gospodin zastupnik Šime Lučin. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima. Ovo je inače tip zakona o kojem mislim da nema u većini slučajeva potrebe zapravo raspravljat, ali kako se on odnosi na jedan jako bitan segment koji će u našoj skoroj budućnosti a mogao bih kazati i suvremenosti, imati sve veći značaj. O tome su nešto kolege kazale. Pa evo ja sam osjetio potrebu jednostavno da postavim nekoliko pitanja više, nego što bi doveo u pitanje potrebu ili u pitanje da li ću ja glasati ili neću za taj zakon. Mislim da u ovom Saboru nema nikog tko neće glasati i podržati ovaj tip zakona. Možda jedna digresija kad je riječ o samom tekstu zakona. Tamo gdje se zapravo kaže koji su ciljevi i svrha ovog zakona, kaže se da su pristup financijskim sredstvima. Da. To je točno. I to jeste osnovni cilj. Ali mislim da je u tome trebalo napisati dvije rečenice prije, izgradnja sustava, podizanja sustava, reorganizacija ili već što se misli napraviti. Ono što mene interesira i što je po meni ključno pitanje, dakle mi sada imamo priliku da dođemo do određenih sredstava. 2007. je za nama, 650 tisuća kuna smo uplatili. To je u redu iako 2008. ovo tek ratificiramo. Mene interesira da li je u ministarstvu, upravi ili nekom segmentu već postoje određeni planovi i projekti koji će se kandidirati za ovu priču jer koliko ja razumijem stvari postoje dvije vrste sredstava. Dakle, jedan dio sredstava su sredstva koja idu prema segmentu civilne zaštite u najširem smislu riječi, u smislu njenog podizanja veće efikasnosti organizacije i drugi dio sredstava koji se daje i koji se mogu povući u slučaju određenih katastrofa, nesreća itd. Nadam se da nam ovaj drugi segment nikad neće trebati. Što mene interesira? Mene interesira prvo da li nakon iskustva kojeg imamo sa sadašnjim načinom funkcioniranja uprave i cijelog sustava civilne zaštite da li je Vlada zadovoljna s tim načinom funkcioniranja. Ukoliko nije da li se taj sustav misli mijenjati iz jednostavnog razloga jer onda postoji dio novaca koji bi se mogao odmah de facto povući u tom smislu reorganizacije i podizanja određenih standarda jer ako razgovarate s vatrogascima, ako razgovarate sa hitnom medicinskom pomoći, ako razgovarate sa Gorskom službom spašavanja svi će vam reći da nisu zadovoljni, pogotovo ako razgovarate s jedinicama lokalne samouprave. Dakle, moja je ocjena da očito nešto treba napraviti i da je sada prilika de facto da to napravimo novcima koji će nam stajati na raspolaganju, ali kao što sam rekao da bi to napravili moramo imati dobre projekte i programe i znati zapravo što hoćemo. Ja ne bih se vraćao na nekakva ranija iskustva gdje smo isto također bili u prilici povući određene novce u više segmenata, ne samo u segmentu civilne zaštite, unutarnjih poslova itd. nego i u nekim drugim segmentima koji su ostali neiskorišteni. Mislim da odgovornost zapravo treba projicirati na takav način da znamo i da zapravo se zna šta će se već ovu godinu kandidirati tako da se mogu određene stvari pratiti. I ono ključno što me zanima, mi imamo nekakav Zakon o civilnoj zaštiti koji je takav kakav je. Ja mislim da u ovom saborskom sastavu malo ljudi znaju da imamo taj zakon. Taj zakon je takav kakav jeste, ta civilna zaštita u onom svom segmentu onako kako je predviđena tim zakonom manje-više nigdje ne funkcionira. Pitanje dakle glasi da li će se ići na osnovu tog zakona u izmjene sustava ili će se taj zakon ne znam na određeni način nekim drugim zakonom staviti van snage jer sad imamo već određena iskustva. Ja znam mi uvijek ovdje pred sezonu, evo sad kad smo pred ljeto uvijek kažemo da smo spremni za protupožarnu sezonu. I kad sam sam neposredno radio na tome uvijek su izvješća takva bila odnosno pripremna izvješća, ali na kraju se uvijek ispostavi da postoje određeni segmenti koji nisu do kraja dovedeni. Dakle, jednostavno ako bi mogao dobiti odgovor na ta pitanja, evo sad ću ih pokušati ponoviti tako da ne duljim. Dakle, šta je sa segmentom civilne zaštite u užem smislu. Da li se razmišlja o reorganizaciji sustava danas kakvog imamo kroz upravu i u tom kontekstu šta je sa jedinicama lokalne samouprave. Druga stvar, da li se razmišlja o promjeni čelništva sustava za zaštitu i spašavanje obzirom da su se po meni, to je moja ocjena, u dosadašnjem periodu pokazali kao osobe koje nisu dorasle tom zadatku. Nadalje, da li to što ministar unutarnjih poslova sjedi danas na ovoj točki dnevnog reda, da li to znači da se taj cjelokupni sustav ponovo vraća u segment i unutar Ministarstva unutarnjih poslova ili će to kako je bilo zamišljeno važećim zakonom ostati pod nadležnost Vlade odnosno u najmanju ruku ako ne kod predsjednika Vlade ono kod potpredsjednice Vlade zaduženu za unutarnju politiku. I zadnje pitanje odnosno predzadnje jeste koji će se, dakle ponavljam koji će se i da li se zna uopće koji će se projekti i programi kandidirati obzirom da je ranijih godina postojala jedna inicijativa koja je došla i otišla daleko a ta inicijativa se upravo odnosila na poziciju Hrvatske u odnosu prema Europskoj uniji kad je riječ o civilnoj zaštiti ona je rođena u tzv. kvadriterali gdje je zapravo krenula jedna inicijativa sa ovim centrom u Divulje koji je trebao biti obučni centar gdje zapravo je bila potpora i Austrije, i Slovenije, i Mađarske, kasnije i Italije, znam da su i Francuzi zainteresirani. I zapravo me interesira da li se razmišlja i u tom pravcu da se taj segment edukacijskog procesa i osposobljavanja dakle svih pripadnika sustava zaštite i spašavanja digne na određenu razinu jer znam da bi zapravo takav vid i takvi projekti povukli jedan najveći dio novca koji bi se mogao povući. Tim prije mi nije jasno da je premijer Sanader, dakle normalno mi uvijek o priči tipa zaštite i spašavanja na pravi način ili dugo pričamo kad se dogode nesreće kao što se desila i kornatska tragedija, pa se sjećam da je onda premijer Sanader rekao da postoje određene inicijative u ovom smislu u kojem sam govorio za Divulje. Prema tome, nije mi jasno zapravo da se to zaboravilo. Znam da to negdje u Ministarstvu unutarnjih poslova pa čak i u MORH-u postoje nekakvi tragovi o tim pregovorima, stvaranju tog jednog centra pa bi možda bilo dobro i te projekte odnosno oni još nisu bili do kraja dovedeni pogledati inicijative koje su došle od stranih određenih zemalja odnosno ministarstava koja se bave ovom problematikom. Evo, ako je moguće uz to normalno da ćemo podržati ovaj zakon odnosno da ću ga ja podržati. Molio bih ukoliko je moguće da se odgovori na ovih nekoliko pitanja jer jako je bitno da se odgovori na pitanja jer i znamo šta je i kako će nam izgledati taj sustav u narednom periodu. Jer, koliko je meni poznato osim segmenta civilne zaštite unutar MORH-a koji je na određenim zadovoljavajući da tako kažem standardima ovi drugi segmenti zapravo manje-više ne funkcioniraju. Hvala lijepa.
Hvala. I gospodin Petar Mlinarić. Izvolite.
Hvala. Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, gospodo državni tajnici, kolegice i kolege. Gotovo u svim zemljama zaštita stanovništva od opasnosti izazvanih prirodnim nepogodama, tehnološkim i tehničkim nesrećama i od ratnih opasnosti definirana je na približno jednak način. Pri tome je redovito u zakonodavstvu tih država primjenjivana međunarodna regulativa za zaštitu od ratnih opasnosti Ženevske konvencije o zaštiti civilnih žrtava rata. Svjetske organizacije rada, Svjetske zdravstvene organizacije, međunarodne organizacije, civilne, zaštite agencije Ujedinjenih naroda i drugih organizacija koje se bave zaštitom industrijskim pogonima. Sukladno navedenim konvencijama i u svijetu prihvaćenim standardima civilna zaštita je u Republici Hrvatskoj jednako kao i drugdje u svijetu definirana kao humanitarna djelatnost kojoj je cilj zašita ljudi, imovine od posljedica prirodnih nepogoda, tehničko-tehnoloških i ekoloških nesreća i ratnih djelovanja, a obuhvaća provedbu samozaštitu kućanstva, mjere zaštite i spašavanja, te aktiviranje i rad službi tijela za vođenje i zapovijedanje posebnih postrojbi namijenjenih za izvršavanje različitih zadataka zaštite ljudi i imovine. Svrha provedbe mjera zaštite i spašavanja je angažiranje i uključivanje svih raspoloživih snaga kako bi se spriječilo nastojanje nesreća primjerice izgradnjom dodatnih nasipa kod obrane od poplava ili proširenje njenog opsega primjerice u istoj situaciji, evakuacija ljudi i imovine s konačnim ciljem smanjenjem ljudskih gubitaka i materijalne štete. U državi su organizirani sustavom zaštite i spašavanja u trenutku nastanka opasnosti ili nesreće, odnosno u trenutku kad odgovarajuće službe o tome dobiju podatke ili saznanje mjere se provode postupno od općine do države počevši od provedbe samozaštite građana u vlastitoj sredini, te se zatim potpuno planski i organizirano provodi uključivanje ponajprije snaga i službi kojima je zaštita spašavanje redovita djelatnost, a zatim i dopunskih stručnih snaga sve do masovnog uključivanja postrojba civilne zaštite, specijalističke i opće namjene svih radnih sposobnih građana. Uobičajeno je da se mjere zaštite i spašavanja dijele po vrsti opasnosti ili vrsti zaštite koju osiguravaju, a osnovne su prema dopunskom protokolu Ženevskih konvencija za ratnu situaciju. Pravodobno obavješćivanje pučanstva o nastanku opasnosti i uzbunjivanje, služba uzbunjivanja, evakuacija. Zatim, sklanjanja ljudi i imovine i zaštita od bojnih otrova, spašavanje iz ruševina, pružanje prve medicinske pomoći i skrb o oboljelim, borba protiv požara, otkrivanje i označavanje opasnih zona. Zatim eksplozivnih sredstava, prihvaćanje ugroženog pučanstva i smještaja, te sanacija terena. Osim navedenih mjera zaštite spašavanja još su obuhvaćene slijedeće mjere zaštite i spašavanja: zaštita i spašavanje od rušenja visokih brana, te obrana od poplava, veterinarska zaštita i pomoć, zaštita i spašavanje bilja i biljnih proizvoda, zaštita i spašavanje na vodi, te zaštita od epidemije. U posljednje vrijeme sve se više javlja potreba za zaštitom i spašavanjem ljudi, otklanjanjem posljedica od nesreća izazvanim djelovanjem čovjeka i na objektima koje su izgradili ljudi. Ovo posebno služba je imala veliki utjecaj upravo kod, navodim primjer u Vukovaru kada je bio visok vodostaj, gdje je civilna zaštita odigrala veliku ulogu i spasila mnoge objekte da voda ne probije u grad. Evo, ja bih sad završio. Hvala lijepa predsjedniče.
Hvala. Imamo dvije replike. Prvo gospodin Tihomir Vinković. Izvolite. Zoran Vinković. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, pa replika se odnosi na ovaj dio da je civilna zaštita isključivo humanitarna djelatnost. Ja bih samo podsjetio uvaženog kolegu, a i ostale saborske zastupnike da se civilna zaštita sukladno zakonu provodi isključivo sredstvima lokalne samouprave. Dakle, gradovi, općine su dužne formirati jedinice lokalne samouprave i ni malo nemaju pomoći niti od Vlade Republike Hrvatske, niti od nadležnih ministarstava. Vezano za samo funkcioniranje mene zanima u ovom dijelu ovog memoranduma s koliko, koliki iznos financijskih sredstava namjerava Vlada, odnosno nadležno ministarstvo ukoliko se civilna zaštita seli u nadležnost Ministarstva unutarnjih poslova. Koji je dio sredstava namijenjen za formiranje tih jedinica civilne zaštite jer bez formiranja jedinica civilne zaštite ja ću samo podsjetiti kao što je rekao uvaženi zastupnik da ne radi se tu o nikakvoj humanitarnoj djelatnosti s obzirom da se moraju formirati jedinice civilne zaštite. A vezano za ravnatelja Državne uprave za zaštitu i spašavanje ja ću samo podsjetiti uvaženog kolegu Lučina da uz određenu nesposobnost ja nisam stručnjak za zaštitu i spašavanje. Samo ću podsjetiti da je za vrijeme “kornatske tragedije“ bio na godišnjem odmoru i da se do sada nije ni očitovao o tome. Hvala.
Hvala. Odgovor gospodin Petar Mlinarić. Izvolite.
Evo ja bih rekao da sam ja upravo i naglasio da i gradovi i općine pored profesionalnih postoje i humanitarne organizacije ili u stvari dragovoljne u tom sam smislu mislio, a vi ste vidjeli kod svih takvih opasnih situacija da se ne gleda tko je profesionalac ovdje, tko je dragovoljac.
Replika gospodin Davor Bernardić. Izvolite.
Pozdrav poštovani predsjedniče. Kada ste govorili o vrstama tragedija, odnosno nesreće koje mogu nastati i domeni civilne zaštite, onda ja sam vam dužan replicirati u onom dijelu da ovo sad znači unutar Direkcije za okoliš, Sektora za civilnu zaštitu Europske komisije na bavi šestogodišnjeg plana koji je ponajviše nastao, znači zbog želje država članica da osiguraju svojim članicama pomoć, a na temelju loših iskustava i Francuske i Grčke u samim procesima požara one su odlučile izdvojiti 190 milijuna eura za to šestogodišnje razdoblje. Bilo je ovdje govora i o tome da će se 20 milijuna eura moći izdvojiti na godišnjoj bazi i za Hrvatsku. To zapravo nije točno, jer će se samo 8 milijuna eura prema godišnjim iznosima moći izdvojiti za Hrvatsku. No međutim, za koje dijelove i zašto se to može izdvojiti. Prije svega, može se izdvojiti za procese treninga, izmjenu ekspertnih timova i procese obučavanja što kvalitetnije zaštite, znači u ovom dijelu o kojem smo pričali i to je ono gdje treba poraditi. S druge strane “monitoring and information center“ to je glavni centar unutar te direkcije koji vodi brigu o svim katastrofama. Znači, cijelo vrijeme tokom cjelogodišnjeg razdoblja vodi računa o tome da pruži određenu pomoć kako volonterima pa za teže oblike tragedije i u financijskom dijelu, ne samo u ljudstvu nego i u opremi. Ono što ja apeliram upravo iz ovih podataka i na temelju ovih saznanja i podataka je da ja se nadam da, ja ne znam tko je prošle godine bio na information dayu, ja se nadam da je bio ministar netko na information dayu koji organizira direkcija za okoliš. No ja se nadam da će i ove godine netko biti tamo, isto tako se i nadam da će ove godine ukoliko ne dao Bog, dođe do bilo kakve katastrofe, Hrvatska već imati načina da traži ta sredstva izvana i molim vas nemojte da znači iz 9. mjeseca budemo bez tih sredstava, odnosno budemo bez tih ljudi i pomoći izvana.
Hvala. U ime predlagača, gospodin ministar Berislav Rončević. Izvolite.
Gospodine predsjedniče ja ću samo odgovoriti na jedno od postavljenih pitanja gospodina Lučina. Budući da uz moje mišljenje neka je rasprava izašla iz okvira ovog memoranduma ali je usko vezana, pa dopuštam regionalno sjedište u Divuljama ovo što je najavio predsjednik hrvatske Vlade doktor Sanader, i dalje je plan razviti u regionalno središte budući da je prošla protupožarna sezona pokazala i iskustva da nama susjedne zemlje konkretno Bosna i Hercegovina sa čijeg područja vrlo često dolaze šumski požari na područje Republike Hrvatske i stvaraju nam problem, nije niti kadrovski niti iskustveno niti materijalno ekipirana i želimo formiranje tog regionalnog središta za što smo dobili i potporu i u zemljama Europske zajednice, ojačati i hrvatske kapacitete ali i pomoći susjednim zemljama da i oni podignu razinu. Prema tome sa projektom Divulje kao regionalnog središta, ali ne više u ovome konceptu koji je do sada bio nemojte se ljutiti ali regionalno sjedište da bi imali ravnatelja i imali nekakvi naziv koji nije dao niti jedan konkretni program, mi ćemo razvijati ovo središte u ovom smjeru. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Nisam vidio, oprostite. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Šime Lučin. Izvolite.
Hvala lijepo. Drago mi je gospodine ministre šta to ide u tom pravcu. Međutim ja se nemam zašto ljutiti jer cijela priča se počela razvijati u tom pravcu. A to šta se proteklih četiri godina, odnosno pet godina ništa nije desilo, ja nisam kriv jel', a vi znate zašto se nije desilo da ne idemo u detalje. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak, gospodin Zoran Vinković. Izvolite.
Ja sam gospodinu ministru, inače Slavoncu, postavio pitanje, a to je vezano za samo financiranje civilne zaštite. Sve je palo na jedinice lokalne samouprave, dakle od formiranja jedinice civilne zaštite, vatrogastva itd. Mislim da tu Vlada Republike Hrvatske može dodatno pomoći tim sredstvima kako bi to funkcioniralo. Na primjer ako govorimo o opremi za samu jedinicu civilne zaštite koja je za gradove kao što su Đakovo i Našice broji od 30 do 35 ljudi potrebne su odore. Mislim da imamo različitih vrsta odora da se one mogu iskoristiti. Isto tako je vezano i za nabavku opreme za vatrogastvo gdje imate ova vatrogasna vozila i nabavka ide preko Ministarstva unutarnjih poslova a služe za zaštitu i spašavanje i funkcioniranje civilne zaštite, a jedinice lokalne samouprave uz oslobađanje određenih postotaka moraju plaćati PDV. Hvala lijepo.
Hvala. Prelazimo na glasovanje o pojedinim zakonima. Prvo. Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Europske zajednice i Republike Hrvatske o sudjelovanju Republike Hrvatske u "Financijskom instrumentu za civilnu zaštitu". Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Molim uključimo se. Glasujmo. Glasujmo i provjerimo. Utvrđujem da je sa 118 za, ništa protiv, 1 protiv i 1 suzdržan, ništa suzdržan. Dakle, 1 protiv, ništa suzdržano, 118 za, prihvaćen prijedlog ovoga zakona. Hvala. Idemo dalje.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege zastupnici. Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora je na 9. sjednici održanoj 23. travnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za gospodarstvo, razvoj i obnovu Hrvatskoga sabora. U odboru za gospodarstvo, razvoj i obnovu Hrvatskoga sabora razrješuju se dužnosti predsjednik Dragan Kovačević, potpredsjednik Zlatko Horvat, članovi Krešo Filipović, Franjo Lucić, Goran Marić, Milivoj Škvorc, Davor Huška, Boris Klemenić, Ljubo Jurčić, Branko Grčić, Gordan Maras, Nadica Jelaš i Zvonimir Mršić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je prijedlog prihvaćen jednoglasno sa 86 glasova. Idemo dalje. Izvolite.
