Zastupnici, molim da zauzmete svoja mjesta. Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, otvaram 29. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su osim zastupnika pozvani naši redoviti gosti, predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici OHR-a, OSCE-a i drugih međunarodnih organizacija u BiH koji redovito prate rad našeg doma, predstavnici određenih nevladinih organizacija. Srdačno pozdravljam sve nazočne i zahvaljujem se što su se odazvali našem pozivu da nazoče sjednici Doma. Pozdravljam i predstavnike medija i zahvaljujem na pozornosti koju posvećuju radu Parlamenta. Napominjem da smo o održavanju sjednice pravodobno izvijestili relevantne ...u Javnom RTV servisu BiH, a radi organiziranja izravnog televizijskog prijenosa sjednice. Prema informaciji službe, konstatiram da je sjednici nazočno 39 zastupnika. Nemamo ...najavljeno opravdano odsustvo nijednog zastupnika. Dva su znači odsutna. Prema tome, sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Dame i gospodo, prije rasprave o prijedlogu dnevnog reda, želim kazati nekoliko riječi. Naime, kao što ste zamijetili, došlo je do rotacije na čelu ovog visokog doma, nakon isteka osmomjesečnog razdoblja u kojem je Domom predsjedavao uvaženi kolega Milorad Živković. Ovom prigodom želim se zahvaliti doktoru Miloradu Živkoviću na korektnoj suradnji i konstruktivnom radu u proteklom razdoblju i naravno poželjeti da naša suradnja i dalje bude na visokoj razini. Također, želim pozvati sve vas na korektnu i što bolju suradnju i u idućih osam mjeseci moga predsjedanja ovim domom, kroz klubove i pojedinačno, jer uspješnost ovog doma svakako ovisi o suradnji svih klubova i zastupnika sa Kolegijem Doma. Unaprijed vam se zahvaljujem na korektnosti i dobroj suradnji. Također, pozivam i medije da korektno prate rad ovog doma. Poštovane dame i gospodo zastupnici, vi ste u pozivu za sjednicu dobili prijedlog dnevnog reda. Osnovne materijale za predložene točke dnevnog reda, dobili ste ranije, a 2 naknadno su nam sukcesivno, kako su pristizali, dostavljana mišljenja i izvješća nadležnih povjerenstava o materijalima. U međuvremenu, iz opravdanih razloga, došlo je do izmjene prijedloga dnevnog reda. Iz predloženog dnevnog reda, skinute su dvije točke: Točka 8. Prijedlog okvirnog zakona o srednjem stručnom obrazovanju i obuci u BiH, na zahtjev nadležnog Ustavnopravnog povjerenstva. Naime, povjerenstvo je 10. svibnja Kolegiju dostavilo zahtjev za produljenje roka za dostavu izvješća, što je Kolegij prihvatio. Isto tako, točka 2. Prijedlog zakona o graničnoj kontroli. Također je nadležno povjerenstvo zatražilo produljenje roka za dostavljanje mišljenja o principima, i to je isto tako Kolegij odobrio. Dnevni red je dopunjen jednom točkom: Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlozima zaključaka zastupnika Zlatka Lagumdžije s 9. zajedničke sjednice oba doma. Dužan sam napomenuti da je poslovničke uvjete za uvrštavanje u dnevni red ispunila i Odluka predsjedatelja Vijeća ministara o razrješenju ministra vanjskih poslova i zamjenika ministra civilnih poslova i zamjenika ministra obrane, a da ista nije uvrštena u dnevni red iz opravdanih razloga. S obzirom na tragičnu prometnu nesreću u kojoj su smrtno stradali otac i baka gospodina Igora Crnadka, Kolegij Doma je odlučio da ovu točku uvrsti u dnevni red za narednu sjednicu. Uime Zastupničkog doma i osobno, obitelji Crnadak izražavam iskrenu sućut u njihovoj žalosti. Također, Prijedlog zastupnika SDP-a za izmjene i dopune Izbornog zakona BiH, koji je upućen u proceduru, sukladno članku 127. Poslovnika Zastupničkog doma, nije uvršten u dnevni red, jer su prestali razlozi navedeni u obrazloženju prijedloga. Izmijenjeni prijedlog dnevnog reda ste dobili na zastupničke klupe. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Uvažena zastupnica Marković.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Koleginice i kolege poslanici, ja želim da predložim jednu tačku dnevnog reda koja bi se formulisala u vidu zaključka a koji bi se uputio Savjetu ministara. Naime, prijedlog tog zaključka glasi: Zadužuje se Savjet ministara BiH da pokrene postupak identifikacije imovine bivšeg Saveza komunista BiH i sprovede odgovarajuće zakonske procedure kako bi se ista oduzela od sadašnjih korisnika. Savjet ministara je dužan da svaka tri mjeseca obavještava Parlamentarnu skupštinu BiH o ovim aktivnostima. Ja želim odmah da iznesem i svoje obrazloženje zašto predlažem ovakav zaključak dnevnog reda u dnevnom redu, a eventualno i raspravu o tom zaključku. 3 Zato što je svima nama poznato da u BiH postoji jedna politička partija koja je istovremeno u ovom domu i parlamentarna stranka a koja bezobzirno i na svojstven način koristi svu imovinu koja je ostala iza Saveza komunista BiH. Iako bi ovo mogla da bude inicijativa poslanička, ja sam se odlučila, ipak, da ovo predložim u dnevni red, ne samo da bi to bio zaključak radi zaključka, nego iz razloga da se narodu vrati ono što je njegovo. I ne samo to nego da se izvrši razotkrivanje crvenkastih manipulatora koji nemoralno koriste narodnu imovinu, a predstavljaju se kao spasitelji BiH i njena jedina progresivna budućnost. Da je to tako, utvrdićemo i sami, ako sami sebi postavimo nekoliko pitanja, od kojih ću ja samo iznijeti nekoliko. Kako nazvati nekoga ko koristi poklonjeni mercedes, i to ne jedan i ne jedanput, a priča o socijalnoj pravdi, nekoga ko potroši za šankom u Parizu 4.000 KM poreskih obveznika, a kod donošenja budžeta se zalaže za pomoć poljoprivrednicima? Kako nazvati nekoga ko svog stranačkog kolegu povede u Njujork u UN da mu pomogne kako bi bolje i više nablatio RS, a zalaže se za pomirenje u BiH? Nekoga ko bez ikakvog efekta ode u Crnu Goru sa svitom na kojoj bi mu pozavidio i predsjednik SAD-a i pri tom potroši oko 200 penzija u BiH, a pri tom se zalaže za dostojan život penzionera? Kako nazvati ostale iz ove družine koji se jedan dan penzionišu, a sutradan podnesu zahtjev za primanje plata i naknada u Parlamentu. Nekoga koji dva puta glasaju da se donese Zakon o platama, nakon toga, ne učinivši ništa da se on popravi, organizuju proteste protiv svojih kolega? Kako nazvati one koji imaju primanja u dvocifrenom iznosu od hiljada maraka, a narodu pričaju o teškom životu, ili nekoga koji se dan prije složi o dnevnom redu, a sutradan, i to samo kad su kamere upaljene, prave cirkus od Parlamenta? Kako nazvati onoga koji ne učestvuje u radu komisija i nikada nije do kraja na sjednicama Parlamenta, nego samo na tačkama dnevnog reda koje prenose TV kamere? Kako nazvati stranku koja nabija nogom reformske zakone a koji su preduslov za potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i time nabija nogom evropsku budućnost BiH i EU? Nekoga ko hoće razbiti nos predsjedniku Vlade nama susjedne države, koji ima takve članove, kako nazvati nekoga ko ima takve članove, takvu politiku, politiku stranke koja ruši, a ne izgrađuje, koja poziva na nered i haos u državi? To su samo neka pitanja koja sam ja postavila sebi a vjerujem da svi vi o njima dosta znate i znate dosta odgovora na ova pitanja, ali ja želim da mi o tome javno progovorimo i želim da ovaj parlament zauzme stav kao i Savjet ministara BiH da je ovog društva obaveza da ono što je narod stekao i stvorio svojom članarinom ili bilo na koji drugi način se vrati narodu. Stoga ja tražim da se ova tačka dnevnog reda uvrsti u dnevni red, u vidu zaključka a rekla sam, eventualno, moguće otvoriti raspravu o tome. Hvala vam.
Zahvaljujem. Je li gospodin Bećirović replika ili rasprava? Rasprava. Prethodno imam prijavljenog uvaženog zastupnika Novakovića.
Uvaženi predsjedavajući, članovi Savjeta ministara, predstavnici nevladinih organizacija, međunarodnih institucija, kolege i kolegice poslanici, prvo bih želio da čestitam novom predsjedavajućem i da mu zaželim da ovaj mandat izdrži, znači do kraja, naravno. Kad kažem izdrži, mislim i uspješno, znači da ... prođe ovih osam mjeseci. Ja sam htio samo upozoriti na jednu stvar i odmah da kažem: ne predlažem da se ta tačka skine sa dnevnog reda, ali mislim da smo napravili poslovnički propust. Naime, tačka 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuna Zakona o finansiranju političkih partija je raspravljana na Komisiji za finansije prije nego što je utvrđen ustavnopravni osnov na Ustavnopravnoj komisiji, čime je napravljena povreda Poslovnika. Naime, jasno je da se Komisija za finansije mogla ovim baviti tek nakon utvrđivanja ustavnopravnog osnova od strane Ustavnopravne komisije. Ali imajući, ponavljam, u vidu znači da je dan nakon toga izglasan ustavnopravni osnov, ne predlažem skidanje, ali bih molio da ubuduće znači obratimo pažnju da nam se ovakve stvari ne događaju. I naravno, kad sam, prokomentarisaću, odnosno, ovaj prijedlog tačke dnevnog reda, jer shvatio sam da je to sada predlog tačke dnevnog reda u raspravi, da bi se Klub SDS-a mogao opredeliti da li da podrži ili ne. Ja bih volio da znam konkretno, znači: ko je taj ko je trošio 4.000 maraka za šankom, ko je taj ko voza mercedese, jednostavno trebaju nam neke dodatne informacije kako bismo mogli da se izjasnimo. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Novakoviću i na preporukama i na dobrim željama. Sljedeći se za riječ prijavio uvaženi zastupnik Denis Bećirović.
Uvaženi predsjedavajući, uvažene kolege, cijenjeni predstavnici medija, s obzirom da smo evo raspoloženi danas da mimo ponuđenog dnevnog reda uvrštavamo nove tačke dnevnog reda, ja predlažem da ne idemo daleko u prošlost već da krenemo od ove bliže prošlosti. Tako – za razliku od kolega iz SNSD-a koji imaju ovu inicijativu, sasvim legalno su je uputili – ja predlažem sljedeću tačku dnevnog reda, ako je moguće za današnju sjednicu, ako ne, onda za narednu sjednicu, a sljedeća bi tačka dnevnog reda bila: Informacija o tome ko su dobitnici odlikovanja i priznanja koja je od 1992. do 1995. godine uručio najtraženiji ratni zločinac i haški bjegunac Radovan Karadžić i da li je tačno da je ovaj Karadžićev Zakon o odlikovanjima usvojen 27. aprila 1993. godine još uvijek na snazi u RS. Tražim od Vijeća ministara, posebno od Ministarstva za ljudska prava u Vijeću ministara, da nam dostavi cjelovitu informaciju o ovome jer ako je ovo tačno, a neću unaprijed da govorim, mislim da je to zaista skandalozno i za BiH i za civilizovanu Evropu i tražim da to bude tačka dnevnog reda, a vjerujem da se ni tom prijedlogu neće niko protiviti. Ako je dakle nemoguće danas, onda predlažem da se danas zaključkom odredimo da to bude tačka dnevnog reda na narednoj sjednici Predstavničkog doma. Zahvaljujem. 5
Ja ću vas samo zamoliti, i uvaženu zastupnicu Marković i uvaženog zastupnika Denisa Bećirovića, znači da se precizno izjasni o naslovu točke dnevnog reda koju predlaže i da je dostavite ovdje, znači u pisanoj formi. I gospodina Bećirovića da se odredi da li traži da se danas uvrsti ta točka u dnevni red. Ja ne bih želio odlučivati u njegovo ime: da li je to danas ili na nekoj narednoj sjednici. Riječ ima uvaženi zastupnik Križanović.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Dozvolite mi, prije svega, da i ja uime Kluba SDP-a čestitam gospodinu Lozančiću i da mu zaželim uspješno vođenje ovog doma u narednom periodu. Ja ne bih želio replicirati i polemizirati sa kolegicom Marković. Zaista, iskorištena je jedna legitimna inicijativa za blaćenje i lamentiranje o jednoj političkoj partiji, znate, sa puno navoda nekakvih zloupotreba, a da se pri tome ne da nikakva argumentacija. Uostalom, to je zloupotrijebljena inicijativa poslovnička da bi se govorilo o jednoj političkoj partiji. Ja nemam namjeru, naravno, niti mi je nakraj pameti da to .. demantiram ili da ... iskoristim isto pravo pa da kažem svoje mišljenje o drugim partijama ovde u Parlamentu. Pošto se ovde radi o pokretanju inicijative, odnosno zaključka da Vijeće ministara oduzme imovinu SDP-a, mislim da je to prejudiciranje i, evo ako mogu da pripomognem u formuliranju, mi ćemo podržati inicijativu da Vijeće ministara da informaciju o legalnosti imovine kojom raspolaže SDP. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Križanoviću. Ispravka netočnog navoda: uvaženi drugi zamjenik predsjedatelja, doktor Milorad Živković.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Ujedno želim da se pridružim čestitkama i željama za uspješno predsjedavanje ovim domom u narednom periodu. Naime, netačan navod je da, koliko se meni čini, uvažena koleginica nijednom riječju nije pomenula Vašu partiju. To što ste se Vi našli u tome, i sada javno ovde rekli da je to SDP, to je Vaš problem. I kad sam se već javio u vezi sa time, hoću da kažem u vezi sa tim zaključkom da ga apsolutno podržavam jer smatram da navjeća pljačka narodne imovine nije se desila privatizacijom niti pojedinačnim lopovlucima, nego organizovanim kriminalom grupe 6 pojedinaca koji su u ime partije prisvojili ogromno bogatstvo, izdajući i ubirući velike naknade za imovinu bivšeg Saveza komunista BiH. Naime, koliko je meni poznato, u RS-u je bivša imovina Saveza komunista data na korištenje institucijama kao što je Tužilaštvo itd. i da imovinu u Federaciji je okupirala kako ste vi već nazvali stranku, koja rentira te prostore i služi za enormno bogaćenje pojedinaca, što bi bila prva faza, a nakon toga i upotreba sredstava za dolazak na vlast sa komunističkim programom. Kada bude rasprava u vezi s ovom tačkom dnevnog reda, ja ću predložiti da se u ovome zaključku doda još i da se utvrdi tačan iznos do sada zarađenih sredstava u vezi sa izdavanjem te imovine i, naravno, da se to vrati narodu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sljedeća je prijavljena za raspravu uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Dozvolite da uime Kluba Stranke za BiH izrazim zahvalnost dosadašnjem predsjedavajućem i da novom predsjedavajućem Parlamentarne skupštine, odnosno Predstavničkog doma poželim uspjeha u narednom periodu za vrijeme njegovog predsjedavanja. Ja imam potrebu da vas podsjetim da smo mi na raspravi o dnevnom redu. Ovo govorim iz razloga što diskusije i inicijative, koje su se čule maloprije, više mi liče na inicijative poslanika prije nego na raspravu, odnosno eventualno usvajanje dodatnih tačaka dnevnog reda sa, evo, odgovarajućom elaboracijom. Evo, ja ću zastati nad inicijativom koja je podijeljena poslanicima: da se zaduži Savjet ministara da pokrene postupak. Dakle, ovo bi više bila inicijativa prema Vijeću ministara. Ja u tom smislu mislim da bi bilo bolje da se kao takva tretira. Ukoliko nam nakon te inicijative ili realizacije te inicijative, Vijeće ministara, s obzirom da je adresa inicijalno potekla odavde, dostavi odgovarajuće materijale, na osnovu čega bismo vodili raspravu, ja mislim da bi tada ta rasprava imala zaista svoje svrhe. Bojim se ovako da bez ikakvog papira pred sobom, bez ikakvih konkretnih podataka ili možda neko o nečem raspolaže više, neko nikako itd., ova govornica Parlamentarna bi se danas pretvorila u međusobne optužbe i mislim da bismo vodili rasprave koje ne bi bile korisne. Jednako tako mislim da i kolega Denis Bećirević, ono što je predložio, više pokrenuo u formi poslaničkog pitanja i inicijative, pa, ukoliko nakon odgovora, odnosno reakcije odgovarajućih institucija, to vrijedi ili zavrijeđuje da bude tačka dnevnog reda, ja predlažem da je kao takvu tretiramo. Dakle, ovo je, podsjećam, bilo povodom inicijativa vezano za usvajanje dnevnog reda. Konkretno, kada je u pitanju dnevni red, s obzirom da Poslovnik Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH omogućava i različite modalitete glasanja o pojedinim tačkama, između ostalog, mi nemamo više poslovničkih barijera da se o nekim tačkama 7 izjašnjavamo tajno. Ja bih, tim povodom, zamolila da se imenovanja u svim institucijama koje nose obilježje nezavisnih institucija, a zavisne su samom činjenicom imenovanja, odnosno uspostavljanja, je li, odgovarajuće strukture, i kadrovske i institucionalne, od ovog parlamenta, ja bih u tom smislu predložila da uvedemo kao praksu tajno glasanje. U tom smislu, predlažem da se kod tačke 15. Imenovanje generalnog revizora i zamjenika generalnog revizora izvrši tajno glasanje, odnosno izvrše pripreme za tajno glasanje Predstavničkog doma. Zahvaljujem.
Zahvaljujem uvaženoj zastupnici. Nema više prijavljenih ... Ima. Uvaženi zastupnik Zlatko Lagumdžija.
Očigledno je da se nastavlja ova strategija da SDP treba da bude na tapetu za stanje u zemlji, umjesto onoga ko za to odgovara. A ja mislim da ukoliko imate te namjere mi želimo da vas podržimo u tome da se s tim ide do kraja i da stvari se zaista postave na svoje mjesto. Ja sam sad dobio ovu tačku dnevnog reda kao i vi pa sam ... pročitao šta je tačno napisao. Zato nisam htio odmah kolegi Živkoviću da repliciram. Ovdje se sasvim prirodno SDP prepoznao. Ne treba biti naučnik pa se prepoznati jer ovdje se govori o tome da je u pitanju Savez komunista BiH /SKBiH/. Dakle, SDP je pravni, pravni i politički, sljedbenik Saveza komunista BiH, pa to bar nije tajna. I pravni i politički. Ponavljam. To nije tajna. Evo, ... ovdje su ljudi iz Izborne komisije, pa tako smo registrirani na naš Statut. Imaju naša osnivačka akta. Sve ima vrlo jasno i mi ne bježimo od toga, ... Dakle, ovdje se radi o SDP- u. Međutim, ja mislim da je ovo jako dobro što je ovo pokrenuto. Mi naime imamo problem da se imovina SDP-a u velikoj mjeri uzurpira u pojedinim dijelovima BiH. I ne može tačka dnevnog reda biti prejudiciranje bilo čega, pa tako niti tačka može biti oduzimanje, jer ovo nije revolucionarna skupština koja oduzima u pravnom sistemu koji je takav kakav je. Sada se govori o restituciji, o vraćanju. Šta hoćete? Da napravite pretpostavke za novu restituciju. Dakle, ponukan sam tim više, gospodine predsjedavajuće, što je gospodin Živković, sa one govornice tamo, rekao da partija ... iz koje dolazim da ona predstavlja organizovani kriminal, organizovani kriminal. Ponavljam, to su riječi sa ove govornice. Za organizovani kriminal ne treba presuda u Parlamentu. Za organizovani kriminal, Parlament treba da da podršku svakom onome da se bori protiv organizovanog kriminala i uvijek ćete imati našu podršku da se borimo protiv organizovanog kriminala. Ja vjerujem da će gospoda iz SNSD-a imati šta da kažu kad Antikorupcioni tim iz OHR-a izađe sa prvim nalazima. Imat ćete prilike da govorite o organizovanom kriminalu a ja nemam namjeru da vama lijepim tu etiketu. Dobit ćete sami ono što vam sleduje. Ja zato molim, gospodine predsjedavajući, mi podržavamo duh ove tačke ukoliko je to zaista ozbiljno. 8 Naime, ja samo predlažem da se zaduži Savjet ministara da pokrene postupak identifikacije. Ukoliko želite kao predlagač, vrlo rado ću vam izaći u susret da pokrene postupak identifikacije stanja i pravnog statusa imovine bivšeg Saveza komunista BiH i da o tome za tri mjeseca obavijesti Parlamentarnu skupštinu, sa prijedlogom daljih aktivnosti. Ako ćete ozbiljno da razgovaramo, dakle Savjet ministara da tri mjeseca identifikuje šta je s njom, šta postoji, šta je postojalo, koji je status, kako se pravno došlo do toga i gdje se sad nalazimo i sa prijedlogom daljih aktivnosti. Vrlo rado, i ukoliko je to želja da se stvar raščisti na pravi način u okviru pravnog poretka i pravnog sistema i pravne sigurnosti zemlje, itekako sam zainteresiran za to, i kao član te stranke, a i kao građanin ove zemlje. Tako da moj prijedlog, dakle ... ovakva tačka dnevnog reda je pravljenje regulacionog suda od Parlamenta. Onda donesite odmah odluku da se oduzme. Što ćete utvrđivati? Donesite odluku da sve uzme. Možete i to. Donesite zakon da se sve uzme. Probajte i to, i to možete. Ali ako hoćete ozbiljno da razgovaramo, evo ja vam nudim vrlo ozbiljan pristup ovom problemu.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Lagumdžiji. Za repliku se javio uvaženi drugi zamjenik predsjedatelja doktor Milorad Živković.
Mi iz SNSD-a nismo pozivali na revoluciju, to radite vi iz SDP-a. Mi smo ovdje sasvim decidirano naveli da se zadužuje Savjet ministara da sprovede odgovarajuće zakonske procedure. Da li je to pozivanje na revoluciju ili pak pozivanje na korištenje svih pravnih i legalnih metoda da ovo, što je vaša partija uradila, se oduzme vama i vašoj partiji i vrati narodu. S druge strane, degutantno je svaki put slušati demagoške priče od SDP-a koji vrijeđaju zdravu pamet. Crvenkaste kolege, kako je to lijepo rekla moja koleginica, neće vam to uspjeti, jer su vas građani pročitali, kao što su pročitali i vaše pokušaje, da ih ne nazovem težim imenom, kao što je Zakon o oduzimanju nelegalno stečene imovine. Naravno, da ste taj zakon trebali prvo na sebi primijeniti kao što je manipulacija sa nevladinim organizacijama. Prisutni smo bili na prošloj sjednici, kako je to rađeno, kao što je i priča o platama, koja će doći kao tačka dnevnog reda, i o tome ćemo isto tako ovdje pričati. Nadam se da će tih kamera, ... pozovite, biti više, i očigledno je, drage kolege, da stalno gubite utakmice, a onda se na najprizemniji način obračunate sa onima koji su vas u fer i demokratskoj bici pobijedili. Drugovi iz SDP-a, ovo shvatite kao dobronamjernu kritiku i prihvatite ... ovo kao našu poruku pred vaš predstojeći kongres. Srećno!
Zahvaljujem. Samo lagano! Uvažena zastupnica Marković: replika.
Pa interesantno je kako su se samo predstavnici jedne političke partije prepoznali u ovoj inicijativi, da se niko drugi nije prepoznao, niti se javio za riječ u vezi sa ovim, a ja bih rekla, a ja bih rekla za ...
Molim vas za malo pažnje da se ... saslušamo.
...a ja bih rekla da je ... na jednoj pres-konferenciji generalni sekretar Saveza nezavisnih socijaldemokrata za jednu partiju u Republici Srpskoj rekao kad god SNSD-e kaže korupcija, a oni kažu tu smo. E to je, otprilike, ova situacija sada i hoću da kažem da ja namjerno nisam predložila inicijativu, nego sam predložila da to bude tačka dnevnog reda, upravo da bismo na taj način zaključkom, koji ćemo usvojiti, obavezali Savjet ministara da nam dostavi materijal o kome bismo eventualno se kasnije opredijelili i donijeli neke nove zaključke. A kolegi Novakoviću da kažem. Pitali ste Ko je taj što troši 4.000 KM i voza takve mercedese? Pa, evo, dozvolite da usvojimo ovu tačku dnevnog reda, pa ćete u samoj raspravi čuti ko su ti ljudi i, kad budemo otvorili raspravu, dobit ćete možda i neke informacije koje niste tražili.
Zahvaljujem. Sljedeći za repliku se prijavio uvaženi zastupnik Bahtić.
Zahvaljujem. Prije svega, želim da vam čestitam ... i da zahvalim dosadašnjem predsjedavajućem na fer i korektnom radu. Želim da kažem, isto tako, ja to moram da kažem ovdje, da sam ja postavio poslaničko pitanje i još nisam dobio odgovor od Ministarstva pravde: Šta će poduzeti da se najveća otimačina i pljačka državne imovine, koju je uradila SDP od Saveza komunista, vrati narodu? Znamo dobro da nijedna država u ex Jugoslaviji, ni Miloševićeva partija u Srbiji, nije to uzela, jedino SDP Zlatka Lagumdžije je to uradila ovde u Federaciji. Ima milion maraka prihoda samo ... na Alipašinom. Vlada Federacije plaća još pet. Ja sam provjerio tačno u fening koliko ima, koliko dobivaju. Od toga se plaćaju njegovi putevi po svjetskim metropolama, Njujorku, Vašingtnonu, Londonu, finansiraju ovi pojedini reketaški mediji. Mi moramo o tome ovdje javno da porazgovaramo da se to vrati, da se narodu vrati narodno, da se podijeli institucijama BiH. 10 Pa, gospodo draga, mi plaćamo 20 miliona troškove zakupa svake godine za smještaj institucija! Zar nije logičnije oduzeti opljačkano od SDP-a, pa smjestiti naše institucije, kao što su uradili u drugom entitetu? Zar nije bolje oduzeti tu imovinu, pa podijeliti borcima, šehidima itd., a ne da jačamo one koji su glavni kočničari svih demokratskih procesa i razvoja evropskog puta, koji nam prosipaju non-stop demagogiju, a uvijek se busa: ja sam za socijalu, sirotinju, a ima tri stambene jedinice ovdje, čak prima i zakup 3.000 maraka mjesečno. Pa kome ti prosipaš demagogiju? Ako ne stanete ukraj gospodinu Lagumdžiji, ti ćeš krenuti kupovati stanove po Njujorku, Vašingtonu! Zna se sve tačno. Ja sam išao od vrata do vrata gdje su vaši stanovi u Sarajevu. Tri: Alipašino, kod Vječne vatre, iznad Skenderije. Tome se mora stati ukraj, toj demagogiji SDP-a. Drago mi je da ste priznali da ste recidiv Saveza komunista, da ste nasljednici i politički, to se vidi iz vašeg rada. Toliko, hvala.
Poštovane kolege, želim još jedanput svima zahvaliti na iskrenoj potpori da uspješno otpočnemo rad ovog doma. Ali Poslovnik postoji, pa ćemo ga poštivati. Sljedeći se za repliku prijavio uvaženi zastupnik Lazar Prodanović.
Pridružujem se i čestitam mojim kolegama i želim uspješan rad kompletnom Kolegijumu. Želio bih reći da gospodin Lagumdžija ne bi trebao da osporava inicijativu koju je uvažena poslanica gospođa Milica Marković predložila, s obzirom da se radi o tome da je BiH prešla iz monopartijskog totalitarnog sistema u višepartijski, i ono što bi bilo sasvim logično da u takvom nastanku, makar najmanja stvar, koju treba uraditi, da se imovina iz jedne partije, koja je blizu 50 godina vladala u BiH i bivšoj Jugoslaviji, treba ravnomjerno podijeliti na novonastale političke partije na području BiH, i na taj način oduzeti ekskluzivitet u smislu pravnog sljedbenika jedne partije na području BiH. Drugo pitanje, ja se nadam, ovo što je gospodin uvaženi kolega Lagumdžija govorio o Antikorupcionom timu da je OHR vrlo ozbiljna institucija, da se on neće prihvatiti potkazivanja niti inkriminacije političkih protivnika u smislu ... stvaranja bolje pozicije u BiH, i na taj način je davno .. prošlo vrijeme da jedni druge potkazuje i da to bude kriterijum kako je neko lopov ili kriminalac, al' kako je neko pošten. Toliko.
Zahvaljujem. Sljedeći se za repoliku prijavio uvaženi zastupnik Bećirović.
Ja, prije svega, želim reći da doista diskusiju gospodina Živkovića i kompletnog SNSD-a shvatam kao jedan veliki kompliment nama poslanicima SDP-a i cijelom SDP-u BiH. I zaista je šteta što nema TV prenosa da i građani mogu vidjeti ovaj veliki kompliment. Zašto je to kompliment za nas? Pa, čovjek je javno priznao ono što je dosad bila javna tajna! Javno su danas na ovoj sjednici priznali ko im najviše smeta u ovoj državi u BiH, koga treba napasti i koga treba uništiti. I SNSD-e je napao onog ko mu najviše smeta. Međutim, bez obzira na to, ja hoću vrlo jasno da poručim: SDP-e je bio brana podjeli države BiH, bio brana uništenju bosanskohercegovačke televizije i, da ne pobrajam, čemu sve ne. SDP-e nije jedina brana podjeli BiH. Ima još političkih stranaka koje se bore za državu BiH, ali je očigledno da SNSD-e je najveća prepreka SDP-u BiH. Prvo su nas pokušali slomiti politički, pa to nije uspjelo. Dakle, prva faza: priznali su poraz. Sada, u drugoj fazi, pokušavaju nekim ekonomskim i drugim mjerama uništiti SDP i opet će izgubiti. Nadam se jedino da treća faza uništenja SDP-a neće biti kao što je bilo sa SDP-ovcima ali i drugim građanima i političkim strankama od 1992. do 1995. godine. SDP je apsolutno neuništiv i oni koji hoće da ga unište treba da znaju da je i ova država ali i SDP mnogo stariji od onih koji pokušavaju da razore i ovu državu i socijaldemokratsku partiju BiH. I mi se ne bojimo ni te rasprave. Samo što ćemo morati pokrenuti u ovoj zemlji sve rasprave, uključujući i onu kako je zgrada Vlade Republike Srpske od početnih 30 – 40 miliona završila na 250 miliona maraka! Zašto je to od Banje Luke prema Savi najskuplji kilometar autoputa na svijetu, gdje se troše budžetski novci svih građana i naroda ove zemlje? Otvorit ćemo sve te rasprave. A ovo o čemu je govorio gospodin Bahtić, on je ipak malo danas uznapredovao, verbalno je napadao, a inače ima običaj da i fizički napada građane BiH, tako da primijetan je jedan korak naprijed kada je gospodin Bahtić u pitanju. Pošto smo mi svi u zemlji vidjeli kako ga je javno pohvalio i podržao predsjednik SNSD-a, on je danas vjerovatno vratio na jedan lijep način predsjedniku SNSD-u, tako što je jedini iz Federacije danas ustao, pa javno se pridružio ovoj inicijativi SNSD-a. Međutim, da završim. Možete pokušavati sve, Bosnu i Hercegovinu nećete uništiti, SDP nećete uništiti! Neće vam dati ni članovi ni simpatizeri SDP-a, ni patrioti BiH koji sada mogu jasno da vide ko predstavlja najveću branu SNSD-ovoj secesionističkoj politici u ovoj državi. A replicirajte koliko god hoćete, a mi ćemo, imamo šta da govorimo mnogo više od vas.
Zahvaljujem. Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Kalabić. Isto tako, replika.
Uvažene kolege, takođe u ime kluba SNSD-a pridružujem se čestitkama i dobrim željama .. gospodinu Lozančiću na daljem vođenju ... Parlamenta i zahvalnost dosadašnjem predsjedavajućem. Iako on dolazi iz SNSD-a, pa ga ne bi trebali puno hvaliti, ali ja se 12 posebno zahvaljujem na onoj noći kada je izdržao da BiH usvoji prijeko potrebne zakone kojima se bavila nekoliko godina. Iako su ovdje neki priređivali orgije u Parlamentu da se to ne desi, ali on je to stojički izdržao i, evo, ja želim javno da mu se na tome zahvalim, jer je to bilo dobro za BiH, iako su neki tu noć htjeli da bude drugačije. Trebalo je živaca izdržati sve ono što se ovdje dešavalo i svi oni koji treba da se stide onoga što su tu noć radili. Uvaženim kolegama iz krnjeg SDP-a, federalnog, ili bošnjačkog SDP-a, moram da kažem par stvari. Mislim, moram tako da kažem, s obzirom da je situacija na terenu takva kakva jeste, mi se nismo bavili sa vama odavno, niste bili bitni. Zadnji put se Mićo bavio sa vama u Doboju kad nije vam ništa bilo sporno u Doboju. Mićo, uzmi nas, prihvati nas! Vi ste nam jedini, i to je bila ta priča. To je, koliko ... se sjećam, juče je bilo. Rečeno vam je da nije problem, mali ste. Ili narastite, bićete uvaženi. Nećete ovako narasti. Ovako nećete narasti. Zato što ste, ako ste bili prinicipijelni, trebali Mići u Doboju da kažete neke stvari koje sad govorite, a ne da od njega tražite da smjenjujete reisa. Tad ste se time bavili, a ne on priča. Zašto smo mi ovo pokrenuli. Kad nas već pitate, mi smo htjeli da ovom pričom oko ovog krnjeg SDP-a i antibosanskohercegovačkog SDP-a, jer ovo što radite zadnjih par mjeseci usmjereno je protiv države BiH: rušenje reformskih zakona, rušenje državnih zakona, rušenje svega onoga što je dogovoreno. U ime BiH da vam kažemo da, s obzirom da nam dolazi vrijeme evropskih integracija, imamo malo problem sa vama u međunarodnoj zajednici. Imamo problem zato što ste jedina politička partija u parlamentarnoj skupini evropskih političkih partija koja ima ovo nasleđe o kome se ćutalo, jer ste blateći druge uspjeli da provučete tako nešto da mi ... sada da u Vijeću Evrope i svugdje kažemo: zašto bi SDP podržao jedan važan zakon o restituciji koji je važan za ovu zemlju. Zašto bi ljudi to podržali kada imaju direktan interes da to ne podrže! Direktan interes. Kod svih političara, postoje mnogi propisi i sukobi interesa, ne znam šta se sve ne traži, i treba da se traži. Zato da bi mogli građanima barem da oni budu na neki način, koliko je to moguće, prihvatljivi. To važi i za političke partije. Kako će političke partije koje u temeljima imaju ovo, ovo što imaju, da su došli do imovine kako su došli, kako će se sutra zalagati za temeljne društvene vrijednosti. Kako će toj Evropi, koja nije htjela, evo sve je to sad prošlo, nije htjela uzeti komunizam onda kad smo ga uzeli mi – nije bitno, uzeli smo ga, kad smo ga uzeli – ali ona traži da je ljudsko pravo pored svih drugih takođe i poštovanje i prava na imovinu, kao na privatnu svojinu. Ako stare devizne štedište koje su nekada položile novac ... u određenu banku i ne žele i ne treba da odustanu od svog novca, zašto stotine hiljada ljudi ...a tačno se zna od kog novca su finansirane zgrade i pravljene, zašt!. Imate priliku i da to dobrovoljno uradite, ne treba vas niko tjerati, nikakav zakon, nikakav propis. Ja mislim da u skladu sa onim, ali je problem što to što vi pričate ... je demagogija, a, da nije demagogija, vi imate mogućnost da javno vratite. Kako god vratite tu imovinu, mi se bjanko slažemo, bilo sirotinji, bilo kome hoćete, bilo da poklonite nekome, samo na neki način da dođete na nulu, kao i stotine političkih partija u BiH, malih, velikih udruženja koje kreću od te nule. Svi su kretali od nule, samo vi niste kretali od nule. Mislim da nije korektno. I ne možemo to objasniti. Koji god hoćete međunarodni standard da to kažete ljudima, ali mi se nismo bavili time, mi vas nismo panjkali, nismo vas tužakali, nismo o tome govorili. Činjenica je i da smo imali puno prečih problema kojima 13 smo se bavili i treba da se bavimo. I pretresli smo našu bližu prošlost i treba da ju pretresemo maksimalno, ali imamo osjećaj da vi mislite da smo zaboravili onu prošlost.
Vrijeme, vrijeme!
Time ću završiti. Zašto nema lustracije u BiH? Zašto nismo otvorili dosijee u BiH? Zašto i to ne uradimo ako smo sve ovo drugo? A ja se slažem sve ovo drugo, koliko god nam vrijeme dozvoljava, da pretresamo. E, da smo to vjerovatno uradili, onda bi imali cijeli period iza sebe, da ipak se suočimo svi sa cijelom prošlošću, cijelom prošlošću, kakva je god ona ... da je bila, ona je sad, ona je iza nas. I tražim 10 minuta pauze.
Hoćemo li sačekati da, imamo prijavljenih još za repliku, ili odmah. Hajde da pustimo kolege ... da i oni se ... očituju. Uvaženi zastupnik Bešlagić.
Predsjedavajući, poštovani kolegice i kolege, dozvolite mi, prije svega, da vam čestitam na izboru i da vam kažem da ću se ja potruditi da stvarno vam olakšam. Međutim, čini mi se da želja sviju nas da vam olakšamo, vi ste to dobro izrazili, hvala vam na tome. Htio bih samo da repliciram nekim stvarima. Prihvatamo inicijativu pod uslovima da to ne bude odmah oduzimanje. Prihvatamo inicijativu nakon sagledavanja stanja. Ako je oduzimanje, imaju institucije koje će to oduzeti i apsolutno se mi slažemo s tim. Ali dozvolite da s argumentacijom dođemo i da razgovaramo. Prema tome, ova inicijativa može ići po istom prijedlogu: da ide odboru koji će, hajde da kažem, to prihvatiti i dati zadatak. Ali ne mogu da prihvatim žalopojke onih koji su bili, ja bih rekao, veliki članovi SK-a i danas od mene ili od nas SDP-a traži da mi vratimo imovinu. Bahtiću, uspostavi račun SDP-u, pošto si bio dugogodišnji član SK-a, reci koliko je to, a ja znam da je to bilo tvoja želja, tvoja volja, kao svih ovdje koji sjede, a bili su članovi SK-a. Nema razloga, nema razloga da se stidite toga. Ovo nije bio komunizam, ovo je bilo socijalističko samoupravljanje koje ima svoju drugu tendenciju. Odgovornost za sve ... neka se ustanovi lustracijom, apsolutno se slažem. Bojim se da bi tom lustracijom, oni ... na koje vi pikate, bili čisti, a oni, koji ovdje šute, da bi oni odgovarali, ali o tom potom. Prema tome, predlažem da se ovdje izjasnimo, da evo ide na komisiju koja će ustanoviti ovaj prijedlog koji smo predložili. Znači, da ... Vijeće ministara nađe modus da izađe sa materijalom i, kao što je naša cijenjena kolegica rekla, nakon tog materijala, otvorimo raspravu, uz jednu napomenu da nakon ovoga, ako ćemo ovako to prihvatiti, sljedeći put će biti inicijativa za ustanovljavanje kako su neke stranke u roku od samo 13 godina došle do većeg kapitala nego što je sada kapital SDP-a. Prema tome, nikakvih problema, možemo mi na utuk, ali to su ... koje ja ne bih želio da to radim. Prema tome, 14 smatram da država treba raditi svoj posao, institucije države treba da rade svoj posao i mislim da će to biti onda korektno.
Ja moram reći da jedva čekam da mi dopustite da mi prestanete pomagati pa da mi dopustite da stvarno stavimo na izjašnjavanje ove vaše prijedloge ali, ... dokle god mi pomažete, ja ću vama pustiti da mi pomažete. Uvaženi zastupnik Novaković: replika.
Vidite, prije svega, ne znam zbog čega su kolege nervozne ... kada vodimo ovu raspravu jer smo mnogo ovakvih rasprava vodili na njihove inicijative ovdje i gubili sate i sate. Nekada, nekada prilično isprazne inicijative, nekada i korisne inicijative, naravno, tako da ne vidim zaista potrebu ni da vodimo ovoliku diskusiju oko toga da li će se nešto naći na dnevnom redu ili neće naći... Ja mislim da trebamo prići izjašnjavanju, kasnije kada budemo da li ima ili nema podršku za dnevni red, pa tek onda da ulazimo u suštinu rasprave, kao što je meni kolegica Marković sugerisala da sačekam raspravu pa da saznam ono što, izgleda, jedini ja nisam znao u ovom parlamentu. Ovdje sam se ja javio, prije svega, da repliciram kolegama i da iznesem jedno neslaganje ili principijelno pitanje. Naime, ja sam prije nekoliko sjednica, u ime Kluba SDS-a, predložio jednu tačku dnevnog reda koja se tiče rada Regulatorne agencije za komunikacije. Od mene je traženo da za tu tačku dostavim polazni materijal kako bi se ona našla na dnevnom redu. Ja sam danas od Kluba SDP-a dobio inicijativu da se nešto nađe na dnevnom redu bez ikakvog materijala. Kakva je razlika između toga što smo mi pismenim putem predložili prije sjednice ili između sjednica i njih koji direktno na sjednici predlažu bez ikakvog materijala? Da li sam ja pogriješio što nisam i ja ovako predložio, a ne pismeno dostavio kako je red i tražio ...da se to stavi na dnevni red? Dakle, mi, ne za ovu nego za bilo koju inicijativu, bez polaznog materijala ubuduće nećemo glasati bez obzira što smo opozicija i bez obzira što iz takve, možda, inicijative bi mogli izvući neke sitne političke koristi. Dakle, ja bih molio i sada predlagače da pripreme materijale kako bi se mogli izjasniti hoćemo li uopće stavljati to na dnevni red i nakon toga ...da vodimo raspravu. I na kraju, zaista molim kolege iz SDP-a da ne uzimaju nama ekskluzivitet ...oko rasprave o zgradi Vlade RS. To je ... naše pravo i nemojte nam to uzeti šta ćemo mi raditi tamo u Narodnoj skupštini ...
Sljedeći se za ispravak netočnog navoda prijavio uvaženi zastupnik Zorić.
Pa dobro je da mi niste odmah dali riječ, imam sad dva netočna navoda. Dakle, gospodin Bećirović je rekao da smo svi vidjeli da je Dodik dao nekomu podršku. Ja to nisam vidio, dakle to je prvi netočan navod. Drugi je da je gospodin Bešlagić rekao da su svi ovdje bili u Savezu komunista. To je također netočan navod.
Zahvaljujem. Sljedeći se za repliku prijavio uvaženi zastupnik Bahtić. Redom, redom idemo samo.
Prvo da kažem, krenut ću od kloniranog gospodina Bećirovića koji, normalno, iznosi non-stop notorne laži i pokazalo se da je SDP nasljednik Komunističke partije jer koristi najcrnje metode KGB-a. Ima da mi nađete crnu mačku u mraku, ako nađete bijelu, prefarbajte. E, upravo to, što kaže, to je pokušao u Bihaću ali nije uspjelo zahvaljujući ... SDP-u. I osim što su lovci na tuđu imovinu, vidjeli ste i državnu, oni su lovci i na duše. Onaj ko je, koji nije s njima, koji je politički neistomišljenik, idu na uništavanje. Pokušali su režiju, inscenirali su, presjekli su kada je meni guran mikrofon u usta, to nije viđeno. Znači, a po kodeksu ponašanja, novinar, ne može novinar ... a kamoli da snima ako nije zvanično. To je bilo prije. To je bila režija SDP-a, samo da se zna kojim metodama rade. Drugo, kada kažete svi su članovi Saveza komunista, vjerujte, ne znam. Bila je ta neka članska, nikad nisam bio na sastanku Saveza komunista. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hoću da kažem – sačekaj samo malo – isto tako, '96. godine, SDA me je učlanila istim metodama kao SDP. Nikada nisam bio ni na jednoj sjednici SDA ali sam bio najveći donator SDA u Sanskom Mostu do juna '96. kada sam preuzeo Stranku za BiH. Ja se toga ne stidim i time se ponosim. Ali vi ste, gospodo draga, svojim metodama kako radite, najveće zlo. Ja sam to predlagao, predlagao sam i podržavam ... Zakon o restituciji, pa to su svi građani, evo ovdje, ...i gradili. A da vi plaćate, crne fondove da imate, i da preko podobnih medija reketirate pojedine političare, uništavate pojedine ljude, e to nećete, gospodo draga. I vaše paravojne obavještajne službe koje su vam glavni mentori i ... Ja vas se ne bojim, nikada, i cijeli život ću se boriti protiv toga jer znam da ste vi najveće zlo u ovoj državi, najveći, najveći kočničari demokratskih procesa i evropskog puta BiH. Toliko i hvala.
Ja uvažavam vašu potrebu da jedni drugima kažete koliko se ne slažete ali bih ipak sve vas skupa zamolio da pokušate birati riječi kojima ćete to jedni prema drugima činiti. Evo, radi uvažavanja svih nas ovdje i svakog pojedinačno. Sljedeći za repliku se prijavio uvaženi zastupnik Jovičić.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, gospodo iz Savjeta ministara, iz nevladinih organizacija i mediji, mislio sam da sam imao velike probleme sa ranijim predsjedavajućim, gospodinom Živkovićem, teško sam dolazio do replika, s Vama još gore. Zaželiću ja Vama uspješan rad, ali da vodite malo računa jer ja dvije ruke dižem. Pa onda kada treba da repliciram.
Vi ste evidentirani za raspravu a kada ste se prijavili za repliku onda ste evidentirani isto tako.
E, sad, ... ... svi su Vam zaželili uspješan rad, i ja ću. Ja od Vas tražim hitno sad informaciju, dakle hitnu. Kakvo je stanje pred ovim parlamentom? Organizacije SDP-a koje nama prijete ovdje nekim pritiscima i ja vam želim otvoreno da kažem: nisam čovjek koji se plaši ali nećemo da dolazimo u Parlament da radimo pod pritiskom jer SDP takvom akcijom hoće da sruši Parlament i BiH. Zato, gospodine predsjedavajući, od Vas tražim informaciju, poslije 11:05, da li je 5 do 12 ovog parlamenta, kakvo je stanje pred Parlamentom? Dakle, da nas izvještavate svako 15 minuta, ne Vi, nego naše službe, da li je to SIPA, da li je to, ne znam, unutrašnje obezbjeđenje: Šta se dešava pred Parlamentom? Ko je organizovao te ljude, zašto ih dovodi pred Parlament i šta je cilj SDP? Dakle, prvo ta informacija, ona je ključna, a onda ćemo oko ovih svih inicijativa koje su pokrenute. Ja sam na prošloj sjednici kada su bile kamere – ne znam što ih danas nema, baš sam volio – rekao da ćemo pokrenuti ovu inicijativu. Nema te stranke na ovom, što bi narod rekao, svijetu ili dunjaluku al' što mi znamo koja neće ovakvim stvarima, sve vam nešto ... reći ali vam proture ono glavne stvari. Eto, oni nisu protiv SNSD-a, ali će vam reći kako je zgrada Vlade, a oni nisu protiv SNSD-a, ali će vam reći kako je nekad neko dijelio ordenje i nema veze sa ovom inicijativom. Evo, ne branim nikoga, neka odgovaraju svi, ali ovo je tačno bilo sračunato. Zašto je predsjednik SNSD-a Milorad Dodik kao poslanik dobio orden? Dakle, sve je ovdje jasno. Dobio orden od čovjeka koji tada nije bio, prvo, optužen, koji nije bio ratni zločinac, on nije ni danas. Ja ga ne branim. Dakle, sve je to sračunato, samo SNSD-u kroz svaku rečenicu ali, eto, mi nećemo protiv SNSD-a, nećemo protiv ovoga. Zato ključno – zadržavanje Parlamenta da bismo mogli ove tačke da prođemo malo brže – ja vas molim, ako je moguće, da stvarno dobijemo tu situaciju kakva je pred Parlamentom i da vidim šta je sa ovom akcijom iz sindikata. Žao mi je što su skupili po 0,5 feninga samo na inicijativu SDP-a, pa se to mislilo da ja u ime poslanika primim i da 17 poklonim nekoj humanitarnoj organizaciji. Ali vjerujte, da bih se obrukao, nešto 4.000. Evo, ja ću ... ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim. Evo, mi ćemo iz Parlamenta dati prilog da to malo povećamo. Bruka bi bila da sa takvim akcijama kreću. Pa onda, uzmimo onaj nesretni sindikat i, ne znam ni ja, koga sve u Federaciji. I ja ne želim danas, a bio sam spreman i čekam kada ću primiti taj orden zlatnih lopata, nego ja neću da dobijem ovdje lopatu pred Parlamentom ili neku motku jer sam ja toga se previše naprimao u raznim situacijama, pa Vas molim, predsjedavajući, eto da nam obezbijedite normalne uslove, da ovdje, ono, mogu rahat da sjedim, a ne da ja ... kroz prozor, jer prepoznaće me pa će onda reći, znate kako je. Tako, mislim da je to ključ, a onda ćemo vidjeti šta ćemo sa SDP-om. Na kraju, oni će sami sebe srušiti, jer ne treba njima nikakva inicijativa. U RS-u ne postoje. Praktično, imaju dvojicu-trojicu nekakvih lidera koje guraju ali ne znam zbog čega. A ovdje neka se bore u Federaciji ako im gospodin Bahtić i ova ekipa dozvoli da oni nešto uspiju ali mislim da neće, tako da ne treba o tome razgovarati puno. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Molim vas, malo bez komentara iz klupa. ... Ja ću Vam odmah odgovoriti. Ja nemam informaciju da se bilo šta događa ispred Parlamenta. Vjerujem da postoje odgovarajuće službe u ovoj državi koje moraju garantirati sigurnost svim građanima pa i, pogotovo, osigurati rad nesmetan Parlamenta i drugih institucija. I ukoliko procijene da postoje određeni razlozi zbog kojih nije siguran rad Parlamenta, vjerujem da će nas blagovremeno izvijestiti. /kratko prekinuto snimanje/
Nemojte mi pet minuta, jer slab sam sa zdravljem, ne mogu bježati. Morate mi reći 20 minuta prije da se evakuišem odavde. Ja ne mogu da hodam, gospodine Lozančiću. Vodite računa o mom zdravstvenom stanju ili ću ja odmah sad krenuti da napustim.
