Доброго ранку, шановні колеги! Доброго ранку, працівники ЗМІ! Після вчорашнього засідання, я дивлюсь, трошки менше, ніж вчора. Шановні гості Верховної Ради України! Шановні народні депутати, прошу підготуватись до реєстрації. Вкотре нагадую, що реєстрація відбувається шляхом натискання кнопки "за", зеленої кнопки. Ну, якщо вас не влаштовує зелена, то та, що зліва. Мені здається, що це теж пов’язано з політичними вподобаннями Власенка. Шановні колеги, готові реєструватись? Всі картки вставили, всі готові, да? Прошу реєструватись. [[10:05:04]] Зареєстровано 326 народних депутатів України. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження у нашого колеги Андрія Ярославовича Лопушанського. Я хотів би привітати іменинника, побажати здоров’я, побажати наснаги, успіхів, сімейного затишку та реалізації всіх тих починань, які у вас є! Ще раз зі святом! Відповідно до статті 25 Регламенту у середу ми маємо 30 хвилин на виступи народних депутатів з внесенням пропозицій, заяв та повідомлень. Прошу народних депутатів записатись на виступи. Наливайченко Валентин Олександрович. Юлія Володимирівна Тимошенко.
Шановні колеги, сьогодні о 15:00 в цьому залі будуть проводитися парламентські слухання щодо питань продажу сільськогосподарської землі. Ви знаєте, з яким трудом взагалі було вибито право провести такі слухання. Завжди в цьому залі слухання проходили дуже демократично, тому що це слухання не для народних депутатів, це слухання не для міністрів, не для тих, хто представляє владу. Громадські слухання проводяться з однією єдиною метою: щоб послухати, що говорять люди, що говорять громадські організації, що говорять в тому числі аграрії, якщо це стосується землі. І мені дуже прикро, що перший раз в стінах Верховної Ради ці парламентські слухання, громадські проводилися таким чином, що були розписані квоти. Меншість була віддана, і сказали, ну, там ви розписуйте, кого ви приведете, але більшість за квотами приводиться сьогодні в зал о 15:00 тих, хто буде наполягати на продажі землі, хто буде наполягати на тому, щоб Україна отримала в цілому ті закони, які стосуються, по суті, позбавлення України сільськогосподарської землі. Но це ще не кінець. Тому що мало того, що по квотам заводять, є ще друга історія. Вони підготували виступаючих так, щоб переважна більшість була тих, хто буде говорити за те, що продати землю – це наше останнє щастя в Україні. І баланс виступаючих під контролем комітету буде знову маніпулювати свідомістю людей і пояснювати, що для України благо позбавитися останнього нашого ресурсу - сільськогосподарської землі. І останнє, третє, Чого взагалі ніколи не бувало в Верховній Раді. Комітет, по суті, підготував проект резолюції парламентських слухань ще до того, як слухання проведенні в парламенті. І в цій резолюції вже, в проекті, закладено, що треба продати землю і що ті, хто будуть сидіти в цьому залі на парламентських слуханнях, вони, в принципі, в більшості підтримають резолюцію про продаж землі. Навіщо така фальсифікації парламентських громадських слухань? Навіщо такий обман? І я хочу ще раз вас повернути до позицій головних в програмі діяльності майбутнього Президента Зеленського, коли він вів виборчу кампанію. Він сказав, що перший закон, який буде прийнятий в цьому залі, – це буде закон про народовладдя, закон про референдум, для того щоб у людей запитати. І він в своїй програмі зазначив, що.
Дайте 10 секунд завершити, будь ласка.
30 секунд.
Юлія Володимирівна.
Я хочу, щоб ми спочатку провели референдум: хочуть люди продавати землю або ні, - а потім в залі проводили фальшиві слухання і голосували за закони, які протирічать інтересам України.
Сухов Олександр Сергійович.
Дякую. Олександр Сухов, Луганщина. Прошу передати Шахову.
Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина. Шановні колеги, нікому не секрет, що зима вже прийшла, морози відчула кожна людина, кожна дитина в нашій країні. Сьогодні кожен українець просипається з думкою і з біллю, яким чином заплатити за комунальні послуги. В цій залі голосуються різні закони, як в 10 разів зірвати шкуру з підприємців, з ФОПів, з малого, середнього, з великого бізнесу, як закрити шахти, зруйнувати повністю вугільну галузь, як закрити металургійні заводи, як завезти вугілля з Америки, з Африки та з Російської Федерації, як закупити електроенергію з Росії, а не видобувати її сьогодні в Україні; як закуповувати газ через прокладки в Європі, а можна напряму закуповувати дешевше за 30 відсотків. Ніхто не думає взагалі за пересічного громадянина. Тарифи зашкалюють, і ніхто про це сьогодні не говорить в цій залі. Ми приїхали з округу. Вельможний був в Золотому, де було розведення військ. Золоте залишається сьогодні без опалення. Рубіжне залишається без опалення. В Лисичанську в Луганській області як був сьогодні стан надзвичайний, так і залишається: без електроенергії, без води. Чим сьогодні може заплатити шахтар, коли він знову не отримує заробітну плату? Знову мільярдні борги по зарплатах у шахтарів. Пенсіонери на 30 відсотків платять, потім сидять у холодній хаті, обмотуючи собі полотенцем ноги, ставлять грілку або пляшку з гарячою водою, які нагріли на газі, який коштує зашкалює в ціні. Скажіть, будь ласка, сьогодні міністр говорить, що пониження тарифів не буде. А Президент говорив зворотне – все ж таки що будуть зниження тарифів. Так кому сьогодні вірити? Сьогодні міністр каже про те, що ми будемо слухати МВФ. Так скажіть, шановні народні депутати, кому ми будемо служити: МВФ чи українському народу, який нас обирав? Вчора приймали закони по внесенню змін в Налоговий кодекс. Скажіть, будь ласка, хтось його читав, той закон? Скажіть, будь ласка, хто-небудь буде сьогодні думати не про продаж землі - про спадок від наших предків, які залишили нам у спадок, щоб ми на ній будували і вирощували продукти харчування? Сьогодні ви прийшли в ломбард закладати нашу рідну землю, продати все, що осталося, пропити, проїсти - і залишити жебраками все покоління. Народні депутати, схаменіться, почніть думати! Кабінет Міністрів, народні депутати, Адміністрація Президента, почніть думати про людей! Дякую.
Величкович Микола Романович.
Прошу передати слово Іванні Климпуш-Цинцадзе.
Іванна Орестівна Климпуш-Цинцадзе.
Дякую. Шановний пане Голово! Шановні колеги! Шановні українці! Сьогодні в цій залі буде розглядатися законопроект, який вносить зміни до Закону "Про ринок електричної енергії". Я хочу наголосити на тому, що цей законопроект - це є втручання у нашу національну енергетичну безпеку, коли Україна у всього світу західного, демократичного світу, вимагає санкцій проти Російської Федерації, вона в цей час сама, всупереч і попри ці санкції, почала вже закуповувати російську електроенергію через попередньо ухвалений закон. А сьогодні через нібито правку чергову буде продовжувати закуповувати електроенергію в Білорусі. І я хочу нагадати, що, закуповуючи в Білорусі електроенергію, ми в такий спосіб з країни енергодефіцитної будемо закуповувати ту ж російську електроенергію на атомній станції, яка збудована на російські гроші. Найкращим захистом для нашої критичної інфраструктури є наша інтеграція в ринки енергетичні Європейського Союзу. Ми про це з ними домовилися. І якщо ми будемо частиною ENTSO-E, то якщо ворог захоче заподіяти нам шкоду, то він буде атакувати не тільки нас - він буде атакувати і країни Європейського Союзу, а відповідно це буде просто самогубством для Путіна. Сподіваюся, що в цій залі багато хто усвідомлює, що транзит газу через територію України весь цей час був стримуючим аргументом для путінської Росії. І саме цей транзит дозволяв нам не відчувати ще, можливо, агресивнішу позицію Російської Федерації. А якщо атакуватимуть нашу інтеграцію до ENTSO-E , то навіть заподіяна шкода для України - це буде, як я сказала, економічним і політичним самогубством для Путіна. Більше того, пропозиції "Європейської солідарності" до цього законопроекту, які не були враховані, вони є життєво важливими для нашої країни, тому що вони є про національну безпеку. І якщо їх не буде враховано так, як пропонує комітет, то ми з вами разом цією залою поставимо під загрозу нашу національну енергетичну безпеку. Я дуже прошу, колеги, при розгляді цього законопроекту врахувати ті правки, які буде пропонувати "Європейська солідарність". Дякую.
Павленко Ростислав Миколайович. Бондар Михайло Леонтійович.
Дякую. Бондар Михайло, "Європейська солідарність". Я у доповнення своєї колеги по закону 2233, я трішки нагадаю, дійсно, що у вересні місяці, прийнявши поправку в Закон по ринку електроенергії, яка була імплементована в Закон про ядерну безпеку, дозволили, дійсно, імпорт електроенергії з Російської Федерації. Зараз завуальовано та як би в законі є поправка, де забороняються двосторонні договори на поставку електроенергії з Російської Федерації, але, дійсно, остається Білорусія, і це фактично та сама електроенергія буде заходити в нашу державу. Що це дає? Це є повна руйнація генеруючих компаній, нашої енергетичної безпеки держави, і в тому числі вугільної галузі. Зараз вже на складах лежить вугілля, і "Центренерго" не викупляє його, а завозиться вугілля дешеве з Російської Федерації, і так само ця електроенергія з Російської Федерації, вона поставляється в Україну за заниженими цінами. Тобто вони її продають, як би наживку, для українських споживачів за навіть нижчою ціною, як вони продають для своїх. Рано чи пізно вони будуть цим механізмом маніпулювати, і під час війни, під час гібридної війни, це буде ще одним таким інструментом впливу на Україну, впливу на Європейський Союз, щоб домогтися якихось своїх вимог. Тому я хочу сказати, що не можна приймати цей закон ще з тої причини, що буквально 2 грудня Президент Зеленський видав Указ про рішення Ради національної безпеки і оборони від 2 грудня 2019 року: про невідкладні заходи щодо забезпечення енергетичної безпеки. Тут, в цьому Указі про рішення Ради національної безпеки, чітко розписано, що має робити Україна. І про добичу вугілля, збільшення добичі, і про реалізацію цієї вугільної продукції, і про добичу газу власного видобутку, і про нафту, і про все те, що має робити Україна, для того, щоб стати незалежною. Тому я хочу звернутися до монобільшості, щоб сьогодні не приймали Закон 2233 в такому вигляді, як пропонує його Комітет енергетики, дослухатися до тих правок, які подають опозиційні депутати, і не підставляти Президента Зеленського, приймаючи такий законопроект. Дякую.
Дякую. Олександр Анатолійович Качура.
Олександр Качура, фракція "Слуга народу". Шановний народ України! Шановні члени українського парламенту! Вчора увечері я гортав, як завжди, сторінки соціальної мережі, і найголовніше, про що зараз пишуть люди. – це мир в Україні. Я звертаюсь зараз до тих політиків, які розколюють суспільство України: зупиніться! Ви вже 25 років цим займалися, і саме на підставі цього в тому числі в Україні відбувається війна. Українці, будьте пильні, за ура-патріотизмом можуть приховуватись інтереси офшорних панамських компаній. Я звертаюсь зараз до всіх парламентарів: подумайте про майбутнє покоління. Та про що я говорю: в багатьох з вас з майбутнім дітей все в порядку, вони живуть та вчаться за кордоном. Складайте тоді мандат, сім’я повинна бути разом. Я звертаюсь зараз до українських бізнесменів в парламенті. Ваші активи знизилися за 10 років останніх майже в 10 разів, допоможіть українській економіці хоча б на тій підставі, що вам це просто вигідно. Дорогі мешканці Донеччини, Луганщини, Автономної Республіки Крим, мы вас слышим, никто не имеет права относится так к вам, как написано в российской пропаганде. Ми обов’язково будемо разом, так, як це було раніше. Зараз в мене в руках дві фото, бачите ось. Шановні парламентарі, відволікніться, будь ласка, від телефонів своїх, від дуже важливих розмов по бізнес-питанням та по іншим питанням. Ось зараз це розбиті будинки в Донецькій та Луганській області. Такі фотографії повинен повісити кожен парламентар, який дійсно обирався, щоб бути народним депутатом. Будь ласка, я такі фотографії кожному роздам. Україні потрібен мир.
Власенко Сергій Володимирович. Соболєв Сергій Владиславович.
Я хотів би нагадати всім тим, хто виступає за мир, що Російська Федерація, чуєте, не політики двадцятип’ятирічного стажу, а Російська Федерація, Путін через прямий наказ Шойгу і через прямий дозвіл Ради Федерації ввів війська на територію України за запитом так званого Президента України Януковича. Якщо хтось цього не знає, я хочу це нагадати. І, будь ласка, роздайте фотографії розгромленого Луганського аеропорту, роздайте фотографії розгромленого Донецького аеропорту - і вам все буде ясно. Путін привів сюди війська, а не Україна приводила війська в Росію. Друге питання. Я хочу нагадати так званим новим політикам, які вчора продовжили політику продажних старих політиків з так званими субсидіями. Вчора ви фактично підтвердили те, що громадяни України, яких посадили на тарифи, які збільшилися в 11 разів по газу, в 9 разів по електроенергії, тепер змушені будуть в разі, якщо в результаті так званої перевірки органів державної влади будуть виявлені факти так званого незаконного нарахування їм субсидій, виплачувати в потрійному розмірі за три останні роки і повертати назад державі субсидії. Це те, про що ми попереджали. Субсидії – це не вихід із ситуації, це заганяння ситуації в глухий кут. Замість того, щоб врегулювати негайно, а не переносити це на 2021 рік, як пообіцяв Президент Зеленський, сьогодні ситуацію зі зниженням тарифів на електроенергію і на газ, на комунальні послуги і зменшити кількість тих, хто буде отримувати субсидії в десятки разів, як це є в кожній країні, де від 3 до 4 відсотків громадян отримують субсидії, ви фактично запроваджуєте систему поліцейської держави, яка буде тепер у громадян, які законно отримували субсидії, відбирати ці субсидії тільки тому, що за цей час змінилося законодавство. Я хотів би звернути увагу на те, що фракція "Батьківщина" не голосувала за цей закон, і ми дуже вдячні всім колегам, які не дозволили фактично вводити систему перевірки кожного громадянина і відбирання у них того, що вони заслужено отримували від держави. Не змінюйте правила гри по ходу!
