Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Šestu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2020. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 135 narodnih poslanika. Podsećam vas da je članom 88. stav 5. Poslovnika predviđeno da kvorum za rad Narodne skupštine prilikom utvrđivanja dnevnog reda postoji ako je na sednici prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih sali, molim poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da su u sali prisutna 182 narodna poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine, u smislu člana 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine. Kao što znate, nakon otvaranja sednice i utvrđivanja broja narodnih poslanika, utorkom i četvrtkom predsednici, odnosno ovlašćeni predstavnici poslaničkih grupa mogu da zatraže obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnika. Reč ima narodni poslanik Života Starčević.
Poštovani predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, želim da postavim pitanje Ministarstvu pravde i resornoj ministarki Maji Popović. Naime, grad Jagodina i firma „Nort karton“ d.o.o. Beograd su dana 28. marta 2013. godine zaključili ugovor o davanju u zakup 11 hektara, 72 ara i tri metra kvadratna zemljišta u industrijskoj zoni bez naknade. Obaveza „Nort kartona“ ovim ugovorom bila je da izgradi industrijski objekat za dve godine i da zaposli 150 radnika. „Nort karton“ objekat nije završio u ugovorenom roku i grad Jagodina je uputila više od 10 dopisa „Nort kartonu“ između 2015. i 2017. godine, a sa zahtevom za završetak objekta i zapošljavanje radnika. Sve ovo o čemu pričam i ugovore i dopise mogu i lično da dostavim nadležnom Ministarstvu pravde, računajući i ugovor i sve dopise između 2015. i 2017. godine. Zbog neispunjavanja ugovornih obaveza „Nort kartona“, grad Jagodina je dana 3. novembra 2017. godine podneo tužbu Privrednom sudu u Beogradu radi raskida ugovora o zakupu. „Nort karton“ je dana 30. januara 2018. godine podneo protivtužbu za isplatu iznosa preciziranog nakon veštačenja na 291.324.170,65 dinara i 888.781 evro, a po osnovu uloženog u započeti objekat. Ističem činjenicu da je zemljište „Nort kartonu“ dato bez naknade, pa raskidom ugovora nema šta da mu se vraća. U ovom slučaju jedino grad Jagodina trpi štetu zbog činjenice da je predmetna lokacija zauzeta započetim, a nezavršenim objektom. Takođe, ističem da je objekat građen isključivo za potrebe „Nort kartona“ i sva ulaganja koja je imao „Nort karton“ bila su isključivo za sopstvene potrebe, a ne za potrebe grada Jagodine. Građevinska dozvola je u međuvremenu prestala da važi, objekat je sada bespravan, ne upisan u katastru nepokretnosti i kao takav je predviđen za rušenje. Uz to zbog dugova „Nort kartona“ prema izvođačima radova, rešenjem kojim se usvaja privremena mera i „Nort kartonu“ zabranjuje da otuđi ili optereti nepokretnost u izgradnji, objekat je predmet javne prodaje kod javnog izvršitelja. U prilogu mogu dostaviti zaključak javnog izvršitelja od 16. juna 2020. godine. Obzirom da grad Jagodina ima ovakvu situaciju u praksi, moram da vam postavim poslaničko pitanje radi razjašnjenja iste, a koje je od interesa za sve građane Jagodine, odnosno postavljam pitanje za sledeću pravnu stvar. Naime, da li u slučaju kada investitor kome je ustupljeno zemljište bez naknade za potrebe izgradnje fabrike po ugovoru zaključenom sa opštinom, odnosno gradom, a radi zapošljavanja određenog broja radnika, te ukoliko isti, odnosno investitor ne ispoštuje ugovorne odredbe i ne izgradi planiranu investiciju u ugovorenom roku, odnosno odustane od iste, opština, odnosno grad ima pravo da raskine ugovor bez naknade štete? Da li je opština, odnosno grad, nakon raskinutog ugovora i poništene građevinske dozvole zbog neispunjene obaveze investitora, odnosno odustanka od izgradnje obavezan da investitoru isplati naknadu za deo objekta koji je investitor izgradio na predmetnoj parceli koja mu je bila ustupljena? Molim pravno tumačenje i stav Ministarstva o ovom pitanju, a sva potrebna dokumenta, ukoliko su potrebna, mogu lično dostaviti. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Selma Kučević.