Neću, neću ja odgovarati na repliku. Sljedeći se za repliku prijavio uvaženi zastupnik Lagumdžija. 18
Zahvaljujem Vam se, gospodine predsjedavajući. Vrlo kratko. Žao mi je što smo došli u ovakvu situaciju. Ovo je očigledno vješto postavljena mala zamka za sve da se u stvari ne priča o onome što je danas najvažnije na dnevnom redu, bar što se tiče javnosti, a to je ... ovaj sramni Zakon o platama. Ali doći ćemo dotle, doći ćemo, šta god vi ovo, okreni, obrni, SDP ovako, onako, doći ćemo mi do tih plata, tako da ovo vam je sve džaba. Ja sam se javio, između ostalog, zbog toga što je ovdje više puta rečeno da se mi iz SDP-a borimo samo kada su kamere uključene. Evo, kao što vidite, kamera nema, mada su neki ... mislili da su kamere. ... Nema kamera, pa mi ipak hoćemo da nekoliko stvari vam kažemo. Onima koji se žale da su krenuli od nule, za razliku od SDP-a, ja ovdje nudim, vama gospodo iz vladajuće koalicije koji ste krenuli svi od nule, stavite vašu imovinu na kamaru, vašu od nule, i evo da se mijenjamo. Evo vam kompletna imovina SDP-a, dajte vi tu nama. Odmah, evo vam ovdje u Parlamentu ... Ako predsjednik vaše stranke hoće, gospodo iz SNSD-a, koji ste pokrenuli, evo mu ja nudim moju svu imovinu nek on – od redovnog profesora univerziteta koji je malo stariji od njega, malo ozbiljnije reference iza njega ima profesionalne – ako želi da uzme sve što ja imam, neka ustupi meni ono što je on stekao, naročito u posljednje vrijeme. Dakle, ... gospodine predsjedavajući, možda, ako Vam mogu pomoći, ja sam pokušao formulirati jednu tačku dnevnog reda, ako hoćete informaciju o tome. Također Vam sugerišem da ovaj prijedlog zaključka koji je ovdje dat, mislim, siguran sam da će Vijeće ministara postupit će po ovome, jer ovdje kaže da nešto rade po zakonu i da sve što je nezakonito da riješe, pa dakle ne treba vam zaključak Parlamenta. Gospodo iz Vijeća ministara, izvolite postupite, ovo vam je posao da sve uradite po zakonu, ovaj vaš zaključak. Ako hoćete, iz ove vaše diskusije, iz vašeg prijedloga, proizilazi tačka dnevnog reda koja se u stvari zove, možda je ona prava: Politički, finansijski i pravni aspekti stanja u SDP-u i ponašanja njegovog predsjednika. Može i to tačka dnevnog reda da bude. Nama je gospodin Živković predložio, poručio nam je sreću na kongresu. Pazite, tačka dnevnog reda: Sreća na kongresu jednoj stranki. Mislim, ... nema nikakvih, možemo i o konkresu, može i to biti tačka, vi imate većinu da i to stavite kao tačku dnevnog reda. Mi smo spremni i o tome razgovarati. Ali nekoliko netačnih stvari koje su ovdje rečene. Nemojte nas vrijeđati bez veze, bez potrebe, nema potrebe. Krnji SDP, uredu, eto jeste, ali nemate prvo govoriti, nepristojno ...je negirati ljudima koji su u SDP-u da mogu biti nešto osim Bošnjaci. To je nepristojno, to je uvredljivo, to je uvredljivo. Dakle, na kraju, gospodine predsjedavajući Kluba poslanika SNSD-a, pošto ste direktno ovdje izjavili, to nije prvi put da neko iz Vaše stranke ..., da je predsjednik SDP-a u Doboju od Miće tražio da smijeni reisa. To je jedna baljezgarija, to je jedna primitivna podvala, to je, prvo, netačno, drugo, graniči se sa ludilom. Ako vi mislite da Vaš 19 predsjednik je čovjek koji može smijeniti reisa, onda ste vi malo predaleko otišli. Ako vi mislite da je predsjednik SDP-a budaletina koja od druge budaletine traži da smijeni vjerskog lidera, onda vi imate veći problem nego što je ova tačka koju predlažete. U krajnjem slučaju, na sastanku vašeg predsjednika je bio predsjednik SDA, ja i američki ambasador i svi su to na vrlo jasan način rekli o čemu se radi: da se radi o jednoj bezočnoj manipulaciji, i to nema potrebe da unosite u Parlament. A ako hoćete i tu tačku dnevnog reda da stavite, može i to. Dakle, sve može ali džaba, doći ćete do Zakona o platama i ne trebate se brinuti, mi ćemo tražiti pauzu u 12 sati da izađemo pred Parlament. Imamo, pozvali smo jedan broj ljudi koji su potpisali peticiju, stotinjak hiljada ljudi je potpisalo peticiju, rekli smo da dođu samo na delegatskom principu da uruče ovo, da im se obratimo, pozvani ste. Ako neko hoće da govori na tom skupu, da podrži ove plate, prošli put sam vam rekao, ... ako hoćete pozovite vi druge koji vas podržavaju za ove plate, pa ćemo mi da im se obratimo. Nikakav problem nije. Evo, ja vas pozivam da se obratite tom skupu, da pričate o tim platama, kako je to super i garantujem vam da vas niko neće ni lopatom zlatnom, ni nikakvom, ni letvom. To će biti jedan mirni skup, par stotina ljudi će tu doći da fino kažu: ljudi, nemojte ovu podršku da ... dajete za ove plate, da se ovo zaustavi i ništa više. Ne trebate se plašiti. Evo, mi ćemo tražiti pauzu, pozivam vas u 12 sati da odemo zajedno da se obratimo tim ljudima. [[zajednička diskusija]]
Zahvaljujem. Sljedeći za repliku uvaženi zastupnik Nanić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Ja sam mislio da prećutim ovu repliku, međutim već sam drugi put čuo netačne navode, znači da ne kažem grublju riječ, izrečene od predstavnika SDP-a o tome – kao što je danas rekao gospodin Bešlagić, volio bih da sluša – da su svi bili u Savezu komunista. Husein Nanić nije bio u Savezu komunista, Husein Nanić je imao problema od tog režima i njegova porodica. Jeste da sam bio proganjan da budem dio toga kao primjeran, odličan učenik, međutim, i dva puta se to iznosi i u sredstvima informisanja od predstavnika SDP-a i ovdje danas. Nemojte iznositi netačne navode i nemojte ovdje obmanjivati javnost. I ovdje sam, evo, bogatiji danas za jedno novo saznanje da SDP se nije odrekao nedomokratskog režima nego da je ponosan na to i nasljednik. Ja sam zaista imao uvjerenje, u ovim prošlim godinama iza nas, da je SDP socijaldemokratska partija.
Za repliku se prijavio uvaženi drugi zamjenik predsjedatelja Živković.
Ne želim da repliciram u vezi sa budalama i budaletinama, svako će se tu naći, niti o niskim i prizemnim startovima koje ovdje svakodnevno smo imali od strane SDP-a. Želim da kažem da mi je jasno i svima nama je jasno da SDP ima problem, i to ne samo jedan. Jasne su nam frustracije predstavnika ove partije jer vam je propao program građanske BiH. A iskreno, sa takvim vođenjem partije, niste ni imali šanse nikakve da vam uspije taj program. Nakon toga ste pokušali da se nametnete, osim nekih od vas, kao bošnjački lideri ali, nespretnim i neukusnim prakticiranjem i tumačenjem vjere, ni to vam nije uspjelo. Tako, gospodo, da očigledno vam ne možemo pomoći.
Sljedeći se za repliku prijavio uvaženi zastupnik Kalabić.
Uvaženi kolega Lagumdžija, ne treba da budete nervozni. Ja mislim da treba ...pauza da se smiri stvar i da ... Vi ... to prihvatite ... kako smo i mi prihvatali sve diskusije u ovom parlamentu, ne znam zašto kod Vas nervoza. I ako treba vrijeme za smirivanje te nervoze, nije sporno. Mi smo govorili o jednoj principijelnoj stvari koju vi želite da zamaglite i koju, sami sebe hvatate, mislim da treba unazad da se okrenete, ali to je vaš problem. Sve ovo što ste govorili o sastanku u Doboju, gospodine Lagumdžija, ja sam pročitao u deset sarajevskih medija. Ja nisam bio na tom sastanku. Da li su oni prije mene povjerovali ili nisu i da li ste vi to tražili ili niste, to ja ne tvrdim, ja nisam bio na tom sastanku. Ali nećete reći da su to neozbiljni mediji onda. Da su to sve budale u tim medijima što su, eto, kao povjerovali, i ako jeste, i ako nije bilo. Ali Vi ste tražili taj sastanak i neukusno je da Vas sada Vaše kolege poslanici vraćaju na '92., a Vi juče bili sa Mićom u Doboju. Onda ste tu, neko je tu bio neiskren. Mi smo s Vama pravili vlast u RS-u i najveći problem bio je u RS- u sa SDP-om, ne žele sa Strankom za BiH i SDA. Može li ikako mi sami. Tu smo imali najveći problem sa vama, kada smo tamo pravili ... vlast. Nisu željeli na ista vrata da ulaze sa ove dvije partije. To je tako bilo. Šta se sad to odjednom nešto ...preokrenulo? Mi smo principijelno vama postavili pitanje, demokratski je da se vi odredite prema tome. Priču o privatnoj imovini nečijoj, o kriminalu i ostalom, mi danas nismo spominjali, mi smo to sve ostavili. U pravu ste, imaju pravosudne institucije ali ovdje se postavi jedno demokratsko pitanje: Može li jedna demokratska politička partija, u ovakvom miljeu u BiH, da sa imovinom bivše države, o kojoj je ista ta partija odlučivala na način na koji je odlučivala, jer je mogla, imala je tu moć da pola Sarajeva ili Banja Luke uknjiži na sebe, da li je to fer? Ako na svim drugim poljima insistiramo na pravima, na međunarodnim standardima, zašto smo došli u situaciju da samo na tom i suočićemo se sa tim. I vi ćete se suočiti, bez obzira koliko vi bježali od toga, vi ćete se suočiti sa tim. Da je to nemoguće, da nećete da uzmete nasljeđe komunista kada su naređivani zločini, kad su tamo dosijei bili kakvi su bili, ovo što kaže gospodin Bešlagić, neka se prepozna. Ako smo rekli oko ratnih zločina da se otvori sve što se može otvoriti, i treba da se otvori, ali zašto tu sve stoji zatvoreno i ne otvara i pod prijetnjom da... neka se nađe ko treba. Ako smo fer ljudi, otvorićemo sve, ako ćemo tako. Ali to insistiranje da jedan dio istorije ostane uglađen kao sjajan, a drugi kao apsolutno mračan, neće proći. Nije bitno šta ja o tome mislim ali nije fer. Ja znam da vas hvata nervoza oko te priče, ali ona je realna, ona je tu, ona vas čeka. Vi 21 treba u Srazburu da kažete, evo ako ste uzeli o nama da kažete najcrnje, da smo ovdje sve najgore, ali treba da kažete i o tom svom segmentu. Da li, zašto Strazbur nije prihvatio komunizam i komunističku prošlost, pa isto na taj način sebi pribavio imovinu. Zašto su svi drugi iz komunizma na demokratski način i u ovim zemljama u tranziciji razriješili sve te odnose sa komunizmom na jedan fer način, s kojim je Evropa zadovoljna, moraćete i vi to i možete to sami da uradite kao primjer drugima. Ne trebate vi čekati nikakve procedure i ostalo. I mi nismo lično nikome spočitavali bilo šta nego jedno principijelno pitanje zato što ste vi u ovoj državi držali predavanja o svemu i svačemu, a imate, tu fali, i onda ste trebali krenuti tu od sebe, i ne bi bilo nikakvih problema oko plata. Pa mi tražimo raspravu, gospodine Lagumdžija, je li vi to kao prijetite da se mi bojimo. Pa mi smo došli danas da raspravljamo o državnom Zakonu o platama. Vi nijednog momenta niste ovdje ponudili nikakvu alternativu sem galame. A nemamo nikakvih problema ni sa protestima, ali bili smo krenuli na one proteste u Sarajevu kad je ono dijete ubijeno, pa jeste vidjeli na šta je završilo. Odjednom, kamenolom se stvorio, ljudi stradali, sve polupano. Hoćete i danas tako da izađemo dole da zaglavimo neku kamenčinu. Odakle ljudima kamenje, ako su došli na mirne proteste? Tako je bilo, tako je bilo. Je li to treba i danas? Nemamo mi nikakvih problema sa narodom, nemamo nikakvih, vjerujte, ni u Sarajevu ni bilo gdje nemamo nikakvih problema sa narodom, ali bi bilo dobro da i vi razmislite u kojoj mjeri jeste obezbijedili – jesu li to multietnički protesti, ako tvrdite da ste multietnička partija i da na taj način možete ... vi to organizovati. A želim vam svaku sreću da svako okupljanje bude u najvećem mogućem broju, samo je valjda jedini uslov da bude disciplinovan i da bude demokratski, da nema kamenja. Mislim, nije fer.
Zahvaljujem. E, sljedeći je uvaženi zastupnik Bešlagić: replika.
Ja bih htio da se, prije svega, ukoliko sam rekao da su svi bili, ja sam rekao, možda sam, izvinjavam se svima, al' sam rekao svi oni koji su ... ... bili, a ima ih dosta. Prema tome, ja se izvinjavam. Sve one koji smatraju da sam ih prozvao da su bili članovi, ja govorim o članovima Saveza komunista koji su bili članovi Saveza komunista i zato sam rekao da ima ih dosta u ovom parlamentu. Prema tome, izvinjavam se, ako sam nekoga prozvao, a nisam trebao, i to je moje ljudsko pravo i ja se još jednom ... A što se tiče ovih stvari, zamolio bih da ... Parlament usvoji prijedlog u kome će se ispitati i da se materijali dostave da ... raspravljamo o ovim stvarima, ništa više. Mislim da smo tu korektni do krajnje granice.
Sljedeći je uvaženi zastupnik Kadrić: replika.
Evo, ja ću iskoristiti priliku, prije replike, da čestitam predsjedavajućem na ... preuzimanju vođenja ... Predstavničkog doma. Zaista, da mu zaželim uspješan rad. Ja u to ne sumnjam da će gospodin Lozančić ove poslove obavljati na jedan zadovoljavajući način, naravno, i prethodni gospodin Živković je te poslove, u okolnostima u kakvim jesmo, zaista dobro obavljao. Ja ovdje hoću da repliciram, ustvari kao neka ispravka krivog navoda koji je izrekao uvaženi poslanik, uvaženi i cijenjeni poslanik Bećirović kad je dva puta rekao da je SDP branio BiH i da će je braniti. Dobro, postoji stenogram, znači, SDP je branio BiH i da će je i dalje braniti. Ja hoću da kažem da SDP, ... imajući u vidu da je SDP, ... ... kako smo čuli, politički i pravni nasljednik Saveza komunista i hoću da kažem da je SDP loše branio ..., loše nažalost branio BiH, naročito u onome pripremnom periodu kad je trebalo pripremati ... narod i državu u odbrani ... BiH od agresije. Jer poznato je da se tadašnji Savez komunista prepao Jugoslovenske narodne armije i u roku od šest dana je kompletno naoružanje Teritorijalne odbrane predao JNA i naravno narod i država nisu imali ... čime da se brane. Dakle, SDP, tadašnji Savez komunista je loše, loše je branio, loše je pripremao narod i državu za odbranu BiH.
Sljedeća replika: uvaženi zastupnik Bećirović.
Pa dobro, ja ću maksimalno zaista skratiti. ... Ne bih se osvrtao na ovo oko Remzije, ovo predaja, odbrana itd. Onoga ko je u to vrijeme stajao na čelu te partije, vi ste stavili za nosioce, je li tako, vaše liste uime vaše stranke, gospodina Nijaza Durakovića, tako da nema potrebe da o tome govorimo. Šta ja predlažem drugo? Ja predlažem da se mi zaista vratimo na dnevni red. Ovo nam danas nije nikako trebalo. Mislim da i vi iz SNSD-a ne trebate džaba da čitav ovaj parlament bude talac vaše opsesije s SDP-om. Zna svako živ da vi imate problem sa SDP- om, imali ste, imat ćete i rješavajmo to na drugi način. Mi iz SDP-a smo danas došli da se bavimo dnevnim redom koji je pred nama. Dakle, ozbiljnim stvarima i temama. Ako vam je i bio pokušaj taj sitni, male provokacije da skrenete, eto pokušali ste, niste uspjeli i šta ćete sad. Posebno nemojte da ovdje dijelite lekcije sada ... ko je to proevropska, ko nije proevropska partija. Nemojte to raditi iz nekoliko razloga. Prvo, nemojte to raditi zato što je SDP primljen u društvo evropskih socijaldemokrata '99. godine od ljudi poput Gerharda Šredera koji je stajao na čelu Njemačke, Toni Blera koji je bio na čelu britanskih laburista i bio jedan od uglednih u Internacionali, da ne govorimo predsjednika Francuske, Švedske itd. Ti ljudi, sasvim sigurno, znaju i cijene ko je socijaldemokrata itd. i pečat socijaldemokratije nećete davati vi, već će to neko drugi raditi. A on je svoje rekao, i to istovremeno dok smo mi primani u Internacionalu, aktuelni predsjednik Vlade RS Dodik je sa dva poslanika postao premijer u RS, uz asistenciju pokojnog Slobodana Miloševića u to vrijeme. 23 A o ovim nagradama i odlikovanjima, to je prijedlog tačke dnevnog reda, iako je i iz vašeg kluba stiglo nekoliko danas interesantnih informacija ko je sve odlikovan, tako da ne opterećujemo ni s tim Parlament. Nek to bude tačka dnevnog reda. Bilo bi bolje dakle da raspravljamo o ozbiljnim temama, a ne ovako da imamo ovdje pojedine tirade kao što je to bila tirada na jednog od najuglednijih članova Stranke za BiH i simbola Stranke za BiH, gospodina Bahtića od kojeg se još uvijek nismo ogradili, ali Stranka za BiH je poslala jednu poruku, a čovjek danas ponovo, uime Stranke za BiH, govori da je to sve bila nečija režija, a ne njegov jedan vandalski postupak. Ja se ponovo pitam: zaista, je li to bila režija ili Stranka za BiH ima drugačije mišljenje? Ako ima, nek se ogradi od čovjeka. Evo, čovjek ponavlja ponovo, izgleda misle da ćemo biti, po onoj paroli nek prođu dvije-tri sedmice, narod će to zaboraviti, a ja ću ponovo raditi šta hoću. Evo, baš me sada interesuje je li to stav čitave Stanke za BiH da je bila režija ili je to ponovo jedan ..., blago rečeno, izlet gospodina Bahtića?
Zahvaljujem. Sljedeća replika: uvaženi zastupnik Prodanović.
Ja dozvoljavam, uvaženi kolega Bećiroviću, da ste Vi istoričar, ali moram odmah da Vam kažem. Vaša inkriminacija na račun SNSD-a ovaj put koja se odnosi da je gospodin Milorad Dodik došao uz asistenciju Slobodana Miloševića je ortodoksna neistina, u najblažoj formi. Bio sam poslanik kada je gospodin Milorad Dodik izabran za predsjednika Vlade. Sasvim dobro znam kakav je odnos Milorada Dodika bio prema režimu Slobodana Miloševića od početka, i tada. I moram Vam reći da takve pokušaje i priče o RS da su svi isti kao neko apsolutno Vam ne služe na čast i istovremeno ne doprinose niti pomirenju, ni demokratiji u BiH.
Uvažena zastupnica Rajilić: replika.
Pa, evo, gospodine predsjedavajući, čestitka na preuzimanju dužnosti, ali očito je danas vruć dan pa puno replika, ali očito, kad se kolege iz SDP-a ovako negdje prepoznaju, onda mora biti vruć dan. Evo, ili replika ili krivi navod. Gospodin Denis Bećirović kaže: niste uspjeli. Šta mi to nismo uspjeli? Jesmo li mi to glasali, Denise? Je li ovo ušlo u tačku dnevnog reda kad Vi kažete: niste uspjeli? Vi ste se očito prepoznali i sad kažete drugim kolegama: nemojte za ovo glasati da ne bi o nama slučajno raspravljali, a da ne kažemo da smo mi prošlu sjednicu o obilježjima fašističkih organizacija, odnosno zabrani njihovog djelovanja itd. vodili ovdje jednu veliku polemiku i jedno veliko ništa na Vašu inicijativu, da bi vi dobili neke političke ... poene. Gospodine Bešlagiću, pa ja jesam bila član Saveza komunista i zato tražim ovu raspravu, ali hoću da mi vratite moju članarinu nazad, a ne da samo je koristi SDP. Znači, vratite je, druže, uzeli ste, dajte malo nazad. Znači, i ta priča ide. A što se tiče učešća vašeg 24 u Socijalističkoj internacionali, hoćete malo da pričamo o ikebanama u SDP-u? Hoćete da kažemo ko su ti ljudi, kako se vi tamo predstavljate kao neka tamo partija, a onda vam sjede ikebane u strankama. Pa kažu: mi smo multietička jedina itd. ide priča, a ono, kad ide realizacija, ništa. Mislim da to nije uredu, jer neki sjede kao pisari i samo pišu ko šta govori, onda predaju medijima da se vidi ko je šta rekao, pa nas onda, tamo u medijima, piše ovaj rekao ovo, onaj rekao ono, ... a ne dobijaju stenogram. Oni dobiju od vas šta je napisano. Hvala lijepo.
Uvaženi zastupnik Jovičić: replika. Je li replika? Rasprava.
Prvo, jedna relaksirajuća informacija za sve kolege. Dok ja sjedim ovdje u Parlamentu, dakle ne brinite. To vam je parafraziranje poruke sa Ljubinog groba. Dok se čuje tamo onaj glas, dakle neće pasti Parlament, danas neće pasti. Ja sjedim ovdje, neću bježati, tamo je razglas vidim postavljen, ima jedno pedesetak ljudi, pa koliko god se okupi, volio bih da im se i ja obratim. Ali, evo spočitavati SNSD-u kako mi, eto, komplikujemo situaciju oko dnevnog reda, iznosimo sve i svašta, hajde, nekako izdržite da to i mi jedno uradimo. Ali ovdje se komplikuje situacija od SDP-a kako je ovaj parlament u novom sazivu počeo da radi. Nema te tačke koja se nije pokušala proturiti, i u redovnoj i u vanrednoj i ne znam ni ja kakvoj proceduri, i to na mala vrata, pa sa nekim odstupnicama, čekanjem, predlaganjem itd. Kada sam rekao o ordenima, ja tražim tu informaciju. Svi poslanici u Narodnoj skupštini tada su dobili, što bi narod rekao, „linearno“ odlikovanja, pa ko god je bio tamo poslanik, nije ni važno kakve je imao zasluge, ali to je tada bilo legitimno. Tada nije čovjek bio ni optužen niti je bio ratni zločinac, evo nije ni danas. Ja bih volio da ga nađete. Vi evo tražite ga, što prije da skinete hipoteku tu sa nas, evo ovdje koje nam stalno spočitavate. Režim Miloševića, pa kada ćete jednom prestati! Čovjek umro, nemorate mu davati pomen, ali prekinite s tom pričom! Šta nama inputirate Miloševića kad ga niko evo od nas ovdje koji sjedimo nije uživo nikad vidio, barem to. Vi znate kako je predsjednik Dodik upravo imao animozitet strašan prema tom režimu i njega proganjaju, a vi danas kažete da je njega postavio. Pa čak da je i to bilo, bolje je bilo nego da ste ga vi postavili, jer bi pao sa vlasti, jer vi nemate nikakvog uticaja. Dakle, vi šta god ... to neće uspjeti, ja vas molim nemojte nam ovdje spočitavati razne situacije, kada imamo probleme da objasnimo srpskom narodu. Zašto niste ovdje podržali onaj sporazum oko ... Srpske pravoslavne crkve? Pa je to sad prešlo na drugi teren. Da ste to tada uradili, mi bi vam čestitali na multietičnosti, na razumijevanju pozicije srpskog naroda, Srpske pravoslavne crkve itd. Zato vas molim, hajte, nešto učinite konstruktivno. Evo, nama danas zamjerite što mi kao komplikujemo, pod navodnim znacima, ovu situaciju. Ali nemojte vi svaku sjednicu – evo, mi ćemo se odreći svega, a odreknite se vi – da stalno proturate priču kako ste jedino vi stanka na putu za Evropu, kako vi predstavljate sve narode, kako samo od vas zavisi 25 sudbina ove zemlje, kako svi mi u ovoj parlamentarnoj većini, a vi volite reći neko i u koalicionim odnosima. A ja vam sto puta pojašnjavao da nikakve ovdje nema koalicije, da je sve ovo napravljeno tako što je narod odlučio i nismo mi birali partnere u Federaciji, niti je Federacija birala partnere u RS. Nego vas niko nije htio, pa onda je ... tako napravljena ta kombinacija, koja evo funkcioniše, i koju vi pokušavate svaki put da srušite, podmećete jednom nama, nama najviše, naravno, drugi put, kada smeta SDA i njih nađete, potkačite, evo danas oni šute i ne trebaju da se javljaju. Pa onda tražite Stranku za BiH kad oni nešto, kao navodno, glasaju za nas pa podrže nas. I uvijek tražite te neke kombinacije pa uspostavite dobar odnos sa SDS-om, pa kad vidite da i oni vam okrenu leđa, onda i njih napadnete. I sve radite samo da komplikujete situaciju u ovoj zemlji. Ja razumijem vaše pozicije, ja shvatam, ali hajmo mi zajedno barem na jednom pitanju se naći.
Ja vas molim za malo pozornosti.
Evo završavam. Naći se na jednom pitanju da stvarno kad nešto definišemo u ovom parlamentu da je u interesu naroda, građana, kako vi se predstavljate da samo štitite, da to proguramo, a ne samo ovim akcijama. Ja zaista želim da ... održite demokratski tamo protest. Ali koga ste vi pozvali? Srbe uopšte ne interesuje vaša nijedna inicijativa u RS, sto puta sam vam rekao. Hoćete da vam ponavljam? Sprovedite anketu, referendum, šta hoćete radite! ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ma, vama nije ni 20 minuta ni minuta, isto je vama. Evo završiću.
Poslovnička intervencija: uvaženi zastupnik Ahmetović.
Ja mislim da smo mi polijepo odlutali danas u ovoj raspravi. Imamo ovaj zaključak koji je predložio SNSD, imamo dakle stav SDP-a koji ne bježi od te neke priče i predlažem 10 minuta pauze da se dogovore, da nama dostave zaključak koji može prihvatiti ovaj parlament.
Znači, ima li još neko želju da mi pomogne kroz replike? Ako nema, ako nema, je li rasprava ili replika? ___________(?) Rasprava. 26 Ima za raspravu još prijavljenih, znači pitam za replike. Već ranije je predsjednik Kluba SNSD-a tražio pauzu. Ovo nije traženje pauze, nego je prijedlog, evo da se napravi, pa sam rekao da ćemo dati pauzu nakon što replike svi ... završe. Znači, 10 minuta, nastavljamo u 11:45. [[PAUZA]]
Gospodine predsjedavajući, mi smo tražili pauzu da se konsultujemo oko ova dva prijedloga. Mi insistiramo da prijedlog SNSD-a uđe kao tačka dnevnog reda iz razloga da bismo omogućili pravu formulaciju našeg zahtjeva prema Vijeću ministara, znači, i u toj raspravi dozvoljavamo i preformulaciju, ali da Vijeće ministara ipak dobije konačno zaduženje oko ... toga, i u raspravi bi se dogovorili kako bi ta konačna formulacija bila. A mi prihvatamo da ova inicijativa kolege Bećirovića ide prema Kolegijumu i kako se Kolegijum odredi, nije sporno.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Kalabiću. Sljedeći prijavljeni za raspravu je uvaženi zastupnik Halilović.
nije uključen mikrofon
Uvaženi zastupnik Novaković: poslovnička intervencija.
Gospodine predsjedavajući, ja moram ponovo upozoriti: inicijativa gospodina Bećirovića nije poslovnička, nemamo materijal. Dakle, moramo imati materijal. Usvojili smo izmjene Poslovnika u kojim smo rekli da predlagač mora dostaviti materijal. Ja vas molim, ova inicijativa u ovom obliku ne može biti predmet glasanja danas uopšte. Moramo 27 dobiti materijal za raspravu. Kad dobijemo materijal, mi ćemo se onda izjašnjavati o ovome.
Meni je drago da mi pomažete, ali kad dođemo do trenutka kada omogućite svima nama da počnemo izjašnjavanje, ja ću dati određene informacije koje, nadam se, ... će otkloniti vaše nedoumice.
nije uključen mikrofon
Je li isto poslovnička? Uvaženi zastupnik Bećirović, izvolite.
Pa vrlo jasno u Poslovniku Predstavničkog doma u članu 65. precizira se kako se rješava ova materija. I nema nikakvih prepreka da i ovo bude tačka dnevnog reda na narednoj sjednici, a posebno me čudi ... od gospodina Novakovića, s obzirom da je u zadnjih godinu dana nekoliko puta glasao već o ovakvim inicijativama gdje smo zaduživali Vijeće ministara da provjeri određene stvari ... pa smo nakon toga imali rasprave. Šta je sad odjednom problem? Nije valjda problem u tome što ćemo saznati koga je Radovan Karadžić odlikovao. Jer ste po istim tačkama dosad radili na ovakav način, sad je odjednom problem kad trebamo imati tačku dnevnog reda da vidimo odlikovanja Radovana Karadžića.
Zahvaljujem. Ko se?
Pa vidite!
Je li replika, šta je?
Poslovnički, poslovnički.
Poslovnička još jedna. Izvolite.
Gledajte, ja molim kolegu Bećirovića da pročita izmjene Poslovnika koje smo usvojili prije nekih dva mjeseca. Ne radi se o članu 65. nego o izmjenama Poslovnika nakon one gužve ovdje koja je bila oko Poslovnika prije parafiranja Sporazuma, gdje smo 28 definisali da predlagač mora imati materijal. Molim vas, ne radi se o članu 65. Morate to pročitati kako biste vidjeli da ne možete to predložiti.
Još jedna poslovnička intervencija: uvaženi zastupnik Bećirović.
Ja bih samo volio kad bi kolega Novaković i za ovu prethodnu tačku, koju je SNSD predložio, vidio materijal. Gdje su tu zakoni koji regulišu tu materiju, gdje su tu prijedlozi, gdje je dakle kompletna zakonska regulativa? Pa dakle, zašto je to sporno da ide bez materijala sa nekim tekstom ... o kojem evo sad neću ga nikako karakterisati, a ovdje je sada problem, je li, kada se pozivate, evo, konkretno na član 65. stav (1), u kojem zadužujemo Vijeće ministara. Valjda bi, gospodine Novakoviću, vi prvi trebali da podržite ovaj prijedlog da vidimo koga je odlikovao ratni zločinac Radovan Karadžić.
Zahvaljujem. Molim uvažene zastupnice i zastupnike da zauzmu svoja mjesta. Riječ ima uvaženi zastupnik Halilović.
Ovo pitanje, koje je danas SNSD pokrenuo, prije ili kasnije će morati doći na dnevni red. Način na koji će doći i kako će doći, kako ćemo raspravljati i koji će konačan zaključak biti, vidjet ćemo. Ali ono što sam ja htio, ... možda dopuniti malu inicijativu ... i, po mom mišljenju, predložiti jedan zaključak, jeste: Zadužuje se Vijeće ministara BiH za pokretanje zakonske procedure kojom bi se identifikovala imovina bivšeg Saveza komunista BiH, bivšeg Socijalističkog saveza radnog naroda BiH i bivšeg Saveza socijalističke omladine BiH i bivšeg Saveza sindikata BiH, te da se na zakonit način riješi sudbina cjelokupne imovine bivših društveno-političkih organizacija, što zakonom dosad nije urađeno. Samo kratko obrazloženje. Svi, svima nama ili makar, da budem precizniji, većini ovdje je poznato da pored imovine koju je imao Savez komunista BiH da je veliku imovinu imao Socijalistički savez radnog naroda BiH, da su veliku, isto tako značajnu imovinu, imale i ove dvije druge društveno-političke organizacije ... ...Savez socijalističke omladine BiH, a također Savez sindikata BiH. Ako ćemo govoriti o nezavisnom sindikatu, onda, i proglasiti se pravnim sljedbenikom, nešto mi tu, tu, meni se te dvije stvari ne uklapaju. BPS je parlamentarna stranka od '98. godine i svih ovih godina, i na nivou kantona i na nivou države i na nivo opština i na nivo entiteta, su na sve moguće načine pokušavali dobiti prostor za rad. Dobili smo jednu gotovo podrumsku prostoriju u Sarajevu za rad stranke, gotovo podrumsku prostoriju. I to u... ... Federalnoj poreskoj upravi. I tu problem zapravo tek počinje jer smo dobili prostor, nekakav mali prostor, u gotovo podrumskim prostorijama, a nismo dobili adekvatno parking mjesto i vjerujte mi da je trauma svaki dan tamo doći do posla. Zahvaljujući razumijevanju direktora Federalne uprave, eto taj problem 29 nakako rješavamo, ali indolentnošću direktora Zajedničkih institucija Ihtijarevića, koji je tako, eto ponaša se kako se promijeni vlast i on tako mijenja partijsku ... boju. Mi taj problem imamo i sa prostorijama na nivou države i da ne govorim o kantonima i entitetima. Prema tome, ... ako ćemo se principijelno zalagati, a principijelno se zalažemo da se sva ova pitanja kompleksno i cjelovito riješe, onda prijedlog mog zaključka ide ka tome da se riješi sva ova imovina, ne samo Saveza komunista BiH nego i ove dvije, odnosno tri druge organizacije, i da se zakonom uredi način na koji će se koristiti. Da li će ovaj parlament poništiti neka ranija zakonska rješenja, ... je li on to može poništiti ili donijeti neka nova zakonska rješenja, ali ovo pitanje zaslužuje pažnju i o njemu Parlament treba da se ...izjasni. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći ili je replika?
... [[nije uključen mikrofon]] poslovnička.
Poslovnička intervencija: uvaženi zastupnik Križanović.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ja bih u ime Kluba SDP-a zamolio pauzu od pola sata.
Stanka pola sata na prijedlog Kluba SDP-a. Nastavak u 12:35. [[PAUZA]] Imamo, imamo taman 22 ... pa možemo raditi ... tako da ... i 23. Prethodnu stanku zatražio je Klub zastupnika SDP-a. Želi li se očitovati povodom toga?
Havala na.
Uvaženi zastupnik Križanović, predsjednik kluba.
Hvala na datoj pauzi. Klub SDP-a je imamo ranije preuzete obaveze. Hvala Vam što ste omogućili da to ostvarimo. Hvala.
Zahvaljujem ja Vama. Imamo sad prijavljene, pa ću pročitati redom, za raspravu, za raspravu imamo prijavljene, ako mi dopustite da nastavim rad, pa da radimo. ...Uvaženi zastupnik Jovičić, uvaženi zastupnik Jerko Ivanković Lijanović, uvaženi zastupnik Raguž i uvaženi zastupnik Dokić. Ovim redoslijedom. Riječ ima uvaženi zastupnik Jovičić.
Poštovani predsjedavajući, dakle, Klub SNSD-a ostaje kod svog prijedloga koji je predložila uvažena kolegica Marković. I predlažem odmah da se ta tačka uvrsti pod redni broj 18. a da ova tačka 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju bude tačka 19. Dakle, naš je zahtjev da se ova tačka uvrsti u dnevni red, a da onda kroz raspravu možemo definisati kako bi konačan oblik bio prijedlog ovog zaključka, s tim što, naravno, kroz raspravu ćemo proširiti ovu temu, ne samo na Savez komunista SDP, kako oni kažu pravnog sljedbenika, i na Auto-moto savez, i Ferijalni savez i sve ove institucije koje je neko prisvojio, a one su bile zajedničke institucije BiH u onom sistemu, dakle, u sistemu opet gdje je jedina partija bila na vlasti, to je Savez komunista itd. E sad, kad sam se javio za raspravu, ovo pokazuje danas i moje strahovanje da, na svu sreću, nije bilo opravdano da će ovdje biti neke velike demonstracije i ne želim da zaista bilo koga provociram, da pravim karikaturu od nečega što nije potrebno ovom parlamentu. Ne znam hoću li ja svoje kolege u Klubu SNSD-a razočarati, razveseliti, jer ne znam njihovo raspoloženje, a sve sam bliže inicijativi, ali to je moje privatno pitanje, da formiram stranku jer, ako u svakom gradu u RS-u ne izvedem 250 barem ljudi koliko je danas SDP izveo svojih članova, onda politika je za mene nevažna, ne treba se baviti njome. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa, vi ćete uvijek biti na dnevnom redu, jer ste bili osam mjeseci prethodno kad je bio predsjedavajući gospodin Živković, pa i gospodin Belkić, jer ste uvijek komplikovali situaciju. Evo, mi danas izgleda da komplikujemo ali nećemo. Mi smo ušli u jednu vrlo tolerantnu demokratsku raspravu i ja sam vam na prošloj sjednici nagovijestio da ćemo mi izaći sa ovom inicijativom sad u formi zaključka i prijedloga da se samo uvrsti ovo u dnevni red, pa ćemo onda vidjeti šta će Savjet ministara i kakvo ... zakonsko rješenje predložiti, koje naravno mora obavezivati sve one koji misle da je to samo imovina jedne stranke i da vrate to narodu. I već je bilo ovdje u diskusijama nekih prijedloga, neko je 31 rekao i sirotinji i, ne znam ni ja kome, evo, ja javno sam tada rekao na sjednici i danas ću ponoviti: plaćao sam i bio član Saveza komunista, ja, s razlogom malo većim nego gospodin moj uvaženi kolega Nanić, ja sam morao biti, jer tada niste mogli raditi ni u mjesnoj zajednici, a ne u državnoj instituciji, ako niste član Saveza komunista. Ali dobro, nećemo mi govoriti o nekom lošijem sistemu, nego ćemo govoriti o recidivima tog sistema, pa ćemo sva pitanja ovdje otvoriti, ali nemojte sad da širimo temu na ilustracije i, ne znam, otvaranje dosijea, ovog, onog. Nego da mi vidimo šta je sa tom imovinom? A to je po nama ogromna imovina i ona treba da bude vraćena narodu, kao što se borimo u nekim drugim stvarima da imovina opljačkana privatizacijom se takođe vrati ... radnicima itd. itd. Zato, ja ću svoju diskusiju skratiti, jer je sve ... danas rečeno. Sa tim prijedlogom, kod kojeg mi ostajemo, da se ova tačka uvrsti, rekao sam već na koji način i s kojim razlozima. I još jedno, na kraju, pošto je ovo sve izgleda danas bio obračun, pod navodnim znacima, dvije političke stranke, evo neću reći identične, ali socijaldemokratske orijentacije, mada nama se to stalno inputira da mi to kao nismo, da to zavisi od njihove volje, što naravno nije tačno. Pa ćemo otvoriti ta sva pitanja, a malo ćemo relaksirati i situaciju političku, jer ne vjerujem da će više biti nekih važnih zakonskih projekata kao što je Zakon o platama, kad upravo ta stranka podigne sve, sve na noge, medije i ne znam baš što danas nema kamera ove televizije, za koju sam ja rekao u više navrata ne čija je, jer ja stvarno ne znam, ali evo, ona nije barem naklonjena srpskom narodu u RS, ali danas bi svako ovo gledao jer interesuju ih te plate. Samo zato što je to SDP podigao na sva zvona i baš ću gledati situaciju kad mi danas usvojimo taj zakon, mada nije sad tačka dnevnog reda, da li će se neko od poslanika SDP-a odreći, da li su se njihovi načelnici po opštinama odrekli većih plata nego što mi ćemo ovim zakonom imati itd., bezbroj je tu stvari. Zato ja Vas, gospodine predsjedavajući, ne molim nego Vam predlažem da Vi date na glasanje ovu tačku dnevnog reda, da se ona uvrsti u dnevni red, a da onda otvorimo raspravu o ovim pitanjima. Hvala.
Hoću vrlo rado čim mi dopustite. Poslovnička intervencija: uvaženi zastupnik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, prije svega, čestitam vama, gospodine Lozančiću, na preuzimanju dužnosti predsjedavajućeg, zahvaljujem se gospodinu Živkoviću na dosadašnjem predsjedavanju. Pozivam svoje kolege, mi smo izgubili tri sata već, da odustanemo od svih daljnjih rasprava o dnevnom redu, jer se bojim, ako ovako nastavimo, da ćemo danas vazdan raspravljati o svačemu po malo iz dnevnog reda, bez usvojenog dnevnog reda, i bez ikakvoga reda, na kraju krajeva. Ja vas molim, ako nemate novih prijedloga – neka se ne ljute moje kolege čija ste Vi imena pročitali, njima se posebno izvinjavam zbog ovoga – ja vas pozivam da prekinemo raspravu u ovom trenutku. Prijedloge imamo, stavite na glasanje i hajmo na realizaciju dnevnog reda i pošto smo izgubili već tri sata, ja vas molim 32 da podržite prijedlog da danas onda ostavimo poslanička pitanja za iduću sjednicu, da idemo u realizaciju tačaka dnevnoga reda. Toliko. Hvala i molim vas da ovo moje stavite odmah na glasanje da ... završimo to.
Zahvaljujem. Ja ipak moram pitati uvažene zastupnike: Da li su, ... da li odustaju od rasprava ili ostaju pri prijavama za rasprave? ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Znači, ostaje uvaženi zastupnik Jerko Ivanković Lijanović: rasprava.
Poštovani predsjedatelju, kolegice, kolege zastupnici, uvaženi gosti, želim zahvaliti prošlom predsjedatelju na korektnom i kvalitetnom vođenju ovih sjednica, čestitati novom da nastavi na tom putu i još poboljša ono što je moguće. Ja želim samo nekoliko stvari u cilju ovoga i, što je govorio gospodin Džaferović, danas se ovdje govorilo ko je član koje stranke ... sada, bio prije, govori se o plaćama zastupnika, ja mislim da ni jedno ni drugo nije toliki prethodni problem, ni za ovaj dom, ni za našu državu. Ja nisam bio član ni Saveza komunista bivše Jugoslavije, ni član bilo koje druge stranke do osnivanja Narodne stranke Radom za boljitak, ali to ne smatram nekom svojom prednosti, jer smatram da stranke su alati da čovjek provede određenu političku viziju, određene političke ciljeve. I ako ti alati nisu dobri, oni se promijene da se napravi i provede određena politika. Isto tako, mislim da plaće poslanika ... ... nisu problem, nego su problem rezultati koje mi moramo napraviti. Ako uzmemo u obzir da ... za samo današnji dan ćemo imati deficit od 30 miliona maraka i po tome možemo porediti da bi to trebala biti tema na kojoj mi možemo dan potrošiti, a ne za nešto drugo. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Raguž. Nema ga. Zatim uvaženi zastupnik Dokić.
Pa, gospodine predsjedavajući, evo i da ja iskoristim svoje prvo javljanje otkad ste Vi preuzeli ovo kormilo da se, prije svega, zahvalim u ime, evo, svih poslanika PDP, što vole moje kolege da čuju, prethodnom predsjedavajućem gospodinu Živkoviću koji je u jednom teškom periodu izdržao to što je izdržao. Vama da zaželim da Vam bude lakše ali, s obzirom na to kakvi smo mi, čini mi se, da ćete morati češće otići u crkvu da se i Bogu molite za svoj uspješan rad. No, evo još da podvučem, želio bih da mi budemo puno bolji nego što smo bili, ako iskreno želimo da Vam pomognemo onako kako najavljujemo da želimo da Vam pomognemo. Ja mislim da bi zaista ovdje trebalo da prekinemo ovu dosadašnju raspravu koja je na jednoj potpuno legitimnoj inicijativi o preispitivanju, sad da ja ne ponavljam, imovine prerasla, rakao bih, u međusobno vrijeđanje, u niz neargumentovanih izjava i konstatacija koje su ovdje izrečene, i da to ne služi zaista ugledu ... ovog doma. Čini mi se da niko nije osporio legitimnost ovakve inicijative, i ja bih vas molio da što prije stavite na dnevni red da se ovo uvrsti u dnevni red današnje sjednice kao prijedlog o kome ćemo glasati i poslije će Savjet ministara uraditi svoj posao i imaćemo onda vremena na osnovu takve jedne njihove analize zaista da temeljito o ovome raspravimo i da vidimo je li to zakonski, je li to pravno, šta ako nije, šta ako jeste. Dakle, da se iziđe iz ove situacije, i evo, i ja se pridružujem kolegi Džaferoviću, njegovom onom prijedlogu da se eventualno odustane od ... poslaničkih pitanja da bi zaista prešli onda na ove ostale tačke dnevnog reda, među kojima su veoma značajni zakoni za ovu državu. Hvala na pažnji.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih za raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Imamo prijedlog uvažene zastupnice Milice Marković. Treba li da pročitam naziv točke dnevnog reda? Znate. Znači, zaključak je, znači, imamo prijedlog naziva točke dnevnog reda, imamo više prijedloga mogućih zaključaka po toj točki dnevnog reda, o čemu ćemo se izjašnjavati nakon rasprave po točki dnevnog reda, ukoliko to uvrstimo u dnevni red sjednice. Znači, molim vas da se pripremite za glasovanje o prijedlogu uvažene zastupnice Marković. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Evo pročitat ću je. Imam pred sobom pa ću pročitati. Znači, prijedlog točke dnevnog reda, Prijedlog zaključka: o zaduživanju Vijeća ministara BiH za pokretanje zakonske procedure kojim bi se identificirala imovina bivšeg SKBiH, te ista oduzela od 34 sadašnjeg korisnika, a sve u skladu sa zakonskim propisima. To je prijedlog točke dnevnog reda. Imamo i prijedlog zaključka od Kluba SNSD-a i drugih stranaka, ali znači ovo je prijedlog točke dnevnog reda. Je li sad dovoljno jasan naziv točke dnevnog reda? Izvolite.
