29. Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 634/1992 Sb., o ochraně spotřebitele, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony /sněmovní tisk 445/ - prvé čtení Požádal bych ještě paní poslankyni Květu Matušovskou, aby zaujala místo u stolku zpravodajů, a teď už žádám pana ministra průmyslu a obchodu Jana Mládka, aby z pověření vlády tento tisk uvedl. Máte slovo, pane ministře.
Vážený pane předsedající, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, dovolte mi, abych uvedl vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 634/1992 Sb. -
Pane ministře, já vás ještě chvilku přeruším. Prosím sněmovnu o klid. Pokud diskutujete jiný text nebo jiný problém, než je ochrana spotřebitele, prosím v předsálí, aby pan ministr mohl tisk uvést. Děkuji vám.
Tedy zákon č. 634/1992 Sb., o ochraně spotřebitele, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony. Tento návrh představuje především implementaci směrnice o alternativním řešení spotřebitelských sporů a vytváří podmínky pro adaptaci nařízení a řešení spotřebitelských sporů online. Dále reaguje na upozornění Evropské komise na nedostatečnou implementaci směrnice o nekalých obchodních praktikách vůči spotřebitelům na vnitřním trhu. V neposlední řadě obsahuje též právní úpravu, jež reaguje na praktické aplikační zkušenosti České obchodní inspekce se stávající právní úpravou. Cílem navržené právní úpravy je tedy především vytvoření podmínek pro fungování rychlého, levného a eurokonformního nástroje pro řešení spotřebitelských sporů, který nezatíží obchodní vztahy mezi podnikatelem a spotřebitelem. Navrhovaný způsob řešení spotřebitelských sporů má být přínosem zejména v případě řešení tzv. bagatelních sporů, se kterými se spotřebiteli nevyplatí obracet se na soud, a dále v případě přeshraničních sporů, např. sporů z internetových obchodů. Navržená koncepce v maximální míře využívá již existující systémy řešení spotřebitelských sporů ve specializovaných oblastech, tj. oblasti finančních služeb finančního arbitra, v oblasti pošt a telekomunikací Český telekomunikační úřad a v oblasti energetiky Energetický regulační úřad. Vedle toho zakládá kompetenci České obchodní inspekce jako obecného orgánu pro mimosoudní řešení spotřebitelských sporů, a to v oblastech nepokrytých uvedenými specializovanými subjekty. Pokud jde o projednání spotřebitelských sporů od České obchodní inspekce, snahou předkladatele bylo dosažení co nejméně formalizovaného přístupu k projednání sporu, který bude v minimální míře zatěžovat vztahy mezi podnikatelem a spotřebitelem. Vážené poslankyně, vážení poslanci, žádám o propuštění návrhu zákona do druhého čtení. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu ministru průmyslu a obchodu Janu Mládkovi a prosím, aby se slova ujala zpravodajka pro prvé čtení paní poslankyně Květa Matušovská, která je již připravena. Prosím, paní poslankyně, máte slovo.