Hvala. Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskoga sabora je na 9. sjednici održanoj 23. travnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za rad, socijalnu politiku i zdravstvo Hrvatskoga sabora. U Odboru za rad, socijalnu politiku i zdravstvo Hrvatskoga sabora razrješuju se dužnosti predsjednik Andrija Hebrang, potpredsjednik Ranko Ostojić, članovi Ivan Bagarić, Karmela Caparin, Stjepan Milinković, Nedjeljko Strikić, Nedjeljka Klarić, Davorko Vidović, Mirando Mrsić, Željko Jovanović, Tatjana Šimac-Bonačić, Goran Beus Richembergh.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Stavljam prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Ima li protiv? Suzdržanih? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno s 89 glasova, prihvaćen prijedlog odbora. Idemo dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskoga sabora je na 9. sjednici održanoj 23. travnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za useljeništvo Hrvatskoga sabora. U Odboru za useljeništvo Hrvatskoga sabora razrješuju se dužnosti predsjednik Ivan Bagarić, potpredsjednik Boro Grubišić, članovi Ivo Andrić, Petar Mlinarić, Rade Bošnjak, Vedran Rožić, Božica Šolić, Dragan Vukić, Ivica Pančić, Tanja Vrbat, Brankica Crljenko, Tatjana Šimac-Bonačić i Danijel Mondekar.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Stavljam prijedlog odbora na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno sa 90 glasova prihvaćen Prijedlog odbora. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 9. sjednici održanoj 23. travnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika, potpredsjednice i članova Odbora za prostorno uređenje i zaštitu okoliša Hrvatskog sabora. U Odboru za prostorno uređenje i zaštitu okoliša Hrvatskog sabora razriješili su se dužnosti predsjednik Jerko Rošin, potpredsjednica Mirela Holy, članovi Marijana Petir, Krešimir Gulić, Anđelko Mihalić, Vedran Rožić, Petar Selem, Boris Matković, Slavko Linić, Vlatko Podner, Goran Heffer, Željko Vincelj i Boris Miletić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Stavljam Prijedlog odbora na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno sa 92 glasa prihvaćen prijedlog odbora. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora na 9. sjednici održanoj 23. travnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za poljoprivredu i šumarstvo Hrvatskog sabora. U Odboru za poljoprivredu i šumarstvo Hrvatskog sabora razrješuju se dužnosti predsjednik Zlatko Koračević, potpredsjednik Krešo Filipović, članovi Dragan Vukić, Stjepan Fiolić, Tomislav Čuljak, Branko Kutija, Nevenka Marinović, Zdravko Kelić, Dragica Zgrebec, Goran Heffer, Zoran Vinković, Dragutin Bodakoš i Vlatko Podner.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj Prijedlog odbora? Hvala. Ima li netko protiv? Nema. Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno s 92 glasa prihvaćen prijedlog odbora. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 9. sjednici održanoj 23. travnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju i izboru potpredsjednika Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskog sabora. Prvo, razrješuje se dužnosti potpredsjednika Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskog sabora Tomislav Ivić. I drugo, za potpredsjednika Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskog sabora bira se Mato Bilonjić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj Prijedlog odbora? Hvala lijepa. Ima li protiv? Suzdržan? Nema. Utvrđuje da je s, jednoglasno s 91 glas prihvaćen Prijedlog odbora. Dalje molim.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora na 9. sjednici održanoj 23. travnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju člana Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora. Razrješuje se dužnosti člana Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora s danom 8. travnja 2008. godine na osobni zahtjev Dragutin Lesar.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj Prijedlog odbora? Hvala. Ima li netko protiv? Suzdržan? Nema. Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno s 91 glas prihvaćen Prijedlog odbora. Dalje molim.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora na 9. sjednici održanoj 23. travnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju člana Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora. Razrješuje se dužnosti člana Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora s danom 8. travnja 2008. godine na osobni zahtjev Dragutin Lesar.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj Prijedlog odbora? Hvala. Protiv? Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno sa 91 glas prihvaćen Prijedlog odbora. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 9. sjednici održanoj 23. travnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za obranu Hrvatskog sabora. U Odbor za obranu Hrvatskog sabora biraju se za predsjednika Boris Šprem, za potpredsjednika Tomislav Ivić, za članove Josip Đakić, Tomislav Čuljak, Stanko Grčić, Niko Rebić, Branko Kutija, Anđelko Mihalić, Vesna Pusić, Arsen Bauk, Ante Kotromanović, Željka Antunović i Marin Jurjević.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem Prijedlog odluke, odnosno Prijedlog odbora za glasovanje. Tko je za? Hvala. Ima li protiv? Suzdržani? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno s 92 glasa prihvaćen Prijedlog odbora. Dalje molim.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 9. sjednici održanoj 23. travnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izbor predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za goapodarstvo Hrvatskog sabora. U Odbor za gospodarstvo Hrvatskog sabora biraju se: za predsjednika Dragan Kovačević, za potpredsjednika Zlatko Horvat, za članove Krešo Filipović, Davor Huška, Boris Klemenić, Franjo Lucić, Goran Marić, Milivoj Škvorc, Zvonimir Mršić, Nadica Jelaš, Ivan Hanžek, Ljubo Jurčić i Gordan Maras.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za Prijedlog odbora, molim vas da dignu ruku. Hvala. Ima li protiv? Suzdržani? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno s 92 glasa prihvaćen Prijedlog odbora. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora na 9. sjednici održanoj 23. travnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru predsjednice, potpredsjednika i članova Odbora za razvoj i obnovu Hrvatskog sabora. U Odboru za razvoj i obnovu Hrvatskog sabora biraju se: za predsjednicu Zdenka Čuhnil, za potpredsjednika Damir Kajin, za članove Dragan Kovačević, Šimo Đurđević, Branko Kutija, Anton Mance, Željko Turk, Vojislav Stanimirović, Miljenko Dorić, Dragica Zgrebec, Luka Denona, Zdravko Ronko i Goran Heffer.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj Prijedlog odbora? Hvala. Ima li protiv? Nema. Suzdržani? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno s 93 glasa prihvaćen Prijedlog odbora. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 9. sjednici održanoj 23. travnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za rad i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora. U Odbor za rad i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora biraju se: za predsjednika Boris Kunst, za potpredsjednika Goran Beus Richembergh, za članove Božica Šolić, Ljubica Lukačić, Ante Kulušić, Stanko Grčić, Stjepan Milinković, Milivoj Škvorc, Gordana Sobol, Brankica Crljenko, Vesna Škulić, Davorko Vidović i Sonja Šimunović.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za prijedlog odbora? Hvala lijepa. Protiv? Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno s 93 glasa prihvaćen prijedlog odbora. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 9. sjednici održanoj 23. travnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za zdravstvo i socijalnu skrb Hrvatskog sabora. U Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb Hrvatskoj sabora biraju se: za predsjednika Andrija Hebrang, za potpredsjednika Ranko Ostojić, za članove Ivan Bagarić, Karmela Caparin, Nedjeljka Klarić, Stjepan Milinković, Nedjeljko Strikić, Stjepan Kundić, Goran Beus Richembergh, Željko Jovanović, Mirano Mrsić, Tatjana Šimac-Bonačić i Davorko Vidović.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno s 93 glasa prihvaćen prijedlog odbora. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 9. sjednici održanoj 23. travnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za Hrvate izvan Republike Hrvatske. U Odbor za Hrvate izvan Republike Hrvatske biraju se: za predsjednika Ivan Bagarić, za potpredsjednika Boro Grubišić, za članove Ivo Andrić, Rade Bošnjak, Petar Mlinarić, Vedran Rožić, Ivanka Roksandić, Dragan Vukić, Brankica Crljenko, Danijel Mondekar, Ivica Pančić, Tatjana Šimac-Bonačić i Tanja Vrbat.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Protiv? Nema. Suzdržani? Nema. Ili ima? Nema. Jednoglasno prihvaćen prijedlog sa 94 glasa. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 9. sjednici održanoj 23. travnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora. U Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora biraju se: za predsjednika Jerko Rošin, za potpredsjednika Luka Denona, za članove Krešimir Gulić, Borislav Matković, Anđelko Mihalić, Marijana Petir, Vedran Rožić, Petar Selem, Željko Vincelj, Mirela Holy, Slavko Linić, Vlatko Podnar i Gordan Maras.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Protiv? Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno s 94 glasa prihvaćen prijedlog odbora. Idemo dalje. Izvolite.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 9. sjednici održanoj 23. travnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru predsjednice, potpredsjednice i članova Odbora za zaštitu okoliša Hrvatskog sabora. U Odbor za zaštitu okoliša Hrvatskog sabora biraju se: za predsjednicu Marijana Petir, za potpredsjednicu Mirela Holy, za članove Tomislav Vrdoljak, Ivan Vučić, Borislav Matković, Krešimir Gulić, Ivan Šantek, Stjepan Kundić, Željko Vincelj, Marin Jurjević, Ivica Pančić, Zdenko Franić i Vlatko Podnar.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj prijedlog odbora? Hvala. Ima li netko protiv? Nema. Suzdržani? Vidio sam prije. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro. Suzdržanih nema. Molim, utvrđujem da je ovaj prijedlog prihvaćen jednoglasno sa 95 glasova. Idemo dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 9. sjednici održanoj 23. travnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru predsjednice, potpredsjednika i članova Odbora za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj Hrvatskog sabora. U Odbor za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj Hrvatskog sabora biraju se: za predsjednicu Dragica Zgrebec, za potpredsjednika Krešo Filipović, za članove Željko Turk, Stjepan Fiolić, Zdravko Kelić, Branko Kutija, Nevenka Marinović, Dragan Vukić, Zlatko Koračević, Dragutin Bodakoš, Goran Heffer, Zoran Vinković i Igor Dragovan.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Nema. Hvala. Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno s 94 glasa i jedan suzdržan oprostite, jedan suzdržan dakle 94 i jedan suzdržan prihvaćen prijedlog odbora. Idemo dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 9. sjednici održanoj 23. travnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za regionalni razvoj šumarstva i vodno gospodarstvo Hrvatskog sabora. U Odbor za regionalni razvoj šumarstva i vodnog gospodarstva Hrvatskog sabora biraju se: za predsjednika Zlatko Koračević, za potpredsjednika Zdravko Kelić, za članove Niko Rebić, Živko Nenadić, Ante Kulušić, Krešimir Gulić, Petar Mlinarić, Boris Klemenić, Vlatko Podnar, Dragutin Bodakoš, Zvonimir Mršić, Luka Denona i Davor Bernardić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Jednoglasno je prihvaćen prijedlog sa 95 glasova. Dalje molim.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 9. sjednici održanoj 23. travnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru članice Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora. Za članicu Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora bira se Vesna Pusić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova sa 94 glasa i 1 suzdržanim prihvaćen prijedlog odbora. Idemo dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora na 9. sjednici održanoj 23. travnja 2008. godine jednoglasno je utvrdio Prijedlog odluke o izboru člana Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskoga sabora. Za člana Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskoga sabora bira se Zlatko Horvat.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za ovaj prijedlog odbora? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Jednoglasno je prihvaćen prijedlog odbora sa 95 glasova. Zahvaljujem i predsjednici odbora i vama na strpljenju i sudjelovanju naravno, i ovako uspješnom sudjelovanju to sam htio reći. Prelazimo na točku prijedloga Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove. Molim predsjednicu odbora gospođu Majdenić i predlažem da glasujemo dizanjem ruku jer je duža procedura sa ovim. Ima dosta ovih točaka. Izvolite gospođo Majdenić.
Hvala gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na 10. sjednici održanoj 25. travnja 2008. godine jednoglasno je utvrdio prijedlog odluke o razrješenju potpredsjednice, izboru potpredsjednika Odbora za financije, državni proračun Hrvatskog sabora. Prvo. Razrješuje se dužnosti potpredsjednica Odbora za financije, državni proračun Hrvatskog sabora Dragica Zgrebec. I drugo. Za potpredsjednika Odbora za financije, državni proračun Hrvatskog sabora bira se Gordan Maras.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je prihvaćen prijedlog jednoglasno sa 118 glasova za. Izvolite dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 10. sjednici održanoj 25. travnja 2008. godine jednoglasno utvrdio prijedlog Odluke o razrješenju i izboru potpredsjednika Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora. Prvo. Razrješuje se dužnosti potpredsjednika Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora Boris Šprem. I drugo. Za potpredsjednika Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora bira se Ivo Josipović.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Prijedlog odbora je prihvaćen jednoglasno sa 118 glasova. Idemo dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskoga sabora je na 10. sjednici održanoj 25. travnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju člana i izbora članice Odbora za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora. Prvo, razrješuje se član Odbora za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora Bojan Hlača i drugo, za članicu Odbora za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora bira se Vesna Buterin.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj prijedlog odbora? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 117 glasova prihvaćen prijedlog odbora. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskoga sabora je na 10. sjednici održanoj 25. travnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju članice i izboru člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora. Prvo, razrješuje se članica Odbora za zakonodavstvo Hrvatskoga sabor Zdenka Čuhnil i drugo, za člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora bira se Ratko Gajica.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 117 glasova prihvaćen prijedlog odbora. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskoga sabora je na 10. sjednici održanoj 25. travnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za gospodarstvo Hrvatskoga sabora. Prvo, razrješuje se dužnosti člana Odbora za gospodarstvo Hrvatskoga sabora Ivan Hanžek i drugo, za člana Odbora za gospodarstvo Hrvatskoga sabora bira se Branko Grčić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 117 glasova prihvaćen prijedlog odbora. Izvolite dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskoga sabora je na 10. sjednici održanoj 25. travnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za razvoj i obnovu Hrvatskoga sabora. Prvo, razrješuje se dužnosti člana Odbora za razvoj i obnovu Hrvatskoga sabora Luka Denona i drugo, za člana Odbora za razvoj i obnovu Hrvatskoga sabora bira se Davor Bernardić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 116 glasova prihvaćen prijedlog odbora. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskoga sabora je na 10. sjednici održanoj 25. travnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju i izboru članica Odbora za pravosuđe Hrvatskoga sabora. Prvo, razrješuje se dužnosti članice Odbora za pravosuđe Hrvatskoga sabora Željka Antunović i drugo, za članicu Odbora za pravosuđe Hrvatskoga sabora bira se Nada Čavlović Smiljanec.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 117 glasova prihvaćen prijedlog odbora. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskoga sabora je na 10. sjednici održanoj 25. travnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskoga sabora. Prvo, razrješuje se dužnosti člana Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskoga sabora Marin Jurjević i drugo, za člana Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskoga sabora bira se Danijel Mondekar.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odbora na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 118 glasova prihvaćen prijedlog odbora. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskoga sabora je na 10. sjednici održanoj 25. travnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za regionalni razvoj, šumarstvo i vodno gospodarstvo Hrvatskoga sabora. Prvo, razrješuje se dužnosti člana Odbora za regionalni razvoj, šumarstvo i vodnog gospodarstva Hrvatskoga sabora Davor Bernardić i drugo, za člana Odbora za regionalni razvoj, šumarstvo i vodno gospodarstvo Hrvatskoga sabora bira se Zoran Vinković.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 118 glasova prihvaćen prijedlog odbora. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskoga sabora je na 10. sjednici održanoj 25. travnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju i izboru članica Odbora za pomorstvo, promet i veze Hrvatskoga sabora. Prvo, razrješuje se član Odbora za pomorstvo, promet i veze Hrvatskoga sabora Bojan Hlača i drugo, za članicu Odbora za pomorstvo, promet i veze Hrvatskoga sabora bira se Vesna Buterin.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Stavljam prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 118 glasova prihvaćen prijedlog odbora. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskoga sabora je na 10. sjednici održanoj 25. travnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju i izboru članova Nacionalnog odbora. Prvo, razrješuje se član Nacionalnog odbora Neven Mimica. Drugo, u Nacionalni odbor za člana iz reda zastupnika bira se Miljeko Dorić. I treće. Predsjednici Odbora za vanjsku politiku, Odbora za međuparlamentarnu suradnju i Odbora za europske integracije članovi su nacionalnog odbora po položaju i to su: Mario Zubović, predsjednik Odbora za vanjsku politiku, Neven Mimica, predsjednik Odbora za europske integracije i Milorad Pupovac, predsjednik Odbora za međuparlamentarnu suradnju.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Stavljam prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 118 glasova prihvaćen prijedlog odbora. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 10. sjednici održanoj 25. travnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju članice Savjeta "Spomen područja Jasenovac". Za članicu Savjeta "Spomen područja Jasenovac" imenuje se Ivanka Roksandić, zastupnica Hrvatskog sabora.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Stavljam prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 118 glasova prihvaćen ovaj prijedlog. Dame i gospodo zastupnice i zastupnici! Nastavljamo sjednicu u utorak u 9 i 30 sati sa istom točkom dnevnog reda i onda još jedan dan, dakle srijeda je sjednica Sabora. U četvrtak je praznik, državni praznik. I onda ponovo je sjednica onaj drugi tjedan opet u utorak, srijedu, četvrtak i petak. A dnevni red evo, nastavljamo sa ovom sjednicom pa ćemo uvrstiti i ove druge točke. Želim vam da se dobro odmorite za vikend. Prijatno. Hvala. Molim predsjednicu Odbora za izbor i imenovanja, gospođu Nevenku Majdenić da predloži ove svoje prijedloge. Izvolite.
Hvala. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora na 11. sjednici održanoj 30. travnja 2008. godine jednoglasno je utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju člana, izbora članica Odbora za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora. Prvo. Razrješuje se dužnosti člana Odbora za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora Gordan Maras. I drugo. Za članicu Odbora za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora bira se Dragica Zgrebec.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Stavljam prijedlog na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj je Prijedlog prihvaćen sa 107 glasova za, 3 suzdržana i 1 protiv. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora je na sjednici održanoj 30. travnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za pravosuđe Hrvatskoga sabora. Prvo. Razrješuje se dužnosti člana Odbora za pravosuđe Hrvatskoga sabora Ivo Josipović. I drugo. Za člana Odbora za pravosuđe Hrvatskoga sabora bira se Boris Šprem.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Stavljam Prijedlog na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat! Ovaj je Prijedlog prihvaćen sa 106 glasova za, 1 suzdržanim i 1 protiv. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora je na 12. sjednici održanoj 9. svibnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju člana izbora, i izboru članica Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskoga sabora. Prvo. Razrješuje se dužnosti člana Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskoga sabora Niko Rebić. I drugo. Za članicu Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora bira se Karmela Caparin.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj Prijedlog prihvaćen sa 100, većinom glasova 103 za i 1 suzdržan. Idemo dalje.
Odbor za izbor i imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora je na 12. sjednici održanoj 9. svibnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za ratne veterane Hrvatskoga sabora. Prvo. Razrješuje se dužnosti člana Odbora za ratne veterane Hrvatskoga sabora Krešimir Ćosić. I drugo. Za člana Odbora za ratne veterane Hrvatskoga sabora bira se Davor Huška.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat! Za ovaj Prijedlog je glasovalo 106 zastupnika i 2 suzdržana. Dakle, većinom glasova je prihvaćen. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora na 14. sjednici održanoj 16. svibnja 2008. godine jednoglasno je utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju i izboru članica Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskoga sabora. Prvo. Razrješuje se dužnosti članica Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskoga sabora Nevenka Majdenić. I drugo. Za članicu Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskoga sabora bira se Vesna Buterin.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat! Ovaj Prijedlog je prihvaćen većinom glasova 103 glasa za i 1 suzdržan. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na 14. sjednici održanoj 9. svibnja 2008. i 14. sjednici održanoj 16. svibnja 2008. godine je jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju članova Nadzornog odbora Fonda za naknadu oduzete imovine. Prvo, za članove Nadzornog odbora Fonda za naknadu oduzete imovine imenuju se iz redu uglednih pravnih stručnjaka: Miroslav Šeparović i Mladen Bodek. Drugo, predsjednik Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora, predsjednik Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora i predsjednik Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora članovi su Nadzornog odbora Fonda za naknadu oduzete imovine po položaju.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem Prijedlog Odbora na glasovanje. Tko je za? Glasujte, molim uključite se. Rezultat? Ovaj je Prijedlog prihvaćen većinom glasova; 103 glasa za, 1 suzdržani. Idemo dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 11. sjednici održanoj 30. travnja 2008. godine većinom glasova utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju članova Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Nacionalnog programa suzbijanja korupcije. Prvo, za članove Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Nacionalnog programa suzbijanja korupcije imenuje se: Branko Roglić, predstavnik poslodavaca, Stjepan Kolarić, predstavnik Sindikata, Nikola Kristić, predstavnik nevladinih udruga koje se bave problemom korupcije, Željko Horvatić, predstavnik akademske zajednice, Stjepan Turek, predstavnik stručnjaka i Smiljanka Škugor-Hrnčević, predstavnica medija [[Upadica: Hvala. Otvaram raspravu.]] Drugo [[Upadica: Molim?]] Mandat članova Nacionalnog vijeća za praćenje i provedbe Nacionalnog programa suzbijanja korupcije traje do isteka mandata pojedinog saziva Hrvatskog sabora.
Hvala. Otvaram raspravu. Izvolite Gospodin Željko JOvanović.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora pa mi u SDP-u izražavamo naše nezadovoljstvo što je u Odbor, što je Odbor za imenovanje u Nacionalno vijeće za praćenje programa borbe protiv korupcije predložio gospođu Smiljanku Škugor-Hrnčević, ravnateljicu HINA-e kako bi ona u tom tijelu predstavljala medije. Naime dopis je u, dopisom iz … [[Govornik se ne razumije.]] ove godine Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove zatražio je upravo od Hrvatskog novinarskog društva i Hrvatske radio-televizije da Odboru dostavi usuglašeni prijedlog kandidata za člana Nacionalnog vijeća iz novinarske struke. Hrvatsko novinarsko društvo i Hrvatska radio-televizija dogovorili su se i predložili za kandidata Luku Brajlu, potpredsjednika Hrvatskog novinarskog društva. Smatramo da službenik odabran i imenovan od vladajuće većine a gospođa Škugor je ravnateljica HINA-e ni na koji način ne može biti predstavnik civilnog sektora u ovom slučaju medija u Vijeću za borbu protiv korupcije. Smatramo da ovakvim kadroviranjem vladajuća stranka unaprijed ruši vjerodostojnost Nacionalnog vijeća i dodatno smanjuje povjerenje građana u instituciju vlasti, politiku i političare. Kolegice i kolege Nacionalno vijeće za praćenje provođenja programa borbe protiv korupcije ima izuzetno važnu ulogu i nedavno sam razgovarao sa gospodinom Degertom koji je rekao da smatra da će upravo ovo Vijeće imati ključnu ulogu u mogućnosti otvaranja poglavlja 23. Stoga smatram da je imenovanje, prijedlog gospođe Škugor zapravo jedan prijedlog koji nam ne treba. Predlažem da danas ne odlučujemo o gospođi Škugor, da izaberemo ostale članove Vijeća a da još jedanput razmotrimo mogućnost da umjesto gospođe Škugor uopće ne umanjujući njenu želju da doprinese radu ovog Vijeća ali obzirom na funkciju koju obavlja smatramo da bi bilo korisnije da u tom tijelu bude netko zaista iz novinarske struke.
Želi li predsjednica Odbora nešto reći?
Pa evo ja ću samo reći da je, Odbor je raspravljao o prijedlozima pristiglim po javnom pozivu. Poziv je bio 19. ožujka 2008. godine. Pristiglo je 15 prijedloga. Predlaže se dakle, Odbor predlaže 6, 6 imena i to iz područja dakle kao predstavnika poslodavaca, predstavnika Sindikata, predstavnika nevladinih udruga koje se bave problemom korupcije, predstavnika akademske zajednice, predstavnikom stručnjaka i predstavnikom medija. Mi smo sve to razmotrili. Moram reći da smo stvarno u jednoj tolerantnoj atmosferi donijeli ovaj Prijedlog odluka. Što se tiče predstavnika poslodavca imali smo jedno ime, Branko Roglić, dakle jednoglasno. Predsjednik Sindikata Stjepan Kolarić. Predstavnik nevladinih udruga koje se bave problemom korupcije Nikola Kristić koji je, moram odmah reći da je on i član HNB-a i Hrvatske radio televizije. Dakle Odbor je smatrao da već imamo jednog predstavnika iz novinarske struke. Kao predstavnik akademske zajednice je bio Željko Horvatić kao predsjednik akademije pravnih znanosti. Kao predstavnik stručnjaka Hrvatska gospodarska komora je predložila Stjepana Tureka i predstavnik medija imali smo Smiljanku Škugor-Hrnčević kao ravnateljicu HINA-e i Luka Brajlo, potpredsjednik i član Izvršnog odbora HNB. S obzirom da stvarno smatramo da je gospodin Nikola Kristić, da je već član odnosno već dolazi iz medija smatrali smo da je odličan prijedlog gospođa Smiljanka Škugor-Hrnčević i uzimajući u obzir, i uzimajući u obzir i politiku ovog Hrvatskog sabora o zastupljenosti žena. Mi ovdje nemamo ni jednu ženu [[Upadice se ne razumiju.]] Dakle smatrali smo da gospođa Smiljanka Škugor-Hrnčević ispunjava sve uvjete. Osim toga ona je žena. Mi smo ovdje već imali jedanputa na Saboru jednu raspravu o, i baš se vodilo o tom momentu da nema žena. Ovaj puta ima žena a s obzirom da je kažem Nikola Kristić član HNB-a i HRT-a kao predstojnik nevladinih udruga koje se bave problemom korupcije smatrali smo da smo dali jedan kvalitetan prijedlog i mi smo to i obrazložili. Dakle uz sve ove druge argument i zastupljenost žena također ima, mislim da ima svoju važnost. Osim toga ono što bih htjela reći činjenica je da se gospodin Luka Brajlo sam javio. Dakle on ima potporu ali se on sam javio. I prema ovom svemu ja mislim da je Odbor evo kvalitetno raspravio i predložio Hrvatskom saboru ovaj prijedlog.