Hoću samo da pitam. Hoćemo li se principijelno odnositi prema i jednoj i drugoj tački dnevnog reda, odnosno prema prijedlogu, s obzirom da su mnogi citirali član Poslovnika koji govori o tome da treba imati odgovarajući materijal. Tako da vrlo jasno pitam i Vas, gospodine predsjedavajući: Ima li odgovarajući materijal da bi se usvojio ovaj zaključak ili ćemo postupiti na takav način? Što znači onda da i u prijedlogu koji smo iz SDP-a predložili ne treba odgovarajući materijal. Dakle, principijelno da to razriješimo prije izjašnjavanja.
Principijelno, povodom ovog prijedloga točke dnevnog reda, imamo i konkretan prijedlog mogućeg zaključka o ovoj točci dnevnog reda, što je dovoljan materijal za raspravu o ovoj točci dnevnog reda.
nije uključen mikrofon
Izvolite opet poslovničko. Uvaženi zastupnik Bećirović.
Pa zar nije odgovarajući materijal? Da nam je ovdje dostavljena zakonska regulativa, kakvo je trenutno stanje, kako je to trenutno urađeno, pa da na bazi te zakonske regulative kao ozbiljni ljudi vidimo šta treba mijenjati ili prebacivati. Ovako zaista ne možemo konstatovati da postoji odgovarajući materijal.
Ja uvažavam Vaše pravo da Vi mislite da to nije dovoljno materijala, ali uvažite i Vi pravo da ja mislim da je ovo dovoljno. Je li on dovoljno kvalitetan, o tome ćete se vi izjasniti nakon rasprave. Ali dovoljno je da se može točka, po meni, uvrstiti u dnevni red, ukoliko vi to prihvatite. I prelazimo na izjašnjavanja o prijedlogu uvažene zastupnice Marković: o uvrštavanju točke dnevnog reda. 35 Glasujte sad! Traži li neko ponavljanje? Traži uvaženi zastupnik Nanić ponavljanje. Ponavljamo glasovanje. Glasujte sad! Konstatiram da je prijedlog prihvaćen sa 30 glasova „za“, tri „protiv“, dva „suzdržana“ i dovoljnom entitetskom većinom. Imamo prijedlog uvaženog zastupnika Bećirovića koji se odnosi na 30. sjednicu Zastupničkog doma, a danas utvrđujemo dnevni red za 29. sjednicu Zastupničkog doma. O ovom prijedlogu će se Kolegij sukladno Poslovniku izjasniti u vrijeme zakazivanja sjednice tog doma. Izvolite.
Isto kao što je i ovaj prijedlog bio za 30. pa je prebačen za 29., i ja tražim da se izjasnimo da se ovo uvrsti u dnevni red, s obzirom da smo krenuli na takav način da i ovdje postoji odgovarajući materijal.
Ja molim, ja Vas molim lijepo, ... znači, raspravu o prijedlozima smo završili, ušli smo u fazu izjašnjavanja. I molim Vas da poštujete tu činjenicu. I imamo prijedlog uvaženog zastupnika Dokića koji je predložio da se točka dnevnog reda Zastupnička pitanja i odgovori danas skine s dnevnog reda i evo i Džaferović je predlagao isto to. Molim vas da se pripremite za glasovanje. Glasujte sad! Prijedlog uvaženog zastupnika Dokića. Konstatiram da je i ovaj prijedlog prihvaćen sa 28 glasova „za“, dva „protiv“, jedan „suzdržan“, uz dovoljnu entitetsku većinu. Kako nismo imali drugih prijedloga za uvrštavanje točaka dnevnog reda, odnosno za skidanja predloženih točaka dnevnog reda, konstatiram da je Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH za 29. sjednicu Zastupničkog doma utvrdio sljedeći 1. Usvajanje Zapisnika 28. sjednice Zastupničkog doma; 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti Bosne i Hercegovine (drugo čitanje); 3. Prijedlog zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima (drugo čitanje); 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom matičnom broju (drugo čitanje); 36 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osobnoj iskaznici državljana Bosne i Hercegovine (drugo čitanje); 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu državljana Bosne i Hercegovine (drugo čitanje); 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku Bosne i Hercegovine (drugo čitanje); 8. Prijedlog zakona o Fiskalnom vijeću Bosne i Hercegovine (drugo čitanje); 9. Prijedlog zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (drugo čitanje); 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju političkih stranaka (prvo čitanje); 11. Prijedlog zakona o zaštiti domaće proizvodnje unutar Sporazuma CEFTA – predlagatelj zastupnik Jerko Ivanković Lijanović (prvo čitanje); 12. Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova o usuglašavanju teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uporabi i zaštiti naziva Bosne i Hercegovine; 13. Izvješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnoti o prijedlozima zaključaka zastupnika Zlatka Lagumdžije sa 9. zajedničke sjednice oba doma; 14. Imenovanje glavnog revizora i zamjenika glavnog revizora (Kandidacijsku rang-listu dostavilo Povjerenstvo za izbor glavnog revizora i zamjenika glavnog revizora); 15. Razmatranje izvješća povjerenstava Doma za 2007. godinu a) Ustavnopravnog povjerenstva b) Povjerenstva za financije i proračun c) Povjerenstva za vanjsku trgovinu i carine d) Povjerenstva za vanjske poslove e) Povjerenstva za promet i veze f) Povjerenstva za ostvarivanje ravnopravnosti spolova 16. Razmatranje izvješća o radu za 2007. godinu zajedničkih povjerenstava obaju domova a) Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost b) Zajedničkog sigurnosno-obavještajnog povjerenstva za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH c) Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, prava djeteta, mlade, useljeništvo, izbjeglice, azil i etiku d) Zajedničkog povjerenstva za administrativne poslove e) Zajedničkog povjerenstva za europske integracije f) Zajedničkog povjerenstva za ekonomske reforme i razvoj 17. Prijedlog zaključka o zaduživanju Vijeća ministara BiH za pokretanje zakonske procedure kojim bi se identificirala imovina bivše SKBiH te ista oduzela od sadašnjih korisnika, u skladu sa zakonskim propisima; 18. Davanje suglasnosti za ratificiranje a) Strazburškog sporazuma o međunarodnoj klasifikaciji patenata, b) Europske konvencije o nezastarijevanju zločina protiv čovječnosti i ratnih zločina, 37 c) Konvencije o zaštiti nematerijalne kulturne baštine (UNESCO). I time bismo znači utvrdili dnevni red. Prelazimo na realizaciju dnevnog reda. Poslovnička intervencija uvaženi zastupnik Nanić.
Zahvaljujem se. Ja sam imao namjeru da kroz poslanička pitanja i inicijative, ono što ste dobili na sto, zatražim podršku, znači: da se zaduži Vijeće ministara da uradi i Parlamentarnoj skupštini dostavi Informaciju o spremnosti institucija BiH za preuzimanje obaveza u vezi primjene Sporazuma o stabilizaciji pridruživanja. Izglasavanje novog zaključka, ja nemam sada, a nisam htio opterećavati dnevni red iz korektnosti da to ide u ovoj proceduri. Zbog tog bih ... tražio da se ova procedura nastavi kroz Kolegij i kroz određene komisije da bi ona dobila podršku, a ne znam tehnologiju sada, jer mi je jednostavno zatvorena mogućnost da to kandidiram kao inicijativu. A mislimo da je ovo tačka budućnosti, da ona nama svima treba.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Naniću ... i zahvaljujem mu na pomoći, ... stvarnoj pomoći. Znači, ... želim vas samo upoznati, znači, da sva zastupnička pitanja, koja ste pripremili, možete u pisanoj formi dostaviti Kolegiju Doma da ih proslijedi onima kojima su naslovljena, kao i zastupničke inicijative, koje imate, uključujući i ovu inicijativu uvaženog zastupnika Nanića. Je li uredu? Prelazimo na prvu točku dnevnog reda: Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 28. sjednice Zastupničkog doma Zapisnik vam je 9. svibnja dostavljen faksom. Ima li primjedaba na Zapisnik? Otvaram raspravu. Ako nema, zaključujem raspravu o Zapisniku 28. sjednice. Prelazimo na drugu točku dnevnog reda: Ad. 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH (drugo čitanje)
A, dvije rečenice. Dakle, neću ponavljati ništa iz rasprave iz prvog čitanja. Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, mi smo dobili dva amandmana. Ta dva amandmana su na Ustavnopravnoj komisiji razmotrena, usvojena su. Zakon je urađen u okviru Interresorne radne grupe. Predstavlja ne ono što će na kraju trebati BiH, ali jedno dva koraka naprijed u odnosu na ono što mi danas imamo, zakon važan za ovaj izborni proces i predlažem Predstavničkom domu da ga usvoji. Toliko. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Džaferoviću. Nemamo više prijavljenih.
nije uključen mikrofon
Ja vas molim samo da se blagovremeno prijavite. Uvaženi zastupnik Rifat Dolić.
Gospodo, presjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, uvaženi gosti, Zakon o sukobu interesa u institucijama vlasti je značajan parametar funkcioniranja pravne države i stepena prisustva korupcije u svakoj državi. Sudeći po Zakonu o sukobu interesa u institucijama vlasti u BiH, mogli bi steći pogrešan utisak da u BiH pravna država perfektno funkcionira i da nemamo problema sa korupcijom. Naime, mi imamo izuzetno restriktivan Zakon o sukobu interesa i unatoč tome imamo ozbiljne probleme sa funkcioniranjem pravne države i izuzetno velike probleme sa korupcijom. Razloge za to trebamo tražiti u činjenici da danas u BiH, u ovom tranzicijskom vremenu, gotovo nema izabranog zvaničnika koji na ovaj ili onaj način nije bio ili koji još uvijek nije u sukobu interesa, i zato su rijetki oni kojima je falilo dlaka sa glave. Značajan broj privatizacijskih i drugih malverzacija u BiH desio se i još uvijek se dešava zbog sukoba interesa. Mi imamo u BiH jedan paradoks da, na jednoj strani, imamo restriktivan Zakon o sukobu interesa a, na drugoj strani, i danas donosimo zakone koji ozakonjuju sukob interesa. Klasičan primjer toga je Zakon o Razvojnoj banci Federacije BiH koji je donesen prije nekoliko dana, koji ozakonjuje ono što je ovim zakonom jasno sukob interesa. Takvih primjera imamo i kod drugih zakona i na svim nivoima, imamo koliko hoćete ministara, na raznim nivoima, koji su članovi nadzornih odbora u javnim 39 preduzećima, ili preduzećima sa većinskim državnim kapitalom, gdje je to čak i ozakonjeno. Po prethodnom zakonu a i po ovim izmjenama i dopunama, efikasno se mogu sankcionirati samo sukobi interesa koje imaju poslanici, tako što im Centralna izborna komisija može oduzeti mandat. Za druge je to u ovom slučaju gotovo bez uticaja. Postavlja se pitanje čemu onda ovakvi zakoni, jer objektivno mislim da su moguće posljedice zbog sukoba interesa daleko veće i teže kod dužnosnika u izvršnoj vlasti nego kod poslanika. Postavlja se također pitanje na koji se način vrši usklađivanje zakona sa Zakonom o sukobu interesa kako bi se izbjeglo ozakonjivanje sukoba interesa. Ove izmjene i dopune Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti Bosne i Hercegovine, ne rješavaju sve negativnosti i sve nedostatke u Zakonu o sukobu interesa ali, u svakom slučaju, unose nešto više reda i rasvjetljavaju brojne dileme i nedorečenosti kojima je opterećen zakon. Naravno, ostaje još veliki broj dilema, nelogičnosti i apsurda kojima je opterećen Zakon o sukobu interesa u institucijama BiH. Jedan od apsurda obilježila je resorna radna grupa u formi inicijative koja je, evo, dakle nije ušla u izmjene i dopune zakona. Jedan od apsurda je i taj što su i ovim zakonom rodbina i tazbina ostali taoci izabranog zvaničnika i obrnuto, unatoč malom smanjivanju ovoga kruga. Tako je i ovim izmjenama i dopunama pomoćnik ministra u Vijeću ministara u sukobu interesa zato što mu je punac direktor lokalnog Komunalnog preduzeća u nekoj općini, što osobno smatram apsurdom. Ove izmjene i dopune Zakona o sukobu interesa dakle su korak naprijed u odnosu na ono što sada imamo i radi toga, i radi uloženih napora Interresorne radne grupe, ja ću dakle podržati iste, naravno uz ograničenja i dileme koje sam ovde iznio. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku. Nemam drugih prijava.
nije uključen mikrofon
Uvaženi zastupnik Drago Kalabić.
Dame i gospodo, vrlo kratko. Kada poslije dvije diskusije koje ja uvažavam i koje su dosta precizno navele kakvo je stanje vezano za ovaj zakon – i ono što je gospodin Džaferović rekao, to jeste sve tako, ... tačno je i ovo što je rekao kolega Dolić – i mi u SNSD-u, kad to saberemo, nismo najzadovoljniji ovim zakonom. Mi smo imali namjeru da i, koliko ja znam da je i diskusija poslanika ovdje, predviđalo se da će se donijeti potpuno novi Zakon o sukobu interesa u institucijama BiH i da ćemo imati novo kompletno zakonsko rješenje koje će riješiti sve ove dileme, koje mi priznajemo da ostaju i sada nakon ovog. Ovo jeste nekakav korak, koliki je on, možemo 40 sada da to cijenimo. Mi mislimo vrlo mali, nedovoljan. A, ono što nam najteže pada, jeste da su i neke dileme koje su aktuelne ovih dana ostale neriješene ovim zakonom, što mislim da nije dobro da u jeku parlamentarne procedure, one stvari, ako nismo mogli riješiti one kojih se nismo dodirnuli, barem da smo uspjeli na neki način razriješiti one dileme koje su se nametnule tokom rada u Interresornoj radnoj grupi. Oni jesu dali doprinos i vjerovatno se trudili. Specifična situacija oko usaglašavanja ovog zakona i stavova jeste da niz institucija u tome učestvuje. Koliko ko ima koliki uticaj na sama zakonska rešenja i čije, ja neću u ovom momentu da o tome govorim i da li treba imati, da li one trebaju imati tako presudan uticaj na određena rješenja vezano za ovaj zakon, neću sad da ocjenjujem, ali rezultat svih tih stvari jeste činjenica da mi imamo zakon kojim nismo zadovoljni. Mislim da je ipak trebalo ići na još strpljenja, energije i snage da nađemo i da dođemo do potpuno novog predloga zakona koji bi razrešio sve ove dileme koje se gotovo pokazuju svaki dan i na koje mi imamo primjedbe, a istovremeno nismo iskoristili svoju mogućnost i naša ovlaštenja koja nam dozvoljvaju da te dileme razriješimo i donesemo novi zakon. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku. Želim samo da vas informiram, a to sam propustio, da su ovde članovi Središnjeg izbornog povjerenstva, pa ukoliko bude potrebe, evo, ... nadam se da će oni pružiti odgovarajuće odgovore. Imamo sljedeće prijavljene za raspravu: Velimir Jukić, Branko Dokić i Martin Raguž. Uvaženi zastupnik Velimir Jukić.
Gospodine predsjedatelju, cijenjene kolegice i kolege, članovi Vijeća ministara, ostali gosti, ovaj zakon je vrlo interesantan, vrlo bitan, važan i mislim da ove izmjene i dopune koje su urađene su u jednom dijelu popravile nedorečenosti i nepreciznosti postojećeg zakona. Međutim, isto tako smatram da nisu dovoljne, mislim da bi bilo dobro da se u nekom narednom, što skorijem, vremenu pristupi izradi novih izmjena i dopuna ili moguće, čak, izradi novog zakona, koji bi naravno na osnovu primjene iskustava i s time novog zakona ovih proteklih godina, a naročito o sugestijama od članova Središnjeg izbornog povjerenstva, koji su zaduženi za provedbu ovog zakona, uradili zakon sa puno preciznijim, suptilnijim rješenjima, rješenjima koja će predvidjeti sve moguće situacije i dati odgovore na sva ta pitanja. Pa tako npr. nije isto da li je neko imenovanje nekog bilo, odnosno da li je to zatečno stanje, ili se ... imenovanje dogodilo u međuvremenu, otkad je neko izabran negdje, ne znam ni ja, na neku dužnost, pa onda imenovao nekog za nekog direktora ili, ne znam ni ja, nekog šefa, rukovoditelja, člana upravnog odbora itd. ili je to zatečeno stanje. Dakle, ne može se to dovesti u istu ravan, a to ovaj zakon sadašnji ne razdvaja a to je vrlo, vrlo bitna razlika. Ako je neko zatečen na funkciji nekoj izvršnoj, direktora neke ... organizacije, ustanove itd. i, ne znam ni ja, njegov sin bude izabran za zastupnika! Pazite, veliko je to pitanje, šta, iako sukob jeste, međutim suprotno je, nesumnjivo se može dovesti u sumnju da se dogodio stvarno sukob da je, ne znam ni ja, na osnovu, je li, tih nekakvih veza, zapravo klasični nepotizam kad je, ne znam ni ja, neko već 41 imenovan ... imenovao nekog svog ili je pomogao da se imenuje njegov neko na neku dužnost itd. Da ne govorim da imamo sada jednu situaciju koja je zakonom samo dijelom definirana, rečeno, da nije u skladu sa zakonom, a opet zakon nije propisao kako i na koji način se postupa da se to riješi, razriješi itd. Zato, evo ja isto tako predlažem, slično kao gospodin Kalabić, da donesemo zaključak da se u nekom kratkom roku Vijeće ministara zaduži, naravno, uključujući obavezno i ljude iz Središnjeg izbornog povjerenstva, da se formira jedna radna skupina stručna, interresorna i da pristupi izradi novih korjenitih ili podrobnih promjena ovog Zakona o sukobu interesa ili izradi potpuno novog prijedloga zakona.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku. Podsjećam vas samo da prijedloge zaključaka dostavite u pisanoj formi. Sljedeći je za raspravu prijavljen uvaženi zastupnik Dokić.
Gospodine predsjedavajući, ja imam slično razmišljanje kao kolega Jukić. Mislim da se ovim izmjenama ... zakona nije postiglo ono što smo mi očekivali da će biti postignuto. Najbolji primjer da je ovaj zakon pravljen po raznoraznim mjerilima i kriterijumima, vjerovatno, koji nisu ni primjereni našim uslovima, govori i ovo što ćemo mi imati na sledećoj sjednici Parlamenta, a što je trebalo da bude danas. Ja hoću, evo, odmah sada da znate moj jasan stav, da je upravo zbog takvog Zakona o sukobu interesa, Centralna izborna komisija jedno pitanje veoma ispolitizovala i dovela ga do apsurda. Šta je to bilo novo za Centralnu izbornu komisiju sad kad je donijela odluku kakvu je donijela, u odnosu na ono šta oni nisu imali kad smo mi te ljude birali prije mjesec i prije dva mjeseca, kada smo ih birali. To samo govori da taj zakon pruža mogućnost političkim manipulacijama, stvara prostor za to i da ga treba cjelovitije mijenjati. Mi smo imali, neki koji smo imali priliku prošle i ove sedmice, da posjetimo neke zemlje iz EU i one koje su, nadam se, ... da su blizu EU, pa smo vidjeli da su njihova zakonodavstva po tim pitanjima sasvim drugačija. I stoga, da ne bih ulazio u detalje sad nekih odredbi ovog zakona, moj prijedlog je da, i glasaću za ovaj zakon ako je to prelazno rješenje, samo pod uslovom ako Parlament prihvati zaključak da će se odmah pristupiti izradi novog Zakona o sukobu interesa koji će biti baziran na pozitivnim iskustvima zemalja EU pa, ako hoćete, da budem i precizniji, evo da kažem, ovih 10 zemalja EU koje su u proteklom periodu primljene u EU. Evo, dakle ja, na neki način, svoju podršku ovakvom, uslovljavam jednim pristupom da odmah idemo u izradu novog zakona.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Dokiću. 42 Sljedeći za raspravu se prijavio uvaženi zastupnik Raguž.
nije uključen mikrofon
Može, samo malo brže reagirajte. Zastupnik Križanović: poslovnička intervencija.
Ja uvažavam naravno rasprave koje teku ..., ali mislim da smo mi se vratili jedan korak unatrag. Danas imamo raspravu u drugoj fazi, očitujemo se o amandmanima, mislim da smo vratili raspravu na početak o principima i osnovama zakona. Ako je to tako, onda ćemo i mi se uključiti u raspravu ali želio bih ako možemo da se dogovorimo da držimo se rada, u skladu sa Poslovnikom. Hvala.
Ja moram reći da je rasprava o zakonu u drugom čitanju, što sam vrlo jasno i precizno naglasio i dosadašnje rasprave su sve bile rasprave o zakonu, a vaša je prosudba želite li raspravljati o nečemu na što niste ulagali amandmane. Ja moram reći: to je vaše pravo da raspravljate i da ne raspravljate, ako niste ulagali amandmane na prijedlog zakona. Uvaženi zastupnik Raguž.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedatelju, i pridružujem se čestitkama, i gospodinu Živkoviću na dosadašnjem radu, i vama želim uspješan rad, kao i zastupnici i svi ostali, zajedno s nama. Ja sam se javio, vrlo kratko, da kažem sljedeće. Ja čestitam Interresornoj radnoj skupini, oni su radili jedan ozbiljan posao. Dobro je da smo prihvatili, bar, ova dva amandmana. A, javio sam se da kažem: ovaj zakon, kad je donesen, imao je temeljnu svrhu da BiH kao zemlju u tranziciji znači uskladi sa tim demokratskim standardima i zakonodavstvom u obnašanju javnih funkcija, stavi odgovornim od zastupnika do ministara i, po meni, u toj fazi on je dao pozitivan rezultat. I u ovoj drugoj fazi, koja će uslijediti nakon ovoga, to će biti ipak jedan pomak naprijed. Međutim, da ne bih sad bilo je li raspravljamo o načelima ili ne, ja ću samo reći da svi mi trebamo biti svjesni da ovaj zakon ima mnoga ograničenja, ozbiljna ograničenja, i hajde da sad o njima ne pričamo. Ja ću vam samo navesti primjer. Dokić je otvorio to pitanje, neki od nas imali smo priliku biti ovih dana na studijskom putovanju u Njemačkoj, koja se smatra – nije to naše mišljenje – objektivno zemljom sa jednom izvanrednom demokratskom praksom i standardima i u kojoj je potpuno logično da premijer jedne od 16 pokrajina bude istovremeno i zastupnik u ..., ne zato da bi on gomilao funkcije, nego da bi odgovorno po vertikali mogao provoditi politiku, gospodo. Ili u jednoj pokrajini u 43 Magdeburgu gdje državni tajnik te pokrajine, koji koordinira rad čitave vlade, istovremeno je ministar za evropska pitanja i koordinator svih pokrajina prema Briselu i Berlinu. Znači, kod nas ovde je nemoguće da, ne govorim za državne zastupnike, da obavljamo bilo kakvu izvršnu funkciju ili neku drugu. Mislim da su to ograničenja koja treba sagledati u jednom razumnom vremenskom ciklusu i sa argumentima vidjeti šta od tih stvari može otklanjanjem poboljšati efikasnost sistema i u BiH. Ja mislim da smo mi kompleksna organizacija i da se to mora i da ovaj zakon pridonosi tome i mislim da ta ograničenja u ovom navratu nije moglo se ni kvalitetno sagledati, ali vrijeme koje je pred nama: iduće izbore, mislim, da ne bi trebali dočekati bez jednog novog, čitavog novog teksta zakona. Evo, hvala lijepa.
Zahvaljujem i ja Vama. Nemam dalje prijavljenih. Uvaženi zastupnik Džaferović.
Poštovane kolege i koleginice, svi koji ste diskutovali – ja moram kao predsjedavajući Interresorne radne grupe da ovo kažem – ste zapravo ukazali na svu suštinu problema kada je ova problematika u pitanju. Ja to ništa ne osporavam. Dakle, to jeste tako. Ovaj zakon je, rekao sam, dva koraka naprijed u odnosu na postojeće stanje, u odnosu na sve ove mahane koje ste vi isticali. Ako ga usvojimo, imat ćemo bolje stanje za evo dva koraka, ako se to koracima može pratiti, ali neće biti ono što mi trebamo u BiH, jer nije sve o čemu smo danas govorili pitanje samo ovog zakona. Problematika koja je vezana za ovu aktuelnu situaciju oko Vijeća ministara, Izborne komisije, nije predmet ovog Zakona o sukobu interesa, nego treba promijeniti nešto u Zakonu o Vijeću ministara. Ovo je dakle jedna kompleksna materija koja zahvata više zakona, i mi smo to napisali. Ako ste pažljivo čitali naše izvještaje i prijedloge i sugestije, mi smo to napisali u Interresornoj radnoj grupi. Zato, ja vas pozivam, dakle da se danas usvoji ovo, jer je ovo bolje nego što je ranije, a prošli put, kada je bio zakon u prvom čitanju, usvojena je informacija naše Interresorne radne grupe i kazano je da ona treba da nastavi rad na izradi novog zakona. Ja, iskren da vam budem, mislim da to zaduženje treba da se da državnoj vladi, Vijeću ministara. Neka Vijeće ministara i Ministarstvo pravde to rade a, ako hoćete da ostavite tu grupu da to koordinira, to je druga stvar. Ali to mora raditi Vijeće ministara i mora raditi Izborna komisija. Ako u tom pravcu bude zaključak, ja sam spreman da vi to uzmete od ove Interresorne radne grupe, odnosno da svi uzmemo i da damo državnoj vladi, jer treba nama osam mjeseci najmanje, ko god bude radio na ovome, najmanje osam mjeseci, da ga imamo u parlamentarnoj proceduri. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Sljedeći se prijavio uvaženi drugi zamjenik predsjedatelja, doktor Milorad Živković.
Zahvaljujem. Naime, mi u Interresornoj radnoj grupi smo radili u jednim specifičnim uslovima, gdje smo razmatrali ovaj zakon uz pomoć i međunarodne zajednice i, iskreno govoreći, imali smo ograničavajući pristup prema tom zakonu. Htjeli smo ići i na veće i bolje izmjene, međutim nismo naišli na razumijevanje iz međunarodne zajednice u vezi sa tim zakonom. Zato su išle samo ove minimalne izmjene ali u međuvremenu su se desile stvari koje postavljaju sad i veliki znak pitanja. Zašto se to u međuvremenu desilo da predmeti koji su stajali u Centralnoj izbornoj komisiji i sada stoje. Preko 50 predmeta su na ovaj način i sad procesuirani. Ovim novim zakonom, čovjek koji je sad procesuiran sa ovim ne bi bio u sukobu interesa. Čovjek koji je svog punca vidio tri puta u životu, jednom kad se ženio, drugi put kad je ... uzimao i treći put kad ga je molio da ne bude više član Upravnog odbora. Zašto se to uradilo prije nego što su došle ove izmjene nove zakona i zašto je čovjek procesuiran? Nije problem ni u Parlamentu ni u ovom zakonu. Izgleda da je problem u Arhivi Centralne izborne komisije koja treba da kaže koje još predmete čeka i na koji se zakon čeka. I onda je mnogo bolje, s obzirom da ni ovim zakonom nismo riješili ove nedoumice oko procesuiranja, da taj zakon napravimo kakav treba, pri čemu molimo i međunarodnu zajednicu da nam pomogne da ga stvarno napravimo onakvim kakav bi mogao da bude, a to je provodljiv. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sljedeći za raspravu je prijavljen uvaženi zastupnik Jerko Ivanković Lijanović.
Poštovani predsjedatelju, kolegice, kolege zastupnici, uvaženi gosti, ja sam govorio i u prvom čitanju o ovom zakonu da on uskraćuje osnovna ljudska prava, da potiče korupciju jer unosi zabrana više nego što je to logično. Primjer je da ćemo raspravljati o smjeni ministra vanjskih poslova, jer je u sukobu interesa zato što je bio član nekog nadzornog odbora i nema nikakve mehanizme utjecaja da li će uprava koja ima interes da njega smijeni, da ne bude član nadzornog odbora, namjerno potpisati neki ugovor i njega se riješiti iz nadzornog odbora a, sa druge strane, imamo deficit dnevni 30 miliona maraka i ministar vanjskih poslova koji raspolaže sa cijelom našom diplomacijom, u biti, tu nema posljedica, nema sukoba interesa. 45 Ja mislim, kad nešto radimo da to trebamo uraditi kvalitetno, a ne raditi djelomično. Iz tog razloga, uime Narodne stranke Radom za boljitak, ja neću podržati ovaj zakon i mislim da treba napraviti novi zakon koji će u suštini spriječiti sukob interesa, ... a neće sprečavati neke nelogične stvari. Isto tako, izabrani zvaničnici ... po ovom zakonu trebaju biti kažnjeni za nešto na što oni mogu utjecati. Niko od nas ne može utjecati na našu rodbinu da li će ona nešto raditi ili neće. Mi ćemo biti kažnjeni zato što je neko radio na što mi ne možemo utjecati. I taj dio sankcija treba prenijeti na nekoga drugog. Ako institucije, ako zvaničnik i njegova rodbina ne smiju raditi sa državnim institucijama, onda ne može za to odgovornost imati izabrani zvaničnik, nego zato odgovornost treba imati institucija. Nek se instituciji zabrani da radi sa onim subjektom gdje zvaničnik eventualno ima određenu funkciju, jer bi mi sad trebali imati agencije za istrage i zaštitu da istražujemo da li neko iz naše rodbine ili neko gdje smo mi eventualno imenovani istražuje da li je sklopio neki ugovor ili nije. Mislim da je to nelogično a naše institucije imaju te mehanizme i, u biti, mogu snositi i njih treba kažnjavati u tom pravcu, ako to treba. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na treću točku dnevnog reda: Ad. 3. Prijedlog zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima (drugo čitanje) I ovaj prijedlog zakona usvojili smo u prvom čitanju na 26. sjednici Doma. Izvješće nadležnog povjerenstva upućeno vam je 12. svibnja. Nadležno je povjerenstvo usvojilo osam amandmana i oni su sastavni dio Prijedloga zakona. Zastupnik Momčilo Novaković dostavio je jedan amandman kojim osporava Amandman VII povjerenstva. Otvaram raspravu u drugom čitanju. Riječ ima uvaženi zastupnik Halid Genjac.
Poštovane kolegice i kolege, u razgovoru o dnevnom redu, u raspravi o dnevnom redu, bilo je izjava da neke tačke su danas najvažnije tačke, neke su opet još važnije, ja opet mislim da je ovaj zakon i ova tačka dnevnog reda daleko najvažnija tačka današnjeg dnevnog reda za građane BiH. 46 Zašto? Postoje procjene da oko 20% netestiranih, neanaliziranih i neispravnih lijekova cirkulira na tržištu BiH, na tržištu lijekova. Postoji također procjena da oko 22 miliona KM godišnje cirkulira na crnom tržištu lijekova, i to ne lijekova koje kupujemo u kutijama kartonskim na pijacama nego lijekova koji se kupuju u apotekama ali nisu registirani, nisu testirani i nisu ispitani. Poseban problem u svemu tome je što ne postoji adekvatna inspekcijska kontrola i nadzor i kao posljedicu toga, posljedicu složene naše ustavne organiziranosti da de facto ne postoje ili nema dovoljno inspektora ili nisu nadležni ili nemaju vremena i ne postoje inspektori koji kontrolišu i koji mogu izreći sankcije, ne samo za promet neregistriranih, neispravnih lijekova nego čak i za reklamiranje i oglašavanje neispravnih lijekova. Imajući to sve u vidu ja, dakle razumijem kud je skrenula ta naša pozornost i u najavi današnje sjednice se govori o dnevnom redu na kome su neki zakoni, ne spominje se Prijedlog zakona o lijekovima i u najavi medija ne postoji, ne pominje se Prijedlog zakona o lijekovima. Pominju se neki zakoni koji su tako spektakularne naravi, a u isto vrijeme ljudi i u komisiji i u ministarstvu su mjesecima mukotrpno radili na izradi jednog zakona koji je neophodan. Razgovarali su i ljudi koji su uložili amandmane, razgovaralo se i u Ustavnopravnoj komisiji satima i satima, uz pomoć naravno i predstavnika OHR-a i američke ambasade, nastojeći da se donese zakon, da se napravi zakon što je moguće bolji i naravno amandmanima da se poboljša. I moram reći da je taj mukotrpni napor, kao i obično što to biva, ostao negdje izvan medijske pažnje, ali je srećom rezultirao da smo ipak dobili u parlamentarnu proceduru jedan zakon koji je primjeren u dobrom dijelu evropskoj praksi i evropskim standardima u ovoj oblasti. Mi zaista ovim zakonom, ukoliko ga usvojimo, u šta vjerujem i nadam se, dobijamo Agenciju za lijekove, dobijamo komisije agencije, dobijamo kontrolne laboratorije agencije, dobijamo Stručno vijeće i dobijamo sve ono što je evropskom praksom ili najboljom praksom proizvodnje ili dobrom praksom proizvodnje ili dobrom praksom kontrole lijekova predviđeno u ovom izuzetno važnom sektoru. Naravno, da smo mi centralizirana država i da smo jednostavnije organizirana, zakon bi možda mogao imati jednostavnija rješenja, sretnija rješenja i potencijalno manje rizika. Međutim, naša ustavna struktura je takva, mi smo tako organizirani i živimo u toj organiziranosti. To je realnost koju moramo uvažavati prilikom ovog zakona i prilikom svih zakona. I moram reći da se u postojećim okolnostima i postojećoj situaciji da smo i nakon određenih poboljšanja u Ustavnopravnoj komisiji, sa amandmanima, dobili zakon koji zavređuje podršku. Naravno, rizici u pojedinim rješenjima će se izbjeći na način i ukoliko ljudi koji budu u Stručnom vijeću, i koji budu prevashodno polagali na struku, budu se ponašali u skladu sa tim, jer velika je odgovornost na Stručnom vijeću i na članovima Stručnog vijeća: koja moguća rješenja koja su negdje diskutabilna ili otvaraju mogućnost za neko možda drugačije i nesretnije rješenje, Stručno vijeće će ih u svakom slučaju moći spriječiti. Posebno ističem da se zakonom uspostavlja, rekao bih, zaokružen sistem farmaceutsko-inspekcijskog nadzora za sve članove koji su u zakonu, cjeloviti zakon, pa i za podzakonska akta koji će uslijediti nakon donošenja zakona, sa predviđenim sankcijama, 47 predviđenim iznosom sankcija i predviđenim načinom i nadležnostima u pogledu kontrole. Imajući sve to u vidu, mislim da smo zahvaljujući i ministarstvu nadležnom i ministru, i Ustavnopravnoj komisiji, i svim onim koji su podržali ... izradu ovog zakona, uradili jedan veliki posao. Uloženo je dosta truda i mislim da će BiH usvajanjem ovog zakona danas, ukoliko se desi, profitirati za sve svoje građane. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Novaković. Prije nego što mu dam riječ, pošto postoji jedna dilema u Kolegiju o blagovremenosti ulaganja vašeg amandmana koji sam ja pomenuo, ja vas molim samo da u raspravi kažete sat kad ste uložili amandman da možemo se odrediti je li na vrijeme uložen. Ništa više. Izvolite. Uvaženi zastupnik Momčilo Novaković.
Pa evo, vidite, da ne bi bilo neke dileme oko toga, a i da pomognem, evo da ne vodim veliku raspravu, ja ću povući ovaj amandman koji sam uložio, imajući u vidu da on jeste uložen u roku koji znači je kraći od 24 sata a osnovni razlog je što sam ja inače dobio izvještaj u tom periodu, dakle izvještaj komisije, tako da sam iz tih razloga zakasnio. Ali ponavljam, imajući u vidu da postoji raspoloženje da se usvoji jedan ovakav zakon, ne želim komplikovati situaciju i povući ću amandman.
Zahvaljujem na konstruktivnosti uvaženom zastupniku. Nemam više prijavljenih. Uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović, pa onda uvaženi zastupnik Kalabić, pa onda Izetbegović.
Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege, uvaženi ministri, posebno resorni ministre Noviću, gosti, evo, dozvolite da uime Kluba poslanika Stranke za BiH izrazim zadovoljstvo da smo u konačnoj fazi procedure vezano za donošenje Zakona o lijekovima, jednog od posebno važnih zakona za koji smo bili zainteresovani, ja moram pomenuti, i u prethodnim navratima kada je bilo pokušaja da se donese jedan zakon koji bi regulisao ovu materiju. U ovoj iteraciji, da pomenemo, s posebnim osvrtom i doprinosom članova Kluba poslanika Stranke za BiH u pravcu unapređenja već nekih rešenja, ja se duboko nadam da su svi oni koji su učestvovali u postizanju konsenzusa bili svjesni dobronamjernosti angažmana pojedinih članova stranke, prije svega onih kojima je to bila struka. Namjera nam je bila da potrebu regulisanja ove materije dovedemo u jedan okvir uobičajenih standarda, naravno prilagođenih našim okolnostima, našim posebnostima, svjesni naravno i svega toga da ne možemo na samom startu dobiti idealan zakon koji bi odgovarao svima onima koji se bave ovom materijom. Ali – za razliku od pozicije gospodina Genjca i drugih koji su možda malo više iz pozicije struke, koji malo više barataju lijekovima, govorili o 48 tom aspektu – ja hoću da posebno apostrofiram važnost pozicije uređenja tržišta lijekovima, ne samo u BiH nego izvozno-uvoznim tokovima, našim pogodnosima za domaće proizvođače u smislu izlaska na druga tržišta, jednako tako, i zaštite i pogodnosti domaćim konzumentima svega onoga što je predmetom ove procedure, kada su u pitanju inostrani proizvođači na domaćem tržištu. Hoću posebno da izrazim i zadovoljstvo da je iako ne u potpunosti ali ovaj zakon dobrim dijelom respektovao ne samo dobre prakse nego i evropske standarde i WTO pravila o statusu različitih proizvođača, bez obzira da li su domaći ili strani, na istom tržištu. I evo, još jednom, na kraju, da kažem da će naravno Klub Stranke za BiH sa zadovoljstvom podržati odredbe ovog zakona, da izrazimo i nadu da će resorna i ministarstva i druge institucije unutar BiH pristupiti što je moguće prije dobroj realizaciji, odnosno implementaciji ovog zakona kako bismo na neki način možda nadoknadili onaj gubitak u tempu u dinamici približavanja uobičajenim standardima kada je ova materija u pitanju. Ja se duboko nadam, jednako tako, da ćemo svi zajedno u narednom periodu, posebno kad bude implementacija ovog zakona, pristupiti možda i eventualno još i promjenama ovog zakona ukoliko bi se eventualno pokazalo da neka rješenja koja bi se pokazala možda u svojoj praksi neadekvatnim da budu sastavni dio budućih izmjena. U tom smislu, ja moram pomenuti i još jedno ... izraziti zadovoljstvo još jednim činom iako bi to trebalo da bude normalna praksa i u radu Vijeća ministara, da u čitavoj jednoj bulumenti različitih viđenja pojedinih rješenja, amandmana itd. sinteze amandmana, resorni ministar, i prije onog zvaničnog, da kažemo, završnog dijela procedure, uspio je da sazove sve inicijatore i dovede, da kažem, ovaj zakon u formu da omogući i prolaz i u nadležnoj komisijskoj fazi a jednako tako i danas na Parlamentu. Naravno, hvala i svima onima koji su po stručnom osnovu učestvovali u izradi pojedinih rješenja i svima onima koji su doprinijeli da konačno, evo konačno, dobijemo jedan zakon koji reguliše tržište lijekovima u BiH. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Kalabić.
Dame i gospodo, jednim dijelom ponukan onim što je rekao gospodin Genjac da je nepravedno danas stvorena jedna atmosfera da se gotovo i ne primjećuje usvajanje jednog ovako važnog zakona – ali dobro, to neka služi na čast onima koji kreiraju takvu atmosferu – ja želim takođe izraziti zadovoljstvo što smo danas u situaciji da usvojimo ovaj zakon a i činjenica da ljudi iz SNSD-a, kada rade jedan ovako ozbiljan posao, rade ga dobro i rade ga na zadovoljstvo svih. Nama je zadovoljstvo da je ministar Nović proveo, ja mislim, sa članovima Ustavnopravne komisije više vremena nego što je cijelo Vijeće ministara provelo na nekim drugim stvarima i da je, na kraju, došao do jednog zakona kojim su svi zadovoljni, u kome je učestvovala i struka i svi oni koji su imali priliku da kažu svoje mišljenje. Ovo je važno pitanje ne samo za državu, za instititucije, ovo je važno pitanje i za 49 običnog čovjeka. Tiče se njegovog odnosa prema ovoj materiji. Važno je da je ona regulisana.
Ja se ispričavam uvaženom zastupniku Kalabiću što ću ga nakratko prekinuti. Evo danas su u posjeti BiH i Parlamentarnoj skupštini našoj uvažene kolege iz Komisije za obranu i sigurnost Skupštine Crne Gore. Ja ih u ime Zastupničkog doma i u svoje osobno ime pozdravljam. [[APLAUZ]] Želim da se ugodno osjećaju. Mi smo upravo u tijeku rasprave o jednoj vrlo važnoj točci dnevnog reda. Pa evo, koliko vam vrijeme dopusti, izvolite, zadržite se s nama ovdje. Ispričavam se uvaženom kolegi, molim vas da nastavite.
Evo, i meni je zadovoljstvo da naši gosti prisustvuju najboljem dijelu današnje sjednice i da upravo na ovako jednoj važnoj stvari, kada smo na kraju ovog zakonskog projekta njegovog pozitivnog ishoda, da se možemo pohvaliti da smo za BiH danas uradili jednu dobru stvar. Primjer odnosa prema poslu, prema odgovornosti, prema radu ministra Novića, kad bi slijedili i drugi i kada ne bi pravili opstrukcije, a što im je cilj, mislim da bi svima nama bilo bolje. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku. Sljedeći za raspravu se prijavio uvaženi zastupnik Izetbegović.
Prije svega ... Vama, predsjedavajući, uime Kluba SDA, želim dobro zdravlje i uspjeh u vođenju Doma. Neće vam biti lako, naročito prvu polovinu mandata, jer očigledno bit će to ... jedna predizborna kampanja nekih stranaka tu, koja će nam ovako razvlačiti pamet i onemogućavati ... konkretan rad. A ovaj zakon je taj konkretan rad. I to je to upravo što ... ovaj dom treba da uradi za narod, radi čega nas je narod izabrao. Zakon je već u procedurama raznovrsnim, mislim, oko četiri godine. I konačno će se danas uvesti reda u ovu oblast i spriječiti ... trovanje naroda kojekakvim lijekovima koji ... su zili na bosanskohercegovačko tržište. Obavljene su veoma obimne konsultacije sa raznovrsnim zainteresiranim stranama. SDA je tu uložila truda i naročito je od strane SDA tu uložio trud doktor Genjac. Ja mu se zahvaljujem danas na tome i zahvaljujem se svima onima koji su se potrudili da napravimo jedan dobar zakon. 50 Zakon nije savršen ali ni situacija u BiH nije savršena. Mi smo jedna usložnjena država, tu ima usloženih interesa. S obzirom na te okolnosti, ovo je jedan veoma, veoma dobar zakon. Dakle, ... mi ćemo podržati zakon. Želim da bude još više ovakvih akcija i ovakvih zakona u budućnosti. Živjeli.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku. Sljedeća se prijavila uvažena zastupnica Alajbegović.
Poštovani gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, ja se naravno pridružujem čestitkama gospodinu Niki Lozančiću i željama za uspješno vođenje ovoga doma i zahvalnost gospodinu Živkoviću na dosadašnjem vođenju Doma. Ja bih izrazila svoje lično zadovoljstvo što ovakav zakon danas imamo na parlamentarnim klupama i zaista mislim da je to apsolutno, po mom ličnom sudu, jedan od najvažnijih zakonskih materijala kojeg ćemo danas usvojiti. Koliko je bitan segment proizvodnje i prometa lijekova naveliko, mislim da smo o tome čuli od uvaženog gospodina Genjca i prethodnih diskutanata. Ono što bih željela da kažem, to je da izrazim svoju zahvalnost svim onima s kojima sam radila lično, i u ime kluba i u svoje lično ime, na pokušaju popravke ovog zakona, pri čemu mislim da nije naodmet zaista se zahvaliti javno ministru Noviću na ogromnom trudu i naporu i njegovom Odjelu za zdravstvo koje je uložio da bismo našli zajednički jezik i usvojili ovih osam amandmana, kao i ekspertnom timu OHR-a. Ono što bih samo još rekla, to je da je ovim zakonom uređujemo proizvodnju lijekova u BiH, medicinskih sredstava i uređujemo promet lijekova, pri čemu bih htjela da dam jedan podatak, a to je da, prema podacima kojima ja raspolažem, u BiH se u jednoj godini uveze 200 miliona KM lijekova. Ako se uzme u obzir činjenica da uvozimo 200 miliona KM lijekova, iako ovim zakonom dobijamo mogućnost kontrole kaviliteta lijekova koje uvozimo, koji imaju tako respektabilan ekonomski osnov, onda, bez sumnje, možemo danas biti zadovoljni činjenicom da će građani BiH imati i dobru kontrolu ovih 200 miliona KM lijekova koje uvozimo. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženoj zastupnici. Sljedeći se za raspravu prijavio zastupnik Ajanović.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo, gospodo iz Crne Gore, pozdravljam vas još jednom, bez obzira što sam to učinio sa pljeskom, a pošto je moj predsjednik kluba već čestitao jednim i drugim, ja ne osjećam potrebu da treba to ponovo. Ja sam se javio samo da kažem nekoliko riječi. Sve o zakonu, ja sam rekao u prvom čitanju i ne bih to ponavljao. Svakako ... uložio sam 14 amandmana, od kojih je osam, čini mi se, usvojeno. Tu je ipak nešto ... učinjeno. Znači, uz naporan rad ministarstva, naporan rad i pomoć ljudi iz OHR-a, i svakako poslanika, došli smo do jednog rješenja koje, po mom sudu, ne mogu reći, ne mogu se složiti da je idealan, jer ima određenih stvari koje nisu ... najbolje riješene, ali je bolje usvojiti zakon da ga imamo, nego čekati da za dvije ili tri godine dobijemo idealan zakon. Jer, poslije zakone možemo da mijenjamo. Ali ja sam se javio samo radi ... drugih riječi. Ja lično mislim, kada je zakon u drugom čitanju, i kad govorimo općenito o zakonu, a nemamo amandmana, onda su to akademske diskusije koje ne donose ništa. Zapravo, trebalo bi da radi efikasnosti, u drugom čitanju, samo oni koji su podnijeli amandmane, da oni iznesu i da idemo na glasanje, jer ovo drugo kao drugo, ništa se ne može promijeniti u zakonu, jer već su amandmani ... prošli, nisu obnovljeni. Ja namjerno nisam htio obnoviti tri amandmana da ne bi bilo rasprave mnogo oko zakona koji je vrlo značajan, a da on u svojoj konačnici ne bude usvojen. Pa, i ovakav kakav je, nisam u potpunosti zadovoljan, ali je sigurno jedan vrlo, vrlo važan segment i jedna dobra odluka. Mislim da bi to bilo dobro i pravično da ne vodimo velike akademske diskusije u drugom čitanju, nego samo ljudi koji su obnovili ove amandmane trebaju neku riječ da kažu.
Potpuno se slažem s vašim prijedlogom. Evo, naši gosti iz Crne Gore, idu dalje u svoje aktivnosti. Želim ugodan boravak u BiH i svako dobro. Mi nastavljamo raditi. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu i, uz zaključenje rasprave, pridružujem se čestitkama uvaženom ministru Noviću. Volio bih da svi članovi Vijeća ministara kod svojih prijedloga imaju ovoliko čestitki od zastupnika i ovako usuglašena stajališta da su prijedlozi dobri. Prelazimo na četvrtu točku dnevnog reda: Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom matičnom broju (drugo čitanje) I ovaj prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na 26. sjednici. Nadležno povjerenstvo je 5. svibnja dostavilo Izvješće o Prijedlogu zakona. Povjerenstvo je prihvatilo Prijedlog zakona u predloženom tekstu, što predlaže i Domu. Otvaram raspravu u drugom čitanju. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na petu točku dnevnog reda: Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osobnoj iskaznici državljana Bosne i Hercegovine (drugo čitanje)
Poštovane koleginice i kolege, samo, dakle reda radi, da ne ostane da smo se bavili izmjenom tako važnog zakona, a da ne bude kazana ni riječ, ... a zaista skoro da i nema potrebe da se bilo šta kaže, jer Ustavnopravna komisija je, nakon provedene javne rasprave, održala sjednicu i u jednoj vrlo konstruktivnoj atmosferi, uvažavajući sve ono što se moglo uvažavati, sa potpunim konsenzusom, dakle saglasnošću, usvojila ove amandmane koji su ovako, pošto i sam zakon spada u materiju visokostručnog karaktera iz oblasti krivičnog prava, usvojila i ove amandmane. I ja vam predlažem, da ne ulazim u daljnju elaboraciju, usvajanje ovoga zakona, naravno sa amandmanima. Toliko. Hvala vam lijepo. NIKO
: Zahvaljujem. Riječ ima uvažen prvi zamjenik predsjedatelja, gospodin Belkić.