Poštovani predsedavajući, uvažene dame i gospodo, svoje pitanje postavljam ministarki pravde, gospođi Maji Popović. Naime, u okviru reforme pravosuđa koja je sprovedena na teritoriji Republike Srbije, a koja je počela sa primenom 1. januara 2019. godine, prema Zakonu o sedištima i područjima sudova i javnih tužilaštava, formiran je Prekršajni sud u Novom Pazaru za grad Novi Pazar i teritoriju opštine Tutin, a sa Odeljenjem u Tutinu. Takođe, formiran je Osnovni sud u Novom Pazaru, a u okviru njega sudska jedinica u Tutinu. Ukinuto je javno opštinsko tužilaštvo i osnovano u Novom Pazaru za teritoriju grada Novog Pazara i opštine Tutin. Obzirom da je prošla već decenija rada po ovoj organizaciji pravosudnih organa, mi smo se nekoliko puta obraćali, kako ovom parlamentu, takođe Vladi, ministrima i svim ostalim organima, ali do sada nismo naišli ni na kakvo razumevanje. Analizirajući prednosti i nedostatke koji su se pokazali za ovo vreme, opravdano se može postaviti zahtev za formiranje samostalnog prekršajnog suda za teritoriju opštine Tutin, osnovnog suda za teritoriju opštine Tutin, kao i opštinskog javnog tužilaštva za teritoriju opštine Tutin. U prilog tome govore sledeći argumenti. Naime, za obe vrste sudova, kao i za opštinsko javno tužilaštvo postoji sasvim dovoljan broj predmeta, kao i za samostalno funkcionisanje tih sudova i za potrebnu opterećenost svakog sudije ponaosob. Takođe, treba napomenuti da su sudovi opremljeni sa sudskom zgradom, kao i sa svom neophodnom opremom za samostalno funkcionisanje istih. Moram napomenuti da određeni broj sudija, kao i ostalih radnika, svakodnevno ili nekoliko dana u nedelji putuje do Novog Pazara, s tim da je ta putna infrastruktura nadaleko svima poznata, čija će se rekonstrukcija verovatno preneti na sledeće dve godine, što dodatno utiče na povećanje sredstava i troškova. U praksi se i doista pokazalo kao izuzetno loše rešenje dosadašnja organizacija pravosuđa, jer je otežana komunikacija između sedišta suda i sudske jedinice, odnosno Odeljenja u opštini Tutin. Takođe, iz administrativnih razloga, svi tužbeni zahtevi, svi pisani akti koji se odnose na odeljenje u Tutinu moraju fizički dostaviti sedištu suda u Novom Pazaru radi zavođenja, a potom se moraju fizički dostaviti u sudskoj jedinici, odnosno odeljenju u opštini Tutin. Takođe, svi pisani akti koji se donose, odluke, rešenja, presude i sve ostalo se mora dostaviti sedištu u Novom Pazaru, radi razvođenja u glavni upisnik. Sve je to zaista velika oblast da bi se dostava vršila preko redovne pošte. Ako u obzir uzmemo geografske odlike i karakteristike opštine Tutin, koja spada u izuzetno veliku opštinu, jedna od većih opština u Republici Srbiji, koja se prostire preko 741 km kvadratni, to je brdsko-planinsko područje, izuzetno razuđeno, dakle, naselja su udaljena, kako međusobno tako i od opštine Tutin, a sve vam ovo govorim iz razloga što ukoliko jedna od tih stranaka koja je izuzetno udaljena od opštine Tutin ima potvrdu da pribavi uverenje da nije krivično osuđivana, onda ona mora da prođe 80 km samo u jednom pravcu, dakle 160 km u oba pravca. Da ne govorim sad o tom zimskom periodu, kad