Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi zastupnici Hrvatskoga sabora. Donošenjem ovog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata stvorit će se preduvjet da se pravni okvir Republike Hrvatske u cijelosti uskladi s pravnom stečevinom Europske unije u području sigurnosti opskrbe, odnosno formiranja i čuvanja obveznih zaliha nafte i naftnih derivata, ali i ostalih pitanja koja se odnose na neometano funkcioniranje tržišta nafte i naftnih derivata. U postupku pregovora o priključenju Republike Hrvatske Europskoj uniji primjena odrednica Direktive o sigurnosti opskrbe, to je Direktiva 67 iz 2006. godine u smislu formiranja 90 dnevnih obveznih zaliha nafte i naftnih derivata od potrošnje u prethodnoj godini bila je jedno od mjerila za privremeno zatvaranje Poglavlja 15.-Energetika. Republici Hrvatskoj tada je odobreno prijelazno razdoblje za formiranje obveznih zaliha nafte i naftnih derivata do 31. srpnja 2012. godine, uz prvenstveno obrazloženje da je na području Republike potrebno izgraditi značajne skladišne kapacitete što zahtijeva vrijeme i znatna financijska sredstva. Taj datum bit će i sastavni dio ugovora o pristupanju Europskoj uniji. Stoga predložene izmjene obuhvaćaju sve podzakonske akte koji su od donošenja zakona iz 2006. godine usvojeni, uključujući i uredbu sa zakonskom snagom koja propisuje rad Hrvatske agencije za naftu i naftne derivate, skraćeno HANDA. U ovom smislu postignut je veliki napredak i sve aktivnosti se odvijaju predviđenom dinamikom. Međutim, kako je završetak izgradnje dostatnih vlastitih skladišnih kapaciteta vremenski uvjetovan već sada smo potpisali međudržavni ugovor sa Saveznom Republikom Njemačkom koji je uobičajen i rezerviran za članice Europske unije, da se obvezne rezerve jedne države članice mogu skladištiti na teritoriju druge države članice. Taj ugovor kao i ugovori koji su u pripremi omogućavaju nam da ispunimo obavezu do izgradnje vlastitih skladišnih kapaciteta. Kako bi taj uspješan trend zadržali nužno je da nastavimo daljnju harmonizaciju domaćeg zakonodavstva koji se odnosi na razvoj i sigurnost tržišta nafte. Vijeće Europe je 14. rujna 2009. godine usvojilo novu Direktivu o čuvanju obveznih zaliha nafte ili naftnih derivata, Direktiva 119 iz 2009. godine, a s ciljem približavanja pravnog okvira Europske unije pravnom okviru Međunarodne agencije za energiju i s ciljem povećanja raspoloživosti obveznih zaliha te boljeg nadzora nad zalihama. Izmjenama zakona se dakle omogućava kontinuirani prijelaz postojeće važeće direktive 67 iz 2006. na novu Direktivu 119 iz 2009. koja u biti znači da do 31. ožujka 2013. godine formiramo obvezne zalihe u količini od 90 dana prosječnog neto uvoza ili 61 dan prosječne domaće potrošnje, ovisno o tome koja je količina veća. U zakonu se regulira izrijekom i pitanje ukapljenog naftnog plina kao djelatnosti obuhvaćene ovim zakonom koji u budućnosti kao naftni derivat sukladno novoj direktivi može biti uračunat i postati dio obveznih zaliha. Zakonom će se dakle ispuniti preduvjeti nužni za izgradnju dijela planiranih skladišnih kapaciteta na državnom području Republike Hrvatske tj. pokretanja investicijskog ciklusa vrijednog oko milijardu kuna, a koji bi se trebao okončati najkasnije do polovine 2013. godine. Postupajući sukladno predloženim zakonskim odredbama povećat će se sigurnost opskrbe u cjelini jer ćemo sukladno načelu solidarnosti nakon ulaska u Europsku uniju moći računati na pomoć ostalih država članica ukoliko nam naše obvezne zalihe u nekom trenutku iz bilo kojeg razloga ne budu dovoljne. Jedan od elemenata zakona je i novi način određivanja objave i primjene najviše cijene naftnih derivata i taj novi način primjene omogućit će povećanje konkurentnosti na tržištu naftnih derivata. Naime, predviđa se i nadalje određivanjem maksimalne dopuštene cijene pojedinog naftnog derivata koji distributeri prema propisanim uvjetima neće moći prijeći, ali koja će temelj kretanja na nama najbližem tržištu Mediterana izračunati se i objavljivati za obračunsko razdoblje u okviru rada Ministarstva nadležnog za energetiku. Unutar te cijene dopustit će se slobodno formiranje cijena distributerima koji ovisno o svojoj poslovnoj politici mogu cijene različito formirati na različitim prodajnim mjestima. Elementi koji sudjeluju u formiranju cijena će kao i do sada biti razvidni za energetske subjekte i javnost, biti će definirani pravilnikom i biti će nadzirani od strane Hrvatske energetske regulatorne agencije. Također će se povećati razvidnost tržišta naftnih derivata u Republici Hrvatskoj jer će pojačanih izvještavanjem još bolje pratiti se protok roba na tržištu, stanje zaliha, a time i naplata prihoda državnog proračuna. Isto tako, u cilju sprečavanja izvanrednog poremećaja na tržištu u izmjene zakona su ugrađeni mehanizmi kojima se osigurava odgovornost energetskih subjekata uključujući i propisivanje radne obveze djelatnicima u tom sektoru u slučaju kriznih situacija. Osim obveznih zaliha koje se formiraju radi izvanrednih poremećaja opskrbe na tržištu zakonom se definiraju i operativne zalihe, kategorije obveznika čuvanja operativnih zaliha i njihova prava. Te zalihe službe za osiguranje stabilne i sigurne proizvodnje toplinske električne energije, tehnološkog procesa prerade i dorade nafte i odvijanja zračnog prometa. Zakon također otvara mogućnost racionalizacije poslovanja, smanjenje troškova i rasterećenja državnog proračuna putem formiranja jedinstvenog logističkog sustava naftnih zaliha koji bi uključivao i zalihe nafte, naftnih derivata za posebne potrebe kao što su na primjer Hrvatska vojska, Ravnateljstvo za robne zalihe. Temeljem svega navedenog u ime predlagatelja predlažemo da ovaj Zakon bude proveden po hitnom postupku, a radi usklađivanja sa direktivama Europske unije. Hvala lijepa.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a, gospodin zastupnik Dragan Kovačević. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovane dame i gospodo. Ovim Zakonom tržište naftom i naftnim derivatima nastavlja se usklađivati sa praksom i načinom funkcioniranja tržišta u Europskoj uniji. Najvažnije izmjene odnose se na način određivanja najviše dopuštene cijene naftnih derivata, operativne zalihe naftnih derivata, djelovanje u slučaju izvanrednog poremećaja u opskrbi tržišta naftom i naftnim derivatima. Uspostavlja se kvalitetniji sustav izvješćivanja, ustrojava se odnosno osniva središnje tijelo koje će biti isključivo zaduženo za nabavu i upravljanje obveznim zalihama nafte i naftnih derivata ali isto tako i ustrojavanje zaliha, odnosno izgradnja skladišnih kapaciteta za čuvanje zaliha nafte i naftnih derivata sukladno dakle onim obvezama koje smo preuzeli. Tijekom pregovora i privremenog zatvaranja poglavlja XV. – Energetika traženo je formiranje obveznih zaliha nafte i naftnih derivata kao jednog od preduvjeta za sigurnost opskrbe. Također i s obzirom da je na razini Europske unije donesena nova direktiva u rujnu 2009. godine kojom se i Europska unija usklađuje sa pravnim okvirom međunarodne agencije za energiju, a s ciljem povećanja raspoloživosti obveznih zaliha i boljeg nadzora nad zalihama. Također bilo je neophodno u ovim izmjenama i dopunama zakona implementirati i ova najnovija rješenja. U ovom trenutku Republika Hrvatska nema riješene skladišne kapacitete za količine nafte i naftnih derivata koje smo kao država dužni skladištiti kao zalihe. Datum do kojeg to treba riješiti je ožujak 2013. godine. Dakle, do 31. ožujka 2013. godine Hrvatska mora osigurati skladišne kapacitete, odnosno stvoriti jedinstveni logistički sustav koji će pokrivati i naše obveze prema direktivama, dakle ovim najnovijim izmjenama i dopunama zakona ali isto tako i skladištenje naftnih derivata za potrebe vojske i Ravnateljstva za robne zalihe. Izgradnja kapaciteta koja nam nedostaju a pri čijoj će izgradnji se i Hrvatska agencija za obvezne zalihe i JANAF pojaviti kao investitori dobro će doći i sa stajališta pokretanja investicijskog ciklusa jer je procjena da bi za ispunjavanje obveza trebalo u te skladišne kapacitete investirati oko milijardu kuna. Kompatibilnost našeg sustava omogućava da ulaskom u Europsku uniju možemo u slučaju problema sa sigurnošću opskrbe naftom i naftnim derivatima isto tako na načelu solidarnosti zemalja članica računati i na njihovu pomoć. Treba također i ovo što je državna tajnica istaknula napomenuti da Republika Hrvatska svoju obvezu u ovom trenutku servisira, odnosno ima riješeno sa ugovorima sa Saveznom Republikom Njemačkom. Druga važna stvar koja se regulira ovim izmjenama je određivanje maksimalne maloprodajne cijene naftnih derivata što je u odnosu na sadašnje zakonsko rješenje uskladba sa Europskom unijom ali i dodatni iskorak jer se određuje maksimalna cijena. Dakle, daje se okvir u kojem se distributeri i cijena distributera može kretati, a formiranje tih cijena, dakle određivanje te maksimalne cijene temelji se na dnevnim izvješćima cijene nafte i naftnih derivata na mediteranskom tržištu. Ovakvo rješenje trebalo bi doprinijeti transparentnosti tržišta naftnih derivata, ali i povećati konkurentnost na tržištu naftnih derivata. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će donošenje ovog Zakona. Hvala lijepa.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a gospodin zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo državna tajnice sa suradnicima, kolegice i kolege. Odmah na početku klub Hrvatske narodne stranke, Hrvatske stranke umirovljenika podržat će ovaj prijedlog zakona, zakona koji je sastavni dio cjelokupne harmonizacije naših zakona sa zakonodavstvom Europske unije, obveza koju smo preuzeli prilikom zatvaranja poglavlja 15. i nešto što u konačnosti i nama kao državi potrebno, nužno i kao odgovorna država moramo to imati. Tu definitivno ništa nije sporno i da sada ne ponavljam riječi koje je rekla i gospođa državna tajnica i kolega u ime kluba HDZ-a sve je tu jasno. Jasno je da temeljem ovog Zakona država ima obvezu izgraditi skladišne kapacitete. Jasno je da to u vremenu pred nama daje jednu novu mogućnost i kroz investicije, kroz razvoj gospodarstva doduše u jednom manjem segmentu i jasno je da kao odgovorna država i u tom segmentu moramo osigurati potrebne preduvjete, a da bismo mogli funkcionirati, da bi prije svega gospodarstvo moglo funkcionirati, da bi kao država mogli funkcionirati. I sigurno je da prihvaćanjem ovog zakonskog prijedloga stvaramo prostor s kojim i na taj način ulazimo u jednu veliku europsku obitelj, i temeljem ovog zakona, prihvaćanje ovih normi stvaramo prostor da u slučaju nekih značajnijih poremećaja i u tom segmentu dobijemo podršku europske obitelji. Međutim mi u klubu Hrvatske narodne stranke, Hrvatske stranke umirovljenika želimo i razjasniti neka događanja koja su vezana uz formiranje skladišnih kapaciteta, vezano uz izgradnju skladišnih kapaciteta, sigurno da je JANAF kao tvrtka zadužena za izgradnju tih prostora, sigurno da je to nešto što Ministarstvo gospodarstva kao resorno ministarstvo prati realizaciju zacrtanih ciljeva, zacrtanih obveza, jer u konačnosti i ovo o čemu danas govorimo nije od jučer. Poznato je, bar jedno 4, 5 godina minimalno da će nam to trebati i u tom smjeru su neke stvari i rađene, i radi se, evo nedavno je i otvoreno jedno izgrađeno skladište u Sisku, započeto novo, planira se na nekim drugim lokacijama. Nismo iskoristili priliku u vremenu kad smo mogli LNG terminal na Krku. Jest da te investicije nema ni u investicijama, programu gospodarskog oporavka, to su one koje bi trebale biti napravljene ili izgrađene odmah, znači pripremljenost nam je tu gotovo nikakva, ali jednu stvar je ili nešto je odradio JANAF prije kratkog vremena, a to jest kupnja skladišta u Diokiju, od. … [[Upadica se ne razumije.]] Diokija. I tu postoje raznorazne informacije na koje bi hrvatska javnost trebala imati točnu informaciju, jer činjenica da je JANAF od Diokije, koliko to ima utjecaja ili nema utjecaja, ali ta transakcija je napravljena neposredno prije nego što je svoju premijersku dužnost napustio bivši premijer koji sad zbog moguće korupcije sjedi u austrijskom zatvoru, pri čemu je napravio ogromnu sramotu svima nama, da je ta transakcija napravljena u to vrijeme, fakti su da je i činjenica koju treba doduše potvrditi i na to tražimo mi u klubu Hrvatske narodne stranke, Hrvatske stranke umirovljenika tražimo informaciju da je to skladište kupljeno za 18 milijuna eura, da je s tim skladištem praktički vlasnik Diokija naplatio ukupnu svoju investiciju u Dioki i još zaradio. A isto tako je činjenica da ili informacija, bolje rečeno informacija da je nekoliko godina prije te transakcije INA kao zainteresirani kupac bila spremna za to skladište platiti svega 5 do 6 milijuna eura. Drugim riječima, JANAF je od Diokije kupio to skladište za iznos tri puta veći nego je bila spremna INA, i tu nešto sasvim sigurno ne valja. Ili bivša uprava INA-e neodgovorno radila svoj posao, pa jednu dobru investiciju, dobru priliku, dobru mogućnost, potrebnu infrastrukturu u ovom energetskom sektoru, kad govorimo o nafti, neodgovorno se ponijela, ili ako se INA odgovorno