Evo, gospodine Džaferoviću, ja se izvinjavam, ja sam se već bio prijavio, ... prije Vašeg apela da se ne javljamo. Dakle, nemam ja namjeru, naravno, otvarati, ... neku posebnu raspravu ali želim i ukazati da je ovo jedan dobar primjer, dakle gdje je Ustavnopravna komisija zaista imala vrlo usku koordinaciju sa OHR-om, Sudom BiH, OSCE-om, obavila javnu raspravu itd. I ja vjerujem da je ovim zakonskim projektom riješeno niz problema koja se tiču dvostepenosti, koja se tiču vanrednih pravnih lijekova itd. ali je moje mišljenje da ćemo mi vjerovatno doći u situaciju da ponovno otvorimo raspravu, odnosno da otvorimo raspravu o instituciji Vrhovnog suda BiH, jer će to, na neki način, tek riješiti u potpunosti dvostepenost i ove apelacione potrebe itd. Zahvaljujem se. Naravno, mi ćemo podržati ovaj zakon.
Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na osmu točku dnevnog reda: Ad. 8. Prijedlog zakona o Fiskalnom vijeću Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) Na 26. sjednici usvojili smo ovaj prijedlog zakona u prvom čitanju. Izvješće nadležnog Povjerenstva za financije i proračun proslijeđeno vam je 9. svibnja 2008. godine. I ovaj je prijedlog zakona prihvaćen u predloženom tekstu. U plenarnoj fazi, zastupnik Momčilo Novaković brani sedam amandmana. Otvaram raspravu u drugom čitanju. Riječ ima uvaženi zastupnik Novaković.
Uvaženi predsjedavajući, cijenjene kolege, moram reći da ovaj zakon, čini mi se, spada u red onih zakona koji ima snažnu potrebu za regulisanjem nekih manjkavosti u sistemu, zloupotrebljava donošenjem akta koji, ne samo da se vrlo teško može uklopiti u naš pravni sistem, nego zaista izaziva mnoge, mnoge dileme, mnoge nedoumice i, moram reći, ostavlja mnogo prostora da se sa ovim zakonom i sa pojedinim odredbama ovog zakona, zaista, ozbiljno manipuliše. Koje su osnovne primjedbe koje sam ja kroz ove amandmane inače ... i dao? Prije svega, smatram da je potrebno potpuno jasno definisati šta je uloga Fiskalnog savjeta. Često puta se pojavljivao ... problem u radu Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje kada se radilo o podjeli sredstava sa Zajedničkog računa. I najčešće je rečeno: pitanje ćemo riješiti formiranjem Fiskalnog savjeta. A onda smo upotrijebili taj cilj ili taj razlog za definisanje i mnogih drugih ...pitanja koja, nažalost, nisu u domenu ni ovog parlamenta, ni institucija BiH, nego u domenima entiteta. Tako da sam ja predložio, u stvari, ... . da član 2. glasi: Ovim zakonom osniva se Fiskalni savjet BiH. Dakle, bez ovoga: sa zadatkom koordinacije fiskalne politike u BiH u cilju obezbjeđenja makroekonomske stabilnosti itd. i fiskalne održivosti i ne znam ni ja. Zašto? Zato što ovako formulisan zadatak Fiskalnog savjeta omogućuje da uđe duboko u nadležnosti koje ne pripadaju institucijama BiH. Drugi amandman se tiče člana 3. koji govori o sastavu Fiskalnog savjeta. I inače ovaj zakon nigdje ne govori u kakvoj ulozi se pojavljuju ovi ljudi u Fiskalnom savjetu koji su ovdje po funkciji. Dakle, oni se ovdje nalaze po funkciji. Primaju li oni ili ne primaju ... naknadu za svoj rad u ovom Fiskalnom savjetu? Dakle, primaju li oni dodatnu naknadu za ono što već rade na ovim funkcijama ovdje na kojima se nalaze, a to su premijeri i ministri finansija i trezora? I čiji, u stvari, i osnovni zadatak ... jesu pitanja koja se rješavaju u Fiskalnom vijeću. Zbog toga sam ja predložio dopunu novim stavom kojim bi se jasno definisalo da za svoj rad članovi Fiskalnog savjeta ne primaju posebnu naknadu. Tim prije, vidjećemo, ovaj prijedlog se veže sa još jednim kasnijim ... amandmanom. Takođe, u članu 5. ovog zakona u kome se definiše ... šta podrazumijevaju nadležnosti i odgovornosti. Moram reći da se određena pitanja, dakle određena pitanja mogu tumačiti, kao što sam rekao i u članu 2., na način da ima, a sigurno jeste tako, ima i prenosa nadležnosti. Posebno je sporan, dakle posebno je sporan stav pod h) Usvajanje budžeta Fiskalnog savjeta. Vidite, ovo je jedna od institucija – ne znam koliko ih ima, 55 mislim da ih nema mnogo u pravnom sistemu u BiH – koja sama usvaja svoj budžet. Dakle, sama iskazuje potrebe, sama vrši razrez prema budžetima iz kojih se finansiraju i sami dakle usvajaju svoj budžet. Kasnije ćemo vidjeti da usvajaju budžet koji nije podložan nikakvim kontrolama ni revizijama. Naime, budžet koji usvoji Fiskalni savjet: njegovu reviziju niko ne vrši i formalno vrlo teško i može neko vršiti jer se to ne nalazi ni u ovlaštenju generalnog revizora, niti, naravno, u ovlaštenjima entitetskih revizora. I potpuno, dakle potpuno iz kontrola se gubi, gubi, ... moram reći, u ovom momentu, nepoznat iznos sredstava ali u svakom slučaju, kada se pogleda sastav ovog savjeta, ubijeđen sam da će to biti solidan, solidan iznos budžetskih sredstava. U članu 9., takođe moj amandman IV, stoji da dakle, u stavu (1) Odgovornost za pripremu i prijedlog odluke i drugih pravnih akata koje donosi Fiskalni savjet dodjeljuje se savjetodavnoj grupi. Ja smatram da Fiskalni savjet, ako već funkcioniše na ovaj način, mora imati odgovornost i da ova grupa, stručna grupa, kako je ovdje nazvana, dakle savjetodavna grupa, može samo pripremati materijal ali da odgovornost za taj materijal mora snositi Fiskalni savjet. Jer kakva je uloga onda Fiskalnog savjeta ako on u svakom momentu može odgovornost prenijeti na neku tamu savjetodavnu grupu i da kaže, evo, mi smo donijeli pogrešnu odluku zato što je savjetodavna grupa neodgovorno nama dala pogrešne ulazne elemente. Amandman V na član 10. koji govori o ... uvođenju novog stava: da će sistematizacija poslova i radnih zadataka, te broj izvršilaca biti regulisan pravilnikom koji donosi Savjet ministara na prijedlog Fiskalnog savjeta. Naime, ovdje nemamo uopšte definisan sastav, broj zaposlenih radnika, strukturu radnika itd. u ovom Sekretarijatu Fiskalnog savjeta. Smatram da je potrebno potpuno jasno definisati u ovom zakonu, znači potpuno jasno definisati da će se ovdje i broj izvršilaca kao, naravno, da bi se moglo uopšte planirati budžet, potpuno, mora potpuno jasno ... definisati ... I, ... ono što sam nekoliko puta rekao, definišem Amandmanom VII, to je ... da budžet Fiskalnog savjeta mora biti podložan nečijoj reviziji. Neko mora imati mogućnost da kontroliše taj budžet. Smatram da to treba biti generalni revizor, glavni revizor institucija BiH. I zbog toga sam onda Amandmanom VI predvidio da sredstva za finansiranje rada Fiskalnog savjeta se obezbijede u Budžetu institucija BiH, a ne iz tri ili više budžeta na nivou BiH. Na ovaj način, i sa ovim amandmanima, mislim da će se ova institucija moći uklopiti u pravni sistem u BiH. U protivnom, stvaramo instituciju koju niko neće moći kontrolisati. Imajući u vidu one koji će tamo sjediti, odnosno njihove funkcije, ne imena, stvaramo izuzetno snažnu instituciju za koju nisam siguran da će dovoljno odgovorno prema budžetim obavljati ... svoj dio posla. Ukoliko naravno ima razumijevanja, a nisam siguran da ima za ove ... amandmane, s obzirom na stav ... u komisiji, mi smo spremni dakle razgovarati o svakom amandmanu i više nego što sam ja sada obrazlagao. Ukoliko ne, mi ne možemo podržati ovaj zakon i dalje ćemo raditi i, nakon usvajanja zakona, tražit ćemo različite načine da osporimo mogućnost na ovaj način formiranja Fiskalnog savjeta. Hvala vam. 56
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Bahtić.
Ja ću ... kratko da kažem, ispred Komisije za finansije i budžet, da smo usvojili Prijedlog zakona o Fiskalnom vijeću i predlažemo ovom domu da ga usvoji. Meni je drago da je ovaj zakon napokon na dnevnog redu, jer radi se o jednom ključnom reformskom zakonu. Nije idealan, ali u ovom trenutku nije bilo moguće donijeti bolji ali, i ovakav kakav je, vjerujte, doprinijet će da se kontroliše javna potrošnja na svim nivoima BiH. Znamo da sada imamo 199 budžeta, da nemamo baš nikakve kontrole, troši se, radi kako ko hoće, a po Ustavu entiteti su za vođenje fiskalne politike. Međutim, ovdje se radi o koordiniranju koje bi trebalo da obavezuje izvršne vlasti na svim nivoima BiH. Znači, koordiniranje koje treba da obavezuje izvršne vlasti. Znamo isto tako da nadležnost za fiskalne kase, neko kaže da je to nadležnost entiteta, neko kaže uprava, a da država gubi, procjenjuje se 200 miliona maraka zato što nemamo te fiskalne kase. Po meni, znači ovaj zakon je dobar, treba ga usvojiti i BiH ispunjava svoje obaveze prema Evropskoj uniji, ... jedan od ključnih zakona. Znači, predlažem Parlamentu da prihvati prijedlog Komisije. Komisija nije prihvatila amandmane. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća je uvažena zastupnica Hadžiahmetović.
Zahvaljujem. Prvo, na početku da opet pomenem zadovoljstvo zaista da smo ... pred usvajanjem jednog od – ja ću pomenuti, možda i najvažnije – ekonomskih zakona u BiH čija se važnost ogleda, prvo, činjenicom da, recimo, makroekonomska stabilnost podrazumijeva i stabilnost u fiskalnom sektoru. Često smo upozoravani na potrebu koordiniranog pristupa kada je u pitanju budžet ... vlade, srednjoročno budžetsko programiranje, finansijsko programiranje. Da vas podsjetim da je ovaj zakon, naravno, i u kontekstu i pitanja koja se odnose na otklanjanje postojećih ili preostalih barijera uspostavi jedinstvenog ekonomskog prostora u BiH. Da se on tiče i konačnog rješenja ili puta ka rješenju problema koji se odnose na raspodjelu sredstava sa Jedinstvenog računa, a posebno da možda istaknem pitanje našeg puta ka neophodnim usklađivanjima u kontekstu evropskih standarda, posebno kada je riječ o fiskalnoj koordinaciji i veličini jednog od ključnih makroekonomskih indikatora, a to je veličina javnog duga i BDP-a. Ja hoću posebno da apostrofiram i pitanje javne potrošnje u BiH i nade da će ovo biti neophodni institucionalni okvir da se obezbijedi adekvatna racionalizacija javne 57 potrošnje, odnosno neophodno prestrukturiranje ukupne potrošnje u korist drugih oblika potrošnje. I jednako tako se nadam da će institucije, odnosno Fiskalno vijeće itd. raditi upravo u korist sprečavanja enormnog povećanja budžetske ... javne potrošnje i kreiranja budžetskih okvira, u mjeri kako to odgovara ostalim makroekonomskim pokazateljima. Ovaj zakon cijenim, za razliku od diskusije kolege Novakovića, prijeko potrebnim da ga uspostavimo iako, naravno, ni on ne pruža idealna rješenja i, evo dozvolite i da pomenem da, u tom kontekstu, postoje i rezerve, naravno koje će možda još više pokazati implementacija samog zakona što će, nadam se, i dovesti do potrebe izmjena u smislu unapređenja samih rješenja koja su predviđena ovim zakonom. Evo, prvo, nejasno je, recimo, pitanje uloge. Ja se izvinjavam. Predsjedavajući, da pričekamo SDA. Da možda samo smanje ton, ja se izvinjavam, Bakire, evo stvarno makar tiše.
nije uključen mikrofon
Evo, ja sam rekla ..., ako mogu da nastavim. Pitanje, nejasno pitanje uloge Budžeta Brčko Distrikta u ukupnoj strukturi budžeta, jer na ovaj način ispada da je Budžet Distrikta izvan okvira ostalih budžeta, odnosno izvan okvira rasprava Fiskalnog vijeća, dok se, recimo, Distrikt pojavljuje u formi posmatrača. Ili, recimo, pitanje koje se odnosi na odluke o privremenom finansiranju u skladu sa važećim zakonima do momenta potpisivanja sporazuma. Ja ću vas samo podsjetiti da Ustav BiH ne predviđa privremeno finansiranje, nego se govori ...o budžetu iz prethodne godine na privremenoj osnovi. Dakle, neophodna usklađivanja će biti potrebna i vrijeme će pokazati da će i ovaj zakon, u nekim odredbama, trebati unaprijediti, odnosno prilagoditi okolnostima u BiH i bit će, naravno, potrebno jasnije utvrditi potrebu Sekretarijata Fiskalnog vijeća jer nije jasno ko rukovodi ovim sekretarijatom, niti koliko je samostalan. Ali, evo, uz sve ove rezerve, koje su, cijenimo, više stvar možda unapređenja zakonskih rješenja nakon početka implementacije ovog zakona, da izrazimo punu podršku usvajanju ovog zakona i potrebi i nadi da ćemo svi uskoro biti u prilici da sagledamo dalekosežni značaj koji ovaj zakon ima za ukupnu ekonomsku situaciju. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Replika: uvaženi zastupnik Novaković. 58
To, da budemo jasni, ja nisam rekao da BiH ne treba Fiskalno vijeće. Ja sam rekao da su zakonska rješenja ovdje loša. Dakle, BiH je potrebno Fiskalno vijeće, ali ne formirano na ovakav način. Vidite, kolega Bahtiću, član 6.
Molim uvažene kolege da prate izlaganje kolege.
Član 6., trebate i kolegice ...
Uvaženi zastupnik Džaferović, molim Vas da ... ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ma, naravno, ma ja, podrazumijeva se da ćete vi usaglasiti te stavove pa ovo nije ni bitno ali za mene je bitno.
Molim vas bez dobacivanja iz klupa.
Za mene je bitno. Dakle, članom 6. ovog zakona je definisano da prijedlog dokumenta Globalni okvir fiskalnog bilansa i politika u BiH, znači, donosi se, ne znam ni ja, u formi sporazuma, dakle koji treba da se donese na Fiskalnom vijeću. I gledajte sada, molim vas. I, ukoliko se ne donese, odnosno donese sporazum ali ne bude potpisan od onih ili ne bude saglasnosti onih koji trebaju, onda Fiskalno vijeće po službenoj dužnosti dostavlja tehničku informaciju. Dakle, mi smo tamo radili, nismo se dogovorili, dostavićemo tehničku informaciju parlamentima, oni će ponovo usvojiti odluke o privremenom finansiranju. Znači, umjesto budžeta, a onda, ako i tada ne dogovorimo se, usvojiće budžete na način kao što to i danas rade. Ja vas pitam: Kakva je odgovornost onda Fiskalnog savjeta u ovom zakonu? Je li to onaj Fiskalni savjet koji smo mi htjeli i kakva je odgovornost prema potrošenim budžetima kada nakon silnih rasprava ne dobijemo sporazum? Dakle, nije sporna potreba za Fiskalnim savjetom, sporno je kako je on ovdje zakonski osmišljen da funkcioniše. Tvrdim da je osmišljen da funkcioniše tako da ne funkcioniše. 59
Zahvaljujem. Sljedeći je prijavljeni uvaženi zastupnik Lagumdžija. Kod mene je evidentirana prijava.
Nisam ni mahnuo rukom niti.
Ne, ne, ovdje je elektronski prijavljeno, pa. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na... devetu točku dnevnog reda: Ad. 9. Prijedlog zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) Prijedlog zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH usvojen je u prvom čitanju na 26. sjednici ovog doma. Nadležno je povjerenstvo, kao što znate, Povjerenstvo za financije i proračun. Nakon duge faze razmatranja, ... ... nadležno povjerenstvo je 9. svibnja dostavilo Izvješće o Prijedlogu zakona. Istog vam je dana Izvješće proslijeđeno. Povjerenstvo je, kao što ste vidjeli, usvojilo 20 amandmana koji su postali sastavnim dijelom Prijedloga zakona. U plenarnoj fazi dobili smo amandmane kako slijedi, navodim ih po redoslijedu pristizanja: Klub zastupnika SDA 12 amandmana koje ponovo brane; zastupnik Jerko Ivanković Lijanović brani tri amandmana; zastupnik Salko Sokolović brani jedan amandman; zastupnik Momčilo Novaković podnio je jedan amandman koji brani u plenarnoj fazi; zastupnik Momčilo Novaković podnio je dva amandmana kojima pobija dijelove Amandmana IV. i VIII. povjerenstva; zastupnik Branko Dokić podnio je jedan amandman pozivom na članak 118. stav (3), dakle prema novim aspektima; Klub SNSD-a podnio je amandmane kojima osporava sve amandmane povjerenstva; zastupnik Velimir Jukić podnio je jedan amandman pozivom na članak 118. stav (3) Poslovnika i zastupnik Adem Huskić podnio je četiri amandmana od kojih Amandmanom II. osporava Amandman X. komisije, a ostale ponovo brani. Otvaram raspravu u drugom čitanju. Znači, i rasprava o amandmanima. Uvaženi zastupnik Bahtić, pretpostavljam kao predsjedatelj povjerenstva.
Zahvaljujem. 60 Ne trebate, kolega Lagumdžija, najavljivati me, to je moja obaveza kao poslanika ... svoje obaveze, a ne kao Vi. Kao što znate, Parlament je dva puta donio zaključak ... da Vijeće ministara uradi Prijedlog zakona o platama i naknadama u institucijama BiH. Vijeće ministara, tj. Ministarstvo za finansije je uradilo Prijedlog zakona i uputilo ga u parlamentarnu proceduru. Komisija za finansije i budžet, u svojstvu nadležne komisije, na 22. sjednici, održanoj 28. marta, razmotrila je Prijedlog zakona u prvoj fazi i jednoglasno je prihvatila i uputila ga u daljnju proceduru. Znači, jednoglasno je u prvoj fazi prihvatila principe, što znači da nam zakon treba. Predstavnički dom na 26. sjednici ... razmatrao je i usvojio je Prijedlog zakona o platama u prvom čitanju. Komisija za finansije i budžet, u svojstvu nadležne komisije, u drugoj fazi, na 24. sjednici, održanoj 8.5., prihvatila je tekst Prijedloga zakona o platama i naknadama u institucijama BiH, sa usvojenim 22 amandmana, bilo je uloženo 77, te predložila Parlamentu na razmatranje i usvajanje. Prijedlog zakona o platama je uradilo ... Vijeće ministara. Komisija je radila, vjerujte da smo puno radili na tome, imali smo puno sastanaka, obavili puno razgovora sa sindikatima raznoraznim. Neke stvari Komisija je uspjela popraviti kada su u pitanju državni službenici, svi uposlenici, granična policija, Uprava za indirektno oporezivanje. Neke stvari nije uspjela. Na nama je ovdje da vidimo ... šta da radimo sa ovim amandmanima i kako dalje. Ja bih samo još iznio par ... riječi zbog kojih kažem da je ovaj zakon trebao. Treba zakon, a kakav će biti, to još ne znamo jer, vjerujte, ja ću uvijek podržati svaku izmjenu i dopunu zakona, svaki novi zakon koji će poboljšati finansijsku disciplinu, ojačati nadzor nad trošenjem budžetskih sredstava, uvesti red i sistem jer kod nas u institucijama BiH još uvijek je puno rasipništva i nekontrolisane potrošnje zbog nepostojanja, upravo, Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH. Javnost je, s pravom, jako zainteresirana kako se troše javna sredstva. Upravo Zakon o platama omogućuje javno i transparentno da se tačno vidi koliko ko ima primanja i ne treba niko ništa da krije. Rekao sam sad: kad nemamo zakona, vlada prava, u pojedinim institucijama, nažalost, prava anarhija i bezvlašće. Pojedinci imaju enormno visoka primanja, za njih se ne zna, to se i ne vidi, a učinak im je nula. I još ću navesti par revizorskih izvještaja gdje se najbolje vide negativni efekti što nema Zakona o platama. Kod pojedinih institucija ne postoji nikakav pravilnik o platama i sistematizaciji. Nezakonite su isplate za rad u komisijama u toku radnog vremena, tako da je ... 14,5 miliona maraka prošle godine. Nezakonite stimulacije, isplate bez jasnih kriterija, previsoki troškovi telefona, nezakonito raspolaganje troškovima reprezentacije, preveliki troškovi korištenja službenih automobila bez opravdanih razloga i sve tako. Znači, na nama je ovdje da vidimo te amandmane, kako ćemo, šta ćemo. Što se mene tiče, treba zakon, kako, to ćemo mi odlučiti. Toliko, hvala. 61
Zahvaljujem uvaženom zastupniku, predsjedatelju Povjerenstva za financije i proračun. Ovako, ovim redoslijedom imam prijave: uvaženi zastupnik Izetbegović, uvažena zastupnica Malić, pa uvaženi zastupnik Dolić, te onda, nakon toga, uvaženi zastupnik Jovičić i Hadžiahmetović. Izvolite. Uvaženi zastupnik Izetbegović.
Dakle, SDA je ponovila svoje amandmane. Suština tih amandmana je da se poslanicima ne povećavaju plaće, da se ministrima i njihovim pratećim, je li, službenicima u nekoj mjeri povećavaju plaće, da se u Predsjedništvu povećavaju u izvjesnoj mjeri plaće, a da se ponajviše povećaju plaće vojnicima, policajcima, činovnicima. I predlažem vam da zaista ... podržite ovakve amandmane. Ja mislim da su oni jedna mjera, s obzirom na stanje u kojem trenutačno živimo, jel'. Naše plaće su preko 3.000 maraka, i s time se može dostojanstveno živjeti. Plaće činovnika, vojnika, policajaca su većinom ispod 1.000 maraka. Ti ljudi su na granici bijede. Dok kupe hranu, odijelo, djeci knjige, cipele itd., ne može se to sa primanjima koja su ispod 1.000 maraka. Prema tome, ja vas pozivam da ... imate mjeru i da podržite ovakve amandmane i da ovako izađemo iz ove situacije. Dakle, SDA je ovakav stav po plaćama imala ne samo u ovome slučaju nego odvajkada. Prije, mislim, šest, sedam godina, kada su prvi put povećavane plaće, SDA je bila protiv toga, a zatim dvojica ljudi koji tu sjede sa nama ... su postupila principijelno i kada su plaće povećane i nisu primali tu plaću. To je gospodin Džaferović i gospodin Genjac. Dakle, ... u ovome slučaju, mi smo napravili jednu kvalitetnu analizu. Vidjeli smo kako je to regulisano u okruženju, u Sloveniji, Hrvatskoj, Austriji i predočili nam tu analizu prilikom ... razmatranja zakona u prvom čitanju. Ja sam tom prilikom primijetio kako gospodin Lagumdžija, profestor Lagumdžija, je li, zapisuje ono što ja čitam, a zatim je te podatke iznio napolje pred novinare, malo ih ... kako njemu odgovara, nešto dodao, nešto smanjio, nešto povećao i onda smo to mogli čitati, ... tako promijenjeno, znači lažirano u štampi sutradan. I mene iznenađuje ponašanje jednog profesora, jednog lidera stranke, jednog potencijalnog državnika da na takav način se odnosi. Uslijedila je i dalje ... politikantska predizborna kampanja SDP-a, ja se tu izvinjavam nekim pojedincima iz SDP- a koje ja poštujem i za koje znam da ne podržavaju ovakvo ponašanje, gdje su se neke zlatne lopate dodjeljivale ljudima pa i imenovanom gospodinu Džaferoviću i gospodinu Genjcu i devetorici ovdje prisutnih SDA-ovaca, mada znate kakav smo mi principijelan odnos imali prema tom pitanju od januara, februara, već kad li je prvi put spomenut ovaj zakon. Dakle, mi vam tu ostati dužni nećemo sigurno, samo što se nećemo koristiti lažima, politikantskim fintama, nego ćemo vam pomoći ... da smanji se uticaj u medijima vaš preko kojeg vi plasirate ovakve neistine. Šta reći ... još jednom. Eto, pozivam vas da podržite jedan realan prijedlog SDA. Živjeli. 62
Gospođa Malić.
Poštovano predsjedništvo, evo, odlaskom gospodina Lozančića ovog momenta iz sale uskratio mi je zadovoljstvo da mu poželim uspješan rad u narednih osam mjeseci a evo usput da pozdravim i sve kolege. Ja imam jedno pitanje koje proizilazi iz vrlo opsežnog Izvještaja Komisije za budžet. Naime, uočljivo je da je usvajanjem 20 amandmana, od uloženih 77, uslijedila korekcija u smislu podizanja koeficijenata koji su obuhvatili ne samo veliki broj nomenklatura radnih mjesta nego i nekoliko hiljada zaposlenih, posebno iz grupe državnih službenika, ne polemišući o tome da li je predhodno, sadašnje stanje dobro ili će ovo značiti i korekciju pravilno njihovih ličnih dohodaka. Mene bi interesovalo, a mislim da i cijeli naš Parlament, jer ta informacija o ovom opsežnom izvještaju Komisije nedostaje, da nam Ministarstvo finansija kaže: Koji je to red veličina, odnosno za koliko bi bilo potrebno, ako se usvoje koeficijenti koje je predložila Komisija, usvajanjem pomenutih amandmana, bilo potrebno povećati planiranih 55 miliona, o čemu nas je u startu izvijestio ministar finansija? Hvala najljepša.
Ja se nadam da ministar pomno prati raspravu i predsjednik Komisije za finansije i budžet i da ćemo na kraju – ja molim strpite se malo, strpite se malo – na kraju da će odgovoriti. Sada se za riječ, molim vas, sada se za riječ prijavio gospodin Dolić. Bit će još pitanja, sigurno. Izvolite, gospodine Doliću.
Hvala lijepa. Gospodo, predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, uvaženi gosti, šta novo reći nakon svega što je o ovome zakonu rečeno u prethodnih nepuna dva mjeseca otkako je u proceduri. Ovaj zakon je i bez našeg prijedloga i bez naše volje u ovom vremenu prošao svojevrsnu javnu raspravu, širu od javne rasprave, rekao bih, o bilo kojem prethodnom zakonu. Građani i javnost, to nema sumnje, izrazili su svoje ogorčenje prema onome što se predlaže u ovom zakonu. Moj je utisak, nakon svega, da građani i javnost još i ne znaju prave dimenzije ovog problema. Pandorina kutija zvana plaće i naknade u državnim institucijama otvorena je na državnom nivou ali i građani i javnost moraju znati da identična, možda čak i sa većom težinom, pandorina kutija postoji i na nivou entiteta, na nivou kantona i na nivou općina. Ovi nivoi vlasti mudro šute i oštrice javnosti su usmjerene samo prema nama koji smo, srećom ili nesrećom, otvorili pandorinu kutiju u koju su do sada bile zatočene plaće i naknade. 63 Jedno je sasvim sigurno: već drugu godinu državne institucije od općine do vrha države efekte povećanja budžetskih prihoda po osnovu PDV-a umjesto u razvojne i socijalne programe obilato, ili da budem precizniji, iznad 80% usmjeravaju u javnu potrošnju i plaće. Ova tendencija se otela kontroli i izaziva haos i bojim se da u konačnici neće dobro završiti po političku i socijalnu stabilnost u BiH. U ovom periodu, dok se ovaj dom nalazi na stubu srama zbog predloženog zakona, ima puno likovanja i politiziranja sa ovim prijedlozima. Naravno, i ovakvi potezi su sredstvo ... borbe ali u svemu tome mora, ipak, biti granica morala i dobrog ukusa. Kolege iz SDP-a su inicirale potpisivanje peticije građana protiv visokih plaća i privilegija poslanika i osobno nemam ništa protiv toga, i to je dozvoljeno sredstvo političke borbe, ali svako onaj ko je potpisao peticiju morao bi biti toliko moralan da javno pokaže i svoju rendgen sliku i da dokaže svoju moralnost po tom pitanju. Prethodnih dana gledam gradonačelnika Bihaća kako, praćen kamerama i medijima, u Bihaću potpisuje ovu peticiju a oni koji mu aplaudiraju vjerovatno ne znaju da on samo po osnovu neto plate mjesečno prima 3.500 maraka plus 1.500 maraka ... položajnog dodatka. Kada se ovome dodaju druge naknade, onda se jasno može vidjeti koliko je moralno da gradonačelnik, baš gradonačelnik Bihaća, potpisuje jednu čestitu peticiju i od toga pravi promociju. Ovo nisam rekao iz razloga da oslikam moralni lik gradonačelnika Bihaća već da kažem u kojoj mjeri smo spremni na politikanstvo i licemjerstvo od kojeg građani nemaju previše koristi. Bez obzira kakvo mišljenje imali o predloženom Zakonu o plaćama i naknadama u institucijama BiH, bez obzira u kojoj mjeri politizirali, likovali i moralisali u ovom vremenu, problem plaća i naknada u institucijama BiH ima najmanje dvije dimenzije. Jedna je dimenzija to što je sasvim sigurno da po ovom pitanju u državnim institucijama od općine do vrha države vlada daleko veći haos od onoga što mi pretpostavljamo. Jednostavno, ova oblast se otela kontroli i budžetska sredstva se kapom i šakom pretakaju u plaće i naknade. Reći ću samo da sam vlastitim istraživanjem došao do podataka da u nekoliko slučajeva plaće i naknade u državnim institucijama dosežu između 10 i 15 hiljada maraka, čak i više. Ja bih razumio da se radi o menadžerskim pozicijama gdje je plaća proporcionalna rezultatu ali nažalost to nije slučaj. Tvrdim da u ovoj oblasti, dakle, vlada haotično stanje. Druga dimenzija ovog problema je u činjenici da se ovo haotično stanje u oblasti plaća i naknada u državnim institucijama ne može rješavati na način kako se to pokušava ovim zakonom. ... Odnosno, ovaj zakon ne uvodi reda ili samo prividno uvodi red u ovu oblast, on otvara utrku ili svojevrsno nadmetanje u visini i brzini podizanja plaća između različitih nivoa vlasti. Ova problematika se jedino može urediti jednim krovnim zakonom na nivou države, a ne ovako parcijalno i segmentirano samo na državnom nivou. Ja ostajem kod svojih konstatacija da je nemoralno na ovakav način otvarati takmičenje u potrošnji budžetskih sredstava za plaće, a ekonomska i socijalna slika građana biti ovakva kakva jeste. Nemamo mi moralno pravo na enormno povećanje plaća kod nekih budžetskih korisnika, sa obrazloženjem da usklađujemo plaće sa onim što je uradio Dodik, Branković, ili neki kanton, ili neka općina itd. Ako je cilj usklađivati, onda ćemo često ovo usklađivati, jer smo otvorili jedno nemoralno takmičenje. Mi trebamo usklađivanje provesti na svim nivoima, od općine do institucija na vrhu države i samo tada možemo govoriti o 64 uvođenju reda u ovu oblast. Ovaj zakon to ne omogućuje, čak bih rekao da potiče organizirani nered u ovoj oblasti. Na kraju da kažem, ja, dakle, nemam nikakve rezerve niti imam bilo kakvo kolebanje oko toga da neću podržati ovaj zakon, i to je rezultat i mojih principa i moga shvaćanja problema, a ne rezultat bilo kakvog moralisanja ili politiziranja ovim pitanjem. Predlažem, dakle, da predlagač povuče ovaj zakon iz parlamentarne procedure i da se rješavanju ovoga pitanja priđe prijedlogom jednog krovnog zakona na nivou države koji bi bio onda okvir za rješavanje ovog pitanja u svim državnim institucijama od općine do vrha države. Hvala lijepo.
Poslanik Jovičić. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Replika: gospodin Jukić
Pa, ja stvarno nemam običaj puno ... replicirati. To nije stil i način mog rada ali ipak moram postaviti jedno pitanje i replicirati.
Je li replika ili je pitanje?
Replika, ali ...
Ma dajte repliku, neka bude, da poštujemo Poslovnik.
Dakle, rekli ste da ste Vi svojim skromnim istraživanjima utvrdili ... da su plaće nekih u institucijama BiH 10 do 15 tisuća maraka. Ovim zakonom, kako ga ja čitam i vidim, to ne bi bilo moguće. Dakle, učinili biste bar jedan korak da to spriječite. A rekli ste na kraju: neću podržati, nema dvojbe nikakve itd.
Poslanik Jovičić. Izvolite, gospodine Jovičiću.
Hvala, gospodine predsjedavajući. 65
Molim vas malo pažnje. Sjedite, molim vas. Govori gospodin Jovičić. Molim vas, sjedite.
Hvala, gospodine Belkiću.
Gospodine Bahtiću, Huskiću, sjedite molim vas.
Neću prvo početi nemoralno ili moralno je, ali kada smo došli ovdje u ovaj parlament, položili zakletvu, i neka se ne javljaju oni za koje ja ne znam, svi smo se prijavili da budemo profesionalni poslanici, kažem svi, izuzimajući one za koje ja ne znam da nisu. I cijela ova medijska, rekao bih, prvo, halabuka, gužva, 42 poslanika i 15 delegata u Domu naroda, za divno čudo, niko ne napada članove Predsjedništva, jer oni šute. Niko se iz Predsjedništva nije javio da kaže: biće nam visoke ili umanjene plate. Iz Savjeta ministara još veća tišina, ništa niko ni tamo. Parlament je kriv za sve. E, ovdje ovi ljudi što sjede, sad će neku veliku priču je li to moralno, nije moralno, kako je to bilo, šta je bilo. I ja sam, kada se raspravljalo o ovoj temi u prvom čitanju i za medije, govorio: vas čekam, ako prođe ovaj zakon, a nadam se da će proći, hoće li ove kolege, koje se zdušno bore kao, eto, nešto smo mi napravili naopako i nemoralno, primati te plate. Evo, ja nemam nikakvih primanja i ni od čega ne živim. Nema nijedan tajkun ni lopov iza mene da stoji, da mi daje neke prinadležnosti ali, evo danas predlažem da se svi odreknemo plata, svi mi. Danas potpisujemo odluku: nema plata u Parlamentu. I onda će doći na Parlament gospodin Belkić, Živković i Niko Lozančić i nijedan poslanik. Neću vas ja vidjeti ovdje. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa, doći će oni zato što predsjedavaju Parlamentom i neće dozvoliti da propadne Parlamentarna skupština. Dakle, nemojte velike priče oko toga šta je moralno, šta nije moralno. Napadamo razne direktore agencija, što je činjenica 10 hiljada maraka platu, pa pitanje, imamo njihove izvještaje i najbrže preletimo preko njihovih izvještaja, pa onda ovi naši prijatelji, koje izuzetno cijenim, iz nevladinih organizacija, kažu: Visoke plate, učinak nikakav. Koliko ste planirali zakona? Pa nije problem koliko smo planirali nego je važno u kvalitetu donošenje zakona koji će funkcionisati, a ne u kvantitetu jesmo li usvojili 120, a nijedan ne funkcioniše. Sve smo mi naopako ovdje okrenuli i baš danas sam očekivao, kada sam krenuo na sjednicu, kažem: joj, gledajte me ljudi svi na televiziji, ja ću se javiti i reći ću treba ovaj zakon usvojiti i zalažem se da se još plate povećaju. Pa kad ja dođem, onda samo mene 66 napadnite, jer će ovi drugi šutiti, koji će opet tamo na blagajni stalno biti: ima li nekih putnih troškova, dnevnica, putovanja, inostranstva, ne znam ni ja čega, ima li putnih troškova za gorivo i ne znam. Pa rekao sam vam, ljudi: ne mogu Pale premjestiti u Zvornik nikako. I doktor Prodanović, kaže: Što stalno guraš u Zvornik? Pa što je tamo najbolje, jer ko god se kandidovao iz Zvornika prošao je na listi. Dakle, to je sigurna izborna jedinica, za sljedeće izbore, i ja to računam, ja ću tamo premjestiti se. I da ja ne bih ovo širio, ne donosi se zakon za 42 poslanika u Predstavničkom domu i 15 u Domu naroda nego za 23 hiljade ljudi u institucijama. Prošli put sam vas kao prijatelj, zaista sve vas tako gledam, pitao: Je li vama ijedan sindikat od ovih institucija dostavio ijedan dopis? Od 56 institucija dobio 50 zahtjeva. Po nesreći, isturismo se ja i Bahtić u prvi ... da pomognemo Graničnoj policiji i SIPA-i, a to je najveća obaveza, to sam najviše želio, i nije mi krivo i još više ih treba pomoći, jer su to državne institucije koje moraju ganjati lopove, kriminalce. I od njih ćemo uzeti, pa ovo povećanje od 0,72%, gospodin ministar zna, je li tako 0,72%, neće se ni osjetiti, pa kad od njih uzmemo ove milijarde, što je neko planirao da ćemo ih nekada uzeti, eto para. Dakle, nije ovdje udar na narod, na sirotinju, na bijedu, nego je ovdje udar samo na nas koji sjedimo ovdje. Ja vas molim, kada izglasamo ovaj zakon, svi koji ćete uzeti, sad ću prvi put tražiti listing, da svi potpišete da ćete vratiti ovu razliku. Pa dajte u humanitarne svrhe, pa dajte gdje vi želite. Ali nemojte da otimate tamo na ulazu i da to primate, a ovdje velika priča kako to nije moralno, kako je to napad na ovu sirotinju, napad na državu. Hoćete li vi dovesti ovaj parlament u poziciju da on zaista nije zakonodavni organ? Baš sam sad u intenzivnim bio razgovorima sa stranim delegacijama. I recimo, u Italiji, u Italiji oba doma parlamenta imaju autonomno pravo da sami donose sebi sve ove, i uopšte nije im Savjet ministara pripremio i vlada, sami oni određuju. Evo, mi određujemo za sve, nama niko. Hoćemo li mi stvarno dovesti u poziciju da ovaj parlament bude najviši zakonodavni organ i da opet ne budemo, javno kažem, pošto ovi novinari gore jedva čekaju, Jovičić se zalaže za povećanje plata ... zakona. Sve objavite na naslovnim stranama, kao što radite. Ne bojim se toga. Zašto? Zato što moramo u narednom periodu, podržavajući jedan dio gospodina Lijanovića, da ubrzamo reforme i stvorimo politički ambijent i ekonomski da narod počne živjeti. Narod neće početi živjeti ako se danas odreknemo plata ili ako svi izglasamo da imamo po 10 ... hiljada maraka. Neće mu biti bolje ništa. Zato je to demagogija, u ime naroda, u ime, ne znam, kakve priče. I da se vratim naravno na ono što je suština. Ako ja budem 2000-ti po primanjima u BiH, odričem se svih primanja. Evo, 2000-ti. Pa sam dobio zabranu od načelnika Opštine iz Rogatice, jer tamo ne smijem dolaziti ... što sam rekao da on, prije tri godine, uzeo sam sebi 3.500 maraka, a nijedna ne radi privredna organizacija. Niko ništa ne radi. I tako bezbroj opština. Pa mi ovo gospodin Dolić zaista uze ovu dobru ... – izašao načelnik tamo i pitanje koliko ima primanja, i on potpisuje. I ja, po nesreći, ga vidjeh na televiziji, pa kažem: u ime koga on potpisuje? ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] 67
Gospodine Jovičiću, na stvar o Zakonu o plaćama!
Evo završavam ja, gospodine Belkiću, ovo je konstruktivno. Ja znam da ste i vi davali izjave, i to je tačno. Nije baš da podižemo plate, ali hajmo usvojiti zakon i znam da ćete vi to podržati zbog ovih koji su protivnici svega. Da to uradimo, a da onda ubrzano krenemo sa reformskim zakonima da narodu pomognemo da bolje živi, pa ga onda neće interesovati kolika je kod mene plata, i kolika je kod vas. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Jovičiću. Sljedeća se za raspravu prijavila uvažena zastupnica Hadžiahmetović.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Ja ću možda narušiti ovu idilu u načinu dosadašnje diskuje o Zakona o platama, pa ću se koristiti nekim kvantifikacijama i analizama koje imam pred sobom, jednako i pomenuti, čini mi se, da su današnji oštri zagovornici, po svaku cijenu, usvajanja ovog zakona najviše argumenata našli u nekim oštrim kritikama koje su malo više, čini mi se, bez argumentacije, nego sa ... zaista nekom porukom da možda nađemo i neko bolje rješenje. Dozvolite da na samom početku podsjetim sviju vas da je ovaj parlament prije više od godinu dana, već godinu i po dana, usvojio, odnosno izrazio političku volju, i to 68 jednoglasno, dakle prije godinu i po dana da se uredi ... ova oblast državnim zakonom, da smo argumentaciju za tako nešto pronašli vrlo brzo nakon izraza te političke volje prilikom analize revizorskih izvještaja i konstatacija da u pojedinim institucijama državnim upravo oblast plata i samostalnost pojedinih državnih institucija da same regulišu tu oblast, dobrim dijelom, same su dovele do apsurda u odnosima između državnih institucija, ... barem, kada su u pitanju primanja, ukupna primanja, a dobrim dijelom i kada su u pitanju i plate. Ja, nažalost, moram razlučiti ovde primanja i plate, jer su se danas pojavile pod izrazom plate neki iznosi pomenuti koji nisu tačni, pa ću iskoristiti priliku da pomenem da nema plate u iznosu od 7.000, možda ima ukupnih primanja u iznosu od 7.000. ... ali, evo ja govorim, samo da se možda ipak koristimo nekom ... kvantifikacijom, nekom analizom, ali ... možda je riječ o ukupnim primanjima, ali svakako ne o platama. Ali je dobro da imamo tu distinkciju u glavi, iz prostog razloga što, između ostalog, ja ću vas podsjetiti da smo nakon izražavanja političke volje, korištenja povoda usvajanja i analize revizorskih izvještaja, ponovljene političke volje, na koju je reagovalo Vijeće ministara, dakle na zahtjev ovog parlamenta je reagovalo Vijeće ministara sa prijedlogom ovog zakona u proceduri, i sada reakcije Parlamenta ovako i onako. Ja isto tako hoću da vas podsjetim da na svaki prijedlog zakona svako ima pravo podnijeti, naravno, i drugačije informacije određenih rješenja, pa čini mi se da je to izostalo, posebno kod onih zagovornika koji primaju dobru platu ovdje u ovom parlamentu. Pošto sam ja malo oslobodjena od toga, ja malo sebi dajem slobode da malo pričam drugačije. Pa ću vas, dozvolite, ... na početku podsjetiti da je Stranka za BiH u prvom čitanju podržala usvajanje Zakona o platama. Mi smo svjesni, zaista, potrebe da se na državnom nivou, između državnih institucija itd. reguliše ova oblast iz različitih razloga. Da vas podsjetim da je i dobrim dijelom i prilika i povodom, recimo, i Izvještaja Monitoring komiteta Vijeća Evrope, koji između ostalog registruje da još nismo usvojili Zakon o platama u smislu packe, odnosno kritike državnim institucijama, da ne govorimo o različitim oglašavanjima, pošto neko više voli i vjeruje ovim drugim stranim, međunarodnim institucijama i finansijskim itd. Ali, evo, gotovo svi pričaju o visokoj javnoj potrošnji koja se, između ostalog, i dobrim dijelom fokusira na sektor plata, s obzirom da mi nemamo baš puno investicija u javnom sektoru, a pogotovo kad je u pitanju državni nivo i zbog nadležnost, ali hoću da pomenem da je upravo ovo haotično stanje koje je izazvano nepostojanjem zakona bilo argument Stranci za BiH da podrži donošenje dakle zakona i mi smo ga podržali u prvom čitanju u principima, ali smo i tada naglasili nešto: da nećemo podržati ovaj zakon u konačnoj verziji, ukoliko ne bude respektovao ukupnu socijalnu situaciju u BiH. Jednako tako smo rekli da ovaj zakon nećemo respektovati, ukoliko on ne bude, nećemo usvojiti, odnosno podržati, ukoliko ne bude respektovao rang, odnosno hijararhiju institucija u BiH, počev od Predsjedništva, Vijeća ministara, Parlamenta, drugih institucija, dakle na državnom nivou, upravo rukovođeni sljedećom argumentacijom. Mi smo, naime, se potrudili da dobijemo jednu analizu plata, aktuelno stanje i jednu kvantifikaciju po prijedlogu Vijeća ministara. A za one koji ... nisu imali priliku da vide ovu kvantifikaciju, ja, ja ću samo zastati na nekoliko upečatljivih, ovako, pozicija. 69 Predsjedništvo BiH, najviši organ, Vijeće ministara ili evo predsjedavajući Vijeća ministara i ministri u Vijeću ministara. Ja ću vas podsjetiti, recimo, da član Predsjedništva ima skoro upola manju platu od predsjednika Ustavnog suda od predsjednika Suda BiH, glavnog tužitelja BiH. Da, recimo, član Predsjedništva ima skoro duplo veću, odnosno skoro duplo manju platu od glavnog revizora, ja ne, ne nipodaštavam nijednu drugu instituciju s kojom vršim komparaciju, ali samo pokušavam da ... vas navedem na međuinstitucionalnu komparaciju i specifičnu težinu pojedinih institucija ovdje ... na državnom nivou. Da, recimo, član Predsjedništva ima možda 70 procenata više od zamjenika revizora. Da, recimo, ima skoro identično kao predsjednik Komisije za koncesije koju je birao ovaj parlament, ... koja ne znam šta radi, zaista, ja ne znam osim jednog godišnjeg izvještaja Komisije za koncesije, ja ne znam da li je Državna komisija za koncesije dodijelila ijednu koncesiju, evo dozvolite da tako kažem. Član Predsjedništva ove države ima gotovo identičnu platu kao član Konkurencijskog vijeća, kao direktor Sekretarijata Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, dakle govorim o članu Predsjedništva države i, recimo, da uzmemo predsjedavajućeg Vijeća ministara, koji je otprilike u rangu zamjenika direktora generalnog inspektorata u koaliciji, pravnog savjetnika u sudu, odnosno manje nego pravni savjetnik u sudu i tužilaštvu, da otprilike, recimo, u rangu člana Konkurencijskog vijeća, ili zamjenika predsjednika Komisije za koncesije itd., da ne ulazim dalje u elaboraciju. Da, ako ništa drugo, ova analiza može pomoći svima nama u potrebi razumijevanja, ukoliko još neko ima zaista ikakvih iluzija da nam ne treba zakon na državnom nivou koji bi regulisao oblast plata. Ja hoću da pomenem da smo, između ostalog, ovo podsjećam, ... u prvoj raspravio o principima ovog zakona, između ostalog, podsjetili upravo na važnost korekcije ovakvog pogrešnog hijerarhijskog odnosa među državnim institucijama i, upravo, to je bio i povod da smo rekli da ćemo ih podržati, u konačnoj imperaciji, ovaj zakon, ukoliko se obezbijedi ta nužna hijerarhija i naravno i fleksibilnost, posebno u finansijskom sektoru, koja bi ... omogućila da se ... u odgovarajućim mehanizmima ne naruše osnovni odnosi između institucija u BiH. I u tom smislu, ja ću vas podsjetiti, recimo, da nikakvi dodaci, nikakvi paušali, kad je u pitanju Parlament i parlamentarci, evo ja nisam profesionalac primam samo paušal, ali mislim da se takve stvari mogu regulisati na neki drugi način, ali da nikakvi ti dodaci posebni na platu, koji bi doveli u situaciju da ukupna primanja poremete ukupan rang međuodnosa među institucijama. Ja moram reći da, nažalost, neka kvantifikacija koja je jučer bila izvedena, između ostalog, je pokazivala da bi, eventualno, parlamentarac npr. sa nekim dodacima, paušalom itd. premašio npr. primanja člana Predsjedništva. Mislim da to nije dobro. Da ... i u tom smislu, ja hoću da pomenem da ... smo, između ostalog, ovo pominjali kao podlogu i osnovu za naš odnos prema ... ovom zakonu. Ja na kraju ne znam šta smo mi dobili sa usvojenim, i danas šta bi eventualno dobili sa danas predloženim amandmanima na usvajanje. Dakle, imamo set amandmana, jedan koji je prošao, jedan koji bi danas, eventualno, prošao, koji bi negirao neka već usvojena rješenja, nekako ... eventualno ponovio. Šta mi na kraju dobivamo? Ovo, ja hoću samo da 70 pomenem kao ... važnu pretpostavku odnosa Stranke BiH prema tom prijedlogu i u tom smislu cijenim da bi bilo dobro da danas nakon rasprave, nakon eventualne argumentacije koju čujemo za i protiv odgovarajućih amandmana dodatnih, dakle promjena kojima se dodatne promjene, uz sve ovo, da ukoliko nam resorni ministar može odmah reagovati u smislu ovih pitanja koja sam pomenula, ako ne, da možda eventualno prolongiramo izjašnjavanje o samom zakonu dok ne vidimo šta mi na kraju dobivamo sa svim tim rješenjima. Da li se eventualno remete ti odnosi, da li se eventualno još nekim stvarima može unaprijediti ova oblast, odnosno da li se možemo obezbijediti od toga da primanja, ukupna primanja, recimo, poremete ukupnu strukturu između državnih institucija na državnom nivou? Zahvaljujem.