10 секунд.
Тоді і не треба буде відбирати у громадян те, що вони отримали законно. Дякую.
Дякую. Плачкова Тетяна Михайлівна, "Опозиційна платформа – За життя".
Шановні народні депутати, вже майже півмісяця, як із танкера "Делфі", що затонув в Одесі, витікають нафтопродукти. В перший день після аварії рівень забруднення чорноморської води перевищував в 157 разів, рівень забруднення на сьогодні взагалі невідомий. За свідченнями екологів зараз небезпечні речовини розповсюджуються по всьому узбережжю Чорного моря і осідають на дно. Як тільки буде. З потеплінням небезпечна плівка покриє все Чорне море, і це створює велику загрозу для екології Одеси, для екології Чорного моря і для екології України взагалі. Ми з вами стоїмо на порозі екологічної катастрофи. Проте офіційна влада мовчить. Ще 25 листопада я звернулася зі зверненням до Кабінету Міністрів України, до Міністерства енергетики та захисту довкілля, до голови Одеської обласної адміністрації з вимогою терміново на рівні уряду зібрати Комісію з надзвичайних ситуацій та техногенної екологічної безпеки. Але таке засідання не було скликане навіть на рівні області. Але ситуація досі не визнана надзвичайною, більше того, враховуючи такий важливий і такий значний рівень забруднення, як це підтверджують екологи, місцева влада мала б можливості сьогодні звернутися до Кабміну і визнати ситуацію надзвичайною на державному рівні. Але влада продовжує мовчати. В цей же час, до танкера вже дістаються туристи. Що вони звідти забирають, взагалі невідомо. Внутрішній стан танкера не вивчений, дегазація не проведена, бортові журнали офіційно не вилучені, але вони вже лунають Інтернетом. В органах надзвичайних ситуацій вважають, що навіть може статися вибух. Нам досі не сказали, який об’єм нафтопродуктів вилився в море, який там залишився, що взагалі перевозилося на цьому танкері. Нас досі не проінформовано про те, чи існує сьогодні реальна небезпека для життя і здоров’я одеситів. Небезпечний танкер, який сьогодні знаходиться на березі одеського моря, потрібно негайно, терміново звідти прибрати в найближчі 10-15 днів, інакше ми його взагалі не зрушимо з одеського берега. Але влада і тут мовчить. А в цей час гине море. Тому вважати це моє звернення офіційним депутатським запитом до Кабінету Міністрів, до обласної державної адміністрації, до Адміністрації морських портів, мерії Одеси, Державної служби з надзвичайних ситуацій. "Опозиційна платформа - За життя" вимагає визначити чіткий алгоритм розв’язання цієї проблеми. Ми вимагаємо негайно локалізувати витік нафтопродуктів. Хоча офіційно це замовчується, цей витік продовжується до цього часу. Ми вимагаємо якнайшвидше прибрати небезпечний танкер з берега.
10 секунд.
Оперативно розслідувати кримінальну справу, яка порушена за фактом цієї трагедії. Саме така робота зможе убезпечити Одесу і всю Україну від екологічної катастрофи.
Дякую, Тетяна Михайлівна. Ніколаєнко Андрій Іванович. Є Ніколаєнко? Немає. Павленко Юрій Олексійович. Немає. Кісільов Ігор Петрович. Рахманін Сергій Іванович.
Прошу передати слово Соломії Бобровській.
Колеги, я назвав, ще 3 прізвища пройшло. [[Шум у залі]] Ні, але, вибачте, Кісільов повинен був передати слово.
Доброго ранку! Насправді я сьогодні виступаю не просто як народний депутат, а як і рівнянка, для якої, як і, власне, більшості виборців і жінок-виборців, є певні речі неприпустимі, які склалися в нашій області. Це, зокрема, стосується 153 виборчого округу, який зачіпає частину міста Рівного. І, зокрема, я говорю про нашого колегу Романа Іванісова. До сих пір за 2 тижні не встигли. збурення, обурення, обговорення, неприйняття ситуації, яка трапилась на цьому окрузі. І, власне, 21 листопада пан Президент сказав, що якщо факти виявляться справжніми, то він знайде спосіб, як забрати можливість бути Роману Іванісову депутатом і бути нашим колегою в цьому залі. Я би хотіла нагадати пану Президенту про його слова і про виконання своїх обов’язків для округу номер 153, це є надзвичайно критичним. Люди чекають перевиборів, люди чекають складання мандату, і люди чекають реакції, не лише виключення з фракції, а подальших кроків. І наголошую ще раз, для мене як для рівнянки це є неприпустимим. Ми це засуджуємо. Виборці мають знати правду про нас, депутатів, кого вони вибирають. І ми чекаємо, що подальші кроки будуть зроблені. І слова, які, надіюсь, не були кинуті на вітер, будуть виконані. Дуже дякую.
Пивоваров Євген Павлович. Далі. Молоток Ігор Федорович. Теж немає? Кириленко Іван Григорович. Не буде? Климпуш-Цинцадзе Іванна Орестівна. Ірина Володимирівна, до вас дійшла черга, Геращенко.
Шановні колеги, в ці дні в Лондоні проходить саміт НАТО, захід високого рівня НАТО. У ньому бере участь міністр закордонних справ України Вадим Пристайко. І надзвичайно важливою є прийнята Верховною Радою України за ініціативи "Європейської солідарності" Заява, апеляція до наших партнерів по Альянсу, членів НАТО, заявка наша щодо необхідності надати Україні План дій щодо членства в НАТО. Я ще раз хочу подякувати всім депутатам від всіх фракцій, це і "Слуга народу" в першу чергу, і "Батьківщина", і "Голос", і "За майбутнє", і позафракційні, які підтримали цю важливу ініціативу. Чому вона є такою важливою саме сьогодні? Тому що після оновлення парламенту наші партнери, безумовно, чекали, яким залишиться наш зовнішній вектор. І ми подали сильний меседж спільний з вами, що членство в НАТО, отримання ПДЧ залишається нашим головним планом. На жаль, вчора через технічну помилку на сайті Верховної Ради вийшла заява не оновлена, тому що ми на комітеті прийняли в редакції комітету цю заяву і так само голосували у Верховній Раді. Я прошу засоби масової інформації звернути на це увагу. Про що йдеться в заяві, яку ми як Верховна Рада України послали світові, я сподіваюся, що пан Пристайко вже сьогодні поінформує в Лондоні наших партнерів. Мова йде про те, що 11 років тому Україна подала заявку в ПДЧ. І ми ще раз апелюємо до наших західних партнерів, що всі ці роки Україна сумлінно виконувала реформи в секторі безпеки, охорони, екології, прав людини захисту, боротьби з корупцією для того, щоб наблизитися до стандартів НАТО, для того, щоб стати, отримати план дій і потім стати частиною Альянсу. І це є відповідь на безпекове питання нашої країни. Дуже важливо, щоб у цьому контексті як першочергове нарешті було подано Президентом України Закон "Про Службу безпеки України", і щоб ми прийняли також це законодавство, яке очікують від нас наші партнери, щоб це законодавство відповідало стандартам країн НАТО, щоб там було ліквідовано департамент "К", як це було і обіцяно під час виборчої кампанії. Так само важливо, щоб ми реформували нашу Службу розвідки і створили відповідний комітет в Верховній Раді України. І, мені здається, шановні колеги, що нашим ключовим завданням цього скликання є адаптація українського законодавства до стандартів ЄС, для того щоб ми наблизилися до все-таки можливості подавати заявку до вступу в ЄС і стати частиною Євросоюзу офіційно, і так само адаптація і наших силових структур, оборонного сектору та інших сфер до стандартів НАТО. В такому випадку в 23-му році, як про це і говорить "Європейська солідарність", ми змогли би з вами претендувати на подання.
Шановні колеги, час для виступу народних депутатів вичерпано. Переходимо до розгляду питань порядку денного. Однак я зараз надам слово Олені Костянтинівні Кондратюк.
Шановні колеги, невелике оголошення. Хочу поінформувати всіх вас щодо ситуації, яка склалася під час пленарного засідання 13 листопада під час розгляду питання, земельного питання, коли була перервана трансляція телеканалу "Рада". І на моє доручення одразу після цього інциденту Керівником Апарату Верховної Ради було створено робочу групу, яка на підставі проведеної перевірки дійшла висновку, що з вини телеканалу "Рада" жодних відключень здійснено і порушень не було. Разом з тим, робоча група, було з’ясовано нею, що відсутність сигналу протягом нетривалого часу, 40 секунд, виникли у трансляції з супутникового сигналу в зоні відповідальності певною компанією, яка приносить свої вибачення. Так що приносимо вибачення перед Юлією Тимошенко, під час виступу якої було якраз здійснене це відключення телетрансляції. Дякую.
Дякую. Переходимо до розгляду питань порядку денного. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо надання статусу та соціальних гарантій окремим особам із числа учасників антитерористичної операції (реєстраційний номер 2045-1). Слово для доповіді надається голові підкомітету Комітету Верховної Ради України з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів Остапенку Анатолію Дмитровичу.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, шановні присутні! На ваш розгляд в другому читанні виноситься Закон проекту України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо надання статусу та соціальних гарантій окремим особам із числа учасників антитерористичної операції. Законопроектом пропонується надати статус учасників бойових дій добровольцям, а саме особам, які добровільно захищали та захищають незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України, і безпосередньо виконують бойові завдання та виконували бойові завдання в антитерористичній операції, в зонах її проведення та в зоні проведення операції Об’єднаних сил. З метою доопрацювання законопроекту до другого читання у комітеті була створена робоча група, до складу якої увійшли представники центральних органів виконавчої влади, представники громадських організацій, добровольчих формувань, народні депутати і члени комітету. Для всебічного опрацювання зазначеного законопроекту нами було проведено круглий стіл, на якому було вироблено якісну модель єдиної позиції між органами державної влади та добровольчими формуваннями. У короткий проміжок часу відбулось засідання двох робочих груп, на яких розглядались пропозиції та поправки до законопроекту, внесені народними депутатами України та іншими учасниками робочої групи. На засіданні Комітету з питань соціальної політики та прав ветеранів велась активна дискусія між представниками добровольчих формувань, представниками органів виконавчої влади, народними депутатами різних фракцій та представниками Офісу Президента щодо запропонованих пропозицій. Загалом до законопроекту надійшло 52 пропозиції від суб’єктів права законодавчої ініціативи, з яких, за результатами розгляду на засіданні комітету, 13 було враховано, 12 – враховано частково або редакційно, 27 – відхилено. За результатами підготовки законопроекту до другого читання народними депутатами України і членами комітету було враховано ряд пропозицій. Зокрема: щодо надання можливості отримання статусу учасника бойових дій особам, які у складі добровольчих формувань брали та беруть участь не тільки в антитерористичній операції, а й в операції Об’єднаних сил. Щодо надання статусу учасника бойових дій за показаннями не менш ніж трьох свідків про період безпосередньо участі такої особи в антитерористичній операції та операції Об’єднаних сил. Законопроектом фактично передбачається врегулювання прогалини законодавчої щодо отримання статусу учасника бойових дій добровольцями, які брали активну та беруть активну участь, в той же час, не меншу роль у захисті України. Шановні народні депутати, задля дотримання правової та соціальної справедливості прошу підтримати текст "Порівняльної таблиці".
10 секунд.
Прийняти проект Закону України про проведення змін до деяких законодавчих актів України щодо надання статусу та соціальних гарантій окремим особам із числа учасників антитерористичної операції у другому читанні та в цілому.
Дякую. Переходимо до розгляду правок. Правка номер 1, Геращенко. Не наполягає. Правка номер 2, Фролов. Не наполягає. 3-я, Дубнов. Наполягає. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Доброго дня, шановні колеги, шановний головуючий! Дуже дякую за те, що в цьому скликанні Верховної Ради знайшлась політична воля, щоби віддячити тим патріотам, які прийняли участь в захисті нашої держави, починаючи з 2014 року. Я дякую дуже комітету, який дуже плідно опрацював всі правки. І я ставити свої правки на підтвердження не буду. Але, пане головуючий, я хочу. Дмитро Олександрович! Хочу поставити на підтвердження правку номер 7. Всі останні правки, які враховані чи не враховані.
Дивіться, правка номер 3. Дійдемо до 7-ї - і будемо ставити на підтвердження. Давайте по черзі по правкам іти.
Я просто хочу зекономити наш час, що я всі свої правки не ставлю на підтвердження, крім 7-ї, будь ласка. Дякую.
7 правка, на підтвердження. Зараз ми йдемо. Дивіться, шановні колеги, давайте йти по черзі. Процедура наступна: йдемо по поправкам, які треба врахувати, а якщо дійдемо до 7 правки і у вас буде бажання поставити на підтвердження, ви про це скажете. Добре? Дякую. Правка номер 4, Кулініч. Не наполягає. 5-а. Ні. 6-а, Кулініч. Теж. 7 правка. На підтвердження? Шановні колеги, позиція комітету, 7 правка.
Врахувати.
Шановні колеги, ставлю на підтвердження правку номер 7 народного депутата Остапенка. Прошу визначатися та голосувати. [[10:44:19]] За-38 Рішення не прийнято. Правка відхилена, правка номер 7 відхилена. Йдемо далі. Так, вона врахована редакційно. Включіть, будь ласка, мікрофон Геращенко, 8 правка.