ponijela neodgovorno, teško je pojasniti zašto je JANAF kupio od INA-e tu čitavu priču za tri puta veću cijenu. Činjenica da to skladište svega 5 kilometara od središta Zagreba, činjenica da to skladište se nalazi unutar prostora tehnološkog procesa koji po samoj svojoj naravi … [[Ne razumije se.]] karaktera, prema tome i to je i razrješenje te informacije je nužno i potrebno zbog sigurnosti čitavog tog dijela grada Zagreba, razjašnjenje te informacije je potrebno i nužno zbog razjašnjenja isplativosti te investicije. Ali također, kao što je poznato, da je Dioki prije prodaje tog skladišta uspio, kako i na koji način ali očito vješto, taj prostor pretvoriti iz industrijskog građevinskog područja u građevinsko područje. Da li JANAF planira na tom prostoru graditi trgovački centar, pa je to bio motiv platiti tri puta veću cijenu? Također hrvatski porezni obveznici kroz cijenu nafte plaća i određenu naknadu koja ide agenciji. Agencija je ušla u vlasničku strukturu JANAF-a, preko 25%, što je logično, i što je dobro i što je nužno. Međutim da li je točna informacija da agencija neposredno prije nego je ušla u vlasničku strukturu, a kao odgovorna za čitavo to područje, prilikom pregovora JANAF-a i Diokije, na jedan vrlo jasan svoj, iskazala jedan vrlo jasan svoj stav, a to je da je ta investicija za taj iznos loša za JANAF. Da ta investicija u to skladište nije u kontekstu izgradnje ukupnih skladišnih kapaciteta, koji su potrebni jer već tada su znali da ćemo prihvatiti obvezu temeljem odluke Vijeća Europe, pa europske direktive, već tada se znalo da ćemo morati preuzeti tu obvezu. Međutim unatoč tome JANAF je sklopio taj kupoprodajni ugovor, platio 18 milijuna eura Diokiju, gospodinu Ježiću, i unatoč svemu tome mi danas imamo jednu vrlo nerazjašnjenu situaciju, je li to točno ili nije to točno. Da li je to dio ukupne gospodarske politike? Da li je to dio gospodarske politike koja je bila prisutna i koja je sad procesuirana, zbog koje svi mi kao građani svakodnevno imamo osjećaj srama? Ili je to dobar gospodarski potez, kao što to tvrdi predsjednik nadzornog odbora JANAF-a, ministar Jandroković? Da li je to točno? Prema tome, mislim da bi bilo jako važno i da je potrebno, nužno i da bi bio minimum pristojnosti da se razjasni ukupna ta situacija. I zbog integriteta i odgovornosti i stava uprave JANAF-a, a također i zbog predsjednika Nadzornog odbora JANAF-a. Jer predsjednik Nadzornog odbora JANAF-a je ministar vanjskih poslova Vlade RH. Mislim da zbog tih ljudi je neodgovorno ne imati tu informaciju. Pa zato smatram, a uvažavajući novonastalu praksu od prije 3 dana kada je predsjednik kluba HDZ-a postavio pitanje ministru gospodarstva, a i ovo područje je pod ingerencijom ministra gospodarstva, o mogućim nepravilnostima jednog čelnika oporbene stranke gospodina Čačića. Pa je ministar gospodarstva podržao zabrinutost nečega što se ponavlja ciklički u predizborno vrijeme, svako malo se izvlači. Pa je onda pitao ministra policije da li će, ili savjetovao ministru policije da pokrene tu akciju. Pa je ministar okrenuo da pokrenut ćemo. Da nije bilo tog pitanja ministar policije ne bi pokrenuo to pitanje. Jer i načelnik Službe za borbu protiv kriminala je vrlo jasno rekao protiv gospodina Čačića ne vodi se nikakav istražni postupak. Temeljem informacija koje smo čuli mi ćemo pokrenuti potrebne izvide. Pa temeljem ovoga primjera zbog dosljednosti i našeg iskrenog zajedničkog stava borba protiv kriminala, iskrenog ponavljam i zajedničkog stava borbe protiv kriminala ja ovom prilikom sa saborske govornice u kontekstu ove točke postavljam također pitanje ministru gospodarstva da li ove informacije oko transakcije JANAF – DIOKI ili JANAF – gospodin Ježić da li su one točne ili je laž? Zbog hrvatske javnosti, zbog svih nas i zbog dokaza da stvarno u borbi protiv korupcije imamo vrlo jasan stav. Pa evo opet prilike i ministru gospodarstva da svojim autoritetom, svojim utjecajem, svojim stavom na isti način sa ministrom policije razjasni i ovaj slučaj. Ponavljam, zbog hrvatske javnosti, zbog poreznih obveznika jer svatko od vas, svatko od nas, svatko od građana prilikom kupnje, prilikom plaćanja goriva na benzinskoj kupnji plaća i dio naknade koji ide kao podrška čitavom ovom sustavu. Pa evo prilike da dokažemo da stvarno imamo iskrene namjere, a ne predizbornu kampanju. Hvala lijepo.
Za postavljanje pitanja ministrima postoji institut ono kad otvorimo sjednicu, a može se i pismenim putem zatražiti da ministri odgovore na pojedina pitanja izvan saborske govornice, može se dakle uvijek postaviti pitanje tako da to ne treba ovdje otvarat o tome posebnu raspravu. Imamo jedan ispravak netočnog, dva. Gospodin Andrija Hebrang, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega je rekao 2 netočnosti, odnosno neistine pa ih ispravljam. Prvo, da je ministar gospodarstva podržao zabrinutost zastupnika koji je pitao o Čačićevom kriminalu. Nije podržao, kolega, nego je pročitao izvješće Državne revizije koje potvrđuje da se radilo o kriminalu. Dakle, nije podržao nego pročitao izvješće Državne revizije. I drugo, kaže da je ministar policije rekao da će pokrenuti istragu na temelju tog pitanja. Ne, nego na temelju knjige koja je izašla prije mjesec dana, autor je jedan varaždinski novinar, u kojoj se detaljno i argumentirano čak sa fotokopijama iznose, u toj knjizi dakle, kriminali u pretvorbi Čačićevog "Coninga". Radi se dakle o meritornim i svima dostupnim izvorima.
Hvala. Ispravak, gospodin Krunoslav Markovinović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče kolega Koračević govori da je JANAF ono ili DIOKI, ne znam, da su uspjeli prenamijeniti prostor za trgovački centar i slično. Dakle, znamo prenamjenu prostora tko radi – jedinica lokalne samouprave, odnosno u ovom slučaju to je Grad Zagreb. Prema tome, to je jedino on mogao. A ja se ne čudim da je kolega dobro upoznat s takovim stvarima jer je jedan ugledan HNS-ovac dobivši zemljište za izgradnju jedne humanitarne ustanove uspio prodati to zemljište po 10 puta većoj cijeni jednom trgovačkom lancu. Prema tome, kolega je dobro upoznat na koji način se to radi. Hvala.
Kad bi mi sad utvrđivali tko je dobro ili loše nešto upoznat, ali dobro mislim da u sklopu ovoga pitanja. Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je gospodin Gordan Maras. Nema ga, gubi pravo rasprave. Gospođa Tanja Vrbat, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici i predstavnici ministarstva. Ovim prijedlogom izmjena i dopuna Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata koji u proceduru ulazi kao europski zakon unosimo određena usklađenja našeg zakonodavstva sa pravnom stečevinom EU, ali i neke novine za koje mislim da to nisu. Što se tiče pravne stečevine usklađujemo je sa direktivama u području sigurnosti i opskrbe naftom i njenim derivatima. Usklađujemo ovaj zakon sa našom obvezom osiguranja zaliha nafte i naftnih derivata što svaka ozbiljna država kojoj je stalo do redovite opskrbe svoje industrije i građana mora imati isto kao što mora imati takav plan i za plin. Za obje stvari Hrvatska već sada kompenzira svoj nedostatak skladišnog prostora bilateralnim ugovorima sa nekim drugim zemljama prvenstveno iz regije. Ako do 31. srpnja 2012. godine ne riješimo skladišne kapacitete za određene zalihe nafte ugovorom kako smo čuli sa Republikom Njemačkom već danas kompenziramo nedostatke naših kapaciteta, a ubuduće ćemo slične ugovore kako je najavljeno potpisati sa Mađarskom i Italijom. Najavljena je gradnja četriju novih skladišnih prostora, 2 na zagrebačkom Žitnjaku i u Sisku za robne i komercijalne zalihe. Radi se o projektima iz najavljenog investicijskog ciklusa vrijednog oko navodno milijardu kuna koji bi trebao okončati se najkasnije do polovine 2013. godine. Nadam se da će ovaj projekt Vlada početi realizirati i da se on neće za 6 mjeseci ponovno najavljivati kao nešto bombastično novo, nego da će se u tom vremenu nešto ozbiljnije i poraditi. Zakon predviđa da Vlada Republike Hrvatske na prijedlog ministarstva donosi plan intervencije u slučaju izvanrednog poremećaja opskrbe tržišta nafte. Isto tako plan intervencije propisuje postupke i kriterije za utvrđivanje izvanrednog poremećaja opskrbe nadležnosti i odgovornosti u slučaju poremećaja opskrbe, te postupke za normalizaciju opskrbe tržišta Republike Hrvatske. Plan intervencije propisuje i postupanje u slučaju donošenja međunarodne odluke o puštanju izvanrednih obveznih zaliha nafte i naftnih derivata na tržište. Hrvatska će prema izmjenama obvezne zalihe nafte i njenih derivata u količini od 90 dana prosječne domaće potrošnje formirati do 31. srpnja 2012. godine. Planira se stručno tijelo koje će izračunati tu razinu potrebnih zaliha koje će nadzirati i upravljati istima i biti u suradnji s odgovarajućim tijelima Europske komisije. Svakako takve izvanredne situacije treba regulirati tu se svi slažemo, ali nadam se da ako dođe do takve izvanredne situacije da ćemo u tim zalihama stvarno naći naftu i naftne derivate, da oni neće nestati kao što je znalo nestati žito ili drugi proizvodi iz robnih zaliha. NO, to kako sam ja shvatila ovaj Prijedlog izmjena završavamo s usklađenjem i uvodimo kako vidim neke stvari koje se ne nalaze u tablici usklađenja, bar u ovom prijedlogu zakona, možda se on usklađuje sa nekim drugim koje ste zaboravili navesti, primjerice liberalizacijom tržišta ili nekim drugim propisima Vijeća Europe, međutim, ja nisam vidjela u tablici usklađenja, što to usklađujemo a to se tiče cijena goriva. Sada pitam, tu su nam predstavnici ministarstva pa vas molim da nam objasnite ovaj dio oko formiranja cijena. Prema izmjenama cijena na benzinskim postajama, utvrđivati će Vlada, neće biti najavljivane iz INA-e i iz drugih kompanija, nego će Vlada odrediti raspon cijena, a kompanije će same određivati i cijenu derivata, međutim, ako sam dobro shvatila ta cijena će se moći mijenjati svakoga dana, tako je bilo nekih najava u medijima, pa vas molim da objasnite taj dio jer stvara dodatnu i nepotrebnu neizvjesnost na tržištu. Cijene se korigiraju svakih 15 dana, na temelju pravilnika o utvrđivanju cijena derivatima, a najviše dopušteno maksimalno tjedno povećanje ili smanjenje cijena je od 3%. Korekcija prema pravilniku ponajviše ovisi o kretanju cijena derivata na sredozemnom tržištu, i kao što znamo kretanju tečaja dolara prema kuni. Jer nema danas građanina u ovoj zemlji koji ne strepi od daljnjeg povećanja cijena goriva i pitamo se, ja među ostalima zašto nam je danas gorivo dvostruko skuplje od vremena kada je cijena barela 2008. godine dostizala vrtoglavih 150 dolara. Jer u usporedbi s razdobljem prije dvije godine, sada su globalne zalihe relativno solidne, i opet ima navodno dovoljno rezervnih kapaciteta. Znači, pitam vas ponovno da li će se ovim Izmjenama moći mijenjati naftni derivati i njihove cijene svakog dana ili ne? Naime, kako su mi rekli neki prijevoznici, pružatelji usluga prijevoza, oni se javljaju na natječaj koji objavljuje INA kao naftna kompanija i oni se u natječajnoj dokumentaciji moraju obavezati da će dvije ili više godina držati istu cijenu usluge, a cijena nafte ne znamo kakva će biti sutra, a kamoli kolika će biti za dvije godine. Smatram da to nikako nije u redu, i da ti pružatelji usluga prijevoza ne mogu ulaziti svjesno u gubitak. Već danas cijene goriva dostižu gotovo magičnu granicu od 10 kuna po litri, no sjećamo se nije bilo tako davno, kada je ova Vlada držala cijenu goriva ispod psiholoških 8 kuna po litri i zaklinjala se da će cijena biti ispod 8 kuna, sada se možemo smijati prisjećajući se tih vremena. Još mislim da bi trebalo malo podrobnije u zakonu regulirati i taksativno navesti, znam da se ne mogu predvidjeti sve situacije ali malo podrobnije navesti što bi to bila izvanredna situacija, da li Vlada može blokirati cijenu goriva na 90 dana koje se poklapaju sa tri mjeseca za koje bi bilo zgodno blokirati cijenu goriva pred izbore. Hvala.
Hvala. Replika gospodin Krunoslav Markovinović.
Pa evo drago mi je da je kolegica zabrinuta za prijevoznike koji voze naftne derivate iz INA-e, ali treba ih malo upoznati zbog čeg su ti prijevoznici uopće dobili posao. Naime, INA je imala vrlo jaki dio svoje firme INA Transporti kojeg je zbog interesa Vlade tamo negdje 2002. ili 2001. godine ukinuta, gdje su predsjednik uprave Dragičević i predsjednik nadzornog odbora Linić ukinuli INA Transporte, napravili ogromnu štetu INA-i i uveli firme svojih prijatelja koji su bar tih sljedećih godina prevozili naftne derivate. Prema tome, INA je i dan danas mogla vrlo uredno prevoziti dobar dio sama, ali vi više na cestama ne možete vidjeti neku cisternu na kojoj piše INA, jer je to zapravo sustavno uništeno radi koristi vlastitih prijatelja. Hvala.
Odgovor, gospođa Tanja Vrbat. Izvolite.
Poštovani kolega Markovinović, mene apsolutno ne zanima tko je to promijenio, ja čujem probleme prijevoznika i ne radi se samo o prijevozu nafte, nego o prijevozu radnika INA-e i neke druge stvari. Prema tome, ako to nije bilo dobro imali ste vremena dva mandata to izmijeniti.
Hvala. Idemo dalje, na redu je uvažena zastupnika MIrela HOly. Izvolite.