Hvala lijepa. Imamo prijedlog, imamo prijedlog Odbora i, a imamo ispravak netočnog navoda gospodin Nenad Stazić. Izvolite.
Pa netočno je kad gospođa predsjednica ovdje obrazlaže mišljenje odbora i kaže odbor je smatrao ili odbor je odlučio. Odbor je bio podijeljen po ovome. I na odboru su jasno istaknuti prigovori. Gospodine predsjedniče, hoćete li vi dopustiti ovdje neku tolerantnu atmosferu za raspravu ili ćete nastaviti telefonirati? Dakle, na odboru su jasno istaknute primjedbe koje je ovdje rekao i kolega Jovanović. Imamo situaciju da Hrvatsko novinarsko društvo predlaže kandidata Brajla i situaciju da se taj njihov prijedlog ne uvažava, nego se predlaže nekoga tko je također novinar i dio je toga novinarskog društva, ali ga novinarsko društvo nije predložilo. Znači, politika iz novinarskog društva izvlači onoga koga ona hoće, a ne uvažava prijedlog samog novinarskog društva. Taj prigovor je … [[Govornik isključen, ne čuje se.]]
Hvala. Za riječ se javio zastupnik Boris Kunst. Izvolite [[Upadica: Ne, ja sam samo na vrijeme pokazivao.]] A vrijeme? Oprostite. Dame i gospodo zastupnici, imamo potpuno legitiman prijedlog Odbora za izbor, imenovanja. Stavljam na glasovanje ovaj prijedlog. Molim uključite se i glasujmo. Rezultat? Prijedlog Odbora za izbor, imenovanje je prihvaćen većinom glasova 77 za, 7 suzdržanih, 28 protiv. Idemo dalje. Prelazimo na 3. točku dnevnog reda. 3. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Međunarodne agencije za atomsku energiju kojim se mijenja i dopunjuje Protokol uz Sporazum između Republike Hrvatske i Međunarodne agencije za atomsku energiju o primjeni garancija u vezi s Ugovorom o neširenju nuklearnog oružja, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 36 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Utvrdili smo hitni postupak. Prijedlog akta primili ste poštom. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za vanjsku politiku. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Gospodin Matjaž Praha ravnatelj Državnog zavoda za nuklearnu sigurnost. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice Hrvatskoga sabora, poštovani zastupnici Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče. Dozvolite mi da u par rečenica obrazložim ovaj prijedlog zakona, ja neću čitati cijelo ime jer je jako dugačko. Radi se naime o jednom protokolu koji se inače skraćeno zove Protokol o malim količinama. Kao što znate Republika Hrvatska je potpisnica Ugovora o neširenju nuklearnog oružja a isto tako i članica Međunarodne agencije za atomsku energiju. Ovaj Ugovor o neširenju nuklearnog oružja je inače pripremljen 1970. godine a sam po sebi je jedan vrlo generični ugovor i zbog toga je bilo potrebno da međunarodna zajednica uspostavi određeni verifikacijski sustav da se vidi kako države provode odnosno izvršavaju obveze iz toga ugovora. Ova zadaća povjerena je Međunarodnoj agenciji za atomsku energiju prvenstveno u sustavu njenih inspekcija. Temeljem svega toga kao i ostale druge države i Republika Hrvatska je i 1994. godine potpisala Sporazum između Republike Hrvatske i Međunarodne agencije za atomsku energiju o primjeni garancija u vezi s Ugovorom o neširenju nuklearnog oružja. U ovom ugovoru se točno određuju obveze država i aktivnosti koje država treba provoditi kako bi se osiguralo da se nuklearni materijal ne širi na nedozvoljeni način. Također je u ovom slučaju vrlo važno spomenuti da je Međunarodna zajednica prepoznala da postoji određeni broj država koje na svom teritoriju nemaju nuklearnih postrojenja i zbog toga je ovom ugovoru dodala upravo taj Protokol o malim količinama koji omogućuje zemljama koje nemaju nuklearna postrojenja na svom teritoriju da jednostavnije izvršavaju svoje obveze prema tom ugovoru odnosno relaksiraju se određene točke zahtjeva. Znamo da zadnjih deset godina postoji sve veća opasnost od međunarodnog terorizma odnosno možemo reći od njenog najgoreg oblika a to je nuklearni terorizam te je Međunarodna zajednica 2005. godine na Vijeću guvernera Međunarodne agencije za atomsku energiju predložila svojim članicama revidirani taj Protokol o malim količinama. Taj Protokol o malim količinama revidirani donosi dodatne obaveze zemljama koje ga imaju na snazi a to je prvo obaveza podnošenja inicijalnog izvješća o cjelokupnom nuklearnom materijalu. Ovdje se radi o uranu, plutoniju i toriju te još nekim elementima koji su bitni ili mogu sudjelovati u izradi nuklearnih oružja. Također zemlje moraju i imaju obavezu radnog izvješćivanja o donošenju odluka o izgradnji nuklearnog postrojenja. I također zemlje sa ovim revidiranim Protokolom o malim količinama se obvezuju prihvaćati ad hoc odnosno specijalne inspekcije Međunarodne agencije za atomsku energiju. Sa tehničke, stručne strane gledišta ne postoje nikakve prepreke da se udovolji ovako izmijenjenim kriterijima budući da državno tijelo državne uprave nadležno za nuklearnu sigurnost odnosno kontrolu nuklearnog materijala, to je Državni zavod za nuklearnu sigurnost, u potpunosti nadzire stanje nuklearnog materijala i djelatnosti u Republici Hrvatskoj. Po prihvaćanju Protokola o malim količinama, dakle ovog revidiranog neće doći ni do kakvih poteškoća u provođenju. Važno je još napomenuti da ovaj zakon neće zahtijevati dodatna sredstva iz državnog proračuna. Zahvaljujem.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. U ime Odbora za vanjsku politiku predsjednik odbora gospodin Mario Zubović. Izvolite.
Hvala lijepo. Odbor za vanjsku politiku je kao matično radno tijelo raspravio na svojoj 4. sjednici održanoj 23. travnja 2008. godine Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Međunarodne agencije za atomsku energiju kojom se mijenja i dopunjuje Protokol uz Sporazum između Republike Hrvatske i Međunarodne agencije za atomsku energiju o primjeni garancija u vezi s Ugovorom o neširenju nuklearnog oružja, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 36 koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 28. ožujka ove godine. Želim ukazati na važnost ovog sporazuma kojim se dopunjava ranije sklopljen Protokol uz Sporazum između Republike Hrvatske i Međunarodne agencije za atomsku energiju a kojom se Republika Hrvatska obvezala unaprijed pravodobno izvještavati Međunarodnu agenciju za atomsku energiju o posjedovanju nuklearnog materijala koristeći ga u miroljubivim nuklearnim djelatnostima na svom državnom području ili pod svojom jurisdikcijom ili kontrolom bez obzira na količinu kao i odluci o izgradnji ili odobrenju izgradnje postrojenja u tu svrhu. Odbor je primio k znanju da će se provođenje ovog zakona odvijati kroz redovne aktivnosti Državnog zavoda za nuklearnu sigurnost koji vodi detaljnu evidenciju o svim nuklearnim materijalima u Republici Hrvatskoj, te da je temeljem baze podataka koju vodi ovaj državni zavod u potpunosti moguće udovoljiti zahtjevima koji za Republiku Hrvatsku proizlaze iz sporazuma. Stoga je Odbor za vanjsku politiku jednoglasno odlučio Hrvatskom saboru predložiti da donese Zakon o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Međunarodne agencije za atomsku energiju kojom se mijenja i dopunjuje protokol uz Sporazum između Republike Hrvatske i Međunarodne agencije za atomsku energiju o primjeni garancija u vezi s Ugovorom o neširenju nuklearnog oružja. Hvala.
Hvala. Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a gospodin zastupnik Krešimir Ćosić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo. Klub HDZ-a dat će punu potporu prijedlogu ovog zakona iz jednostavnog razloga jer on predstavlja doprinos zajedničkoj sigurnosti kroz kvalitetnije sprječavanje proliferacije nuklearnih materijala. Sukladno određenim obavještajnim procjenama i informacijama nakon 11. rujna 2001. godine bilo je potrebno iz različitih razloga i procjena učiniti tzv. postojeći standardni protokol o malim količinama, … [[Govornik govori engleski, ne razumije se.]] učiniti ga restriktivnijim u kontekstu izvješćivanja. Čitava povijest tih izmjena, ažuriranja ovog mehanizma definirana je nizom koraka. Korak broj jedan koji bih želio naglasiti odnosi se na Sporazum između Republike Hrvatske i Međunarodne agencije za atomsku energiju koji je sklopljen dana 9. lipnja 1994. godine u Beču. Sporazum o primjeni garancija u vezi s Ugovorom o neširenju nuklearnog oružja koji je onda proširen zajedno s protokolom uz sporazum koji se odnosi na države koje raspolažu ograničenim, tj. malim količinama nuklearnog materijala. Drugi korak u razdoblju do 2005. godine ili 2005. godine Međunarodna agencija za atomsku energiju ocijenila je da postoji objektivna potreba da se u odnosima sa državama s kojima je sklopljen protokol uz Sporazum o primjeni garancija u vezi sa Ugovorom o neširenju nuklearnog oružja pristupi izmjeni odredaba protokola uz sporazum budući da je zaključeno da u novim međunarodnim odnosima i okolnostima isti ne pruža dovoljne garancije za postizanje visokih standarda kvalitete, tj. kontrole Ugovora o neširenju nuklearnog oružja. Čitav niz razloga. Svi se dobro sjećamo pakistanskog znanstvenika Kana. Veza između Pakistana, Libije, Koreje, Irana itd. i te informacije kao i mnoge druge upućivale su na potrebu restriktivnijeg mehanizma koji se odnosio na protokol o malim količinama. Temeljem tih razloga Vijeće guvernera Međunarodne agencije za atomsku energiju donijelo je 20. rujna 2005. godine odluku da sklopljeni protokoli uz sporazume o primjeni i garanciji u vezi s Ugovorom na širenju nuklearnog oružja ostanu dio sustava kontrole Međunarodne agencije za atomsku energiju. Ali uz to da se standardizirani tekstovi tih protokola izmijene i dopune u dijelu predviđenih kriterija. Vijeće guvernera Međunarodne agencije za atomsku energiju ovlastilo je glavnog direktora da razmjenom pisama sklopi sa svim državama s kojima su sklopljeni protokoli uz sporazume, pa tako i sa Republikom Hrvatskom sporazum kojim se mijenja i dopunjuje protokol uz sporazum o primjeni garancija u vezi sa Ugovorom o neširenju nuklearnog naoružanja. I korak 4. Sporazumom između Republike Hrvatske i Međunarodne agencije za atomsku energiju izmijenjen je dopunjen protokol u Sporazumu između Republike Hrvatske i Međunarodne agencije za atomsku energiju o primjeni garancija u vezi sa Ugovorom o neširenju nuklearnog oružja. On je sklopljen u Beču razmjenom pisama Međunarodne agencije za atomsku energiju od 15. prosinca 2005. godine i hrvatskog pisma, odgovora od 7. siječnja 2008. godine. Hrvatsko pismo, odgovor je u ime Republike Hrvatske potpisao gospodin Vladimir Matek tada stalni predstavnik Republike Hrvatske pri Međunarodnoj agenciji za atomsku energiju. I što još treba na kraju ove pravne procedure koja ima jasan cilj koji sam naglasio na početku istaći. Državni zavod za nuklearnu sigurnost sa ovdje nazočnim ravnateljem je tijelo državne uprave u Republici Hrvatskoj koje je zaduženo za nuklearnu sigurnost. Ono vodi detaljnu evidenciju o svim nuklearnim materijalima u Republici Hrvatskoj. Baza podataka se redovito obnavlja, tj. ažurira pri svakoj promjeni stanja i moguće je u potpunosti udovoljiti zahtjevima koji za Republiku Hrvatsku proizlaze iz sporazuma. Provođenje Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Međunarodne agencije za atomsku energiju kojim se mijenja i dopunjuje protokol uz Sporazum između Republike Hrvatske i Međunarodne agencije za atomsku energiju, o primjeni garancija u vezi s ugovorom na širenju nuklearnog oružja odvijat će se kroz kao što je ovdje i rečeno redovne aktivnosti Državnog zavoda za nuklearnu sigurnost kao tijela državne uprave nadležnog za poslove nuklearne sigurnosti. I ono što je najvažnije. Izvršavanje ovog sporazuma neće zahtijevati dodatna financijska sredstva iz državnog proračuna Republike Hrvatske. Prema tome, sa postojećim resursima, a i dokazanom profesionalnošću i ozbiljnošću nadamo se da ćete i provedbe ovog prijedloga zakona jednako dobro i kvalitetno obavljati u interesu ne samo Republike Hrvatske nego i šire Međunarodne zajednice. Hvala lijepo.
Hvala. U ime kluba HNS-a gospodin zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, uvaženi predstavnici hrvatske Vlade, kolegice i kolege. Jednu vrlo, vrlo kratku intervenciju ovdje imam. Najprije ću reći da će klub HNS-a apsolutno podržati ovaj Prijedlog zakona o potvrđivanju sporazuma. Ali ću upozoriti po ne znam koji put na nešto što nam se stalno događa, a ne bi se smjelo događati. Radi se o slijedećem. Ako ste pažljivo pročitali ovo uvodno obrazloženje i ako ste pažljivo pratili pojedine datume koji se javljaju u ovom materijalu, onda ćete vjerojatno doći svi do istog zaključka do kojeg smo i mi došli u našemu klubu. Naime, Vijeće guvernera Međunarodne agencije za atomsku energiju ovlastilo je glavnog direktora 20. rujna 2005. godine da razmjenom pisama sklopi sa svim državama sporazum kojim se mijenja i dopunjuje protokol. Dakle, ja se nadam da ste zapamtili taj datum 20. rujna 2005. godine. Razmjenom pisama Međunarodne agencije za atomsku energiju od 15. prosinca 2005. godine i hrvatskog pisma odgovora od 7. siječnja 2008. godine itd. Dakle, kolegice i kolege, trebalo je, a na to stalno upozoravamo samo dva mjeseca i 25 dana ovoj Agenciji da sastavi tekst sporazuma da dopuni i izmjeni protokol, da ga uputi svim zemljama potpisnicama, a trebalo je nama u Hrvatskoj, hrvatskoj Vladi prije svega pune dvije godine i 23 dana da se pročita to pismo i da ga se jasno evo konačno uputi ovdje na potvrđivanje. To nije dobro. Posebno nije dobro što konačno nakon takve zadrške nama taj Prijedlog zakona dolazi na klupe po vjerovali ili ne hitnom postupku. Po hitnom postupku. Ovo govorim samo zato jer mi ćemo za nekoliko godina biti članicom Europske unije. U Europskoj uniji postoji institucija Parlamentarnog nadzora. Dakle kad europska institucija osmisli određeni projekt, program, ona te prijedloge šalje nacionalnim parlamentima, a nacionalni parlament u nadležnom stručnom tijelu, a onda i na plenarnoj sjednici se očituje na taj prijedlog i dostavlja svoje mišljenje, svoj stav nazad tom europskom tijelu. Za taj krug predviđeno je razdoblje od 6 do 8 tjedana. Prema tome, morat ćemo puno toga promijeniti u našemu radu, ponašanju, rokovima, ozbiljnosti našeg rada. Evo to sam smatramo da treba reći, … [[Govornik se ne razumije.]] ponavlja da prođu godine i godine da bi se crno-bijela tehnika, jer ovdje nemaš šta mijenjati u sporazumu, prihvatiti ili odbiti. Na žalost nama treba jako puno vremena da shvatimo da treba dignuti ruke za nešto što je ovako banalno kao u ovom slučaju. Hvala lijepa.
Hvala. U ime kluba SDP-a, gospodin zastupnik Zdenko Franić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, štovani predstavnici hrvatske Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Kako je međunarodna zajednica na čelu sa Međunarodnom agencijom za atomsku energiju već odavno prepoznala opasnost od nuklearnog terorizma pokrenuto je nekoliko inicijativa kako bi se spriječilo da nuklearni i drugi radioaktivni materijal, da dođe u neželjene ruke, prvenstveno kriminalaca i terorista. Stoga je u travnju 2005. godine Međunarodna agencija za atomsku energiju putem Vijeća guvernera upozorila na slabosti u sustavu tzv. protokola o malim količinama kao pripadnog protokola ugovora o neširenju nuklearnog oružja. Interesantno je da je taj protokol donesen u siječnju ili početkom 2005. godine i odmah nakon 3 mjeseca ili 4 mjeseca je Međunarodna agencija za atomsku energiju prepoznala slabosti u vlastitom protokolu, budući da taj protokol o malim količinama dopušta državama da posjeduju određene količine nuklearnog, odnosno radiološkog materijala, a bez da o tome izvještavaju agenciju. Točnije, radi se o 10 tona prirodnog urana, 20 tona osiromašenog urana i jedan kilogram plutonija, što je sasvim dovoljno da se izgradi, naravno uz posjedovanje adekvatne tehnologije ovih centrifuga jedna do dvije nuklearne bombe, a zahvaljujući baš djelatnosti pakistanskog znanstvenika Kahna, ta se tehnologija na zaista i proširila među mnogim državama za koje bi bilo bolje da to nemaju. Dakle, te su se količine mogle i krivotvoriti, pa recimo ako imaš 999 grama plutonija nisi podlijegao notifikaciji Međunarodnoj agenciji. Stoga je već nakon nekoliko mjeseci protokol usvojen od EIA-a bio podvrgnut izmjenama. Posljedično izmijenjeni su kriteriji ovog obavještivanja i ono što je interesantno za Republiku Hrvatsku je to da Republika Hrvatska i one države koje imaju ograničeni opseg nuklearnih aktivnosti na svom teritoriju do vremena kada će nas on državnom području ili pod svojom jurisdikcijom ili kontrolom, a zapamtimo ovu riječ kontrolu, imati neki nuklearni materijal u onim količinama koje premašuju postavljena ograničenja ili donijeti odluku o izgradnji ili odobrenju izgradnje nuklearnog objekata, unaprijed i pravodobno izvješćivati agenciju o posjedovanju nuklearnog materijala ili obavješćivati agenciju, obavijestiti agenciju čim se donese odluka o izgradnji, odnosno odobrenju izgradnje nekog nuklearnog objekta. Međutim, predviđeno je da se provođenje ovog zavoda provodi kroz redovnu djelatnost Državnog zavoda za zaštitu od zračenja, ali podsjetio bih da u smislu ovoga zakona, pa tako i cjelokupne djelatnosti Međunarodne agencije za atomsku energiju se pod nuklearnim materijalom podrazumijeva i radioaktivni materijal za čiju je kontrolu nadležan Državni zavod za zaštitu od zračenja. Štoviše, sukladno Zakonu o zaštiti od ionizirajućeg zračenja i sigurnosti izvora ionizirajućeg zračenja Državni zavod za zaštitu od zračenja jest upravo nositelj poduzimanja zaštite i mjera u slučaju izvanrednog događaja, a to je događaj u svezi s djelatnostima sa ionizirajućim zračenjem ili sigurnošću nuklearnih postrojenja, prouzročene okolnostima koje više nisu pod nadzorom, a čija posljedica izlaganja povišenom ozračenju izloženih radnika, stanovništva, radioaktivnog onečišćenja okoliša, a u skladu s aktom o provedbi mjera zaštite od ionizirajućeg zračenja. Drugim riječima, provedba ovog zakona kojeg ćemo upravu usvojiti trebala bi se događati i kroz redovnu djelatnost Državnog zavoda za nuklearnu sigurnost i Državnog zavoda za zaštitu od zračenja. Republika Hrvatska u smislu Zakona o nuklearnoj sigurnosti za sada zaista nema nuklearnog objekta na svom teritoriju, te je djelatnost Državnog zavoda za zaštitu od zračenja kao nositelja mjera zaštite od ionizirajućeg zračenja u slučaju izvanrednog događaja kao što smo rekli to je njihova jurisdikcija u smislu pozitivnog zakona, a to uključuje i pripravnost za slučaj nesreće pa je njegova djelatnost komplementarna što više i na neki način nadređena djelatnostima Državnog zavoda za nuklearnu sigurnost. Državni zavod za zaštitu od zračenja i Državni zavod za nuklearnu sigurnost zaista jesu komplementarni zavodi slični po opsegu posla i broju zaposlenih, ali s obzirom na broj zaista realnih intervencija glede poduzimanja zaštitnih mjera u slučaju izvanrednog događaja na ozemlju Republike Hrvatske, Državni zavod za zaštitu od zračenja ima veći broj intervencija. Sva sreća da Državni zavod za nuklearnu sigurnost nema niti jednu intervenciju jer bi to značilo kvar na nekom nuklearnom objektu, a jedini nuklearni objekt u blizini jest Nuklearna elektrana Krško. Valja napomenuti da se oba ova zavoda u svojim djelatnostima naslanjaju na suradnju i na rad znanstvenoistraživačkih instituta, a posebice Instituta za medicinska istraživanja i medicinu rada koji provodi monitoring i radioaktivnu kontaminaciju okoliša u Republici Hrvatskoj i Instituta "Ruđer Bošković" koji sudjeluje u monitoringu utjecaja Nuklearne elektrane Krško na okoliš u Republici Hrvatskoj. Ipak sustav bi trebalo optimizirati aktivnijim uključivanjem Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa, Ministarstva zaštite okoliša, civilne zaštite itd. Spomenimo samo činjenicu da upravo znanstveno obrazovne institucije i suradnje sa Međunarodnom agencijom za atomsku energiju dobivaju višestruko veća sredstva u odnosu na hrvatsku članarinu toj istoj agenciji i može se s pravom pretpostaviti da bi se aktivnijim uključivanjem Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa ta sredstva još više uvećala i učinkovitije iskoristila. Međutim, obim i kvalitetu sustavnog ispitivanja radioaktivnosti ionizirajućeg zračenja, vrsta i radioaktivnih tvari i njihove radioaktivnosti u okolišu valja poboljšati ne samo glede kontrole i prevencije radioaktivne kontaminacije okoliša u Republici Hrvatskoj, a sjetimo se da ovaj zakon se odnosi i na kontrolu takvog materijala, već tu djelatnost treba unaprijediti i glede poboljšavanja unapređivanja baze podataka o trendovima kretanja radioaktivne kontaminacije, a u skladu sa preporukama Europske komisije od godine 2000. Naime, zbog blizine Nuklearne elektrane Krško zaista nije dovoljan binarni sustav odlučivanja ima/nema radioaktivnosti, jest opasno/nije opasno, dopuštena razina/nije dopuštena razina već treba pratiti i analizirati trendove tih kretanja kako bi se pravilno zaključivalo u slučaju bilo kakvog izvanrednog događaja. A takvih izvanrednih događaja ima skoro svakodnevno o čemu uostalom i svjedoči rad i izvještaj Državnog zavoda za zaštitu od zračenja. Taj zavod primjerice učinkovito radi u sklopu međunarodnih projekata u koje je uključen na nadzoru granica i za sada na 15 mjesta je uspostavio nadzor nad prometom, eventualnim prometom radioaktivnog materijala a što obuhvaća cestovni, željeznički, brodski i zrakoplovni promet. Povećani opseg djelatnosti i istraživanja vezanih uz ovu problematiku i općenito uz znanost o zračenju kao i nuklearne znanosti pomogao bi uostalom i u održavanju potrebnog broja stručnjaka i znanstvenika te osigurao da ti ljudi neće nestati iz sustava. Sjetimo se broja upisanih studenata na tehničke fakultete posebice recimo fiziku iz koje se regrutiraju nuklearni fizičari i znanstvenici koji se bave dozimetrijom, zaštitom od zračenja. Na žalost nestajanje nuklearnih znanstvenika i ljudi iz struke se dešava u mnogim državama iz našeg šireg okruženja. A upravo ovaj zakon eto predviđa i kontrolu nad miroljubivim nuklearnim aktivnostima. Postavljam pitanje tko će to provoditi ukoliko ljudi ne budemo imali. U suprotnom, postavlja se i pitanje tko će se tom problematikom baviti u kontekstu trenda povratka mnogih država Europske unije i šireg okruženja nuklearnoj opciji. Kako se radi o zakonu koji svakako treba pozdraviti u okviru napora međunarodne zajednice za sprječavanje širenja oružja masovnog uništenja, SDP će zakon svakako podržati. Međutim pozivamo Vladu da razmisli o cjelovitom kontekstu radiološke nuklearne problematike u Republici Hrvatskoj kao i činjenice da imamo dva neobično komplementarna zavoda koja se bave istom ili sličnom problematikom, a što je za jednu državu koja na svom ozemlju nema nuklearne objekte pomalo neobično. Bilo bi određenih logičnosti da postoje dva zakona, zavoda, odnosno kao tijela državne uprave koja se bave problematikom zaštite od zračenja i problematikom nuklearne sigurnosti kada bi bila u naznakama recimo razmatranje neke nuklearne opcije, odnosno gradnje nuklearne elektrane što ja osobno podržavam, ali to je već druga priča. Hvala lijepa.