Дякую. Шановні колеги, ми, разом з колегами: з Іриною Фріз, Ростиславом Павленком, іншими нашими колегами - подали низку поправок. Ця поправка була врахована редакційно. Ми вважаємо, що вона має бути у повному обсязі врахована, і ми хочемо звернути увагу колег на дуже важливий нюанс. Наша політична сила вважає, що цей законопроект має все-таки захищати в першу чергу добровольців, ветеранів, але не створювати ті лазейки, який один із авторів поправок цього законопроекту намагався туди напхати, щоб під егідою добровольців так само пільги потім могли отримати учасники незаконних збройних формувань. Знаєте, це закон захисту не колаборантів, не сепаратистів, а добровольців, тому дуже закликаємо залу не змішувати ці поняття і зараз уважно дослухатися до цієї позиції і "Європейської солідарності", інших партнерів, інакше нам прийдеться доносити до кожного українського воїна, що ж було зроблено з цим законом і ким. Дякую.
Дякую. Не наполягаєте на голосуванні правки? Дякую. Правка номер 9, Василенко. Не наполягає. 14-а, Умєров. 16-а, Геращенко. А вибудете на якихось правках наполягати? 17-а, Фріз. Включіть, будь ласка, мікрофон. А, ні. Да, Ірина Петрівна. А карточку ви вставили? Фріз. Фріз, Ірина Фріз, "Європейська солідарність".
Пане Голово, щиро дякую. У мене до вас прохання поставити на підтвердження також правку номер 15 з огляду на те, що 7 правка не набрала необхідної кількості голосів, а отже, вона була відхилена. 15 правка також пов’язана з 7 правкою, відповідно так само вносить поняття або категорію операції Об’єднаних сил до тіла закону, і це буде містити певні колізії. Тому я прошу поставити на підтвердження також правку 15.
Почекайте, у мене. 17 правка чия?
17-а? Зараз.
Фріс Ігоря Петровича. Павловича.
Це, напевно, пана Ігоря.
Шановні колеги, давайте йти по черзі. Шановні колеги, 15 правка, народного депутата Остапенка. Прошу підготуватися до голосування. Позиція комітету, 15 правка.
Вона врахована.
Поясніть, будь ласка, позицію комітету, Анатолію Дмитровичу. Народні депутати, підготуйтесь до голосування.
Пропонуємо в цій правці не тільки добровольцям, які брали участь в антитерористичній операції, надавати статус учасника бойових дій, а також.
В мікрофон, будь ласка, вас не чутно, дійсно, Анатолій Дмитрович.
Надаватись статус учасникам бойових дій не тільки добровольцям, які брали участь в антитерористичній операції, а які беруть участь в заходах Операції об’єднаних сил. Вони зараз також долучаються до цих операцій.
Шановні колеги, ставлю на голосування правку номер 15. Вона була врахована комітетом. Комітет наполягає на тому, щоб її залишити. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:49:05]] За-251 Проти – 1, утримались – 86. Правка врахована. По фракціям покажіть. Правка номер 17, Фріс Ігор Павлович. Правка номер 17. Наполягаєте? Не наполягає. Правка номер 19, Геращенко. Наполягаєте? Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, шановні українські воїни, от тільки що 215 "слуг народу" підтримали поправку, якою можливість дали, лазейку, що статус можливий учасника бойових дій отримають бойовики, сепаратисти і таке інше. Ця поправка була протягнута в тіло закону, і ми зараз намагалися насправді її ліквідувати з цього закону. Але ми бачимо, що в нас тут "голуби мира" з колорадськими значками, знаєте, під вишиванками, які засіли в перших рядах, вони протягують поправки, які нівелюють саму сутність цього закону. Тому я дуже прошу.
Ірина Володимирівна, я дуже вибачаюсь. Якщо знову будуть образи Верховній Раді України.
Я хочу звернутися до вас.
про колорадські значки, про вишиванки, про свастику, про будь-які інші атрибути, то давайте все ж таки по-іншому ставитися до своїх колег. Я зараз вам поверну час, але дуже до вас звертаюсь, і формулювання "можливо", ну, я думаю, що це теж некоректно. Додайте час, будь ласка, Ірині Володимирівні.
Так вони. Шановні колеги, я прошу вас дуже конструктивно зараз повернутися до поправки, яку ви тільки що, можливо, не прочитавши, підтвердили, і повірите, що зараз ми вам говоримо, що в цій поправці іде дуже велика небезпека, що створюється колізія, коли статус учасника бойових дій зможуть отримати не добровольці, а люди, які не мали до цього жодного відношення. Будь ласка, шановний пане Голово, ми просимо вас повернутися.
Повторно правки на підтвердження не ставляться, ви знаєте це, згідно Регламенту.
Значить, наша фракція не буде голосувати за цей закон. І ми просимо всіх інших не голосувати його, а направити на повторне друге читання, щоб звідти вичистити поправки, якими, насправді, цей закон сьогодні, його суть ліквідовується.
Правка номер 22. Фріс. Не наполягає. 23, Геращенко. [[Шум у залі]] Не може, ні. Слово – ні. Тільки автор правки. Правка номер 26. Шахов. Правка номер 27, Остапенко. Правка номер 29, Василенко. Правка номер 30, Умєров. 32, Дубнов. 34. Батенко. 37. А, вибачте, Тарас Іванович. Правка номер 34. Батенко Тарас Іванович.
Шановні друзі! Шановні колеги! Я вважаю, і переконаний, що цей законопроект мав би об’єднати всі патріотичні сили парламенту, незалежно від того, під якими гаслами йшли на вибори, тому що цей законопроект – це данина пам’яті, і пошани, і захисту наших добровольців, які виступали по суті головними, єдиними захисниками в часи російської загрози 2014 року. Дана поправка, друзі, стосується того, що ми хочемо уникнути випадку дискримінації при наданні статусу учасника бойовий дій добровольців у випадку, коли командир підрозділу отримав поранення, отримав контузію, загинув, пропав безвісти чи помер, відтак не може дати підтвердження учаснику бойових дій в тому, що він перебував з зоні бойових дій. Тому врахування цієї поправки дозволить захистити права значної частини наших добровольців. І я, шановний Дмитро Олександрович, прошу поставити її на голосування і прошу зал підтримати її, і в такий спосіб пам’ятати про всіх добровольців, які воювали на фронті.
Дальше. Шановні колеги, правка номер 37, Дубнов. А, на голосування. Вибачте, Тарас Іванович. Ставлю на голосування правку номер 34 народного депутата Батенка. Правка номер 34, народного депутата Батенка, комітет її не врахував. Ставлю на голосування, прошу визначатися. [[10:54:05]] За-80 37-а, Дубнов. 41-а, Лопушанський. 43-я, Батенко. Включіть, будь ласка, мікрофон Тарасу Івановичу.
Мені, чесно кажучи, сумно спостерігати за жовтими картками людей, які не хочуть давати статусу добровольця реальним учасникам бойових дій. Я не знаю, з якими очима ви потім будете зустрічатися з виборцями і пояснювати їм, особливо комітету, який відхилив ці поправки. Ця поправка так само дозволить усунути, колеги, дискримінацію добровольців, які отримали статус учасника бойових дій. Я хочу перерахувати ці батальйони, які понесли бойові втрати. Це батальйон Кульчицького, це батальйон "Дніпро", "Кривбас", "Азов", "Айдар". Ця поправка дозволить усім їм виступати свідками щодо підтвердження участі в АТО інших добровольців, які не можуть підтвердити випадку загибелі керівника підрозділу. Оскільки ми не можемо заперечити вагу внеску в захист України цих добровольців, і вона не менша, ніж була вага Збройних Сил України і Нацгвардії, які на цей час не були достатньо мобілізовані в 14-му році, – прошу її врахувати, поставити на голосування.
Позиція комітету.
Відхилена.
Ставлю на голосування правку 43 народного депутата Батенка. Комітет її не врахував. Прошу визначатись та голосувати. [[10:55:46]] За-124 Рішення не прийнято. Шановні колеги, оголошую перерву до 15 хвилин. Прошу представників комітету і голів фракцій підійти до трибуни для консультації. Прошу не розходитися.
Шановні колеги, повертаємось до нашої роботи. Прошу народних депутатів зайняти свої місця, підготуватись до подальшого розгляду законопроекту. У мене прохання: підійдіть до мене Фріз Ірина Василівна, Чернєв Єгор Володимирович, поки народні депутати займають свої місця. Чернєв, підійдіть, будь ласка, до мене. Шановні колеги, будь ласка, займіть свої місця. Слово з мотивів, Геращенко Ірина Володимирівна.
Шановні і дорогі колеги, ви знаєте, дуже важливо, що зараз відбувся у нас конструктивний обмін думками, з якого видно, що в цій залі знаходяться патріоти України з Україною в серці. І, можливо, через те, що у нас не вистачає діалогу, не вистачає достатнього обміну думками, іноді не всі формулювання, які закладалися в законі з добрими намірами, звучать насправді так. Тому очевидно, що всі тут з українським прапором на грудях, і це дуже важливо. Я хочу сказати, що ми прийшли до спільного висновку відносно того, які мають бути внесені поправки до цього законопроекту для того, щоб всі політичні фракції захистили добробатів сьогодні, але не дали можливих лазєйок у цьому законі, щоб під цією егідою могли отримати статус УБД люди, які не мали до того жодного відношення. І я хочу подякувати. конструктивна пропозиція і авторам законопроекту від "Слуг народу", від "Голосу", від "Батьківщини", керівництву Верховної Ради, всім, всім, всім, що зараз ми можемо прийняти.
Дайте завершити.
що зараз ми можемо прийняти законопроект, який, на жаль, не вистачило часу попередньому парламенту проголосувати за основу і в цілому. І потім ми його поправимо через певні поправки. Це приклад конструктивної роботи, за що всім дякуємо.
Ірина Володимирівна, я так розумію, що це вибачення, да, за ті некоректні висловлювання, які мали місце? Включіть мікрофон Геращенко.
Ви знаєте, шановні колеги, я хочу сказати, що це не перший раз, коли приходиться, на жаль, свою правоту доводити через емоції. Мені б дуже не хотілося через емоції доводити, але щоб ми находили діалог. Дякую всім.
Це вибачення, Ірина.?
Це діалог. Дякую дуже вам.
Фріз Ірина Василівна. Тому що я так і не почув, про що домовлялись.
Дякую. Так, ми домовлялися про те, що я принесу вибачення за той градус емоцій, який вирував сьогодні в цій сесійній залі. Я приношу вибачення. Я хочу сказати, що мені дуже приємно, що завдяки вашій модерації було знайдено компромісне рішення, і сьогодні питання добровольців, питання наших ветеранів об’єднають цю залу і, я сподіваюсь, ми дамо найбільшу кількість голосів за цей законопроект, який так чекають наші добровольці. Отже, згідно.
Там Чернєв. Дякую.
Да. Добре.
Дякую, Ірина Василівна. Чернєв Єгор Володимирович.
Доброго дня, колеги. Дякую за конструктивну позицію всім фракціям. Ми, дійсно, узгодили питання, тому що була правова колізія, коли ми відхилили 15 правку. Через цю правку ті добровольці, які зараз з 2018 року в ООС перебувають, вони знаходяться поза цим законом. Ми узгодили, що ми внесемо окремий законопроект по цьому питанню. Я прошу по цьому питанню також зробити скорочену процедуру, і, що важливо, формулювання має бути, що ті добровольчі батальйони, які. чи добровольчі формування, які взаємодіють з ООС. Дякую. Шановні. Ні. Правильне формулювання? Всіх влаштовує? Всіх влаштовує? Тому, шановні колеги, якщо я правильно зрозумів представників різних політичних фракцій та груп, сьогодні, чи там днями, буде зареєстрований законопроект, який врегулює ту колізію, яка склалася під час розгляду правки номер 15. Паралельно з цим буде внесено уточнення щодо визначення підрозділів, які взаємодіють з командуванням ООС. Ми, якщо не буде заперечень в залі, скоротимо строки підготовки та надання альтернативних до цього законопроекту і достатньо швидко зможемо його розглянути на наступному пленарному тижні. Я правильно все сказав? Саме така позиція була запропонована фракціями? Така, добре. Повертаємося до розгляду законопроекту. Я дам автору в кінці, не переживайте. Батенко, 46 правка. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Дякую, Дмитро Олександрович. Ми підтримуємо логіку розведення учасників операції Об’єднаних сил з добровольчими батальйонами. Ця поправка стосується. Ми насамперед повинні, я хочу сказати, не приносити вибачення, а приносити шану, повагу і давати гарантії належного соціального захисту членам сімей добровольців. І ця поправка стосується сімей добровольців, що загинули, пропали безвісти або померли, захищаючи Україну, і добровольчі формування яких не увійшли до складу офіційних Збройних Сил. І це буде логічний крок, адже ми цій категорії захисників України надаємо статусу учасників бойових дій. Тому незрозуміла позиція комітету, який не надає статусу членам сімей таких захисників України. Прошу комітет підтримати так само цю поправку і весь зал "слуг народу", а не просто сказати, що комітет відхиляє. Дякую.
Ви наполягаєте на голосуванні? Да, Тарас Іванович, наполягаєте? Включіть, будь ласка, мікрофон.
Колеги, це невід’ємна частина від безпосередніх учасників бойових дій і сімей, соціального захисту яких. Загиблих, сімей загиблих. Поправка 46 і поправка 47, які взаємопов’язані прошу їх проголосувати.
Позиція комітету.
Правка була відхилена, бо це регулюється іншими законами України. І також ця правка була врахована там частково в інших правках даного законопроекту. Пропозиція - відхилити.
Шановні колеги, ставлю на голосування правку 46 народного депутата Батенка. Комітетом вона була відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[11:27:44]] За-112 112. Правка відхилена. Правка номер 47, Батенко. Правка номер 48, Фріс Ігор Павлович. Ігор Павлович! Ні? Не наполягає. Лопушанський, 49 правка. Я так розумію, що є деякі правки, які будуть зараз ставитись на підтвердження. Фріз Ірина Василівна.
Дякую. Пане Голово, прошу вас поставити на підтвердження правку номер 20.
Шановні колеги, правка номер 20. Позиція комітету.