Pa hvala vam gospodine predsjedniče. Pa ja bih htjela ustvari našim kolegama i kolegicama iz Vlade postaviti nekoliko pitanje, s obzirom na to da nisam dovoljno stručna za ovo područje ali mi se čini da neke stvari nisu dovoljno razjašnjene niti u obrazloženju niti u ovom uvodnom dijelu Zakona. Naime, vi ste u samom ovom uvodnom dijelu rekli da provedba ovog zakona neće koštati ništa Republiku Hrvatsku, odnosno da neće biti potrebno osigurati dodatna sredstva u Državnom proračunu Republike Hrvatske a planira se prema onome što je tu navedeno u uvodnom dijelu Zakona da se do 31. srpnja 2012. godine trebaju u Republici Hrvatskoj izgraditi skladišni kapaciteti za naftu i naftne derivate, i koliko sam uspjela shvatiti iz svega toga to sve bi trebalo koštati nekakvih milijardu kuna. E sada se postavlja pitanje na koji način se planira izgraditi te skladišne kapacitete, odnosno tko će ih graditi. Da li će u tim poslovima sudjelovati država i putem državnih tvrtki na neki način, da li se tu planira da INA gradi te skladišne kapacitete mislim da to nije dovoljno jasno definirano. A osim toga ja se ne sjećam da je u Energetskoj strategiji koju smo usvojili 2009. godine bilo riječi uopće o ovim skladišnim kapacitetima za naftu i naftne derivate. Ja se sjećam da je bilo riječi o skladišnim kapacitetima za plin, međutim ovoga se doista ne sjećam. S obzirom da se milijarda kuna nije mali novac i da se radi doista o iznimno velikim sredstvima, ja bih vas molila da nam objasnite na koji način se doista planiraju realizirati ovi projekti. Koliko sam uspjela shvatiti ta nekakva 4 skladišna kapaciteta, kojim novcima i da li imate već nekakav hodogram na temelju kojeg biste nam mogli malo detaljnije obrazložiti gdje će se, kada, u kojem roku, s kojim novcima, izgraditi ti skladišni kapaciteti, jer ja smilim da saborski zastupnici i zastupnice prilikom odlučivanja o ovakvim prijedlozima zakona moraju imati i te informacije. Ja se ispričavam ukoliko ja u ovom tekstu koji ste nam vi predali nisam uspjela iščitati te informacije, ali doista ne vidim niti u Energetskoj strategiji koju smo usvojili niti iz ovog prijedloga zakona na koji način će to biti realizirano. Inače smatram da je dobro da se grade ovakvi skladišni kapaciteti za naftu i naftne derivate jer se time zasigurno osigurava sigurnost dobave ovih iznimno važnih energenata za RH i u tom smislu ću podržati ovaj prijedlog zakona.
Hvala. Gospođa zastupnica Vesna Buterin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, državna tajnice sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Dakle, važno je na početku reći da postojećim Zakonom o tržištu nafte i naftnih derivata uređeno je obavljanje svih djelatnosti koje su vezane za naftu i naftne derivate. Isto tako postojeći zakon je usklađen sa pravnim aktima Vijeća EU, također u području sigurnosti opskrbe tržišta naftom i naftnim derivatima. Zakon je u cijelosti usklađen i sa Direktivom Vijeća 2006/67 kojom je uređeno pitanje čuvanja obveznih zaliha nafte, a koje je doneseno nakon proglašenja zakona. Treba reći da je i u samom postupku pregovora o priključenju RH EU sigurnost opskrbe u smislu obveznih formiranja zaliha nafte i naftnih derivata bilo i jedno od ključnih pitanja za privremeno zatvaranje poglavlja 15 – Energetika. RH je odobreno prijelazno razdoblje za formiranje obveznih zaliha do 31. srpnja 2012. godine i to prvenstveno zato što RH mora izgraditi značajna skladišne kapacitete što naravno za sobom povlači i određeno vrijeme, ali isto tako i znatna financijska sredstva koje je potrebno uložiti u tu investiciju. U međuvremenu potrebno je reći i to da je Vijeće usvojilo novu direktivu o čuvanju obveznih zaliha nafte i naftnih derivata, a sve sa ciljem približavanja pravnog okvira EU pravnom okviru Međunarodne agencije za energiju i sa ciljem povećanja raspoloživosti obveznih zaliha, te boljeg nadzora nad samim zalihama. Novom direktivom značajno je izmijenjena i obveza formiranja obveznih zaliha i u smislu količine obveze ali i u smislu određivanja obveze. Isto tako ovom novom direktivom predviđa se osnivanje središnjeg tijela unutar svake države članice, a to bi tijelo bilo zaduženo isključivo za nabavu i upravljanju obveznih zalihama nafte i naftnih derivata. Dakle, donošenjem ovog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata prije svega stvorit će se preduvjet da se pravni okvir RH u potpunosti uskladi s pravnom stečevinom EU i to u području sigurnosti opskrbe, tj. formiranja i čuvanja obveznih zaliha koje će biti na snazi do 31. prosinca 2012. godine. Isto tako stvorit će se i preduvjeti i za ispunjenje obveze formiranja obveznih zaliha nafte i naftnih derivata u količini od 90 dana prosječne domaće potrošnje do 31. siječnja 2012. godine, a isto tako ispunit će se i nužan preduvjet da do 31. ožujka 2013. formiramo obvezne zalihe nafte i naftnih derivata u količini od 90 dana prosječnog neto uvoza ili 61 dan prosječne domaće potrošnje ovisno o tome koja je količina od ove dvije spomenute veća. Isto tako ispunit će se i preduvjeti koji su nužni za izgradnju dijela planiranih skladišnih kapaciteta tj. pokretanja investicijskog ciklusa koji će biti vrijedan od otprilike milijardu kuna, a on bi se trebao okončati do 2013. godine. Važno je naglasiti da će se ovim izmjenama i dopunama zakona povećati i sigurnost opskrbe u cjelini, povećat će se transparentnost tržišta nafte i naftnih derivata, isto tako povećat će se konkurentnost na tržištu naftnih derivata upravo promjenom načina određivanja, objave i primjene najviše cijene naftnih derivata, a stvorit će se i mogućnost da se s ciljem racionalizacije poslovanja, smanjenja troškova i rasterećenja državnog proračuna formira jedinstveni logistički sustav naftnih zaliha koji bi uključivao i zalihe nafte i naftnih derivata za sve posebne potrebe. Osobno mislim da se radi o jednom vrlo kvalitetnom prijedlogu zakonskih izmjena i dopuna i naravno podržat ću ove izmjene i dopune Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani predstavnici Vlade. Ako se samo malo prisjetimo '80.-ih godina, ako se prisjetimo bonova za gorivo koji su se dijelili mjesečno u iznosu 20 litara, ali po automobilu ne po građaninu. Ako su samo povlašteni tada mogli dobivati 30l po automobilu, ako se prisjetimo da su vlasnici vozila s registarskim pločicama koji završavaju parnim brojem mogli voziti utorkom, četvrtkom i subotom, a neparni ponedjeljkom, srijedom i petkom, ako se prisjetimo s koliko poteškoća i dovitljivosti je trebalo da se bolesno dijete kad se prehladi odveze u bolnicu. Koliko je trebalo kalkulacije hoće li nestati benzina kad odete na put jer kako ćete ga utočiti ako vam je 20 litara ponestalo. Ako se samo malo s nelagodom prisjetimo koliko su morali računati oni kako tih 30 ili 20 litara rasporediti u mjesec dana i kad će mu trebati tko će to unaprijed znati, onda bi barem nama, onima koji pamtimo ta vremena trebalo biti jasno zašto ovaj zakon je potreban i koliko ga trebamo prihvatiti i podržati. Cijelo čovječanstvo i njegova sudbina ponajviše ovisi o čovjekovu ponašanju, o njegovu odnosu prema prirodi, o njegovu odnosu prema čovjeku, ali i odnosu prema gospodarskoj aktivnosti. A gospodarska aktivnost ovisi trajno i o tehnologiji i o čovjeku i o njegovom ponašanju i o kapitalu, ali u posljednjim modernim vremenima ponajviše o nafti i o naftnim derivatima. O nafti izravno ili neizravno ovisi cijeli svijet, o nafti ovisi gospodarska aktivnost, o nafti ovisi znanost, o nafti ovisi u konačnici i svaki pojedinac kao čovjek, o nafti ovisi bojim se danas i sudbina svakog čovjeka. I tako dok je čovjek postao ovisan o nafti, a naftna industrija i vlasnici naftne industrije postali su najbogatiji sloj u cijelom društvenom sustavu. Rijetko gdje i upravo zbog toga što i ovisi najviše čovjek o nafti i naftnim industrijama rijetko gdje se toliko špekulira i manipulira tržištem kao što je to naftno tržište. Jer cijena u tržišnim uvjetima u tržišnom gospodarstvu isključivo ovisi o ponudi i potražnji. Kako objasniti da od ponude i potražnje cijena varira samo nekoliko dana ili nekoliko mjeseci, od 45 dolara po barelu do 150 dolara po barelu. To nije posljedica tržišne utakmice, to nije posljedica tržišnih uvjeta ni tržišnog gospodarenja, to je posljedica špekulacija i manipulacije. I tako smo došli u situaciju kad se prehladi naftna industrija kihne cijeli svijet, kad naftnoj industriji zatreba novaca plati cijeli svijet, kad naftna industrija želi malo više profiti plati svaki čovjek na ovom svijetu. Moramo upozoriti na takve pojave nepoželjne. A sve što se događalo i loše događalo u naftnoj industriji u Hrvatskoj platila je tako i cijela Hrvatska. INA je godinama svoje neracionalnost i svoje neracionalno ponašanje i posljedice takve neracionalnosti prelijevala na ostatak Hrvatske i Hrvatska je dobro platila ceh neracionalnog ponašanja. A za sve ono što se dogodilo u INA-i pravomoćno je osuđen samo jedan koji je u međuvremenu dok je trajao sudski postupak umro. Zato podržavam ovaj zakon jer on jamči i sigurnost opskrbe tako da ne bismo nikada dolazili u one neugodne situacije, ali i ograničava maksimalnu cijenu da ne bi se previše manipuliralo i previše zlouporabilo položaj koji zlorabi naftna industrija. Krajnje je vrijeme da prestane poslovna politika u hrvatskoj naftnoj industriji-kupi što skuplje, a i prodaj što skuplje, jer može se kupiti jeftinije i prodati jeftinije, a kupiti jeftinije se može ako se izbjegavaju posrednici, a ima ih na desetke, a ti posrednici bolje žive nego naftna industrija u Hrvatskoj. I ako se nabavlja roba izravno na svjetskom tržištu, od izravnih dobavljača onda se mogu smanjiti i troškovi i mogu se smanjiti troškovi u INA-i, ali ne na način kako isključivo oni to rade, otpuštanjem zaposlenika. Ne, tako se ne smanjuju troškovi, tako se samo smanjuje trošak na plaće zaposlenika, ali troškovi poslovanja se mogu smanjiti. I nema razloga da ovolika cijena nafte bude u Hrvatskoj kao što je danas jer ni to nije rezultat tržišnih odnosa. Zato ovaj zakon podržavam jer će on ograničiti maksimalnu cijenu, a i jamčiti sigurnost jer ne smijemo dopustiti da cijeli sustav stane zato što nema nafte ili zato što je nemoguće koristiti naftu zbog njene skupoće jer previše utječe na sve ostalo, jer smo rekli da i čovjek i gospodarstvo su postali ovisnici o nafti. Podržavam ovaj zakon zbog svega izrečenog. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo repliku, gospođa Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Kazali ste kolega da kad u svezi poskupljenja odnosno cijena nafte na svjetskom tržištu pa ste tako slikovito rekli kihne dakle svjetsko tržište, da kihne cijeli svijet. Međutim, kod nas je situacija puno opasnija. Kod nas u Hrvatskoj ne kihne naše tržište nego dobije upalu pluća. Naime, kako objasniti situaciju kad na svjetskom tržištu cijena nafte poraste kod nas cijena nafte i naftnih derivata drastično se poveća. A kad ta ista cijena drastično se smanji kod nas eventualno smanji se cijena nafte i benzina eventualno za koju lipicu. Kakvo je to onda kod nas tržište kada za vrijeme koalicijske vlasti upravo u skladu nešto su se korigirale cijene nafte i naftnih derivata sa poskupljenjem nafte na svjetskom tržištu, to su bili oni čuveni Hebrangovi plakati s Pinokiom, s nosom od Pinokia i ja vas sada pitam bi li danas nos od Pinokia bio do Tokia.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Kolegice Antičević, kazali ste kad kihne naftna industrija. Nafta industrija ne kihne, ona se, ja sam rekao kad se prehladi onda kihne cijeli svijet. Ali nije se dogodilo da je kihnula niti se čak ni prehladila. A u Hrvatskoj, u Hrvatskoj ste kazali da je naftna industrija dobila upalu pluća. Ne, naftna industrija kad se prahladi i u Hrvatskoj upalu pluća će dobiti svi građani Republike Hrvatske. Toga se ja bojim. I upućujem da naftna industrija u Hrvatskoj bude racionalnija da se ne bi prehladila i da ne povećava cijene kao što ste kazali kad na svjetskom tržištu padne cijena 20% i INA smanji cijene 1% ili 0,5%, a kad se na svjetskom tržištu cijena po barelu sa 145 dolara smanji na 90 INA stvara zalihe po cijeni od 145 dolara za dvije godine. Tako se ne vodi poduzeće. Ali mogu kad to sve prevaljuju na građane Republike Hrvatske. A naftna industrija isključivo drži visoke cijene jer taj profit iskorištava i upotrebljava za kupnju drugih kompanija. I tu je ključni problem i za otplatu svojih dionica koje u međuvremenu stječu po svjetskim tržištima. Hvala lijepa.
Hvala. Replika gospodin Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine Marić, ova vaša replika mi se više dopada nego onaj slikoviti esej koji ste iznijeli u svezi nafte, naftne industrije u svijetu. Naime, točno je da postoji ovisnost, dakle cijelog svijeta u naftnoj industriji u proizvodnji nafte i o tome se već govori 50 godina da će uskoro iscrpit se izvori nafte itd. To mi znamo već svi skupa i imamo godina što kažete i vi i ja pamtimo one bonove par nepar itd. već 30 godina. Ali ova Hrvatska država postoji već 20 godina i mi to saznanje koje smo mi imali i onda, a imamo ga i danas hvala Bogu i pameti nismo ništa učinili. A osim toga kada govorimo o pričuvama nafte i skladištenju nafte pa moramo znati i to da Hrvatska ima oko 40% vlastitih izvora odnosno dobave nafte iz vlastitih izvora i to se moglo koristiti također u strategiji i u primjeni ovoga evo o čemu danas govorimo ovdje. Hvala lijepo.