su sva ta područja bukvalno odsečena zbog izuzetno loših klimatskih uslova i jakih i oštrih zima. Opština Tutin se nalazi na jugozapadu Republike Srbije i samim tim graniči se sa Crnom Gorom, kao i sa Kosovom. Ta granična linija sa Crnom Gorom i administrativna linija sa Kosovom, slobodno mogu reći da su izvor mnogih nedozvoljenih radnji koje mogu biti kvalifikovane kao privredni prestupi, prekršaji, pa i krivična dela, a u svakom slučaju na organima pravosuđa je da u takvim postupcima hitno postupa. Naime, ako mi kao demokratsko društvo hoćemo da učinimo da je pravda dostupna svim građanima ove države i da se preko institucija pravosuđa pruži zaštita građanima, zaštita javnog reda i mira, javne bezbednosti, javnog poretka, uopšte, biće to daleko efikasnije ukoliko u opštini Tutin postoji samostalni osnovni sud, prekršajni sud i javno tužilaštvo za teritoriju opštine Tutin. Ja ne vidim razlog, ako u susednim opštinama, čak manjim opštinama, postoje ti sudovi, zašto bi onda građani ove opštine bili diskriminisani po bilo kom osnovu? Iz napred navedenog, postavljam pitanje resornoj ministarki – da li će i kada, na koji način, pravdu približiti svim građanima ove države, te samim tim i građanima ove opštine vratiti sudove i javno tužilaštvo? To je svakako opština koja spada u red najnerazvijenih i najsiromašnijih. Zahvaljujem.
Hvala. Narodni poslanik Toma Fila ima reč. Izvolite.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo, predstavnici naroda koji živi u Srbiji, oba pitanja koja želim da postavim predsedniku Skupštine i mom predsedniku stranke, u duhu svega onoga što mi u Socijalističkoj partiji Srbije i radimo, a to je pitanje da li ćete vi kao predsednik Skupštine dati inicijativu da poslanici svakog meseca ili u dva meseca imaju obaveznu tačku dnevnog reda koja bi se odnosila na našu južnu provinciju? Nema smisla da Savet bezbednosti UN ima to kao stalnu temu, vi ste kao ministar inostranih poslova bili tamo, protestvovali što se smanjio broj sednica, a mi u Skupštini Srbije kao da nas se ta pokrajina ne tiče, nemamo stalno prisustvo. Želim da vas podsetim da se na Kosovu i Metohiji dešavaju razne stvari, koje su nama bitne. Počelo je suđenje navodnim ubicama Olivera Ivanovića. Da li to treba mi da saznajemo sa televizije? Ja hoću da znam šta se sa tim suđenjem dešava. Mi imamo Odbor za Kosovo, koje bi moglo svakog meseca, ili na dva meseca, kako hoćete, da nama daje izveštaj, usmeni ili pismeni, o stanju u Pokrajini. Takođe, svedoci ste da su uhapšeni i sprovedeni u Hag šest pripadnika UČK. Mislim da je potrebno da mi znamo kakav je oblik saradnje sa tužilaštvom, šta mi radimo u vezi toga? To je neophodno potrebno, gospodo i dame, da bismo pogledali ljude u oči, da mi nismo zaboravili južnu pokrajinu. Drugo pitanje je upućeno isto vama, predsedniče, kao i predsednici Vlade. Naš šef poslaničke grupe, Đorđe, je postavljao pitanje kada je bila Vlada u četvrtak, ali taj odgovor za nas nije zadovoljavajući. Mi nismo čuli misli li Vlada da formira neko telo koje će brinuti o toku suđenja o svedocima i žrtvama? Znate, reći ću vam nešto. Ne volim o sebi da govorim, ali ja sam