Вона не врахована. Прошу підтвердити її.
Шановні колеги, ставлю на підтвердження правку номер 20. Прошу визначатись та голосувати. [[11:29:51]] За-32 32 – за. Правка відхилена. Фріз.
Шановний пане Голово, також прошу вас поставити пов’язану з 7-ю і 20-ю правками на підтвердження правку номер 21.
Шановні колеги, ставлю на підтвердження правку номер 21. Прошу визначатися та голосувати. [[11:30:25]] За-5 5. Правка відхилена. Фріз.
Прошу поставити також на підтвердження правку номер 24.
Шановні колеги, ставлю на підтвердження правку номер 24. Прошу визначатися та голосувати. [[11:31:00]] За-4 Третьякова. Третьякова Галина Миколаївна.
Прошу поставити 25 правку на підтвердження.
На підтвердження. Ставлю на голосування на підтвердження правку номер 25. Прошу визначатися та голосувати. [[11:31:39]] За-5 Павло Халімон. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, прошу поставити 28 правку на підтвердження. Дякую.
Ставлю на підтвердження правку номер 28. Прошу визначатися та голосувати. [[11:32:11]] За-7 Рішення не прийнято. Правка відхилена. Мотовиловець Андрій Володимирович.
Правку 36 прошу поставити на підтвердження.
Ставлю на підтвердження правку номер 36. Прошу визначатись та голосувати. [[11:32:42]] За-5 Рішення не прийнято. Правка відхилена. Шановні колеги, переходимо до голосування за законопроект. Ми пройшлись по всім правкам. Ставлю на голосування для прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо надання статусу та соціальних гарантій окремим особам із числа учасників антитерористичної операції (реєстраційний номер 2045-1). Тищенко, може, давайте вже без. Давайте, я вас дуже прошу, давайте голосувати. Давайте голосувати. Я вам потім з мотивів дам, після з мотивів дам, після того, як проголосуємо, добре? Готові голосувати? Ставлю на голосування, прошу підтримати та голосувати. [[11:33:56]] За-329 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціям. "Слуга народу" – 232, "Опозиційна платформа – За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 21, "Батьківщина" – 17, "За майбутнє" – 18, "Голос" – 19, позафракційні – 22. Дякую ще раз, рішення прийнято. З мотивів – Тищенко. Але хотів би нагадати, що найближчим часом повинен бути зареєстрований новий законопроект, який врегулює ту колізію, яка була закладена. Дякую. Тищенко з мотивів, хвилина.
Я щиро дякую вам, наші діти будуть пишатися нашими батьками і подвиг своїх батьків, буде знати вся країна. Всім дякую. Дякую за сьогоднішню плідну працю, ми всім ще раз показали, що ми – одна велика родина. Слава Україні!
Героям слава! Шановні колеги, переходимо до наступного питання порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про ринок електричної енергії". Доповідає голова Комітету з питань енергетики та житлово-комунального господарства Герус Андрій Михайлович.
Доброго дня, головуючий! Доброго дня, шановні народні депутати! У Комітеті з питань енергетики та житлово-комунальних послуг опрацьовані пропозиції та поправки, що надійшли від суб’єктів права законодавчої ініціативи до законопроекту про внесення змін до Закону України "Про ринок електричної енергії" (реєстраційний номер 2233), прийнятого 12 листопада 19-го року в першому читанні за основу. Загалом подано 25 пропозицій і поправок, з яких 9 враховано повністю або редакційно і відхилено 16. Комітет на своєму засіданні 29 листопада цього року розглянув таблицю до другого читання проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про ринок електричної енергії" (номер 2233) та рекомендує Верховній Раді прийняти його у другому читанні та в цілому в редакції, затвердженій на засіданні комітету 29 листопада цього року, яка відображена у правій колонці порівняльної таблиці. Зазначу також, що Секретаріат Енергетичного Співтовариства підтримав запропоновану комітетом у правій колонці версію законопроекту і відповідні правки, які вносилися між першим і другим читанням, були погоджені із Секретаріатом Енергетичного Співтовариства. Пропоную перейти до поправок, що відображені в порівняльній таблиці, підготовленій комітетом до розгляду законопроекту у другому читанні. Спасибі.
Дякую, Андрій Михайлович. Підемо по правкам. 1 правка, Кучеренко. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Олексій Кучеренко, "Батьківщина". Шановні колеги, я дуже прошу підтримати правку, яка носить абсолютно професійний, не політичний, технічний характер, визначає в тексті закону, що таке є комерційний переток електричної енергії, що таке є технологічний переток електроенергії, і визначає, в який спосіб оператор системи передачі може відмовити в доступі до пропускної спроможності міждержавних перетоків. Це абсолютно професійна та технічна правка. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Андрій Михайлович.
Комітет цю правку не врахував. Ми вважаємо, що на сьогоднішній день питання достатньо врегульовано, і комітет відхилив цю правку.
Олексій Юрійович, наполягаєте на голосуванні? Я не бачу. Ставлю на голосування правку номер 1 народного депутата Кучеренка. Комітет її відхилив. Прошу визначатися та голосувати. [[11:38:18]] За-87 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Правка номер 2, Кучеренко. Олексій Юрійович, ви на всіх правках будете наполягати?
Пане Голово, я тільки що цю 2-у так само, я наполягаю. І прочитайте її уважно, нічого там поганого немає. Там є чітке визначення, що оператор системи передачі може відмовити в доступі до пропускної спроможності міждержавних перетинів. Абсолютно професійна правка.
Позиція комітету.
Комітет не підтримав цю правку, є інші правки, які врегульовують доступ до пропускної потужності.
Дякую. Наполягаєте на голосуванні? Ставлю на голосування правку номер 2 народного депутата Кучеренка. Прошу визначатися та голосувати. [[11:39:25]] За-98 Правка не врахована. Правка номер 4, Гончаренко. Не наполягає. Правка номер 6, Кучеренко. Наполягає. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Олексій Кучеренко, "Батьківщина". Шановні колеги, вдумайтесь, про що йде мова. Два місяці ми чуємо, в тому числі і від пана голови комітету, про те, що імпорт російської та білоруської електроенергії відбувається із збитками для тих компаній. Я весь час хочу зрозуміти: а що це за такі меценати, які сьогодні за допомогою демпінгової ціни торгують і продають нам із збитками свою електроенергію? Саме тому цією правкою пропонується заборонити продавати на нашому енергоринку електроенергію нижче, ніж ціна розмитнення, що, власне кажучи, і цей демпінг прибере. Будь ласка, задумайтесь, давайте захистимо свою генерацію, свого виробника електричної енергії. Дякую.
Дякую.
Комітет не підтримав цю правку, і аргументація ця є не досить правдива. І комітет відхилив цю правку.
Наполягаєте на голосуванні? Ставлю на голосування правку номер 6. Вона не врахована комітетом. Прошу визначатись та голосувати. [[11:41:03]] За-64 Правка номер 9, Климпуш-Цинцадзе. Кучеренко. Почекайте.
Шановні колеги, Президент України.
Кучеренко. Включіть мікрофон.
Я прошу в порядку статті 120 Регламенту поставити правку номер 8 народного депутата Геруса. Пояснюю, чому я дуже прошу це зробити. Оскільки останній.
Я вибачаюсь, може лише автор поставити. А, на підтвердження? На підтвердження?
На підтвердження. Пояснюю, чому я дуже прошу це зробити. Тому що йде неправдива інформація про те, що цією правкою припиняється імпорт російської та білоруської електроенергії. Це неправда, більше того, можу сказати, що і європейське Енергетичне Співтовариство не підтверджувало правдивість і правильність цієї правки, оскільки воно передбачувало, що це є внутрішня справа - регулювання цього ринку - України. І саме тому ми відкриваємо цією правкою доступ електричної енергії з Росії на ринок на добу наперед. Це йде всупереч з нашими національними інтересами. Прошу почути мене і не підтримувати цю правку.
Комітет.
Комітет підтримав цю правку, і ця інформація, яка зараз прозвучала, вона не є правдива, тому що ця правка тільки забороняє. Звучить вона таким чином: "Продаж електричної енергії, імпортованої з Російської Федерації, за двосторонніми договорами та на внутрішньодобовому ринку забороняється". Тобто ця правка має лише забороняючий характер. Таким чином, коли в нас 2 місяці тому, коли відкривалися. була правка по двосторонніх договорах з Білорусією і Росією, і таким чином ми більше приймали рішення по Білорусі, але відкрилася Росія, сьогодні ми цю правку по двосторонніх контрактах з Російською Федерацією, ми забороняємо. Це є забороняюча правка. Спасибі. Прошу підтримати.
Тобто, скажіть, будь ласка, для. Шановний Андрію Михайловичу, скажіть, будь ласка, з яких країн неможливо буде отримувати електроенергію?
По двосторонніх договорах неможливо буде отримувати електроенергію з Російської Федерації. І це правка йде про те. [[Шум у залі]] В нас є редакція закону від 2017 року, за який голосувала фракція БПП, "Народний фронт", і, дійсно, закон 2017 року дозволяв певний імпорт електроенергії, тобто не ми тут його відкрили, а в законі в 2017 році було це відкрито. Ми у вересні місяці проголосували двосторонні договори. Сьогодні ми двосторонні договори з Російською Федерацією пропонуємо закрити цією правкою. Спасибі. Прошу підтримати цю правку, щоб двосторонні договори були закриті.
Крулько.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Але ми повинні тут пам’ятати і знати чітко, і це треба, щоб знали всі депутати від "Слуги народу", що цією поправкою залишаються лазейки для того, щоб, по-перше, Кабінет Міністрів мав право, дочитайте поправку до кінця, відміняти це рішення і своїм рішенням надавати можливість такого експорту з Росії – це раз. А друге питання – залишається можливість експорту з Білорусі по суті російської електричної енергії, через союзну державу Білорусь буде потрапляти в Україну. Ось вам і вся лазейка, і весь тут оцей "шахер-махер", який нам тут намагаються в залі продати за дешево. Тому давайте, або захищаймо національні інтереси України, або чесно говоримо про те, що з Росією відбуваються всі продажі, купівлі-продажі з країною-агресором. Ось і вся правда. Тому правку треба цю поставити на підтвердження і не підтвердити. Дякую.
Ставлю на підтвердження правку номер 8 народного депутата Геруса. Комітетом вона врахована редакційно. Прошу підготуватись до голосування. Ні. Як? По черзі. Готові голосувати? Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:46:07]] За-240 Рішення прийнято. Правка врахована. По фракціям покажіть. "Слуга народу" – 224, "Опозиційна платформа - За життя" – 3, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 1, "За майбутнє" – 4, "Голос" – 0, позафракційні – 8. Правка номер 9, Климпуш-Цинцадзе.
Колеги, якраз ця правка могла би вирішити цю колізію. Сьогодні і Президент, і Кабінет Міністрів розповідають нам про те, що ми інтегруємося з Європейським Союзом. Так от, моя правка пропонує торгувати електроенергією виключно з країнами Енергетичного Співтовариства, а не робити те, що ви щойно дозволили, підтвердивши правку голови комітету, імпортувати електроенергію з Російської Федерації на добу наперед із Білорусі з атомної електростанції, яка побудована на російські гроші, яка функціонуватиме на російському обладнанні, на російському ядерному паливі. Колеги, підтримайте цю правку і тоді ми зможемо владнати цю колізію. Дякую.
Позиція комітету.
Позиція комітету: цю правку не підтримали. І попередня правка, яку ми голосували, вона не дозволяє, а вона забороняє імпорт по двосторонніх договорах. А ця правка відхилена комітетом.
Ставлю на голосування правку номер 9 народного депутата Климпуш-Цинцадзе. Вона була відхилена комітетом. Прошу визначатись та голосувати. [[11:47:56]] За-68
За-68. Рішення не прийнято. Наступна правка - народного депутата Кучеренка, правка номер 10. Ви наполягаєте? Будь ласка, народний депутат.
Шановний головуючий, шановні присутні, шановні українці! Я хочу, щоб ви знали, що зараз, по-перше, профспілка атомних енергетиків оголосила передстайковий стан саме в зв’язку з тим, що вони відчувають, що витісняє російський імпорт генерацію атомної енергетики. Так само кризова ситуація в тепловій генерації, причому це стосується як приватних компаній, які не дуже любить голова нашого комітету, так і державної компанії "Центренерго", яка повністю знаходиться в збитках. І це загрожує зупинці і шахт, і цих компаній. Саме тому моя правка заключається в тому, щоб заборонити імпорт електричної енергії, комерційний переток з держави, що визнана Україною державою-агресором. Я вважаю, що це категорично неприпустимо в цих умовах. Будь ласка, дуже прошу почуйте і підтримайте. Дякую.
Дякую. Позиція комітету.
Комітет відхилив цю правку. На сьогоднішній день імпорт складає менше ніж 0,5 відсотка, тобто менше ніж піввідсотка. І він не може виштовхувати когось з роботи і не давати комусь роботу. Імпорт з Білорусії взагалі є 0 на сьогоднішній день. Тому відповідні інші правки були враховані. Ця правка відхилена комітетом.
Олексій Юрійович, ви наполягаєте на голосуванні? Добре. Дякую. Ставиться на голосування правка номер 10 Кучеренка. Комітет пропонує відхилити цю правку. Прошу визначатись та голосувати. [[11:50:06]] За-70 Рішення не прийнято. Наступна правка - номер 15, народної депутатки Гриб. Ви. [[Шум у залі]] Зараз одну секундочку! Ми пані Гриб, я вже оголосив. Ви наполягаєте, так?
Наполягаю.
Прошу включити мікрофон пані Гриб.
Шановні колеги, добро дня. В першу чергу хотіла б всіх привітати сьогодні з великим святом. Ми знаємо, так, престольне свято – це Введення у храм Пресвятої Богородиці. Хочу всім нам побажати мудрості та захисту Матінки Божої. А зараз до правки. Колеги, подивіться, будь ласка, на правку номер 15, вона носить суто технічний характер, але вона дозволяє нам розробляти і розвивати наш ринок електричної енергії, і це наше з вами майбутнє. Якщо ми будемо постійно регулювати той ринок, він ніколи не запрацює. Всім дуже дякую. І прошу проголосувати за цю правку.