Izvolite. Gospodin Marić.
Hvala lijepa. Kolega Grubišiću, pa cijeli svijet špekulira ima li nafte dovoljno ili nema već desetljećima. Ali kako to da se dogodi da prije 5 godina nestašica nema je nikako, pa nakon samo mjesec dana ima je koliko god hoćete. Očito se špekulira sa tim podacima i u to se na žalost uključila i znanost, na žalost i pokriva sve to. Jer ima i od toga mnogi imaju koristi. I mnogi imaju koristi da se prikriva prava istina, a prikriva se prava istina i o poslovanju INA-e u proteklih 20 godina. Prije godinu i pol dana sam rekao da je došlo krajnje vrijeme da se zahvalimo svima onima koji su upravljali, članovima uprave koji su upravljali u ime Republike Hrvatske u INA-i. Ja se, još nisu ali ja se nadam da će biti vrlo brzo razriješeni te dužnosti. Ali upravljanje svake tvrtke tako i INA-e ponajviše ovisi o upravi, a tko nam je sve upravljao nije ni čudo kako nam je izgledala ta INA. Ali imali su oni i svoje političke pokrovitelje od najviših vrhova, pa i nižih razina i tu je problem glavni. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa Marijana Petir, također replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Mariću vi ste u svom izlaganju istaknuli da se naša naftna industrija neracionalno ponašala u mnogim svojim postupcima. Ja se slažem s vama. Vidljivo je da su se oni ponašali kao pijani milijarderi, da su oni kratkoročno razmišljali a ne dugoročno što pokazuje samo primjer grada Siska gdje su do nedavno građani grada Siska morali disati na škrge jer smo imali takve uprave naše naftne industrije koja nije marila ni za svoje zaposlenike niti za svoje građane pa nije ni ulagala u modernizaciju. Tek pritiscima i mog saborskog Odbora za zaštitu okoliša i nas kao saborskih zastupnika pokrenuo se proces modernizacije INA-e Rafinerije u Sisku. Vidjet ćemo da li prekasno i da li će biti završen na vrijeme. Do sad je uloženo 118 milijuna eura. Predviđa se sveukupno 450 milijuna eura. I mi ovih dana očekujemo izvješće kojom dinamikom se to sve skupa odvija. No, sasvim je sigurno da gledajući i našu naftnu industriju ali i gledajući naftnu industriju ne samo u okruženju nego i šire da je riječ o biznisu gdje je prisutna bahatost, gdje je prisutna neosjetljivost a to nam svjedoče evo i zadnji primjeri poslovanja Rafinerije u Bosanskom Brodu, gdje evo i uz podršku predsjednika Hrvatskog sabora mi već mjesecima tražimo sastanak sa parlamentarcima iz Bosne i Hercegovine kako bi prevenirali to stanje, gdje neodgovornim poslovanjem Rafinerije u Bosanskom Brodu koja je evo i jutros imala eksploziju, a nisu obavijestili naše vlasti i nas kao susjede se događa da su građani Slavonskog Broda često izloženi nepotrebnim štetnim emisijama različitih plinova. I naravno da i ovu priliku koristim da sve one odgovorne pozovem na suradnju i da pokušamo taj problem riješiti na dobrobit i građana Slavonskog Broda, naravno i Bosanskog Broda i cijele naše regije. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor gospodin Marić.
Hvala lijepa kolegice Petir. Govorite o neracionalnosti. Pa i rezultata nekih neracionalnosti su neki koji su sudjelovali u posredovanju pri nabavke nafte INA-i su danas većinski vlasnici i hotela i poduzeća u Hrvatskoj. I to govori o kakvoj neracionalnosti se radilo. Samo nek' se provjeri po kojoj cijeni je INA rasprodavala svoju imovinu. Po kojoj cijeni je prodavala stanove u svom vlasništvu, a po kojoj cijeni je kupovala benzinske crpke od privatnika po nekim selima onda ćemo vidjeti i onda ćemo znati zbog čega je stanje takvo kakvo je bilo. Hvala lijepo.
Hvala. Malo optimizma u ovo sve bi trebalo gledati budućnost energetike i nafte. Jer dobili smo bar mi u Hrvatskoj jednu ohrabrujuću vijest da je u Osijeku se počelo voziti aute na vodu, tako da malo ipak to gledamo sa nekim optimizmom u budućnosti. Imamo još jednu raspravu. Gospodin Boro Grubišić. Izvolite. Nije klub. Klub je prošao nego pojedinačno. Dobro, nije važno. Može i tako ako je baš. Može, može. Nemojmo da nam to u navike dođe. Ali kad je već tu čovjek. Jel'?
Morao bih prvo repliku gospodine predsjedniče na ovo vaše auto na vodu, na perpetum mobile. Ali dobro, daj Bože da bude auto na vodu, pa da onda ne moramo upotrebljavati ni ovaj materijal za raspravu o nafti i naftnim derivatima. Bilo bi puno ekološkije kada bismo mogli imati auto na vodu. Ali da ne gubimo vrijeme. Naime, gospođa Petir je započela upravo ono što je zapravo mene ponukalo da govorim o ovoj materiji za koju nisam stručnjak priznajem. Međutim u Slavonskom Brodu je osnovana građevinska inicijativa za čisti zrak, Slavonski Brod je zaista po kvaliteti zraka ugroženi grad, šesti po veličini u Hrvatskoj, i nadalje se građanima čini da i Vlada Republike Hrvatske i sve institucije Republike Hrvatske malo čine da bi se zapriječilo onečišćenje zraka u Slavonskom Brodu, prouzročeno radom rafinerije nafte u Bosanskom Brodu, čiji je vlasnik ruskoga podrijetla da kažem, a snabdijeva je i naftom iz JANAF-ovog naftovoda, dakle preko Republike Hrvatske. E sada, pošto je u ovom materijalu dakle uređeno obavljanje sljedećih djelatnosti, dakle proizvodnja naftnih derivata, transport nafte naftovodima, upravo ono o čemu sam rekao, dakle radi se konkretno i o JANAF-u, zatim transport naftnih derivata produktovodima, trgovina na veliko naftnim derivatima, trgovina na malo, skladištenje nafte i naftnih derivata i trgovanje, posredovanje i zastupanje na tržištu nafte i naftnih derivata. U tu svrhu se kani izgraditi značajne skladišne kapacitete, što zahtjeva vrijeme i znatna financijska sredstva. Ta su financijska sredstva predviđena u visini od milijardu kuna. Mene gospodo interesira iz ministarstva, iz Vlade, u kojoj se fazi nalazi, da li postoje projekti za izgradnju, ili su oni već u fazi izgradnje, ti kapaciteti. Nadalje, da li su za te kapacitete izrađene i da li postoje, jasno da mora postojati studija o utjecaja na okoliš. Tko je investitor za te kapacitete, za skladištenje nafte? I gdje se oni nalaze? Hrvatskoj javnosti to nije poznato. To nije nikakva vojna tajna, što bi se reklo, to nije strogo povjerljivo, to hrvatski građani moraju znati. Da bi to znali, evo postoji i jedna vijest, doduše neprovjerena do kraja, ali moram reći da se unatoč postojanju i radu rafinerije nafte u Bosankom Brodu, koja truje zrak i okoliš, dakle i Slavonski Brod, planira i dalja izgradnja dakle naftnih postrojenja i naftovoda na području čak grada Slavonskog Broda. U tu svrhu je osnovana i tvrtka, data je suglasnost Ministarstva graditeljstva za osnivanje tvrtke NESTOR Adria koja se zove u Slavonskom Brodu i Zadru, koja će provesti naftovod valjda iz Rusije prema, kroz Republiku Srpsku, dakle prema Bosanskom Brodu i dalje prema Zadru. U samom Slavonskom Brodu taj naftovod bi trebao prolaziti kroz vodozaštitno područje grada Slavonskog Broda. Ja vas molim da gospodo iz ministarstva i ovakve projekte koje, za koje zaista ne znam da li ima opravdanja, možda ima gospodarskoga, ali Slavonski Brod pretvoriti u čvorište naftno i grad u kojem će se morati hodati sa plinskom maskom, da ne kažem po ono vojnički kako se govorilo gas maskom, to zaista nema smisla. Ili ćemo mi tamo svi iselili. Doći ćemo ovdje valjda u Zagreb, čistiji zrak ovdje. Dakle o samom cijenu, o samim predizbornim kampanjama u kojima je cijena nafte bila kao predizborni adut, pa je onda rekli bila je 4 kune za vrijeme, 4 i po za vrijeme Vlade pokojnog Ivice Račana, pa je onda skočila na 6, pa smo se onda govorili da je to 50 postotno povećanje, pa je onda bila 10 dosegnula za vrijeme uteklog premijera Ive Sanadera, sad je opet blizu 10 itd., to su igre o kojima je govorio gospodin Marić, i utjecajem i svjetskog tržišta, ali i lopovlucima i kriminalu koji se radio u domaćoj naftnoj kompaniji, koja na kraju evo malo po malo otklizila evo u ruke susjeda, mislimo li mi da će susjed bolje gospodariti našom naftnom industrijom negoli mi sami teško je za povjerovati. Zbog toga, s obzirom da se radi i o direktivama Europske unije, mi hvala Bogu sve direktive usvajamo, bez pogovora, bez rasprave, nismo ni morali ni danas imati raspravu jer to je evo direktiva Europske unije, jedan od uvjeta za pristup Europskoj uniji, a mi zapravo i ne znamo drugačije, nego da za svaki zakon prvo pošaljemo materijale u Europsku uniju, pa ako oni ocijene da je to dobro, da nije protivno njihovim pravilima, propisima i interesima, onda ga i usvajamo. Tako usvajamo i evo vidim po raspravi i ovaj prijedlog zakona, iako je to povezano i vidjet ćemo da je, kasnije će se pokazati da je povezano sa mnogo toga što neki krajevi u Republici Hrvatskoj zapravo i ne žele, i što im nije dobro. Ako je i na Žitnjaku terminal nafte, ako je u Slavonskom Brodu naftovod prolazi kroz pola vodozaštitnog područja, kojim se grad Slavonski Brod opskrbljuje vodom, i koji je uključen u sustav magistralnog vodovoda, istočna Slavonija, onda čemu to. Pa i voda je strateški interes na kraju krajeva, i bit će skuplja od nafte vjerujte mi za još koju godinu. O tome ne računamo, a o zdravlju građana pogotovo. Klub HDSSB-a će biti, iako ne govorim u ime kluba, nego svoje osobno, će biti suzdržan po pitanju ovog zakonskog prijedloga. Hvala lijepo.
Hvala. U 10 i 41 minutu je prošlo vrijeme za prijavu od 10 minuta. Imamo sada dvije replike. Prvo gospođa zastupnica Karolina Leaković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Grubišić i kolegica Petir dakle upozorili su na ekološku katastrofu kuja se mjeseci već odvija i događa u Slavonskom Brodu, i čuli smo da je jutros u rafineriji u Bosanskom Brodu dogodila se zapravo eksplozija, dogodio se požar, ozlijeđeno je nekoliko radnika, ali građani i građanke Slavonskog Broda dakle upozoravaju i svojom inicijativom, ali i putem gradonačelnika kako se zapravo malo radi na razini Vlade, na razini resornih ministarstava, dakle po tome da se iznađe način da oni zapravo više ne udišu otvorne pare, jer su recimo u prošloj godini djelovanjem rafinerije nafte u Bosanskom Brodu, dakle u susjednoj državi višestruko prekoračene vrijednosti sumpor vodika, sumpornog dioksida i benzena i to za nekoliko desetaka puta, što znači da su građani Broda izloženi sustavnom trovanju. Ono što mene međutim zanima i zbog toga sam i postavila pisano zastupničko pitanje gospođi predsjednice Vlade ovih dana, kako je moguće da navodno, a to su mediji prenijeli, tvrtka u državnom vlasništvu JANAF, dakle u vlasništvu RH, trenutno isporučuje 1,4 milijuna nafte toj istoj rafineriji. To znači da doprinosi sustavnom trovanju građanki i građana Slavonskog Broda. Ja znam da gospođa Kosor dakle svojedobno dok je bila u 5. izbornoj jedinici prva na listi HDZ-a je pokazivala iznimnu zabrinutost za taj dio Hrvatske, budući da ondje više nije znam da joj to više nije prioritet, ali bih svakako apelirala i sa ove pozicije i iz Hrvatskog sabora da se napokon dogodi nešto više od upućivanja diplomatskih nota. Dakle, da se doista uključe sva ministarstva, gospođa Kosor i cijela Vlada kako bi se ovaj problem dugoročno riješio. Zahvaljujem.
Hvala. Odgovor, gospodin Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala kolegice. Vidite rafinerija Bosanski Brod je postojala i prije rata. Dakle, ona je radila prije rata također na istom mjestu. Međutim pokretanjem proizvodnje u rafineriju u Bosanskom Brodu prije 2, 3 godine se događaju upravo ovakve stvari. Dakle, nešto tu nije u redu. Da nešto nije u redu govore i potajni podaci da rafinerija Pančevo također u vlasništvu kažu istog vlasnika ili grupe proizvodi slične efekte po Pančevu. Nije mene da kažem toliko briga sad što se događa u drugoj državi, ali i jedno i drugo je u drugoj državi, postoje indicije da se u rafinerijama i Bosanski Brod i Pančevo proizvode i mnoge druge stvari i derivati koji nisu samo nafta i naftni derivati, benzini itd. A ne bih htio uznemiravati javnost, ali postoje takve informacije, nepotvrđene.