od 1996. godine do 2014. godine sedeo u tom ad hok Tribunalu, vaš sekretar je bio svedok. To je antisrpski sud i strašno je bilo kroz šta smo prošli, naročito oni koje smo branili. Prvo Hrvatska, Bosna, pa onda mi, pa Kosovo. Znate, to je antisrpstvo, da su protiv nas, na to smo navikli, ali ono protiv čega protestvujem i na šta ne želim da se naviknem nikada to je da nam rođena zemlja ne pomaže. Svi hrvatski branioci su plaćani od Hrvatske. Haradinaj, Limaj i ostali su plaćeni ne znam od koga. Mi smo radili za novac od Tribunala i, ponavljam, nikakve pomoći nismo imali do dolaska ove vlasti. Prvi koji nam je pomogao ste bili vi, kao ministar unutrašnjih poslova i Ljajić. Da nije bilo Ljajića, ja dokumenta nikada ne bih dobio. Dobijali smo dokumenta od tužilaštva, jer našu državu, naročito pod DOS-om, nije interesovalo šta se sa nama tamo dešava. Davali su dokumenta kamionima, u kesama iz robnih kuća, koja su nas kasnije teretila, a mi nismo mogli da dobijemo. Znate, užasno je kada uđete u Haški tribunal pa prvo desno vidite kancelariju Nataše Kandić koja prolazi kroz Tribunal kao kroz svoj stan. Isti status je imala i kod našeg tužioca za ratne zločine. A gde smo mi u tome? Ne žalim se. Nisam čovek koji je ikad kukao…
Gospodine poslaniče, isteklo je pet minuta. Ja znam da ste vi advokat da možete da pričate sat vremena, ali…
Izvinjavam se, završavam samo jednom rečenicom. Ne želim da se to, da se to ne desi i ovom prilikom, da nam ginu svedoci i da nemamo podršku države. Hvala.
Hvala. Pošto su pitanja bila postavljena i meni, ali i Vladi, naravno neću odgovarati na sve ovo što je Toma rekao, ali generalno država će svakako pomoći našem organizovanom pristupu, ovom novom sudu, jer ovo nije onaj isti sud koji je bio u Hagu. Ovo je sud za zločine OVK i situacije malo drugačija nego što je bila prošli put. Isto tako, ostaje obaveza pripremanja dokumenata i uopšte zaštite svedoka i svega ostaloga kako bi smo pomogli da dođe do pravde i za srpske žrtve. Kao što je i predsednik Republike Aleksandar Vučić rekao, mi ćemo u narednom periodu svakako temu Kosova i Metohije imati i na dnevnom redu našeg plenarnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije. Idemo dalje. Narodni poslanik Aleksandar Mirković. Izvolite.
Poštovani predsedniče, poštovane kolege, narodne poslanice i kolege narodni poslanici, ja danas imam tri pitanja i zatražio bih tri informacije ili tri odgovora od nadležnih institucija, a podstaknuta su svi onim što se dešava u prethodnom periodu i čega smo svi svedoci. Moje prvo pitanje odnosi se na Regulatorno telo za elektronske medije i postavljam ga kao neko ko je bio svedok svega onoga što se dešavalo u prethodnom periodu, ali me pre zanima i kao građanina Republike Srbije – da li vide bilo što sporno što se u medijima koji su pod direktnom kontrolom Dragana Đilasa od prošle nedelje vodi organizovana kampanja, hajka protiv poslanika u Narodnoj skupštini Srbije? Da li vide bilo šta sporno što se ovaj dom i svako ko se nalazi u njemu, pa da li bio na mestu pozicije ili opozicije, satanizuje, vređa, omalovažava, naziva najgorim mogućim imenima i pokušava da se diskredituje