Zahvaljujem uvaženoj zastupnici Hadžiahmetović. Sljedeći se za raspravu prijavio uvaženi zastupnik Mitrović. Je li replika? Izvolite.
Gospodo, predsjedavajući, dame i gospodo, da i ja poželim uspješan rad u narednom periodu gospodinu Lozančiću da u ovom periodu donese se što više zakona, imajući u vidu i ... izbore koji nam slijede i politika koja će biti neminovno vođena ovde u cilju što boljih lokalnih izbora od strane političkih stranaka. Ono što želim reći jeste da je dobro ovu oblast urediti zakonom. To je jedno sigurno gdje se svi slažemo, ali ono što želim da kažem jeste isto tako da pri predlaganju zakona, ipak, dugo razmišljajući, treba biti realan i objektivan da donesemo i uredimo tu oblast u nekim okvirima u kojima danas živimo u ovoj zemlji, da se ne rukovodimo nekim drugim, pa evo idemo u tom pravcu da dolazi do utrkivanja ko će na kom nivou, u kojoj opštini, u kom entitetu, imati veću platu. Možda je trebalo najprije – evo, ovdje nema gospodina Jovičića, slušajući njega i govoreći o tome kako neki načelnici imaju 3, 3,5 4.000 maraka, tačno je to da imaju, nažalost – i ako je i zašto trebalo uraditi krovni zakon, onda je to trebalo uraditi za tako nešto kada su u pitanju javne institucije, kada je u pitanju lokalna uprava. Jer zaista nemaju ljudi mjere, a svaki dan i svako jutro, u svakom gradu, pa i u gradu u kome ja živim i odakle dolazim, ako poranite, vidjećete ljude na kontejnerima, koji imaju neka primanja kao penzioneri, ali očito da se vidi da od tih primanja ne mogu da prežive, pa moraju da porane da bi pokušali nešto naći za sebe. Ja ovo ne govorim iz političkih razloga, ovo govorim da bi zaista ovu materiju trebalo uraditi, evo za šta se slažem, krovno, generalno sa nivoa države do same opštine. Rekao bih gospodinu Jovičiću isto tako, ali zaista – nema ga tu – ako budemo se utrkivali šta ko treba, poredili sa nekim, ako budemo gledali kako neki kupuju avione, onda bi trebalo da kupi i neko u drugom entitetu. Ako ovaj kupi u opštini, trebo bi i drugi u opštini da kupi. Mislim da to ne treba, posebno kada pogledamo da u procesu privatizacije imamo dosta promašaja: prodali smo strateška preduzeća, radnike smo ostavili bez posla, 71 dosta preduzeća doveli pod stečaj. Ljudi, ovdje niko o tome ne razmišlja. A novac se troši. Pa i ovaj zakon, koji je ovdje predložen, kada pogledamo ove institucije i pogledamo ljude kojim bi zaista trebalo pomoć i podići lične dohotke, to su činovnici, to su službenici, to su administrativni radnici. To je nešto slično kao na lokalnom nivou u opštinama gdje imate da radnik prima 250, 300 maraka, a savjetnik primi 3.000 maraka. A ogledalo su opštine, a to ja poredim kad idemo na nivo države, jer to je čovjek sa kojim se direktno susreće građanin. Nezadovoljan je, ćuti, i postavlja se pitanje do kada i odakle ćemo obezbediti novac tim ljudima. Da je u tom pravcu ovdje išlo, da polako popravljamo stanje najnižih, ja bih se s tim složio. Dobar pokazatelj, niko ne obraća pažnju na to, odakle crpimo ova sredstva. Od privrede. Kakvu privredu imamo? Nemamo je nikakvu. Bazirano na ... prodaji privrednih subjekata, crpe se ta sredstva i, ono malo što radi što se tiče proizvodnje, i to dovodimo u stanje u kome se postavlja pitanje kada će i to stati. Imamo na medijima i slušamo kako na mnogim mjestima se štrajkuje, radi se, štrajkuje se. Neko se bori. No, međutim, država, entiteti, opštine, ne vode računa o tome. Da li će ovi amandmani koji su ovdje predloženi od strane kolega popraviti nešto stanje? Sumnjam. Sada, ovog trenutka, ne mogu ... vidjeti, dok ne vidimo kakve ćemo amandmane donijeti, ali ovako kako jeste stanje, ja ovakav zakon, kao predstavnik DNS ne mogu podržati i iz ovih razloga i volio bih da jednom objektivno, evo kao što govorimo o drugim zakonima, ali ... ovom zakonu, koji uređuje ovu oblast, realno zaista pogledamo. Mi treba da pogledamo da ljudi koji prvi put nalaze radno mjesto u javnim upravama, pa na lokalnom nivou, prvo zaposlenje mu je direktor, ima 2.000 ili 3.000 maraka platu, a administrativni radnik u tom preduzeću radi možda 20 godina ili 30 godina, ili je pred penzijom, ima 250. Takvih slučajeva nije malo. Bojim se da i ovim zakonom na ovom nivou, na državnom nivou, nemamo takvih slučajeva. Da li je se vodilo računa o svemu tome? Mislim, kako ... se radi na nižim nivoima, da je utrka krenula do državnog nivoa, ne vodeći računa od ovog parlamenta da uredimo stanje do lokalnoga nivoa i do svih javnih ustanova. Iz tog razloga, pošto nije se vodilo računa o tome, mislim da ovaj zakon ... nije objektivno urađen, pripremljen i kao predstavnik Demokratskog narodnog saveza neću moći glasati i biću protiv toga. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Izetbegović
Tražim pauzu 20 minuta.
Dajem stanku pola sata, ali da bude pola sata. Znači, nastavak u 15:40. [[PAUZA]] 72 Molim vas da zauzmete svoja mjesta da nastavimo raditi. Sljedeći prijavljeni za raspravu je uvaženi zastupnik Dokić.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege poslanici, prvo bih htio da kažem kratko svoje viđenje vezano za ovaj zakon, a onda bih obrazložio amandman koji sam predložio. PDP je otpočetka imao stav da je potrebno donijeti jedan zakon koji bi regulisao ovu oblast, da smo imali do sada zaista jednu rašomonijadu kada su u pitanju plate u institucijama BiH i da je bilo toliko nelogičnosti da je bilo krajnje vrijeme da se ovo pitanje ozbiljno razmotri. Druga je stvar unutrašnjih odnosa, da li su ti odnosi sada pogođeni onako kako bi trebalo, ali sasvim je sigurno da donošenje jednog ovakvog zakona pruža onda mogućnost raznoraznih korekcija i poboljšanja, bilo u ovoj fazi dok se pripremamo da ... odlučujemo o zakonu, ali postoje i načini i mehanizmi da se, evo, prateći ekonomsko-socijalnu situaciju, poslije može da interveniše, odnosno reaguje, kako ne bi ta pozicija države bila ... ugrožena. Mislim da ima i nekih amandmana koji sugerišu jedan takav pristup, jedan takav izlaz iz ove situacije. Želim da skrenem našu pažnju i na amandman koji sam dostavio. Amandman je bio doduše jedan od amandmana koji sam bio predložio, i koji su razmatrani na Komisiji za finansije, i na toj komisiji jedan princip, koji sam ja sugerisao ovim amandmanima, to je da se plate savjetnika vežu za plate pomoćnika ministara, je prihvaćen. Naime, tako je to bilo regulisano Zakonom o državnoj službi u institucijama BiH gdje eksplicitno stoji ... u članu 43. stav (1) plata i naknada savjetnika se veže za platu pomoćnika ministara iz petog platnog razreda. Ovaj put, dakle, princip je prihvaćen, a onda u toj nekoj opštoj proceduri, s obzirom da je bilo dosta promjena koeficijenata, koeficijenti nisu izmijenjeni. I dakle, moj amandman se odnosi samo na one strukture koje su bile vezane za ovu odredbu Zakona o državnim službenicima, a ne i na ostale, i u tom kontekstu, dakle, amandman je da savjetnik ministra, zamjenik ministra, šef kabineta zamjenika ministra imaju koeficijent 4,2 kao što je i prijedlog da ima pomoćnik ... ministra. Želim ovdje da ukažem zaista na činjenicu da bi, ako bi ostalo ovako rješenje da savjetnik ministra, evo uzeću njega, ima koeficijent 3,55 koji je ravan šefu odjeljenja, ... bio jedan apsurd, jer moramo poći od činjenice da bi savjetnici morali da budu eksperti za svoju oblast, da makar u jednoj oblasti iz koje savjetuju ministra imaju više iskustva i znanja nego sam ministar. Sa ovakvim koeficijentom kako je sada, ja postavljam pitanje: Ko će napustiti svoje radno mjesto tamo negdje gdje radi, a pogotovo je to problematično za one koji rade izvan Sarajeva i doći, vezati se za ministra i zamjenika ministra, za njegovu klimavu poziciju i mandat, za platu kakvu ima, evo kažem, šef odjeljenja koji je državni službenik, koji ima sve druge zaštite, i uz to savjetnici ministara imaju odredbe 73 vezane za Zakon o sukobu interesa potpuno iste kao i ministar? Dakle, ne mogu da budu nigdje drugdje i zato zaista smatram da je ovo i omaškom došlo jer su mi u Komisiji i rekli da je princip bio prihvaćen, nisu usklađeni koeficijenti, da se ovo koriguje i da se ovo smatra ustvari sastavnim predlogom Komisije za finansije. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku. Sljedeći je uvaženi zastupnik Jerko Ivanković Lijanović.
Poštovani predsjedatelju, kolegice, kolege zastupnici, uvaženi gosti, mi u Narodnoj stranci Radom za boljitak mislimo da plaće nisu tako veliki problem, da li one bile dvije, pet ili 10 tisuća maraka. Ovde mislim posebno na zastupnike a isto tako na sve ostale institucije, jer ako poredimo da mi kroz vanjskotrgovinski deficit, za sat vremena koliko traje ova rasprava i nešto više, izgubimo kompletnu godišnju plaću svih zastupnika i izaslanika u Parlamentarnoj skupštini BiH. I zamislite sad apsurda: mi ćemo izgubiti vrijeme i trud i raspravu oko nečega, gdje na drugoj strani, za sat vremena, toliku količinu novca građana BiH izgubimo u vanjskotrgovinskoj razmjeni. Iz tog razloga sam ja i sugerirao amandmanima da vežemo plaće zastupnika za određene rezultate, posebno u vanjskotrgovinskom deficitu. Ja mislim da bi to bio pravi način da i nas obvežemo da moramo raditi kvalitetnije, znači da moramo imati učinak u ovim područjima da novac iz BiH iz džepova naših građana ne odlazi u džepove građana neke druge države. Građani to danas pokrivaju zaduženjima fizičkih lica, zaduženjima gospodarskih subjekata, jer smo imali izvještaj Centralne banke u kojem i guverner nam je to čak iznio da se 11 miliona, 11 milijardi maraka plasiralo kredita, a da je štednje negdje oko pet i da je razlika nekih šest milijardi maraka, praktično smo s time pokrili vanjsko- trgovinski deficit većim dijelom. Iz tog razloga, ja predlažem da se usvoji neki od mojih amandmana i mi u Narodnoj stranci Radom za boljitak bi bili onda spremni podržati ovaj zakon. Hvala.
Zahvaljujem. Replika: uvaženi zastupnik Prodanović.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, ja se izvinjavam, čekao sam mog uvaženog kolegu i komšiju gospodina Jovana Mitrovića da se vrati, pa da bih mu replicirao u odnosu na ovu njegovu raspravu koja je bila prije pauze. Ona se odnosi na njegovu inicijativu da bi se na nivou BiH donio, usvojio ili donio, odnosno pokrenula inicijativa za donošenje Okvirnog zakona o platama i drugim naknadama nižih nivoa, ne samo na nivou 74 BiH. S obzirom da Demokratski narodni savez je politička partija koja se apsolutno zalaže protiv bilo koje nadležnosti sa nivoa države, sa nivoa entiteta na državu, odnosno nivo BiH, zanima me da li je to sada novi kurs DNS-a da želi da se ova materija uredi, iako ne sporim jedan haos u potrošnji budžetskih sredstava na nivou BiH svih, dakle od lokalnih zajednica do kantona, entiteta i države.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku: uvaženi zastupnik Mitrović.
Samo želim da kažem kolegi da nije novi kurs, ali mislim da je to oblast koja zaslužuje da jednostavno se pokuša izjednačiti ... plate kada su u pitanju javne institucije. Onako kako sam i rekao: lokalne, entitetske i državne institucije iz razloga što danas se mnoge stvari ne kontrolišu. Danas se otrglo kontroli da jednostavno se prodaje državna imovina, ono što sam rekao, kupuju se avioni, a zašto, ne znam. Odlazi se na utakmice, nikome se ne ... polažu računi. To su stvari koje neće ugroziti ni entitet ni lokalni nivo, a pomoće normalno državi da funkcioniše onako kako bi trebalo da funkcioniše. I zato bi trebalo u suštini i početi dalje. Hvala.
Zahvaljujem. Replika na odgovor na repliku: uvaženi zastupnik Prodanović
... Veoma mi je drago što vidim gospodina Mitrovića kao dio nove parlamentarne većine, odnosno postojeće parlamentarne većine u Parlamentu BiH.
Sljedeći se za raspravu prijavio uvaženi zastupnik Novaković.
Gospodine predsjedavajući, vidite, ja sam malo iznenađen tonom današnje rasprave o ovom zakonu, imajući u vidu ton rasprave kod prvog čitanja. Moram reći da sam se, eto ne svojom krivicom, našao u onoj grupi srećnih dobitnika onih zlatnih lopata, ... iako je SDS i prije toga potpuno javno, a i tada, a i nakon toga iznosio stav da je protiv ovako formulisanog i definisanog zakona. Doduše, moram priznati da od komunista ne možete dobiti drugo osim lopate, jer oni zvijezde ostavljaju za sebe, tako da ja nisam ni mogao dobiti osim ove lopate. Dobro, vidite, ono što je mene razočaralo, kod ovog prvog čitanja, jeste činjenica i jeste jedan odnos prema kolegama u ovom parlamentu u kome mi svi zajedno radimo. To 75 je ono što je mene, moram zaista reći iskreno, razočaralo, naravno, uz puno pravo da svako od nas i treba i ima svoje političke stavove i treba da ih iznese ovdje javno. Ali bilo je tada puno uvreda, vrijeđanja, omalovažavanja, prozivanja, valjda, svih onih koji nisu dovoljno glasno lajali protiv. A evo i ja sam razmišljao šta bih ja mogao pokloniti ovima da bar ne ujedaju. Pa nisam našao, eto, nisam našao ipak za shodno da bilo šta, da bilo šta poklonim, osim eventualno možda korpe, ali evo i to ću ostaviti za neka druga vremena. Mislim da bi mi ovdje trebali biti bar jedni prema drugim korektni. Razumijem apsolutno stav svake političke partije i iskorištenje svake situacije za promociju, za uzimanje birača. Naravno, svako pravi procjenu koliko će kojim potezom uzeti birača, ali mislim da postoji ... jedan kodeks, bar bi trebao biti prećutno i kad ga nemamo između nas ovdje. Ja se sjećam u neka vremena, u vrijeme onog komunističkog režima, najviše su napredovali oni koji su potkazivali prijatelje, kumove, a još više ako bi eventualno i rodbinu uspjeli nekako da potkažu svojim pretpostavljenim. To bi bila neka sigurna garancija da će napredovati, i da ću dobiti povjerenje pretpostavljenih. Imao sam osjećaj da je sličan metod korišten prošli put. Zbog toga sam i u diskusiji uzeo da govorim prvo o ovom dijelu, a kasnije o amandmanu. Naravno, izvinuću se svima, ali ja ne želim da niko politički se uzdiže preko SDS-a, pogotovu ... ako smo mi tada potpuno jasno rekli da smo protiv ovog zakona. Znate, ima, ima jedan vic, izvinjavam se odmah, ispričaću ovo, moram ga ispričati, jer mi on oslikava ovo ovako. Kaže: pitali staru baku ujutru kad se probudi šta prvo uradi. Ona kaže, pa sinko, obavim malu potrebu. Kaže, dobro bako, a šta drugo uradiš. Pa, kaže, obavim veliku potrebu. Pa, dobro bako, kaže, a šta onda uradiš. Onda sinko ustanem. Dakle, ja sam protiv da neko ustaje, nakon toga što po svima nama obavi onu malu i veliku potrebu ovde u Parlamentu. Imao sam potrebu da zaista ovo kažem, jer evo našao sam se kao srećni dobitnik na onoj listi, ponavljam, valjda ne svojom krivicom ili možda da. Vratiću se sada na amandmane. Ja sam i kao član Administrativne komisije, a i u ranijem sazivu, smatrao da i danas smatram da Parlamentarna skupština BiH treba donijeti zakon kojim će se definisati plate. Kad kažem plate, mislim na odnose u platnim razredima u institucijama na nivou BiH. I to mislim i danas. I bez toga nije moguće funkcionisati na pravi način. Zbog toga sam uložio jedan amandman kojim ustvari omogućujem da se u ovom parlamentu usvoji zakon, a ne plate. Dakle, da se usvoji zakon, a da ne računamo plate ni mi, ni novinari, ni javnost, ni oni koji su protiv. I zbog toga sam uložio amandman na član 7., koji kaže: da se riječi u iznosu od 85% definiše riječima, znači mijenjaju riječima, u procentu i da se doda stav, koji glasi: iznos procenta utvrđuje Savjet ministara, vodeći računa o visinama plata za lične poslove u entitetima i kantonima, te ekonomsko-socijalnoj situaciji u BiH. Ovde se podrazumijevalo da se ovaj koeficijent utvrđuje zajedno sa budžetom, jer se, naravno, na bazi toga može jedino planirati budžet. Dakle, morate utvrditi ovo da biste mogli planirati budžet, i on bi se praktično u Parlamentu usvajao sa usvajanjem budžeta. Mislio sam da na ovaj način ne samo relaksiram situaciju nego, ustvari, omogućuje se donošenje zakona, a da pri tome niko ne priča o visinama plata. Nije ovaj amandman dobio podršku u komisiji, ali evo ja sam ga obnovio i danas za Parlament i ... molio bih kolege zaista da razmisle još o eventualno pozitivnom izjašnjavanju o ovom amandmanu. 76 Druga grupa amandmana jesu amandmani na usvojene amandmane. I tu moram reći da sam ih uložio samo zbog toga što sam imao jednu grupu amandmana i mi iz SDS-a smo imali, kojim se smanjuju određeni nivoi, znači viši nivoi za neke procente viši razredi, a povećavaju niži. A onda je komisija uradila selektivan pristup tom problemu, pa je, ne znam, umanjila evo recimo predsjedavajućem Savjeta ministara i njegovim zamjenicima itd., a ostale ... sve na tim nivoima zadržala. Ja sam smatrao da to nije koraktno, nije potrebno bilo tako raditi. Zbog toga sam uložio kontraamandman da se i onima kojima je umanjeno u onoj čitavoj strukturi, od ne znam koliko razreda, da se i njima ne umanji. I ne vidim razloga zašto bi se, jer ovde se ne radi samo o platama. Ovde se radi o odnosima ... o poslu, o poziciji itd. gdje treba naravno malo to pratiti i zbog toga sam uložio te kontra- amandmane. Na kraju, žao mi je što jedan amandman nisam uložio. A moram biti iskren: da nisam u dovoljnoj mjeri izučio izvještaj, jer ovaj izvještaj Komisije je takav da je zaista potrebna bila jedna ozbiljnija analiza koju ja evo nisam, i tu prihvatam jednu vrstu odgovornosti sad na sebi, nisam dovoljno obratio pažnju. Naime, usvojen je Amandman IV. U stavu (2) kaže: Neprofesionalni poslanik - delegat ima pavo na razliku plate između plate koju ostvaruju u matičnoj kući i plate koju bi ostvarivao kao profesionalni poslanik - delegat u Parlamentarnoj skupštini BiH. Mislim da je ovo veoma ... loše rešenje. Kažem da nisam uložio amandman, ali evo reći ću da je loše rešenje. Smatram da se ovim rešenjem otvara nekoliko ozbiljnih mogućnosti da se naprave problemi u narednom periodu. Naime, postoje mnogi parlamenti u svijetu gdje su poslanici obavezni da budu profesionalni. Nije to samo zato da bi uzeli sredstva iz budžeta nego zbog odnosa prema tom poslu. Spadam u one koji smatraju takođe da bi mi svi trebali biti ovdje profesionalni, a naravno mi to nismo tako uredili nego smo dali mogućnost svakome da bira. Najlošija varijanta je da izaberete da ne budete profesionalni, a da imate primanja profesionalno.. A to je ova varijanta. Dakle, od ove varijante ja ne znam da li ima lošije. Tako mi stvaramo sada mogućnost da neko ko se zaposli u privatnoj firmi, donese potvrdu iz privatne firme da prima minimalnih 250 maraka i da uzme razliku od ne znam koliko je sad, nebitno je, sadašnjih 2.000 maraka. I da uvijek dođe ovdje i kaže: ja nisam profesionalac, ja nemam tu vrstu obaveza kao vi, vi to morate malo ozbiljnije, vi ste profesionalci, ja imam posao, ja moram raditi kod privatnika, ja ne mogu doći na svaku sjednicu. Zlatko me gleda, a nisam pričao o profesorima. Dakle, govorim, mislim, da je ovo loše rješenje. Nisam uložio amandman ali bi bilo dobro, ako bi mogli bar ovi koji misle glasati za ovaj zakon, bilo bi dobro ako bi mogli izbjeći ovu situaciju. Mislim da biste pomogli mnogo jasnijoj poziciji poslanika u ovom paralamentu, pa i čitavom Parlamentu. Ja se još jednom izvinjavam malo u onom prvom dijelu. Nadam se da nisam proizveo ... replike, a ako jesam, odmah da kažem da neću odgovoriti ni na jednu znači repliku koju dobijem, zato što ne mislim da bilo šta mogu pametnije reći od onoga što sam rekao. 77
Zahvaljujem. Je li replika? Uvaženi zastupnik Križanović: replika.
Ma, ovo zapravo bi opet ponovo bila više poslovnička intervencija, gospodine predsjedavajući. Naravno, ne pada mi naum da repliciram kolegi Novakoviću, jer na viceve ja nemam replika. I vicevi su kao vicevi, ne znam ni ja kako bih ih replicirao. Pa vidite, ponovo se vraćam na poslovničku. Uzmite član 119. vidjet ćete da rasprava u drugom čitanju se vodi o amandmanima. Za razliku od toga, dopušta se danas rasprava i o vicevima, a ne o principima. I zašto mi danas se ne javljamo za riječ? Rekli smo u prvom čitanju da je to za nas loš zakon, da ga je nemoguće popraviti amandmanima. I, nismo ulagali amandmane. Je li to naše pravo? Zašto nas neko za to proziva? Da je to toliko loš zakon, govori broj amandmana, govori današnja rasprava i vjerovatno rezultat glasanja. Prema tome, ostavite nas na miru. To sam htio: da nas zaštitite i da se držimo Poslovnika. Hajmo na amandmane da završimo ovaj posao. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Križanoviću. Sljedeći se za raspravu prijavio uvaženi zastupnik Lagumdžija.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Ja želim da se pridružim današnjoj raspravi o amandmanima koji su ovde dati. I kao što sam na Komisiji vrlo aktivno učestvovao u radu i pokušaju da se amandmanski neke stvari urade, evidentno je, već je jednom moj kolega Križanović govorio, da se ovakav zakon koji je pred nama, a naročito nakon amandmana koji su usvojeni na Komisiji, da je on ustvari amandmanski skoro nepopravljiv, jer pokušaj šmirglanja ovoga na nekoliko očiglednih mjesta može dovesti do toga da usvojimo jedan zakon, koji će ostaviti mnogo veći broj nepravdi nego što ih imamo danas kad ovo zakonom nije urađeno. Mi mislimo da ima izlaz iz toga da je moguće naći rješenje. Ja mislim da smo svi mi bogatiji za jedno veliko iskustvo poslije ove dvije rasprave i poslije uopšte ovakvog zakona i ovakvih amandmana. Ja moram priznati da izuzetno cijenim napore koji su uvažili, naročito kolege iz SDA, i mi smo na Komisiji, ... u velikoj mjeri, dijelili mišljenje o konkretnim prijedlozima. I mislim da su njihovi amandmani, kao paket, dobar pokušaj da se popravi, ali nažalost nepopravljivo je. Upravo je to razlog zašto ću ja dati dva konkretna prijedloga i priložit ću vam ih ovde da danas okončamo ovu raspravu. Prije toga, želim reći da uvažavajući amandman i komentarišući neke amandmane koji su ovde dati, mislim da je amandman također kolege Novakovića dobar pokušaj da se 78 izađe iz ovog teškog stanja, da se usvoji ovaj zakon, kako je on rekao, bez samih plata, je li, bez onog, bez iznosa sredstava, odnosno bez vrijednosti koja je zakonom prepoznatljiva, kolika je vrijednost koeficijenta. I to je bio njegov prijedlog koji je na prvi pogled dosta interesantan. Međutim, mnogi omjeri koji su dati u ovom prijedlogu zakona, naročito poslije komisijskog rada: omjeri nisu uredu. I upravo zbog tih omjera koji nisu uredu se ne može sve riješiti sa ovim prijedlogom koji je u načelu dosta dobar. Ako bi mi pošli od pretpostavke da su poslaničke plate koje su, izvinjavam se primanja, plata plus paušal, plus minuli rad, vrlo interesantno, svi koriste kategoriju minuli rad, to je jedino od Kardelja što se sačuvalo. Možete misliti kako izgleda: minuli rad je izmišljen u društvenom sistemu! U ovakvom sistemu, ne postoji u kapitalizmu minuli rad na ovakav način, to mislim, to znamo da ne postoji. Možete misliti minuli rad: poslanik dođe u Parlament i onda odmah hoće minuli rad 1.000 maraka. Mislim, nema toga. Ali, primanja poslanika, primanja, dakle: plata plus minuli rad, plus paušal, iznosi preko 6.000 maraka. Ako se taj omjer – gospodine Novakoviću, slijedim vašu logiku i pokušavam da kažem zašto vam je dobar pokušaj, ali nije baš, ne vodi nas ka dobrom rješenju – ako poslanika svedemo na pravu mjeru, koja je neuporedivo manja od 6.000, onda ćemo doći do toga da će vojnici i policajci, stručno osoblje imati plate mnogo manje nego što imaju sada, ako sačuvamo ove omjere. A, dakle, to je razlog zašto mislim da teško s vašim amandmanom. Također, želim da kažem, pošto je ovde rečeno da se iz Predsjedništva niko nije bunio. Željko Komšić kao član Predsjedništva se javno izjasnio da je protiv ovoga i da smatra da nije moralno da ima u današnjoj situaciji platu koja bi mu se ovim dala. Ono što, također, mislim da nije uredu i slažem se sa gospodinom Novakovićem: ja sam na Komisiji bio protiv ovog amandmana da poslanici koji nisu profesionalno ... da imaju pravo da prime razliku. Komisijski prijedlog je bez tog amandmana smanjio primanja za 70 ljudi iz iz onog člana 10. ... za 700 maraka, a povećao za preko 10.000 maraka s ovim amandmanom. Tako da prijedlog koji ovde imamo sada, posle komisijske faze, ovaj poslanički ansambl u oba doma sa sekretarima i predsjedavajućeg, je sada skuplji nego što je bio prije ovih amandmana. Ako sam s nekim ciframa bio neprecizan, žao mi je, spreman sam svakome govoriti o tim ciframa. Neko je na pauzi ovde rekao da ovo nisu poslaničke plate. Ovo su u stvari krediti. Iznos od preko 6.000 maraka je kredit ovih ljudi. I jednostavno, mi smo protiv toga, upravo iz tih razloga. Ono što mi je žao, i žao mi je što ... gospodin Šakota nam nije, odnosno ministar, ranije rekao. Ovaj paket je težak 55 miliona maraka, bez amandmana. Sa ovim amandmanima je teži za par miliona. Da li je to 1,5 milion ili 2,5, možemo raspravljati o tome. 1,5 milion, eto, dakle teži je za 1,5 milion, dakle paket koji imamo sada pred sobom. I tu se postavlja pitanje: odakle? Također je povećano ovde, data je mogućnost da se povećaju u masi vojsci i policiji i državnim službenicima, negdje oko 5% u odnosu na ono što je bilo, ostavljena je mogućnost onim amandmanima, sa 25 na 30 da ode onaj dodatak. Eto. Molim, ... samo povećanje to. Samo policija. Dakle, službenicima državnim je amandmanom, samo malo, sa amandmanom na član 12., 14. i 24., na te članove, povećan je u prosjeku za negdje oko 5%. Je li tako, gospodine Šakota? Dakle, iz tih razloga je došlo do ovog povećanja. 79 Zašto ovo govorim? Mislim da je jasno da treba uskladiti entitetske i državne uposlenike koji rade isti posao. Ja se slažem s tom intencijom, i to je dobro. Također, smatram da policajcima, stručnom osoblju, državnim službenicima i vojnicima treba povećati primanja koja sad imaju. Ali, to se može uraditi odgovarajućom odlukom Parlamenta. Također, smatram i želim to da potcrtam još jednom da je poslanik ovde opet doveden u poziciju da ima veća primanja mjesečna nego šef države. Pa član Predsjedništva, to je šef države, koliko je meni poznato. Dobro, dakle tri poslanika imaju veća primanja mjesečno nego tri člana Predsjedništva. Eto, tri poslanika nego kompletan šef države kod nas. Jeste, da. Upravo iz tih razloga smatram da je na poslanicima ustvari poseban test. Iz tih razloga, također smatram da ako u Hrvatskoj je omjer poslanika i prosječne plate 4:1, a kandidat je za EU; u Sloveniji, a član su EU, 5:1; onda mi, da smo superčlan, ne bi se moglo opravdati 8,5:1. Iz tih razloga, ja predlažem dva zaključka: 1. Zadužuje se Vijeće ministara da na osnovu dosadašnje rasprave i prijedloga o Zakonu o plaćama i naknadama u institucijama BiH pripremi novi prijedlog zakona. 2. Zadužuju se nadležni organi da odmah postojeće koeficijente povećaju za 10% uposlenicima koji su državni službenici i stručno osoblje, (tretirani članovima 12., 14. i 25. Prijedloga zakona), profesionalna vojna lica (tretirani članom 17.), policijski službenici (tretirani članom 21.) i zaposlenici (tretirani članom 27.). Na ovaj način, dio iznosa od 56, odnosno 7 miliona koji sada sa ovim predlogom komisije se povećava, dio tih sredstava bi pokrio upravo ovakav prijedlog zaključka. Dakle, da se tim ljudima povećaju za 10% i, po našim kalkulacijama, to bi iznosilo nešto malo više, nešto otprilike oko pola ovog iznosa koji je predviđen, otprilike. Na taj način bi sanirali postojeće nepravde koje postoje, a ne bi kreirali nove. I na kraju, ako je bilo nejasno s onim zlatnim lopatama, sad će biti jasno, je li. Ako neko dobije zlatne lopate prvog reda, a ako se ovo zaustavi, možemo dobiti zlatnu evropsku zvijezdu svi mi koji uspijemo da oborimo, ako uspijemo da oborimo. Ja sam jučer visokom predstavniku rekao da mu čestitam na policijskoj koaliciji, ponovo je proradila. Na ovom zakonu, što kažu, ako nam Bog ne pomogne, policijska koalicija će ovo ponovo usvojiti a onda ništa, idemo dalje. Eto, hvala lijepo.
Uvaženi zastupnik Zorić: replika.
Ja sam htio kazati ovdje da je gospodin Lagumdžija u svom izlaganju rekao da nije istina da se Predsjedništvo ne buni. Ja imam dopis od Predsjedništva vezan za Zakon o plaćama. Oni samo traže da se nekim, je li, uposlenicima u Predsjedništvu povećaju plaće. Niko nije predložio da se smanji plaća, bilo članu Predsjedništva, bilo nekom drugom. A to što je moralno, ja mislim recimo da nije moralno da Željko Komšić bude hrvatski član Predsjedništva. Isto tako, nije moralno da Zlatko Lagumdžija kao predsjednik multietničke stranke predlaže samo hrvatskog člana Predsjedništva, odnosno, ja bih rekao, Hrvata za člana Predsjedništva. Jer, Zlatko je to vjerojatno napravio, ponukan time da on upravlja 80 Zapadnohercegovačkom županijom, gdje najviše živi Hrvata, a ne tuzlanskom, pa je onda predložio za člana Predsjedništva Hrvata, a ne Bošnjaka.
Ispravak netočnog navoda: uvaženi drugi zamjenik predsjedatelja, doktor Milorad Živković.
Ja ću ostaviti ispravke svih onih netačnih navoda kada budem svoju diskusiju ... imao. Međutim, ovo je više kao nejasan navod, s obzirom da je gospodin Lagumdžija govorio o minulom radu i gospodinu Kardelju. Biće blizu i na fonu onoga o čemu je gospodin Novaković govorio. Ja se nadam da ste svi gledali kultnu pozorišnu predstavu Radovan III. i tamo se isto govorilo o jednom minulom radu ali više kao fiziološkoj potrebi, i ta definicija je otkad postoji čovjek.
Sljedeći se za raspravu prijavio uvaženi prvi zamjenik predsjedatelja Beriz Belkić.
Poštovane kolegice i kolege, dakle, kada je riječ o stavu Stranke za BiH, on je iznesen. Naravno, stvar je načina interpretacije, razumijevanja, zlonamjernog, dobronamjernog itd. i mi smo ga ponovili preko našeg šefa poslanika i mi ćemo se tako ponašati ... i u daljem procesu. Kada je riječ o amandmanima, mi smo prepoznali da postoje neki amandmani koji bi mogli doći do ovoga o čemu je Azra Hadžiahmetović govorila, ali ćemo vidjeti ... tokom izjašnjavanja o čemu se radi. Ja sam se više javio ... da pokušam odgovoriti, odnosno objasniti zašto neću odgovoriti na jedno pitanje, koje su mi gospodin Lagumdžija i poslanici SDP-a u državnom parlamentu na jedan vrlo orginalan način postavili preko transparenta, vjerovatno na sjednici glavnog odbora ili kongresa koji je držan ovdje pred zgradom. A oni su inače vrlo vješti kada je riječ o fotografijama i tim drugim vještinama, da tako kažem. Dakle, ljudi su me pitali, Lagumdžija i poslanici koji sjede ovde, moje kolege, mogli su me pitati direktno, sljedeće: Berize, što će ti veća plata kad su ti djeca u Americi? Lagumdžija ovde opet bezočno laže da su plate poslanika 6.000 maraka. To je patološka mržnja prema ovom parlamentu. To više nije normalno. Dakle, gospodine Lagumdžija, vi i vaše kolege koji sjedite tu ste zadnji ljudi koji imate moralno pravo da mene pitate zašto tražim povećanje plata. Prvo, lažete, ja ne tražim povećanje plata. Drugo, kanite se porodičnih stvari, kanite se personalnih stvari. I onda se zgražate kada doživite ono što doživljavate ovih dana. Ja vas zaista molim, maknite se od mene.
Zahvaljujem. 81 Replika: uvaženi zastupnik Lagumdžija.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Meni je žao ako je kolega Belkić ... postao nervozan zbog moje diskusije.
Ne, ne zbog pitanja.
Također mi je žao ako mu se neki transparent nije dopao, gdje ga je već vidio. Ja nikakve transparente nisam nosio, tako da ne znam što se meni obraćao. A pošto ja lažem, za 6.000, ja vas upućujem na član 10. koji se zove Platni razred, on je 8,4., upućujem vas na član 11. koji se zove Zastupnička naknada: to je 2,0, upućujem vas na član 29. zakona koji je pred vama, koji se zove Dodatak na platu, koji može da iznosi do 20% od osnovne plate, što je uslovno rečeno, hajde, ne mora biti svih 20 – 16. Kad saberete platu iz zakona, zatim stavka Dodatak na platu, zatim dodatak Zastupnička naknada, svjesno ne govorim o toplom obroku, kad imamo restoran u kojem nema PDV-a, eto puštam sad te druge stvari, ali samo govorim o plati, dodatku na platu i zastupničkoj naknadi, ukupno 12,0. Kad pomnožite to sa 500 maraka, dobit ćete 6.000. Toliko o lažima. Sve ostalo, gospodine Belkiću, mi je jako žao što ste uopšte došli u poziciju da se toliko sekirate oko nečega što vam uopšte nije važno.
Odgovor na repliku: uvaženi zastupnik, prvi zamjenik predsjedatelja Belkić. Evo izvoli.
Dakle, gospodine Lagumdžija, ja sam prošli put, upravo zbog takvih kakav si ti, ovde izašao i javno rekao ne kolika mi je plata nego koliko ja kao predsjedavajući, jedan od predsjedavajućih, ovog doma primam. Da te podsjetim: 2.060 maraka plata, paušal 800 maraka, taj topli obrok, sve te kategorije kojih se ti gnušaš, a i ti ih vjerovatno negdje primaš: 3.400 maraka. Čuo si šta je stav Kluba Stranke za BiH, i opet pričaš da mi tražimo platu od 6.000.
Zahvaljujem. Sljedeća replika: uvaženi zastupnik Zorić. Odustaje. Uvaženi zastupnik Kalabić: replika. 82
Ma više pitanja ako bude prilike, s obzirom da je gospodin Lagumdžija dao ovde jedan prijedlog ministru, s obzirom da bi rezultat neusvajanja ovog zakona bio, je li tako, spornih 50 i nešto miliona maraka koje smo predvidjeli, s obzirom na našu praksu da entitetima ostane ono što mi ne potrošimo, mislim da je i red da damo onima koji znaju na neki način raspolagati i koji znaju šta rade, je li, ovo ide u tom pravcu da mi znamo. Znači, da odmah donesete pravila kako će taj ostatak sredstava koji će ostati biti raspoređen, ono što mi na bilo koji način ne znamo. Zato kažem, mislim da je to puno prihvatljivije, ako je rezultat cijele priče to da se pored onih para koje imaju entieti da se i na ovaj način njima to ostavi.
Ispravak netočnog navoda: uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović.
Evo, ja sam to zaista nazvala poslovnički, kako se i zove. Netačan navod je da je bilo ko iz Stranke za BiH tražio plate kako su predviđene, posebno poslanicima u ovom domu, kako su predviđene ovim zakonom. Kolega Lagumdžija, kad je bilo prvo čitanje, odnosno principi zakona, stav stranke, ukoliko ste pažljivo slušali, je bio da mi podržavamo donošenje Zakona o platama, da podržavamo usklađivanje neophodno sa ekonomsko-socijalnom situacijom, poštovanje ... raspona između institucija u državi i obezbjeđenje jednog fleksibilnog pristupa, koje bi Vijeću ministara omogućilo da prilagođava visinu plata u svim državnim institucijama situaciji u državi sa budžetom, ekonomsko-socijalnim sektorom itd. To, kako ste vi koristili to u neke druge svrhe, propagirajući da su poslanici Kluba Stranke za BiH se zalagali za visoke poslaničke plate, ste možda čuli negdje od nekog drugog poslanika, svakako ne ovdje u ovoj sali i ne sigurno ni od jednog poslanika Kluba Stranke za BiH. Ja sam ovo nazvala ispravkom netačnog navoda i voljela bih da do ove situacije nije došlo, jer se netačan navod ovde zove nekom drugačijom riječu. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Bahtić. Ispravak netačnog navoda.
Replike da ne propadnu, ... ima posebno diskusija. Replika na izlaganje gospodina Zlatka Lagumdžije. Mislim da je, evo neka ovdje svi poslanici kažu, pogotvo ... članovi Komisije za finansije i budžet koliko je taj čovjek demagog, koliko prosipa narodu šuplje. Evo, on je na Komisiji, bilo amandmana – ja sam predložio amandmane, i drago mi je da su prošli amandmani – da se povećaju plate državnim službenicima i uposlenicima. To je prošlo i policiji, i Graničnoj policiji i upravi, poslanik Lagumdžija nije glasao ni za jedno povećanje ni državnim službenicima, ni uposlenicima, ni policiji, nije ništa glasao, sad prosipa demagogiju, on je kao za to... Pa 83 imate priliku, glasajte. Mi smo ... amandmani su usvojeni tamo. Nemojte da optužujete druge. Nikom ovdje nije stalo, niko ne voli više pare, niko nije opljačko ovaj narod ... do SDP-a. Pa sad bi nam kolega ... kazao: u Bihaću načelnik ima 4.100 maraka platu i 1.300 dodatak. Kome je, kako vas nije sramota tamo stavljate: čovjek iz Cazina, nije čovjek iz Cazina. Pa to su te metode udbaške ... mogu proći. Nije ovaj narod više budala. /kratko prekinuta veza/. Također, želim da kažem da ovo što radi SDP: pokušava da plati čestite i moralne ljude. To je van svake pameti. A najnemoralnija osoba u BiH, odgovorno tvrdim, je Zlatko Lagumdžija. Čovjek ima tri stana, ja išao, kucao na vrata, tri stana, vjerujte. Kolika su vaša primanja, gospodine Lagumdžija? Imate na šest mjesta primanja, ne znate, ne znate odakle vam već dolaze primanja, nikad se ne pojavljujete. Imate primanja i za rad i za nerad. Vi ste najskuplji poslanik ovdje. Vi ovdje ne budete ni dva sata na sjednici, a imate paušal od 84o maraka. Izračunajte koliko budete ovdje, pa ćete vidjeti da ste daleko najskuplji poslanik. Ne zaradite ništa, prosipate demagogiju i šuplju. Toliko, hvala.
Uvaženi zastupnik Denis Bećirović: poslovnička intervencija.
Zbog ponovne eskalacije, ovaj put, verbalnog vandalizma od gospodina Bahtića i osnovane sumnje da bi taj verbalni vandalizam mogao prerasti kao u prethodnim sedmicama i u fizički vandalizam, uime Kluba tražim pauzu od 20 minuta, a dotad predlažem da se ogradim od gospodina Bahtića zarad onih napada prethodnih na medije, u skladu s članom 77. stav (1).
Pauza 20 minuta. Nastavljamo u 17,00 sati. Sve po redu. Nastavljamo rad. Želi li se uime Kluba SDP-a obratiti neko? Uvaženi zastupnik Denis Bećirović.
Želim uime Kluba SDP-a reći da Klub SDP-a predlaže da se vratimo tački dnevnog reda i da pokušamo voditi raspravu po onome šta su rješenja zakonska, i da to bude glavna okosnica ove rasprave. Očigledno je da su se malo podigle strasti i da smo iskočili iz okvira, blago rečeno, pristojnog obraćanja i djelovanja u ovom parlamentu. Mi smatramo da svi poslanici, bez obzira na različite političke opcije, treba ipak da iskazuju jedno elementarno međusobno uvažavanje i poštovanje, i da to mora biti neki minimum ispod kojeg ne smijemo ići u ovom parlamentu, štiteći i dignitet ovog parlamenta. Dakle, predlažemo da se vratimo na tačku dnevnog reda, a naravno, ako i dalje budemo imali ovakvu praksu neargumentovanu, pogotovo diskutovanja koje nema veze s 84 tačkom dnevnog reda, i mi zadržavamo za sebe pravo da iskoristimo širok dijapazon demokratskih mjera i poteza kako da stanemo ukraj takvom ponašanju, ali dakle, ponavljam, naš je prijedlog zaista da se vratimo ovoj tački dnevnog reda i da na jedan način i uz jednu dozu međusobnog uvažavanja i poštovanja, bez obzira na naše političke razlike, pokušamo voditi raspravu u ovom parlamentu.
Zahvaljujem. Imamo ranije prijavljene za replike. Uvaženi zastupnik Bahtić.
Moram da repliciram. Prvo, kolega nije odgovarao, onda su oni nešto: ovdje verbalni fizički napad. Koga sam ja to ovdje napao? Koga sam ja to verbalno ovdje, ja to ne znam. Očito da se njima pričinja iz SDP-a od Sade Bahtića da sam im noćna mora, da imaju fobiju, koliko ja razumijem. Jesam li ja nekoga ružno pogledao ovde? Ja sam samo iznio činjenice da je demagogija: da se busaju da su oni socijaldemokrate, da su oni za radnike, za državne službenike, a na Komisiji su glasali protiv. Nije usvojio ništa, ono za šta se zalagao, izuzev poslanike i državne službenike, a ovde pričaju drugačije. Je li demagogija da kaže da se slikao njihov načelnik SDP-a da ima 5,5 hiljada maraka, ima dvije plate člana Predsjedništva. A u Tuzli, vjerovatno ima veću nego državni ministar. Je li to demagogija? Je li to neki verbalni napad? Je li demagogija da su uzeli tri pivare, opljačkali milijardu maraka? Je li i to demagogija? Pa ne može mi niko zatvoriti taj mikrofon, možete ove medije svoje, ove, koje kontrolirate, to možete i ne interesira me, ali ne možete mi mikrofon uzeti, to mi je narod moj omogućio, oni moji birači. Ja ću uvijek govoriti ono gdje imam činjenice, ono što je tačno, sviđalo se to kome ili ne. A što je vaš predsjednik takav, to je vaš problem što nemate hrabrosti da mu to kažete. Toliko, hvala.
Uvaženi zastupnik Jovičić: replika. Ispričavam se, uvaženi zastupniče. Uvaženi zastupnik Križanović: poslovnička intervencija.
Zaista mi je žao što moram reći: upozoravali smo danas cijeli dan da se vratimo na rad, na dnevni red! Međutim, evo, pošto je u jednom periodu sjednice bila normalna atmosfera i počeli smo raditi, to je bilo očito nekima dosadno, pa su tražili ovakve nekakve ... replike i napade. I mi smo skontali da jednostavno nismo dužni ovo slušati. Zato molim za razumijevanje, mi ćemo se povući dok se ne završi rasprava o ovoj točci i vratit ćemo se na sljedeću točku dnevnog reda. Hvala vam.