Hvala. I gospođa Marijana Petir također.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa kolega Grubišić vi ste govorili o neaktivnosti Vladinih i državnih tijela, ja mislim da to nije pravedno jer i sami znate da je primjerice mjerna postaja u Slavonskom Brodu jedina mjerna postaja u Hrvatskoj koja je financirana kompletno od strane države. Razlog je taj što je grad Slavonski Brod iz svog proračuna izbrisao stavku za sufinanciranje gradnje te mjerne postaje pa županija nije mogla zatvoriti cijelu financijsku konstrukciju i onda je Fonda za zaštitu okoliša to podupro za razliku recimo nas u Sisku koji smo sufinancirali sve naše mjerne postaje. Dakle, reći da Vlada, državna vlast ne brine o građanima Slavonskog Broda nije dobro, neprimjereno je i nije točno jer ja vam mogu dati na nekoliko stranica ispis koje smo mi sve aktivnosti pokušali zajedno sa Ministarstvom zaštite okoliše, Ministarstvom vanjskih poslova, Brodsko-posavskom županijom poduzeti da uopće stupimo u kontakt sa relevantnim vlastima u BiH. A spomenula sam, evo i uz podršku predsjednika Sabora, gdje smo kontaktirali njihovu parlamentarnu skupštinu jer nije samo pitanje zagađenja zraka u Bosanskom Brodu problem, problem je plan gradnje hidroelektrana koje će ugroziti cijelu dolinu Neretve. Dakle, ima dosta otvorenih pitanja gdje mi moramo kao susjedi razgovarati. Nismo do danas dobili odgovor. Mi ne možemo riješiti problem sami. Da bi mogli rješavati problem treba nam sugovornik sa druge strane. Nažalost, taj odgovor ne dopire do nas. Ja dijelim vašu zabrinutost za pitanje kakvoće zraka u Slavonskom Brodu i naravno da nam je trebala i mjerna postaja da bi dokazali da imamo problem. Sad smo taj problem dokazali i na osnovu tog smo pokrenuli mnogobrojne inicijative. Evo, ovdje i vi i druge kolege koji su iz te izborne jedinice, ali i oni koji doista razmišljaju da je potrebno sačuvati čisti zrak, a mislim da smo svi na tom tragu, molim vas da se uključite da zajednički pokušamo riješiti taj problem. Sreća u nesreći, evo kod ove spomenute eksplozije koja se dogodila u rafineriji u Bosanskom Brodu jutros, da su takve struje vjetrova, odnosno ruže vjetrova da ne puše na našu stranu pa mjerna postaja nije zabilježila zagađenja, ali znamo da se ta zagađenja događaju i da doista treba poduzeti sve moguće mjere da se sa našim susjedima sjedne za stol i da se taj problem riješi.
Hvala. Odgovor, gospodin Boro Grubišić.
Drago mi je gospođo Petir da se vi toliko brinete i da ste postali odvjetnica hrvatske Vlade i premijerke Kosor iako to ne bih očekivao jel'. Naime, zrak, hrvatske vode koje su, hrvatske vode, vode države Hrvatske, ista analogija vrijedi i za hrvatski zrak. Nije to zrak Slavonskog Broda i građana Slavonskog Broda nego je to zrak iznad RH. Zbog toga je i RH dužna osigurati barem mjernu postaju. Mjerna postaja samo mjeri, a ne pročišćava zrak. Prema tome, ta mjera je samo jedna, da kažem, preventivna mjera koja evo, kojom se može ustanoviti količina štetnih čestica i tvari u zraku. Ali, dakle samo liječenje nastalog stanja za samo sanaciju toga nije učinjeno ništa. Ponavljam dalje i opet ću ponavljati dok god se nešto ne učini. Hvala lijepo.
Hvala. I zaključno u ime predlagača gospođa Nataša Vujec, državna tajnica. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora hvala, uvaženi zastupnici. Hvala vam na diskusiji, hvala vam na postavljenim pitanjima te sukladno postavljenim pitanjima evo pokušat ću odgovoriti, a i u kratkim crtama i obrazložiti dio problematike koja se odnosi na naftu i naftno gospodarstvo. Naftna industrija je zaista može se reći u svijetu jedna od najmoćnijih ili jedna od 3 najmoćnije industrije i kao takva svakako ima utjecaj na svaku državu, na svaku Vladu, politiku, a i na svakog pojedinca. Bez daljnjega je sve točno što ste vi rekli, ali nažalost mi kao država u kojoj se nafta proizvodi u udjelu 17% od ukupnih naših potreba teško sa svojom proizvodnjom, govorim nafta, isključivo samo nafta, možemo stvarati neke kriterije i postavljati neke visinske pragove cijena po kojima naši potrošači tu naftu mogu koristiti. Pa vezano za to htjela bih ukratko komentirati pitanje koje je postavljeno vezano za formiranje cijene i usporedba cijena koje su danas na tržištu u odnosu na 2008. To pitanje postavljaju svakodnevno novinari, mediji su zainteresirani i u konačnici nikad do kraja ne izgovore odgovor. Odgovor je da je cijena u 2008. nafte bila daleko viša nego što je danas. Znači, bila je 40% viša. Došla je do 140 dolara po barelu za razliku od danas kada je na razini oko 100 dolara. Ali, formiranje cijena u kunama ne ovisi samo o cijeni nafte i o cijeni kotacija derivata naftnih na mediteranskom tržištu nego ovisi i o tečaju dolara. I u ovom dijelu jedan od ključnih elemenata je zaista bio tečaj dolara, pa ako se podsjetimo, ja sada to govorim na pamet, vi možete provjeriti po tečajnim listama, tečaj dolara je bio 4,4, 4,5, 4,6 u prosjeku za razliku od danas kada se kreće od 5,5 i 5,7. To je jedan od ključnih faktora koji utječe na formiranje cijene derivata u kunama. Kada bi uspoređivali cijene derivata u dolarima onda bi ta slika bila jasnija i usporedivost vezano za kretanje cijena i formiranje cijena po postojećem pravilniku na Hrvatskom tržištu bi bila transparentnija pa ne bi došlo do ovakvih dispariteta i razlika o kojima mi danas govorimo. Također je bilo pitanje vezano za cijene u kontekst da kada cijene na Mediteranu rastu da u Hrvatskoj snažno rastu cijene derivata, a kada na Mediteranu padaju da u Hrvatskoj ne padaju. To isto tako bi trebalo uzeti sa određenom zadrškom, prosječni porast cijena na Mediteranu u zadnjih 6 mjeseci je bio preko 25%. U tom istom periodu proteklih 6 mjeseci u Hrvatskoj je sukladno pravilniku o utvrđivanju cijena naftnih derivata, cijena, ovisno o vrsti derivata porasla 8 do 14%. Gotovo 40% niže nego što je porast na Mediteranu. Pa ujedno jedan od odgovora je da kada cijene padaju da se isto događa vezano za pravilnik manji pad, ali nije ni potrebno da se ostvari veći pad kada se nisu dosegli cjenovni maksimumi koji su bili na Mediteranu, no u svakom slučaju cijene sukladno pravilniku ovise o kotaciji na Mediteranu ovise o tečaju dolara i vezano za to se pravilnikom određuju i objavljuju. No, to je nešto što nije stvar za diskusiju, to su egzaktne brojke koje mi svi ovdje prisutni uz malo dobre volje možemo izračunati. Tako da vezano za cijene više ne bih puno komentirala, odnosno, htjela bih samo ukratko iskomentirati neke promjene koje će donijeti novi Pravilnik za određivanje cijene. Novi Pravilnik neće biti bitno različit od logike koja je u postojećem pravilniku. I po novom Pravilniku naša namjera je odrediti da se cijene određuju svakih 14 dana kao što je to do sada. Te cijene će se određivati sukladno kotaciji kao što je to do sada i Pravilnikom će se odrediti maksimalno moguća cijena koja će se moći plasirati na Hrvatskom tržištu, isto kao što je to do sada. Pravilnikom ćemo omogućiti odnosno namjeravamo dodatno omogućiti i mijenjanje cijena, znači i na dnevnoj osnovi ali de facto to je moguće već i danas po Pravilniku, samo što to distributerima nije prihvatljivo jer svako mijenjanja cijena uzrokuje veliki trošak. Fizički osoba mora prijeći sve benzinske stanice i baždariti i uskladiti mjerna mjesta na benzinskim stanicama gdje mi točimo gorivo. Taj trošak recimo nije prihvatljiv distributerima pa oni to rade svakih 14 dana kako je to određeno Pravilnikom. NO, ideja koju bi trebali uvesti a ta je ideja vezana za treći paket i za liberalizaciju tržišta energije, da se poveća jedna kompetitivnost i konkurentnost između distributerima na tržištu i da im se praktički omogući različito formiranje cijena. Naša ideja je da možda tim Pravilnikom izuzmemo cijene derivata na autocestama i na lukama nautičkog turizma jer nema nikakve potrebe da u lukama nautičkog turizma na neki način limitiramo formiranje cijena, što u konačnici, to je jedna stvar rasprave ali u konačnici jedan od naših prijedloga će ići u tom smjeru da luke nautičkog turizma i autoputi imaju mogućnost slobodnog formiranja cijena, a da sve ostale cijene budu formirane sukladno ovom Pravilniku koji određuje maksimalnu cijenu. Na taj način ćemo pretpostavljam, s obzirom da će ići malo drugačiji obračun svih troškova koji su trenutno priznati distributerima se postići nešto konkurentnija cijena za građanstvo osobito u ruralnim područjima. Eto, to su neke ideje o kojima razmatramo, koje su na tragu onoga što postoji kao tržišni mehanizmi u zemljama u okruženju i Europskoj uniji. Treće pitanje je bilo pitanje skladišnih kapaciteta, i pitanje energetske strategije. Znači, ova direktiva s kojom usklađujemo sadašnji Zakon je ustvari bila donesena istovremeno kada energetska Strategija, tako da je potreba za tim skladišnim kapacitetima koliko sam ja upoznata unesena u strategiju. Možda ona nije jako apostrofirana i nije bila predmet nekakvih većih rasprava ali ona predstavlja svakako dio strategije. Gradnja skladišnih kapaciteta je nešto što smo svakako obavezni da bi stvorili osnove sigurnosti opskrbe naftom u Hrvatskoj i to je naša obaveza. Naša obaveza je da mi imamo sigurnost za zadovoljavanje svojih potreba jer jedino na taj način nećemo ugroziti naše susjede, a u slučaju da se naše susjedne zemlje nalaze u situaciji poremećaja sigurnost onda im možemo pomoći i to je temelj solidarnosti koji je lajt motiv svih tih direktiva, pa i za mnoge druge resurse ne samo za energetske, u ovom slučaju govorimo o nafti. Što se tiče skladišnih kapaciteta u Hrvatskoj i koji investitor u skladišne kapacitete, o ovome o čemu danas razgovaramo i o čemu danas pričamo, to je usklađivanje zbog potreba HANDE investitor je uglavnom HANDA. Investitor je HANDA direktno i to za skladišne kapacitete koje planira graditi na dva terminala to su Gaženica i Brižine. Na ta dva terminala HANDA namjerava graditi skladišne kapacitete za potrebe čuvanja obveznih zaliha nafte i derivata i praktički oba dva projekta su javno dostupna, ona su u katalogu projekata koje je donijela Vlada, a ta dva projekta su također i kandidati za sufinanciranje strukturnih i kohezijskih fondova EU, znači oni su praktički u proceduri i poznati su i u EU. Pored toga bio je spominjan Žitnjak, bile su spominjane transakcije, ne vidim nikakav problem da odgovorimo na sve te upite. A što se tiče Žitnjaka, tamo HANDA namjerava graditi skladišne kapacitete. JANAF komercijalne kapacitete, ali to nije predmet ovih izmjena zakona. Pored toga JANAF za potrebe HANDA-e gradi skladišne kapacitete u Sisku i Omišlju dijelom za potrebe HANDA-e a dijelom za komercijalne potrebne vezano za njegovu osnovnu djelatnost, a to je transport nafte. Nema transporta nafte bez skladišnih kapaciteta. Znači sveukupno čisto kao posjetnik, planira se izgradnja 480 tisuća metara kubičnih skladišta za sirovu naftu, to će graditi JANAF za potrebe HANDA-e. Oko 300 tisuća metara kubičnih za naftne derivate, od toga 180 tisuća metara kubičnih će graditi HANDA, a 120 metara kubičnih će graditi JANAF za potrebe HANDE. HANDA za izgradnju svojih skladišnih kapacitete financira iz naknade, a JANAF ih financira iz sredstava koja su u plaćeni na ime povećanja temeljnog kapitala JANAF-a od strane HANDA-e time je i HANDA postala suvlasnik toga. Što se tiče same naknade HANDA-e to je naknada koja je u skladu sa naknadama i svih država EU i praktički ta HANDA je i obaveza po direktivama da bude implementirana u cijenu derivata na našem tržištu. Pa kao takva i ne predstavlja rashod državnog proračuna. Hvala vam lijepa i još jednom se zahvaljujem na podršci svih uvaženih zastupnika vezano za usvajanje ovog zakona. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu. Odlučivat ćemo vjerojatno za sat vremena. Molim klubove da za sat vremena kada smo predvidjeli glasovanje o raspravljenim točkama dnevnog reda osiguraju nazočnost na saboru kako bi mogli donijeti te zakone. Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata. Bio je hitni postupak P.Z.E. br. 676, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj Konačni prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova 99 glasova za, 1 suzdržan i ništa protiv.