Děkuji, pane předsedající. Vážená vládo, kolegyně, kolegové, dovolte mi, abych ve své zpravodajské zprávě k tomuto sněmovnímu tisku, kterým je vládní návrh zákona o ochraně spotřebitele, řekla několik slov. Jak už bylo zmíněno panem ministrem, důvodem předložení zákona o ochraně spotřebitele je zajištění správné transpozice směrnic o nekalých obchodních praktikách, o alternativních řešeních spotřebitelských sporů a adaptace nařízení Evropského parlamentu o řešení spotřebitelských sporů online a posílení kontrolních pravomocí České obchodní inspekce při kontrole organizovaných akcí v zájmu zajištění potřebných důkazů. Předkládaný návrh zákona nabízí novou variantu řešení spotřebitelských sporů, která by měla být pro spotřebitele rychlejší a finančně méně náročná. Ráda bych tu zmínila dopady na občany. Jak vyplývá z dopadové studie k implementované směrnici, podstatná část spotřebitelů, přibližně každý pátý, se setkává s problémy při nákupu zboží a služeb. Tyto problémy zůstávají často nevyřešeny. Cílem této novely je usnadnit spotřebitelům cestu k vymáhání jejich práv, neboť složitá a finančně náročná soudní řízení spotřebitele odrazují. Nehledě na skutečnost, že spotřebitelé často nejsou dostatečně informováni o svých právech. Předkládaným návrhem bude dále rozšířena kompetence České obchodní inspekce o možnost pořizování zvukovo-obrazových záznamů za účelem shromažďování důkazů, čímž by měla být posílena ochrana spotřebitelů, a to zejména na hromadných akcích organizovaných podnikatelem za účelem prodeje výrobků nebo služeb. Pokud se zaměřím na podnikatele a dopady na ně, tak jim návrh ukládá povinnou účast u mimosoudních řešení sporů, pokud je spotřebitel zahájí, a dále novou informační povinnost, která představuje zvýšení nákladů podnikatelů. Na druhou stranu budou na základě informací spotřebitelé upozorněni na alternativní možnost řešení sporů. Dojde ke zvýšení povědomí spotřebitelů o možnosti řešit spotřebitelské spory mimosoudní cestou, která by měla být méně časově náročná a finančně nákladná, a ušetří se tak prostředky oběma stranám sporu. Předkládaný návrh by měl přispět ke kultivaci podnikatelského prostředí. Organizační výbor doporučil projednání tohoto tisku v hospodářském výboru. Děkuji za pozornost.
Děkuji paní zpravodajce za přednesenou zpravodajskou zprávu. Otevírám obecnou rozpravu, do které mám přihlášené dva kolegy, a prvním vystupujícím bude pan poslanec Martin Plíšek. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Vážený pane místopředsedo, milé kolegyně, vážení kolegové, dovolte, abych se krátce vyjádřil k předmětnému tisku. Předkládaná novela zákona o ochraně spotřebitele jde podle mého názoru správným směrem, kdy reaguje v některé své části na některé nekalé praktiky některých firem, praktiky takzvaných šmejdů, o kterých jsme v médiích nedávno viděli a slyšeli mnohé. To znamená, například se posiluje kompetence České obchodní inspekce z hlediska pořizování zvukových, obrazových záznamů. Ale na druhou stranu ta novela je poměrně vyvážená, nejde takovým tím ochranářským stylem, že by chtěla spotřebitele, lidově řečeno, vodit na ručičku a že by mu měl stát v každé situaci říkat, co má a nemá dělat, protože ta odpovědnost je samozřejmě na zákazníkovi, na spotřebiteli samotném. Novela, jak už tady bylo předřečníky řečeno, zavádí také další možnost mimosoudního řešení sporů kromě dnes už existující mediace, rozhodčího řízení a řízení před soudem. Je to tak zvaná konciliace, to znamená dohoda mezi podnikatelem a obchodníkem na straně jedné a spotřebitelem na straně druhé, že do určité lhůty, tady je to myšleno do 90 dnů, by měli uzavřít spor, který spolu vedou, dohodou. Pakliže do 90 dnů k dohodě nedojde, tak samozřejmě přicházejí v úvahu další možnosti, jak ten spotřebitelský spor řešit. A já tady vidím určité úskalí v této novele, která se po projednání v Legislativní radě vlády potom na vládě změnila. Původní návrh totiž počítal, že konciliaci nebude zajišťovat jenom Česká obchodní inspekce, ale že budou moci být pověřeny další nestátní subjekty na základě, řekněme, návrhů podnikatelských a spotřebitelských svazů a sdružení, že by mohly konciliaci provádět i nestátní subjekty. Proč to říkám? Protože jsem zmínil, ta konciliace má být ukončena do 90 dnů. Na České obchodní inspekci má být údajně vyčleněno na tuto agendu kolem 20 zaměstnanců. Návrhy budou podávány bezplatně, to znamená, spotřebitele to nebude nic stát. A já si nedovedu představit, jak zhruba přes 20 zaměstnanců České obchodní inspekce ve lhůtě 90 dnů, a ta lhůta se nedá prodloužit, zajistí vyřešení sporu ke spokojenosti spotřebitele. Já jsem pro propuštění tohoto návrhu do druhého čtení do výborů. Myslím si, že by návrh měl projednat i ústavněprávní výbor, protože jde o oblast spotřebitelského práva, takže bychom se měli nad tímto návrhem ještě zamyslet a rozšířit možnosti pro organizaci vedení sporů i na nestátní subjekty, soukromé subjekty, protože pak by mohla být Česká obchodní inspekce kapacitně zahlcena a ty spory by se ani v té lhůtě 90 dnů nestihly vyřešit. A záměr, který jde jistě správným směrem, aby spotřebitel získal kromě mediace, rozhodčího řízení a řízení před soudem další možnost, jak svůj spor vyřešit s obchodníkem a podnikatelem, by se minul účinkem. Takže já jenom avizuji, že ve druhém čtení určitě bude namístě tento návrh upravit. Jinak jsem pro propuštění do dalšího čtení. Děkuji.