Дякую. Ви наполягаєте, так? Позиція комітету, будь ласка.
Комітет відхилив цю правку. В нас є інша правка, яка регулює відповідні положення, і ця інша правка погоджена з Енергетичним Співтовариством. Комітет відхилив.
Дякую. Ви наполягаєте ставити на голосування? Шановні колеги, ставиться на голосування 15 правка народної депутатки Гриб. Комітет пропонує цю правку відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[11:51:54]] За-69 Рішення не прийнято. Будь ласка, народний депутат Кучеренко.
Дякую. Я прошу поставити на підтвердження правку номер 13 народного депутата Геруса.
Номер 12, так?
13.
13, я зрозумів. Аргумент?
Я пояснюю. Ну, по-перше, звертаю увагу усіх на відсутність логіки у доповідача, який каже, що російський імпорт дуже малий і він не впливає на ринок. То постає запитання, а навіщо тоді він нам потрібний, якщо він не впливає на ринок? Це перше. І чи не розуміє доповідач, що це псевдоіндикатор? Це демпінгова політична ціна, яка руйнує наш ринок. А тепер стосовно правки номер 13. У нас і так запрацював сьогодні ринок, на якому передбачено обмеження 10 відсотків на ринку на добу вперед. Все працює і так в штатному режимі, оператор ринку працює в штатному режимі. Абсолютно не зрозуміло, чому пан Герус і колеги пропонують збільшити цю квоту з 10 до 15 відсотків. Це суперечить логіці розвитку нашого ринку електричної енергії. Тому дуже прошу не підтримувати правку номер 13 пана Геруса. Дякую.
Будь ласка, автор правки.
Це якраз не суперечить логіці, а це є повністю в логіці ринку електричної енергії, тому що тут є дві цілі: перша – збільшити ліквідність сегменту "ринок на добу наперед", тобто біржового ринку, щоб там більше електроенергії куплялося-продавалося, збільшується ліквідність; і друга – на сьогоднішній день державний "Енергоатом", про який згадувалося, лише 10 відсотків електроенергії продає у вільний ринок. Після цієї правки він зможе продавати 15 відсотків, тобто він буде отримувати більше грошей і він зможе підняти заробітні плати своїм працівникам на наступний рік. Тобто ця правка є якраз на користь нашій державній компанії "Енергоатом".
Дякую. Шановні колеги, прошу підготуватися до голосування. Ставиться на підтвердження правка номер 13 народного депутата Геруса. Комітет врахував цю правку, тому прошу підтримати та голосувати. [[11:54:24]] За-263 Друзі, я не бачу, бо в нас вимкнулося табло. 263. Рішення прийнято. Ідемо далі. Наступна правка - номер 16, народної депутатки Климпуш-Цинцадзе. Будь ласка, ви будете наполягати? Прошу.
Так. Дякую. Колеги, я маю в руках листа від голови Представництва Європейського Союзу в Україні. В цьому листі наші європейські партнери говорять про те, що обов’язкове подання заявок і встановлення граничних цін є формами втручання держави у ринкові відносини і ці положення взагалі не бажано включати в закон. Якщо ж все-таки ухвалено рішення, що такий інструмент потрібен і буде запроваджуватися, то закон має обов’язково визначати: перше – випадки, в яких це допустимо робити з попереднім, підкреслюю, узгодженням з Антимонопольним комітетом. І тоді ми з вами зможемо упередити фактори суб’єктивності при прийнятті рішення регулятором. Тому ця правка номер 16, вона спрямована саме для зазначення надзвичайних ситуацій в енергосистемі, як підстави для того, щоби запроваджувати строкове державне регулювання.
Дякую. Іванна Орестівна, ви. 10 секунд дайте завершити, будь ласка.
Вона потрібна для строкового державного регулювання і антимонопольного узгодження. Я прошу підтримати цю правку. Дякую.
Дякую. Позиція комітету.
Комітет відхилив цю правку. Цей лист, на який було посилання, він був ще до того, як ми проводили консультації. В підсумку ми випрацювали версію, яка погоджена з Секретаріатом Енергетичного Співтовариства. І це інша правка, яка буде пропонуватися, щоб вона була підтримана. Ця правка – відхилена.
Ви наполягаєте. Так? Шановні колеги, ставиться правка номер 16 народної депутатки Климпуш-Цинцадзе. Комітет цю правку пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[11:56:46]] За-56 Рішення не прийнято. Наступна правка - номер 17, народного депутата Бондаря. Будь ласка, будете наполягати? Прошу, включіть мікрофон.
Дякую. Моя правка 17 пропонує чітко визначити в цьому законі наступні речі. Регуляторні інструменти, якими наділяється регулятор, мають застосовуватися ним виключно окремо як альтернативні механізми по відношенню один до іншого. Друге: процедура застосування державних цін та обов’язкового продажу має бути чітко визначена та зрозуміла як для вітчизняних учасників ринку електричної енергії, так і для імпортерів. Державні ціни мають бути орієнтовані на ринкові індикатори наших і європейських сусідів: Угорщина, Румунія, Республіка Польща, Словацька Республіка. Такі заходи можливо застосовувати лише до моменту інтеграції енергосистеми України до ЄС та початку роботи нашої енергосистеми в єдиному європейському енергетичному просторі. Тому прошу підтримати цю правку.
Дякую. Позиція комітету?
Комітет відхилив цю правку.
Шановні колеги, ставиться на голосування правка номер 17 народного депутата Бондаря. Комітет пропонує цю правку відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[11:58:26]] За-59 Рішення не прийнято. Шановні колеги, залишилася одна хвилина до перерви, немає сенсу. Є пропозиція продовжити з 12:30, дорозглядати це питання. Прохання не запізнюватися. Оголошується перерва на 30 хвилин. Продовжуємо о 12:30.
Андрій Михайлович Герус, а можна вас на хвилинку?
Шановні колеги, повертаємось до розгляду питання. Добрий день, шановні гості Верховної Ради України.
Привіт, гімназія "Київська Русь", чи ліцей, привіт! Як ви? Місто Київ.
Правка номер 18, народний депутат Волинець. Наполягаєте? Не наполягає. Наполягаєте, вибачте, да. Включіть мікрофон.
Шановні колеги, я в першу чергу звертаюсь до фракції "Слуга народу". Просьба: не голосуйте бездумно те, що пропонує голова комітету Андрій Герус. Справа в тому, що Україна, інтегруючись в європейський простір, взяла на себе зобов’язання з 1 січня 15-го року про дотримання правил Третього енергетичного пакету і згідно з Угодою ввійшла до енергетичної спільноти. Законопроект 2233 порушує принципи інтеграції в європейську спільноту. І крім того, даний законопроект порушує принципи ринкових відносин на ринку електроенергії, запроваджує ручне регулювання електроенергії, скасовує ринкові механізми ціноутворення, знищує ті засади та принципи європейського ринку, які були задекларовані в реформуванні електроринку в 17-му році. В комітеті енергетики склалася така ситуація.
Дякую. 10 секунд.
В комітеті енергетики склалася така ситуація, що навколо голови комітету створилася група, якій приносять незрозуміло звідки законопроекти, які протирічать.
Андрій Михайлович.
Цей законопроект і ті правки, які ми сьогодні розглядаємо, були обговорені. Були проведені консультації з представниками Європейського Союзу, із представниками Енергетичного Співтовариства. Більше того, ті правки, які ми сьогодні обговорюємо, підтримуємо, вони також підтримані Енергетичним співтовариством. Тому це абсолютно в дусі ринку електроенергії того, який запроваджений з 1 липня. Спасибі. Але цю правку комітет не підтримав. Правка номер 18 не підтримана комітетом.
Наполягаєте на правці? Ставлю на голосування правку номер 18 народного депутата Волинця. Комітет її не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[12:42:29]] За-48 Рішення не прийнято. Правка номер 19, Гриб. Наполягаєте? Включіть, будь ласка, мікрофон.
Дмитро Олександрович, в мене декілька правок. Дасте трохи більше часу для того, щоб я потім не наполягала? Добре?
Додаткову хвилину дайте ще, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, ну, тенденція така, що я бачу, закон буде сьогодні прийнятий. Але я б хотіла запропонувати одну-єдину річ. Давайте ми в Верховній Раді створимо такий механізм, коли ми приймаємо закони, коли ми їх розробляємо, ми будемо зразу з вами робити аналіз наслідків, це так званий Impact Assessment. Наслідки з прийняття цього закону, вони будуть руйнівні для вітчизняної енергетики. Це і теплоенергетика, і атомна енергетика. І коли ми з вами побачимо, що скорочуються робочі місця в вугільній галузі, в теплоенергетиці, в атомній енергетиці, коли ті люди підуть ставати на біржу труда і треба буде сплачувати їм заробітну плату, а її немає де буде брати, бо це не передбачено нашим з вами бюджетом, то що ми тоді будемо робити? Це будуть просто міста-привиди. Я не кажу, що це буде завтра, але це тенденція, до якої ми з вами ідемо. І я дуже сподіваюся, що ми з вами робимо це не навмисно, що ми це робимо тільки тому, що ми сьогодні не розуміємо. Але давайте все ж таки робити такий аналіз. Дякую вам всім. І якщо ще можна привернути вашу увагу, я прошу вас сьогодні все ж таки не голосувати за цей законопроект, тому що його можна ще доробляти, доробляти, і доробляти. Дякую.
Дякую. Правка номер 20, Бондар. Наполягаєте?
Комітет не підтримав цю правку. Що стосується енергетики загалом, цим законопроектом ми даємо можливість продавати "Енергоатому" електроенергію у розмірі 15 відсотків на вільному ринку. Тобто "Енергоатом" отримає більше грошей, зможе підняти заробітні плати своїм працівникам. Ми даємо право регулятору. Тут ми забороняємо двосторонні контракти по імпорту і даємо право регулятору забороняти будь-який імпорт в разі потреби. Тому цей законопроект, це раз скажу, був підтриманий, правки відповідні були підтримані Енергетичним співтовариством. Тому не потрібно розповсюджувати неправдиву інформацію. Цю правку, про яку йшла мова, комітет відхилив.
Бондар. Ви наполягаєте на голосуванні? Ні, давайте, колеги. [[Шум у залі]] Колеги, ну, тут прения не будемо створювати, я вибачаюсь. Бондар, правка номер 20.
Шановні колеги, я в підтримку своїх колег, які виступали про непідтримання Закону 2233, я буду пропонувати, щоб ви, пане головуючий, поставили також, коли буде голосування, відправити цей законопроект на доопрацювання. А по поправці, будь ласка, поставте на підтвердження.
Правка номер 20 народного депутата Бондаря. Комітет її не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[12:46:15]] За-54 Рішення не прийнято. Правка номер 22, Мороз. Наполягаєте?
Наполягаю.
Включіть, будь ласка, мікрофон.
Доброго дня! Дуже дякую. Я ще хочу раз сказати про те, що у нас сьогодні в деяких станціях зовсім немає змоги получати вугілля марки "А". І тому деякі станції, когенерації должны были перейти до газовой составляющей. І тому на сьогоднішній час мы должны якось компенсувати, включити компенсатори цим виробникам, які сьогодні працюють на газу. І тому я говорю: або ми розблоковуємо вугілля марки "А" і воно должно прийти до нас, або ми должни підтримати виробника. Дякую.
Позиція комітету.
Комітет цю правку відхилив. Тому що на сьогоднішній день у Кабінету Міністрів є право визначати, покладати спеціальні обов’язки і таким чином вирішувати ситуацію в якихось окремих випадках. Стосовно того, що потрібно відновити постачання вугілля марки "А" ми повністю підтримуємо і ми писали відповідні листи на Кабінет Міністрів. Але тут маємо розуміти, що це вугілля іде з Російської Федерації на Луганську ТЕС, тому там складні політичні перемовини. Я сподіваюся, що вони чимось закінчаться.
Наполягаєте на голосуванні? Ставлю на голосування правку номер 22 народного депутата Мороза. Комітет її не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[12:48:01]] За-55 Рішення не прийнято. Правка номер 24, Бондар. Не наполягає. Правка номер 25, Гончаренко. Не наполягає. Шановні колеги, ми пройшлись по всім правкам. Переходимо до голосування. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про ринок електричної енергії" (реєстраційний номер 2233). [[Шум у залі]] У мене немає такого. Ні, у мене написано те, що у мене написано в заключенні комітету, шановні колеги. [[Шум у залі]] Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:49:26]] За-274 За – 247. 274. Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Шановні колеги, в нас. По фракціям покажіть, будь ласка. "Слуга народу" - 233, "Опозиційна платформа - За життя" – 10, "Європейська солідарність" - 0, "Батьківщина" – 0, "За майбутнє" – 17, "Голос" – 0, позафракційні – 14. Шановні колеги, в нас ще раз відбулася визначна подія, новий рекорд – кнопкодавство 9 разів. За інформацією ЗМІ, народний депутат Кальцев Володимир Федорович, "Опозиційна платформа - За життя". Шановні колеги, я все розумію, але 9 разів – це навіть не випадково, якщо вірити ЗМІ. Два? Давайте це буде останній рекорд в цій Верховній Раді, шановні колеги. Санкції, я думаю, що. Закон давайте. Кримінальна відповідальність. Підтримаєте? [[Шум у залі]] Я точно "за". Нас з вами троє, да, вже? Дякую. До регламентного комітету звернувся Руслан Олексійович Стефанчук щодо цього випадку. Дякую ЗМІ за таку пильну і якісну роботу. Шановні колеги, ставлю до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо регулювання питання трансплантації анатомічних матеріалів людині. Пропонується розглянути цей законопроект, реєстраційний номер якого 2457, за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:51:47]] За-260 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається народному депутату України Дмитрієвій Оксані Олександрівні.