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Pred nama je Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona, s Konačnim prijedlogom zakona razlozi zbog kojih idemo u promjene, a to je da od 31. siječnja 2012. godine uvozi se obaveza podnošenja elektronske porezne prijava i izvješća Poreznoj upravi elektroničkim putem. Širi se do sada predviđeni koji smo imali za podnošenje poreznih prijava PDV-a za velike i srednje na podnošenje svih prijava elektronskim putem i to za one obveznike koji imaju prometa preko 800 tisuća kuna. Očekuje se da će se ovim promjenama povećati broj prijava koji je do sada oko 10 tisuća na 30 tisuća kuna. Ovdje moram napomenuti da do sada imamo obvezu podnošenja prijava PDV-a jednom mjesečno, prijava o isplaćenim plaćama jedan puta mjesečno. Ako znamo da svaka prijava ima preko 100 tisuća onda znamo koje bi to bile usluge i za porezne obveznike ali i za Poreznu upravu. Također se ovaj zakon usklađuje sa provedbom Zakona ovrhe na novčanim sredstvima koji je u primjeni. Znači u Općem poreznom zakonu se usklađujemo i sa ovim zakonom. Također se propisuje ovlaštenju čelnika poreznog tijela za donošenje odluke o otpisu poreznog duga koji je nastao nenaplaćeno nakon proteka roka od 4 godine, od nastupanja apsolutnog roka za zastaru prava na naplatu poreznog duga. Odluku o otpisu poreznog duga obavezno sadrži oznaku poreznog duga i razdoblje na koje se odnosi opis. Ovdje moram kazati da dosadašnjim propisima nije postojala mogućnost otpisa starog duga nego samo po zahtjevu poreznog obveznika. Kako imamo tu velikih problema naročito starih dugova koji nam se još vode od 1994. godine naročito za lokalne poreze, imamo i zahtjeve i jedinica lokalnih uprava i samouprava da idemo na ove otpise i sada uvodimo tu mogućnost, tako da bi se mogli riješiti tih velikih starih dugova koji su više nenaplativi. Također se preciznije utvrđuje obveze POrezne uprave vezano za razmjenu informacija između država članica EU o isplaćenim kamatama na dohodak od štednje, te u pogledu sklapanja primjene pet sporazuma o razmjeni informacija koje trebamo sklopiti sa EU, Švicarskom federacijom, REpublikom San Marino, Andoru i Monako te ovisnim područjima određenih tih zemalja, a sve radi usklađivanja sa Direktivom Vijeća 2003/48 Europske zajednice i Direktivom Vijeća 85/611 Europske zajednice koje se odnose na razmjenu informacija između država članica EU o isplaćenim kamatama na dohodak od štednje. Također zbog usklađivanja sa odredbama Prekršajnog zakona precizno se određuje tko vodi prekršajni postupak u prvom stupnju i donosi odluku o poreznom prekršaju. Također se propisuje ministru financija za donošenje pravilnika koji će detaljno razraditi način elektroničke komunikacije između poreznih obveznika i poreznog tijela. Osim ovih nekoliko područje koje je naveo i gospodin državni tajnik da se preciznije utvrđuju obveze Porezne uprave vezane uz razmjenu informacija sa članicama Europske unije o isplaćenim kamatama na dohodak na štednju, te potpisanih pet sporazuma Europske unije sa ostalim državama. Propisuje važnija i usklađuje odredba o provedbi ovrhe nad novčanim sredstvima i usklađuje sa Zakonom o provedbi ovrhe nad novčanim sredstvima. Usklađuje se i uvodi točno, precizno uređuje tko vodi prekršajni postupak. Ali ono što najviše zapravo ovaj Zakon i pridonosi to je ta mogućnost koja se daje čelniku poreznog tijela za otpis potraživanja nakon isteka roka od 4 godine nakon dospijeća, odnosno isteka roka prava na naplatu potraživanja. To će zasigurno pripomoći usklađivanju poslovne dokumentacije, jer je već dugo godina neusklađeno i ne odgovara dugovanje poslovnih subjekata sa potraživanjima Porezne uprave prema poslovnim subjektima. I ono što će najviše olakšati poduzetnicima koji su primorani ići i fizički u Poreznu upravu i nekoliko puta i podnositi izvješća sad im se omogućuje i elektronskim putem da od 1. siječnja 2012. za sve one srednje i velike poduzetnike, ali i poduzetnike koji su obveznici poreza na dodanu vrijednost, a godišnje imaju isporučenih roba i usluga više od 800000 kuna da elektroničkim putem podnose prijave. To će procjena je učinka takve jedne i zakonske odredbe, da će omogućit se najmanje tridesetak tisuća gospodarskih subjekata da će moći izravno elektronskim putem dostavljati svoja izvješća Poreznoj upravi. Zbog svega navedenog klub HDZ-a prihvaća ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. U ime kluba SDP-a, gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, gospodine državni tajniče. Na početku da kažem da će SDP prihvatiti ovaj prijedlog zakona s time da smatramo da kad se određene izmjene uvode da bi bilo dobro da idemo i korak dalje, da se iskoristi trenutak i možda ja bih rekao u jednom dijelu i napredak tehnologije da se pospješi rad kako Porezne uprave tako i olakša rad poduzetnicima koji su porezni obveznici. Samim time naravno imamo određene prigovore na zakon i ukoliko je moguće da se one promijene, a bilo bi dobro. Prvenstveno radi se o ovom iznosu od 800000 kuna. Pitanje je da li on može biti i manji. Državni tajnik je rekao da se radi otprilike 30000 poreznih obveznika. Pitanje je zašto tu ne ulaze ne samo obveznici poreza na dodanu vrijednost. Postoje i obveznici koji nisu u sustavu poreza na dodanu vrijednost, a ostvaruju prihode više od 800000 kuna. Mogli smo i njih staviti unutra. To se naravno odnosi na neke ljekarne, doktore, stomatologe. Znači, postoje oni koji bi mogli isto biti obuhvaćeni ovim izvještavanjem a nisu uvršteni ovdje. Isto tako, postavlja se pitanje zbog čega taj je iznos određen na 800 hiljada s obzirom da se radi o tehnologiji koja ne iziskuje preveliki trošak. Mogao je taj iznos biti i manji zbog sveobuhvatnosti evidencija i jednostavnosti cijele procedure. Druga stvar. Apsolutno smo protiv toga da u članku 5. čelnik poreznog tijela koji je sam odgovoran za naplatu poreza donosi odluku o otpisu poreznog duga, a da nikome od toga niti ne izvještava. Znači čovjek koji bi trebao voditi evidenciju i koji bi na neki način trebao biti odgovoran da naplati porezni dug od poreznog obveznika će u ovom slučaju otpisati porezni dug a da nije izvijestio niti nadležnog, odnosno nadređenog u Poreznoj upravi i na taj način se postavlja mogućnost za određene manipulacije. Ali moram napomenuti da nije dobro da se ovakve stvari definiraju prije nego što je uopće OIB profunkcionirao. Znači, bilo bi dobro da imamo u funkciji OIB, odnosno evidenciju sve imovine prihoda i onoga šta građanin ostvaruje tijekom godine prije nego šta donosimo ove odredbe. Jer sada evo teoretski jedan porezni čelnik ili načelnik Porezne uprave u nekom kraju prilikom otpisa poreznog duga ne mora imati informaciju da li ta osoba ili netko tko je tražio otpis poreznog duga možda ima nekretninu u nekom drugom dijelu Hrvatske. Znači, ne postoji sustavna evidencija i loše je da na taj način omogućavamo i olakšavamo otpisivanje poreznih dugova, a da za to ne postoje određeni preduvjeti. Zato je i upućen jedan amandman koji govori u smislu toga da ukoliko se kolegice Zgrebec, ukoliko se otpisuje porezni dug da u najmanjem slučaju mora biti postupak izvješćivanja transparentniji prema vrhu Porezne uprave. Jedna stvar koja je također načelne prirode i s kojom nismo zadovoljni, a kada govorimo o Općem poreznom zakonu mora se napomenuti. Ukoliko idemo na internetizaciju, znači na električni oblik komunikacije prijava rada Porezne uprave postavlja se pitanje zbog čega se ignorira mogućnost koja postoji već neko vrijeme da se sustavnije organizira Porezna uprava i prema jednom segmentu ja bih rekao, a to je izdavanje računa, evidencija računa u određenim djelatnostima. Postoji mogućnost i to će biti jedan od prijedloga koje će SDP podržavati da se Porezna uprava tako organizira da nije moguće ukoliko ste izvršili uslugu prodali robu, a radite u maloprodaji, da ukoliko izdate račun da nije moguće da on nije u tom roku, odnosno u tom trenutku evidentiran u Poreznoj upravi. Preduvjeti postoje, tehnologija je napredovala. Svi imaju više manje tehnološke mogućnosti da se to napravi. Ali mi ništa ne radimo na tom pitanju i postoji mnogo izbjegavanja plaćanja poreza baš u tom segmentu. Radi se o ja bih rekao u djelatnostima naravno uslužne, turističke djelatnosti, negdje i u dijelu maloprodaje pekarskih proizvoda, znači veliki novac se tu okreće, a porezna uprava nije osigurala preduvjete da se evidentiraju ti računi, i kako bi se taj porezni teret zbilja, i porezne uplate zbilja slijevale u državni proračun. Znači nismo napravili sav napor koji možemo prilikom naplate poreza, kao što sada vidimo ovdje radimo prilikom podnošenja ovih izvješća. I još jedna stvar, koju moram ovdje napomenuti, a uporno se izbjegava tijekom cijelog ovog mandata ove Vlade, je da se počne pravednije opterećivati one koji imaju više da plaćaju više poreza, a da se rasterećuje one koji imaju manje, da plaćaju manje poreza. Reći ću vam sad jedan recentni primjer. Imali smo proteklih mjesec dana primjer, i radi se, naravno opet govorim o prihodu od kapitalne dobiti, odnosno od vrijednosti, rasta vrijednosti kapitala, koji ova Vlada uporno ignorira oporezivati. Proteklih mjesec dana bili smo svjedoci enormnog porasta cijene dionice INA-e, sa tisuću 700 kuna, pa negdje do 3 i po tisuće kuna. Prodano je 4% kompanije i otprilike milijardu i 400 milijuna kuna je bio promet tih dionica. Pošto je cijena porasla za duplo, ostvarila se dobit od 7 stotina milijuna kuna na koju je plaćen porez nula. Plaćen je porez nula. Umjesto da se konačno počne oporezivati i taj prihod i taj rast vrijednosti. Na žalost u Hrvatskoj porez mogu plaćati ljudi koji imaju prihode 2, 3 tisuće kuna, a netko tko je zaradio u ovom slučaju u mjesec dana ili više njih, nije bitno koliko, neki fondovi su kupovali, neki su građani prodavali, sigurno nisu prodavali građani koji imaju problema sa svojim, sa pokrivanjem svojih životnih troškova, zaradili su 100% u mjesec dana, platili poreza nisu ništa. Ove godine se očekuje rast vrijednosti, znači i prometa na tržištu kapitala u Hrvatskoj i recimo CROBEX-a za nekih 30, 40%. Opet nitko tko će zaraditi na tome neće platiti niti kune poreza, i to nije provedeno, i opet pitamo se šta treba napraviti da se konačno počne oporezivati one koji imaju više, i da plaćaju ono što su zaradili, da ne plaćaju samo poreze ljudi koji jedva na dnevnoj bazi žive od svog rada. Odgovor je vrlo vjerojatno jednostavan, treba se promijeniti Vlada koja to odlučno 4 godine odbija napraviti. Hvala lijepo.
Hvala. Klub zastupnika HDSSB-a, gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodo iz porezne uprave Vlade Republike Hrvatske, Ministarstva financija. Naime evo ovdje je već bilo riječi o brojkama, jasno da kad se govori o porezu i Poreznom zakonu da su u pitanju brojke. Onaj dug od 700 milijuna kuna o kojemu je govorio Koračević je bio prva brojka koja je bila evo danas na spomenuta kao dakle dug koji je uglavnom za otpis, i evo to je 100 milijuna eura koje je nestalo i nema ih u državnom proračunu Republike Hrvatske. Nadalje kada je gospodin Maras govorio o, u svom izlaganju onda je spomenuo da postoje ljekarne, dakle magistri farmacije, liječnici privatni, privatnici, stomatolozi itd. koji nisu u sustavu, a zapravo čiji je prihod znatno veći od onoga što porezna uprava zna i što porezna uprava može napraviti. Pri tome moram reći da i prije sam govorio na, za ovom govornicom, a jučer je bilo riječi o odvjetništvu da postavljam ponovno pitanje, a u svezi dakle saznanja porezne uprave, u svezi dakle uključivanja, uvezivanja svih sustava u Republici Hrvatskoj, jasno vezano uz poreznu upravu, je li ikada ikakav sud ili da li sud dostavlja visinu troškovnika pojedinih recimo odvjetnika poreznoj upravi, i da li iz toga porezna uprava dakle može imati saznanja o visini prihoda i ove kategorije, jasno hrvatskih građana, koji se onda i trebali biti i po tome određenim dakle propisima i oporezovani. Dakle upravo je ovdje bilo riječi da nema sustavne evidencije i prihoda i imovine, da nema mogućnosti uvida ostvaruje li netko, ili ima, posjeduje imovinu u nekakvoj drugoj županiji u odnosu na onu u kojoj ima prijavljeno mjesto prebivališta, o prebivalištu i boravištu još ćemo uskoro raspravljati. Točno je da u članku 5. postoji kolokvijalni izraz da čelnik poreznog tijela može donijeti odluku o otpisu poreznog duga. Može donijeti. Može a ne mora. Koji su kriteriji, i jesu li oni propisani, po kojemu čelnik poreznog tijela može otpisati porezni dug, postoji i kategorija odgode plaćanja poreznog duga. Ja nisam ovdje našao. Mislim da bi bila povoljnija za poreznu upravu i državu i društvo da postoji i takva kategorija. Dakle nekakva vrst odgode. Ajde da kažemo na obročna otplata, ili kao što i građani koji imaju dakle prihode ispod 800 tisuća kuna, koliko je ovdje predviđeno za dakle elektronsku prijavu, elektroničku prijavu poreznoj upravi i ima ih 30 tisuća, koji imaju promet veći od 800 tisuća kuna, dakle