Sljedeća replika: uvaženi zastupnik Jovičić. 85
Upravo sam htio da ovo najavim. Kad nas izmaltretiraju do maksimuma, na svakoj tačci dnevnog reda, onda se povuku. Ja volim ovdje i nikad neću zamjeriti nijednom kolegi, čak da me verbalno uvrijedi, ali umotano u neku oblandu kulturne kontaminacije, ispiranje mozga, to je prešlo svaku mjeru. Ovo traje već nekoliko sjednica u kontinuitetu. Održe tiradu, naprave takav ambijent i samo se povuku. Ako ne želite učestvovati, a dobro došli da sjedite uvijek ovdje, ali onda nemojte započinjati ovu priču koja neće ni od koga dobiti podršku! Zbog njih ne vrijedi da ovo sad repliciram, ali zbog medija. Kakva priča o 6.000 maraka? Nismo svi ljudi ovde isti. Gospodina Belkića potpuno podržavam, rekao je javno i prošli put sam rekao, sad ću ponoviti. Moja plata je 2.012 maraka, paušal 840 maraka, tačka. Moj minuli rad bi svugdje bio, da radim, ne znam gdje, na pijaci. Ali kad kažem nismo svi isti, htio sam da kažem gospodinu Lagumdžiji, njega vozi auto stranke, to je njegov problem, nije moj. Ja plaćam vozača, takvi su mi uslovi, 600 maraka čovjeka, ne prizna mi Parlament, ja plaćam gorivo, ne prizna mi Parlament, ja iznajmljujem auto od prijatelja svog, ne daje mi Parlament. Jesmo li svi isti? Dakle, nismo. Ali, time ne želim sebe da branim. I nisam ja ovde došao, nije ovo ustanova za socijalno uhljebljenje poslanika, nešto bi radio, snašao bih se. Ali molim vas lijepo, ovu priču i demagogiju treba jednom mistifikovati: šta je cilj svega ovoga!? Zato ja sad predlažem, kroz ovu repliku, vi znate da je nama poslanicima iz RS vrlo teško dolaziti ovde na sjednice Parlamenta, zbog ambijenta koji se uvijek stvara nepovoljno po nas. Ovo nije pritisak da vi podržite ovaj zakon. Hoćete li vi izglasasti ovaj zakon, nećete? Mi ćemo naći rješenje da nas plaća RS, pa ćete vi onda reći: mi rasturamo BiH. Nije tačno. Evo, finansiraće nas RS. Evo finansiraće nas parlament RS. Šta onda? Onda ćete vi reći, evo, vi ste se već izdvojili iz SNAD-a, pravite svoju državu. Nije tačno, nije tačno. Hoćemo da budemo konstruktivni dio ovog parlamenta, ovo je naša zemlja, gospodo, jednom shvatite. Jednom shvatite. Naša zemlja, za koju se mi borimo više nego SDP koji sve razvaljuje. Ali nas nešto i uvažite.
Možemo malo, možemo malo.
Mi ne tražimo da uvažite sve, kao što mi nećemo vas a, gospodine Izetbegoviću, ne možete amandmanom predložiti da poslanik ima koeficijent 4,5, a negdje inspektor neki 5,5 i 6. To je degradacija poslanika i zato, hajde, podržite onaj prijedlog što sam predložio: poslanici bez plata, a svima drugim u institucijama 100 maraka plata. Koliko će funkcionisati ta država? Onda će biti demonstracije, ne Lagundžijine nego naroda koji će biti ogorčen, 23.000 ljudi. Molim vas lijepo i da završim, da završim. Ovo nije prijetnja, ovo je samo jad i očaj kako izaći iz ove situacije, koju nam uvijek SDP montira. I maloprije sam kolege molio: nemojte napuštati Parlament, kad oni traže pauzu, nikad ne znate šta će vam napraviti! Ja vodim računa o svima i hoću da se ovde ugodno osjećam, ovo je moj parlament. Ja sam u ovu zgradu uselio sa doktorom Ajanovićem, kad vi niste ni bili, evo. Šta ćemo sad? I najviše prava polažem. I sreća da je nisu napravili komunisti, oni, nego vlasništvo je ovo Parlamenta BiH, naša zgrada. I molim vas, dobićete drugu inicijativu: kad god zakazujete ovde sastanke, bilo koje vrste, nemojte vi pisati u Zgradi Zajedničkih 86 institucija, u Zgradi Parlamentarne skupštine BiH, mi smo vlasnici ove zgrade. Barem to možemo uraditi. Nije ona od Zajedničkih institucija, ona je naša, Parlamenta. Neko će umjesto mene doći, biti poslanik i nastaviće to. Dakle, da završim ono što sam mislio. Nemojte nas ovde osuđivati što se mi zalažemo za neke velike plate. Pogledajte šta rade u entitetima, kantonima i opštinama! I ako smo mi pretjerali, ponavljam, ovo nije demagogija, vratite nas poslanike na platu 200 maraka, da završimo ovu priču, zbog novinara koji ovo neće objaviti. Naravno, jer to neće proći. I ovu priču SDP-a zaista više nije moguće trpiti. Ovako, naprave gužvu cijeli dan i svaki put, na svakoj sjednici, onda nestanu. Kao, sad će oni slušati na internetu, pa doći. Šta je to bilo? A prisutna 42 gore stoji!
Zahvaljujem. Ima li još prijavljenih za replike, ispavke krivog navoda ili poslovničke intervencije?
Izvinjavam se, samo da stručna služba povadi ove njihove kartone. Hajde, povadite! Pa šta ćemo, nećemo se igrati sa Parlamentom?
Uvaženi zastupnik Remzija Kadrić.
Ja sam imao jednu repliku, više kao pojašnjenje, ali je Zlatko Lagumdžija izašao. Međutim, dobro, ovde je ostao jedan drugi čovjek koji će vjerovatno to objasniti o čemu se radi. Dakle, ja imam jedan ovde papir u kojem stoji da je on, ja zaista nisam bio prisutan kad je on diskutovao, kad je predložio ovo, vjerovatno se radi o nekom zaključku u kojem se govori o rješavanju plata službenika, policajaca, vojnih lica. Međutim, bio sam prisutan kada je o tome govorio Bakir Izetbegović s kojim se, njegovom diskusijom, slažem i podržavam. Međutim, ja pitam: Da li je stvarni autor ovoga zaključka Lagumdžija, potpisan Lagumdžija, Zlatko Lagumdžija ili je Bakir Izetbegović? Ovo, govori se o ovom zaključku broj 2. Zlatka Lagumdžije, je li ovo njegov ili je tvoj zaključak? Ko je stvarni autor ovoga prijedloga zaključka?
Zahvaljujem. Nemam više prijavljenih za replike, ispravke krivih navoda i ostalo. Sljedeći je za raspravu se prijavio uvaženi zastupnik Sokolović. 87
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, znači, stav SDA vizavi ovog zakona je rekao predsjednik kluba. Međutim, ja sam naknadno uložio jedan amandman na ovaj zakon i, evo, samo par riječi da obrazložim, a veže se za član 29. gdje se kaže da: Osobe koje obavljaju inspektorske poslove i kontrolu naoružanja i vojne opreme u Inspektoratu pri Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, a koje su sa posebnim ovlaštenjima, također ... pripada i naknada za platu. I, ja sam ovdje, to u par rečenica obrazložio. Poslanici su dobili, da ne bih uzimao puno vremena, jer smo ga puno potrošili, zamolio bih poslanike da podrže ovaj amandman, iz razloga što se to veže samo za dvije osobe koje rade u ovome inspektoratu. I, mislim da zbog posla kojim se oni trenutno bave, kontrola ... materije i pregled ... kasarni u kojima je do sada ležalo oružje, mogućnost zračenja itd., mislim da je to malo teži posao, i da se on može kroz član 29. u stavu (1) uvrstiti upravo na način kako sam ja ovdje predložio. Evo, zamolio bih poslanike da podrže ovaj amandman. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku.
nije uključen mikrofon
Molim. Replika: uvaženi zastupnik Izetbegović.
Dakle, meni je malo trebalo vremena da vidim, da shvatim šta me to pita gospodin Kadrić. Dakle, SDA je smatrala da ne treba dizati naše plaće, ali treba malo podići plaće, kao što sam rekao, vojnicima, činovnicima itd. I onda smo napravili jedan koherentan materijal. Nije to ono: hajmo mi naše plate ostaviti gdje su, pa da onda, što reče ... gospodin Jovičić, neki tamo inspektor tamo ima veću platu od nas. Nije tačno, to nismo uradili. Inspektori idu od 2 do 3,8. Naša plata je 4,05. Nismo mi to samo tako raspalili po poslanicima. Mi smo to dobro izanalizirali. A, Lagumdžija je valjda shvatio da će biti kriv pred 23.000 ljudi, što im je zaustavio povećanje plaće, a nije se sistematski upuštao u ove stvari kako smo se mi sistematski upuštali, pa je sada evo u fotofinišu počeo i on da predlaže neke slične stvari, kada je shvatio da će biti kriv što vojnici i policajci nisu dobili povećanje plaće itd. Onda je počeo da se popravlja, evo sad u zadnjih par minuta, evo pred glasanje. Naš materijal je potpuno koherentan. Jeste, zaključno je sad, kad je kasno.
Zahvaljujem. Sljedeći se prijavio za raspravu uvaženi zastupnik Prodanović. Registirano elektronski, nema problema. Sljedeći je uvaženi zastupnik Bahtić. 88
Ja ću neke stvari ipak da iznesem ... vrlo ću kratko. Prije svega, ovde su se čule mnoge stvari koje ne idu u prilog jačanju države i jačanju državnih institucija i u prilog uposlenika u institucijama BiH i državnih službenika. Za mene je neprihvatljivo, vjerujte, i uvrdljivo, ne govorim sad o uposlenicima, da državni službenici i uposlenici u institucijama BiH imaju manja primanja od državnih službenika na nižim nivoima (entitetima, kantonima, općinama). A, to je sad tako. I duplo imaju veće plate. Također, obaveza je nas da vodimo računa da nam ostaje ovo kadra. Ako se ne usvoji zakon, doći će do drastičnog odliva kadra, a znamo šta je to. To je najopasnija stvar za ovu državu. Iz Uprave za indirektno oporezivanje je otišlo 200 visokoobrazovanih, iz Granične policije 440. Evo kolega Bakir je dobro primijetio. Lagumdžija je bio sve protiv povećanja koeficijenta za sve državne službenike i za sve uposlenike, za Graničnu policiju, za carinu, sve protiv. Sad je došao ovde da posipa demagogiju. Pa bio je na Komisiji, nije se pojavio na 22 sjednice Komisije. Godinu i po dana nije se pojavio, sad se pojavio da bude sve protiv. I sad, jedna druga priča. Također, moram da kažem da, to sam već kazao kod policajaca, meni je neshvatljivo da u Federaciji policajac s činom, to treba svi da ovde čujemo, ima primanja 908 KM plus noćni rad, topli obrok, regres, pravo na putne troškove. U RS-u ima 850 isto to, a ovde kod nas 820 sa najnovijim. Mislim da to nije u prilog prije svega nas i budžeta, jer znamo da su oni na granici, znamo da su tamo i carinici i da će to samo pospješiti sivoj ekonomiji, švercu jer, u razgovoru s njima i njihovim sindikatima, oni tvrde da 4-5 milijardi maraka i sada ide putem sive ekonomije i da, ako se adekvatno nagradi, da ne mogu biti ispod entitetskog policajca, moram bar taj uzeti nivo, da mogu prikupiti još milijardu do 2 milijarde. Mislim da je to dobra investicija za državu i također argument da plate u institucijama BiH nisu rasle 9-10 godina. Troškovi života su rasli. Meni ne treba ništa. Ja mogu živjeti, ja sam se obezbijedio, bio sam privatnik i prije rata, hvala Bogu, i poslije rata i uvijek ću biti i mogu živjeti. Ali ne dam, što kaže kolega Zorić, da svakakva šuša napada državu i državne službenike. Ne može svako biti državni poslanik. Od tih svih što kritiziraju državne poslanike, izvolite gospodo, bujrum, na listu, pa vidite koliko vrijedite. Oni birači, gradjani, oni, oni su, jedni, ne zna da kaže koliko ko vrijedi, koliko ko ne vrijedi. Nas napada svaki novinar, nek napada, ali ti novinari imaju 2.000 maraka platu, neki imaju ... srednju školu. Neki su vječiti studenti u javnim RTV servisima, dobijaju po 5.000 maraka za školarinu, ti najviše napadaju, a imaju platu kao državni ministar i kao poslanik. Gdje to ima? A svi su funkcije ovog propalog sistema stranke davne prošlosti, SDP-a. Evo jedan primjer o Graničnoj policiji: 3,7 miliona maraka, to svi razumijemo, uloženo je u opremu, u edukaciju kadrova. Zbog malih plata, svi ti koji su tu bili obučeni, napustili su. Ta oprema sad ne služi ničemu, znači leži oprema od 3,7 miliona, a efekti te opreme da je u funkciji možda bi bili 100 – 200 miliona. To je sve zbog Zakona o platama, ljudi su otišli, napustili, otišli u entitetske policije, neko je otišao u SIPA-u. I da ne govorim ponovo više, mislim da ima hiljade razloga za nas poslanike da kaže, ... ako treba 100 maraka, nije bitno, ali zbog ovih drugih, koji su uposleni, od ovih 23.000 ..., mislim da ovaj zakon treba i da se stane ukraj rasipništvu i onim nekim u agencijama koji imaju primanja i do 10-15 hiljada maraka. 89 Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Kalabić, ako je točno. Je li točno? Dobro. Elektronski registrirano. Uvaženi zastupnik Ajanović.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kelege, ja sam se bio javio za repliku, ali sad, umjesto replike, reći ću ono što sam mislio za repliku, ali uglavnom nije bitno. Ja nigdje u svijetu nisam vidio parlamentarce da toliko ponižavaju sebe, a time i državu, kao što je u ovoj BiH. Meni ne može niko, da se odmah razumijemo, ja neću biti profesionalac u ovome sazivu. Ako mi Bog dadne život, bit ću u drugom, slijedećem, jer kad god budem stavljen na listu, ja ću ući u Parlament, jer do sada sam bio na 20 lista, svaki put sam prošao. Prema tome, o tom, potom. Ali, ako pogledate neke amandmane, to je ispod svake, ne demagogije, ispod svakog nivoa. Hoćemo da pravimo državu i da imamo državu, a osnovne stvari teoretske, u ovoj državi, ne znamo. Ili znamo, ali iz demagoški razloga ih prešućujemo. Postoji kraljevina, postoji monarhija sa parlamentarnim sistemom i postoji demokratska država u kojoj je najveće tijelo parlament. Najveće tijelo parlament. I sada, pogledajte vi, molim vas, kako neki klubovi poslanika svrstavaju da poslanik treba da ima koeficijent 4,1. Pa to je sramota. To je sramota. Pričaju o paušalu. Slučajno sam jučer bio u delegaciji jednoj u Saboru Hrvatske i razgovarali smo kao ista komisija koja je adekvatna ovoj ovdje. I kada smo pošli raspravljati o paušalu, oni su pitali: pa šta vam je to paušal? Pa kaže, to su materijalni troškovi poslanika koji treba svaki poslanik da ima. I to je istina. Ja nikad u životu, nikad u životu, u kojoj god sam partiji bio, nisam naplatio nijedne marke od te partije kad idem na predizbornu kampanju ili kad idem bilo gdje na drugu stvar. Uvijek sam iz svog džepa to stavljao. Još ću jedan primjer reći. Kada su nam objašnjavali u Saboru Hrvatske o razvitku parlamentarizma kod njih: Parlament se u početku stvarao od uglednih ljudi, ali tada je samo 2,5% ljudi u Hrvatskoj moglo da glasa za taj parlament. I ... on se je sastajao dva puta godišnje. Ostalo je izvršna vlast sve radila. Ako ćemo mi takvu da razvijamo državu, mi ćemo da normalnu državu, gdje će Parlament donositi odluke i zakone i, ako hoćete, kontrolisati rad svih drugih. Prema tome, ovde postoje samo dvije mogućnosti: da se ne ponižava država, a time i ovaj parlament, a time ni država. To je, da kažemo, da svi moraju biti profesionalci i da moraju da dobiju adekvatnu nagradu. Ili drugi prijedlog, meni je žao što ga nisam ... stavio, što nisam amandmanski djelovao. Da sam znao da će ovako ljudi posmatrati ovaj parlament, ja bih amandman poslao i rekao da ne može niko biti profesionalac u Parlamentu, a da onda, ako hoćemo, to znači da vidimo i da kažemo, evo, vi ste, to je čast biti u Parlamentu. Najveće tijelo u državi, to je Parlament. Nema Parlamenta, nema države. A to je jasno svakome ko imalo poznaje stvari. Samo u ratnim uvjetima može parlament prenijeti svoje ovlasti na predsjednika. Ni u jednoj drugoj mogućnosti ne može, i to mora pitati određene iz UN i EU, ako smo u Evropi. 90 Prema tome, takvo tijelo koje ima najveće ovlasti, koje treba da ima ugled, mi ga srozavamo na nulu, poredeći sa nekim brigadirom, poredeći sa nekim ... generalom, poredeći sa nekim tamo. Pa, gospodo draga, ja sam magistrirao, doktorirao, postao redovni profesor, ali samo svojim trudom. A ja nikad nisam mogao reći: ja ću biti poslanik, evo ja, zato što hoću, dok ljudi ne glasaju za mene! I to je najbitnija stvar. Znači, ljudi biraju. Može neko misliti o meni ili o drugom ili o trećem šta hoće, ali oni koji su nas izabrali i dali nam mandat, oni su mislili o nama sve najbolje. Pa, kad su oni mislili o nama sve najbolje, zašto mi možemo sada misliti o sebi sve najgore? Pa to je poniženje, to je stvarno poniženje. Ja opet kažem: ja se neću profesionalizirati. Nema potrebe. Ko god ovde nije profesionalac, znači ima veća lična primanja nego što bi imao u Parlamentu. Nema nijedan, to je 100%, ma čekajte, nemojmo da pričamo.
Molim vas bez dobacivanja, da dopustimo kolegi da završi.
... Šta je u pitanju? Prema tome, dajmo jedno dostojanstvo ovome domu. Pa meni je jako žao, jako žao. Ja sam bio jedan od onih koji sam glasao za nezavisnu državu BiH, za raspisivanje referenduma. Bio je i Slavko. Izvini, Slavko, bio si tu večer sa mnom, ali nije bitno. Ali, imate li vi igdje sliku, imate li vi igdje sliku, imate li vi igdje neku naznaku, a bio sam u Parlamentu 15 godina i tražio...
Molim vas samo malo, molim vas dajte malo da se svi skupa ponašamo u skladu s ovim što se govori.
Prema tome, molim vas, ja predlažem, ako ne možemo danas naći rješenje da se donese, ali nemojmo ni ponižavati Parlament i ... nemoj uništavati sa ovakvim prijedlozima koji su vrlo ... mizerni i, u svakom slučaju, dovode do poniženja svakog parlamentarca, bez obzira u kojem je, da li je u svojstvu ... profesionalca ili nije u svojstvu profesionalca. Hvala lijepo.
Replika: uvaženi zastupnik Izetbegović.
Ja sam sebe prepoznao, ja sam izgleda taj što je ponizio ovaj parlament, svoje kolege, pa šta mi preostaje nego da vam se izvinem, profesore, svima. Ja mislim da plaće koje su preko 3.000 maraka, znate, kad ih uporedimo sa plaćama onih koji nama to osiguravaju, to su radnici koji imaju neke prosječne plaće 700 maraka, uopšte nisu loše. Oni ne mogu da vjeruju da je nama malo 3 i da mi hoćemo 5 hiljada, znate. Da onaj rudar što cijeli dan ostavi dole u mraku da dobije 700 maraka, da mi trebamo dobiti sedam puta po 700 maraka. Ja, da ljudi očima svojim nisu vjerovali, kad su to vidjeli. ... Pa, ako sam ja 91 tako nešto pogriješio, pa vas ponizio, pa evo šanse da popravite stvar. Izglasajte te plate od 5 hiljada maraka, pa onda objasnite ovako ... da ste time branili dignitet ovoga doma, da je to trebalo uraditi, izađite pred kamere, pred te rudare, pred te radnike iz željezare itd. pa mi objasnite tu stvar.
Odgovor na repliku: uvaženi zastupnik Ajanović.
Gospodine Izetbegoviću, da li je 2.000 ili 3.000 ili 5.000, za mene uopšte nije bitno. Ali je – čekaj, čekaj, polako, molim te, eto ja sam tebe slušao, možeš i ti mene saslušati sada – ali je problem u postavljanju određenih platnih razreda, tu je problem. Vi sa 4,20 ili 8, nije bitno, vi možete donijeti platu kakvu god hoćeš. Ako je koeficijent 1, vi možete smanjiti sve ostalo, prema tome bit će koeficijent ono. Donesimo platu da imamo 2.000 maraka, ali time donesimo i drugima da imaju platu manju od 2.000. Sva suština je u tome. Znači, nisi dobro razumio šta sam htio reći.
Uvaženi zastupnik Zorić: replika. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Vi ste se javili za raspravu?
Ja sam htio otprilike ...
Ja vas molim samo za malo pažnje.
...isto reći što je profesor otprilike kazao, jer ne radi se o tome, gospodine Izetbegoviću, da mi kažemo biračima nama je malo 3 hoćemo 5, mi hoćemo zakonitost u ovoj oblasti. Dakle, mi hoćemo da oni koji su imali nekontrolirano 7 da više nemaju. Da im kažemo vi ste i mi nismo pravili ovaj, nije predlagač Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH nego Vijeće ministara. Dakle, napravio je se prvi put u ovoj oblasti jedan sustav. I o tome se radi. Zašto se priča uporno samo o plaćama zastupnika? Ja sam bio jedan od zastupnika koji je htio zastupnike potpuno izbaciti iz ovog zakona. Dakle, da ... olakšamo i nekim kolegama koji vode političke rasprave oko ovoga, ali da i tim našim biračima i nezadovoljnim masama, iako ja, da vam pravo kažem, takve nisam sreo, to je izgleda samo ovdje u Sarajevu, mene niko nikad nije upitao ništa o plaćama. Koliko god se trudili neki mediji i neke političke stranke kazati da sam ja ovako ili onako nazivati svoje birače, moji birači već peti ili šesti put znaju za koga su glasali i uopće ja nemam problema 92 ... te vrste komunikacije. Ali da treba ovo urediti zakonski, svi se slažemo. Ali ne može, ne može neko koga mi biramo imati 50 ili 60% veću plaću od zastupnika, a to je upravo bio prijedlog, gospodine Izetbegoviću, vas i potpisali ste takve amandmane. (?) To nije tačno. Kako nije? Ministri bi imali, ministri bi imali 50% veću plaću od zastupnika, a mi njih biramo, ministre. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Replika: uvaženi zastupnik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dakle, ja želim da odbacim sve optužbe na račun Kluba SDA i inače na SDA koje idu na to da SDA prikažu kao političku stranku koja se po ovom pitanju ponaša demagoški i da je prikažu kao političku stranku koja svojim prijedlogom amandmana želi zapravo da sroza ugled institucija BiH. Naš prijedlog je konzistentan. Vi kada govorite o platama, možete govoriti o koeficijentima, možete govoriti o osnovicama, na kraju, sve se to mjeri u koverti ili na platnom listiću kad se sabere, i to je to. O tome je gospodin Belkić govorio ... kolika su ukupna primanja, to je to, na kraju krajeva. Po prijedlogu SDA, član Predsjedništva BiH treba da ima 4.000 maraka ... platu, osnovnu platu, bez minulog rada, bez toplog obroka, bez... Predsjedavajući Vijeća ministara treba da ima 3.500 maraka, to je prijedlog SDA i poslanik, ministar treba da ima 3.000 maraka. Dakle, ovo je oko 3.000 maraka i poslanik je na nivou ministra od 3.000 maraka. Jer poslanik, kada se sabere njegova plaća po koeficijentu i paušal, onda je to koeficijent ministra. Molim vas lijepo, molim vas samo, dozvolite mi da završim. Ja sam 93 vas slušao cijeli dan, ja želim ovo da kažem šta mislim ... o ovom pitanju. Paušal, paušal je kategorija koja postoji u parlamentima gdje ne postoje profesionalni poslanici. Ljudi koji rade svoj posao na svojim radnim mjestima dođu u parlament i onda imaju paušal. I tako je bilo u svim parlamentima u BiH do 2001. godine. Do 2001. godine ovdje u ovom parlamentu, plaću je, čak ni predsjedavajući Parlamenta nije primao plaću. Do tada je bio gospodin Halid Genjac i on je bio samo na paušalu u Parlamentu. 2001. godine, dakle bilo je nekoliko ljudi, šef Parlamenta, možda jedan-dva predsjednika komisije koji su bili profesionalizirani. 2001. godine donosi se odluka u državnom parlamentu, dakle 2001. godine u maju mjesecu da svi poslanici imaju pravo da budu profesionalci. Slijedom te odluke postupa Parlament Federacije, istina, ne znam, kako je bilo u parlamentu u Narodnoj skupštini RS, pretpostavljam da je bilo isto. I svi odjedanput postaju profesionalci, određuje se plaća, molim vas lijepo, uglavnom svi, dakle izvinjavam se onima koji nisu, uglavnom, dakle uglavnom svi. I određuje se plaća i ostaje paušal. Tamo gdje postoji plaća, nema mjesta za paušal, ali ako ima već paušal a ima u ovom zakonu i u prijedlogu SDA ima paušal, onda je pošteno da to dvoje saberemo i kad to saberemo, onda to znači ovo šef države 4.000, 500 maraka manje šef ... Vijeća ministara, 500 maraka manje od njega, tj. na 3.000 ministar i poslanik. I ministar i poslanik u našem parlamentu su prema prijedlogu SDA izjednačeni i mi smatramo da je ovo vrlo konzistentno i mi smatramo da ovo niti je demagogija, niti srozava ugled, inače.
nije uključen mikrofon
To je demagogija o čemu govorite vi, Zoriću, i nemojte mi upadati u riječ, ja vas molim. Dok govorim, molim vas lijepo, nemojte mi upadati u riječ, nemojte mi upadati u riječ. Hvala vam lijepo.
Uvaženi zastupnik Kalabić: replika.
Smatrao sam da nema, da neće biti potrebe, međutim zaista poslije ovih istupa. Kad je izašao SDP, mislili smo da nećemo nikom drugom morati dokazivati demagogiju ali – čini mi se, ... da je gospodin Remzija Kadrić, da je Remzija Kadrić maloprije, smirite se, gospodine Džaferoviću, jeste nervozni, treba li vam pauza? polako, što ste nervozni! e, sad može – znači, gospodine Džaferoviću, Vi ćutite da ste tražili da se iz ovog zakona izuzmu plate sudija, tužilaca i ostalih! I šta ste vi sad uradili? Sad ja vas pitam: Kolika je plata ministra, ne znam ni ja, pravosuđa, a kolika je plata sudije? Vidite, ja imam pred sobom sudijske plate, gospodine Džaferović, koje su gotovo 90% sve veće od onoga što vi govorite za državno rukovodstvo, za, ne znam ni ja, koga vi mislite bar da izigrava državu i šta smo time napravili. Šta to vi mislite da ovo što je govorio gospodin Izetbegović da rudaru ne smeta što sudija Osnovnog suda ima 3.000 maraka, znate. Šta to mi radimo? Ako 94 pričamo, ako pričamo tu priču, ako pričamo tu priču, hoćete da vam čitam ovdje, pa hoću da vam pročitam: 3.800, 4.000, 4.400, 3.400, 3.800, evo ga cijele kolone do najniže od 2.900, ako pričamo. Ovdje smo mi iz SNSD-a pričali o sistemu, o sistemu. A anarhija, ona koja je bila do sada, o kojoj je govorio gospodin Džaferović, može da ostane, može da ostane. Ja sam maloprije gospodina Kadrića razumio da je neko advokat SDP-a kad nema SDP-a ovdje u Parlamentu. I onda imamo problem: hoćemo li ovo sistemski riješiti? Mi smo rekli, gospodo, nama iz SNSD-a, kako god odredite, nama odgovara. A ako hoćete i anarhiju, nije problem, a ako hoćete da, ... ne znam ni ja u kom drugom. Ali ako pričamo o sistemu, onda vidite rupa u vašem sistemu. Ova je rupa ogromna, koju ne možete objasniti zašto je to tako, ako poredite se sa zemljama, sa državama, ako se sa nekim poredite. Evo mi ne znamo najbolje, hajde da se uporedimo. Poredićemo se s kojom god hoćete, nekakvom prosječnom zemljom, dobićete nelogičnu situaciju. E, kad je nelogična, onda treba da sjedemo i da kažemo šta ćemo. Ako nemamo zakona, evo, gospodine Izetbegoviću, ja vas pitam, kako može čovjek u istom danu da završi radni vijek, da se u istom danu penzioniše i da u istom danu zasnuje radni odnos. Ja Vas sad pitam. Vi tražite, podržavate to i tražite da to ostane, a neka vam gospodin Kadrić, nek ustane, nek vam objasni zašto je to tako i zašto Vi tražite da to ostane tako. I to rudaru treba da kažete, ako pričamo rudarima sve, pa pričaćemo im i to, nemojte tu priču. A to je ovdje u ovom parlamentu i sa glasovima vaših poslanika i vi sad tražite da to ostane. Evo gospodina Kadrića, ja ga javno pozivam da objasni o čemu se radi i da kaže kako su glasali poslanici SDA u ovom slučaju. Nemojte da bježite od toga, recite to.
Uvažena zastupnica Marković: replika.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja sam tražila netačan navod, a netačan navod se odnosi upravo na ovaj poslanički paušal o kome je bila riječ. I želim da kažem da otkako ja učestvujem u parlamentarnom životu BiH – bila sam poslanik od '98. do 2000. u Narodnoj skupštini RS u Banja Luci – nisam bila profesionalni poslanik, imala sam paušal, a svi profesionalni poslanici imali su platu kao poslanici plus paušal. I nemojte, ne govorim ovo sad zarad vas, zato što vi to vrlo dobro znate, ali govorim zarad javnosti, ... dovoditi u situaciju poslanike da se brane za ono što su dužni i obavezni da izvršavaju, da rade kao poslanici. A vrlo dobro znate da svaki od ovih poslanika nije obavezan i dužan ... – ja, samo da se odazovem tamo kad me neko od glasača traži u Bijeljini, dužna sam da odem na teritoriju cijele izborne jedinice, to je nekih osam, devet ... opština, i, znači ja, sad od moje plate treba da platim benzin, jer nemam službeno auto, nemam službenog vozača. Kad odem kao delegat u Vijeće Evrope u Strazbur, novinari kad me zovnu naprave mi telefona po 300-400 maraka, dok se tamo nalazim. Znači, ja to treba sve od svog ličnog dohotka da platim, a da li to rade neki drugi, da li rade ove sudije, da li rade neki inspektori i ostali. Zato sam protiv onih predloga koji traže da se ukine poslanički paušal, jer upravo ... neko je rekao šta je poslanički paušal. Pa 95 to su materijalni troškovi, jer mi kao poslanici nemamo pravo da tražimo ni službeno vozilo, ni službene mobitele u ovom parlamentu, znači to odnekud moramo da pokrijemo. Pa nije valjda dotle došlo da vi tražite da poslanici to plaćaju od svojih ličnih dohodaka a, i sa tim ličnim dohocima, ovi poslanici izdržavaju porodice i nekoga, neko zavisi od tih njihovih ličnih dohodaka i plata. To zaista nije korektno i upravu je onaj ko je danas ovdje rekao, neko u diskusiji, niko se nije oglasio od onih na koje se odnosi ovaj zakon, samo poslanici udaraju po poslanicima ovdje. Znam zbog čega! Zbog nekih, eto, sitnih političkih interesa i da kažem javnosti i svojim glasačima, a vjerujte, da vam ... ovakav način i ovakav odnos ... neće donijeti puno glasova, zato što ne tražite da se vrši eliminacija i da se ukine bezzakonje, anarhija, ono što je rekao gospodin Kalabić, nego tražite samo da se napravi nekakva ravnopravnost i da se neka pravda postigne samo na ovom domu ovdje.
Uvaženi zastupnik Ajanović: replika.
Ja hoću da repliciram cijenjenom Džaferoviću koga stvarno visoko cijenim kao pravnika, ali hoću isto da mu kažem da imam slabe oči, ali uz naočale vidim šta piše ovdje. I nemoj me ubjeđivati u ono što nije tačno. Ovdje kaže da poslanik ima koeficijent 4,1, a..., kaže, sekretar, idemo dalje, idemo dalje ovako, ...u ... Centralnoj izbornoj komisiji, kaže, član Ureda za razmatranje žalbi ima koeficijent 4,50. I sad on hoće mene da ubijedi da to ne piše ovdje. Pa to je, gospodine Džaferoviću, ma pusti molim te, ... govoriš ti drugima, nemoj, nemoj me prekidati. Pa nemoj ni ti mene prekidati. Ti da si htio da napraviš platne razrede po važnosti ovih ... funkcija koje ljudi obavljaju, pa ti bi rekao jednostavno: poslanici imaju 7,8 ili 8, koji su profesionalci ukida im se paušal, i ne bi bilo tog paušala o kome se radi. Nego hoćeš demagogijom da ubijediš, odnosno ne, nego pred izbore da napraviš da možeš kazati evo ja sam ... bio da poslanici nemaju nikakve plate. Pa nemoj, molim te, to je stvarno ispod svakog nivoa. I raspravljati oko toga, to je ispod svakog nivoa.
A zašto da ne? Uvaženi zastupnik Izetbegović: replika.
Dakle, nije ovo peta, ovo je druga replika, da vam kažem. Uzmite tih 5.000 maraka, pa nemojte se ljutiti na nas što mi ... to nećemo da uradimo. Pa kako ne, pa ljutite se na nas što mi izlazimo iz toga ... kola u koje ste se uhvatili, mi smatramo nije pet, pet i po. Ako smatrate da je to uredu, evo vas 22 dignite ruku, radite to. Nemojte nas ružiti pa tumačiti da je to demagogija, pa da smo politikanti, pa da je to radi izbora, pa da je, što se upuštate u to da vi tumačite naše motive. I mi imamo pravo da mislimo kako mislimo. Ja mislim da je meni 3.500 maraka dovoljno, znate, za rad koji ovdje obavljam. Ako mislite da je to nedovoljno, da je time srušen dignitet, da ovako, da onako, izvolite 22 vas uzmite 5.500 maraka, objasnite to lijepo javnosti i novinarima, nemojte se na nas ljutiti. Ja imam pravo da mislim kako mislim i nemojte tumačiti moje ... misli. Znate, ni nepoštenima, ni 96 politikantskim, ni ovakvim, ni onakvim. A sudstvo znamo što smo odvojili. Zato što želimo jedan koherentan sistem odvojen od ovoga. I nismo mi odredili sudijama plaću, nego visoki predstavnik, i to će ... jednog dana uređivati ostali.
Samo polako. ... Vi ste iskoristili svoje pravo za replike za ovu točku dnevnog reda. Sljedeći se za repliku javio uvaženi zastupnik Dokić.
Gospodine predsjedavajući, ako dozvolite, na kraju replike, ja ću dati jedan ... prijedlog. Zaista je vrlo neprincipijelno da ovdje ova diskusija prelazi u lične stavove, u smislu meni je dovoljno ili meni nije dovoljno, uzmi i ostavi. Mi ovdje predstavljamo instituciju, mi ovdje govorimo o članovima institucije i ne samo ove nego svih drugih institucija BiH. Mi u tim svojim diskusijama ne bi trebalo da polazimo ni od sebe ni od političkog protivnika. Odgovorio bih i na ove prijedloge i diskusije vezano za odnos primanja poslanika i ministra. Evo, bio sam i jedno i drugo, prvo poslanik, pa ministar, pa ponovo poslanik. Ja mislim da primanja ministra trebaju da budu veća. Ali ona su i ovako veća sad s ovim, prije nisu bila, sad s ovim su veća. Jer, primanja plus plata ministara su veća nego plata plus paušal poslanika. To možete vrlo lako izmjeriti. Ja bih evo ako neko predloži da svi ministri imaju, svi poslanici imaju pravo na neograničen broj impulsa na mobilni telefon, kao što imaju svi ministri, i ne samo ministri, da imaju pravo na auto, evo ne moraju imati pravo na vozače – ja ću glasati za ovo da nemaju poslanici paušal. Nije ni ovo neprihvatljivo, ali dajte da prevaziđemo ovaj odnos meni treba, tebi ne treba, i ja se dokazujem biračima i ne dokazujem. Moj prijedlog bi bio vama u Kolegijumu da zatražite saglasnost da u ovom trenutku se prekine ova rasprava, da možda da vam ministar pomogne u tom smislu. Da on zatraži jedan sastanak svih predlagača amandmana, eventualno i predsjednika klubova, da se taj sastanak održi u nekom kabinetu, da se sve to proba usaglasiti i vidjeti ukoliko se to može u roku od jednog sata, i da se posle dođe na sjednicu bez komentara i da se vidi: ide li se dalje po ovom pitanju ili ne, sve sa ciljem da se dođe danas do ovoga. Tu se može dogovoriti i onaj zaštiti mehanizam ekonomsko-socijalne situacije u državi. Može se donijeti jedan dokument sa kojim je bolje nego do sada ovo neuređeno stanje koje je zaista postojalo, koje je zaista postojalo, a nije se ukazivalo prstom u to. Bojim se da jedna dobra namjera ne bude upotpunosti ispolitizovana, čak i od onih koji su dobru namjeru podržavali u samom početku, ali onda su bili poučeni nekim drugim, po pravilu kod nas iracionalnim interesima. Evo, hvala vam.
Replika: uvaženi zastupnik Ajanović. 97
Ja bih molio poslanike, a prije svega Izetbegovića da ne zamijeni tezu moju što sam ja rekao. Ja nisam uopšte rekao, niti ja uzimam od skupštine. Prvo, da ti kažem ovako, iskreno govoreći, ... od ove skupštine uzimam paušal od 850 maraka i ne znam da li obračunavaju još ono prisustvo sjednici pa ispadne, čini mi se, negdje oko 900 maraka. I to su, to je paušal, znači materijalni troškovi. Ja ne uzimam, ja nemam 3.000 maraka od ove skupštine, prema tome ne treba mi da uzmem 5.000. Ali ja tvrdim da ne može poslanik biti u platnom razredu manjem nego što je obični službenik u bilo kojoj komisiji, koju god hoćete. A načina je imalo ako je to da ... ne bude plata, načina je bilo moguće da se uradi da je ...koeficijent ... onakav koji treba, a da se ukine paušal. I onda ne bi, onda to ne bi bila demagogija.
Zahvaljujem. Replika: uvaženi zastupnik Lijanović.
... replicirati danas svima onima koji su u ovoj diskusiji pokušali objasniti da ako bude plaća zastupnicima manja bit će građanima BiH bolje. Ja mislim da to neće biti. Ja sam sad na brzinu izračunao: kad bi bila zastupnicima, izaslanicima, plaća 10.000 maraka godišnje, primanje je tih zastupnika samo dva sata vanjskotrgovinskog deficita. Znači, ova zemlja u vanjskotrgovinskom deficitu, a to su novci građana BiH, izgubi za dva sata, znači, plaću svih zastupnika, izaslanika, koja može biti 10.000 maraka. A mi smo raspravljali o ovom zakonu skoro tri sata, znači, godišnju plaću od 10.000 maraka smo izgubili unutar tog perioda. Iz tog razloga, ja mislim da treba ići u drugom smjeru, da znači nije predmet plaća nego predmet da vidimo kako možemo promijeniti ono što treba promijeniti, kako bi i našti građani imali kvalitetniju plaću, a to nije sigurno da ostavimo malu i zastupnicima, pa evo neka to bude neka pravda, neka je niko nema i riješili smo problem. Mislim da ide se skroz u pogrešnom smjeru. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći se za raspravu prijavio uvaženi zastupnik Erić kojeg trenutačno nema, nakon njega za raspravu se prijavio uvaženi drugi zamjenik predsjedatelja doktor Milorad Živković.
Ovih desetak replika praktično su mi oduzeli dio rasprave koju sam htio da vodim ovdje i meni je žao što nema kolega iz SDP-a koji očigledno, kad ... treba se o njima govoriti, nisu tu. Pogotovo, što nema kamera, pa ih vjerovatno i zato nema tu. I jasno je da 98 ova višenedjeljna farsa, koja je poticala od njih, ali nažalost, ... i od nekih drugih članova ovdje, završila se njihovim potpunim fijaskom. Oni transparenti koje je gospodin Belkić rekao, i ja sam isto pročitao jedan na ćiriličnom pismu „Банjа Лукa“, ne znaju napisati ni slovo „nj“. U svakom slučaju, nećemo više o tome, ali svima je jasno da svima je jasno da je ovaj zakon potreban. To smo mi ovdje u parlamentu i to je već neko rekao, a ja ću samo da napomenem da na 7. sjednici je gospodin Halid Genjac predložio da: Predstavnički dom zahtijeva od Savjeta ministara BiH da pripremi i najkasnije za 45 dana u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog zakona o platama u institucijama BiH za koji su glasali svi i dotična gospoda o kojoj sam govorio, nakon toga i predsjedavajući Kluba te dotične gospode je predložio na 13. sjednici, izuzetno nezadovoljan time što ovaj Savjet ministara nije ... dostavio u određenom roku plate, zaključak Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH kojim se izražava nezadovoljstvo zbog velikog kašnjenja o donošenju Zakona o plaćama u institucijama BiH gdje su oni jednoglasno to podržali, a i svi mi ostali. Znači, ta priča o tome da je zakon potreban je svima jasna i ta demagogija više nikome ne prolazi, jer atakuje na zdravu pamet naših građana u BiH, i to je najveće potcjenjivanje tih istih građana koji će se sigurno vratiti kao bumerang onima koji to rade. Da se ovaj zakon može popraviti, vidjeli smo i sa amandmanima, međutim, hoću da kažem da u nekim prijedlozima nekih stranaka su to nerealni prijedlozi, nerealni koeficijenti, oni koji se tiču same suštine i principa zakona. Onda je bilo dobro i pošteno da se to i na prvom čitanju zaustavilo i reklo da su ti principi apsolutno neprihvatljivi jer, ono što je gospodin Ajanović govorio, sigurno da se slažem sa njim, da je po ovim prijedlozima Predsjedništvu smanjeno samo za nekih 20%, poslanicima za preko 50%, da smo stavljeni u iste razrede sa evo da ne idem na insinuaciju iz čijih su stranaka predsjednici Komisije za žalbe ili Centralne izborne komisije itd. itd. To je ponižavanje ovoga parlamenta i želja da se u ovome parlamentu, oni koji se opredjeljuju na izborima da hoće da rade ovdje, obeshrabre da dođu kao dobri pozitivni kadrovi, bolji od mene i ostalih da ovdje rade. Ja sam to rekao i na prvom čitanju i zamjerio sam i kolegama koji nisu tu, da bi bilo pošteno i dobro da napravimo takvu situaciju u kojoj će ovdje sjediti najbolji iz ove države. Ja sam se zalagao za linearni pristup: ako su plate velike, onda su velike svima. Od prvog do trećeg razreda, smanjiti za 5% ili onoliko koliko se smatra da se treba smanjiti. Isto tako sam za zahtjev koji, ne znam, a to će nam Savjet ministara morati objasniti, gospodin Novaković je iznio - Da li je moguće da se prema koeficijentima koji su ovdje nakon toga da Savjetu ministara da oni svake godine kad se usvaja budžet utvrđuju kolika je cijena rada, pa prema socijalno-ekonomskim uslovima stalno u zemlji itd. itd. da je pošteno da oni kažu koliko trebaju, ali svima od prvog do zadnjeg, biti plate. Kada je sudstvo u pitanju, mi smo podržavali zahtjev, odnosno prijedlog Savjeta ministara da sudstvo ostane u ovoj grupi. Smatramo da se više ne radi o tome kolika je plata, sada se radi o tome ko šta kontroliše u ovoj državi. I u drugim državama je to riješeno platama, i u ovoj državi to treba biti riješeno platama u sistemu, a ne van sistema. Poštujem stav gospodina Džaferovića, ne znam da li je to radio gospodin Genjac, kada je predsjednik, odnosno predsjedavajući iz njihove stranke na kraju mandata povećao plate odlukom. Da su razliku sredstava uplaćivali u humanitarne akcije. Ja ih pozivam i sad, u slučaju da ovo bude kao zakon izglasano ovdje, da isto tako urade, ali svi, svi oni koji 99 smatraju da poslanici niko ovdje ne treba da ima te plate, da se na takav način odnose i prema tom prijedlogu kao što su to uradili pošteno i moralno prema prijedlogu koji je uradio njihov predsjedavajući Savjeta ministara. I mi ćemo prozivati svaki mjesec dana kako se sprovode evo te moralne, moralne i čestite odluke ovdje koje su rečene u ovome parlamentu. Kako izaći iz ove situacije? Gospodin Dokić je rekao. Mislim da bi bilo dobro da se napravi sastanak Proširenog kolegijuma, da predlagači amandmana pokušaju da nađu konsenzus i da se vidi da li ovaj zakon ... može da dobije većinu u ovome parlamentu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem ja Vama. Uvaženi zastupnik Erić je stigao. Je li želite diskutirati? Želi. Uvaženi zastupnik Erić.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pa ja ću vam samo reći da smo mi na komisiji razmatrali 75 amandmana, e i još tri, 77 evo ukupno. Poenta je u sledećem: da smo prije toga imali mnogo pisama sindikata i svih drugih znači koji su zabrinuti i koji razmišljaju da napuste institucije koje ih ne plaćaju adekvatno i da potraže mjesto negdje drugdje. I ovo što je gospodin Živković rekao, znači, postavlja se pitanje najlakše, evo i ja kao opozicija i mi imamo neke svoje stavove. Znači, da kritikujemo plate. Politički je najlakše ići na poslanike i to stoji sve, ali ovdje postavljamo pitanje: Šta uraditi sa ovim ostalim drugim i kakva će nam biti profesionalna struktura za par godina? To je pitanje, i drugo postavlja se pitanje: Zašto smo mi zadnji čekali oko ovoga zakona? Entiteti su to uradili, znači, sve ono što je bilo loše sad se aplicira, znači, na naš dom. I zbog toga, oni koji nisu pročitali i oni koji su napustili, znači, trebaju da pročitaju šta traže ti sindikati, kakva su tu pravila i ovdje zaista treba donijeti zakon kao i sve ovo do sada što smo uradili, ali činjenica da ima nekih propusta, međutim zakon je neophodan i treba naći pomak u jednom dijelu i zaboraviti dodvoravanja, ima do izbora još dvije godine. Hvala.
Evo, predsjedavajući želi diskutovati. Izvolite.