Шановні народні депутати, виборці! Почну з цифр. За всі роки незалежності України було проведено менше 2,5 тисяч трансплантацій при потребі 5 тисяч на рік. Уявіть собі, щороку 5 тисяч людей в Україні потребують трансплантації. Хтось чекає на пересадку нирки чи печінки, комусь потрібне серце. Держава щороку витрачає сотні мільйонів гривень на трансплантацію за кордоном і зовсім не розвиває цей напрям тут в Україні. Ми разом з фахівцями Міністерства охорони здоров’я, практикуючими лікарями більше двох місяців працювали над змінами до закону. Ми внесли ті зміни до закону, які потрібні для запуску системи трансплантації. Ці зміни дадуть змогу рятувати тисячі життів щороку тут у нас в Україні. Перше – це невідкладний захід. Щоб не заблокувати 1 січня 20-го року усі трансплантації в Україні, ми пропонуємо відтермінувати початок повноцінного запуску Державної інформаційної системи трансплантації. Станом на сьогодні іде процес розгортання системи, визначення критеріїв для пошуку і співставлення. Друге. Дуже коротко перерахую ключові зміни. Ми розділили інформаційні системи на систему трансплантації органів і систему трансплантації кісткового мозку. Ми розділили інформаційні системи і ми відмовляємось від створення нового органу – по суті міністерства. І головне – ми захистили лікаря та пацієнта як наявністю консиліуму лікарів з діагностики смерті мозку, так і можливістю залучення судмедексперта. І головне, колеги. Усі зміни, які ми пропонуємо, мають одну мету – почати в наступному році повноцінну роботу системи трансплантації в Україні. Цей проект закону, він не про політку, він про людей, які не мають жертвами відсутності системи трансплантації, він про 5 тисяч врятованих життів на рік. Прошу підтримати.
Дякую. Слово для співдоповіді надається голові Комітету з питань здоров’я нації, медичної допомоги та медичного страхування Радуцькому Михайлу Борисовичу.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги! Комітет на своєму засіданні 27 листопада розглянув проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України, що регулюють питання трансплантації анатомічних матеріалів людині (реєстраційний номер 2457). Комітет вважає, що цей законопроект є вкрай необхідним і зволікання з його прийняттям може створити загрозливу ситуацію для здоров’я і життя важкохворих пацієнтів. Щорічно за життєвими показаннями трансплантації потребують тисячі українців, а отримують лікування близько сотні. Комітет зазначає, що особливо важливим є запропоноване законопроектом відтермінування до 1 січня 2021 року утворення відповідних електронних інформаційних систем трансплантації, які в автоматичному режимі здійснюють пошук пари донор-реципієнт. Міністерство охорони здоров’я і уряд роблять все можливе, щоб запустити систему роботу системи трансплантації якомога скоріше, але їм потрібен для цього певний час для створення відповідних реєстрів та наповнення їх інформацією. Саме тому дату просимо перенести. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради висловило низку зауважень до законопроекту і пропонує повернути його за результатами розгляду у першому читанні авторам на доопрацювання. Але комітет вважає, що законопроект може бути доопрацьований до другого читання, тому рекомендує Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін, за номером 2457, за результатами розгляду у першому читанні, прийняти за основу. Також комітет рекомендує Верховній Раді України відповідно до частини другої статті 115 Регламенту Верховної Ради України скоротити наполовину строк подання суб’єктами права законодавчої ініціативи пропозицій і поправок до другого читання. Просимо підтримати рішення комітету та розвиток трансплантації в Україні. Дякую за увагу.
Дякую, Михайло Борисович. Шановні колеги, скажіть, будь ласка, чи необхідне обговорення цього законопроекту. Так чи ні? Запишіться: два - за, два - проти. Два - за, два – проти, по фракціям. Зуб Валерій Олексійович.
Шановні колеги, я хочу сказати як лікар-онколог. Це питання і цей законопроект ми повинні підтримати обов’язково. Вже більше мабуть 5 років це постійно питання розглядається, але до кінця так і не могли дійти до прийняття закону. На сьогоднішній день 5 тисяч наших людей, наших громадян потребують пересадок, і тільки близько там 300-400 людей, які здійснюють цю пересадку в інших країнах. Тому я дуже прошу підтримати цей законопроект. Дякую.
Осадчук Андрій Петрович.
Прошу передати слово Стефанишиній Ользі.
Стефанишина Ольга Анатоліївна.
Шановні колеги, це, безперечно, дуже важливий законопроект, і фракція "Голос" буде підтримувати цей законопроект у першому читанні. Але я хочу зазначити, що він має бути доопрацьований між першим і другим читанням. Зокрема, пункт, який стосується відтермінування введення системи ЕДІСТ, а я нагадаю, що це електронна система, яка має запрацювати якомога скоріше в Україні, має запрацювати раніше ніж через рік. Ми будемо наполягати на тому, щоб відтермінування роботи цієї системи було відтерміновано не пізніше ніж на травень 2020 року, оскільки нам відомо, що у Міністерстві охорони здоров’я вже проведена відповідна робота і вони декларують, що готові будуть запустити цю систему з березня. Чому це важливо? Тому що будь-які паперові реєстри ведуть за собою корупційні ризики, які не дадуть нормально функціонувати системі трансплантації в Україні, тому ми будемо просити прискорити введення цієї системи якомога скоріше. І другий пункт стосується скасування центрального органу державної влади. Ми, в принципі, також підтримуємо цю зміну, але будемо просити вносити запобіжники для того, щоб координаційний центр, який буде координувати роботу по трансплантації, був незалежним і не мав впливу на роботу інших органів. Тобто він має бути незалежним органом державної влади. Дякую.
Дякую. Соболєв Сергій Владиславович.
Дубелю прошу передати.
Дубіль. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Валерій Дубіль, перший заступник голови Комітету здоров’я нації, фракція "Батьківщина". Цей законопроект, дійсно, дасть нам можливість відкрити вікно можливостей для розвитку трансплантації в Україні. Сьогодні Україна за кордоном витрачає сотні мільйонів доларів, євро для того, щоб рятувати тяжкохворих людей, які навіть можуть не дочекатися своєї черги. Розвиток трансплантації в Україні дасть нам можливість врятувати сотні життів і дітей, і дорослих. Даний законопроект, зрозуміло, що не є досконалим, але фракція "Батьківщина" доопрацює його до другого читання, і зробимо все те, щоб в Україні трансплантація була. Я дякую і голові комітету, і всім членам комітету за те, що ми як єдиний механізм відпрацювали цей законопроект, який вкрай необхідний і потрібний для нашої медицини і для людей. Дякую. Пропонуємо підтримати в першому читанні, до другого читання ми його доопрацюємо. Дякую.
Дякую, Валерій Олександрович. Волошин Олег Анатолійович.
Шановні колеги, звичайно, що врегулювання цієї сфери є вкрай важливим, але навіть висновки експертного управління вказують на великі ризики того, чого найбільше побоюється українське суспільство. Ми всі знаємо, чудово, що в умовах дуже низького рівня життя один з великих ризиків - це перетворення України на такий донор, центр донорських органів для всього. для заможних людей всього світу. І в цьому сенсі навіть той пункт в законопроекті, який закликає прибрати медичні заклади як єдині, в яких можуть визначати смерть мозку людини і надавати відповідне право на проведення трансплантацію певних органів, тобто, що смерть може визначатися мозку поза медичними закладами, це вже створює додаткові ризики, і якраз це і буде, переконаний, використовуватись в суспільстві для нагнітання нервозності і побоювання, що фактично можуть просто елементарно зробити ситуацію, з якою просто людей будуть фактично вбивати заради того, щоб забрати донорські органи. Тому цей законопроект потребує дуже серйозного доопрацювання. Є великі застереження щодо того, наскільки серйозно будуть захищені люди від "чорних" трансплантологів. І надмірна лібералізація законодавства в цьому питанні в дуже бідній країні є надмірно небезпечною. Дякую.
Геращенко Ірина Володимирівна, з мотивів.
Дякую. Шановні колеги, Верховна Рада попереднього скликання прийняла Закон про трансплантацію, і, дійсно, зараз ми обговорюємо приведення до відповідності з цим законом інших законодавчих актів. Це надзвичайно важливо, наша фракція це підтримує. Разом з тим, законопроект, який ми обговорюємо, має дійсно дуже суттєві недоліки. І ми хочемо зараз звернутися до голови комітету пана Радуцького, до Голови Верховної Ради України з проханням не робити прискорений термін підготовки до другого читання. Це дуже важливий закон, давайте ми його якісно просто за два тижні підготуємо поправки. Плюс є зауваження там певні Комітету євроінтеграції. Я прошу 30 секунд надати Івані Климпуш-Цинцадзе, яка зараз скаже висновки комітету, які є дуже важливими. І ще раз наголошую, ми звертаємося офіційно від нашої фракції з проханням, щоб ви поставили, ми підтримуємо, за цей законопроект, але не скорочену процедуру голосування до другого читання. Будь ласка.
Дякую. Лариса Миколаївна Білозір, з мотивів. Після цього переходимо до голосування. Шановні колеги, від комітетів більше не виступаємо. Будь ласка, підготуйтесь до голосування.
Шановні колеги! Лариса Білозір, 15-й виборчий округ, група "За майбутнє". Тут наші колеги з інших фракцій ратують про те, що бути обережним з цим законопроектом, хоча фактично він дозволяє нам розблокувати той правовий вакуум, який виник у зв’язку з тим, що той законопроект, який був прийнятий в 2018 році, він не вступив фактично в дію, жоден з нормативно-правових актів минулим Міністерством охорони здоров’я не був прийнятий. Також вони зробили все для того, щоб ця система, яка стосується саме реєстру, єдиний державний, інформаційна система не запрацювала. А зараз просять про те, що треба бути обережними. Тому я вважаю, що цей законопроект треба підтримати, тому що сьогодні 300 наших людей, які потребують трансплантації органів і систем, чекають своєї черги за кордоном. А ви знаєте, що в Білорусі, наприклад, там взагалі тільки кожен десятий орган дається іноземним громадянам. Тому я прошу його підтримати, це гарний законопроект, який дозволить розблокувати.
Дякую. Позафракційні. Ні, від фракцій. Я вибачаюсь. Олесь Станіславович, ні, від фракцій: два – за, два – проти. При всій повазі. І від фракцій, які не записалися, з мотивів. Шановні колеги, переходимо до голосування. Прошу підготуватися до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо регулювання питання трансплантації анатомічних матеріалів людині (реєстраційний номер 2457). Прошу підготуватися до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:05:34]] За-326 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціях. "Слуга народу" – 229, "Опозиційна платформа – За життя" – 1, "Європейська солідарність" – 212, "Батьківщина" – 14, "За майбутнє" – 19, "Голос" – 19, позафракційні – 23. Шановні колеги, було звернення і комітету, і декількох фракцій щодо скорочення строків підготовки. Відповідно до частини другої статті. [[Шум у залі]] Ні, такого не може бути в Раді! Зараз буде поставлено на голосування і Верховна Рада України визначиться. Відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків подачі пропозицій і правок та підготовки до другого читання законопроекту реєстраційний номер 2457. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:06:41]] За-261 Рішення прийнято. [[Шум у залі]] І далі готуйте законопроект до другого читання. Я думаю, що всі народні депутати можуть надати свої пропозиції. Я не зовсім розумію формулювання і запитання від народних депутатів. І що? І працювати давайте. Дякую. Шановні колеги, вам до розгляду запропонований законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо невідкладних заходів у сфері охорони здоров’я (реєстраційний номер 2428). Пропонується розглянути цей законопроект за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:07:44]] За-257 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається голові Комітету з питань здоров’я нації, медичної допомоги та медичного страхування Радуцькому Михайлу Борисовичу.
Шановний головуючий, шановні колеги, вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо невідкладних заходів у сфері охорони здоров’я (реєстраційний номер 2428), авторами якого стали 21 народний депутат України. Цей законопроект спрямований на вирішення низки нагальних проблем, які наразі не дають змоги підвищити ефективність роботи державних і комунальних закладів охорони здоров’я та ускладнюють запровадження нових механізмів їх фінансування. Перше. Необхідно розблокувати автономізацію державних та комунальних закладів охорони здоров’я, що була заблокована у 18-му році. Тоді всім бюджетним установам, у тому числі і закладам охорони здоров’я, було заборонено застосування такого виду реорганізації як перетворення. Ми це виправляємо, а також запроваджуємо спрощену процедуру строком на 1 рік. Друге. Пропонується у відповідності до прийнятого Державного бюджету на 20-й рік з 1 квітня перейти на нові механізми фінансування закладів охорони здоров’я: за конкретну надану медичну послугу за програмою медичних гарантій. Третє. Зняти встановлення на сьогодні обмеження для державних та комунальних закладів охорони здоров’я щодо можливості надання не більше 20 відсотків платних послуг. Вказана норма дискримінує державні та комунальні заклади охорони здоров’я у порівнянні з приватними та не надає можливості подальшого їх розвитку. Четверте. Усунути неузгодженість у законодавчому регулюванні правовідносин у сфері безпечності та якості харчових продуктів, що виникла через зміну системи центральних органів виконавчої влади. І остання, але не менш важлива. Забезпечити справедливу оплату праці водіїв бригад екстреної медичної допомоги, які працюють у таких складних умовах і з такими ж ризиками для здоров’я як і медичні працівники, і не мають встановлених для них надбавок. Головне науково-експертне управління у своєму висновку зазначає, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу. Комітет з питань антикорупційної політики у своєму висновку зазначив, що проект акта відповідає.
10 секунд дайте, будь ласка, завершити.
Також комітет рекомендує Верховній Раді відповідно до частини другої статті 116 Регламенту скоротити наполовину строк подання суб’єктами права законодавчої ініціативи пропозицій і поправок при підготуванні цього.
Михайло Борисович, ви і від комітету, я так розумію, і автор, і від комітету? Тоді. Все сказали? Да. Я вам дуже дякую за лаконічність. Я дякую. Шановні колеги, потребує обговорення питання? Да. Прошу записатись: два – за, два – проти від фракцій. Павленко Ростислав Миколайович.