i također svoje obveze prema bankama, prema svemu plaćaju u obrocima, u ratama, kako god hoćete, tako i ovdje mislim da porezna uprava ponekad, ja znam da se kaže može biti fleksibilna, ali moraju postojati jasniji kriteriji koji onda, u koji se može imati uvid, dakle po kojim je to kriterijima, i to ne samo čelnik poreznog tijela, dakle čelnik poreznog tijela negdje da kažem na terenu, u nekoj županiji, a nije definirano je li taj čelnik poreznog tijela onda zbog te svoje odluke odgovara svom da kažem evo gospodinu Mladineu, dakle u središnjoj poreznoj upravi. Ili odgovara nekome drugome, i treba li on odgovarati za to, i treba li imati uvid u to i vi gospodin Mladineo, ali i šire. Vrlo su rasprostranjene priče, a neke sam i provjerio u Poreznoj upravi u jedinici regionalne samouprave u kojoj živim da mnogi ljudi imaju takve povlastice i popuste da ne plaćaju svoje poreze. Neki su zbog tih pretjeranih dugova prema Poreznoj upravi promijenili sjedište svoje firme pa su je preselili u Zagreb, a ostali su dužni Poreznoj upravi u Slavonskom Brodu milijune i milijune kuna. Valjda su ovdje naišli na plodnije tlo pa su mogli otpisati odlukom čelnika poreznog dijela, dakle mogli su otpisati te svoje dugove što možda u Slavonskom Brodu baš i nisu mogli, možda su bile brojke previsoke. Dakle, i u članku 7. piše, što je isto zanimljivo jel', ako bi izvršenje naplate poreznog duga dovelo u pitanje osnovne životne potrebe dužnika, odnosno ovršenika i članova njegovog kućanstava porez se može iznimno na njegov zahtjev otpisati u cijelosti. Osnovne životne potrebe. Izgleda da su u ovom našem društvu i našoj državi osnovne životne potrebe zapravo nisu iste. Koje su to osnovne životne potrebe? Nisu definirane, niti je definirana visina koja osigurava, visina novca koja osigurava osnovne životne potrebe. Je li to minimalni osobni dohodak? Je li to prosječna plaća u RH? Ne piše, ne znamo, nije definirano jel'. Tako da je pomalo ipak ovo nedorađeno, ali evo zakon nosi oznaku opet E, opet je to evo zahtjev, radije da kažem direktiva i ovako brže bolje s obzirom da zakon nosi oznaku E onda se stavlja na dnevni red na glasovanje, a zapravo s obzirom na neuređenost dvojimo kao klub da li glasovati za ili da budemo suzdržani s obzirom na ovo što sam iznio. Hvala lijepo.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospođa zastupnica Dragica Zgrebec, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Ja nemam baš bitnih primjedbi na ovu izmjenu i dopunu Općeg poreznog zakona, a smatrajući da su upravo, da je većina ovih izmjena zapravo u skladu sa napretkom tehnologije u administraciji i sigurno da i mi moramo tome težiti i što više koristiti upravo ona tehnološka dostignuća koja će omogućiti zapravo da imamo veći nadzor nad onim dijelom poslova koji u pojedinoj državnoj instituciji radimo. Dakle, uvođenjem elektroničkog načina prijava poreza sigurno da je to dobro. Kroz to ćemo imati vjerojatno i bolju evidenciju i izbjeći one probleme koje smo imali dosada u funkcioniranju Porezne uprave. Naime, čitavo ovo vrijeme provlači se i jedan podatak koji nije do kraja ni točan vjerojatno ni sagledan, da imamo visoki iznos poreznih dugovanja. Na jednom od odbora je i sam državni tajnik rekao da tek u ovom trenutku će on imati zapravo potpun popis svih takvih dugovanja, od toga od vrsta dugovanja do toga koliko su ona vremenski dugo. S time što, eto za mene je bila novost jer sam mislila da smo taj problem riješili da mi još uvijek imamo i određena porezna potraživanja ili paraporezna potraživanja tamo iz početka '90-ih godina. Ako je to tako to zaista onda je potrebno napraviti taj rez i da se o tome ne priča da imamo ne znam tridesetak milijardi ili pedesetak milijardi ili tko zna koliko toga. Dakle, taj jedan red u poreznu evidenciju je potrebno uvesti. Međutim, mislim da nije do kraja dobro kako se to pokušalo riješiti člankom 5. Naime, dosada je otpis poreznog duga mogao po našem Općem poreznom zakonu koji je u članku 120. regulirao ovu materiju učiniti samo Vlada na prijedlog ministra financija. Mislim da je to potrebno promijeniti jer ne bi trebalo ministra, odnosno Vladu opterećivati na takav način da svaki porezni dug koji bi se eventualno otpisivao bi morao ići do ministra financija, odnosno da bi takvu odluku donosila Vlada. Ali, mislim da nije ni dobro da čelnik poreznog tijela može donijeti takvu odluku. Samim time što ovakvom izmjenom članka 120. zapravo nećemo imati ni evidenciju koliko je takvih slučajeva. Čelnik poreznog tijela je zapravo osoba koja bi trebala organizirati posao tog poreznog tijela, koja bi trebala nadgledati i razvrst poreza, ali i njegovu naplatu i zaista bi onda moglo doći do određenih manipulacija da se nekome otpisuje, nekome ne otpisuje dug, da se negdje čeka da taj dug ode u zastaru, odnosno da se steknu ovi uvjeti kad je moguće otpisati dug. Zato sam ja amandmanom na ovaj stavak u članku 5. dala jedan od prijedloga. Može biti tako, može to biti i na drugačiji način, možete u Vladi zapravo razmotriti jer postoji i više načina kako to činiti. Ja mislim da bi bilo dobro da čelnik više organizacijske jedinice poreznog tijela na prijedlog onog nižeg, niže organizacijske jedinice može donijeti takvu odluku o otpisu poreznog duga uz uvjet kao što je i sada predloženo u samom članku 5., ali da dakle nije on ta osoba koja će i donijeti takvo rješenje. Da bi o tome trebalo zapravo voditi određenu evidenciju, odnosno da čelnik poreznog tijela koji donosi takvu odluku o otpisu poreznog duga također izvješćuje svog nadređenoga tako da bismo mi na kraju ipak u Poreznoj upravi imali i evidenciju na kojem teritoriju i kome se otpisivao dug i iz kojih razloga. Dakle, mislim da bi bilo dobro da se to na takav ili sličan način regulira, a ne da zapravo svaki pojedinačno to može činiti pogotovo zbog toga što je on bitan čimbenik u tome da upravo vodi računa da ne dolazi niti do zastare niti gomilanja poreznoga duga. Vidim da idemo i ka nečemu što većina zemalja EU ima, a to je evidencija isplaćenih kamata. To je upravo zbog toga što u većini Europskih država se plaća i porez na kamate odnosno kao dio poreza na kapitalnu dobit. Dakle, ja još jedanput plediram razmislite da li na ovaj način kao što sam ja to predložila ili neki sličan način ipak preoblikujemo ovaj prijedlog u članku 5. predloženog Zakona. Hvala lijepo.
Replika gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Govorili ste kolegice o poreskoj disciplini što je intencija ovog Zakona što je svakako za pozdraviti no naš zakon i prijedlozi zakona u svakom trenutku moraju sagledavati činjenice i biti pravedni. Prije svega treba jedan odnos vlasti prema građanima. Da vlast u građanima ne gleda onoga tko hoće prevariti državu, ali jednako tako da sama vlast, Vlada nije dužna građanima. Dakle, tražiti apsolutnu disciplinu od građana, njihovih privrednih subjekata moguće je i pravedno je jedino onda kada država ne duguje svojim građanima, kada je sama sebe disciplinirala i kada je ispunila sve obveze prema građanima i gospodarskim subjektima. Ovako ponovno ćemo imati dobar Zakon ali ljudi ga neće shvatiti kao pravedan zakon, ponekad upadnu u takve teškoće ne svojom krivnjom. Mi smo i sada svjedoci da je država vrlo efikasna u naplati, dakle i oni koji su imali mali obrt, koji su propali. Nisu imali nikakvu pomoć, nisu dobili čak obećane ili obvezne subvencije koje su trebali dobiti ili neke vidove potpore, oni su ostali ne samo bez svoje kuće nego bez svoje djedovine, to nije rijedak slučaj i o tome treba itekako ako smo socijalna i pravedna država voditi računa.
Gospođa zastupnica Nevenka Majdenić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Evo, opći porezni zakon nije se mijenjao od svog donošenja i sada se predlažu njegove izmjene i dopune zbog unapređenja poreznog sustava zbog usklađivanja s drugim zakonima, i zbog potrebe usklađivanja Hrvatskog poreznog zakonodavstva s pravnom stečevinom Europske unije a radi pripreme Republike Hrvatske za punopravno članstvo u Europskoj uniji. Zaista u cilju provođenja mjera i radnji, dakle radi unapređenja poreznog sustava potrebno je stalno poduzimati mjere koje će obveznicima, naročito poduzetnicima omogućiti brže, efikasnije i jeftinije ispunjenje obveza prema poreznoj upravi. Treba istaći da je ovim Prijedlogom zakona promijenjen i proširen obuhvat poreznih obveznika za koje se propisuje obveza podnošenja obrazaca poreznih prijava i izvješća, potrebnih za oporezivanje u elektroničkom obliku što ujedno predstavlja najznačajniju promjenu odredbi Općeg poreznog zakona. Time se dakle pored onih velikih i srednjih poduzetnika u porezne obveznike koji su obvezni donositi dokumentaciju u elektroničkom obliku svrstani svi obveznici poreza na dodanu vrijednost čija godišnja vrijednost isporuka dobara i obavljenih usluga dakle oporezive i izvozne isporuke prelaze 800 tisuća kuna. Dakle, procjena je da će se oko, da ćemo imati novih oko 30 tisuća poreznih obveznika i mislim da je dobro da se u primjenu ovog Zakona ide od 1. siječnja 2012. godine, na taj način se ostavlja dovoljno vremena poreznim obveznicima koji se do sada nisu koristili sustavom elektroničke prijave poreza na prilagodbu, na opremanje novom tehnologijom i pripremanjem radi još bržeg korištenja ovog sustava. Sigurno je da uvođenje elektroničkih poreznih prijava, elektroničke komunikacije ostvarit će se višestruke koristi i za poreznog obveznika i za poreznu upravu. Za poreznog obveznika ove izmjene predstavljaju smanjenje troškova poslovanja, u smislu pripremanje radne dokumentacije, sati utrošenih te osobni odlazak u nadležnu upravu, radi predaje dokumentacije, čekanje na šalterima, odnosno na ime poštarine radi dostave dokumentacije u poreznu upravu. Sa stajališta porezne uprave podnošenje poreznih prijava elektroničkim putem omogućuje brži pristup podacima, efikasniju provjeru pravovremenosti i točnosti ispunjavanja obveza od strane poreznih obveznika i bržu intervenciju porezne uprave u smislu otklanjanja uočenih nepravilnosti i propusta kod poreznog obveznika. S druge strane kod porezne uprave smanjit će se radno vrijeme službenika potrebno za unos i obradu podataka koji se može sasvim sigurno racionalnije i svrsishodnije iskoristiti za druge kvalitetnije poslove. Što se tiče usklađivanja sa drugim zakonima istaknula bih da se radi usklađivanja sa zakonom o obveznim odnosima propisuje nastupanje zastoja zastare za vrijeme trajanja sudskih postupaka radi naplate poreza, kamata i troškova ovrhe prema kojem se zastarjele kamate ne mogu naplatiti iz opterećenih stvari. Isto tako stupanje na snagu Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima propisane su izmjene i dopune odredbi sadržane u glavi 6. Općeg poreznog zakona o vođenju ovršnog postupka. Također se uređuje postupanje s predmetima ako je započet postupak radi pljenidbe novčanih sredstava ali isti nije dovršen na način da se započeti a nedovršeni postupci dovrše po odredbama postojećeg općeg poreznog zakona. Postoji dakle obveza ministrice financija da u roku od 60 dana od dana stupanja na snagu ovog Zakona donese pravilnik s kojim će se propisati vrste poreznih prijava i podataka bitnih za oporezivanje koje se obvezno podnose poreznoj upravi elektroničkim putem u elektroničkom obliku te uvjeti i način ostvarivanja elektroničkog prijenosa podataka i komunikacije elektroničkim putem s Poreznom upravom. Na kraju zaista mogu reći da će usvajanjem ovog Zakona velikoj većini poreznih obveznika omogućiti pravovremeno izvršenje poreznih obveza, vjerujem da će se s vremenom i uhodavanjem sustava povećati broj i kvaliteta usluge i međusobne komunikacije između poreznih obveznika i porezne uprave. Ono na što bih htjela se osvrnuti a to je otpis poreznog duga o čemu smo ovdje govorili i po ovom zakonu je rečeno da bi to radio čelnik Porezne uprave, moj prijedlog je da se vidi što s tim, odnosno da se smanji odgovornost kod jednog poreznog čelnika i da se predloži jedno povjerenstvo koje će na neki način to razmotriti i predložiti otpis poreznog duga. Naravno da postoji mogućnost da se to javno bude objavljeno u nekom glasilu. Mislim da bi to bio postupak. Ne trebamo odmah smatrati da ako porezni čelnik ima pravo da otpiše dug da će biti nekih manipulacija, ja bih prije rekla da su sada stvoreni uvjeti da je to puno veća odgovornost. I prema tome ako se osnuje neko povjerenstvo koje će voditi računa o tom otpisu poreznog duga mislim da je odgovornost manja isto tako manja mogućnost manipulacije. Evo, na kraju smatram da ovaj Opći porezni zakon treba prihvatiti. Hvala.