Hvala. I u pojedinačnoj raspravi gospodin Zdenko Franić. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, štovane kolege zastupnici. Ovim zakonom se dakle podržavaju napori kao što rekoh, Međunarodne zajednice glede sprječavanja širenja oružja masovnog uništenja te smanjivanja opasnosti od terorizma i kriminalnog djelovanja vezano uz nuklearni odnosno radioaktivni materijal što svakako valja pozdraviti i podržati. Međutim, paradoksalno jest da mi u Republici Hrvatskoj usprkos tome što u Hrvatskoj djeluju čak dva tijela državne uprave koja se bave radiološkom i nuklearnom sigurnošću još uvijek nemamo važeći i opće usvojeni plan i program postupaka u slučaju nuklearne odnosno radiološke nesreće. Drugim riječima, sada ovim zakonom ćemo pomoći borbi protiv nuklearnog terorizma i širenja nuklearnog materijala a da nismo riješili situaciju u najužem okruženju. S obzirom na blizinu Nuklearne elektrane Krško gradu Zagrebu koja se nalazi svega 30 kilometara zračne linije od samog centra Republike Hrvatske i grada Zagreba to je ne samo paradoksalno nego i neshvatljivo. Možete li zamisliti što bi se desilo čak i u slučaju manjeg nuklearnog udesa u Krškom nakon što je javnost senzibilizirana černobilskom katastrofom. Relokacija, je li ona dolazi u obzir. Došlo bi do kolapsa prometa, vjerojatno do kolapsa gospodarstva ne samo u ovom dijelu, ne samo u Hrvatskoj nego u ovom dijelu Europe. Stoga Republika Hrvatska naprosto mora imati jedan koherentan, pametan, osmišljen sustav planova i postupaka za slučaj nuklearnog udesa. Na web siteu i jednog i drugog zavoda, recimo Državni zavod za zaštitu od zračenja niti nema tražilicu a na web siteu Državnog zavoda za nuklearnu sigurnost kada utipkate nesreća imate nula podataka, nema rezultata, kada utipkate terorizam nema rezultata. Dakle, to je naprosto neprihvatljivo. Drugo, također vezano uz nuklearnu sigurnost valja napomenuti da Republika Hrvatska nema niti jedan nuklearni objekt na svom teritoriju. Dakle, to podrazumijeva i činjenicu da nema niti skladišta nisko i srednje radioaktivnog otpada iako takav otpad postoji. Štoviše, i dalje se generira normalnim radom mnogih gospodarskih aktivnosti, industrije a tako i medicinskih ustanova. Lako se može pretpostaviti da se dio radioaktivnog otpada u Republici Hrvatskoj zbrinjava po načelu "snađi se kako možeš" pa onda se ne usuđujemo niti zamisliti gdje to završava. Primjer privremeno odlagalište radioaktivnog otpada nalazi se unutar kruga Instituta "Ruđer Bošković" i zaista je dobro da je taj otpad privremeno zbrinut na način da se o njemu brinu znanstvenici najeminentnije ustanove u Republici Hrvatskoj, dakle znanstvena elita Republike Hrvatske. No podsjećam da se Institut "Ruđer Bošković" nalazi na udaljenosti svega par kilometara od samog središta Hrvatske države, od Trga bana Jelačića, Markovog trga, dakle tri, četiri puta bliže ili deset puta bliže nego što se nalazi Nuklearna elektrana Krško. Bolje bi bilo da je takav otpad zbrinut u skladu sa pravilima struke na nekom mjestu gdje struka nalaže tj. negdje u vodonepropusnoj stijeni, u netrusnom području nego eto u blizini najveće anglomeracije urbane u Republici Hrvatskoj. Dakle, postavljam pitanje koji se od ova dva zavoda brine o radioaktivnom otpadu kad se već eto brinu o radiološkom i nuklearnom sigurnošću i pružaju ovako dirljivu brigu za neširenje nuklearnog materijala kojeg i tako i tako nemamo u ovom obliku u kojem se javlja u Protokolu o malim količinama odnosno u Ugovoru o neširenju nuklearnog naoružanja. Postojanje dvaju razdvojenih zavoda u Republici Hrvatskoj bilo bi dakle donekle opravdano za zemlju veličine Republike Hrvatske kada bi Republika Hrvatska na svom teritoriju imala neki nuklearni objekt, dakle neko skladište nuklearnog otpada ili nuklearnu elektranu. Ja to u svijetlu galopirajuće nestašice fosilnih goriva i smanjivanja emisije stakleničkih plinova osobno pozdravljam, no onda javnosti treba reći da postojanje dvaju zavoda nije posljedica neracionalnosti državne uprave nego dugoročnijeg promišljanja energetske politike Republike Hrvatske koja ne isključuje i nuklearnu opciju. Inače, ponavljam da za sada za zemlju sa opsegom nuklearnih djelatnosti kakve postoje u Republici Hrvatskoj bilo bi daleko primjerenije i daleko učinkovitije pa za državu i državni proračun jeftinije da se ta dva zavoda glede optimizacije svoje djelatnosti fuzioniraju u jedan i da onda kao što rekoh u izlaganju u ime kluba SDP-a prošire svoju djelatnost i sa znanstvenim institucijama i sa Ministarstvom znanosti, obrazovanja i športa, Ministarstvom zaštite okoliša a i civilnom zaštitom koja ustvari zajedno sa ta dva zavoda treba načiniti plan i program djelovanja za slučaj nuklearnog udesa. Istine radi, valja reći da oba zavoda, ponavljam, sjajno surađuju svaki za sebe sa znanstvenom zajednicom koja se bavi problematikom znanosti o zračenju i nuklearnom problematikom ali sustav bi optimiziran nesumnjivo funkcionirao bolje. I kao što rekoh, glasovat ćemo za ovaj zakon. Međutim, treba problematiku zaista sagledati u širem kontekstu i o tome porazmisliti u svijetlu europskih integracija koji će nas također pitati imamo li plan i program kojeg sam već spomenuo. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Mato Bilonjić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Pa o ovoj točci neću puno kazati. Uzeo sam riječ samo da dam punu podršku ovome zakonu odnosno Ugovoru o neširenju nuklearnoga oružja. Raspadom Istočnog bloka oslabila je kontrola i nadzor nuklearnog oružja u cijelom svijetu. Onda se možemo sjetiti što je se desilo 11. rujna i o kojim se ljudima radi na samom terenu, o tom međunarodnom terorizmu, pa se možemo prisjetiti svakodnevnih aktivnosti odnosno slika sa ulica Iraka, Pakistana, Afganistana, ljudi koji su spremni i sebe ubiti da bi ubili druge. Onda možemo samo zamisliti što bi se desilo da tim ljudima padne u ruke nuklearno oružje. Ovaj zakon i ovaj ugovor, on je sve kazao počevši od prvih ovih dana kad je Republika Hrvatska postala i članica '93. godine. I mislim da našem institutu treba dati punu potporu uz sve ove ostale opaske koje su kazane da treba uređivati i pripremati se za i ono što se može desiti uporabom nuklearnog oružja odnosno nuklearnog goriva. I tada nam ni ona točka prije što smo je obrađivali, civilna zaštita, ne bi bila od velike koristi ukoliko ne budemo spremni odgovoriti na potrebe odnosno zaštitit se da nam se ne desi ono najgore. Svakako podržavam ovo i evo uzeo sam samo toliko da dam punu potporu ovome zakonu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. I zaključno gospodin Matijaž Prah ravnatelj Državnog zavoda za nuklearnu sigurnost. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovane zastupnice, poštovani zastupnici, poštovani gospodine ministre, poštovani državni tajnici. Ja bih izrazio svoju zahvalnost zastupnicima, svim zastupnicima jer su prepoznali značaj potvrđivanja ovog zakona. Dodatno bih htio napomenuti da je u trenutku kada je formiran Državni zavod za nuklearnu sigurnost 2005. godine u Republici Hrvatskoj bilo evidentirano samo oko 600 kilograma nuklearnog materijala, ne govorim ovdje o radioaktivnom, ukupnom radioaktivnom materijalu, jer postoji bitna razlika. U ovom trenutku zahvaljujući i obavještajnoj zajednici i našoj suradnji sa inspekcijom Međunarodne agencije za atomsku energiju u Republici Hrvatskoj imamo ukupno evidentirano otprilike 3 tisuće kilograma nuklearnog materijala. Dakle, materijala koji se može koristiti ili može biti upotrijebljen upravo u svrhe proliferacije. Evo, zašto je trajalo tako dugo vrijeme da bi se ovaj protokol našao na vašim klupama? Upravo je razlog uspostave ovog cijelog verifikacijskog sustava u Republici Hrvatskoj s obzirom da je Državni zavod za nuklearnu sigurnost osnovan i počeo sa radom tek sredinom 2005. godine. I nakon toga je bilo potrebno izvršiti sve potrebne radnje kako bi se ove stvari mogle pripremiti i kako bi Republika Hrvatska mogla u roku koji je predviđen ovim izmijenjenim protokolom mogla dostaviti inicijalno izvješće o cjelokupnom inventaru nuklearnog materijala. Još jednom jako se zahvaljujem svima. Poštovanje.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Glasovat će se kada se steknu uvjeti. Idemo dalje. Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju sporazuma između Republike Hrvatske i Međunarodne agencije za atomsku energiju kojim se mijenja i dopunjuje protokol uz sporazum Repubik eHrvatske i Međunarodne agencije za atomsku energiju o primjeni garancija u vezi s Ugovorom o neširenju nuklearnog oružja. Hitni je bio postupak. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim uključimo se. Molim glasujmo. Utvrđujem da je prihvaćen ovaj zakon većinom glasova, 116 za, ništa suzdržani i 1 protiv. Hvala lijepa.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovane gospođe i gospodo zastupnici Hrvatskog sabora. Kako bi se regulirali svi sektorski programi, projekti i aktivnosti u okviru bilateralne pomoći koju pruža Kraljevina Danska Republici Hrvatskoj, 24. listopada 2007. godine potpisan je Ugovor između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Kraljevine Danske o općim uvjetima za provedbu danske bilateralne pomoći Republici Hrvatskoj za razdoblje od 1. siječnja 2008. godine bez vremenskog ograničenja. Predmetni ugovor regulira samo opće uvjete suradnje. Između ostalog oslobođenje od plaćanja PDV-a, carina i taksi roba i usluga osiguranih u okviru programa, uvjete boravka za osobe koje će raditi na provedbi projekata financiranih iz danske bilateralne pomoći, dok će se za realizaciju svakog pojedinog programa sklapati posebni provedbeni dokumenti. S tim u vezi evo možda da pokažemo da i tijela državne uprave mogu biti vrlo učinkovita. Možemo istaknuti da je već 12. studenoga 2007. godine, znači potpisan prvi provedbeni Ugovor između Vlade Republike Hrvatske i Kraljevine Danske u svezi pristupne pomoći Republike Hrvatske za razdoblje od 2008. do 2010. godine, kojim se regulira nastavak programa danske predpristupne pomoći Republici Hrvatskoj odnosno druga faza projekta izgradnja kapaciteta u javnom sektoru, a za čiju je provedbu Kraljevina Danska osigurala financijska sredstva u iznosu 12 milijuna danskih kruna odnosno oko 11,8 milijuna kuna. Druga faza i dalje slijedi opće ciljeve programa olakšavanja pristupanja Hrvatske Europskoj uniji promicanjem razvoja odgovorne, učinkovite i transparentne uprave na središnjoj, regionalnoj i lokalnoj razini te je posebno usmjerena na integriranu strategiju razvoja ljudskih potencijala, daljnju izgradnju kapaciteta centra za izobrazbu Središnjeg državnog ureda za upravu te poboljšan pristup obrazovanju i obuci radi jačanja kapaciteta Republike Hrvatske u javnoj upravi. U ime Republike Hrvatske za provedbu ovoga ugovora odnosno ovoga zakona zaduženo je Ministarstvo vanjskih poslova i europskih integracija Republike Hrvatske, a u ime Kraljevine Danske Ministarstvo vanjskih poslova Kraljevine Danske. Hvala lijepo.
Hvala. Žele li izvjestitelji radnih tijela uzeti riječ? Da. U ime Odbora za vanjsku politiku predsjednik odbora gospodin Mario Zubović.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Odbor za vanjsku politiku je kao matično radno tijelo raspravilo na svojoj 4. sjednici održanoj 23. travnja Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Kraljevine Danske o općim uvjetima danske bilateralne pomoći Hrvatskoj s Konačnim prijedlogom zakona P. Z. E. broj 43 koji predsjedniku Hrvatskog sabora je dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 4. travnja 2008. godine uz prijedlog da se sukladno članku 159. Poslovnika Hrvatskog sabora predloženi zakon donese po hitnom postupku. Želim ukazati na važnost ovog Sporazuma s Kraljevinom Danskom s obzirom na dosadašnju odličnu suradnju s tom zemljom, te na do sad pruženu pomoć poglavito u području usavršavanja državnih službenika. Odbor za vanjsku politiku mišljenja je da se ovim ugovorom postavlja pravni okvir za provedbu ukupne buduće bilateralne pomoći Kraljevine Danske Republici Hrvatskoj, te da se on potpisuje u cilju utvrđivanja uvjeta za provedbu programa, projekata i ostalih aktivnosti financiranih iz danske bilateralne pomoći, te da će i ovaj ugovor doprinijeti kako jačanja dobrih odnosa sa Kraljevinom Danskom, tako i postizanju našeg vanjsko-političkog prioritetnog cilja pristupanju Hrvatske Europskoj uniji. Stoga Odbor za vanjsku politiku predlaže Hrvatskom saboru da donese Zakon o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Kraljevine Danske o općim uvjetima Danske bilateralne pomoći Hrvatskoj. Hvala.
Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a gospođa zastupnica Marija Pejčinović Burić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora, gospodine ministre, gospodo državni tajnici, članovi Vlade, kolegice i kolege. Evo pred nama je jedan ugovor koji je tehničke naravi i pripremajući ovo izlaganje, znajući naravno da će sve ono tehničko što je potrebno izreći naš predstavnik Vlade ja sam se našla u dilemi o čemu govoriti, pa mi se činilo da je najvažnije ovdje reći čemu služi takav ugovor i što je okvir za ono što će se tim ugovorom ostvariti. Naime, u pripremama za članstvo u Europskoj uniji osim pomoći koju Republika Hrvatska dobiva kroz programe pomoći Europske unije. Znamo svi, radi se o CARDS-u, PHAR-u, ISPA-i, SAPARD-u i sada IPA-i. Bilateralna pomoć jednog broja stranih država, namjerno kažem stranih država jer se ne radi uvijek iako bi čovjek to ovako logično zaključio samo o članicama Europske unije i neke nečlanice Europske unije dakle daju Hrvatskoj pomoć u pristupanju Europskoj uniji. Ta bilateralna pomoć do sad je odigrala, a još uvijek igra prilično važnu ulogu. Naime, evo Hrvatska se našla u jednoj poziciji kada zapravo od statusa zemlje primateljice pomoći prelazi u status one zemlje koja polako počinje davati tu pomoć drugima. Mi smo svi i vjerujem da ćete se u tome složiti u Hrvatskoj sretni da je Hrvatska došla u tu fazu i željeli bi sigurno da vrlo brzo prijeđe ovu prijelaznu fazu i da dođemo u status kada Hrvatskoj takva pomoć neće trebati i kad ćemo mi biti isključivo davatelj pomoći jer će to u isto vrijeme značiti da je Hrvatska bogatija zemlja. Dakle, i iskustvima ali i u novčanom smislu i da će moći ostvariti svoju ulogu u Međunarodnoj zajednici, a to je davati drugima takvu pomoć. Međutim, neke zemlje, a tu se nalazi i Kraljevina Danska su procijenile da u određenim područjima Hrvatskoj još uvijek treba pomoć u specifičnim znanjima i upravo se o tome i radi. Naime, sva pomoć koju je do sada Hrvatska primila od Kraljevine Danske kad biste uzeli različite projekte koje smo zadnjih petnaestak godina koristili bi se zapravo dalo podvesti pod kapu reforme državne uprave ili javne uprave još u širem smislu. Dakle, u vrlo različitim područjima ali ipak koncentrirano da se ta sposobnost u državnoj upravi podiže i da se zapravo pripremi Hrvatsku koliko u ovom predpristupnom razdoblju koje je iznimno važno, jer zapravo treba se pripremiti za taj ulazak. Ja bih se usudila reći još puno važnije za nas o tome kako ćemo funkcionirati kada uđemo u članstvo Europske unije, jer zapravo kada govorimo o koristima u članstvu Europske unije prvenstveno ćemo to moći procijeniti po tome koliko ćemo kada postanemo država članica od tog članstva koristi imati. A tu će bit presudna među ostalima i državna uprava kakvu ovih svih godina gradimo i još ćemo je neko vrijeme graditi, jer je svima poznato da reforma državne uprave je jedan proces koji traje, horizontalna reforma. Jedna od onih tri da tako kažem na engleskom “mast“ tri stvari, tri velike reforme koje moramo provesti i ovdje se upravo dakle ovaj tehnički ugovor o kome mi danas raspravljamo govori o tome na koji način će Kraljevina Danska, odnosno njezine institucije i osobe koje ona zaduži moći tu pomoć davati Republici Hrvatskoj. Ja bih se kratko osvrnula na to što je bio sadržaj ove pomoći u proteklim godinama. Možda kao jedan od primjera i ja bih se usudila reći koje je naša državna uprava vrlo često koristila kao primjer dobre pomoći, strane pomoći u Republici Hrvatskoj po onoj narodnoj poslovici “nemoj mi davati ribu nego me nauči loviti ribu“. E tako su i nas kroz ove danske projekte između ostalog naučili loviti ribu. Ja ću tu spomenuti jedan od projekata. On se zove abeceda Europske unije. Radi se o jednom sustavu kroz koje se i članovi, dakle državni službenici koji rade na središnjoj, ali i na regionalnoj i na lokalnoj upravi uče politikama Europske unije i funkcioniranju. Dakle, počev od pristupnih, predpristupnih fondova koji se dobivaju u članstvu Europske unije do raznih drugih politika koje su za nas bitne. Da samo kažem koliko je to bitno i što to zapravo u stvarnosti znači. To znači da godišnje kroz taj sustav prolazi nekoliko tisuća takvih državnih službenika. Ja mislim da se radi o jednoj brojci koja je impozantna, koja govori i o tome da je zaista taj projekt koji smo imali kao jedan od prvih od Danske iznimno bio važan za Hrvatsku i da ga što mislim da nije nevažno ovdje spomenuti to da je naša državna uprava vrlo učinkovito i dobro koristila. Državni tajnik je, pa ja neću ponavljati govorio o tome kako je u slijedećim fazama išla ta tehnička pomoć. Ona se malo proširila. Danas je njezin najveći korisnik Središnji državni ured za upravu. Logično i dobro da imamo takvu instituciju koja se bavi zaista pripremom državnih službenika na raznim razinama tako da je ta pomoć u prvoj fazi, a ovdje koliko mi je poznato se radi sad o nastavku. Dakle, o drugoj fazi te pomoći je bila od 2005. do 2007. godine i ovaj ugovor zašto ovakav, zašto sada. Naime, u praksi se pokazalo da je dobro zaista regulirati sve uvjete pod kojima se pomoć daje. E da onda ne bi, to će kolega državni tajnik vrlo dobro znati, da ne bi morali kada dođe do problema na carini negdje drugdje se moralo vući Ministarstvo vanjskih poslova i reći ali znate mi imamo zakon u Danskoj po kome se ne može pomoć koja se daje drugoj zemlje ne može se iz nje plaćati recimo carina ili neke druge takse ili pristojbe koje bi mi mogli imati. E zato je ovaj zakon potreban. On ovo pitanje uređuje otprilike na sličan način kako okvirni Sporazum za prihvaćanje pomoći Europske unije to radi, dakle definira na što tko ima prava i koji se izuzeci u tome primjenjuju e kako bi to sve išlo jako brzo. Evo neću dalje duljiti. Dakle radi se o iznimno važnom ugovoru upravo zbog toga što on služi da tako kažemo kao jedan okvir kroz koji će danska Vlada, Kraljevina Danska ovu pomoć pružati Hrvatskoj u sljedeće dvije ili tri godine, ja bih se usudila prognozirati ako ovaj okvirni sporazum nema rok trajanja i to je dobro, dakle za slučaj da Hrvatskoj i nakon toga bude potrebna takva pomoć i da se naše dvije Vlade budu tada dogovorile da tu pomoć mi želimo i trebamo. Ja se usudim prognozirati da nećemo to trebati, ali je dobro da takav okvir postoji jer uvijek se kao i sada može naći određena niša u kojoj će Hrvatskoj i nakon tog razdoblja možebitno ta pomoć biti potrebna. Evo zaključno, dakle radi se o tome da potvrdimo ovaj međunarodni akt koji je Vlada potpisala. Mislim da mi u Hrvatskoj demokratskoj zajednici nemamo nikakve dvojbe, radi se o važnom aktu. On ide u ovom objedinjenom čitanju, ide po hitnom postupku. Mislim da je dobro da se taj sporazum potvrdi, jer zapravo ova pomoć za ovu zadnju fazu, odnosno drugu fazu se formalno može koristiti od početka ove godine i zato je dosta bitno da to zapravo ide sada brzo kako bi stručnjaci sa jedne i sa druge strane mogli pristupiti provedbi projekata koji su u tijeku ili onih novih koje tek treba odobriti. Evo zbog svega toga klub Hrvatske demokratske zajednice podržava ovaj prijedlog zakona i svakako ćemo glasovati na sljedećoj, kada bude došlo vrijeme za to, da se ovaj ugovor u ovakvom obliku kakav je predložen i prihvati. Hvala lijepo.