Дякую, Дмитро Анатолійович. Ростислав Павленко. Дмитро Олександрович, перепрошую. Ростислав Павленко, "Європейська солідарність". Шановні колеги, шановний Дмитро Олександрович, коли ми щодо попереднього законопроекту говорили про необхідність повного терміну, йдеться про необхідність врахування тих правок, які пов’язані з європейською інтеграцією, бо відповідний комітет не надав ще свого висновку. Щодо нинішнього законопроекту, про який говоримо. Ми розуміємо, що це законопроект вимушений, розуміємо, що необхідно для реалізації державних гарантій медичного обслуговування ще взяти додатковий термін, але звертаю вашу увагу на інші положення цього законопроекту, зокрема щодо зняття обмежень на кількість платних послуг, які надають медичні заклади, на передачу фактично питань розвитку медичних закладів з державного бюджету на місцеві бюджети, що повинно бути чітко відображено в Законі про Державний бюджет. Тому до другого читання цей законопроект має бути дуже ретельно доопрацьований. Дякую.
Бабій Роман Вячеславович.
Прошу передати слово Артему Дубнову.
Артем Дубнов. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, шановний головуючий, це дуже важливий закон, який зараз ми розглядаємо в першому читанні. Хочу пояснити колегам чому. Ви знаєте, в країні стартувала "первинка", і її результати ми бачимо як дуже суттєво позитивні, з реакції наших пацієнтів. Але старт "вторинки", він дуже-дуже важкий і зв’язаний з тим, що комунальні заклади охорони здоров’я мають змінити свій статус. І ми цим законопроектом даємо їм трошки спрощену процедуру, аби з 1 квітня вторинна ланка медичної допомоги в Україні запрацювала. Цей закон є технічним і покриває деякі питання, які є. Звичайно, моменти доопрацювання до другого читання будуть враховані. Але я прошу зал підтримати. Бо без цього закону вторинна ланка реформи медичної не запрацює. Дякую.
Дякую, Артем Васильович. Лубінець Дмитро Валерійович.
Прошу передати слово Ларисі Білозір. Дякую.
Лариса Миколаївна Білозір.
Шановні колеги, хочу привернути вашу увагу. Законопроект наша група "За майбутнє" підтримує, тому що, він, дійсно, дасть можливість продовжити реорганізацію комунальних закладів охорони в неприбуткові. Але насправді у нас, наприклад, у Вінницькій області вже майже всі реорганізовані, 98 відсотків. Але справа в іншому. Подивіться, законопроектом пропонується посилити децентралізацію фінансування, надавши відповідні функції і повноваження органам місцевого самоврядування та територіальним громадам. Це що означає? Це, в принципі, те, що в бюджеті закладено, що з 1 квітня уже не буде ніякої медичної субвенції, уже повністю на власних будуть, гроші будуть іти ніби за пацієнтами на "вторинці" і на "третинці". А тепер я вам хочу показати приклад Вінницької області. Так як на фінансування медичних закладів заплановано лише на один квартал, значить, минулого року це було мільярд 300, цього року дали тільки 300 мільйонів на медичну субвенцію. На утримання закладів недоотримуємо ми медичної субвенції 32 мільйони гривень. Мало того, дякуючи цьому, що ми не можемо профінансувати також інші заклади охорони, які передані обласній раді, це і Вінницький обласний центр служби крові, Центр медико-соціальної експертизи, дякуючи тому фактично у нас буде у Вінницькій обласній раді дефіцит бюджету 300 мільйонів гривень. З цього випливає, що взагалі немає коштів на будь-які програми чи то по чистій воді, чи то по енергозбереженню, фактично це бюджет проїдання. І на видатки капітального характеру взагалі не буде коштів. І запитайтеся у пана Кулініча, який мав такий пілотний проект у Полтавській області, з якими проблемами зіштовхнулися взагалі лікарні навіть які є центром.
10 секунд.
коли не могли навіть профінансувати зарплати таким ключовим відділенням лікарень. А на сьогоднішній день уже.
Власенко Сергій Володимирович. Після цього – Макаренко від ОПЗЖ. І переходимо до голосування.
Прошу передати слово Івченку.
Івченко Вадим Євгенович. Підготуйтесь до голосування, шановні народні депутати.
Шановні колеги, ця реформа стосується майже кожного з нас. Медичною реформою, по-моєму, займаються вже усі, від народних депутатів. Я пам’ятаю виступи мого колеги з Волині Гузя, який говорив про те, що потрібно збільшити госпітальні округи, які тоді запропонувала Уляна Супрун (Козятин, Вінниччина), який говорить про те, що цей госпітальний орган, який запропонований, просто фактично не можуть люди доїхати. Але, повірте, кожна реформа має робитися так, щоб людина отримала найякіснішу послугу. Те, що цим законом пропонується, можна назвати одним чином: в майбутньому зникнуть безкоштовні медичні послуги для людей, бо всі заклади охорони здоров’я будуть переведені в комунальні, які будуть надавати послуги. І наступне, що органи місцевого самоврядування - вони ж різні, місто Київ або якась там Фурсівська ОТГ, вони не мають достатньо коштів для того, щоб утримувати відповідні заклади охорони здоров’я, в них немає можливості буде утримувати на найякіснішому рівні. І люди, які будуть проживати в цій ОТГ, будуть отримувати не ті послуги, як люди, які живуть в обласних центрах. В чому функція була держави і взагалі реформи місцевого самоврядування і децентралізації? Що держава має забезпечити усім громадянам України якісні медичні і освітні послуги. Колеги, я вже не кажу про те, що цей закон порушує статтю Конституції 49, де чітко сказано, що ми не можемо закривати заклади, державні заклади охорони здоров’я. А таким чином ми переводимо їх в комунальні, ми переводимо їх в комерційні і переводимо в платні установи. Це неправильно - те, що пропонується. Дякую.
Дякую. Макаренко Михайло Васильович, з мотивів хвилину. Після цього переходимо до голосування, будь ласка, підготуйтесь.
Макаренко, "Опозиційна платформа - За життя". Шановні колеги, шановна президія, ви знаєте, в медицині стільки вже нароблено законів, стільки таких законів, які не відповідають, що для людей хворих, що для лікарів. І я хочу сказати, що нам треба і. Конституції 49, параграф, що це треба її міняти. Ми вже давно хотіли змінити це. Вона вже давним-давно не працює. Але я ж хочу сказати, що треба якісь кроки робити. Ви ж бачите, як попередній виступав. Вінницької області, так. То не финансируется, то финансируется. Хоч якісь перші кроки зробити, щоб ми знали, що дальше робити. Можна реформи робити, тільки такі реформи, щоб було направлено на те, щоб люди були здорові. Ви подивіться.
10 секунд.
Я вам хочу сказати як акушер-гінеколог, 87 відсотків жінок репродуктивного віку, вони мають.
Дякую. Шановні колеги, підготуйтесь до голосування. Переходимо до голосування за законопроект. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо невідкладних заходів у сфері охорони здоров’я (реєстраційний номер 2428). Прошу підготуватись до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:20:50]] За-295 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціям. "Слуга народу" – 224, "Опозиційна платформа – За життя" – 2, "Європейська солідарність" – 21, "Батьківщина" – 0, "За майбутнє" – 13, "Голос" – 18, позафракційні – 17. Ще раз дякую, рішення прийнято. Була пропозиція про скорочення строків. Відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків подачі пропозицій і правок та підготовки до другого читання законопроекту реєстраційний номер 2428. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:21:43]] За-259 Рішення прийнято, дякую. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України у зв’язку із вдосконаленням процедури проведення фінансової реструктуризації та щодо вдосконалення оподаткування операцій фінансового лізингу (реєстраційний номер 2358). Шановні колеги, нам необхідно проголосувати та підтримати щодо включення цього законопроекту до порядку денного пленарного засідання. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:22:38]] За-261 Рішення прийнято. Пропонується застосувати процедуру ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:23:01]] За-255 Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:23:23]] За-254 Рішення прийнято. Шановні колеги, слово для доповіді надається голові Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Гетманцеву Данилу Олександровичу.
Шановний Голово, шановні колеги! Ми з вами два місяці тому прийняли в цілому законопроект про фінансову реструктуризацію, яким збільшили строки на проведення особливих процедур фінансової реструктуризації ще на три роки і вдосконалили ці процедури. Протягом попередніх трьох років для особливих процедур фінансової реструктуризації, тобто погашення боргів боржником перед кредитно-фінансовими установами, діяли податкові пільги. Цим законопроектом пропонується продовжити дію цих податкових пільг також на три роки, трішки більше ніж три роки, до 1 січня 2023 року. Зокрема, на операції з постачання боржником товарів в погашення боргу, а також звільнення від оподаткування постачання майна, яке отримане фінансово-кредитною установою в погашення боргу. Це перша норма законопроекту, вони є взаємопов’язані. І друга норма законопроекту, яка усуває несправедливість при оподаткуванні операцій фінансового лізингу, коли лізинг його давить, отримує майно від лізинг-одержувача без відповідної податкової накладної, тобто примусово отримує це майно. А в цьому випадку, безперечно, накладну ніхто не виписує, і потім змушений при повторному лізингу двічі сплачувати ПДВ, тобто ми усуваємо і цю неузгодженість, і цю несправедливість. Законопроект дуже невеликий. Просимо відповідно до рішення комітету підтримати його в першому читанні за основу. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, необхідно обговорення? Ні? Можемо голосувати? Тоді прошу підготуватися до голосування. Ставлю на голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Зараз. Нестор Іванович, ми бачили, як там голосують, це не той метод, який потрібно. Будь ласка, підготуйтеся до голосування. Ще рано, перерва трішки пізніше, через 35 хвилин. Можемо продовжити засідання? Слушна пропозиція щодо витраченого часу. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Податкового кодексу України у зв’язку з вдосконаленням процедури проведення фінансової реструктуризації та щодо вдосконалення оподаткування операцій фінансового лізингу (реєстраційний номер 2358). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:27:26]] За-320 Рішення прийнято. Дякую. Покажіть, будь ласка, по фракціям. "Слуга народу" – 216, "Опозиційна платформа – За життя" – 29, "Європейська солідарність" – 20, "Батьківщина" – 0, "За майбутнє" – 15, "Голос" – 17, позафракційні – 23. Ще раз дякую, шановні колеги. Переходимо до наступного питання порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Кодексу України з процедур банкрутства (реєстраційний номер 2276). Пропонується розглянути цей законопроект за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:28:23]] За-264 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається народному депутату України Скорику Миколі Леонідовичу.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Комітет Верховної Ради з питань економічного розвитку на засідання 11 листопада 2019 року розглянув проект Закону України про внесення змін до Кодексу України з процедур банкрутства (реєстраційний номер 2276) від 17 жовтня 2019 року, поданий народними депутатами України Скориком, Ватрасом, Аліксійчуком і Тарасенком. Головною метою законопроекту, як зазначено в пояснювальній записці, є усунення недоліків Кодексу України з процедур банкрутства та недопущення відкриття проваджень у справах про банкрутство органів державної влади, органів місцевого самоврядування, бюджетних установ та організацій задля недопущення порушення норм Конституції України. Також прийняття вказаного законопроекту дозволить господарським судам здійснювати провадження у справах про банкрутство у встановлені кодексом процесуальні строки, що стимулює інвестиційну та кредитну сферу економіки України. Законопроект прискорить приведення положення про автоматизовану систему документообігу у відповідність до цього кодексу, а також провадження в роботу судів єдиної цифрової інформаційно-комунікаційної системи, передбаченої процесуальними кодексами. Комітет Верховної Ради з питань антикорупційної політики у висновку від 30 жовтня 2019 року зазначають, що в законопроекті не виявлено корупціогенних факторів, проект акту відповідає вимогам антикорупційного законодавства. За результатами обговорення народні депутати України - члени Комітету з питань економічного розвитку прийняли рішення внести проект Закону України про внесення змін до Кодексу України з процедур банкрутства на розгляд Верховної Ради України, рекомендувати включити його до порядку денного другої сесії Верховної Ради України та за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу. Прошу підтримати.
Дякую. Слово надається голові Комітету з питань економічного розвитку Наталусі Дмитру Андрійовичу.
Шановні колеги, шановний пане Голово! Дуже коротко. Законопроект технічний, тому комітет за результатами обговорення прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти проект закону і винести його на розгляд, рекомендувати включити до порядку денного. за результатами розгляду рекомендувати прийняти в першому читанні і прийняти за основу. Законопроект врегульовує питання, які можуть потенційно виникнути і починають виникати у зв’язку з прийняттям Кодексу про банкрутство, і також спрямований на те, щоб ці прогалини закрити. Дякую.
Дякую. Обговорення необхідне цього питання? Можемо переходити до голосування? Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до голосування, запросіть народних депутатів до зали. Поки збираються, з мотивів - Степан Іванович Кубів. І переходимо до голосування. Хвилину – з мотивів.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Перш за все, ми будемо підтримувати цей законопроект в першому читанні. Друге – тільки врахувати прошу застереження ГНЕУ, де уточнення переліку бюджетних установ, до яких не застосовується кодекс. І друге. Доцільно доручити Кабінету Міністрів затвердити тимчасове положення порядку офіційного оприлюднення відомостей про банкрутство. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кодексу України з процедури банкрутства (реєстраційний номер 2276). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:33:10]] За-295 Трошки не дотягнули. 295, рішення прийнято. Дякую. Переходимо до наступного питання. [[Шум у залі]] По фракціях покажіть, будь ласка. Партія "Слуга народу" – 213, "Опозиційна платформа – За життя" – 31, "Європейська солідарність" – 14, "Батьківщина" – 2, "За майбутнє" – 18, "Голос" – 1, позафракційні – 16. Ще раз дякую. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Прикінцевих та Перехідних положень Кодексу України з процедур банкрутства (реєстраційний номер 2290). Пропонується розглянути цей законопроект за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. І пропоную не розходитися, тому що достатньо ну швидко ми проходимо закони, просто щоб на все вистачало голосів. [[13:34:05]] За-261 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається народному депутату України Скорику Миколі Леонідовичу.