na svaki mogući način? Ono što je posebno interesantno, prateći sve te emisije, primetio sam da je svako od poslanika koji je govorio i postavljao pitanje o malverzacijama Dragana Đilasa provučen kroz najgore moguće blato. Sada se nameće pitanje – da li na taj način ti mediji i Dragan Đilas pokušavaju sve nas ovde da zastraše da ne pitamo odakle mu 619 miliona evra ili da ne pitamo odakle njegovom bratu Gojku Đilasu 35 stanova? Dakle, samo me zanima da li neko u tom telu vidi bilo šta sporno u ovoj kampanji koja traje već dve nedelje, a definisala se i doživela je svoj špic u poslednjih sedam dana, pa tako i štampani mediji, koji su pod direktnom kontrolom Dragana Đilasa, dozvole sebe da ovako predstave narodne poslanike. Ja ovu sliku, tj. karikaturu ne mogu čak ni da opišem iz pristojnosti. Građani Srbije znaju šta se ovde nalazi, ali me samo zanima da li neko vidi bili šta sporno u ovome. Što se tiče Dragana Đilasa, moje drugo pitanje je podstaknuto svime onim što se dešava u proteklih nekoliko dana. Postavljali smo pitanje - da li će nadležne institucije reagovati na to što njegov brat ima 35 nekretnina koje se procenjuju na 5,5 miliona evra? Ono što je sada izbilo u prvi plan, a o čemu smo moje kolege i ja odavno govorili, jeste afera most na Adi, pa me samo zanima – da li će nadležne institucije ispitati dokumenta koja su se pojavila u kojima se jasno vidi da je Dragan Đilas uplatio za konsultantske usluge samo u jednoj transakciji 2,5 miliona evra firmi koja se bavi prodajom brodova i rezervnih delova, a da ni jedan jedini brod nismo kupili, a oni nisu mogli čak ni da učestvuju u tim građevinskim radovima? Samo me zanima – zašto su uplaćena ta 2,5 miliona evra i da li će nadležne institucije to ispitati? Za sam kraj poslednje pitanje koje je možda i najbitnije, postavljamo ga uporno proteklih sednica u krug, ali ne dobijamo odgovor, da li su nadležne institucije ispitale sve one informacije koje je izneo Čaba Der u Mađarskoj, gde je priznao da su mu dve mafijaške organizacije ponudile novac da ubije Aleksandra Vučića? Da li se bilo ko pozabavio time, zatražio dodatnu informaciju ili postavio pitanje, potražio dodatno objašnjenje od tog plaćenog ubice? Takođe nisam dobio informaciju, niti sam je bilo gde pronašao da je Srđan Nogo dobio bilo kakav poziv za to što je na jednom mediju pozivao da se ubije porodica predsednika Aleksandra Vučića, i njegovi roditelji, kao i najmlađi sin koji nema ni tri i po godine? Dakle, na ova pitanja zahtevam odgovor i samo ovo zbog građana Srbije koji svakodnevno pitaju i traže odgovor ili bilo kakav sudski proces postavljam pitanje da znamo šta možemo da kažemo građanima i da građani ovde čuju šta će se na tom planu raditi i dešavati. Srbija je slobodna zemlja. U Srbiji su ljudska prava svim zagarantovana, ali jedino se prava krše Aleksandru Vučiću i svima nama sa kojima se Đilas svakodnevno preko svojih medija obračunava. Zamolio bih da dobijem odgovore na ova pitanja ili informacije kako bi svima još jednom jasno stavili do znanja da je Srbija slobodna zemlja u kojoj se na vlast dolazi izborima, a ne ne znam kakvim krvavim scenarijima. Hvala.