Hvala. U ime kluba HNS-a, gospodin zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine ministre, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Klub Hrvatske narodne stranke podržat će ovaj Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora, tu ništa nije sporno. Ali ipak ono zbog čega sam se javio je upravo sada izrečeno od strane kolegice Pejčinović-Burić. Naime državni tajniče ja sam od vas očekivao da ćete vi upravo iznijeti te podatke. Mi ovdje imamo napisan tekst kojeg ste vi ukratko ispričali, ali su nam nedostajali podaci koje smo sada čuli. Ja ću vam reći da sam mislio vas upravo pitati, a čuo sam sada da se radi ustvari o zahtjevu donatora, o Danskoj koji upravo diktira ovaj oblik sporazuma kako bi oslobodili Dansku od plaćanja carina, trošarina, PDV-a i administrativnih pristojbi jer tako zahtijeva vjerojatno njihova legislativa kada pružaju pomoć nekoj državi. Ono tako da otpada čak i ovaj naš prigovor onda u svezi točke, odnosno članka 8. vezano uz izuzetno proširena prava stranaca koji će sudjelovati u tim projektima kao i izuzetne ja bih rekao privilegije stranih institucija koje će također sudjelovati u tim projektima. Ono što nas je posebno zasmetalo jeste rečenica u trećem članku, pročitat ću vam. Hrvatska će Danskoj pružiti sve informacije o korištenju sredstava koje osigurava Danska, te omogućiti predstavnicima Danske obilazak i provjeru aktivnosti te pregled imovine, roba, evidencija i dokumentacije. Ovo je posebno sada zanimljivo, zadnja rečenica. Sve dostavljene informacije moraju se tretirati sa dužnom tajnošću. To je nešto što mora smetati iz razloga jer ako mi ovdje koji sjedimo u ovim klupama nemamo pravo doznati kako su utrošena sredstva u prethodne dvije faze za reformu javne uprave i državnih službi, tko bi onda to trebao znati. Pa sam vas želio zamoliti da nam ukratko upravo vi kažete na što su utrošena sredstva u prvoj fazi 2000./2004. u drugoj fazi od 2005. do 2007., koja su to ministarstva dobila ta sredstva ili koje službe, koliko je tu ljudi obučeno, na kojim projektima, programima i što se planira u ovoj trećoj fazi jer vidimo sada da će se ugovor sada potpisati i za razdoblje od 2008. do 2010. godine. Prema tome ja vas stvarno molim da u buduće nam izlazite sa podacima koji su relevantni koje mi možemo jasno onda ispričati onima koji su nas birali da ih ovdje zastupamo, da možemo jasno braniti upravo vjerojatno prioritete koje ste vi dogovarali sa danskom Vladom, ja vjerujem da ste imali neke utjecaje na te prioritete, jer je to ključno da vidimo kako i u kom pravcu teče upravo reforma javne uprave. Hvala lijepo.
Hvala. Zaključno gospodin Željko Kuprešak, državni tajnik. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Evo samo dvije-tri rečenice. Što se tiče članka 3. to je uobičajena procedura i praksa za sve bilateralne pomoći koje se pojavljuju kako je gospođa Pejčinović-Burić rekla, od svih zemalja od kojih dobivamo. Na primjer Švedska na isti način zahtjeva proceduralno praćenje trošenja novca koji se dobiva. To praćenje trošenja novca koji dobivamo kao bilateralnu pomoć ide kroz interne revizije u okviru Ministarstva vanjskih poslova ili kroz državnu reviziju koja je vezana uz Vladu Republike Hrvatske, ali isto tako i uz reviziju samoga donatora, znači švedski fond koji to radi. Mislim da tu nema, možda je krivo samo pročitana, odnosno tumačena stvar da se mora tretirati sa dužnom pažnjom i tajnošću jel'. Naravno da takovi podaci koji su na bilateralnoj razini ne mogu biti tako javni, ali će u svakom slučaju što se tiče Ministarstva vanjskih poslova biti dostupni svima onima koji trebaju takove stvari i znati. Što se tiče ukupno do sada utrošenih sredstava, ja vas molim da mi date vremena, ja ću vam u pisanom obliku dostaviti sva sredstva koja smo do sada primili iz Danske. Isto tako ukoliko vas zanima i za one druge bilateralne pomoći kao što je Švedska koja je vrlo vrlo zanimljiva što se tiče i projekata s kojima to radimo, isto tako Norveška. Mi imamo sjajne odnose isto tako i sa Nizozemskom pa ćemo vam dostaviti u pisanom obliku. Hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu. Odlučivat će se kad se steknu uvjeti. Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Kraljevine Danske o općim uvjetima Danske bilateralne pomoći Hrvatskoj. Također je bio hitni postupak. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog zakona. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Izvolite. Utvrđujem da je sa 118 glasova za, ništa suzdržani i jedan protiv većinom glasova usvojen ovaj prijedlog zakona.
Hvala gospodine predsjedniče, uvaženi zastupnici. Memorandum o razumijevanju izvješća Republike Hrvatske i Europske zajednice o sudjelovanju Republike Hrvatske u programu Media 2007. ima za cilj osigurati sudjelovanje Republike Hrvatske u Programu Media i svim njegovim aktivnostima u razdoblju od 2007. do 2013. godine, a potpisan je nedavno 17. ožujka u Bruxellesu, potpisao ga je naš hrvatski veleposlanik gospodin Baričević. Pri potpisivanju memoranduma o razumijevanju otvara se, potpisivanjem ovog Memoranduma otvara se mogućnost punopravnog sudjelovanja hrvatskih redatelja, producenata, scenarista i ostalih fizičkih, pravnih osoba koje se bave audio-vizualnim djelatnostima u Programu Media, te natjecanje za financijska sredstva koje Europska Komisija kroz ovaj Program osigurava za potporu produkciji, promociji i distribuciji europskih audio-vizualnih programa. Kroz Program Media 2007. u ovome razdoblju do 2013. sufinancirat će se aktivnosti kao što su obrazovanje i usavršavanje profesionalaca, razvoj produkcijskih, pojedinih i skupnih projekata u području igranog, kreativno-dokumentarnog, animacijskog filma, te u području novih medija, distribucija djela u području kinematografije i audio-vizualnih programa, promicanje kinematografije i audio-vizualnih programa te potpora za održavanje filmskih festivala. Potpora za razvoj projekata pojedinačnih, skupnih ili interaktivnih predstavlja financijsku podršku nezavisnim europskim produkcijskim tvrtkama za razvoj igranog, kreativno-dokumentarnog i animacijskog filma koje su registrirane u određeno vrijeme prije prijave na projekt, jedna, odnosno tri godine. Druga aktivnost Programa Media 2007. je distribucija djela u području kinematografije i audio-vizualnih programa, a kad se radi o potpori za kino mreže, tada ona podrazumijeva financijsku podršku koja daje prednost stvaranju europskog operatera kino mreža, prikazivanje i promociju europskih filmova, za razvoj edukacijskih i svih onih drugih aktivnosti koje imaju za cilj privući mlade kino posjetitelje. Promicanje kinematografije i audio-vizualnih programa te potpora za održavanje filmskih festivala također jedna od aktivnosti, podržana od strane Programa Media 2007. S tim u svezi Program Media 2007. podržava sve vrste promocije, a kako bi se europskim nezavisnim producentima i distributerima olakšao pristup i sudjelovanje na ključnim europskim i međunarodnim događajima i kako bi se i promovirao europski rad na važnim međunarodnim sajmovima. Naposljetku važno je istaknuti da se u okviru Programa Media mogu sufinancirati hrvatski projekti i aktivnosti koje uključuju barem jednog partnera od država članica Europske zajednice, s time da Hrvatska mora osnovati media desk u suradnji sa zajednicom i naravno uplaćivati određeni financijski doprinos u opći proračun Europske unije. Media desk je već uspostavljen kao odjel u okviru hrvatskog audio-vizualnog centra javne ustanove koja je nedavno osnovana Zakonom o audio-vizualnim djelatnostima sa svrhom obavljanja audio-vizualnih djelatnosti, a taj zakon je nedavno donio ovaj Visoki dom. Zadaće media deska su raditi na promociji i širenju informacija o Programu Media, pružanje raznovrsne savjetodavne pomoći svima onima koji žele sudjelovati u Programu Media 2007. Vrlo je važno da smo ušli u ovaj Program, važno je da smo tome pristupili, jer na taj način možemo očekivati i kvalitetnu pomoć od zemalja Europske zajednice. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora? Da. Predsjednik Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu, gospodin Petar Selem. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora razmotrio je na 3. sjednici 23. travnja ove godine Prijedlog Zakona o potvrđivanju memoranduma o razumijevanju između Europske zajednice i Republike Hrvatske o sudjelovanju Republike Hrvatske u Programu zajednice Media 2007. za razdoblje od 2007. do 2013., s Konačnim prijedlogom zakona. Odbor je pitanje raspravio kao matično radno tijelo, uvodno obrazloženje podnio je predstavnik predlagatelja. Hrvatska će sudjelovati u Programu Media 2007. u skladu s uvjetima iz okvirnog sporazuma od 22. studenog 2004. godine između Europske zajednice i Republike Hrvatske o općim načelima sudjelovanja Hrvatske u programima zajednice, te u skladu s ciljevima, kriterijima, postupcima i rokovima navedenim u odluci Vijeća Europskog Parlamenta i Vijeća od 15. studenog 2006. o primjeni programa podrške za europski audio-vizualni prostor Program Media 2007. Kako bi se osigurala dimenzija zajednice ovog programa, projekti i aktivnosti će uključivati barem jednog partnera od država članice zajednice. Hrvatska će uspostaviti odgovarajuće strukture i mehanizme, čuli smo neki su već uspostavljeni na nacionalnoj razini i usvojiti će sve druge nužne mjere za nacionalnu koordinaciju i organizaciju aktivnosti za provedbu tog programa. Za sudjelovanje u programu Hrvatska će uplaćivati svake godine financijski doprinos prema točki 1. dodatka 1., prvog tj. u rasponu od 127 tisuća 333 eura u godini 2008. do 139 tisuća 546 eura u godini 2013. Dio ovog financijskog doprinosa može se financirati odgovarajućim instrumentima zajednice ako Hrvatska to zatraži. U tom slučaju financiranje iz pretpristupnih fondova EU biti će utvrđeno u financijskom memorandumu o godišnjem programu u vezi ove pomoći. Nakon rasprave odbor je jednoglasno donio zaključak: odbor predlaže Hrvatskom saboru da donese Zakon o potvrđivanju memoranduma o razumijevanju između Europske zajednice i Republike Hrvatske o sudjelovanju Republike Hrvatske u Programu zajednice Media 2007. za razdoblje 2007.-2013. Hvala.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a, gospođa zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, ministre. Evo Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice razmotrio je Zakon o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Europske zajednice i Republike Hrvatske o sudjelovanju Republike Hrvatske u programu zajednice Media 2007. Kao što je rekao predlagatelj, naš ministar u samom uvodu ove rasprave, ovaj memorandum potpisan je pred evo nekoliko dana. I zaista moramo istaknuti da će potpisivanje ovog memoranduma omogućiti sudjelovanje hrvatskim producentima, redateljima, scenaristima te svima koji se bave audiovizualnim djelatnostima sudjelovanje u ovom programu Media 2007., jer se mogu natjecati za financijska sredstva koja Europska komisija osigurava za potporu produkciji, promociji i distribuciji europskih audiovizualnih programa. Svakako da ovaj program za razdoblje od 2007. do 2013. sadrži potporu za projekciju filmova. To je prije svega potpora nezavisnim europskim produkcijskim tvrtkama za razvoj igranog, dokumentarnog i animacijskog filma. Dakle, za kompletno područje filmske kulture. Iz ovog programa mogu se financirati i distribuciju dijela u području audiovizualnih programa i kinematografiji koja svakako uključuje i potporu što je važno za zastupnike, potporu za kino mreže, ali i za televizijsko odašiljanje filmskog programa. Posebno treba istaknuti potporu koja će omogućiti i koristit se iz ovog programa, a odnosi se na financijsku podršku koja daje prednost stvaranju europskih operatera kino mreža tj. promociji europskih filmova te potporu za obrazovanje, promidžbu koja će stvoriti, da tako kažemo stvoriti i privući mlade posjetitelje u kino, jer znamo da je sve manje nažalost a i kod nas je to vidljivo, sve je manje posjetitelja kino predstava. Program Media 2007. omogućuje i dobivanje potpore za održavanje filmskih festivala što će omogućiti europskom filmu, pogotovo nezavisnim producentima i distributerima sudjelovanje na poznatim europskim filmskih festivalima ili različitim manifestacijama gdje se prezentira filmska djelatnost. Važno je to svakako i za hrvatsko kulturno stvaralaštvo jer će u okviru spomenutog programa moći se financirati i sufinancirati hrvatski projekti i aktivnosti koji će uključiti i sudjelovanje nekog od europskih članica zajednice. Dakle, u jednoj zajedničkoj suradnji možemo dobiti i ubuduće neku novu produkciju. Važno je što će i Republika Hrvatska osigurati financijski doprinos u proračunu Europske unije, no međutim ukoliko, a ovdje to napominje memorandum, ukoliko dođe do toga da se ne mogu, da ne možemo izvršiti financiranje odgovarajućim instrumentima u zajednici, mogu se naći dodatna sredstva za to u okviru Europske zajednice, ali će se tada potpisati jedan novi tzv. financijski memorandum o tom sudjelovanju. Evo iz svega što je ovdje i predlagatelj izrekao i što stoji u ovom memorandumu, svakako da će klub Hrvatske demokratske zajednice podržati donošenje ovoga Zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Europske zajednice i Republike Hrvatske u programu zajednice Media 2007. do 2013. godine.
Hvala. Klub zastupnika HNS-a gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre! Mogu reći da mi je zadovoljstvo u ime kluba Hrvatske narodne stranke danas reći nekoliko riječi o potpori koju ćemo dati ovome prijedlogu zakona, ali neću prepričavati ono što je predlagatelj već napisao, jer mislim da se može reći i izvan toga mnogo korisnih informacija koje mogu dati zapravo okvir za razumijevanje što zapravo program Media 2007. otvara kao perspektivu između ostaloga i hrvatskoj kinematografiji, naravno ne samo igranoj nego svim oblicima audiovizualne djelatnosti koja u svim zemljama Europe zapravo trpi na neki način od pritiska i komercijalizacije iz holivudskih izvora. Projekt odnosno program Media 2007. iznimno je vrijedan kad ga stavimo u kontekst programa koje nasljeđuje, a to su Media 1., Media 2., Media plus i Media trening, i kad potegnemo crtu što su učinci europskih nastojanja da se sufinanciraju napori za očuvanje europske kulturne baštine koja se promovira putem filmske djelatnosti, onda treba reći da su zapravo najvažniji podaci to da u Europi svake godine tri stotine filmova dobije potporu iz projekta Media, da je pola svih europskih filmova koje mogu vidjeti gledatelji u Europi i svijetu sufinancirano iz sredstava Media-e. Također da oko 2 i pol milijuna ljubitelja filma svake godine vidi oko 15 tisuća prikazivanja u sklopu različitih filmskih festivala zahvaljujući financijskoj potpori Media-a. Također da dvije trećine svih projekta koje Media podupire dolaze iz onih zemalja gdje je razina filmske proizvodnje ugrožena ili relativno loša, što zbog veličine, što zbog gospodarskih i ostalih prilika u tim državama. Također podaci govore da je 9 od 10 europskim filmova koji uopće izađu izvan granica domicilne zemlje, dakle prikazuju se u inozemstvu također poduprto od stran ovoga programa Media te da je zapravo u zadnjih, da se podiže razina u postotku pokrića europskog tržišta filma zahvaljujući ovim sredstvima u nekim slučajevima i za 100% u odnosu na postojeći kolač unutar toga tržišta. I valja reći da pristupanje Hrvatske ovome važnome programu može biti od izuzetne koristi ukoliko naravno osnivanje Media deska bude također pratio i jedan dodatni napor ne samo Ministarstva kulture nego i u suradnji sa strukovnim udruženjima koji se bave audiovizualnom umjetnošću u približavanju proceduralnih vrlo važnih pitanja onima koji filmove kane proizvoditi ili već to rade. I sam imam jedno skromno iskustvo sudjelovanja u proizvodnji jednoga filma kao postscenarist, pa znadem koliko je mukotrpan put da bi se dobila sredstva. Prema tome, izrazito je važno dostaviti sve raspoložive podatke kako bi naši scenaristi, producenti, redatelji što prije došli do tehnologije kojom vlada program "MEDIA 2007" Nemojmo zaboraviti mi ćemo do 2013. godine u njega unijeti oko 800 tisuća eura. Dakle, prvi i osnovni zadatak nam je da postignemo takvu kvalitetu naših prijedloga i aplikacija da ta sredstva koja ćemo dobiti natrag barem dva, tri puta premaše tu brojku koju ćemo unijeti. A ako bude sreće to može biti i više i ako bude naravno kvalitete jer evo podsjetit ću ove godine u "MEDIA 2007" raspolaže se budžetom od 93 milijuna eura. Taj budžet raste iz godine u godinu pa će 2013. biti 107 milijuna eura. Dakle, velika su to sredstva i doista su na dispoziciji svima koji sudjeluju u proizvodnji europskoga filma. Ja ću podsjetiti na neke vrlo važne filmske naslove koji su proizvedeni posljednjih desetak godina koji su dobili sredstva upravo iz projekata odnosno iz programskog okvira Media, kao na primjer "Dogvil" Larsa Frontierea, "Osam žena" Francoisa Ozona, "Good bye Lenjin" Wolfganga Beckera, "Život je lijep" Roberta Benignija, "Pijanist" Michaela Hanekea, onda "Volver" Pedra Almodovara. Sve su to velika imena s jedne strane redateljska a s druge strane i velika europska ili koprodukcijska ostvarenja europskoga filma. U tome smislu sa zadovoljstvom ćemo podržati ove napore i zamoliti da se stvarno poradi da što prije budemo što aktivniji dio ovoga programa. Hvala lijepo.