Шановні колеги, шановний пане головуючий! Комітет Верховної Ради з питань економічного розвитку на засіданні 11 листопада 2019 року розглянув проект Закону України про внесення змін до Прикінцевих та Перехідних положень Кодексу України з процедур банкрутства за номером 2290 від 18 жовтня 2019 року, поданий народними депутатами України Скориком, Ватрасом, Аліксійчуком і Тарасенком. Головною метою законопроекту, як зазначено в пояснювальній записці, є врегулювання відносин у сфері страхування та розвиток страхових послуг у сфері банкрутства, забезпечення безперервного здійснення процедур банкрутства, запобігання банкрутства теплопостачальних та теплогенеруючих організацій, підприємств централізованого водопостачання та водовідведення до поліпшення їх фінансового становища шляхом реалізації Закону України "Про заходи, спрямовані на врегулювання заборгованості теплопостачальних та теплогенеруючих організацій та підприємств централізованого водопостачання і водовідведення за спожиті енергоносії". Комітет Верховної Ради з питань антикорупційної політики у висновку від 6 листопада 2019 року зазначає, що в законопроекті не виявлено корупціогенних факторів, проект акта відповідає вимогам антикорупційного законодавства. За результатами обговорення народні депутати України члени комітету прийняли рішення внести проект Закону України про внесення змін до Прикінцевих та Перехідних положень Кодексу України з процедур банкрутства (реєстраційний номер 2290) на розгляд Верховної Ради України, рекомендувати включити його до порядку денного другої сесії Верховної Ради України та за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Слово для співдоповіді надається голові Комітету з питань економічного розвитку Наталусі Дмитру Андрійовичу.
Пане Голово, шановні колеги! Та сама історія, це насправді 2 закони – законопроекти одного пакету. Просто той стосувався органів державної влади, місцевого самоврядування, бюджетних установ, – цей стосується більше відносин страхування під час процедури банкрутства, тому він так само технічний. І відповідно комітет прийняв рішення рекомендувати розглянути в першому читанні і прийняти за основу. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую, Дмитро Андрійович. Шановні колеги, я так розумію, можна теж без обговорення? Степан Іванович, ну. Давайте, може, з мотивів. Без обговорення. Я Кубіву дам з мотивів хвилину, поки підійдуть народні депутати. Степан Іванович Кубів. Лубінець не.
Шановний пане Голово, перше - ми будемо підтримувати цей законопроект. Хочу врахувати дві важливі позиції, які потрібно під стенограму. Перше. Не можна повернути в дію Закон України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", оскільки він уже втратив чинність, бо це створює правову колізію. І друге. Введення мораторію на порушення прав проти постачальних та теплогенеруючих організацій, підприємств централізованого водопостачання, водовідведення за спожиту енергію не узгоджується з частиною три статті 13 Конституції України. Дякую.
Дякую. Лубінець Дмитро Валерійович. І запросіть народних депутатів, переходимо до голосування. З мотивів - Лубінець.
Шановні колеги, по-перше, я хотів би звернути увагу на висновок ГНЕУ: він не підтримує законопроект категорично. Чому? Як сказав попередній виступаючий, що є норма закону, яка вже втратила чинність. Це перше. Друге. Треба врахувати, що за час до прийняття проекту господарські суди у вказаних справах можуть прийняти рішення відповідно до чинної редакції пункту 4 вказаного розділу, а запропоновані у проекті зміни лише ускладнять їх розгляд, оскільки порядок такого розгляду знову зміниться. Не дарма ГНЕУ, я ще раз звертаю увагу всіх колег, ГНЕУ наполягає не розглядати і не підтримувати цей законопроект, а повернути на доопрацювання авторам. Депутатська група "За майбутнє" не буде підтримувати, не буде голосувати за цей закон. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування. Прошу підготуватись до голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування по черзі щодо надходження пропозицій. Перша позиція комітету голосується. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Прикінцевих та Перехідних положень Кодексу України з процедури банкрутства (реєстраційний номер 2290). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:39:36]] За-276 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціях. "Слуга народу" – 219, "Опозиційна платформа - За життя" – 29, "Європейська солідарність" – 6, "Батьківщина" – 0, "За майбутнє" – 6, "Голос" – 0, позафракційні – 16. Шановні колеги, вам запропонований для розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо прискорення дерегуляції у сфері господарської діяльності (реєстраційний номер 1067-д). Пропонується розглянути цей законопроект за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:40:27]] За-243 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається народному депутату України Підласій Роксолані Андріївні. Скажіть, будь ласка, ви від комітету? Дайте 4 хвилини, будь ласка.
Шановні колеги, доброго дня. Основне завдання проекту Закону 1067-д – це прискорення дерегуляції та зменшення тиску на бізнес. Ви всі добре знаєте, що сьогодні Україна займає 64 місце у світі за легкістю ведення бізнесу, 61-е за легкістю початку бізнесу, якого стосуються, власне ліцензії та дозвільні процедури. Наші найближчі сусіди: Росія - 28-ма, Польща - 48-ма. Ми фактично програємо битву за інвестиції у Східній Європі. Тому законопроект пропонує надати Кабінету Міністрів України повноваження щодо встановлення порядку отримання ліцензій та документів дозвільного характеру. Це можливість для уряду мобільно реагувати на проблеми, які виникають у бізнесу. Ви знаєте, що це повторне перше читання. Комітет економічного розвитку доопрацював проект відповідно до зауважень різних політичних сил, бізнесу та інших зацікавлених сторін. У новій редакції законопроекту Комітет економічного розвитку відмовився від ідеї передання уряду можливості визначати види господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню. Перелік видів ліцензування, як і раніше, можна встановлювати винятково Законом України про ліцензування. Ми також відмовилися від ідеї передання уряду можливості визначати необхідність отримання документів дозвільного характеру та їх перелік, тобто нові дозволи також тільки за рішенням парламенту. Я думаю, що всі колеги погодяться з тим, що ми готові оперативно розглядати та вносити зміни в закони про ліцензування та про документи дозвільного характеру для того, щоб підтримати зусилля уряду в дерегуляції. Але наразі Комітет економічного розвитку ухвалив рішення підтримати та подати на розгляд Верховної Ради доопрацьований проект Закону України 1067-д та рекомендувати прийняти його за основу. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатись: два – за, два – проти по фракціях. Корнієнко Олександр Сергійович, "Слуга народу".
Передайте, будь ласка, Безгіну Віталію.
Кому? Безгіну? Віталій Безгін.
Доброго дня, шановні колеги! Я висловлю свою позицію від авторів первинного законопроекту. Попри те, що, на моє переконання, початкова версія була на багато більш смілива, треба віддати належне комітету за те, що він зумів врахувати пропозиції всіх стейкхолдерів і, в принципі, профільного експертного середовища. Тому, на моє переконання, даний законопроект потребує підтримки в залі. І буду вдячний всім фракціям за голосування за основу. Дякую.
Дякую. В’ятрович Володимир Михайлович.
Прошу передати слово Княжицькому Миколі.
Княжицький Микола Леонідович.
Шановні колеги, і, справді, цей законопроект порівняно з попередньою редакцією, так би мовити, є причесаним, але, коли ми говоримо про ліцензування. Але, коли ми говоримо про дозволи і адміністративні послуги, все це і надалі пропонується регулювати підзаконними актами. Що важливо для бізнесу? Для бізнесу важливо, щоб всі дозволи і всі ліцензії йому видавалися виключно відповідно до законодавства, щоб це було прогнозовано, щоб інвестори знали, яким чином можна було вести господарську діяльність. Положення законопроекту не спрощують адміністративні процедури в сфері господарської діяльності, а фактично питання, які сьогодні регулюються виключно законами, переносять на рівень регулювання Кабінету Міністрів. Такий підхід не відповідає основним принципам державної політики в сфері надання адміністративних послуг ліцензування, що передбачає стабільність і прогнозованість для бізнесу законодавства. Наприклад, якщо сьогодні перелік документів, що подаються для отримання документів дозвільного характеру, визначаються виключно законами і відповідні органи не мають права вимагати документи, не передбачені законом, то в разі прийняття законопроекту це визначатиметься на рівні постанови Кабінету Міністрів. Очевидно, що процедура прийняття документів Кабінетом Міністрів України є більш закритою в порівнянні з законодавчим процесом, і тому, очевидно, що це буде мати негативні наслідки у зв’язку з нестабільністю таких норм, визначених різних органів ліцензування. Тому наша фракція буде утримуватися під час голосування за цей законопроект, який покликаний нібито спрощувати роботу нашого підприємництва, а насправді знову переводити її в ручний режим особистих рішень. Ви самі знаєте, хто працював колись, до політичної діяльності, в бізнесі, що якщо до вас приходив перевіряючий і вимагав документи, які не вказані в законопроекті, ви могли виграти суд. Вас позбавлять і прогнозованості, і такої можливості. Закликаємо не голосувати за проект, який ускладнить життя для бізнесу. Дякую.
Білозір Лариса Миколаївна.
Лариса Білозір, група "За майбутнє", 15 виборчий округ. Насправді дуже уважно вивчила цей доопрацьований законопроект. З назви прибрали, що. прибрали те, що визнати таким, що втратив чинність законопроект про перелік документів дозвільного характеру. Але ж що стосується адмінпослуг, а я є головою підкомітету з питань адмінпослуг і сервісів, то фактично та 5 стаття, на якій ми наполягали, щоби все ж таки регулювалося і законом, і Кабінетом Міністрів на термін хоча би тільки рік, не було враховано. Відповідно, знаєте, він звучить так, що про прискорення дерегуляції у сфері господарської діяльності, але тут і криється проблема, диявол, він в деталях, поданий документ він не гарантує дерегуляції, як казав мій колега, повністю переводить це на регулювання Кабінетом Міністрів. Тобто закон уже не зможе регулювати. Тут великі ризики порушення Конституції, втручання у сферу місцевого самоврядування, поява також нової бюрократії на практиці. Ну, можливо, цей уряд все ж таки цей рік попрацює і вичистить адмінпослуги і так далі. А що буде далі, коли прийде новий уряд, знову будемо вертатися до закону? І я вважаю, це несе загрозу реформі адмінпослуг, яка фактично на сьогодні є найуспішніша в Україні. І взагалі українські реалії показують, що регулювання нормативно-правовими актами уряду, вони призводять до збільшення рівня корупції у сфері надання адмінпослуг і збільшення кількості непотрібних для громадян послуг і наживи на громадянах. Тому наш голос, групи "За майбутнє", проти. Ми не будемо підтримувати цей законопроект. Дякую.
Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги! Одним із головних показників лібералізації нашої економіки є показник так званий Doing Business. От у мене запитання oодо покращення цього показника: після прийняття цього закону, ситуація покращиться? І в мене виникає з приводу цієї ініціативи інше запитання. А чи довіряють наші "слуги народу" іншій частині "слуг народу" – керівникам центральних органів влади, коли обмежують їх самостійність, говорячи про нібито дерегуляризацію, а самі ще й більше регулюють питання щодо дозвільної системи? Я вважаю, і погоджуюся зі своїми колегами, які виступали переді мною, що вказана ініціатива є нічим іншим, ніж ручне втручання в питання, які абсолютно не є компетенцією Кабінету Міністрів України. Не довіряєте тим, кого ви призначили, міняйте. А не треба ставити країну в надскладні умови, ще більше ускладнювати життя для наших підприємців, які вже заплутались в цій лібералізації. І, я так розумію, що ми відходимо зараз від ідеології лібертаріанства. Я чув, що у нас буде щось таке ліберально-соціальне. І, мабуть, цей законопроект примушує нас приблизитись до цієї точки. От я прошу, якщо не знаєте як, залиште так, як є. А якщо не знаєте, як діяти, читайте закони. Тоді і вам, а найголовніше тим, кому ви хочете служити, буде легше і краще жити. А Doing Business розбереться без вас. Дякую.
Дякую, Несторе Івановичу. Зараз Соболєв з мотивів. Після цього переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів.
Шановні колеги, хотів би нагадати, що цей закон внесений на повторне перше читання. Чому? Тому що під час першого обговорення було чітко визначено, що цей закон порушує Конституцію України бо виключно законами регулюються питання ведення підприємницької діяльності і антимонопольного законодавства. На жаль, і в першій редакції закону, і зараз, коли ми ознайомились з останньою редакцією, нічого не змінилося. Ці повноваження передаються Кабінету Міністрів. Так яке ж це спрощення? Вибачте, тільки закон може врегулювати питання спрощення, які ліцензії потрібні, які не потрібні. Як такі повноваження можна передати уряду, ще й в порушення Конституції України? Ми закликаємо, оскільки ніяких змін не внесено, знову відхилити цей закон, оскільки у авторського колективу не знайшлося можливості ознайомитися з Конституцією України. Цей закон.
Дайте 10 секунд.
Цей закон погіршує можливість конкурентного середовища і ведення підприємницької діяльності. Ми за нього голосувати не будемо.
Дякую. Всі бажаючі виступили? Прошу підготуватися до голосування. Шановні народні депутати, підготуйтеся до голосування, займіть свої місця. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо прискорення дерегуляції у сфері господарської діяльності (реєстраційний номер 1067-д). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:53:09]] За-229 Рішення прийнято. Законопроект 1067-д прийнятий за основу. Покажіть, будь ласка, по фракціям. "Слуга народу" – 221, "Опозиційна платформа - За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 0, "За майбутнє" – 3, "Голос" – 1, позафракційні – 4. Ще раз дякую, рішення прийнято. Шановні колеги, у нас залишилося шість хвилин до кінця відведеного часу для ранкового пленарного засідання Верховної Ради України, пропоную закінчити нашу роботу трішки раніше. Немає заперечень? Оголошую ранкове засідання Верховної Ради України закритим. Дякую.
Шановні колеги, заберіть, будь ласка, картки, тому що після цього тут будуть парламентські слухання.