Děkuji panu poslanci Martinu Plíškovi. Slova se ujme pan poslanec Petr Kudela, který je druhým přihlášeným do rozpravy. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Vážený pane předsedající, vážení členové vlády, vážený pane ministře, dámy a pánové, máme před sebou návrh zákona o ochraně spotřebitele, který, jak jsem ho pochopil, si klade tři základní cíle: vytvořit nový systém mimosoudního řešení spotřebitelských sporů, zpřesnit právní úpravu nekalých obchodních praktik a upravit některé pravomoci dozorových orgánů. Díky za tento návrh. Nicméně musím říci, že mi ten návrh připadá jako málo ambiciózní. Málo ambiciózní. Konciliace je pomocné řešení spotřebitelského sporu radou a názorem. Zde mi chybí, aby Česká obchodní inspekce vydala na ukončení tohoto řešení spotřebitelského sporu nějaké závazné stanovisko, nějaké rozhodnutí. Toto řešení visí podle mě nějakým způsobem ve vzduchu. V této oblasti, která se týká České obchodní inspekce, jsem v textaci tohoto návrhu našel jakési nejednoznačnosti, například zda informace o zahájení řešení sporu se musí obchodníkovi doručit - a nebo zda ji musí obdržet. Takové drobnosti. Česká obchodní inspekce podle tohoto návrhu může sestavit pravidla - a nebo že sestaví pravidla? To jsou věci, které, si myslím, by se měly v rámci druhého čtení vyřešit. V oblasti nekalých obchodních praktik zase mi tento návrh připadá málo ambiciózní. Česká obchodní inspekce často dává různým předváděcím firmám pokuty, ale Česká obchodní inspekce už není schopná doložit, dohledat, jak tyto pokuty byly vymoženy. Toto přechází na Celní správu a Česká obchodní inspekce už v této věci nemá informace. My vůbec nevíme, jestli pokuty, které Česká obchodní inspekce ukládá, jsou, nebo zda vůbec kdy byly vymoženy. Co takhle se zabývat otázkou kaucí? Pořádáš předváděcí akci, slož kauci. A v případě, že na té předváděcí akci zjistíme nedostatky, které by byly pokutovány, bude pokuta stržena z té zaplacené kauce. A v případě, že kauci nezaplatíš, dopouštíš se porušení zákona. Tyto věci jsou podle mě řešitelné a myslím si, že bychom se jimi měli ve druhém čtení zabývat, a také doporučuji propuštění tohoto návrhu zákona do druhého čtení. Děkuji.
Děkuji panu poslanci Petru Kudelovi a ptám se, kdo dál do obecné rozpravy. Nikoho nevidím, obecnou rozpravu končím. Ptám se, jestli je zájem o závěrečná slova. Pan ministr ano. Prosím, pane ministře.
Já bych chtěl poděkovat pánům kolegům, kteří vystoupili, za to, že vidí přínosy tohoto zákona a již zahájili debatu, kterou povedeme ve výborech a během druhého čtení, protože vždycky je co zlepšovat. Chtěl bych také sdělit, že i já to občas vidím jako málo ambiciózní, ale já jsem se musel také dopracovat přes to stadium, že mi to schválila vláda a všechny zúčastněné orgány. A věřte, že tam byla nejednoduchá debata o tom, jak to udělat tak, aby nebyla zpochybňována nezávislost Českého telekomunikačního úřadu a ERÚ. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu ministrovi. Paní zpravodajka nemá zájem. Nepadl žádný návrh, o kterém bychom měli hlasovat, to znamená o vrácení nebo zamítnutí. Budeme se tedy zabývat návrhem na přikázání výborům k projednání. Nejprve rozhodneme o přikázání garančnímu výboru. Organizační výboru navrhl přikázat předložený návrh k projednání hospodářskému výboru jako výboru garančnímu. Navrhuje někdo přikázat jiný výbor jako garanční? Ano, prosím. Pan poslanec Vondráček, prosím.