Hvala. U ime kluba SDP-a gospodin zastupnik Antun Vujić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, uvažene kolegice i kolege iz Vlade, i uvažene kolegice ovdje i kolege. I mi ćemo se dakako pridružiti podršci ovoj inicijativi ali ćemo nastojati upozoriti na neke stvari koje smatramo da su posebno važne jer nije dovoljno samo da tako kažem pristupiti "MEDIA 2007" nego je vrlo važno i znati se koristiti sa ovim međunarodnim fondom i sa ovom organizacijom. Odmah bih želio ispraviti nešto što se čulo u ovim ranijim izlaganjima i nije se dosta jasno na neki način reklo tako da ne bi bilo nekakve zabune kod zastupnika a i kod svih drugih, pa i kod onih koji će ovo sprovoditi. Ova sredstva se ne odnose na produkciju filmova iako se to reklo nekoliko puta nego isključivo na predprodukciju i na postprodukcijske faze filmova. I dakle, kao što se kaže na Internet stranicama "MEDIA 2007" ona se dakle ne odnose na financiranje bilo čega iz produkcije kao takve, to treba znati. Produkcija to je nešto drugo a i ova sredstva koja će Hrvatska uplaćivati od stotinjak i nešto tisuća eura ni približno nisu nešto što bi se niti u ekvivalentnom povratku moglo računati kao nešto bitno za samu cijenu stvaranja filma. To je dakle 700 tisuća kuna ili nešto više, ili milijun kuna a filmovi kod nas koštaju četiri, pet, pa i više. Moramo reći da imamo odličan hrvatski film. On se razvija, on se iz godine u godinu razvija. On danas obuhvaća sedam, osam, čak i devet i više filmova godišnje, deset a evo sada i neki od tih filmova dobivaju i međunarodne nagrade. Neki nas da tako kažem predstavljaju na festivalima kao što je to svojedobno u Shangaju jedan film napravio a da mi sami ga ovdje nismo valorizirali tako dobro kako on prolazi na međunarodnim festivalima. Ova su sredstva za nešto drugo. Ova su sredstva za pristupanje jednoj organizaciji koja na neki način želi promovirati hrvatski film i radi ekologiju oko produkcije hrvatskoga, europskoga filma ne bi li se taj film kao što je rečeno i kod kolege Beusa mogao na neki način izravnati sa utjecajem globalizacijskoga američkoga filma i svega onoga što taj film znači što nije sada ovdje predmet da ga kritiziramo ali što je dobar predmet da znamo da dakle tražimo jednu alternativu koja će zapravo ono što nas zanima art film, umjetnički film, domaći film i europski film na neki način zaštititi. U tom smislu ono što je bitno to je da "MEDIA Desk" koji će se sada osnovati ili se već osnovao pri Hrvatskom audio-vizualnom centru se shvati na jedan silno aktivan način. Ako se pogleda što financira "MEDIA 2007" onda se vidi da oni zapravo financiraju ono što nazivaju treningom a to znači od tehnika pisanja scenarija pa nadalje, ono što nazivaju razvojem a to su pojedini katalozi, nekakve vrste kastinga za nove autore itd., ono što podrazumijevaju pod distribuciju a to su dakle čak i trgovački agenti i to je zapravo izložbe i produciranje prema vani filma, njegova promocija itd. A na distribuciju samoga filma otpada 55% sredstava. Dakle, ne radi se o financiranju projekata vezanih uz izradu filma nego o financiranju plasmana filma, gledanosti filma i cijele dakle ove baze koja se stvara oko filma. Tu je izuzetno važno da "MEDIA Desk" koji će biti formiran pri Hrvatskom audio-vizualnom centru koji je sada se formirao i od njega još nismo dobili rezultate ali se nadamo da će biti dobri rezultati jer je to dakle relativno friška ustanova da shvati da je financiranje filma i financiranje hrvatskog filma vezano uz mnoge radnje koje su komplicirane i koje zapravo osiguravaju onda i plasman filma. Kolega je u ime HNS-a nabrojao neke filmove koje ja bih isto, imam isto otprilike te podatke i gotovo da sam identične htio i spomenuti, ali ono šta smo zapazili kolega i ja nema nijednog hrvatskog filma u tome a neki od tih naših filmova su bili i dobivali nagrade. Prema tome, ovo je jedna dobra inicijativa. Ova inicijativa nije ono šta se misli a to je da ćemo mi putem ove inicijative dobivati sredstva za film nego dobivamo da tako kažem ulaznicu u jednu širu ekologiju koja reproducira, producira i na neki način onda izvozi i prezentira europski film pa su neki od ovih filmova dobivali i "oscare" zato što su bili potpomognuti a ne samo od Ministarstva kulture sa sredstvima koja su uvijek neznatna nego i sa jednom da tako kažem silom koja stoji iza nekog filma a to je europski film. Prema tome, nije u pitanju podrška ovoj inicijativi ali je u pitanju i praćenje razvitka te inicijative, pa prema tome i aktivnost Ministarstva kulture i svih drugih subjektivnih faktora da "MEDIA Desk" proradi a on će proraditi najviše ako bude dakle imao cjelokupnu bazu svih ljudi koji surađuju oko filma da se uključuju u te međunarodne tokove i da ih se da tako kažem ne treba im otvarati vrata, da oni sami znaju gdje su vrata za upotrebu. Ono što bih završio a to je sa jednim pitanjem jer na tim stranicama Media dakle, 2007. se i spominje da je Hrvatska postala novi član MEDIA programa i dakle osim ovoga sporazuma koji je već potpisan 17. ožujka 2008. navodi se da će svi projekti biti dakako normalno evaluirani. Ali da će ugovori, da se ugovori neće potpisivati sve dok određen broj kako se ovdje kaže tehničkih tema neće biti riješen. Tako da završavam ovu raspravu u kojoj ćemo mi podržati potpisivanje ovog memoranduma sa pitanjem koja su to tehnička pitanja koja nisu još riješena, a koja bi trebalo riješiti da bi se moglo potpisivati ugovore. Nadam se da ćemo to doznati. Hvala lijepa.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Gospođa Suzana Bilić Vardić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi gospodine ministre, kolegice i kolege. Pa evo, Prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Europske zajednice i Republike Hrvatske o sudjelovanju Republike Hrvatske u programu zajednice MEDIA 2007. za razdoblje 2007.-2013. s Konačnim prijedlogom zakona. Jako je teško sada nakon iscrpnog uvodnog izlaganja koje je dao u ime predlagatelja ministar kulture, predsjednik matičnoga Odbora za znanost, obrazovanje i kulturu. Iz svih ovih rasprava koje su u ime klubova zastupnika ovdje bile u stvari jednoglasne u podršci ovome prijedlogu zakona nešto novoga reći. Ono što želim u svojoj raspravi naglasiti je da podržavam jednako kao što su to i klubovi zastupnika ovdje iznijeli donošenje ovoga Zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju, odnosno o sudjelovanju Republike Hrvatske u programu MEDIA 2007. iz više razloga koje su i kolege u svojim raspravama iznijele. Ali evo, treba se podsjetiti da je Ministarstvo kulture u proteklom od 2000. godine do 2003. godine u audio-vizualne djelatnosti uložilo 132 milijuna kuna, a od 2004. do 2007. godine iznos od 138 i pol milijuna kuna. Zašto ovo govorim sada kada je moj prethodnik rekao da nije sve ovdje veliki povrat sredstava od ovih uloženih koje će Hrvatska kao članica davati, izdvajati iz državnoga proračuna svake godine. Rekli smo da je iznos nekih milijun kuna godišnje. Međutim, mislim da je korist koju će Republika Hrvatska, ne samo Republika Hrvatska nego i oni koji stvaraju u Republici Hrvatskoj audio-vizualna djela imati puno veću jer oni to i zaslužuju. Dakle, nije sve uvijek u novcu. Ima nešto što se zove, a o kulturi je riječ i onaj dio nematerijalne kulture, pa mislim da to hrvatski stvaratelji, redatelji, producenti i svi oni koji posljednjih godina svojim kinematografskim ostvarenjima, odnosno filmovima ostvaruju zapažene rezultate i brojne nagrade na filmskim festivalima kao što trebamo naglasiti i sve veću prisutnost hrvatskoga filma u europskim kinima, a onda i sve veći interes hrvatskih gledatelja za hrvatske filmove u, odnosno domaće filmove u jednako tako kinima da oni to zaslužuju i da će korist koju će Republika Hrvatska a i sami stvaratelji pristupanjem, odnosno sudjelovanjem Republike Hrvatske u programu MEDIA 2007. kroz predstojeće razdoblje za koliko je program predviđen do 2013. godine imati puno veći od onoga što Hrvatska će iz proračuna kroz sve ove godine izdvajati. I evo, da ne duljim više. Mislim da zadaća MEDIA Deska koji je osnovan, jer tako nas je i predlagatelj ministar, gospodin ministar izvijestio, a to piše i na stranicama Medie. Da, treba još jedanput naglasiti ovo što je i kolega Vujić rekao, a to je značajnu ulogu MEDIA Deska da radi na promociji i širenju informacija o programu MEDIA, te pruža raznovrsnu, pruži odnosno savjetodavnu pomoć svima onima koji žele sudjelovati u programu MEDIA 2007. i preporučiti gospodinu ministru a i ravnatelju Hrvatskog audio-vizualnog centra da ako je potrebno da se broj djelatnika. Jer dobili smo informaciju da radi svega jedan djelatnik, da se broj djelatnika evo na ovome poslu u okviru ovoga MEDIA Deska ako je potrebno i moguće svakako poveća. Podržat ću ovaj prijedlog.
Hvala. Gospodin zastupnik Nevio Šetić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre. Dopustite nekoliko misli o ovom Prijedlogu zakona kojim se potvrđuje Memorandum o razumijevanju između Europske zajednice i Republike Hrvatske o sudjelovanju Republike Hrvatske u programu zajednice MEDIA 2007. – 2013. Ovdje treba još nešto ukazati iako su ovo bile vrlo poticajne rasprave da je Hrvatska prva zemlja kandidat koja se želi pridružiti Europskoj uniji koja je ušla u ovaj program. To je činjenica i da je ovo otvorena jedna dvosmjerna cesta, a i malo šire od Europske unije zato jer su članice uz 27 zemalja Europske unije u programu MEDIA i Švicarska, Norveška, Island i Lihenstein. Isto tako, želim reći da program MEDIA ovdje smo čuli ima svoju najveću zadaću u distribuciji … [[Govornik se ne razumije.]] djela i audio-vizualnih programa. Ali MEDIA namijenjena je očuvanju i unapređenju europske kulturne raznolikosti i njenog kinematografskog i audio-vizualnog nasljeđa, promociji međunarodnog dijaloga što je jako bitno, povećanju protoka europskih audio-vizualnih radova i izvan i unutar Europske unije. Upravo ta kulturna dimenzija je vrlo važna danas u razumijevanju različitih, u razumijevanju ovako širokog područja prepune različitosti kao što je Europa, a naravno i ovaj jugoistočni dio gdje Hrvatska očito prednjači tako da ovaj program ima svoju brzo … [[Govornik se ne razumije.]] Zahvaljujući Ministarstvu kulture kao što smo vidjeli već se formira MEDIA Desk i već počinje unutar Hrvatskog audio-vizualnog centra operalizacija. I ono što je najvažnije oko novaca. Cijeli program ja sam to malo istražio za razdoblje 2007. do 2013. misli potrošiti na razini Europske unije 750 milijuna eura. Prema tome, naš udio kada izračunate naše kotizacije su jedan posto. Dakle, šansa velika. Ali svakako u što će se potrošiti? To je u pravu neki koji su raspravljali rekli su da je distribucija, dakle kinematografsko ostvarenje 55% ali u edukaciji, osmišljavanju, organizaciji festivala, u promociji će se potrošiti drugi novci kao i u razvitku. Prema tome na taj način šansa je velika, dakle ako se dobro organiziramo moći ćemo iskoristiti i kotizaciju koju platimo daleko više upotrijebiti za našu korist. U svakom slučaju mislim da je ovo jedan program koji pokazuje da Hrvatska ne kasni nego da se dobro organizira i realizira svoje približavanje prema Europskoj uniji i vjerujem da će tako na drugim poljima se uspjeti. Prema tome ja uz moju podršku svakako ovom programu čestitam svima koji su postigli ovakve rezultate. Hvala.
Hvala. I gospođa zastupnica Željana Kalaš. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, uvažene kolege zastupnici. Osobita mi je čast evo danas što mogu upravo nakon završenja dana hrvatskog filma i to 17. po redu koji su završeni u ožujku, govoriti o Prijedlogu zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Europske unije i Republike Hrvatske, o sudjelovanju u programu Europske zajednice MEDIA 2007. Ovaj Memorandum o razumijevanju kojim se Hrvatska priključila Programu MEDIA 2007. potpisan je u Bruxellesu i kako je to već rekao kolega Šetić uspjeh je time veći što je Hrvatska prva zemlja nečlanica, dakle u statusu zemlje kandidata koja je uspjela prva potpisati ovakav memorandum. Hrvatski pristup tom programu omogućen je nakon što je država još u prošlom mandatu ovoga sabora učinila dobar napredak u usklađivanju sa europskim zakonodavstvom u audio vizualnom sektoru i to donošenjem Zakona o audio vizualnoj djelatnosti i kako smo već čuli osnivanjem hrvatskog audio vizualnog centra i deska. Sudjelovanjem u ovom programu Hrvatska dakle ima pristup kako smo već čuli, velikom budžetu od 755 milijuna eura za čija sredstva se bore filmske industrije, ukupno 32 europske zemlje. Važno je istaknuti da je ovo četvrti višegodišnji uspješni program pod tim imenom od 91. godine i do sada je skoro 65% proračuna toga programa bilo namijenjeno za promicanje i distribuciju filmova izvan matičnih zemalja. Kako je već neki od izlagača kazao, a ja to želim ponovno istaknuti kako bi zapravo objasnila važnost donošenja ovog zakona za hrvatsku audio vizualnu djelatnost, dakle oko 300 novih filmskih projekata godišnje dobije potporu iz toga programa, a u okviru programa organizira se stotinjak festivala godišnje s više od 15 tisuća projekcija koje vidi oko 2,5 milijuna ljudi. Kako ovaj program omogućuje domaćim redateljima, scenaristima, producentima, distributerima i prikazivačima sudjelovanje na natječajima za raspodjelu financijskih sredstava koji Europska komisija osigurava kao potporu europskim kinematografijama moglo bi se jasno reći, hrvatskom filmu i europski novci. Hrvatski film kao ni jedan drugi hrvatski proizvod i to ne samo kulturni, nije izložen tako žestokoj konkurenciji najmoćnije svjetske sile, svjetske filmske sile naravno. Ipak evidentan veliki uspjeh hrvatskih filmova na međunarodnim filmskim festivalima, neupitan je dokaz kvalitete hrvatskih filmova, a drago mi je da sam to čula od zastupnika svih klubova danas. No pitanje je što je sa filmskom produkcijom u Hrvatskoj? Kažu da je filmska umjetnost u Hrvatskoj razvijena u skladu sa razvijenošću naše privrede, a ipak UNESCO klasificira tri grupe zemalja po veličini filmske produkcije s time da kontinentalna zapadna Europa proizvede oko 450 filmova godišnje na raznim jezicima naravno sufinancirana od države, a koliko sam upoznata Hrvatska spada u države s produkcijom do 20 filmova godišnje, preciznije u treću grupu po klasifikaciji UNESCO-a s prosječnom produkcijom od četiri filma godišnje koji skoro svi su financirani od države, stoga se navodi zaključak da je upravo Ministarstvo kulture jedan od najvažnijih i najozbiljnijih producenata filmova. Ulaskom u ovaj Program MEDIA 2007. Hrvatska potvrđuje svoju volju da i aktivno s jedne strane sudjeluje na promicanju europske audio vizualne industrije i europske kulturne raznolikosti. No ja vjerujem da će sudjelovanje Hrvatske dati poticaj za aktivniju suradnju između filmskih industrija zemlja članica Europske unije i hrvatske filmske industrije i da će konačno pomoći Hrvatskoj u promicanju i distribuciji njezinih filmova daleko preko njezinih granica te također recipročno omogućiti da veći broj djela iz ostatka Europe pronađu svoju publiku i u Hrvatskoj. Mišljenja sam naravno da će i ovaj program ojačati konkurentnost hrvatskog audio vizualnog sektora kroz lakši pristup financiranju i podupirati će prijelaz na digitalnu tehnologiju u razvoju, distribuciju i promicanju audio vizualnih djela te kroz pomoć za stručno usavršavanje djelatnika što je jako bitno filmskoj industriji i kroz suradnju filmskih škola naravno. Ne smijemo zaboraviti naravno da je i Program MEDIA financirao najveće europske filmove kao što je primjerice dobitnik Oskara za strani film "Krivotvoritelji" … [[Ne razumije se.]] navodili su i neka druga imena filmova, ja ih sada neću navoditi. Međutim kolega iz kluba SDP-a u svom izlaganju rekao je kako ni jedan hrvatski film do sada nije dobio ovakvu potporu. Pa naravno do sada nismo sudjelovali, odnosno participirali ovom programu. Nakon usvajanja ovog Zakona o potvrđivanju memoranduma možemo se nadati kako će i novi europski hitovi financirani preko tog programa uskoro dolaziti i iz Hrvatske. poduprijet ću ovaj zakon bez ikakve dvojbe, jer jedno je sigurno, a to je da mala ali snažna i konkurentna hrvatska filmska produkcija dobiva snažnu razvojnu injekciju. Kako će rasti i kako će se razvijati, ostaje otvoreno. No jedno se ne smije zaboraviti. Dijelove odgovornosti nose svi, pa tako i mi zastupnici podupiranjem ovoga zakona. Hvala na pažnji.
Hvala lijepa. I pet minuta u ime kluba zaključno, SDP-a, gospodin zastupnik Daniel Mondekar.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Za završnu raspravu u ime kluba SDP-a govoriti ću o određenim problemima s kojima se Hrvatska suočava vezano uz programe zajednice s obzirom da sam imam iskustva u radu na projektima koji se financiraju iz programa zajednice. Prednosti ovih programa su svima očite, ali postoje određeni problemi od kojih prije svega treba istaknuti naravno nedostatak informiranja. Poleta naše filmske industrije neće također biti ukoliko se određene stvari u sustavu i načinu razmišljanja o programima zajednice u ovoj državi ne promijene. Dakle prije svega je tu problem nedostatka informacija o samim fondovima i o strategijama Europske unije za koje su fondovi financijski instrumenti. Na prošloj sjednici donijeli smo zakon kojim je Hrvatska postala korisnica fonda ASTPSP ako se sjećate, za podupiranje informacijskih tehnologija koji je financijski instrument za postizanje ciljeva strategije Europske unije i 20 10. Kada bi sada u običnu internetsku tražilicu ukucali i 20 10, izbacili bi vam na hrvatskom jeziku pet, šest web stranica sa parcijalnim informacijama, a radi se o vrlo bitnoj strategiji koja kroz napredne tehnologije želi olakšati život građanima Europske unije, na kraju krajeva i Hrvatske koja je članica u tom fondu. To je drugi problem. Nadalje su pitanja kontaktnih točaka. Za neke fondove to su nacionalne kontaktne točke, za … [[Govornik se ne razumije.]] to je kulturna kontaktna točka, ovdje se radi o media desku. Na žalost sustav plaća tih ljudi treba ujednačiti i treba donijeti poticaje upravo za te ljude koji rade dosta težak i odgovoran posao. Ljudi koji rade na EU projektima, na EU fondovima, sa ugovorima od 6 mjeseci za 3 tisuće kuna nisu motivirani. Ja ne znam kakva će biti plaća na media desku, nadam se da će biti veća, jer ukoliko su na taj način nemotivirani, jedino što im onda preostaje da kad nauče raditi posao, pobjegnu u privatne konzultantske kuće što se do sada već događalo. I to je problem s kojim se treba pod hitno, taj problem se treba pod hitno dakle riješiti. Nadalje, ako imamo takav recimo sustav u kojima su ljudi nemotivirani onda se postavlja i pitanje da li institucije koje ajmo tako reći upravljaju, pod navodnicima, unutar Hrvatske za te programe zajednice, da li one taj posao mogu raditi. Danas je kolega za financijski instrument iz SDP-a, kolega rekao upravo za instrument za civilnu zaštitu da sumnja da će se moći taj posao dobro odraditi i to su problemi s kojima se treba nositi. Nadalje, zadnji dosta je veliki problem. Informacije polagano se šire, nedovoljno, fondova ima sve više i više, otvara se u Hrvatskoj put za divlje konzultantsko tržište. Svi vi koji znate raditi sa EU projektima, znate da u Hrvatskoj ima puno domaćih i međunarodnih konzultantskih kuća, neke su izvrsne, neke na žalost nisu, neka naplaćuju pisanje projekata lihvarskim ciframa, za projekt treba 100 hiljada eura, traže po 30 tisuća eura da im se da. I zato za kraj, prije nego što mi uđemo u svih 25 programa zajednice kao što je najavljeno, što mi kao SDP pozdravljamo i podržavamo, treba riješiti ove probleme, povećat plaće kontaktnim točkama, promovirati europske strategije i ono što je najbitnije financijski potpomagati umrežavanje naših poduzeća. Poduzeća su tu najbitnija. Umrežavanje za velike projekte, vjerojatno svi znate, programi zajednice ne možete dobiti novce ako nemate međunarodni konzorcij s međunarodnim partnerima. Umrežavanje koje počinje tzv. match makeingom košta novaca i država treba podupirati upravo recimo najviše naše poduzetnike na match makeing, na umrežavanje iz dva razloga. Što više projekata ode iz našeg privatnog sektora prema Europi više će ih se odobriti, nadmašit ćemo članarinu, a naravno i na taj način će se puniti državni proračun. I na kraju, zadnja rečenica apsolutno pozdravljam da u svakom programu zajednice raspravlja se što više u Saboru jer mi zastupnici moramo na kraju krajeva davati po tom pitanju primjer javnosti. Hvala puno.