Dame i gospodo zastupnici, uvaženi članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti, evo, ... ja ću pokušati nekoliko dojmova, pošto nema više prijavljenih, ... ali u namjeri znači da pomognem da dođemo do rješenja ... nakon ... i ove točke, a i narednih točaka dnevnog reda. Jučer, prilikom evo rotacije na ovoj dužnosti predsjedatelja, imali smo jednu tiskovnu konferenciju i ja sam tada rekao novinarima, pa ću ponoviti pred svima vama ovdje. Ja uistinu mislim da je velika čast biti zastupnik u parlamentu svoje zemlje, biti u ovako 100 malobrojnom parlamentu još je veća čast, biti u vođstvu tog parlamenta, onda je na kvadrat velika čast. Malo je institucija u ovoj zemlji uz Predsjedništvo na razini BiH koje se biraju na neposrednim izborima, samo Predsjedništvo i ovaj ovdje Parlament. Svi građani ove zemlje s pravom glasa imaju pravo kandidirati se i za ovaj parlament i za Predsjedništvo i za sve druge razine vlasti. Neki to koriste, neki ne koriste. Na svu sreću, pošto je u Ustavu BiH zapisano da je BiH demokratska država i da to podrazumijeva višestranačke slobodne izbore, mi na svakim izborima imamo na desetine političkih stranaka i na tisuće građana ove zemlje koji se natječu, moja procjena i procjena neovisnih promatrača u fer i korektnoj utakmici, kako bi došli u neki od parlamenata ove zemlje a mnogi, posebno sa željom, vjerovatno, kao i ja da uđu u parlament svoje zemlje u najviše zakonodavno tijelo u ovoj državi. I ono što je dodatno s pravom ljudi očekuju puno od nas. Ta čast nije samo čast, to je istovremeno i velika odgovornost. Mi puno toga volimo deklarativno reći, ja sam jučer rekao šta ja očekujem u narednih osam mjeseci, svjestan da to ne ovisi samo o meni, svjestan da to ovisi o svima nama. Da to ovisi o članovima Vijeća ministara, da to ovisi i o članovima Predsjedništva, da to ovisi o mnogim drugim institucijama u ovoj zemlji koje postoje i koje bi trebale raditi na ispunjavanju onoga za što se mi deklarativno zalažemo: raditi na ispunjavanju onoga što od nas istinski očekuju naši građani. Rekao sam isto tako jučer da vjerujem da niti jednom našem građaninu u BiH nije uopće bitno kolika je plaća člana Predsjedništva ili nekog ministra, namjerno ne spominjem zastupnike. Uopće mu nije važno. Ljudima je bitno kolike su njihove plaće, ljudima je bitno imaju li posla, ljudima je bitno ima li zdravstveno osiguranje kvalitetno, ljudima je bitno imaju li vize ili nemaju, mogu li putovati ili ne mogu putovati, ljudima je bitno mogu li raditi. Svašta toga je bitno ljudima i svašta toga smo mi preuzeli obvezu da ćemo osigurati tim ljudima. Ono što me danas u jednom dijelu sjednice razočaralo kad sam morao ... ironično govoriti. ... Hvala na potpori. ... Morao sam, jer smo tri sata raspravljali, ja ću reći skoro o ničemu, dok nismo utvrdili dnevni red. Ono što me oduševilo na istoj ovoj sjednici jeste rasprava o nekoliko vrlo bitnih zakona za ovu zemlju i za sve njene građane. Oduševila me razina rasprave, ozbiljnost rasprave, nije bilo neumjesnih tonova, nije bilo upadica, nije bilo etiketiranja, nije bilo ničega što ne dolikuje ovom parlamentu. I opet smo došli do ove točke dnevnog reda u kojoj smo se vratili na početak, bilo je uistinu i ozbiljnih rasprava, ali je bilo i puno toga što jednoj ovakvoj instituciji ne priliči. Znači, ja bih volio da, prije svega, mi ovdje svojim radom, svojim ponašanjem na svakoj sjednici i u svakoj prilici pokažemo da smo dostojni biti zastupnici ovog najvišeg zakonodavnog tijela. Uvažavajući sve naše razlike jer, da nema razlika, ne bi postojala potreba za demokracijom, ne bi postojala potreba za ovoliko političkih stranaka i ovoliko izbora. Znači, normalno je da postoje razlike, ali se te razlike mogu iskazati na puno načina. Naizgled ovo što bi sad neko rekao poslovnički nije u skladu s točkom dnevnog reda, itekako je u skladu s točkom dnevnog reda. Rasprava o jednom vrlo važnom zakonu u ovoj zemlji koji ja ne znam iz kojih razloga, ali vjerovatno iz sličnih razloga nije donesen. Rasprava o zakonu koji se prvi put u postdejtonskoj BiH pokušava zakonom urediti, jedna vrlo osjetljiva oblast, svi mi ovdje, da mi ne zamjeri niko posebno, imamo očigledno, evo po godinama našim, značajne godine radnog i životnog iskustva. I svi smo mi bili u različitim prigodama kad se raspravljalo o različitim nazivima pravilnika o kojima su se uređivale nekakve plaće. Uvijek je to 101 osjetljivo bilo, uvijek su postojali oni koji su privilegirani i koji su svim mogućim sredstvima branili te svoje privilegije. Uvijek su postojali oni koji nisu zadovoljni postojećim stanjem i koji su svim sredstvima pokušavali doći do nekog boljeg položaja. Mi danas imamo situaciju u kojoj je očigledno, sad to mogu reći nakon okončanja svih ovih procesa i današnje ove rasprave, svjesno sva rasprava o zakonu koji definira plaće za preko 20 tisuća uposlenika u institucijama BiH svedena na 57 zastupnika i izaslanika. Postavljam pitanje: zašto? Nisam se bavio izračunima ali vjerujem onome što su mi rekli, cjelokupan iznos tih plaća je negdje oko 1% u odnosu na sve te plaće. I onda se postavlja pitanje racionalnosti. Mislim, po čemu je to racionalno da se toliko snage i energije troši na 1%? Čuli smo različite usporedbe šta to znači usporedno s nečim drugim. Zašto je neko plasirao takvu temu? Zašto nije, što bi meni bilo logično, ako se već hoće principijelno, napadalo plaće članova Predsjedništva? Zašto se takva kampanja nije vodila protiv plaća ministara? Zašto se takva kampanja nije vodila protiv plaća različitih agencija itd. dužnosnika u agencijama, službenika itd.? Iz samo jednog razloga: zato što se jedino ovdje u Parlamentu odlučuje o tom zakonu. I očigledno je da postoje snažni lobiji koji po svaku cijenu žele sačuvati stečene pozicije, tu su oni koji brane stečene pozicije. Našli su nekakav način, treba napasti zastupnike, treba nas dovesti u poziciju da se branimo, da pravdamo i da optužujemo jedni druge. Ja ne želim ući u takvu priču. Ne želim uopće komentirati ... kakvi su amandmani bilo koga, jer smatram da je to legitimno pravo svakog od nas ovdje. I mislim da smo na taj način trebali tražiti način da dođemo do zakona. Uvažavajući činjenicu da uvijek moj prijedlog ne mora biti prihvaćen ili bilo čiji drugi, ali da dođemo do zakona koji će, ipak, na puno bolji način nego što je to sada u ovom trenutku, kad još uvijek nemamo zakona, urediti ovu vrlo osjetljivu oblast, oblast u kojoj se troši nejveći dio proračuna institucija BiH. Ako želimo i dalje da to bude, ipak, više stanje nalik anarhiji, bit ćemo protiv zakona. Ja ne govorim ... kakav će zakon u konačnici biti, ima puno konstruktivnih prijedloga koje sam danas čuo i koji su, kroz amandmane i zbog toga ..., evo predložit ću i kolegama u Kolegiju da nakon okončanja rasprava o svim točkama dnevnog reda, prije izjašnjavanja, organiziramo ovaj sastanak na kome ćemo pokušati doći do usuglašenog rješenja, koje ćemo prezentirati ovdje vama svima i pokušati doći do zakona, ne prejudicirajući nijedno od ponuđenih rješenja. Ali vas uistinu molim da uložimo maksimum napora, da dođemo do zakona i da zakonito uredimo ovu vrlo osjetljivu oblast. Hvala vam lijepo. Kod mene više nema prijavljenih za raspravu. Ima uvaženi zastupnik Jašarević.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani dame i gospodo poslanici, bio bi red da se nisam javio, a kad su svi sve rekli, onda bih ja htio da u kratkom obraćanju reknem ono što se dešavalo u ovoj parlamentarnoj proceduri u donošenju ovog zakona, što ovdje danas nije izrečeno. Izrečeno je da je zakon jako potreban da uredi oblast u kojoj postoji veliki nered i mislim da i dalje niko ne može poreći takvu jednu potrebu i tu apsolutno svi koji žele dobro BiH mislim da ne moraju odstupati od svog stava. Pitanje da li je ponuđen dobar tekst zakona je pitanje koje se stalno postavljalo. Moj stav, a jako sam se angažovao 102 u ovoj proceduri, je da je ponuđen dobar tekst zakona koji se može amandmanima dovesti do realnog zakona, može biti najsretnijeg i najboljeg za BiH, ali do onoga koji će odgovoriti nekoj realnoj situaciji u BiH. Ja ću govoriti možda neuobičajno otvoreno, pa mi nemojte zamjeriti ko bude replicirao, ja njemu neću replicirati. Oni, koji su govorili ako imaju najveću podršku srpskog naroda u RS, sve su kazali otvoreno, iskreno i oni svoj stav mogu objasniti svom biračkom tijelu. Nemaju nikakve rezerve prema tome, oni će za ono što su danas ovdje izrekli dobiti podršku i pozitivne poene za takve stavove. Oni koji su se obraćali većinskom tamo hrvatskom biračkom tijelu, isto tako su iskreno iznijeli svoje stavove i neće se morati dodatno obraćati svom biračkom tijelu, mislim da će za svoje iznesene stavove dobiti pozitivne poene. Oni iz Federacije, koji su se obraćali većinskom bošnjačkom biračkom tijelu, morat će dodatno objašnjavati danas iznesene stavove ovdje. I to je realna situacija, zbog toga bi bilo dobro da nas razumijete. Dakle, nije ovdje dovoljno biti pametan, ovdje treba biti realan. Da je BiH napredovala u svom ekonomskom razvoju kako je trebala, može biti čak i da je mogla, onda četiri ili šest evo ministarskih plaća onih prosječnih bi sasvim dovoljno bilo. Sad govorim malo o matematici. Dakle, tih šest prosječnih plaća u BiH, da je ona ekonomski se razvijala kako je trebala, bilo bi sasvim dovoljno i bilo bi sve uredu. Da li je onda moguće u ovakvoj zemlji u jednom koraku riješiti ministarsku plaću. Oni, koji misle da je mala ministarska plaća, i sad su u pravu i sa ovim prijedlogom, ali ne može biti da je možemo utvrditi i u jednom koraku dostići željenu plaću, bez uzimanja u obzir da nismo zamlju razvili. Ja sam uvjeren kad se ona bude dalje razvijala, kako bude rasla prosječna plaća, da će ti odnosi biti smanjivani, ma kakav zakon bude usvojen ovdje. Jer neće moći neka normalna prosječna plaća u državi i deset puta od toga biti veća bilo čija. Nije moguće, to ... jednostavno matematika ne podnosi. Mi smo, dakle, mislili da predložimo da prihvatite ralnost da jednom narodu u Bosni nije lako objasniti da ministri, poslanici, članovi Predsjedništva, agencija odjednom rješavaju neki svoj status, a da sve druge grupe to trebaju da čekaju kako se razvija BiH. Nemojte da nas bude sramota da to objašnjavamo, to je jednostavno realnost kao što je i nama jasno da vi koji to objašnjavate hrvatskom i srpskom narodu imate puno pravo da to tako... tvrdite i niko vam to, i evo da kažem, ne spočitava. Mi dakle imamo tu odgovornost da umirimo narod i da na kraju kažemo, kako god se nama dala plaća, mi mislimo da Zakon o plaćama treba. Ovaj stav oko poslanika je iznuđen stav, mi smo jako povrijeđeni onim šta se uradilo časnim poslanicima. Mislim svi da su ovdje časni, vidim po prisustvu tu i tamo iz sjednice u sjednicu, dakle, jednostavno smo uprljani. Mi hoćemo ovdje da dolazimo uzdignute glave, mi smo uvijek dosad išli uzdignute glave i sad bi neko htio da se u pedesetoj godini stidimo nečega zbog nekoliko plaća koje ćemo ovdje primiti. Ne treba nam nikakva plaća za takav sram i takav stid.... Ja jesam dakle rudarsko dijete i rudar, ja sam dakle onaj što zna šta je zemljoradnik, ja među taj narod i dan-danas idem svijetla obraza, kolika god da mi bude određena plaća. Nikad za ... ovo života nisam učestvovao u određivanju svoje plaće, ovo je prvi puta i ne bih htio da sve ono tamo potrošim ni ja, ni ovi ljudi ovdje i da prodamo taj svoj ugled za tu jednu plaću. Imajte, dakle, razumijevanja za našu poziciju. Dakle, meni je jako žao da nije prihvaćen naš prijedlog da imamo javnu raspravu, evo komisije ovdje. Dakle, predlagali smo javnu raspravu, čak smo mislili da javnost treba o tome u ovoj sali dati svoj sud. Pa smo prihvatili da to bude samo javna 103 rasprava u okviru institucija. Vjerujte da smo poveli takvu javnu raspravu da bi neka pitanja i neki odgovori se ovdje usaglasili. Posljednji put smo predlagali ovo što je gospodin Živković predlagao ovdje, dakle, da šefovi klubova stranaka ili, ne znam ta, ta, ta, neko ... vodstvo političko proba usaglasiti neki pristup i nađe sretno rješenje i iza ovoga. Ne ljutim se ja ni na kog. Dakle, svako to doživi na svoj način, bilo bi jako neugodno da ...odšutimo kad nas se naziva demagozima, politikantima. Dakle, to nije to, vjerujte da to nije to. Ne može biti da smo odjednom politikanti, a nismo nikad dosad bili. Dakle, srčani smo borci, hoćemo da idemo uzdignute glave, jedino što priznamo da naš status i status ovih viših kategorija ne možemo dostići u jednom ... koraku. Ja dakle, pošto mislim da uvijek ima izlaz iz situacije i da je uvijek jedino moguće izlaz razgovorom, mislim da je ovaj zaključak dobar, ali ja mislim da ne možemo u pauzi pred glasanje o tako složenom spektru prijedloga da ćete se teško moći tamo izvagati šta da radite. Da li ... to Poslovnik ...dozvoljava, tu nisam baš do kraja vičan. Ako mislite razgovarati i dogovarati se, ostavite glasanje za neku, za onu tamo narednu sjednicu. Dakle, toliko tih, dakle, pitanja ste ovdje iznijeli, svako s pravom sa svog aspekta, i onda bi trebala jedna dobra matematika koja bi našla sva to rješenja u okviru čega treba naravno ovo Vijeće ministara posebno da ... da ... svoj doprinos. I moram ovo na kraju reći. Dakle, mislim da je dobro izbaciti pravosuđe iz ovog zakona, mislimo, ne zato što je pravedno niti najsretnije ali privremeno tamo da se taj pritisak pravosuđa i tužilaštva odbije od ovog zakona. To je bila naša ideja i podržana na komisiji. Evo, sad, čini mi se, da je jednoglasno podržana. I bila je jedna ideja, koju je i gospodin Novaković iznio, da se, kao u većini uređenih zemalja vlada ili nešto što odgovara vladi, Vijeće ministara godišnje priprema kod nacrta budžeta, kod smjernica za izradu budžeta, osnovicu za narednu godinu, uvažavajući dakle i postojeće stanje ali i inflaciju, ekonomski razvoj, rast, uticaj, ubiranje prihoda, uz suzbijanje sive ekonomije. To jeste, dakle, teži način ovladavanja ovim sektorom ali traži odgovornost, iz godine u godinu, i omogućava i brži rast plaća i nešto sporiji kada do njega, objektivno, ne može doći. Ako budemo razgovarali o tome, onda, kako god ovo danas završilo, valja na tome dalje raditi. I ako se zakon donese, valja na tome dalje raditi, i ako se ne donese, valja na tome dalje raditi. Ne bi dobro bilo da u stavu o ovom zakonu, koji nije policija u Ustav pa je zbog toga presudno važan, ne bi dobro bilo da nam, da se bilo kome daju zaključci, ocjene o vladanju u toku rasprave o ovom zakonu, podnošenju amandmana. Uvjeren sam, dakle pratio sam, pročitao, mogao bih više od polovine amandmana od slova do slova ponoviti, svako je imao dobru namjeru da dođemo do jednog dobrog i uređenog zakona.
Može li malo pozornosti, molim vas.
Hvala lijepa.
Replika: predsjedavajući. Jesu li ovo sve replike? 104
Poštovane kolegice i kolege zastupnici i mnogopoštovani kolega Jašareviću, ja, uistinu, izuzetno cijenim ovaj Vaš način rada u ovom parlamentu. Ovo iskreno govorim od srca, ... ali imam potrebu, evo možda nije dobra adresu na koju ću reagirati, da nešto iskažem, iako ste me Vi ponukali da to kažem. Cijenim ja to što ste rekli, ... reći ću iz kog razloga. I ja sam rudarsko dijete i moram Vam reći. Ovih dana, boraveći u svom rudarskom Kaknju, vrlo često krećući se i susrećući se sa rudarima i, vjerujte mi, u tim rudarima danas je puno više Bošnjaka nego Hrvata, nijedan od njih me nije upitao kolika mi je plaća, ni hoće li biti povećana, ni hoće li biti smanjena. Ali su me itekako pitali, što sam nekim Vašim kolegama u Klubu i prezentirao, što nam mijenjate direktora rudnika koji nam je osigurao da rudnik dobro radi. Što pravite eksperimente, što nas dovodite u poziciju da sutra budemo bijeda opet? To su me pitali. Vjerujte, ... iskreno govorim, a nekim kolegama ... sam to već prezentirao ovdje u Parlamentu i zamolio, prenoseći glas tih ljudi, da se pokuša uvažiti ... takvo stajalište tih ljudi. Hvala lijepo. Replika: uvaženi zastupnik Kadrić.
Ma, zaista samo kratko. Moram priznati da me iznenadila zaista ... diskusija, rasprava, pristup koji je iznio gospodin Jašarević kada su u pitanju njegove procjene, ocjene, generaliziranje ... kako srpski narod nema ništa protiv ovog zakona, kako ..., koliko sam ja to razumio, ni hrvatski narod, samo treba dodatno Bošnjacima objašnjavati ovaj zakon. Zaista, mislim da to, da ... na takve konstatacije je vrlo teško sad ... dodatno to pojašnjavati. I spada – moram, Bajazite, zaista te cijenim kao poslanika – ... to, ja to procjenjujem kao jednu posebnu, dodatnu, specijalnu demagogiju, kojoj je zaista teško ovdje, dakle, dati neko posebno objašnjenje. Ovo maloprije što sam govorio, možda me ...Bakir nije dobro razumio. Ja sam htio da kažem, mislio sam u početku da se radilo o jednoj maloj demagogiji, ono ... Lagumdžija i Izetbegović, ali sam kasnije razumio da se radilo o dvije velike demagogije. A ovo što je Bajazit govorio, radilo se o nekoj posebnoj, generalnoj, specijalnoj demagogiji. /kratko prekinuto snimanje/
Ja vas molim, ja vas molim za molo pozornosti. Molim vas, niste dobili riječ, niste dobili riječ. Znači, niste dobili riječ. Kada je dobijete, tad ćete moći i govoriti, ukoliko niste već potrošili replike. Prethodno se za repliku, je li, javio uvaženi zastupnik Lijanović, a nakon toga uvaženi zastupnik Jovičić isto tako za repliku. Ima pravo, ima, ima. 105 [[zajednička diskusija]] Molim vas, molim vas za pozornost. Uvaženi zastupnik Lijanović: replika.
U Narodnoj stranci Radom za boljitak, mogu ja.
Molim vas, kolegice i kolege, da pokušamo ... strasti pa da čujemo kolegu.
U Narodnoj stranci Radom za boljitak i Hrvati i Bošnjaci i Srbi smatraju da nisu problem plaće nego problem je objasniti većinskom bošnjačkom narodu zašto je u prošloj godini poklonjeno 2,5 milijardi maraka Srbiji i Hrvatskoj kroz vanjskotrgovinski deficit i oni sa te 2,5 milijarde maraka financiraju svoje umirovljenike, svoje zdravstvo, svoje parlamentarce, razvijaju svoju poljoprivredu, a kod nas sve to propada. I ja mislim da objašnjenja trebaju krenuti u tom pravcu i rješavanje tih problema, a ne objašnjavati plaće koje ne bi trebale biti problem. Hvala.
Završili smo s replikama. Nemamo više prijavljenih. Ja zaključujem raspravu. Obavijestili su me da ste potrošili replike. [[zajednička diskusija]] Uvaženi kolega Jovičiću, ja Vas osobito cijenim i vjerujem Vam, ali ne mogu da ne vjerujem Vašim kolegicama iz Kluba da Vi niste potrošili i nemojte se ljutiti, nemojte se ljutiti na mene. [[zajednička diskusija]]
Mi smo zajedno ovdje zaista ušli, ali su oni razumjeli da sam ja glasao za nezavisnost, a nisam, pa me optužuju. /SMIJEH/ 106 Moramo to razjasniti, to stvarno je otišlo, od doktora Prodanovića ne mogu da živim i ovako. Jesam li korektan, predsjedavajući. Hvala vam lijepo.
Zaključujem raspravu o ovoj točci dnevnog reda. Ja moram reći da smo dobili zahtjev od predstavnika Koordinacionog odbora ujedinjenih sindikata, registriranih na nivou institucija BiH, da se gospodin Neđo Đurić obrati ovom domu i, evo mi smo – Đurđić, ispričavam se – mi smo u Kolegiju opredijeli se da uvaženom gospodinu Đurđiću omogućimo obraćanje u vremenu kako je to Poslovnikom predviđeno, do 10 minuta. Izvolite, gospodine Đurđiću.
Poštovano predsjedništvo, uvaženi zastupnici, dame i gospodo, ja sam Neđo Đurđić, predstavnik Koordinacionog odbora sindikata, registriranih na nivou institucija BiH. Čini mi posebnu čast i zadovoljstvo što mogu da vas pozdravim u moje ime i u ime ukupnog sindikalnog članstva svih institucija BiH i da vam se zahvalim što ste mi dali priliku da vam se obratim uime Koordinacionog odbora Ujedinjenih sindikata institucija BiH. Ujedinjeni sindikati čine sindikalne organizacije i članovi sindikata iz 60 institucija koje su registrovane na nivou BiH i organizovano je kroz tri samostalna sindikata koga čine, zbog vremena da ne čitam, mislim da ste upoznati. Značaj današnjeg trenutka me obavezuje da vam ... se još jednom zahvalim što ste nam to omogućili, današnje djelovanje, jer danas meni i mojim kolegama pripala je posebna čast, a nadam se da ćemo tu čast dijeliti sa vama, svima vama, kada vam kažem da je ovo prvi javni i zvanični nastup sindikata u konkretnoj akciji sindikata u radu institucija BiH, gdje sindikat izražava raspoloženje, stavove i zahtjeve zaposlenih, i to oduvijek po najznačajnijoj i najaktuelnijoj temi, i za zaposlene i za poslodavce, a to su plate. Sa današnjim danom počinje nastavak istorijskog kontinuiteta djelovanja sindikata u državnoj upravi Bosne i Hercegovine koji je prekinut nemilim događajima na ovim prostorima i danas, sa pauzom od 17 godina, sindikat ponovo nastavlja da djeluje u institucijama BiH. Stoga je ovo jedna vrsta svečanog trenutka za sindikat u hronologiji zaživljavanja sindikata, a nadam se i za institucije BiH. Od danas sindikat u institucijama BiH je konstantan, on je integralni dio organizma institucija BiH, dobro je organizovan i moraće imati sredstva zaštite prava zaposlenih. O aktuelnoj današnjoj temi Prijedlog zakona o platama, sindikat pred ovim uvaženim domom iznosi svoje mišljenje i svoj stav o ...
Ja upozoravam kolege da ne napuštaju dvoranu jer gubimo kvorum. 107
Prijedlog Zakona o platama, osim što je izazvao opšte reakcije i osudu javnosti, stvorio je i opšte nezadovoljnstvo zaposlenih u institucijama BiH i neprihvatanje ovog zakona od strane sindikata. Ovaj sindikat ne može prihvatiti, prvenstveno sindikat ovaj zakon ne može prihvatiti ...zato što su njegova djelimična rješenja o raspodjeli ...plata za dio zaposlenih u institucijama BiH. Nepravična je, nehumana i ... osim toga istovremeno takođe za državu BiH retrogradna, i nekorisna za predlagača, može se slobodno reći, u određenim dijelovima, i nemoralna i kompromitirajuća. Dokazi za ovakve ocjene kvaliteta predloženih ... rješenja zakona, transparentno su vidljivi u samim tim rješenjima. Nepravična ... raspodjela plata transparentno je vidljiva iz odnosa visine plata zaposlenih u institucijama BiH i plata na istim tim radnim mjestima zaposlenih u entitetima. Npr. državni službenici, prema ukupnom broju radnih mjesta zaposlenih, plate su veće u entitetima u 78,5% slučajeva. Ili od 14 radnih mjesta po sistematizacijama, veće su na 11 radnih mjesta. Riječ je o istim nazivima radnih mjesta u entitetima i na nivou države. U apsolutnom iznosu u platama, ... na štetu zaposlenih u institucijama BiH su npr. šef računovodstva u institucijama BiH ima 426 maraka manju platu od šefa odsjeka u entitetu RS. Stručni savjetnik u institucijama ima 470 maraka manju platu u odnosu na savjetnika u RS ili 148 maraka manju platu u odnosu na savjetnika u BiH. Kod zaposlenika, samostalni referent ima 44 marke manju platu u institucijama od referenta, ili 60, 44 marke manju platu od referenta u BiH ili 60 maraka manju platu od referenta u RS. Imam tabelu svih odnosa, zbog vremena da je ne čitam. Ako neko bude tražio, mogu iznijeti sve podatke. Što se tiče policije, odnos u visini plata zaposlenih u policiji na državnom nivou BiH i na entitetskim nivoima je: u institucijama BIH plate su na svim radnim mjestima, znači na 100% radnih mjesta manje u odnosu na ista ta radna mjesta u Federaciji BiH. Razlike na štetu policajca u institucijama BiH idu od 706 maraka do 71 marke. Primjera radi, i ovdje kompletnu tabelu imam, primjera radi, iznijeću dva slučaja. Narednik u institucijama, narednik na nivou BiH u policiji ima 473 marke manju platu u odnosu na narednika u Federaciji ili 35 maraka manju platu u odnosu na narednika u RS. Glavni inspektor ima 490 maraka manju platu u odnosu na glavnog inspektora u BiH ili 213 maraka manju platu u odnosu na glavnog inspektora u RS. Činjenica da veliki broj zaposlenih, po procjeni sindikata, negdje oko 6.000, egzaktni podaci sindikatu nisu bili dostupni, po ovom zakonu imaće manje plate od onih koje sada imaju, kao i činjenica da će državni i policijski službenici, namještenici po ovom zakonu odlaziti u penziju sa istim koeficijentom i istim platnim razredom kojeg ima službenik koji je tek počeo raditi, ukazuju na izrazito naglašenu nehumanu komponentu ovog zakona i ... dokaz su socijalne nepravičnosti i nedostatka moralne svijesti poslodavca prema ovom dijelu zaposlenih. Ova kategorija zaposlenih poseban je predmet pažnje u zaštiti prava zaposlenih, jer ih ovaj zakon dovodi u izuzetno težak socijalni položaj. Plate zaposlenih nisu povećavane zadnjih 10 godina. U tom periodu, troškovi života su porasli za 79,2%. Potrošačka korpa za mjesec mart 2008. godine iznosi 1.784,59 maraka. Ova kategorija zaposlenih prema platama koje im obezbjeđuje prijedlog ovog zakona, zarađivaće samo 36% potrebnih minimalnih troškova za preživljavanje četveročlane porodice. Izvor informacija je Državna agencija za statistiku. Informacije su prikupljane po sistemu eurostata i sadržane su u saopštenju Agencije broj 3/2008. u 2008. godini. 108 Navedene činjenice pokazuju i dokazuju da ovaj zakon definitivno utemeljuje nepravičnu ekonomsku nejednakost u slojevima državne uprave, i to na štetu onog sloja državne uprave od koje država BiH najviše zavisi na svom putu za ulazak u EU. Sindikat traži samo ravnopravnost u odnosu na niže nivoe vlasti u BiH i ništa više od toga. Nezadovoljstvo zbog nepravičnosti u raspodjeli plata rezultiraće odlivom najperspektivnijeg i najstručnijeg kadra iz insitucija BiH, što će oslabiti već i onako nezadovoljavajuću postojeću efikasnost institucija u zemlji i dovesti u pitanje uspješnost ukupnog koncepta reformi u BiH i ulaska u EU. Ovo će stvoriti dalje retrogradno lančano dejstvo na ukupan sistem, time što će se odlivom stručnog kadra oslabiti državne institucije i onemogućiti društvo u cjelini da uspješno ekonomski napreduje, što će negativno djelovati na životni standard građana, i što će neminovno otvoriti mnoga druga pitanja i politike, sa daljim štetnim dejstvom na progresivna kretanja u BiH. Sva ova dejstva su neminovna jer nastupaju kao posljedica dejstva opštepoznatih ekonomskih zakonitosti i interesa kapitala i tržišta rada, čije nastajanje, u slučaju primjene ovog zakona, niko ne može spriječiti. Ujedinjeni sindikat svih institucija BiH, predvođen Koordinacionim odoborom kao reprezentantom interesa članova sindikata i ostalih zaposlenih u institucijama BiH, javno i blagovremeno je saopštio svoj stav poslodavcu kao i svim relevantnim nosiocima zakonodavne izvršne vlasti u BiH da ovakav zakon ne može prihvatiti i da će ukoliko dođe do usvajanja ovog zakona, suprotno volji zaposlenih, stupiti u štrajk. Sindikat izražava žaljenje što je došlo do odbijanja svih prijedloga sindikata za poboljšanje ovog zakona i što je došlo do odbijanja svih zahtjeva sindikata da se ovo pitanje riješi pregovorima sindikat – poslodavac, te još jednom predlaže da se zakon povuče i da se usaglašavanje izvrši bipartitnim dijalogom poslodavac – sindikat, kao metodom rješavanja ovog pitanja. Ja vam se zahvaljujem na obraćanju.
Hvala vama. Mi smo zaključili raspravu o prethodnoj točki dnevnog reda. Čuli smo obraćanje gospodina Đurđića. I mi prelazimo na 10. točku utvrđenog dnevnog reda: Ad. 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju političkih stranaka (prvo čitanje) Prijedlog zakona je Vijeće ministara dostavilo 24. – ovo je greška – Prijedlog zakona je dostavilo 24. travnja. Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva o ustavnoj osnovi 109 proslijeđeno vam je 12. svibnja. Mišljenje nadležnog Povjerenstva za financije i proračun .... dostavljeno vam je 9. svibnja. Povjerenstvo je znači podržalo načelo Prijedloga zakona. Razmatramo ovaj zakon u prvom čitanju. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Uvaženi zastupnik Jerko Ivanković Lijanović se javio.
Poštovani predsjedatelju, kolegice, kolege zastupnici, uvaženi gosti, mislim da se grupa potrudila da napravi dosta izmjena koje su jako korisne. Ja mislim da član 4. kojim se ograničava građanima ove zemlje a i pravnim subjektima da mogu dati donacije određenim političkim subjektima, mislim da ne bi trebalo ograničavati, jer ako to neko želi i ako to radi na transparentan način i ako je s time upoznata cijela javnost, mislim da to treba omogućiti. Ja ću podržati ovaj zakon u prvom čitanju, a putem amandmana ću pokušati popraviti ovu stvar koja mislim da će biti korisna. Hvala.
Zahvaljujem. Nemam više prijavljenih. Ima? Uvaženi zastupnik Križanović.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. O ovom Zakonu o financiranju političkih partija, u najkraćem, bi se moglo reći nešto poput onoga ..
Molim vas samo za malo više pažnje, brže ćemo raditi. JOZO
: ...poput onoga kad smo govorili o Zakonu o sukobu interesa. Dakle, i ovdje je učinjen jedan korak naprijed ali, da ne bi oduzimao vaše vrijeme, ja bih želio ukazati samo na neka moguća poboljšanja u ovom zakonu. Naime, u članku 3. kad se govori o izvorima financiranja političkih partija, mi bismo sugerirali da pored navedenih izvora se pojavi jedna stavka koja bi nosila naziv: Projekti kojima se poboljšava parlamentarna demokracija i uopće demokratizacija bosanskohercegovačkog društva. Dakle, pored svih ovih prihoda, izvora prihoda, da se omogući i financiranje određenih projekata koje političke partije provode u okviru određenih programa kojima se, da kažem, doprinosi poboljšanju demokratizacije. Nadalje, smatramo da bi bilo dobro da se prihodi od imovine i poduzeća u vlasništvu poltičkih partija ne ograničavaju na ovako niskoj razini, na 20%. Mi bismo željeli ... da taj iznos bude 30%, obrazlažući to na način da se i kroz djelatnost dakle 110 poduzeća koja mogu, kao što ovdje stoji, biti izdavačkog karaktera, da se taj cenzus dakle poveća na 30%. Pozdravljamo promjenu ovih prihoda od donacija, sa 8 na 15 prosječnih plaća. I uglavnom, uz ovakve sitne korekcije, mi bismo mogli podržati ovakav zakon. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima jedan od predlagatelja i predsjedatelj Ustavnopravnog povjerenstva, uvaženi zastupnik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, samo dvije rečenice ću kazati, uime Interresorne radne grupe koja je zapravo napravila ovo i dala nama da to potpišemo, je li, kao poslanicima. Dakle, ovo je treći zakon za kojeg ste nas zadužili da ga napišemo. I, evo ga u paralamentarnoj proceduri. I za ovaj zakon važi isto kao i za prethodna dva, jer to je bio naš generalni kurs, dakle, da se napravi nekoliko iskoraka za ove izbore. I naravno, ovo je živa materija, ona će se stalno pratiti. Sve o čemu se danas govorilo i što sam mogao da čujem je zapravo vezano za procjenu koji je iznos bolji, koji je cenzus bolji. Šta je bolje, na nama je da vagamo! Ima komisija sada, meni je drago da Ustavnopravna komisija nije nadležna komisija za ovo, nego druga, Komisija za finansije i budžet, pa neka i drugi ljudi na osnovu amandmana naprave procjene, neka to dođe ovde u Parlament, pa ćemo o tome govoriti. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 11. točku utvrđenog dnevnog reda: Ad. 11. Prijedlog zakona o zaštiti domaće proizvodnje unutar Sporazuma CEFTA –predlagatelj: zastupnik Jerko Ivanković Lijanović (prvo čitanje) Uvaženi zastupnik Lijanović je 23. travnja ove godine dostavio u proceduru ovaj prijedlog zakona za razmatranje po žurnom postupku. Na 28. sjednici razmatran je Zahtjev za proceduru, pa je predlagatelj odustao od žurnog postupka i zatražio razmatranje po skraćenom postupku, sukladno članku 126. Poslovnika. Dom je usvojio Zahtjev za skraćeni postupak, a 12. svibnja upućeno vam je Mišljenje o ustavnoj osnovi. Nadležno je Povjerenstvo za vanjsku trgovinu i carine 7. svibnja dostavilo Mišljenje o načelima ovog zakona. Povjerenstvo je podržalo načelo. 111 Otvaram raspravu u prvom čitanju.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Ja sam mislio prije da će napraviti uvod predlagač i u pripremi ovoga zakona ja sam evo konsultirao neke podatke, prije svega, podatke iz Izvještaja Centralne banke BiH o bilansu našem BiH o uvozu, izvozu, stanju, koje su to robe, znači, s obzirom na izvor podataka da je to Agencija za .... BiH, znači zvanični su podaci, i zaista tu možemo vidjeti da se dešavaju određene stvari na kojim institucije BiH trebaju dati odgovor. Trebaju određenu akciju po pitanju tih podataka, s obzirom da su konsultacije i konstatacije u ovim izvještajima kontradiktorne, i ono što mi želimo i ono što se dešava na terenu i one priče koje smo slušali od ministra kada smo usvajali ovaj potreban sporazum za BiH. Evo, samo da vam jedan detalj kažem iz Izvještaja Centralne banke koji smo mi jednoglasno usvojili, kad kaže ... da su pozitivna očekivanju po pitanju daljnjeg pogoršanja platnog bilansa i u narednim godinama svakako da će to učvrstiti, i to kroz primjenjivanje Sporazuma CEFT- e. Istovremeno, kroz određene podatke, vidimo od 2004. do danas da se uvoz prehrambenih prerađevina povećava sa 1.090.000.000 na 1.269.000.000. Također smo evo dobili u ovim materijalima, Udruženje poljoprivrednika u BiH, ja bih htio, evo nama svima da obratimo pažnju na ovo što se i danas kroz ovu raspravu i ove mjesece ispred nas, iza nas koji su načini na koji se pristupa Parlamentu, pokušaji lobiranja za određene stvari, od zlatnih lopata, pa evo i ovdje danas, da vidimo ovaj dokument koji smo dobili, kaže, bit ćemo prisiljeni da obavijestimo naše članove i ukupnu javnost koje sve političke stranke i zastupnici osobno uništavaju domaću proizvodnju, te nastaviti sa protestima kako su zabilježeni itd. Vi zaista, evo sada, dolazite uz odgovornost koju imate i želju da nešto učinite i dileme koje imate i sve ono što nemate kao poslanik da možete raditi svoj dio posla. Što smo mogli da čujemo danas o tim stvarima? Da evo, opet, jedna od ucjena dolazi, da ja ne mogu kao Husein Nanić reći kako god hoću da kažem, da kažem savjesno, da kažem hoću ili će mi osvanuti nekakav letak ili nekakva slika ili ne znam ja šta, od nekoga, bilo to i Udruženje poljoprivrednika u BiH! Ja bih molio da oni koji se služe sa ovim da obrate pažnju na to, da ne pokušavaju na ove načine uticati na poslanike, da nas puste, da možemo savjesno donositi odluke i da možemo kvalitetno raspravljati o svim pitanjima. A pitanje, iz ovog zakona, koje tretira ovaj zakon, je zaista složeno pitanje i traži akciju od svih institucija u BiH. Shodno tom, Klub SDA je predložio određene ... zaključake, i ja se nadam da će oni dobiti podršku u ovoj raspravi. Zahvaljujem.
... poslanik Lijanović. Neka se pripremi Novaković. 112
Poštovani predsjedatelju, kolegice, kolege zastupnici, uvaženi gosti, ja želim neke stvari razjasniti, želim malo dati analize dužeg konteksta rješavanja u poljoprivrednoj proizvodnji kako bi razumjeli potrebu hitnog djelovanja. Znači, ono što želim razjasniti da uvozni lobiji u BiH kojima smeta domaća proizvodnja, jer ona umanjuje uvoz, svim silama pokušavaju zaustaviti bilo kakve mjere kojima bi se stvorili uvjeti za proizvodnju u BiH i, na neki način, prijedloge i koje ja dajem u Parlamentu pokušavaju prezentirati u svjetlu da ja to činim zbog interesa društva „Lijanovići“ u kojem sam ja suvlasnik, što nije točno. Društvo „Lijanovići“ u BiH sa svojim brendom pokriva 30% tržišta, i to već duži vremenski period, i iznad tog postotka nije ni poželjno, ni ekonomski opravdano. Isto tako društvo „Lijanovići“ posluje sa zemaljama članicama CEFTA-e i otprilike oko 50% svoga brenda izvozi u članice CEFTA-e i društvu „Lijanovići“ je bila potrebna CEFTA kako bi se omogućio izvoz i kvalitetnije moglo djelovati na izvoznim tržištima jer je ono preraslo domaće tržište već prije nekoliko godina. Usvajanjem CEFTA-e su se stvorile pretpostavke da, u biti, velike ... firme, veliki proizvođači, kao što su „Lijanovići“, znači, imaju izvozna tržišta. Usvajanjem CEFTA-e su se stvorile mogućnosti da kumulirano porijeklo sirovine, to znači da se sirovine više ne moraju nabavljati samo na tržištu BiH nego iz bilo koje članice CEFTA-e i to stvarno u Sporazumu CEFTA je odlično za velike proizvođače koji taj sporazum mogu koristiti. Samo ja mislim da nije dobro, jer mi u BiH tako velikih proizvođača možemo naprste probrati jer ih nema i ne bi bilo dobro da svi drugi budu uništeni u narednom periodu, a da ostane svega četiri-pet proizvođača. Mislim da je bitno da to, i svi vi znate i dalje će biti pritisaka u tom pravcu da bi se prijedlozi diskreditirali. Isto tako se pokušava izjednačiti vanjskotrgovinska politika industrijskim i poljoprivrednim proizvodima. I kroz identičnu politiku će se poljoprivreda uništiti, a industrija će imati određene koristi. Znači, i sam sporazum je te dvije grane upotpunosti odvojio, jer nama je neophodno otvoriti maksimalno granice za industrijske proizvode, privući strane velike kompanije da investiraju u BiH i da nam otvore radna mjesta jer objektivno nema potencijala u BiH da se te investicije pokrenu. Ali isto tako, ako primijenimo istu politiku na poljoprivredu, napravit ćemo najveću pogrešku, jer nije realno očekivati da strane investicije dođu u poljoprivredni sektor, da neko dođe u naša brda, u naša sela, da otvori farmu, da podigne vinograd, voćnjak ili nešto slično. Znači, tu ne možemo računati na strane investicije, tu možemo računati na domaće resurse, one koje imamo, da ih pokušamo staviti u funkciju. Znači, moramo gledati, u potpunosti, odvojeno industriju i poljoprivredu. Industriji osloboditi granice, znači pustiti slobodno tržište i tražiti strane investicije, a poljoprivredu štititi i podsticati i upotrijebiti domaći resurs, upotrijebiti domaće ljude i prirodu koju nam je Bog dao. Želim ukazati, kada se počelo na razini BiH voditi vanjskotrgovinska politika u područuju i poljoprivrednih proizvoda, znači, to se počelo raditi '98. godine, otprilike 10 godina od danas. Iz tih 10 godina, mislim da trebamo izvući pouke kako se radilo i kakve imamo efekte da ne bi narednih 10 godina ponovili iste greške. U zadnjih 10 godina, zapravo negdje '97. ili '98. se usvajala carinska tarifa kojom se trebalo doći do kvalitetnih zaštitnih mjera ali, nažalost, zbog nemogućnosti političkog dogovora da se napravi carinska 113 tarifa, onakva kakvu ima potrebu naša proizvodnja, samo se upotrijebila formula RS plus Federacija dijeljeno kroz dva i usvojili smo takvu carinsku tarifu koja nije oslikavala potrebe naše privrede i posebno poljoprivrede. Zatim se, kao popravak tako loše carinske tarife, donosile odluke o posebnoj taksi ili prelevmanima kako se u javnosti koristili, i u tim odlukama je postojao član koji je obvezao da se novci ubrani od tih prelevmana izdvoje na poseban račun u ministarstva financija entiteta i da se ta sredstva upotrijebe u razvoj poljoprivrede, da nam se ne bi desilo ovo ... što imamo danas. Nažalost, te odredbe iz tih odluka nikada nisu provedene, nikada stotine i stotine miliona maraka, koje su bile definirane da idu u poticaj poljoprivrede, nisu otišle na izdvojene račune i nisu upotrijebljene u poljoprivredu nego su otišle u proračune i završile u potrošnji. Zatim smo imali ugovor sa Hrvatskom koji je potpisan i raskinut prije 2000. godine i iz njega je vidljivo, kada smo ga raskinuli, da samo u jednoj godini se deficit smanjio za preko 500 miliona maraka. Zatim smo 2001. godine krenuli u potpisivanje Ugovora o slobodnoj trgovini sa Republikom Hrvatskom, Republikom Srbijom i Crnog Gorom, tada i još nekim zemljama, iz kojih smo očekivali da ćemo dobiti pozitivne efekte ali, nažalost, zbog naše nepripremljenosti i oni su napravili velike negativne efekte. Primjer: samo da 2001. godine smo sa Hrvatskom imali deficit milijardu i 100 miliona, a prošla godina je završila sa skoro 2 milijarde. Sa Srbijom smo imali suficit od 50 miliona maraka, a prošla godina je završila sa deficitom od 750 miliona maraka. To nam govori šta se dešavalo u tom periodu od nekih sedam godina i tu veliki udio imaju poljoprivredni proizvodi. Zatim smo prošle godine ratificirali Sporazum CEFTA, isto tako, očekujući neke pozitivne efekte od tog sporazuma, barem neki od nas. Ja sam i tada ukazivao na problem koji nam CEFTA nosi i mi smo usvojili bili jedan zakon koji bi malo ublažio neke stvari ali, nažalost, on nije dobio većinu u Domu naroda i nije mogao stupiti na snagu da da određene efekte. A danas, kada pogledamo šta nam je CEFTA donijela, onda vidimo Izvještaj, za prva tri mjeseca, od Vanjskotrgovinske komore, koji ste vi dobili na klupe, koji nam govori da samo u tri mjeseca ove godine imamo veći deficit od 500 miliona maraka u odnosu na tri mjeseca prošle godine. Znači, u prošloj godini nam je ukupni deficit porastao za skoro 2 milijarde maraka a onda ove godine, ako prvi kvartal ima veći deficit od 500 miliona, do kraja godine je očekivati još nove 2 milijarde maraka. Od tog povećanja vanjskotrgovinskog deficita Republika Hrvatska i Republika Srbija nose trećinu toga. To znači i pored one 2,5 milijarde, koje smo pokloniti tim zemljama u prošloj godini, ove godine će to doći i na 3 milijarde maraka ili nešto više. Očekujemo potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Trgovinski dio njegov stupa na snagu, praktično, prvog mjeseca od tog potpisivanja, to znači ponovno slobodna trgovina sa EU, ponovno udar na našu proizvodnju. Ovakva politika proteklih 10 godina je velikim dijelom uništila poljoprivrednu proizvodnju, a već smo prošle godine postali veliki ovisnik o uvozu. I poremećaj na svjetskom tržištu u proizvodnji hrane imao je za posljedicu da naši građani plaćaju skupu stranu hranu umjesto da smo u tih 10 godina obradili našu zemlju, zaposlili naše ljude i imali vlastitu jeftinu hranu i čak mogli biti izvoznici te hrane. Šta nas čeka narednih 10 godina, otprilike, kada možemo očekivati da ćemo, vjerovatno, ući i u EU? Znači, očekuje 114 nas provedba Sporazuma CEFTA i provedba Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, tj. posebno trgovinskog dijela, a i ostalih koji će se odnositi na našu proizvodnju i u poljoprivredi i u industriji. Naredne četiri godine su nam neka šansa da pokušamo nešto spasiti, jer pretpristupni fondovi značajniji iz EU se mogu očekivati 2012. godine, ali će oni se moći samo koristiti za one zemlje koje... budu imale svoju proizvodnju i moći će povlačiti novce ...
Molim vas da vodite računa o vremenu samo.
...iz EU. Hvala na napomeni. Evo ja ću to malo požuriti, iako ja nisam veliki potrošač vremena, pa molim i Vas malo za razumijevanje. Ako u naredne četiri godine ne učinimo značajne iskorake, onda ćemo doći u poziciju da 2012. godine, kada mognemo uzimati sredstva od pristupnih fondova, nećemo imati proizvodnje i nećemo moći uzeti ta sredstva i nećemo moći nastaviti razvoj naše poljoprivrede. A ulaskom u EU ponovno je razvoj upitan jer one kvote i one količine koje unesemo u EU praktično u EU se teško povećavaju jer se za to moraju dobijati razna odobrenja i onda ćemo biti trajno oštećeni jer EU 43% svoga proračuna izdvaja za poljoprivredu, a mi, ako ne budemo imali proizvodnju, nećemo moći crpiti novce. Te novce će crpiti neke druge zemlje i praktično ćemo i dalje plaćati skupu europsku hranu, tj. za nas će proizvoditi hranu oni koji imaju satnicu 15 eura, a umjesto da za nas proizvode hranu ljudi u ovoj zemlji koji bi bili sretni i sa satnicom pet puta manjom. Šta uraditi da nam se narednih 10 godina ne ponovi kao proteklih 10 godina? Znači, moramo provoditi Sporazum CEFTA koji predviđa i zaštitne mjere. Moramo ta sredstva upotrebljavati u poticaj u poljoprivredi kako bi razvili našu poljoprivredu do 2012. godine, kako bi stvorili pretpostavke da možemo crpiti sredstva iz pretpristupnih fondova i kako bi daljnjim razvojem do ulaska u EU onda mogli značajnija sredstva vući iz proračuna EU i trajno osigurati proizvodnju vlastite, kvalitetne i jeftine hrane. Ako to ne napravimo, dalje će se uništavati domaća proizvodnja, dalje će naši građani plaćati skupu hranu iz uvoza. Kolegij je dobio, ali to nije podijeljeno nama zastupnicima, i podršku iz Zastupničkog doma Parlamenta Federacije a isto tako i iz Doma naroda Parlamenta Federacije da oni žele da se ovaj zakon usvoji kako bi postigli dva efeka. Jedan je da zaštite domaće proizvođače a drugi je da se prikupe dodatna sredstva. Članom 23. bis nam je data mogućnost da to možemo činiti i ja sam ovim zakonom, u biti, definirao i proceduru kako u narednom periodu koristiti član 23. bis i koje mjere da stupe na snagu odmah. Mislim da ćemo ovaj zakon lako objasniti i Hrvatima, i Srbima i Bošnjacima u BiH ali, oni koji ne budu podržavali ovaj zakon, mislim da će teško objasniti kako smo prošle godine poklonili 2,5 milijarde Hrvatskoj i Srbiji, kako ćemo ove godine pokloniti 3 milijarde maraka građanima Hrvatske i Srbije i čime to su Srbija i Hrvatska zadužile BiH, posebno bošnjački narod, da im se toliki novci poklanjaju svake godine. 115 Zahvaljujem.