Pane předsedající, děkuji za slovo. Já bych plynule navázal na příspěvek kolegy Plíška. Slyšeli jste, že se tam jedná o klamavé obchodní praktiky, agresivní praktiky, ale především jde o mimosoudní řešení spotřebitelských sporů a to je kategorie ryze právní. Takže ačkoliv se jedná o gesci Ministerstva průmyslu a obchodu, tak bych považoval za vhodné, aby jako garanční výbor byl v tomto případě ústavněprávní výbor. Děkuji.
Ano. Děkuji. Tedy je jiný návrh. Přistoupíme k hlasování. Já nejdřív zagonguji. A pan ministr chce vystoupit pravděpodobně k tomuto návrhu. Prosím, pane ministře.
Já bych rád ještě slovo k tomu návrhu. Předpokládali jsme, že to bude hospodářský výbor, který se tím bude zabývat. Samozřejmě podněty ústavněprávního výboru uvítáme, ale přece jenom vzhledem k omezenému času, který nás tlačí, bych to raději ponechal v původní podobě.
Děkuji panu ministrovi. Pan ministr otevřel rozpravu k této věci, čili pan předseda hospodářského výboru se ozval a prosím, pane předsedo, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vzhledem k tomu, že těch právních problémů, které jsou spojeny s tímto zákonem, je opravdu hodně, tak bych podpořil návrh, který byl přednesen, to je přidělení jako garančnímu výboru ústavněprávnímu výboru. Hospodářský výbor to samozřejmě bude projednávat také, ale garančním výborem v tomto případě se domnívám, by se měl stát výbor ústavněprávní. Děkuji.
Velká vstřícnost pana poslance Ivana Pilného jako předsedy hospodářského výboru. Pan ministr ještě k tomu.
Byl bych radši, kdyby to dělal hospodářský výbor. Ale pokud tento výbor ústy svého předsedy vyjadřuje nevůli se k tomu aktivně postavit, tak budeme pracovat s ústavněprávním výborem jako garančním.
Faktické poznámky. Nejdřív kolega Urban, pak pan kolega Vondráček. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Já bych naopak ústy místopředsedy hospodářského výboru podpořil, aby garančním výborem byl hospodářský výbor, neboť je to v logice předkladatele. Je to kompetence, která se váže z Ministerstva průmyslu a obchodu na Českou obchodní inspekci, která je vlastně předmětem novely tohoto zákona. Myslím, že přetahovat se jakoby o resortní kompetence není úplně optimální. Takže bych doporučoval následující postup: garanční výbor hospodářský a samozřejmě ať to projedná i ústavněprávní, jistě k tomu má co říci a myslím, že v tom žádný problém není. Ale abychom tady měnili nějaké gesční záležitosti, to myslím bychom se mohli pouštět i u jiných resortů a ministerstev a nedávalo by to příliš smysl. Pokud bude spadat ČOI pod Ministerstvo spravedlnosti, pak bych to chápal. Ale nespadá. Spadá, je to přímo řízená organizace Ministerstvem průmyslu a obchodu. Takže z tohoto důvodu si myslím, že je správné, aby garančním výborem byl hospodářský výbor.
Nyní pan kolega Vondráček ještě. Prosím, pane poslanče.
Já doufám, že se nehádáme, že diskutujeme. Určitě se připojíme, ať to projednají oba výbory, hospodářský i ústavněprávní. Nicméně role garančního výboru je na konci vyslovit nějaké doporučující stanovisko při hlasování. A opravdu si myslím, že to posouzení bude právní. To znamená, já si myslím, že jsme schopni úzce spolupracovat s hospodářským výborem. Jsme schopni dodržet mantinely evropského práva, jsme schopni dodržet ducha právního návrhu. A myslím si, že na závěr to právní stanovisko, protože už jsme to tady ucítili z těch předchozích příspěvků, bude hodně zlepšovacích návrhů a iniciativ ze strany poslanců, tak si myslím, že by to na konci měl rovnat ústavněprávní výbor. Já na tom svém návrhu určitě budu trvat.