Hvala. I zaključno ministar kulture, gospodin Božo Biškupić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovani zastupnici. Zahvaljujem svima koji su sudjelovali u raspravi, jednoj vrlo pozitivnoj raspravi i drago mi je da se o hrvatskom filmu progovorilo u ovom Visokom domu na ovakav jedan pozitivan način. Dat ću samo još nekoliko informacija. Kad je riječ o pojedinim kontaktnim točkama mi u ministarstvu imamo izvrsne rezultate kad je riječ o kontaktnoj točki, imamo, održali smo više od 20-tak seminara po cijeloj Hrvatskoj, upućujemo ljude, to ćemo raditi naravno i sa ovim Media programom jednako tako, jer znamo da ako ne pružimo ljudima informacije da neće moći ustvari ljudi koristiti, jer točno je da se još uvijek teško snalazimo u toj velikoj šumi razno-raznih programa, europskih programa i o mogućnostima gdje se može nekakav novac isto tako uzeti. Želim zapravo reći, spomenuto je da smo prva zemlja koja je ušla, ali preduvjet za to je bilo puno usklađenja zakonodavstva što smo učinili, ali posebno Zakona o elektroničkim medijima. To je bilo vrlo važno, mi smo imali sve, zapravo sve dobre pretpostavke da smo to učinili, ali veliku stvar smo učinili zahvaljujući ovom Visokom domu što smo konačno odijelili, država više ne utječe na taj način na proizvodnju hrvatskog filma kao što je to bilo do sada, zapravo smo ga jednostavno izvadili ispod tog šešira kako bi se reklo i stvorili smo mu nove mogućnosti zahvaljujući baš tom zakonu i kad je riječ o financiranju, a posebno kad je riječ o odlučivanju. To je jako dobro i mi produciramo 10 dugometražnih filmova koji su kao što je ovdje i zastupnik Vujić spomenuo dobivaju nagrade na mnogim festivalima po svijetu i ja mislim da šanse su zbilja na našoj strani. Ono što je kao tehnički detalj i koji su ovdje bili spomenuti, to je u prvom redu baš ovaj današnji dan, odnosno rasprava, odnosno ratifikacija ovog dokumenta, to je jedan od uvjeta. Nakon toga raspisivanje natječaj, zapošljavanje osoba, a u tome sudjeluje, na taj način i Europska zajednica što oni daju svoje mišljenje na osobe koje mi zapošljavamo, ali i na svu sreću financiraju sa 50%, sa 50% i plaće tih osoba i uopće i funkcioniranje ovog našega media deska. Prema tome, tu na taj način na to zbilja želim spomenuti da mi u kulturi nismo mutavi. Govori činjenica da smo u euro imagegu uložili sredstva i dva i pol puta povukli više. Uložili smo 400 tisuća eura, do sad smo povukli oko milijun eura. Ja mislim da se ne moramo bojati da mi ćemo gdje god je moguće vrlo spretno to iskoristiti i povući sredstva koja god možemo i zato vam svima zahvaljujem na raspravi. Hvala gospodine predsjedniče.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu, odlučivat ćemo kad se steknu uvjeti. Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Europske zajednice i Republike Hrvatske o sudjelovanju Republike Hrvatske o sudjelovanju Republike Hrvatske u programu zajednice Media 2007., period od 2007. – 2013. Hitni je postupak. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? 117 za, 1 suzdržan i ništa protiv je prihvaćen većinom glasova ovaj zakon.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo. Zakonom o potvrđivanju dodatnog protokola uz Konvenciju o kibernetičkom kriminalu o inkriminiranju djela rasističke i ksenofobne naravi počinjenih pomoću računalnih sustava ratificira se navedeni dodatni protokol. Obveza ratifikacije dodatnog protokola uz Konvenciju o kibernetičkom kriminalu, o inkriminiranju djela rasističke i ksenofobne naravi počinjenih pomoću računalnih sustava proizlazi iz poglavlja XXIV. pregovora – pravda, sloboda i sigurnost te je predviđena Nacionalnim programom za pristupanje Republike Hrvatske u Europsku uniju. Navedeni dodatni protokol proširuje i dopunjava Konvenciju o kibernetičkom kriminalu koji je Republika Hrvatska ratificirala i koja je stupila na snagu u odnosu na Republiku Hrvatsku dana 1. srpnja 2004. godine. Većina država članica Vijeća Europe stranke su dodatnog protokola, a Republika Hrvatska potpisala je dodatni protokol 26. ožujka 2003. godine. Dodatnim protokolom proširuje se područje Konvencije o kibernetičkom kriminalu, i u odnosu na inkriminiranje dijela rasističke i ksenofobne naravi počinjenih pomoću računalnih sustava te mu je svrha omogućiti usklađivanje materijalno kaznenog prava država članica u borbi protiv rasizma i ksenofobije te u borbi protiv propagiranja rasizma i ksenofobije putem Interneta, kao i omogućiti međunarodnu suradnju na ovom području. Potvrđivanjem dodatnog protokola Republika Hrvatska pridružit će se krugu država koje u okviru svog zakonodavstva nastoje provoditi navedenu svrhu dodatnog protokola u cilju što uspješnijeg suprotstavljanja svim oblicima kibernetičkog kriminala imajući u vidu osiguranja ravnoteže između slobode izražavanja i djelotvorne borbe protiv rasizma i ksenofobije. U odnosu na hrvatsko zakonodavstvo potvrđivanje dodatnog protokola zahtijevat će dopunu kaznenog zakonodavstva Republike Hrvatske s obzirom da određena kaznena djela, širenje rasnog i ksenofobnog materijala pomoću računalnih sustava, prijetnja motivirana rasizmom i ksenofobijom, uvreda motivirana prijetnjom i ksenofobijom koja su opisana u dodatnom protokolu nisu navedena u Kaznenom zakonu Republike Hrvatske. Stoga predlažemo da Hrvatski sabor donese Zakon o potvrđivanju dodatnog protokola. Hvala lijepa.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba HNS-a gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine državni tajniče! HNS generalno uzevši podupire pristup kojim se rukovodi predlagatelj predlažući Zakon o potvrđivanju ovog dodatnog protokola, jer sama konvencija po sebi pa ni sadržaj protokola nisu sporni. Štoviše svjedoci smo da cyber prostor postaje prostor za razne oblike neprihvatljivih poruka koje su u mnogim državama i kriminalizirane, a izlaze iz okvira koji su utvrđeni Konvencijom o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda. No ono gdje imamo svakako primjedbu je formulacija u ovom tekstu prijedloga kojom se najavljuje da će Vlada Republike Hrvatske izraziti rezervu prema kojoj bi se odredba stavka 1. članka 3. dodatnog protokola primjenjivala u odnosu na Republiku Hrvatsku samo ako se radi o širenju mržnje ili nasilja, jer bismo u protivnom bili dužni inkriminirati širenje bilo kojeg rasnog i ksenofobnog materijala pomoću računalnog sustava. Čuo sam jedno objašnjenje koje mi se učinilo potpuno suvišnim, a to je da se dio ovoga zapravo već konzumirao nekim odredbama Kaznenoga zakona, pa da je eto to razlog da se izrazi rezerva. To svakako ne može biti razlog za iskazivanje rezerve, jer ako vi nešto anticipirate svojim zakonodavstvom unaprijed onda ste definitivno u puno boljoj poziciji nego onaj tko prihvaća protokol i tek ga treba implementirati u svoje zakonodavstvo. Dakle, to nije i ne može biti sporno. Ali ukoliko vi stavljate rezerve na način da ćete inkriminirati samo širenje mržnje ili nasilja, a ne i ostale oblike ksenofobnog i rasnog odnosno rasističkog materijala, jer jedno je rasni materijal, drugo je rasistički, onda otvarate veliki prostor za definiciju što se sve neće naći u izmjenama Kaznenoga zakona a zapravo bi trebalo. Pogledajte što sve postoji u našem cyber prostoru. Pogledajte kako izgledaju pojedine web stranice koje propagiraju i totalitarne ideologije i režime koji su u Nirnberškom procesu proglašeni zločinačkim i usporedite to s ovim pa ćete vidjeti zapravo da ovakva formulacija dopušta da radi tko što hoće. A da se samo izravni poziv na vršenje nasilja i iskazivanje izravne mržnje ubuduće ima kriminalizirati. To nije poštivanje ovoga protokola u duhu kako je on zamišljen. Zato mislim da protokol treba prihvatiti i da ne treba iskazivati nikakve rezerve nego da u izmjenama Kaznenoga zakona treba dobro i pametno formulirati nove inkriminacije i o njima ovdje u ovome Domu razgovarati kako se ne bi prekršile granice sloboda, a s druge strane kako bi se zapravo osiguralo da ovakve inkriminacije koje dodatni protokol pa i konvencija sama po sebi već predviđa kao nešto što europsko zakonodavstvo mora definitivno staviti u svoje kaznene zakone. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Emil Tomljanović u ime kluba HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo uvodno ću kazati, naravno da Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice daje punu podršku i podupire dakle Zakon o potvrđivanju dodatnog protokola uz Konvenciju o kibernetičkom kriminalu, o inkriminiranju djela rasističke i ksenofobne naravi počinjenih putem računalnih sustava. Svoju raspravu u ime kluba koncipirao sam na sasvim drugi način, ali počet ću je upravo na jedan drugi način. Dakle, čitanje postojećih zakonskih odredbi koje se vežu za ovu temu, a potaknut izlaganjem uvaženog kolege u ime kluba HNS-a. Dakle, rasna i druga diskriminacija je uistinu u našem kaznenom i materijalnom zakonodavstvu precizno i na pravi način definirana, pa mi dopustite da uvodno pročitam odredbu članka 174. stavak 3. koji izričito glasi: "Tko u cilju širenja rasne, vjerske, spolne, nacionalne, etničke mržnje ili mržnje po osnovi boje kože ili spolnog opredjeljenja ili drugih osobina, ili u cilju omalovažavanja javno iznese ili pronese zamisli o nadmoćnosti ili počinjenosti jedne rase, etničke ili vjerske zajednice, spola, nacije ili zamisli o nadmoćnosti ili potčinjenosti po osnovi boje kože ili spornog opredjeljenja ili drugih osobina kaznit će se kaznom zatvora od 3 mjeseca do 3 godine." Isto tako stavak 4.: "Tko s ciljem iz stavka 3. ovog članka putem računalnog sustava rasparčava ili na drugi način učini dostupnim javnosti materijale kojima se poriče, znatnije umanjuje, odobrava ili opravdava kazneno djelo", naravno ovo se odnosi na genocid i zločine protiv čovječnosti "kaznit će se novčanom kaznom ili kaznom zatvora od 3 mjeseca do 3 godine.". Međutim, vrlo je bitno kazati u smislu potpore ovom prijedlogu zakona isto tako ili navesti nekoliko bitnih međunarodno pravnih dokumenata koji zapravo čine jedno međunarodno pravno okruženje u okviru kojeg i nastaje ovaj zakon. Prvo, dakle treba naglasiti da je Republika Hrvatska stranka Konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda. Isto tako i Protokola XII. koji se odnosi na opću zabranu diskriminacije i naravno Konvencije o kibernetičkom kriminalu a koja je u odnosu na Republiku Hrvatsku stupila na snagu 1. srpnja 2004. godine kao što smo to imali prilike u uvodnom dijelu izlaganja državnog tajnika čuti i koji je do sada potpisalo 39 država a ratificirala 21 država. Tom konvencijom ili tim dokumentom upravo su se stvorili međunarodno-pravni temelji za suzbijanje teških oblika kaznenih djela koje prepoznajemo pod zajedničkim nazivom tzv. kibernetički kriminal kao poseban oblik nezakonitog protupravnog postupanja počinjenog putem računalnog sustava. Suština, svrha i bit te konvencije, tog dokumenta može se možda sažeti u dva najbitnija elementa i to prvi koji omogućava ili svodi se na omogućavanje kaznenog progona počinitelja kaznenih djela u odnosu na tajnost, integritet i dostupnost računalnih podataka i sustava, kaznena djela u vezi sa samim računalom, kaznena djela u vezi sa sadržajem i kaznena djela u vezi sa povredom autorskih i drugih srodnih prava. I drugi element isto tako vrlo bitan, dakle tom samom konvencijom nisu predviđena rješavanja pitanja samo materijalno-pravnog karaktera već i rješavanje procesno-pravnih i vrlo bitnih pitanja, dakle pitanja pretrage, pribavljanja dokaza, ovlaštenja redarstvenih vlasti, izručenje počinitelja i obveze na uzajamnu suradnju i pomoć u otkrivanju počinitelja tih vrsta kaznenih djela. Što se tiče samog dodatnog protokola mislim da treba naglasiti i njegovu osnovnu svrhu a naravno i njegove osnovne karakteristike jer osnovna svrha ovog dodatnog protokola uz samu konvenciju jest uistinu jačanje zajedničke sposobnosti država potpisnica u borbi protiv rasizma i ksenofobije te u suzbijanju njihove promidžbe računalnim sustavom a osnovna karakteristika je da se njime proširuje djelokrug same dakle konvencije u odnosu na inkriminiranje djela rasističke i ksenofobne naravi koja djela su počinjena na informatičkim sustavima te se stvaraju osnovni preduvjeti da se propišu kao kazneno djelo u nacionalnom zakonodavstvu uz uvjet da je počinjeno namjerno ili neopravdano i naravno da se radi o tri kaznena djela, tri vrste kaznenih djela predviđenih ovim protokolom. Dakle, u prvom redu radi se o prijetnji koja je motivirana rasizmom i ksenofobijom. U drugoj situaciji radi se o uvredi isto tako motivirano rasizmom i ksenofobijom. I naravno poricanje, kao treće djelo poricanje, bitno umanjenje, odobravanje ili odobravanje genocida … [[Govornik se ne razumije.]] zločina protiv čovječnosti. Bitno je u tom smislu naglasiti da je naravno su inkriminirane i te situacije koje se odnose na pomaganje te poticanje na počinjenje tih kaznenih djela. I ne samo da je potrebno naglasiti one odredbe koje se tiču ovih dokumenata sagledavajući cjelinu ovog problema mislim da je potrebno još i dodatno analizirati odredbe našeg kaznenog materijalnog prava u smislu na institute koji se vežu na ove institute ili ih nadopunjuju. Nešto sam o tome u uvodnom dijelu kazao ali samom analizom vidimo da imamo dvije situacije. Prva je opisana u članku 89. kojim se definira zločin iz mržnje i gdje se ne radi o novom kaznenom djelu već o svakom kaznenom djelu koje je učinjeno prema osobi. Mislim da je to ovdje vrlo bitno naglasiti učinjeno prema osobi zbog boje kože ili spola, ili spolne orijentacije, jezika, vjere, političkog i drugog uvjerenja, nacionalnog ili socijalnog podrijetla, imovine, rođenja, naobrazbe, društvenog položaja, dobi, statusa ili drugih osobina. I drugu situaciju koja je predviđena kao konkretno kazneno djelo u članku 147. sam u uvodnom dijelu već i kazao. Dakle, zaključno Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podupire donošenje ovog zakona i prihvaća ga kao uistinu pravi međunarodno pravni temelj cjelokupnog usklađenja materijalnog kaznenog prava sa pravnim standardima Europske unije naravno u pogledu i oblasti nezakonitog postupanja ili počinjenja kaznenih djela putem računalnog sustava sa jasnim stavom ili sa jasno izraženim stavom da kaznena djela rasne i ksenofobne naravi predstavljaju uistinu kršenje ljudskih prava te da su stalna prijetnja ne samo vladavini prava već i demokratskoj stabilnosti. Hvala lijepa.
Hvala. U ime kluba SDP-a gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. SDP dakako pozdravlja i podržava prihvaćanje ovoga zakona odnosno ratifikaciju dodatnog protokola. Mislimo da je to nužno učiniti. To je protokol koji govori o sprječavanju širenja ksenofobije i rasizma putem računalnih sustava. Ali pogledajmo najprije kako on uopće definira što je to rasni i ksenofobni materijal. To je svaki pisani materijal, svaka slika ili bilo kakav drugi prikaz ideja ili teorija koje zagovaraju, promiču ili potiču mržnju, diskriminaciju ili nasilje bilo prema pojedincu ili skupini pojedinaca a temelje se na rasi, boji kože, podrijetlu ili nacionalnom ili etničkom podrijetlu te vjeri ako se ona koristi kao povod za bilo koje od spomenutoga. Definicija je kao što vidimo prilično široka i u smislu ove definicije na žalost moramo konstatirati da je Hrvatska prošla kroz svoje intenzivno razdoblje ksenofobije i bila zapravo zatrpana takvim materijalima koje ovaj dodatni protokol traži da budu inkriminirani i to u Kaznenom zakonu. Vjerojatno je podloga za takvu pojavu bila u ratu, u agresiji na Republiku Hrvatsku, a ta je agresija i sama bila izazvana nacionalističkom mržnjom, etničkom netrpeljivošću. Dakle, rasizmom i ksenofobijom u smislu ove definicije kako je ona navedena u ovom dodatnom protokolu. Ksenofobija pa dakle i rasizam imali su pravo javnosti u Hrvatskoj na žalost. Moramo sa zadovoljstvom reći da to danas nije tako pogotovo ne u javnom političkom govoru, pa i u govoru medija. No, na žalost ne još i u tom … [[Govornik se ne razumije.]] u svijetu interneta. Mi doduše i danas možemo naići na izjave potpuno neshvatljive da je jedna glumica kojoj je sud vratio stan nekada oduzet potpuno neopravdano izrod. Zgražavamo se nad takvim izjavama. One ne dobivaju pravo javnosti. One se prenose u medijima i one još uvijek ne nailaze na onu osudu, političku osudu javnosti kakvu bismo očekivali. Ali po ovom protokolu one će morati pretrpjeti i kazneno gonjenje, ne samo osudu. Kakva je situacija danas u Hrvatskoj? Sa zadovoljstvom kažemo da je takvih pojava sve manje i nadamo se da će potpuno nestati i gospodin Tomljanović je sad citirao govoreći u ime kluba HDZ-a naše pozitivno zakonodavstvo, naš Kazneni zakon koji između ostalog inkriminira kao što je pročitao i kibernetički oblik pojave ovoga. Ali otiđite ako imate laptop otvoren na web site “Crna legija“ na primjer. Sve je to puno upravo takvog sadržaja. Danas sam ga izvadio. To nije od prije nekoliko godina. To danas postoji u hrvatskom cyber prostoru. To vam je sve puno veličanja ustaških simbola, sve puno tih simbola i veličanja ustaštva. Sve je to vjera u Boga i poglavnika svoga. Sve je to za poglavnika i Krista protiv komunista i tako. Prema tome, takvih sadržaja danas u cyber prostoru ima. Što znači, da ako je to već u Kaznenom zakonu propisano kao kazneno djelo, da onda Državno odvjetništvo ne radi svoj posao, da se to ne goni, da se takve stranice ne otvaraju, a oni koji su ih otvorili da se izvrgavaju progonu. Prema tome, mi možda zakone imamo ali ih ne primjenjujemo. I zato je dobro da prihvatimo i ovaj dodatni protokol, pa da malo i pooštrimo kazneno zakonodavstvo jer ovdje se kaže da će se morati neke stvari uvesti u kazneno zakonodavstvo koje ne postoje. Ali da konačno i svi mi, i mi ovdje u Saboru naročito zastupnici se potrudimo da prozovemo i državnog odvjetnika i sva nadležna državna tijela, ministra unutarnjih poslova na primjer. Zašto to policija ne istražuje i ne podnosi kaznene prijave ako je to opisano kao kazneno djelo? Što radi ministar unutarnjih poslova? Radi li svoj posao? Prima li plaću? Prima. Pa zašto ne radi onda to kad to već postoji u Kaznenom zakonu ili nek to prepusti nekom tko će raditi, ako neće on. E sad nešto o onome što je govorio i kolega Richembergh. O tome je bilo riječi na Odboru za medije. Uistinu, ovdje se predviđa isticanje nekakve rezerve, pa će hrvatska strana istaknuti jednu rezervu na stavak 1. toga članka 3. E sad, zašto rezerva? Mi smo pitali državnog tajnika. On je rekao da je to po zahtjevu Državnog odvjetništva jer da je to nepotrebno s obzirom da to već postoji u našem zakonu pa mi sad ističemo rezervu. Nema potrebe da prihvaćamo taj članak ovog dodatnog protokola kad to već imamo. Meni je to objašnjenje posve nelogično. Ja sam državnog tajnika zamolio na sjednici kluba da to mišljenje Državnog odvjetništva bude podijeljeno svim zastupnicima da vidimo o čemu se tu zapravo radi. Ali vidim na klupe nije došao nikakav materijal. Prema tome, to mišljenje Državnog odvjetništva za zastupnike ostaje misterij, ostaje tajna. Dobro. Ali svejedno ako to tako i piše Državno odvjetništvo onda je to posve nelogično. To je otprilike kao da netko traži dres hod, protokol nekakav da morate doći u tamnome odijelu, a vi tome ističete prigovor i rezervu spram toga jer ste već obukli tamno odijelo. Dakle, stvar je posve nelogična. Zašto da mi ističemo rezervu prema nečem što već postoji u našem zakonodavstvu? Ako je to tako onda netko ne zna logično razmišljati i mene je stvarno zanimalo da li je istina da je Državno odvjetništvo baš takvu jednu nebulozu napisalo. Jer ako jest, onda jest to nebuloza. Mi se bunimo da nećemo prihvatiti nešto što već imamo. Pa zašto se bunimo? Pa recimo imamo to i u redu. Prihvaćamo. To je sastavni dio ovoga protokola i drago nam je da već imamo. Prema tome, ja ovdje ističem u ime kluba SDP-a rezerve, prema rezervi Vlade kad se radi o prihvaćanju ovog protokola. Bojim se da se iza toga krije jedna namjera da se ovaj protokol zapravo ne prihvati u onom duhu i u onom slovu kako je on ovdje predložen. Ima tu još jedna opasnost. Članak 6., ne opasnost, ne, ne, nikakve opasnosti tu nema ali morat ćemo bitno promijeniti ponašanje i morat ćemo ovo uvesti u kazneno zakonodavstvo. A to je članak 6. poricanje i bitno umanjivanje, odobravanje ili opravdavanje genocida ili zločina protiv čovječnosti. Naime, tu ovaj protokol traži da se to inkriminira i to svaki put kada je to priznato konačno obvezujućim odlukama Međunarodnog vojnog suda osnovanog Londonskim sporazumom 8. travnja '45. Znači, ono što je taj sud proglasio genocidom i zločinom ili bilo kojeg međunarodnog suda osnovanog odgovarajućim međunarodnim instrumentima i čiju nadležnost priznaje ta stranka, znači u ovom slučaju Republika Hrvatska. Ovo se odnosi na Haaški sud. Često još imamo pojava kod nas da se upravo to događa, poriče, bitno umanjuje ili odobrava ono što je Haaški sud kao Međunarodni sud koji ova država priznaje, proglasio kao kazneno djelo bilo genocidom, bilo ksenofobije, bilo koje drugo djelo iz domene međunarodnog prava. I konačno ja bih stvarno volio gospodine državni tajniče da materijali koji dolaze na Sabor budu pregledani. Vi ovdje u članku 2. tu piše o, veli pojedincu ili skupini pojedinaca temelji se na rasi, boji kože, podrijetlu ili nacionalnom ili etičkom podrijetlu. Prvo jasno je da se radi o tipfeleru, jer etičko podrijetlu ne znači ništa, treba pisati "etničko" i ne bi to bilo strašno da se dogodi tipfeler. Ali je strašno kad se na tri stranice to dogodi tri puta. To odmah imate na sljedećoj stranici, na stranici 8, pa na stranici 9. Pa sad zar se stvarno ne može pregledati materijal koji se šalje u Sabor, pa barem ovakve stvari ispraviti, jer to isto predstavlja jedan odnos prema ovom Visokom tijelu. Ako se baš može tako poslati svašta pa i ovako, osim toga gledajte ovo će vam ući u arhive Sabora. Ovo će ući u arhive Sabora. Jednog dana će vam se ljudi smijati i pitati pa tko je to pustio u Sabor u ovakvom obliku i mi ćemo ratificirati sada nekakvo etičko podrijetlo. To ćemo ratificirati kada budemo glasovali, osim ako amandmanom Vlade to u posljednji čas ne izmijenite, jer tek onda vam to neće ući u arhiv Sabora pa da vam se ljudi poslije toga smiju. Ali eto, unatoč ovim zamjerkama i rezervama spram rezervi Vlade, klub SDP-a će glasati da se ovaj protokol prihvati i da se po njemu mijenja i naš … zakon. Hvala lijepa.