Hvala. Gospođa zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, državni tajniče. Ja ću govoriti samo o ovom dijelu zakona koji se odnosi da se proširuje broj obveznika koji su u obvezi podnošenja elektroničkih poreznih prijava i izvješća Poreznoj upravi elektroničkim putem. Naime, nemam ništa protiv toga, dapače podržavam tu promjenu zakona i voljela bih kada bi godinama sustav evoluirao ili razvio se do te razine da bi mi kao građani svoje godišnje porezne prijave mogli podnositi elektroničkim putem. No, međutim poštovani državni tajniče tu ima mnogih problema. I do sada je broj određenih korisnika mogao odnosno morao podnositi porezne prijave elektroničkim putem i u tome ne postoji ništa sporno odnosno ne bi postojalo ništa sporno da Porezna uprava poštuje odluke Vlade Republike Hrvatske. Vlada Republike Hrvatske u srpnju 2006. godine donijela dokument koji se zove "Odrednica razvitka i uporabe računalnih programa sa otvorenim kodom u tijelima državne uprave" koji zapravo državna politika otvorenog programskog koda, Republike Hrvatska je donijela i odrednice hrvatskog okvira za interoperabilnost kao i normativni okvir. Tim dokumentima se zapravo utvrdila multiplatfornost i interoperabilnost u elektroničkom poslovanju. Ja znam da većini ovdje kolega koji sada više ili manje opušteno čavrljaju ovo što govorim ništa ne znači vjerojatno niti ne razumiju o čemu govorim. No međutim ne primjena tih dokumenta je zagorčala život ogromnom broju poduzetnika koji ne rade na microsoft ... da govorim ovdje potpuno otvoreno. Dakle, o čemu se radi. I POrezna uprava i FINA i cijeli sustav koji je vezan od podnošenja dokumenata do onih certifikata koji idu kroz FINA-u su isključivo vezani u microsoftove formate. Izvješće morate podnositi u Excelu itd. ono što je državom utvrđeni standard kroz hrvatske norme, kroz politiku otvorenog koda Vlade, dakle gdje se prikaže da to mora biti u open dokument formatu dakle da se ne preferira jedna tvrtka, jedan proizvođač ljudi koji rade na drugim platformama koje nisu microsoftove dakle bilo da su na apelu bilo da su Linux korisnici ili slično naprosto nisu u mogućnosti podnijeti svoje porezne prijave elektroničkim putem odnosno POrezna uprava svojim nedjelovanjem odnosno ne primjenom dokumenata Vlade dovodi u rizik jedan broj poslovnih subjekata koji ne rade na microsoftovim platformama da krše zakon. Ne zato što bi oni to htjeli ne zato što oni ne žele ispuniti svoju obvezu, nego zato što naprosto funkcioniranje POrezne uprave im ne omogućuje da ne ispune svoju zakonsku obvezu. I to POrezna uprava radi sukladno odlukama Vlade. I to nije jedini slučaj. Ja sam o tome postavila i zastupničko pitanje. Dobila sam odgovor prije dva dana i moram vam reći da je odgovor prilično smiješan. Vi govorite da se 5 ili 6 godina sustav nije mogao na tako nešto prilagoditi odnosno da nije moguće određene, da ne govorim sada previše tehnički, da nije moguće određene kodove odnosno određena programska rješenja postaviti ako ništa drugo u nekakvom internetskom pregledniku drugačijem nego je to internet explorer koji je opet micfosoftov proizvod. Dakle, ovdje se radi o mnogo stvari koje su povezane. Uz to je povezano i FINA-ino certicifiranje jer ovo podrazumijeva elektronički potpis. Svi oni dokumenti odnosno ključevi da tako kažem koje daje FINA koji su nužni za elektronički potpis odnosno e-kartice, također nisu prilagođeni sa drugim sustavima nego li je to microsoft. Sada kada bi mi vjerovali u slučajnosti u RH onda bismo mogli vjerovati da se to sve skupa eto dogodilo iz neznanja, iz linije manjeg otpora. No međutim, kolegice i kolege, poštovani državni tajniče ja mislim da se u našoj državni ništa ne događa slučajno pa tako onda ni to. Naime, da bi bila slika potpuna mislim da moram svi skupa znati da je dosta zanimljivo da je najveći dobavljač zapravo jedini dobavljač ili gotovo jedini dobavljač micrsoftove opreme za tijela državne uprave. Govorimo o stotinama milijuna kuna godišnje je upravo tvrtka u kojem je zamjenik predsjednika nadzornog odbora novi savjetnik premijerke Kosor. Jel to slučajno kolegice i kolege, da nama tijela državne uprave ne primjenjuju odluke Vlade po politici otvorenog koda, time tjeraju ljude da krše zakon konkretno ovdje u e-poreznoj jer ih ne mogu podnijeti na svojim dokumentima, jer naprosto imaju pravo koristiti druge informatičke sustave, a cijela priča se zapravo i cijeli krug se zatvara kada znamo da imamo jednu firmu, jednog dobavljača iz kojeg proračunu plaćamo stotine milijuna kuna i koji je eto sasvim slučajno i savjetnik premijerke Kosor. Dakle, zakon nije dobar. Dobro je da poduzetnicima i građanima omogućimo da porezne prijave i ostale poslove iz države rade u elektroničkom formatu, no međutim gospodine državni tajniče ukoliko vi nećete do 1.1. iduće godine, odnosno nešto ranije treba biti da ljudi mogu pripremiti izvještaje, napraviti i isprogramirati da tako kažem sustav na taj način da ga mogu koristiti i korisnici na Linux platformama i korisnici Apple-a odnosno da ne preferirate jednog proizvođača i jednu kompaniju, a to radite sustavno godinama, mislim da će cijela priča propasti u vodu, to daje lošu sliku i o vama, jer ne poštujete prvo odluke svoje vlastite vlade, ali čini mi se da odaje i lošu sliku o državi. Mnoge razvijene države su prešle na otvorene formate, mnogi veliki gradovi funkcioniraju isključivo na da tako kažem na programskim rješenjima koji su bazirani na otvorenom kodu, oni su bitno jeftiniji od licenciranih. Mi stotine milijuna kuna godišnje dajemo za licence, možemo bez toga. Oni su bitno sigurniji sa onog sigurnosnog aspekta računalnih programa. A naravno ako znamo ovu našu specifičnu hrvatsku situaciju gdje se svi jako dobro poznajmo, a posebno dobro prosperiraju oni koji su u vezi visoko pozicioniranim ljudima iz Vlade. Dakle, ne samo da neprimjenom odluka Vlade ne poštujete odluke Vlade i ne pogodujete samo jednom inozemnom proizvođaču, direktno pogodujete jednoj privatnoj tvrtki iz Republike Hrvatske. Dakle, to je nešto što ja se nadam nećete ovako pomalo čak i sramotno kao što ste meni odgovorili na zastupničko pitanje reći to nismo stigli u pet godina prilagoditi, znate ne možemo mi to objaviti, … [[Govornica se ne razumije.]] na svojoj web stranici, da ćete uspjeti to riješiti u idućih 6 mjeseci kako zaista ne bi tjerali ljude da krše propise zbog onoga na što imaju pravo. Dakle ponavljam, uz dobre propise i uz dobra rješenja kao što je ovaj da veći broj poduzetnika može podnositi svoje porezne prijave elektroničkim putem, potrebno je prilagoditi cijeli sustav i kod vas u poreznoj upravi, ali i u FINA-i koja radi certificiranje da bi naprosto ljudi mogli ispuniti svoju obvezu, barem onaj dio poduzetnika koji vrijedno plaća porez i ispunjava svoje obveze prema državi. Evo zahvaljujem.
Hvala. Gospodin zastupnik Zdenko Franić, izvolite.
Štovani gospodine potpredsjedniče, štovani gospodine državni tajniče sa suradnicima, štovane kolegice i kolege. Dakle, iako ćemo podržati ovaj zakon opet i iznova treba naglasiti da je ovaj zakon još jedan primjer kako se Vlada deklarira kao mrzitelj rješenja otvorenih programskih paketa i besplatnih programa koji su često puta puno bolji nego programska rješenja koja nameće Microsoft kao monopolist. Poznata je činjenica primjerice da se virusi u Linux okruženju osjećaju kao Alisa u zemlji čudesa. Prema tome, uporaba otvorenog softvera u pravilu samo može i doprinijeti sigurnosti i ovakvih transakcija koje zagovara rješenje ovog zakona tj. transakcije elektroničkim putem. Uostalom, to je i u skladu sa smjernicama Europske unije koja je na koncu konca svojim direktivama, smjernicama propagirala tržišno natjecanje i zahtijevala od velikih monopolista da omoguće ravnopravno korištenje programskih paketa zasnovanih na otvorenim platformama. Uostalom cijeli gradovi, države, regije su usvojili ta rješenja u Europi posljedično ostvarujući ogromne uštede u svojim proračunima. A uostalom, izlišno je spominjati u kakvoj je situaciji Republika Hrvatska i koliko bi to moglo u konačnici dovesti do ušteda gospodarstvu, ali i privatnim licima sutra kada i mi obični građani budemo mogli podnositi porezne prijave elektroničkim putem. Zanimljivo je da se Vlada odmah ogradila od ovog zakona te derogirala članak 1. i postponirala, odgodila njegovo stupanje na snagu za godinu dana. I štoviše, Vlada u ocjeni stanja kaže sljedeće, ostavlja se više vremena sustavu e-Porezna za možebitne preinake radi još bržeg i jednostavnijeg korištenja ovog sustava. Prema tome, Vlada odnosno ministarstvo čak niti ne zna je li postoje neki problemi nego se oni tek trebaju detektirati jer vjerojatno nije ili može se iščitati da nije napravljena niti simulacija nekakvih okolnosti koje će se pojaviti tijekom uporabe odnosno stupanja na snagu ovog zakona. No zanimljivo je da Vlada valjda anticipirajući probleme se u novom članku 1. stavak 9. toliko restriktivno ponijela prema obveznicima da je to u demokratskom društvu naprosto nezamislivo. Evo citiram: "Na zahtjev poreznog tijela porezni obveznik mora omogućiti pristup i preuzimanje dokumenata u elektroničkom obliku koji su pohranjeni na njegovom računalnom sustavu." Dakle, ovim zakonom se čak možemo smatrati derogira Zakon o zaštiti podataka, omogućuje se ulaženje u cijeli računalni sustav. Nije dovoljno odrediti dio direktorija na laptopu ili nekom računalnom sustavu koji se odnosi na porezne prijave i porezno zakonodavstvo nego Vlada zahtijeva da se cijeli računalni sustav mora staviti na uvid poreznoj upravi. Ja ne znam da li tu postoji takvo slično rješenje u Europskoj uniji, znam da je intencija vjerojatno bila u kontekstu dobra, ali put u pakao je popločan dobrim namjerama. Naprosto je nezamislivo da ti netko bez nekakvog ovlaštenja ili naloga upadne u kuću i počne pretraživati privatni stan, ali evo ovim zakonom se to dopušta da se može provesti na računalnim sustavima poreznih obveznika koji u smislu ovog zakona će morati podnositi porezne prijave. Valjalo bi o tome razmisliti, štovani gospodine državni tajniče, odgodite glasovanje danas o ovom zakonu, popravite taj izričaj jer ne možemo valjda u 21. stoljeću doći do te situacije da kreativno tumačimo zakone. Ono što piše u zakonu piše i u ovom izričaju je to naprosto neprihvatljivo. Ovaj zakona također predviđa da nadležni ministar mora donijeti određene pravilnike i to u roku od 60 dana nakon stupanja na snagu ovog zakona. Postavlja se pitanje kako će ti pravilnici izgledati kada ponavljam sama Vlada se očitovala da se ostavlja više vremena sustavu e-Porezna za možebitne preinake. Znači, da će i ministar stalno morati preinačavati i ovaj Pravilnik. Mi ovdje donoseći zakone u pravilu provedbene akte što nije loše ostavljamo nadležnim ministarstvima. Međutim, u praksi se dešava to da se rokovi daleko premaše od onih koji su u zakonu stavljeni i uvjetovani. U pravilu se dešava sad ne kažem da je to slučaj vašeg ministarstva da se pri tome, pri donošenju pravilnika ne konzultira struka. To se posebice odnosi na pravilnike vezano uz tehničko zakonodavstvo. I konačno, htio bih još jednom naglasiti da je ovo tko zna koji zakon po redu kojeg mi donosimo sa odgođenim djelovanjem. I vjerojatno će 1. siječnja 2012. doći do potpune paralize Republike Hrvatske, gospodarstva, života, zakonodavstva. Jer kada svi oni zakoni koje smo mi donijeli sa odgođenim djelovanjem stupe na snagu to sam Bog više neće znati u kojem će oni među odnosu biti i što će se sa našim pravnim sustavom desiti. Dakle, mi samo zadovoljavamo formu ali u esenciji donosimo jednoj pravnoj entropiji i nesigurnosti cjelokupnog okruženja. Fala lijepa.
Hvala. I zaključno u ime predlagača gospodin Ivica Mladineo državni tajnik u Ministarstvu financija. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Samo kratko. Što se tiče problema onog otpisa zastare čelnih tijela poreznog, jedini sam ja taj koji mogu otpisati. Prema tome, ne mogu na onim nižim razinama voditelj otpisivati. Znači, to je još jedna kontrola, da sve ono što ide sa nižih razina dolazi do mene u središnjem uredu i ja to otpisujem. U Zakonu o poreznoj upravi piše tko je čelnik poreznog tijela. Također na nivou jedinica lokalne uprave i samouprave njihovim propisima je propisima je propisano tko to vodi. Prema tome, onda smo taj problem riješili. To se tiče zastare, a ne otpisa. Otpis je jedno za dugove koji još nije zastarila zastara. Zna se na koji način i kako može ići. Prema tome, kod zastare može ići na zahtjev poreznog obveznika kao što je bilo do sada, a već imamo prije sam naglasio zahtjeva pojedinih gradova i općina da otpišemo one stare dugove još iz '94. godine i kad krenemo sigurno ćemo izvijestit jedinice lokalne uprave i samouprave kako budemo otpisivali. Što se tiče ovih poreznih prijava da odgovorim cijenjenoj zastupnici gospođi Lugarić. Pazite, cilj je Porezne uprave da vjerojatno najkasnije za jedno tri godine omogući svima da može dostavljati porezne prijave elektronskim putem. Prije sam naglasio da već imamo 150000 onih koji dostavljaju obračune za plaće, 120000 za PDV. Nastojat ćemo ovaj problem riješiti što prije. Znači da nema dodatnih troškova. Samo moram sad kazati da certifikate određuje Ministarstvo gospodarstvo i jedino izdaje FINA. Znači, nastojat ćemo da to riješimo. I još nešto što je bitno mislim za svi. Nastojat ćemo ako ne do kraja ove godine, ali do kraja iduće godine kad profunkcionira OIB ne da građani šalju porezne prijave, nego da mi njima pošaljemo kući kao što postoji mogućnost, znači da riješimo i taj jedan veliki problem.
Hvala. Zaključujem raspravu. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona. Bio je hitni postupak P.Z.E br. 691., predlagatelj Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Amandman je podnijela zastupnica Dragica Zgrebec. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o amandmanu gospođe zastupnice, gospodin Ivica Mladineo državni tajnik. Očitovanje na amandman na članak 5.
Poreznim tijelima se smatraju uz poreznu upravu i tijela jedinice područne i regionalne samouprave, znači gradova i županija koji utvrđuju poreze, znamo da ipak određeni broj gradova i županija sami evidentiraju i utvrđuju naplaćuju poreze. Kako se ovdje radi o otpisu i zastari, tek nakon proteka roka od apsolutne zastare 4 godine, znači ono ... 10 godina, 14 godina, gdje imamo 6, 10 godina. Kako i odluke čelnika tijela koji donose određene odluke se propisuju propisima i izvješćivanje nakon tih odluka koje moramo donositi, znači gradova i općine će propisati izvješćivanje nakon donesene odluke, zbog toga ne prihvaćamo ovaj amandman.
Dakle, amandman nije prihvaćen. Molim gospođu zastupnicu izvolite, gospođa Zgrebec.
Zapravo ja smatram da čelnik poreznog tijela ne bi trebao otpisivati, ne bi trebao imati mogućnost da otpisuje porezni dug jer je on osoba koja je obvezna organizirati takvu poreznu upravu da toga bude minimalno, odnosno da nadgleda a ne da postoji mogućnost da on ponekad i zbog toga što se ažurno ne naplaćuje ili ne poduzimaju mjere dođe u zastaru ili postigne ovaj uvjet da se porez može otpisati. Već samim time što smo do sada imali da definirano zakonom, da takvu mogućnost ima samo Vlada Republike Hrvatske na prijedlog ministra financija i zato tražim da se glasa o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala nije dobio potrebitu većinu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj Konačni prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova 91 glas za, 6 suzdržanih i ništa protiv. Dame i gospodo zastupnici, za ovaj tjedan smo završili rad Sabora, najavljujem da će se u srijedu 2. veljače u 9 i 30 sati započeti sa Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na promet nekretnina, hitni postupak, P.Z. br. 677. i do tada doviđenja i dobro se odmorite za ovaj vikend. Hvala. Dobro jutro, gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici. Nadam se da smo imali jedan ugodan vikend svi i da smo se odmarali pa danas nastavljamo sa sjednicom i točkom dnevnoga reda koja je već bila najavljena, a to je - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na promet nekretnina, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 677 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za ravnopravnost spolova, Odbor za pravosuđe, Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu, Odbor za rad i socijalno partnerstvo, Odbor za razvoj i obnovu. Izvješća ste primili na sjednici. Amandmane je podnio Odbor za financije i državni proračun i zastupnica Ljubica Lukačić. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Državni tajnik u Ministarstvu financija, gospodin Ivica Mladineo. Izvolite.