Nyní faktická poznámka pana poslance Petra Bendla. Potom pan kolega Rykala a potom... určitě dám hlasovat až po odhlášení. Prosím, pane poslanče, máte slovo k faktické poznámce.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Kolegyně, kolegové, asi čekáte, že zvednu i zemědělský výbor. Nicméně musím říct, že si myslím, že garančním výborem by měl zůstat hospodářský výbor, že mu to věcně patří. Protože platí to, co říkal pan kolega, že téměř všechny problémy tady jsou právní. V okamžiku, kdy projednáváme zákon, tak se vždycky pohybujeme v oblasti práva. Ale věcná materie, s tím souhlasím s panem kolegou Urbanem, patří podle mě hospodářskému výboru a dal bych na zvážení, zda nedat toto i zemědělskému výboru, neboť ochrana spotřebitele má velmi co do činění právě v oblasti potravin a podobně. Takže by asi stálo za to, aby i zemědělský výbor tuto materii probral.
O tom můžeme rozhodnout, pane kolego, až v tom dalším. Teď jednáme o garančním výboru. Pan kolega Rykala. Ne, pardon, omlouvám se... Prosím, pane poslanče.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Omyl se opravdu může stát občas, já to znám. [[Smích poslanců ČSSD.]] Já jsem chtěl vystoupit, ač jako člen ústavněprávního výboru, tak na podporu toho, aby garančním výborem byl hospodářský výbor. Chtěl bych říct, že v posledních měsících vznikla pod gescí ústavněprávního výboru pracovní skupina na ochranu spotřebitele a na tu právní úpravu, která řeší ochranu spotřebitele. Setkáváme se tam všichni jako zástupci všech politických stran zastoupených ve Sněmovně. Chodí tam i zástupci Ministerstva průmyslu a obchodu, takže ten kontakt tam je velmi čilý. Já si myslím, že logika je hospodářský výbor, a prosím o podporu garančního výboru jako hospodářského. Děkuji.
Tak to byl pan kolega Chvojka. Nyní pan poslanec Kováčik. Paní poslankyně Fischerová - ne, nehlásí se. Tak pan poslanec Pavel Kováčik. Prosím, pane poslanče.
Pane předsedající, paní a pánové, dobrý den. Chce se mi v logice uvažování pana kolegy Vondráčka navrhnout, abychom zrušili všechny výbory a nechali jenom ústavněprávní, protože všechny zákony koneckonců jsou otázkami práva. My tady to právo tvoříme v Poslanecké sněmovně, aspoň ten dojem mám z toho aspoň někdy. A podat návrh na úpravu jednacího řádu, že by povinně garančním výborem ke všem zákonům byl také ústavněprávní výbor. Ne, pardon, to byl možná trošku nejapný pokus o žert. Ale prosím vás pěkně, nepřepracovávejme kompetenční zákon oklikou. Jestliže ČOI patří pod hospodářský výbor, tak hospodářský výbor by měl být i z logiky věci garančním výborem. Vždyť si každý z těch výborů může dát přece, může tu materii vzít iniciativně a může dokonce zpravodaj toho výboru tady sdělit stanovisko výboru k jednotlivým pozměňovacím návrhům. To samozřejmě je všecko v rozpravě potom při třetím čtení naprosto možné. Ale nedělejme z toho tak trošku guláš nebo bramboračku a postupujme skutečně tak, jak i třeba kompetenční zákon nám dává ty šance. Připojuji se k panu kolegovi Bendlovi. On to nenavrhl úplně explicitně, navrhuji tedy, aby projednal tu věc i zemědělský výbor. Děkuji.