Hvala. U ime kluba SDSS-a, gospodin zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Na Odboru za ljudska prava i prava nacionalnih manjina raspravljali smo o ovom prijedlogu protokola i naravno smatramo da je iznimno važno da ga naš Sabor donese i da bude osnova za dopunu zakona prije svega krivičnog zakona koji se tiče sankcioniranja krivičnih djela koja svrstavamo u govor mržnje ili pak svrstavamo u neke oblike zločina iz mržnje. I većina sudionika u raspravi uključujući i mene i ostale zastupnike Samostalne demokratske srpske stranke u čije ime sada govorim su se suglasili s tim da je najveći dio ovoga prijedloga u tom koji je došao pred odbore, a sada je ovdje u Saboru zapravo prihvatljiv osim onoga dijela u kojem se govori o mogućnosti da mi izrazimo rezervu za primjenu članka 3. stavka 1. ovoga protokola, a to znači da ćemo sankcionirati samo nešto što će biti neka vrsta zločina prema pripadnicima različitih rasnih, etničkih skupina ili prema strancima onako kako ih mi možemo poimati u našem društvu, a s druge strane i koji će direktno pozivati na širenje mržnje ili na širenje nasilja. Međutim postoje svi oni drugi slučajevi u kojima to spada u tanku granicu između širenja mržnje, pozivanja na nasilje i onoga što netko neće okvalificirati da je riječ o pozivanju na nasilje i o širenju mržnje. A svjedoci smo da u elektronskoj komunikaciji, posebno u komunikaciji koja se još uvijek nedovoljno razumije kao područje javne komunikacije, niti to dovoljno razumiju sami sudionici te komunikacije, a niti to javnost još uvijek dovoljno razumije, jer javnost razumijemo još uvijek kao klasičnu građansku javnost a ne kao javnost uspostavljenu uz pomoć modernih elektronskih kibernetičkih tehnologija u kojima na različitim tipovima foruma, na različitim tipovima blogova kao novoj formi javnosti sa interpersonalnim karakteristikama, ali se ulazi u sferu javnosti, dostupna je i onima koji u njoj aktivno ne sudjeluju nego je mogu čitati kao što čitaju novine a mogu se i uključiti ukoliko to žele. Imamo najrazličitije oblike privatnog govora koji sadrži elemente uvreda, govora mržnje i pozivanja na nasilje. I iz tog razloga ja mislim da je dovoljno da se ovdje na bilo koju Internet stranicu, bilo kojih od dnevnih novina i vidjet će se, posvjedočit će se u većini tekstova koji imaju bilo kakve veze sa etničkim, vjerskim, rasnim ili drugim obilježjima da je rijetko kada se može čitati nešto što ne sadrži i ova obilježja o kojima govorimo. I mi imamo kao što je gospodin državni tajnik nas uvjeravao, odredbe koje sankcioniraju govor mržnje, imamo odredbe koje sankcioniraju zločin iz mržnje, ali na žalost nemamo adekvatnih operativnih odredbi koje bi zakonodavcu, koje bi sucima, koji bi državnim tijelima omogućile da to učine, odnosno da provedu sankcije u skladu sa recimo ovdje kada se kaže članak 174. Kaznenog zakona ili pak članak 89. stavak 36. Kaznenog zakona Republike Hrvatske. Na žalost takve općenite formulacije još uvijek ne pružaju zakonodavcu, a posebno sudovima, sucima adekvatno uporište da bi to mogli činiti. Ovaj protokol je prilika da se to uradi i zato ja mislim da bi i to će biti prijedlog kluba SDSS-a i nadam se i prijedlog Kluba zastupnika nacionalnih manjina da se ukloni ova rezerva oko članka 3. stavka 1. do drugoga čitanja i ukoliko bi se uklonila ta rezerva, ja mislim da bismo mi imali dovoljno prostora da onda ove odredbe na koje se zakonodavac predlagač s pravom poziva da u tom slučaju onda može biti prostora da se one u operativnom smislu te riječi i provedu. Inače mogu se složiti sa kolegom Stazićem kada je rekao da u sferi javnoga govora i onih koji javno komuniciraju kao vidljive osobe u klasičnom tipu političke i građanske javnosti stanje kulture govorenja je daleko iznad onoga što je bilo prije pet ili deset godina. Međutim, kada je posrijedi upravo ova kibernetička komunikacija, tu je stanje, kasni za ovim stanjem otprilike za pet ili deset godina. I tu je doista onda potrebno napraviti neku vrstu promjena. Da li je to naš specifikum ili nije ja to ne mogu utvrđivati. Mogu samo govoriti na osnovi karakteristika toga govora, jer je povezan sa našim političkim kontekstom ili je to karakteristično i za sve vrste komunikacije u toj javnoj sferi. Ali jedno je sasvim sigurno s obzirom na naše iskustvo, s obzirom na naš teret, s obzirom na naše napore koje imamo u sređivanju međuetničkih, međupolitičkih, dakle ne radi se samo o etničkim, radi se naravno vrlo često i političkim, idejnim i vjerskim i svakim drugim. I u tom smislu ja mislim gospodine državni tajniče da bi ovu rezervu trebalo otkloniti i da bi Vlada trebala ovaj protokol u sljedećem čitanju uputiti i bez tog ograničenja i bez te rezerve. Zahvaljujem.
Hvala. Imamo jedan ispravak. Gospodin Nenad Stazić. Izvolite.
Kolega Pupovac! Moram vas nažalost ispraviti. Nema drugog čitanja. Ovaj zakon donosimo kolega Pupovac po hitnom postupku. Nema drugog čitanja i nema mogućnosti da Vlada to ispravi do drugog čitanja. Imamo jedino mogućnost da Vlada amandmanom intervenira do glasanja ili da do zaključenja ove rasprave do koje će doći vrlo brzo interveniramo mi amandmanom. Osobno mislim da ako bi, kako bi to napravio klub SDP-a da bi to bilo osuđeno na propast već samim time što to radi klub SDP-a, ali pozivam vas kao koalicijskog partnera prema kojem će možda imati više Vlada uvažavanja nego prema nama, da to učinite, ili da naprosto pozovemo Vladu pa da onda to napravi svojim amandmanom, jer je ova rezerva uistinu predstavlja rezervu da se ovo uopće ovako izglasa.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospodin Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ova točka dnevnog reda dobra je prilika da se skrene pažnja na ono na što su upozorili i prethodnici da se ustvari još jednom ponove razlozi zbog čega je Vijeće Europe i donijelo ovaj dodatni protokol jer je ovo dodatni protokol na Konvenciju o kibernetičkom kriminalu pa se sada ova djela posebno, na njim se posebno podsjeća. Dakle, Vijeće Europe podsjeća da su svi ljudi rođeni slobodni i da su jednaki u dostojanstvu i pravima. Podsjećaju da djela rasne i ksenofobne naravi predstavljaju kršenje ljudskih prava te da prijete vladavini prava i demokratskoj stabilnosti. Podsjećaju također i sada naravno dolazimo u ono šta je, računalni sustavi, svjesni su da računalni sustavi nude dosada neviđene načine za olakšavanje slobode, izražavanje i komuniciranje u svijetu. Priznaju da je sloboda izražavanja jedna od glavnih temelja demokratskog društva. I svjesni su potrebe za osiguravanjem prikladne ravnoteže između slobode izražavanja i djelotvorne borbe protiv dijela rasne i ksenofobne naravi. Dakle, na neki način pokušava se pronaći dobra ravnoteža između prava na izražavanje, na slobodu govora, a Internet je u svakom slučaju, mi, ne želim sad ja diskriminirat nekoga prema godinama, ali činjenica da se mlađa populacija više koristi Internetom, tako da je na neki način mlađa populacija i poprimila svijest i naviku o tome da Internet služi za dosta slobodnije izražavanje. Međutim s druge strane Internet sve više postaje ne samo na neki način ekskluzivan medij mlađih nego postaje jako dostupan svima i na neki način zamjenjuje i dnevne novine i televiziju i radio u saznavanju vijesti, u informiranju itd. Uostalom i pripremajući se za ovu raspravu, tražeći definiciju ksenofobije poslužio sam se recimo Wikipedijom, pa sam na nekoliko jezika, jer to nam omogućuje … [[Govornik se ne razumije.]] koja definicija ksenofobije. Činjenica je da je kao što je gospodin Stazić spomenuo, takav govor a bio, možemo reći dosta prisutan u Hrvatskoj i u ostalim okolnim zemljama čije smo televizijske programe mogli pratiti zbog sličnog jezika, činjenica da je bio prisutan i da je na neki način kod jedne generacije u njenom odrastanju to postao dosta uobičajeni način govora, tako da svijest o tome kako pogubne mogu biti posljedice takvog načina govora i izražavanja treba širiti još od vrtića, od škola, jer i danas smo svjedoci tužnih scena prema pojedinim, koncertima pojedinih pjevača na, upravo najmlađi nose obilježja i oznake nekih režima kojima više nikada nije bilo mjesto tu, a nije naravno ni danas. Zbog toga ova rezerva koja je prisutna ne bi trebala biti rezerva. Naime, prilikom donošenja Kaznenog zakona u svakom slučaju bilo bi dobro ukloniti sve moguće rupe u zakonu koje se mogu, koje neki iskusni odvjetnici mogu pronaći. Primjerice da li je kazneno djelo počinjeno ukoliko je počinjeno na serveru izvan Hrvatske zbog toga što je Internet medij dostupan u cijelom svijetu? Da li se on odnosi samo na hrvatske građane ili oni koji mogu takav materijal učiniti dostupnim hrvatskim građanima? Prema tome potrebno je jako dobo napisati tak zakon koji bi ovo regulirao i tu ne bi trebalo imati rezervu. Postavlja se pitanje kako kontrolirati? Mi smo imali nekad jednog ministra unutarnjih poslova koji je evo za jedan benigni video klip koristio server odnosno pohvalio se da je koristio server, pa kad ga je naravno Internet zajednica uhvatila da je time prekršio više zakona, onda se povukao ali ostao je onaj slavi naziv "Yubito". Ali evo, danas imamo odgovor na zastupničko pitanje kolegice Marije Lugarić, gdje je ministar unutarnjih poslova obavijestio nas o sljedećem. Dakle, da je od strane policijskih službenika poduzeta akcija koji je cilj bio utvrđivanje osobe te i te koja je pod nadimkom tim i tim na Internet stranici toj i toj objavljivala tekstove. Sve mjere i radnje koje su poduzete u tu svrhu uključujući i utvrđivanje IP adrese poduzete su na zakoniti način u skladu s policijskim ovlastima. Zatim kaže, utvrđeno je da je kreator tog i tog bloga objavio preko 100 postova, od kojih je 33 objavio u radno vrijeme. Dakle, moguće je vidjeti kada i gdje. Također poduzete su mjere s ciljem provjere korištenja podataka sadržanih u evidencijama. Dakle, govori se o tome da je u to radio, da li je za vrijeme radnog vremena, da li je koristio računalo na radnom mjestu itd. Prema tome, moguće je istražiti sve te stavke. Ako se za ovako benignije stvari gdje sigurno nije bilo korištenje ovih ksenofobnih izraza, nego u dnevno političke svrhe na lokalnoj razini. Ako je tad Policija mogla postupat, onda vjerojatno može postupat i za neke komentare što je gospodin Pupovac spomenuo na portalima dnevnih novina npr., na forumima koji su otvoreni i mislim da je u svakom slučaju potrebno onda propisati da takvi portali recimo moraju obavezno tražiti registraciju onih koji mogu to koristiti, pa ukoliko ne obrišu oni sami taj post mogu nekoga tko na takav način kazneno, na takav način širi mržnju mogu ga prijaviti policiji sa njegovim e-mailom pa je puno lakše otkriti nego ovoga gospodina za kojega je policija postupala. Također kako smo svjesni da je prije bilo dosta dakle takvoga izražavanja, ali da se oni mogu još danas u rijetkim slučajevima naći, međutim nije rijetko da osobe koje su prepoznate u široj javnosti po tome budu gosti ponovo na javnoj televiziji, onda ukoliko već se nisu ispričali stoga možda bi se u tom slučaju moglo barem staviti ono zabranjeno za mlađe od određenog broja godina ili da se jednostavno reagira na takve činjenice. Najpoznatiji je jedan pjevač, kojega neću reklamirati, međutim koji se nikad nije ogradio niti ispričao zbog pjesme koju je pjevao, koja je očito imala ksenofobnu notu, da ne kažem još nešto gore širenje mržnje, međutim i danas se može vidjeti na javnoj televiziji podsjećajući i na tu epizodu. Prema tome, potrebno je u svakom slučaju uvijek širiti svijest o toj štetnosti, potrebno je da svi imamo osjećaj i nultu toleranciju na to i slučaju nisam ni za pravu, a kamoli za stvarnu rezervu prema ovome protokolu. Protokol predlažem da se prihvati u cijelosti i da se članak 4. ovog Zakona o rezervi izbriše. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku, gospodin Stazić. Izvolite.
Ne radi se kolega Arsene o tome što policija može ili ne može, nego se radi o tome što ona hoće ili neće. Policija može i hoće pronaći tko je, kada, u koje vrijeme, s kojeg računala napisao na svom blogu nešto negativno o gradonačelniku HDZ-a, ali može a neće istražiti tko održava web stranicu crna legija.
Odgovor, gospodin Bauk. Izvolite.
Kolega Staziću, govorimo o dvije stvari. Jedna je o svijesti društva i osjetljivosti društva i osudi društva na ovakve istupe. To je veći problem trenutno. Ono što je manji problem je u svakom slučaju policija, čim policija može, onda samo treba promijeniti vlast pa da hoće, to je manji problem i to se rješava kratkoročno, ove stvari se rješavaju od najmanjih dana od odgoja, od škole, od vrtića i pozivam sve kolege da sudjelujemo na neki način u pravilnom odrastanju i educiranju naših najmlađih koji će u svakom slučaju za 5 godina će i najveći dio informacija, svi ćemo ih primati s Interneta, a što se tiče policije, evo ja vjerujem da će sada i htjeti kad donesemo ovaj Zakon.
Hvala. Gospođa zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Kada je Hrvatska već daleke 2001. potpisala Konvenciju o kibernetičkom kriminalu i već u listopadu 2002. godine Hrvatski sabor potvrdio tu Konvenciju, moram istaknuti da je Hrvatska bila jedna od prvih zemalja koja je to učinila. Odmah nakon toga, dakle nakon potpisivanja, odnosno ratificiranja Konvencije prionulo se i obvezama iz te Konvencije, tj. izmjeni Kaznenog zakona. Pa smo tako u onoj poznatoj noveli 2003. godine inkriminirali i bolje označili rasnu i drugu diskriminaciju, a već u stavku 4. istog člana propisali jednako tako da je to posebno opasno kazneno djelo ako se učini pomoću računalnog sustava. Naravno kao što vam je svima poznato, nakon 2003. godine ta novela je ukinuta sa dalekosežnim posljedicama i dan danas jer smo malo ovako na rate dopunjavali taj Kazneni zakon i tek sljedeće godine imali smo ovu inkriminaciju. Međutim, pustimo što je bilo. Evo sada pred nama je ovaj Prijedlog Zakona o potvrđivanju dodatnog protokola, ali kako Hrvatska namjerava, kao što su rekle kolege prije mene izraziti rezervu upravo prema najvažnijoj odredbi, a to je širenje rasnog i ksenofobičnog materijala pomoću računalnog sustava, pitamo se onda čemu uopće i potpisivanje ovog dodatnog protokola? A zašto ovo ovakvo i postavljam? S obzirom, ako vam je poznata malo naša sudska praksa, ali ne samo nego praksa tijela progona, o čemu je i kolega Stazić sada govorio i ne samo u ime kluba, nego i replicirajući, posebno je istaknuo upravo naš taj problem, čak ne toliko u neadekvatnoj i još uvijek nepotpunoj normativi koliko još uvijek neiskazanoj jednoj apsolutnoj volji i riješenosti da se riješimo ovakvih stvari. Nije dovoljno samo od vremena do vremena, što je svakako za pohvalu čestitati Božić, recimo riječima Kristo se rodi. Ali vidite i dan danas, evo prije nepunih mjesec dana, 20-tak dana u Zadru se skandira ubij, ubij Srbina i nitko tu ne reagira. Nikom ne pada na pamet da reagira. I znate šta se još događa? Mladići se obuku u crne odore, stave uredno kapu sa slovom "U" valjda misleći da se na, valjda misleći da se radi o nekakvoj narodnoj nošnji. I nitko na to, nitko živ na to ne reagira. Kasnije se. … [[Upadica se ne razumije.]] A zašto mislite vi stalno o petokraki? Vi ste opsjednuti petokrakom. Nikako petokraka vama iz glave. Pustite sad petokrake. I vidite, upravo ta uzročno posljedična veza koja je potrebna, i koju je potrebno ostvariti primjenom, apsolutnom primjenom te odredbe članka 3. bila bi dovedena do u pitanje. Vi znate od vremena do vremena pojavljuju se ovakve stvari koje sablažnjavaju našu javnost, a onda Vlada eto pritisnuta pritiskom javnosti i reagira, pa je tako reagirao i naš premijer Sanader još 2006. godine u ljeto, u 7. mjesecu kada je rekao da, nama je potrebno to kazneno djelo, naredio sam Ministarstvu pravosuđa da izvoli pripremiti inkriminaciju koju smo imali u našem Kaznenom zakonu veličanje fašističkih i totalitarnih sustava, međutim kako onda tako i sada. To se opet, to se još uvijek nije dogodilo. A u ovom članku 6. koje izrijekom govori da poricanje bitno umanjivanje, odobravanje ili … [[Govornica se ne razumije.]] genocida ili zločina protiv čovječnosti je nešto što se mora naći u našim inkriminacijama, to također ima i Njemačka jedno i drugo kazneno djelo, i vrlo rigorozno kažnjava. Prema tome, odrediti ovako jednu rezervu prema odredbi članka 3. praktički imat ćemo poznavajući nas mrtvo slovo na papiru. Hrvatskoj to ne treba, Hrvatska se odlučila u svom pravcu prema Europi mi se ne trebamo bojati i mislim da to na kraju krajeva to Vlada otvoreno i verbalizira. Prema tome, čemu ove rezerve. Mislim da će nas onda malo i sa rezervom promatrati. To nama ne treba. Hrabro u ovu primjenu ovog protokola odnosno potvrđivanja zakona o potvrđivanju dodatnog protokola ove konvencije i tada ćete imati našu apsolutnu i podršku i riješenost. Mislim evo neka Vlada još malo odnosno predstavnik Vlade poruči i izvijesti o ovome Vladu. Mislim da bi bile ipak neke štete. Mi se posebno ipak promatramo. Čemu ovo? Bar na ovakvim stvarima ne trebamo zatezati konopac. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku gospodin Davor Bernardić. Izvolite.
Evo, spomenuli ste Zadar i spomenuli ste isticanje ovih simbola. Pa to je zapravo primjer kako se u biti u određenom trenutku Internet bi mogao djelovati pozitivno, dakle uz sve nekakve negativne stvari da su ti ljudi koji veličaju državu 41. do 45. u Zadru koristili Internet onda sigurno ne bi to radili u Zadru budući da je u to vrijeme taj dio Hrvatske odcijepljen. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Samo jednu rečenicu. Naš je problem umanjivanje jednog a uveličavanje drugog i obratno. To je naš glavni problem. Kad se tog problema riješimo sve će biti u redu. Zaključno gospodin državni tajnik Dražen Bošnjaković. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, dame i gospodo. Kao prvo, zahvaljujem svima koji su sudjelovali u ovoj raspravi. I ono što nije upitno mislim da nije upitan ovaj protokol, da ga doista treba donijeti. Ono što je bilo jedino postavljeno pitanje bila je određena rezerva prema ovoj rezervi koja je unutra navedena. Zbog čega rezerva? Rezerva je omogućena člankom 3. samog protokola. Već kao što je uvaženi kolega Stazić u svom uvodnom izlaganju pročitao iz članka 2. definiciju rasnog i ksenofobnog materijala i sam je ustvrdio da je to jedna vrlo široka i vrlo opsežna definicija. I sukladno inicijativi našeg Državnog odvjetništva da bi bilo dobro iskoristiti mogućnost koju pruža članak 3. stavak 2. ovog protokola koji kaže da stranka može pridržati pravo da ne zahtijeva kaznenu odgovornost za ponašanje utvrđeno odredbama stavka 1. ako materijal iz članka 2. stavka 1. zagovara, promiče ili potiče diskriminaciju koja nije povezana s mržnjom ili nasiljem ukoliko postoje drugi djelotvorni pravni lijekovi. U tome je smisao. Postoje određeni materijali. Nije svaki vic, nije svaka šala, nije svaka karikatura, nije svaki kritički napis, nije svaki esej, nije svaki sadržaj koji u sebi može imati i sadržavati određene elemente diskriminacije, ali on ne bi trebao biti kaznena zona. I ova rezerva nam omogućava slijedeće, to znači kada budemo kao posljedicu donošenja ovog zakona o potvrđivanju ovog dodatnog protokola, kada budemo mijenjali Kazneni zakon i unosili nove inkriminacije da ne moramo unesti sve u kaznenu zonu nego da možemo voditi brigu o toj jednoj finoj tankoj liniji između onoga što je dozvoljeno i između onoga što nije dozvoljeno, između onoga što je karikatura a ne poziva na mržnju, ne poziva na nasilje, između nekog sadržaja koji je kritički a ne poziva na nasilje i upravo zbog toga je ta rezerva. Ja sam inače i danas, jer moram priznati kad sam ja čitao ovaj tekst i meni je malo to izgledalo u početku zbog čega mi sad imamo rezervu. Nemamo doista rezervu i ne želimo niti u jednom trenutku u ovoj borbi protiv diskriminacije potegnuti što se kaže ručnu kočnicu. Želimo biti beskompromisni i želimo ići do kraja. Međutim, ova rezerva je tehničke prirode, to znači ne svaka karikatura, ne svaki tekst, ne svaki vic i šala u kaznenu zonu. Znači, nije sve da bi se moralo kazneno inkriminirati. Mi imamo u okviru našeg kaznenog sustava člankom 174. predviđeno određeno kazneno djelo koje ne pokriva sve ovo što ovaj protokol traži. Zato ćemo mijenjati Kazneni zakon i ugrađivat ćemo nove inkriminacije. Mi imamo i u okviru Prekršajnog zakona, u okviru Zakona o javnom redu i miru također određene inkriminacije koje ne pokrivaju dovoljno. Ja sam i danas razgovarao sa Državnim odvjetništvom baš u toj namjeri da još jednom preispitamo tu rezervu da li zadržati rezervu ili ne. I nadalje oni ustrajavaju da je to jedno tehničko pitanje. Što se mene tiče ja doista nemam nikakvi rezervi za to ako bi bio amandman iz bilo kojeg kluba i zato mislim da bi bilo možda dobro evo da se još radna skupina koja je na ovome radila, da se još jednom prije glasovanja nađe pa eventualno ovo što je klub SDP-a i predložio da eventualno ako je to potrebno, ako postoje uvjeti da vidimo vezano za tu rezervu. Ali hoću reći, niti u primisli nam nije da tom rezervom želimo zapravo imati nekakav kompromis u borbi protiv znači inkriminacija i protiv ovih diskriminacija vezanih za rasizam, vezano za ksenofobiju. Evo, gospodine predsjedniče, ja se zahvaljujem još jednom svima na raspravi.
A ja bih tomu dodao ako se do petka ne možete dogovoriti ili to još jedan put detaljno razmotriti i ocijeniti taj da tako kažem tu finu formulaciju onda ne moramo ako ne uspijete do petka ne moramo ni glasovati u petak o ovom zakonu, možemo slijedeći tjedan kad možete osigurati da to raščistimo jer ovo je ipak vrlo osjetljiva stvar i ja mislim da traži jedno ponovno preispitivanje i vidjeti kako to najbolje riješiti. Evo, to je moje mišljenje. Zaključujem raspravu. Dakle, glasovat ćemo kada za to bude uvjeta. A sutra nastavljamo u 9,30 sati sa točkom dnevnog reda broj 7. Prijedlog zakona o područjima i sjedištima sudova, P.Z.E. br. 30. Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju dodatnog protokola o Konvenciji o kibernetičkom kriminalu itd. odgađamo kao što smo i najavili radi mogućeg usuglašavanja i prihvaćanja primjedbi, moguće prihvaćanje primjedbi pa ćemo to ostaviti za slijedeći put.