Sljedeći se za raspravu prijavio uvaženi zastupnik Novaković.
Ja imam samo jedno pitanje za predlagača. Naime, članom 5. je ... predviđeno da će carinske vlasti za robu iz carinskih glava, Carinske tarife, sad ovih nabrojanih, porijeklom iz Republike Hrvatske i Republike Srbije naplaćivati pune carine navedene u koloni 4. Carinske tarife. Zaista, kriterij, znači ovih carinskih glava iz zemalja, dakle Srbije i Hrvatske me je malo zbunio. Naime, mene su zvali proizvođači, odnosno jedno udruženje proizvođača tjestenine u BiH. Kažu da imaju ogroman problem sa uvozom tjestenine iz Turske, i da je ta proizvodnja na nivou BiH pred krahom. Naravno, radi se također o dijelu ... koji bi mogao spasti u poljoprivredu proizvodnju. A, evo ja sam ...ovaj materijal koji smo danas dobili od Vanjskotrogovinske ... komore BiH malo pogledao, pa vidio da u prva tri mjeseca 2008. godine pokrivenost uvoza izvozom je, recimo, ne znam ni ja, hajde sad da ne govorimo .../kratko prekinuto snimanje/... Crnu Goru više izvozimo nego što uvozimo, Italija 73,57, Njemačka 61,29, Srbija 53,52, Mađarska 37,39, Hrvatska 37,20 itd. i, na kraju, Turska 4,25%. Volio bih da je predlagač sagledao malo, znači i ove, i ove primjedbe o kojima ja govorim. A ukoliko zakon uđe u amandmansku fazu, ja ću, u svakom slučaju, se malo više zainteresovati kod ovih proizvođača koji su me jučer nazvali. Dakle, nisam imao s njima ranije kontakt, pa da vidim da li se može proširiti u ovom članu 5. i ove carinske glave, znači, ali isto tako i ove zemlje onda, ako se one budu odnosile na neke druge zemlje. Hvala vam.
Zahvaljujem. Sljedeća se za raspravu prijavila uvažena zastupnica Hadžiahmetović.
Zahvaljujem predsjedavajućem. Evo, na početku, dozvolite da podsjetim, za one koji nisu ... problematiku, da, ako išta se može tumačiti na ovaj ili onaj, to su podaci koji su nam dostavljeni od Vanjskotrgovinske komore i uočiti ovdje trendove, zaista, koji prate ono što je predmetom prijedloga ovog zakona, zahtijeva malo više pažnje i, naravno, mi možemo čitati svako iz svog ugla i onoga što nas zanima, i pojedine zemlje, i pojedini proizvodi, grupe proizvoda itd. ali, ako se donosi zakon, onda rasprava zahtijeva mnogo drugačiji pristup. I, utoliko mislim da su prijedlozi zaključaka Kluba SDA, koji su išli u pravcu da se očituje Vijeće ministara o određenim pitanjima, mislim da su na dobrom tragu. 116 Pred nama je zakon koji nosi naziv Zakon o zaštiti domaće proizvodnje. Ja sam i do sada u nekoliko navrata, kada su bili slični prijedlozi od istog predlagača, govorila svaki put da bi mi trebali više da razmišljamo o zakonu, o stimulisanju domaće proizvodnje. Dakle, da malo ne štitimo mi nešto što ne znamo ni da li je konkurentno ili nije konkurentno. Uostalom, zaštitni mehanizmi su danas prevaziđeni, zaštitni mehanizmi su i zabranjeni, a stimulativni mehanizmi, u širokom repertoaru, pogotovo u državama koje su organizovane na ovaj način, pogotovo skromnih mogućnosti, su mnogo šireg repertoara. I utoliko stojim da zaista treba razmisliti, razgovarati, donijeti neka odgovarajuća rješenja, da li zakonima, podzakonskim aktima, na bilo kom nivou vlasti, o stimulisanju domaće proizvodnje, o privlačenju stranih investicija. Dakle, obezbjeđenju onoga što će nas dovesti na to da ispunimo jedan od onih tri, jedan od ona tri kriterija kada je u pitanju evropski put, a to je da možemo odgovoriti, odnosno nositi se sa konkurencijom na unutrašnjem tržištu EU. Ja ne znam da li je ovaj zakon taj. Mislim o njemu se može, naravno, govoriti na različite načine. Kada uđe u amandmansku fazu, ako uđe, ja ću predložiti jedan amandman koji, ukoliko se naravno ne ispoštuju odgovarajuće predpostavke, koji bi brisao, recimo, član 5. Ovo ostalo može ostati. ... Govorim, ukoliko se ne ispune odgovarajuće pretpostavke do tada. Rezerve imam u sljedećem, zahvaljujući upravo materijalu koji nam je podijeljen danas, pošto je CEFTA, odnosno zemlje CEFTA-e su predmetom ovog zakona, ja ovdje sam, naravno i kao parlamentarac pred kojim je ovaj zakon, a i neko koga zaista to i zanima, dobila danas jednu satisfakciju, moram reći, upravo zato što sam bila zagovornik da što prije uđemo u regionalni trgovinski aranžman, svjesna upravo onoga ... da ostanemo izvan toga, a da svi ostali idu. Recimo, ja ću ... sad, za razliku od podataka koje smo čuli maloprije, fokusirati se samo na CEFTA-u jer je ona predmetom dakle ove priče. Podsjetit ću vas ovdje, odnosno uputiti na podataka da je ... prva tri mjeseca 2007. godine za zemlje koje su bile u CEFTA- i tada još CEFTA aranžman nije bio nego su bili bilateralni trgovinski ugovori, pokrivenost uvoza izvozom iznosila 45,9, da ne ulazim u ..., ove nominalne iznose itd. Fokusiram se samo na primjenu CEFTA-e što je vrlo mali period za donošenje ozbiljnih zaključaka. Tri mjeseca, odnosno četiri mjeseca ukupno koje je obuhvatio ovaj, iako je ovdje podatak samo za prva tri mjeseca, ali evo, recimo ako je od novembra, da zanemarimo decembar, da se fokusiramo na tri mjeseca, da se uoče trendovi u prva tri mjeseca. To je vrlo teško i na osnovu trendova da se donesu zaključci, ali evo. Recimo, ukoliko bi neko htio, čak i da se na to ..., sa 45,9 pokrivenosti uvoza izvozom, ... mi smo dobili podatak da je pokrivenost uvoza izvozom za ista prva tri mjeseca ove godine nakon dakle primjene CEFTA-e 48,6. Nadalje, trend je porastao uvoza 21,6 a trend porasta izvoza 28,69, što znači da nam brže raste izvoz nego što raste uvoz. I ovo su, iako zaista se ne može izvlačiti, ... ni biti mirni, ni optimistični nakon ovakvih rezultata, ali ako je ovo početak, onda moram reći da ovo obećava. Dakle, ja neću govoriti, naravno, ni da mi izvučemo zaključak da je to već dobro za BiH ili nije dobro, to je. Ja ću se vratiti na jednu temu koja je predmetom ovog zakona, odnosno robe koje, ...ili nazivi glava Carinske tarife koji su priloženi ovdje u ovom zakonu. Radi se uglavnom o proizvodima, iako se oni ovdje zovu poljoprivrednim, ali oni dobrim dijelom ... se tiču, naravno, pratećih industrija, mada mi nije jasno, Zakon o zaštiti domaće 117 proizvodnje, pa ovdje stoji: ptičija jaja, pa stoji kafa, pa stoje gume, pa stoji kakao, pa mi nije jasno gdje nam je ta domaća proizvodnja ptičijih jaja, kafe itd. Gdje to u BiH uspijeva kafa pa me malo ... zanima to ... šta se htjelo time postići? No, da izuzmem tu rezervu, ja hoću da skrenem pažnju na nešto drugo. Cijeli svijet se alarmira stanjem u prehrambenom sektoru iz raznih razloga, ali ja ću pomenuti samo jedan, a mi već osjećamo posljedice tog drastičnog ... porasta cijena hrane na svjetskom tržištu, sa tendencijom daljeg rasta u narednom srednjoročnom periodu. Po nekim procjenama, cijene hrane su od 2005. porasle za 180 i nešto procenata. Imam li riječ, predsjedavajući? Dakle, cijene hrane su porasle za 180 i nešto procenata. O razlozima, uzrocima svega toga, ja neću govoriti. Dobrim dijelom one su i vezane za porast cijena energenata na svjetskom tržištu, ali da vas podsjetim da smo mi, dobrim dijelom, upućeni na uvoz hrane i energenata, tako da mi komotno se možemo ponašati i odnositi prema tom problemu, možda, još vrlo kratko vrijeme. Ja cijenim da će se mnoga pitanja, o kojima smo mi satima vodili ovdje raspravu, uskoro početi povezivati sa tim problemom, s kojim ćemo se početi nositi. Dakle, hrana i cijena hrana, trendovi na svjetskom tržištu hrane, do kojih je došlo iz različitih razloga, zaslužuju posebnu pažnju. Ako je ovaj prijedlog povodom da možda podstaknemo državne institucije da nam, evo ovdje je neko predložio, dostave analizu primjene efekata CEFTA-e, da nam, možda, resorno ministarstvo napravi taj neki prvi nalaz, ali evo on se može i uočiti na osnovu svega ovoga, da možda ... na osnovu ...nekih stanja u nekim kritičnim područjima, ja ne znam jesu li to samo ova koja su ovdje nabrojana, da eventualno predloži neki set mjera ili obavijesti ovaj parlament, ukoliko će poduzeti neke mjere koje su u regulativi ministarstva ili Vijeća ministara, u smislu podzakonskih akata. U tom smislu, mislim da ovaj zakon, odnosno ovaj prijedlog ili neki ovakav prijedlog zakona treba da bude povod za raspravu i analizu ove vrste o kojoj govorim. Moram ova rješenja koja su ovdje, zaslužuju, ovo zašto sam zastala nad članom 5. jer evo koristeći npr. ove podatke, ali o tome se ...treba očitovati naravno resorno ministarstvo. Koristeći ove podatke, npr. ja sam naišla da kod Srbije npr. imamo procent rasta uvoza 121 a izvoza 207, dakle nama je srbijansko tržište, u prva tri mjeseca primjene CEFTA-e, svakako trend, ako se uopšte on može ... za ova tri mjeseca, jedno tržište koje je respektabilno i važno za BiH, u smislu izvoza jer mnogo više izvozi, odnosno brže raste izvoz. Kada gledamo, recimo, tržište susjedne Republike Hrvatske, pošto su apostrofirane ove dvije zemlje, zaključak bi bio drugačiji. A šta je pravo stanje? Jel' ovo, jel' ovo su podaci za ukupan izvoz i uvoz ali se predlažu ...odgovarajuća rješenja, odnosno zabrane ili podizanje carina itd. ... na odgovarajuću grupu proizvoda. Ovo govorim iz jednog razloga što smo mi svi svjesni da smo mi sa ulaskom u neke aranžmane preuzeli neke međunarodne obaveze, pa se mi tih obaveza moramo i pridržavati. Mi imamo već nekih instrumenata koji podrazumijevaju eventualno pokretanje postupka za slučaj zaštite, ukoliko smo od nelojalne konkurencije ugroženi. Ali, ali, ... koristiti te mehanizme bez neke podrobnije analize, mislim da bismo platili mnogo veću cijenu. Zato ... predlažem da, prije nego što eventualno bilo šta u daljem 118 koraku uradimo, imamo jednu analizu, odnosno očitovanje resornog ministarstva ... koje treba da nam to i dostavi. I drugo, ovdje se često govori ... fondovi EU itd. Hajmo malo mi otkloniti iluzije te vrste! Da bismo mi koristili fondove, mi trebamo još proputovati jako mnogo puta, a ovdje mnogo zakona da usvojimo, da prođemo još puno koraka. A kada dođemo do te faze, pa da to možemo kada nam stoji na raspolaganju, vjerujte da ne stoji na raspolaganju onako. Mi ovdje moramo imati zadovoljene neke kriterije kada je u pitanju konkretno, recimo, poljoprivreda i poljoprivredna proizvodnja koji se tiču i veličine posjeda, koji se tiču stanja u tom sektoru, koji se tiču zemljovlasničkih odnosa, koji se tiču poljoprivredne politike, mnoštva dakle ... područja koja zahtijevaju jednu ozbiljniju analizu, pa da malo otklonimo. Možda bi dobro bilo da i ti ... poljoprivrednici, koji su jako zainteresovani za to, znaju da ...jako puno vremena treba da prođe i puno angažmana vlasti u BiH da bi to stajalo njima na raspolaganju. I, ... vratit ću se, odnosno završit ću sa onim sa čim sam počela. Regulative ove vrste trebaju da se odnose na stimulisanje domaće proizvodnje. Ovdje je konkretno riječ jednim povodom o jednoj grupi proizvoda. I kada je riječ o stimulativnim faktorima, mene čudi da, recimo, raspravu te vrste entitetski parlamenti, odakle su stigle podrške, konkretno Parlament Federacije, je li, nije ozbiljnije malo otvorio ...u domenu ingerencija koje entiteti imaju kada je u pitanju poljoprivredna proizvodnja i mehanizama koje njima stoje na raspolaganju unutar Federacije, odnosno pogotovo unutar Federacije kada su u pitanju kantoni, kada su u pitanju lokalne zajednice, kada su u pitanju sredstva za stimulisanje poljoprivredne proizvodnje. Ja mislim da je mnogo veći problem tu i na toj strani nego što je problem u vanjskom sektoru, odnosno vanjskotrgovinskom sektoru. I mene čudi da su oni jednostavno olako prebacili to na teren ovdje, jer ovaj parlament, nažalost, ima samo ingerencije, kada je ovo u pitanju, u vanjskotrgovinskom sektoru, a tu su nam ruke u mnogim stvarima vezane. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Dokić.
Gospodine predsjedavajući, prije nego što počnem svoju diskusiju, nećete se ljutiti za jednu sugestiju. Moja je preporuka, evo na početku ste svog predsjedavanja, da kada prozovete jednog prijavljenog govornika da najavite koji je sljedeći. U najmanju ruku, da ne izađe, jer inače ne znamo kad smo. Mislim, sugestija je sasvim dobronamjerna. Kada je u pitanju ovaj zakon, o kome treba da se izjasnimo u ovom prvom čitanju, ja hoću da vas podsjetim da je PDP bio za CEFTA-u. PDP nije imao rezervu, čak ni prema tome hoće li se odgađati ratifikacija ili neće, bio je za ratifikaciju CEFTA-e, svjestan činjenice da u nekim oblastima BiH, zbog svoje inertnosti u shvatanju onoga što joj dolazi u cijelom ovom procesu evropskih integracija, da će imati određene štete ali da je to jedna opomena da se brže ... pripremamo. 119 Međutim, taj Sporazum CEFTA ima određene mehanizme zaštite domaće proizvodnje, i to ...posebno osjetljivosti poljoprivrednog sektora, kako stoji. Ovdje ja pred sobom imam jednu ...knjižicu. To je komentar na odredbe Sporazuma CEFTA koju je izdalo Ministarstvo vanjskih poslova, Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih ...odnosa, gdje tu eksciplitno ...stoji i oni se pozivaju na određene carinske koncesije koje možemo da ... koristimo i pozivaju se, u ovoj knjižici, i na odredbe WTO-a prema kojim treba da postoje domaće mjere za zaštitu, a BiH je 2002. godine usvojila Odluku o mjerama zaštite domaće proizvodnje od prekomjernog uvoza, koja je objavljena u „Službenom glasniku“ i u skladu s tim ona ima pravo da donosi mjere zaštite, u ovom slučaju poljoprivredne proizvodnje. Dakle, s naše strane, ... ova sad inicijativa će biti podržana, uz napomenu da ću ja dati ovaj zakon Ekonomskom savjetu partije da ga proanalizira u konkretnim odredbama članova. Dakle, ova podrška danas, ne znači da će biti podrška ... na kraju, kada budemo odlučivali u drugom čitanju. Hvala vam.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Evo, vidite, uvaženi kolega Dokiću, Vaša sugestija, nažalost, puno ne pomaže. Mnogi kao da čekaju zasjede. Nemam ni elektronski, e sad imam elektronski gospodina Lagumdžiju prijavljenog, ali prvo je bilo ovako ovo, ali ok, na vrijeme je. Nisam ja previše brz u zaključivanju. Znači, sljedeći se prijavio uvaženi zastupnik Lagumdžija, pa onda uvaženi zastupnik Mehmedović, pa onda, ukoliko Vi budete htjeli, ispred ministarstva ...
Zahvaljujem, predsjedavajući. Očigledno, ova tehnika nije svemoćna, danas više puta se pokazalo. ...Da budem vrlo jasan. Razlozi zbog kojih je uvaženi kolega Ivanković predložio ovakav zakon su više nego očigledni. Materijal koji smo dobili od Spoljnotrgovinske komore je takav da je sreća da imamo ovakav prijedlog zakona u proceduri jer, kad smo dobili ovakav materijal Vanjskotrogovinske komore, to bi bio dovoljan razlog svakom parlamentu na planeti ... da nam predsjedavajući Vijeća ministara i nadležni ministar izađu sa odgovarajućom analizom ovog trenda koji je, uz puno uvažavanje svih diskutanata, najblaže rečeno, alarmantan. Mi smo također ti koji, evo već duže vrijeme, pokušavamo ... na vrijeme alarmirati, prije svega, izvršnu vlast u BiH da djeluje aktivnije prema rak rani ovog društva u ekonomskom smislu, a to je trgovinski deficit. U prošloj godini je trgovinski deficit dostigao iznos koji je najveći u istoriji ove zemlje, i to je najveće povećanje trgovinskog deficita u jednoj godini, koji je povećan za nevjerovatnih skoro 2 milijarde maraka samo u godinu dana. Prošle godine trgovinski deficit, povećanje trgovinskog deficita je iznosilo 120 dupli godišnji budžet institucija BiH, uključujući i iznos za servisiranje duga kojeg ova zemlja ima. Ovi pokazatelji, koje ovdje imamo pred sobom, govore da u stvari, volio bih da griješim, ali optimistička prognoza iz ovih trendova, dakle optimistička prognoza iz ovih trendova govori da bi mi mogli u ovoj godini da probijemo nešto što izgleda kao zvučni zid. Probijanje zvučnog zida ... po prvi put, a to je ... trgovinski deficit ove godine, ako se ovaj trend nastavi! Poznato je da u prethodnim godinama u prvom kvartalu trgovinski deficit je bio manji nego što je, tj. povećanje trgovinskog deficita je iznosio manje nego četvrtina ukupnog deficita, povećanja deficita u toj godini, dakle slijedeći tu najjednostavniju zakonitost ... koja je poznata. Ako bi mi sada zaustavili ovo povećanje trgovinskog deficita, ako bi povećanje u narednim kvartalima bilo, uslovno rečeno, takvo da se ne nastavi ovaj negativni trend, ako bi sad djelovali na pravi način, pokazuju analize da bi mogli da dobacimo do povećanja trgovinskog deficita za nove oko 2 milijarde maraka, što bi značilo da bi trgovinski deficit u ovoj godini, ukoliko, dakle bolje, ... se suočimo sa tom činjenicom nego što smo to radili prethodnih godina, da bi trgovinski deficit u ovoj godini mogao da iznosi 10 milijardi maraka. To su, nažalost, činjenice. E, sad, to je, je li, otprilike, samo povećanje trgovinskog deficita u ovoj godini bi trebao opet da nadmaši dvostruki iznos našeg budžeta institucija BiH, uključujući i servisiranje stranog duga. Da skratim priču, mi upravo iz ovih razloga, ne samo da podržavamo Prijedlog zakona, slažem se sa kolegicom Hadžiahmetović, i mislim da bi dobro bilo ako može kolega Ivanković da prihvati tu verziju da se ipak govori o stimulaciji domaće proizvodnje, a ne o zaštiti. To je ono u šta upadamo godinama i dobro bi bilo da se naučimo da je to tako. To ne mijenja suštinu onoga što ste Vi htjeli, šta- više, Vi ovim ne štitite nego pokušavate da stimulišete. Dakle, dva su razloga zašto podržavam promjenu naziva zakona: da govori o stimulaciji domaće proizvodnje, pod: Ad. 1. zato što je to standard na koji smo se obavezali i Ad. 2. zato što mi, zaista, to pokušavamo da radimo, pa je onda takav prijedlog promjene naziva zakona, mislim, da bi ...bio adekvatniji. Iz tih razloga, podržavajući ovo da prođe u prvom čitanju, ja mislim da bi bilo dobro da zadužimo Vijeće ministara, odnosno nadležnog ministra da nam pripremi za sljedeću fazu, ukoliko ovaj zakon dobije prolaz ... da imamo i jednu ozbiljniju analizu, sa prijedlogom mjera Vijeća ministara koji proizilazi iz razloga zbog kojih ovo prihvatamo i da ... ovaj zakon ne samo dobije dalju potporu, nego da ... bude inicijalna kapsula za Vijeće ministara i nadležno ministarstvo da uzmu još aktivniju ulogu u ovom smjeru o ovom pitanju u budućnosti. Ne predlažem, mogu vam ja napisati ovo ali nema potrebe. Ukoliko Vi sami, gospodine predsjedavajući, smatrate za shodno da napravite jedan radni zaključak te vrste, mislim da bi nam dobrodošao.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Lagumdžiji. 121 Uvaženi zastupnik Mehmedović.
Dobro je, ipak, što je gospodin Lagumdžija prije mene govorio jer niti je stanje u ovoj oblasti onako dobro i optimistično kako je to uvažena profesorica Hadžiahmetović rekla, niti je katastrofalno, ili alarmantno kako je gospodin Lagumdžija rekao, nego, što bi rekli mi Bosanci, onako. Naime, ako se pomno iščita ova analiza koju nam je dostavila Spoljnotrgovinska komora i ako se posmatraju samo zemlje koje su članice Ugovora o CEFTA-i, onda je to solidno stanje, zapravo prvi efekti primjene Ugovora o slobodnoj trgovini CEFTA su, ipak, optimistični, onako kako je to uvažena profesorica govorila, naime, jer je pokrivenost povećana sa 45,9% na 48,6%. Ali, ono zbog čega sam se ja, zapravo, javio jeste više jedna sugestija Vijeću ministara i svima nama da povedemo računa o periodu koji nas očekuje, a to je nakon potpisivanja Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Automatski će nakon toga početi određene olakšice za robe iz EU koje se uvoze u BiH a što će, sigurno je, imati negativne efekte u pogledu pokrivenosti uvoza izvozom. Zbog toga, evo u drugom dijelu ove tabele na str. 17. ja skrećem pažnju na prvih pet zemalja koje u kvantumu, zapravo, i drže primat u i uvozu i izvozu u BiH. Ono što je alarmantno, to je zbog čega je pad pokrivenosti ... izvoza uvozom, uvoza izvozom u Njemačkoj, Sloveniji, Italiji, Austriji i Mađarskoj, kao prvih i najvećih naših trgovinskih partnera. Zbog toga je u ukupnom bilansu, znači pokrivenost uvoza izvozom sa 48,8 pala na 44,6% u prva tri mjeseca ove godine. Iz tog razloga, Klub SDA je predložio dva zaključka ... zapravo ...o kojima bi se trebalo izjasniti sigurno prije glasanja o Prijedlogu zakona, koji je predložio uvaženi zastupnik Lijanović, a to je: 1.Da se zadužuje Vijeće ministara da izradi Analizu efekata primjene Ugovora o CEFTA-i i mišljenja o predloženom Zakonu o zaštiti domaće proizvodnje (iako smatramo da sam naslov ovog zakona nije adekvatan jer bi, sigurno, bio suprotan odredbama Ugovora o CEFTA-i jer ne smijemo poticati ...domaće proizvode na bilo koji način) i: 2.Zadužuje se Vanjskotrgovinska komora da dostavi podatke o spoljnotrgovinskom bilansu BiH, sa posebnim osvrtom na trendove nakon stupanja na snagu Sporazuma o CEFTA-i. Naime, mi imamo ... ovaj materijal koji smo dobili a dobili smo ga evo zahvaljujući uvaženom zastupniku Jerki koji je više neformalnom linijom došao u posjed ovog materijala. Ja bih volio da to Spoljnotrgovinska komora ili neko od predstavnika Spoljnotrgovinske komore nama ovdje pojasni sve ove cifre koje se nalaze u ovom pisanom materijalu. I iz tog razloga, Klub zastupnika SDA će insistirati da se o ovim zaključcima izjasni prije zakona. Hvala lijepo. 122
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi drugi zamjenik predsjedatelja, doktor Milorad Živković.
Zahvaljujem. S obzirom da je danas bilo puno rasprave o dnevnom redu, ja nisam htio dodatno da komplikujem tu situaciju tražeći da se ova tačka izuzme iz dnevnog reda, jer poslovnički u članu 100. novog poslovnika, ... stav (2)., odnosno stav (3), kada je poslanik predlagač zakona, mišljenje Direkcije za evropske integracije usklađeno sa ... zakonodavstvom EU priprema Kolegijum Doma. Mi jesmo tražili to od Savjeta ministara i od Direkcije ali nismo dobili to mišljenje. Bez tog mišljenja veoma teško je da ovaj dom kvalitetno ... raspravlja o ovome zakonu jer jednostavno, čini mi se, da ulazimo ovdje u veoma opasne vode gdje ćemo ono što smo prije toga sve uradili u vezi sa ... EU, možda i nehotično, ali ovakvim prijedlogom zakona, bez mišljenja da li je to usklađeno sa ... zakonodavstvom uraditi. Iz tog razloga, mi se sigurno ... nećemo izjašnjavati o ovome zakonu u smislu pozitivnom ali, evo samo da kažem, da nismo htjeli da ga predlažemo da se skine sa dnevnog reda, iako poslovničke mogućnosti nisu to dozvolile. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Iscrpili smo listu pijavljenih za raspravu. Ima li još neko želju da se prijavi? Nema. Za riječ se javio pomoćnik ministra gospodin Šerifović, ako sam dobro informiran.
Hvala lijepa, gospodine predsjedavajući i gospodo zamjenici. Predsjedavajući, uvaženi zastupnici, možda je suvišno da ja sad govorim o nekim detaljima i našim mišljenjima. Ukoliko ... neće biti zvaničnog izjašnjavanja, s obzirom na ovo što je gospodin Živković govorio, tako da možda ja bih više volio ako većina vas misli da bi trebalo ostaviti za kasnije izjašnjavanje o zakonu. S obzirom da nije stiglo ... izjašnjavanje Vijeća ministara, onda da ne dajemo svoje mišljenje o svemu tome.
Bit će izjašnjavanje, samo Vi nastavite. 123
Dobro, dobro. Znači da kažem, da iznesem. Hvala lijepa. Problem ... robne razmjene BiH sa svijetom, problem uvoza, izvoza i trgovinskog deficita postoji, i to niko ne može negirati i ne treba od toga bježati. Problem rješavanja tog problema je nešto drugo. Prvo, ja ću vas samo kratko podsjetiti, '95. i '96. godina su bile netipične za praćenje trendova i kretanja uvoza i izvoza zbog PDV-a. I samo da kažem da je u 2005. godini deficit bio 7.250.000.000, u 2006. 6 milijardi i niko nije govorio ... da je neko imao ... razlog ili uspjeh zašto je smanjen deficit sa 1.250.000.000. To nije ničiji uspjeh, to je stvar samo PDV-a. Isto tako, tek je u ovoj godini, da tako kažem pod navodnim znacima, došlo u normalu i poređenje i rasta 2007. sa 2006. godinom – malo ...neprimjereno. Ja sam rekao pod navodnim znacima. Naime, kada govorimo o trgovinskom deficitu nužno je – mi smo i ranije govorili o tome – nužno je pogledati strukturu trgovinskog deficita. Koje su to robe koje najviše utiču ili doprinose velikom trgovinskom deficitu? Prije toga da kažem da u 2007. godini učešće roba u uvozu 25% ili 3,4 milijarde činile su mašine, uređaji itd. To je onaj dio, znači koji se uvozi za obnovu proizvodnje, ... kroz strane investicije itd. ... U 2007. godini četiri grupe proizvoda činile su oko 50% trgovinskog deficita, u 2007. godini. To je nafta, odnosno naftni derivati 18,57%, to su mašine, aparati, mehanički uređaji 11,88 %, vozila osim šinskih vozila, njihovi dijelovi, pribor 11,57% i električne mašine, uređaji 18%. Znači, električne mašine i mehanički uređaji itd. oko 20%. Ako hoćemo i imamo namjeru da smanjimo trgovinski deficit ukupan, onda trebamo prvenstveno vidjeti šta uraditi u ovim oblastima. Evo vidjeli ste, ove dvije oblasti se mogu smatrati opet, možda, pod navodnim znacima, poželjne o uvozu opreme mašina itd. Uvoz poljoprivrednih proizvoda u 2007. godini ... iznosio je oko 16% našeg ukupnog uvoza. Osjetljivost i značaj poljoprivrednih proizvoda, kao što smo i čuli, u cijelom svijetu je poznat i zaslužuje posebnu pažnju. U mnogim zemljama to se radi u sistemu podsticaja kao što to radi EU i neke druge zemlje ili se radi zaštitnim mjerama koje su učinile mnoge zemlje i čak u regionu kad su sklapani ugovori o slobodnoj trgovini. U našem slučaju, s obzirom da smo mi umjesto ...ugovara carinskih, carina i kvota, u vrijeme sklapanja Ugovora o slobodnoj trgovini, mi smo pristali na simetriju da nam se znači npr. susjedne zemlje potpuno otvore, a da oni plaćaju na svoje robe koje uvoze u BiH 70, 60, 40, 30 itd., jer smo smatrali da je to povoljnije za nas. ... ... Ostale su nam dvije stvari, jedna je tzv. razvojne ili sistemske mjere koje smo govorili ovdje, znači podsticaj i jačanje pravnih i institucionalnih kapaciteta BiH koje su vezane i za proces pristupanja BiH u EU i usaglašavanje naše pravne legislative sa legislativom EU. Drugi dio je korištenjem instrumenata zaštitnih mjera koje postoje i u pravilima WTO-a i u CEFTA-i itd. Kada je riječ o prvom dijelu, dozvolite mi samo da vas podsjetim, pored toga što znamo da je poljoprivreda generalno na nivou entiteta i da oni imaju strategije i da oni svoje ... donose zakone za podsticajima u oblasti poljoprivrede, i od onoga što smo mi naveli u programu mjera implementacije CEFTA-e koju ste vi na neki način usvojili, ja ću vas, dozvolite mi, da vas samo podsjetim da na nivou BiH je završen Strateški plan BiH za harmonizaciju poljoprivrede, prehrane i ruralnog razvoja 2008.- 124 2010. godina, koji treba da ide na Vijeće ministara i operativni program za provođenje ovog plana da na zahtjev EU, odnosno Direkcije za evropske integracije posebno se pravi program integrisanja BiH u EU. Ja imam ovdje dva materijala našeg Sektora za poljoprivredu i Ureda za veterinarstvo i kad to pogledate i vidite šta je sve predviđeno, u smislu osposobljavanja, jačanja ovih institucija, vidjet ćete da je to jedan od segmenata koji je ...vrlo važan. Ovo što je predviđeno u zakonu, ja moram reći da je on potpuno u suprotnosti sa svim elementima sporazuma, pravilima i procedurama WTO-a itd. Mi smo ovaj materijal koji je Dokić pokazivao, ovaj naš komentar koji smo pravili, pravilima zaštite smo posvetili 18 strana. I ako neko detaljno to sve iščita, vidjet će šta je sve predviđeno i kako je predviđeno. U samom prijedlogu zakona govori se uglavnom o članu 23. Ako za trenutak na stranu ostavimo član 22. koji se odnosi na antidamping, član 23., da tako kažem, sastoji se od člana 23. stava 23. bis. Član 23. kaže da se poduzimaju odgovarajuće, nazovimo ih, zaštitne mjere, u slučaju da prekomjerni uvoz određenog ili određenih proizvoda je u takvim količinama da prouzrokuje ili nam nanosi ozbiljnu štetu ili prijeti nanošenjem ozbiljne štete preduzeću, odnosno grupaciji proizvoda. To se mora dokazati, ta procedura je propisana odlukom Vijeća ministara i nikakva daljnja procedura nama nije potrebna. Član 23. bis kaže da se poduzimaju određene zaštitne mjere. U slučaju da prekomjerni uvoz proizvoda dovodi do ozbiljnog poremećaja na tržištu – misli se poljoprivrednih, .... ne govori se o problemima koji postoje kod jednog preduzeća, grupacije itd. – i to treba dokazati da je došlo do poremećaja na tržištu. Drugo, kada dokažeš da je došlo do poremećaja na tržištu, član 23. bis kaže podnesite to strani iz koje taj proizvod ili grupa proizvoda dolazi, napravite konsultacije i nađite rješenje. Ako ne možete da nađete rješenje, u očekivanju takvog rješenja, ... možete poduzeti odgovarajuće mjere. Mislim da je jasno da ovdje nije ...ništa od toga ispoštovano, a da ne govorim o tome što u članu koji govori o zaštitnim mjerama govori o izjavi na ove članove koji su predmet zakona, koji kaže da strane neće poduzimati nikakve zaštitne mjere dok ne donesu domaće propise kojima će se to regulisati. Mi smo donijeli propise, Odluku o zaštiti domaće proizvodnje, Odluku o antidampingu, i nikakav novi propis nije potreban. Kada je riječ o uvođenju carina, to je, što kažu, galantno kršenje Sporazuma CEFTA i, pored ostalog, mi nećemo da razumijemo, ... primimo k znanju, da tako kažem, da kako god mi uvozimo jako puno robe, posebno iz susjednih zemalja, da mi takođe izvozimo puno robe ... u te zemlje. 30% našeg izvoza ide u Srbiju i Hrvatsku i bilo kakva mjera ove vrste će sigurno ugroziti i poremetiti naš izvoz. Mi već smo prozivani za kršenje Sporazuma CEFTA zbog postojanja odluka Vijeća ministara koji dijelom zadržava neke od ovih proizvoda. Mi ćemo sigurno vrlo brzo biti prozvani ukoliko bi se ovakav ili sličan zakon usvojio, i ne samo da bi ovakav zakon i sličan zakon bilo kršenje ovog sporazuma odmah po usvajanju i stupanju na snagu Sporazuma o stabilizaciji pridruživanju, on bi značio i kršenje tog sporazuma, jer u poglavlju 3. koji nosi naziv Regionalna saradnja, izričito stoji: BiH se obavezuje na dosljednu primjenu Sporazuma o slobodnoj trgovini i Sporazuma CEFTA. Da ne govorim o tome kako su ovdje navedene carinske glave, ovdje 4-5 glava koje su navedene u članu 5. Prijedloga zakona je hiljadu proizvoda, hiljadu proizvoda na deset cifara Carinske tarife. ... Naše analize pokazuju da se najmanje 50% tih proizvoda uopšte ne uvozi u BiH iz Srbije i Hrvatske, a mi treba njima da dokažemo da uvoz tih proizvoda ... dovodi do ozbiljnog poremećaja na tržištu BiH. Od tih 50% što je 125 ostalo, najmanje 50% se uvozi u tako malim količinama da su one zanemarljive i nisu interesantne za diskusiju, tako da mislim da rješenje treba tražiti u drugom smjeru, ako se želi zaštitne mjere u skladu sa propisima, ovo nije to, ili ovo što je bilo govora: razvojne, podsticajne mjere i druge koje se tiču ... poljoprivrede. Hvala lijepo.
Zahvaljujem ja Vama. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] ... Jerko, ... svima si odgovorio. Ako misliš da će ti to pomoć da bude zakon prihvaćen, ...pustit ću te 15 minuta, a pametnije ti je da odustaneš. [[zajednička diskusija]]
Zahvaljujem, predsjedavajući. Gospodin Novaković je postavio pitanje uvoza iz Turske. Ovim zakonom to ne možemo regulirati jer sa Turskom imamo razmjenu po Ugovoru o slobodnoj trgovini. Znači, mi moramo tražiti neku drugu mjeru koju bi primijenili prema Turskoj jer se on odnosi samo na članice CEFTA-e, ali postoji mogućnost i po Ugovoru sa Republikom Turskom da se određeno stvari naprave jer je u Ugovoru predviđeno da se mogu određeno stvari regulirati. Zatim, kolegica Azra je dala jako dosta dobrih prijedloga i ja mislim da to u narednom sazivu, ukoliko zakon bude usvojen, treba podržati, s tim da moramo pozorno voditi računa kad govorimo o postocima rasta nečega, jer veliki postotak na malu osnovicu znači malo, a mali postotak na veliku osnovicu znači puno. I kad usporedimo Srbiju i Hrvatsku u ova tri mjeseca, pa vidimo kako nam postoci idu u pozitivnom smjeru, a deficit za tri mjeseca smo povećali 170 miliona maraka – znači samo za ova tri mjeseca – znači, moramo gledati apsolutne iznose, da u biti ne bi dobili pogrešan dojam. Spominjala je se i kava u dijelu proizvoda, mislim da nje nema, ali u Prilogu zakona su sve glave Carinske tarife, ona nije predmet ovog zakona. Zaključci SDA, mislim da su jako dobri. Ja mislim da bi bilo dobro da mi usvojimo u prvom čitanju ovaj zakon i mislim da zakon zaslužuje da bude usvojen konsezusom kao što je ... usvojen i Sporazum CEFTA, a da do naredne sjednice, za 30 dana, dobijemo i stavove Vijeća ministara o tom pitanju. 126 Diskusija predstavnika ministarstva nije ništa novo. Mi u Vijeću ministara, nažalost, nemamo stranu za pregovaratelja, jer ne postoji Ministarstvo poljoprivrede, kao što je predstavnik ministarstva rekao: poljoprivreda je uglavnom na federalnoj razini i u RS, tako da ja se sa ministarstvom u potpunosti slažem u području industrijskih proizvoda, ali u području poljoprivrednih i njih razumijem da to nije njihov prioritet i sama logika nameće da ta poljoprivreda je kod nas svakako mala i možda ne bi trebala ni postojati, a takvih se izjava čulo u određenom smjeru. Ono što je bitno napomenuti da je Parlament Federacije smanjio poticaje za 50% u odnosu na Strategiju koju je usvojio. To su poremećaji u domaćim regulatornim agencijama, mehanizmima, jer nije dobio dovoljno novaca i premijer iz SDA u Federaciji je na Parlamentu Federacije jasno pozvao zastupnike da se kuca na otvorena vrata i da ovakve stvari treba podržati. Hvala.
Zahvaljujem i ja Vama. Zaključujem raspravu o ovoj točci dnevnog reda. Prelazimo na 12. točku utvrđenog dnevnog reda: Ad. 12 Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova o usuglašavanju teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uporabi i zaštiti naziva Bosne i Hercegovine Zajedničko povjerenstvo je jutros trebalo da održi sjednicu i održalo je i dobili ste Izvješće ovog povjerenstva. Otvaram raspravu ako ima potrebe. Uvažena zastupnica Hadžiahmetović ima jedno pitanje prije rasprave.
Ja zaista ... nije povodom ove tačke dnevnog reda. Mi već radimo deset sati i na pola smo dnevnog reda. Otprilike na pola utvrđenog dnevnog reda i moje pitanje se odnosi, s obzirom na zamor poslanika, da li ...postoji neka predviđena dinamika do kada radimo, pa da svi znamo ... Hvala lijepo.
Procjena Kolegija je da ćemo mi ... danas završiti ovu sjednicu i dnevni red, ovu današnju sjednicu. To je odgovor na pitanje. 127 Znači, nastavljamo ... Ako ima za raspravu prijavljenih za 12. točku dnevnog reda, ako nema, zaključujem raspravu. Prelazim na 13. točku dnevnog reda: Ad. 13. Izviješće Povjerenstva Kolegija o nastojanju za postojanje suglasnosti o prijedlozima zaključaka zastupnika Zlatka Lagumdžije s 9. zajedničke sjednice oba doma. Izvješće Kolegija kao povjerenstva ste dobili. Nije postignuta suglasnost. Ima li potrebe za raspravu? Nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 14. točku utvrđenog dnevnog reda: Ad. 14. Imenovanje glavnog revizora i zamjenika glavnog revizora
Zahvaljujem se. Ja samo želim, znači, kao izvjestilac o ovoj tačci dnevnog reda, uime Komisije koja je odradila ovaj posao, reći da smo sve poslove uradili onako kako ovdje piše i završili konsezusom. Nema žalbi na jedan korektan poslovnički način i ostalo je sada da Parlament se izjasni o predloženim kandidatima, uz napomenu da zaista već dugo, više od godinu dana, se čeka na ovo. Već je jednom bila komisija koja je radila taj posao, pa je taj posao obnovljen i, kao rezultat rada skoro tri mjeseca, imamo sada ovo i završili smo mi kao komisija svoj posao. 128
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Naniću. Nemamo drugih prijavljenih po ovoj tačci dnevnog reda. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 15. točku: Ad. 15. Razmatranje izvješća povjerenstava Doma za 2007. godinu Predlažem da objedinimo raspravu po svim podtočkama, znači raspravu o Izvješću Ustavnopravnog povjerenstva, Povjerenstva za financije i proračun, Povjerenstva za vanjsku trgovinu i carine, Povjerenstva za vanjske poslove, Povjerenstva za promet i veze i Povjerenstva za ostvarivanje ravnopravnosti spolova. Dobili ste izviješća iz ove točke. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 16. točku utvrđenog dnevnog reda: Ad. 16. Razmatranje izvješća o radu za 2007. godinu zajedničkih povjerenstava obaju domova: a) Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost b) Zajedničkog sigurnosno-obavještajnog povjerenstva za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije Bosne i Hercegovine c) Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, prava djeteta, mlade, useljeništvo, izbjeglice, azil i etiku d) Zajedničkog povjerenstva za administrativne poslove e) Zajedničkog povjerenstva za europske integracije f) Zajedničkog povjerenstva za ekonomske reforme i razvoj
Hvala, gospodine predsjedavajući. Kao predlagač ove tačke dnevnog reda, želim da kažem da ne mislim širiti neku diskusiju i raspravu u raspravi koju ste otvorili, zato što sam obrazloženje za podnošenje, odnosno predlaganje, ove tačke dnevnog reda dala danas ... kad smo raspravljali o dnevnom redu i mislim da je za ovu sjednicu sasvim dovoljno da usvojimo ovaj zaključak, a po dobijenom materijalu od Vijeća ministara ćemo vjerovatno imati neku novu raspravu. I ja pozivam i ostale kolege, dakle, da se izjasnimo. Mislim da je zaključak sasvim jasan i precizan šta se traži: da se izjasnimo o zaključku. Jer, smatram da su danas mnogi dosta toga rekli o toj temi. Hvala.
Zahvaljujem. Ja nemam. Ima ... uvaženi zastupnik Izetbegović.
Predsjedavajući, onda trebamo zadužiti Vijeće ministara, evo napravit ćemo jedan zaključak u tom smislu, da se, prije svega, ... pripremi informacija o imovini bivših DPO, je li. Onda, ... da vidimo kako je to riješeno u okruženju, jer je u okruženju sad to već sve riješeno, je li, i da na bazi toga dvoga i mi ... zadužimo Vijeće ministara da nam da prijedlog kako da to riješimo u BiH. Znači, SDA će u tom smislu podnijeti ... prijedlog zaključka.
Zahvaljujem. Molim samo da u pisanoj formi dostavite prijedlog zaključka. Sljedeći se prijavio uvaženi zastupnik Križanović. Izvolite. 130
Gospodine predsjedavajući, ne bih ni ja širio ... raspravu, pošto smo prethodno raspravljali o ovome, ali bih bio više za prijedlog koji je dao uvaženi kolege Sefer Halilović, koji odražava istu suštinu, a proširuje zapravo... proceduru, odnosno provjeru ili pokretanje zakonske procedure i donošenja zakona koji se odnose na imovinu svih društveno-političkih organizacija, u kom smislu je govorio i kolega Izetbegović. Dakle, da skratim, umjesto ovog zaključka, založio bih se za zaključak koji je formulirao kolega Sefer Halilović, a koji upotpunosti obuhvata i ovaj prijedlog od SNSD-a. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Džaferović.
To je zapravo to, je li, šta mi u SDA hoćemo. Mi hoćemo, dakle, da prvo dobijemo od Istraživačkog centra ovdje ili od Vijeća ministara da vidimo kako je to u zemljama bivše Jugoslavije, ... u državama koje su nastale raspadom bivše Jugoslavije, pitanje rješeno ... dakle, da imamo pregled. Dakle, a kada smo mi u pitanju, mi ... u našem zaključku ćemo zapravo zadužiti, predlažemo zaduženje ovo o čemu je gospodin Izetbegović govorio: Zaduženje Vijeća ministara da pripremi informaciju o imovinu bivših društveno-političkih organizacija (ovdje se misli na Savez komunista, Socijalistički savez i Savez socijalističke omladine ), sa podacima o njenim korisnicima, pravnom statusu, otvorenim pitanjima, s prijedlogom zakonskih i drugih aktivnosti kako bi se uredila ova oblast. To bi bile te dvije tačke ovog zaključka, kojeg smo mi već dali u ovu proceduru, da ga ja do kraja iščitam. Eto toliko, hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći se prijavio uvaženi drugi zamjenik predsjedatelja doktor Milorad Živković. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Naime, mi smo ovdje u Parlamentu imali, da kažem, ružna iskustva kada smo jednu ili nekoliko dobrih inicijativa dodatnim proširivanjem doveli do apsurda. Nemam ništa protiv da se i ovaj zaključak koji predlaže ili uobličava (gospodina Halilovića) Klub SDA stavi kao zaključak broj 2. u tom istom zaključku. 131 Znači, mi insistiramo da se sprovodi procedura ovoga što se već može uraditi i što je već urađeno u zemljama u okruženju, gdje postoji zakon. A da pod 2. se to proširi na sve ove koje ste vi ovdje naveli kako ne bi došli u poziciju da Savjet ministara – a već je nekoliko takvih bilo inicijativa, da ne spominjem sad kojih – dođe u poziciju da nam ne može odgovoriti na ono što Parlament traži od njega. Zato nismo protiv vašeg prijedloga, ali bi voleli da se to napravi: pod 1. i pod 2. u zaključku, tako da možemo ... to uraditi ako želimo to da uradimo do kraja, a mi želimo da uradimo to do kraja.
Zahvaljujem. Ja nemam više registriranih prijavljenih, zaključujem.
nije uključen mikrofon
Ma, kako da ne može.
A možemo li mi dobiti sad sve te prijedloge zaključaka prije glasanja, da nam se ne desi kao prošli put da napustimo sjednicu: ne možemo ih komentarisati nego samo imamo priliku da glasamo za ili protiv. Znači, bilo bi dobro da ih dobijemo pre završetka sjednice, pa ako možemo otvoriti o njima raspravu, ako ne, ali bar, ... logično bi bilo da mogu i raspravljati o svakom zaključku, ne samo ovdje koji je predložen nego i o drugima koji su ovdje sad.
Ja vas moram podsjetiti da do ovog trenutka ja imam ... zvanično prijedlog dva zaključka. Ukoliko do vremena izjašnjavanja stigne bilo koji, bit će istovremeno i kod vas i kod mene, tako da ... ćete moći, na to ćemo se izjašnjavati. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu o ovoj točci dnevnog reda. Prelazimo na 18. točku ... dnevnog reda: Ad. 18. Davanje suglasnosti za ratificiranje: a) Strazburškog sporazuma o međunarodnoj klasifikaciji patenata b) Europske konvencije o nezastarijevanju zločina protiv čovječnosti i ratnih zločina c) Konvencije o zaštiti nematerijalne kulturne baštine (UNESCO- a) 132 Povjerenstvo za vanjske poslove je imalo sjednicu, dobili ste Mišljenje Povjerenstva za vanjske poslove. Otvaram raspravu i isto tako predlažem da objedinimo raspravu o sve tri sporazuma, odnosno konvencije. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Dajem stanku. Da budem realniji – evo, imam prijedlog 30 minuta – mislim da je realnije 45 minuta, znači u 20,45. Je li cijenite da možemo ranije? [[zajednička diskusija]]