Děkuji panu kolegovi Pavlu Kováčikovi. Ještě pan poslanec Marek Benda také s faktickou poznámkou. Očekával jsem po změně jednacího řádu, kdy tato debata nastane. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Vážený pane místopředsedo, dámy a pánové, mě k vystoupení vyprovokoval pan kolega Kováčik, vaším prostřednictvím. Do roku 1995, do nového jednacího řádu, byl ústavněprávní výbor garančním výborem všech návrhů zákonů. Já bych to pokládal za správné, ale bohužel, protože jsme vždycky jednací řád už schvalovali v tomto ústavněprávním výboru, tak už se mi nepodařilo prosadit, protože už se nechtělo být členům ústavněprávního výboru garančním výborem ke všem. Jenom jsem chtěl spíše upozornit, že až bude zase opozice obviňována, jak tady obstruujeme, tak máme asi 25minutovou debatu o tom, kdo bude garančním výborem, která je téměř výlučně koaliční. Tak si rozmyslete, jestli není jednodušší o těchto věcech hlasovat a nemít tady 15 vystoupení.
Určitě je to pravda. Rozhodneme hlasováním, protože to ani jinak není možné. Pokud se nikdo nehlásí do této rozpravy o pozici garančních výborů na margo toho, co řekl kolega Benda, připomínám, že ne vždycky byl ústavněprávní výbor garančním, protože byl druhý takový stálý garanční výbor a to byl výbor rozpočtový. Ale to známe. Takže v tomto ohledu máme před sebou rozhodnutí, jestli garančním výborem bude výbor ústavněprávní anebo výbor hospodářský. Nejdříve dám hlasovat o protinávrhu, tzn. o návrhu kolegy Vondráčka. Všechny vás odhlásím a požádám vás o novou registraci. Prosím, přihlaste se svými identifikačními kartami. A jakmile se ustálí počet přihlášených, tak rozhodneme o garančním výboru v hlasování pořadové číslo 196. To jsem zahájil a ptám se, kdo je pro ústavněprávní výbor jako garanční. Kdo je proti? Děkuji vám. V hlasování pořadové číslo 196 z přítomných 160 pro 64, proti 53. Návrh nebyl přijat. Budeme tedy hlasovat o původním návrhu organizačního výboru, aby garančním výborem... Kolegyně Bohdalová se nehlásila s faktickou poznámkou? Ani bych ji nemohl udělit mimo rozpravu. [[(11.10 hodin)]] V tuhle chvíli hlasujeme o výboru hospodářském jako výboru garančním v hlasování pořadové číslo 197, které jsem zahájil. Kdo je pro? Kdo je proti? Děkuji. Hlasování pořadové číslo 197, z přítomných 162 pro 127, proti 7, návrh byl přijat. Konstatuji, že tento návrh byl přikázán k projednání hospodářskému výboru jako garančnímu výboru. Organizační výbor nenavrhl přikázat návrh dalšímu výboru. Který výbor dále navrhujeme? Ano, vnímám návrh kolegy Vondráčka, že navrhne výbor ústavněprávní. Prosím, pane poslanče.
Pokus číslo dvě. Navrhuji projednání ústavněprávnímu výboru tento tisk. Děkuji.
Ano. Kolega Bendl se hlásí do rozpravy. Očekávám návrh. Prosím.
Děkuji. Navrhuji zemědělský výbor.
Ano, zemědělský výbor. Má někdo další návrhy na přikázání jiným výborům než garančnímu projednání? Není tomu tak. Budeme tedy hlasovat o těchto dvou výborech. Nejdříve ústavněprávní výbor. Zahájil jsem hlasování pořadové číslo 198 a ptám se, kdo je pro ústavněprávní výbor, kterému je dále přikázán tento tisk. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 198, z přítomných 163 pro 158, proti nikdo, návrh byl přijat. Nyní výbor zemědělský. Zahájil jsem hlasování pořadové číslo 199 a ptám se, kdo je pro zemědělský výbor. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 199, z přítomných 163 pro 142, proti 3, návrh byl přijat. Dále konstatuji, že tento návrh byl přikázán k projednání ústavněprávnímu a zemědělskému výboru jako dalším výborům Poslanecké sněmovny k projednání. V obecné rozpravě nezazněl návrh na zkrácení nebo prodloužení lhůty, proto lhůta k projednání zůstává podle zákona 60 dnů pro všechny výbory. Děkuji panu ministrovi, děkuji paní zpravodajce a končím bod číslo 29. Dalším bodem je