Zahvaljujem. Pošto se više niko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa ne javlja za reč, nastavljamo sa radom. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici: Borisav Kovačević, Marijan Rističević i Đorđe Komlenski. U sazivu ove sednice koja vam je dostavljen, sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno članu 92. stav 2. i članu 93. Poslovnika Narodne skupštine, potrebno je da Narodna skupština odluči o predlozima za stavljanje na dnevni red akata po hitnom postupku i predlogu za spajanje rasprave. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2020. godinu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaustavljam glasanje: ukupno – 187, za – 175, nije glasalo – 12. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Poslanička grupa SPAS predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaustavljam glasanje: ukupno – 186, za – 176, nije glasalo – 10. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Poslanička grupa Savez vojvođanskih Mađara predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaustavljam glasanje: ukupno – 186, za – 177, nije glasalo – devet. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Poslanička grupa Savez vojvođanskih Mađara predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaustavljam glasanje: ukupno – 186, za – 177, nije glasalo – devet. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Poslanička grupa Savez vojvođanskih Mađara predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaustavljam glasanje: ukupno – 187, za – 179, nije glasalo – osam. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Aleksandar Martinović, na osnovu člana 92. stav 2. člana 157. stav 2. i člana 192. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se obavi: 1. Zajednički načelni i jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2019. godinu, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnog dugu, Predlogu zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist UniCredit Bank Srbija a.d. Beograd po zaduženju Javnog preduzeća „Skijališta Srbije“ Beograd, po osnovu Ugovora o dugoročnom investicionom kreditu za izgradnju gondole Brzeće – Mali Karaman, Predlogu odluke o davanju saglasnosti na Odluke o izmenama i dopunama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2020. godinu. 2. Zajednički jedinstveni pretres o: Predlogu odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Poslanička grupa SPAS, Predlogu odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Poslanička grupa Savez vojvođanskih Mađara, Predlogu odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Poslanička grupa Savez vojvođanskih Mađara, Predlogu odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Poslanička grupa Savez vojvođanskih Mađara. Pretpostavljam da poslanik Martinović neće o tome govoriti. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaustavljam glasanje: ukupno 188, za – 181, nije glasalo sedam. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Pošto smo se izjasnili o predlozima za stavljanje na dnevni red sednice akata po hitnom postupku i Predlogu za spajanje rasprave na osnovu člana 93. stav 3. Poslovnika, stavljam na glasanje predlog dnevnog reda u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno 189, za – 181, nije glasalo osam. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova utvrdila dnevni red Šeste sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2020. godini u celini. Molim službu da pripremi prečišćeni tekst dnevni red. D n e v n i r e d: 1.Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu, sa Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2021. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog Fonda za zdravstveno osiguranje za 2021. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2021. godinu i Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Nacionalne službe za zapošljavanje za 2021. godinu, 2. Predlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2019. godinu, 3. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu, 4. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnog dugu, 5. Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist UniCredit Bank Srbija a.d. Beograd po zaduženju Javnog preduzeća „Skijališta Srbije“ Beograd, po osnovu Ugovora o dugoročnom investicionom kreditu za izgradnju gondole Brzeće – Mali Karaman, 6. Predlog odluke o davanju saglasnosti na Odluke o izmenama i dopunama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2020. godinu. 7. Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Poslanička grupa SPAS, 8. Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Poslanička grupa Savez vojvođanskih Mađara, 9. Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Poslanička grupa Savez vojvođanskih Mađara, 10. Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Poslanička grupa Savez vojvođanskih Mađara. Prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu sednice. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da su pozvani da sednici prisustvuju Siniša Mali, ministar finansija, Darija Kisić Tepavčević, ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Saša Stevanović, državni sekretar u Ministarstvu finansija, Darko Komnenić, pomoćnik ministra finansija, Ana Jović, savetnik ministra finansija, Milesa Marjanović, načelnik odeljenja u Ministarstvu finansija, Olivera Ružić Poparić, viši savetnik u Ministarstvu finansija i Dragana Nešić, Ela Ki Simić i Mirjana Lukić, samostalni savetnici u Ministarstvu finansija. Tačka 1. – Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu, sa Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za penzijsko invalidsko osiguranje za 2021. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2021. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Fonda za socijalno osiguranje, vojnih osiguranika za 2021. godinu i Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Nacionalne službe za zapošljavanje za 2021. godinu. Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada. Primili ste Izveštaj odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Pre otvaranja načelnog i jedinstvenog pretresa, podsećam vas da prema članu 97. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave u načelu za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika, članova poslaničke grupe. Imajući u vidu da smo se opredelili da kada je rasprava o budžetu na dnevnom redu, da predloženo vreme rasprave bude duplirano, ja sam u to ime predložio duže vreme rasprave u načelu, odnosno da vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi 10 časova. O ovom predlogu Narodna skupština odlučuje bez pretresa, zato vas pozivam i stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zahvaljujem. Zaustavljam glasanje: ukupno 187, za – 166, nije glasao 21. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Pre nego što otvorim pretres, želeo bih samo da vas informišem da smo danas na sednici Kolegijuma, redovnoj sednici koju održavamo svakog utorka, dogovorili da ćemo danas imati načelni pretres i jedinstveni pretres o 1. tački dnevnog reda, znači o Predlogu budžeta. Da ćemo shodno predlogu koji je doktor Aleksandar Martinović predloži o spajanju određenih tačaka dnevnog reda, sutra imati dve objedinjene rasprave o ovih nekoliko zakona i druga objedinjena rasprava o predlogu članova odbora da bi onda u četvrtak nastavili raspravu, pošto ima nekoliko amandmana na budžet i ima jedan amandman čini mi se na izmene Zakona o budžetskom sistemu. Onda bismo nastavili rasprave u pojedinostima u četvrtak i u popodnevnim satima, posle okončanja te rasprave bi to bio dan za glasanje, odnosno za odlučivanje o svim ovim tačkama dnevnog reda. Želeo sam ovo da vas informišem na početku ove sednice kako biste svi mogli da planirate svoje aktivnosti u ova naredna tri dana Mi ćemo već sledeće nedelje, ako Bog da, nastaviti druženje sa našim ministrom koji je najčešće do sada bio u Skupštini, Sinišom Mali. Nadam se da je to i na njegovo zadovoljstvo, a ne samo na naše. Imaćemo sledeće nedelje već sednicu sa tačkama dnevnog reda koje se tiču donošenja određenih zakona o čemu će biti i javna slušanja organizovana od strane nadležnog odbora koji vodi narodna poslanica Aleksandra Tomić. Znači imaćemo veoma dinamičnu aktivnost do 29. decembra u ponoć, kada je kraj redovnog zasedanja. Dame i gospodo narodni poslanici, saglasno članu 157. stav 1. i članu 192. stav 3. Poslovnika, otvaram načelni i jedinstveni pretres o Predlogu zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu, sa Predlogom odluke o davanju saglasnosti na finansijski plan RFPIO za 2021. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na finansijski plan RFZO za 2021. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na finansijski plan Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2021. godinu i Predlogom odluke o davanju saglasnosti na finansijski plan Nacionalne službe za zapošljavanje za 2021. godinu. Predstavnik predlagača, ministar finansija će prvi da govori. Izvolite.
Hvala puno. Uvaženi predsedniče Narodne skupštine Republike Srbije, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Srbije, pred nama je danas možda najvažniji dokument o kome ćemo diskutovati narednih par dana, a to je budžet Republike Srbije za 2021. godinu. Pre nego što krenem da govorim o detaljima u vezi budžeta, želeo bih ako mi dozvolite da napravim kratku retrospektivu svega onoga šta se dešavalo ove godine, jer upravo budžet za 2021. godinu proizilazi iz svih okolnosti, iz svih dešavanja koja su nas zadesila tokom 2020. godine. Dakle, ako se sećate, krajem prošle godine, dakle, 2019. godine, Republika Srbija je nakon četiri, odnosno pet godina fiskalne konsolidacije, teških reformi koje je započeo predsednik Vučić dok je još bio predsednik Vlade Republike Srbije, ušla u zone visokog rasta našeg BDP. Svaki pojedinačni makroekonomski pokazatelj nam je bio više nego dobar. U poslednjem kvartalu prošle godine, dakle 2019. godine stopa rasta naše ekonomije je bila 6,1%. Nastavili smo visoku stopu rasta i u prvom kvartalu ove godine i uprkos pandemiji korona virusa, uprkos zatvaranju naše ekonomije u drugoj polovini marta ove godine mi smo imali stopu rasta od 5,1%. Dakle, teške mere fiskalne konsolidacije, teške reforme, urodile su plodom i Srbija je pre pandemije korona virusa krenula na staze visokih i stabilnih stopa rasta. Desila se pandemija korona virusa i vodili smo borbu na dva fronta. Vodili smo borbu za očuvanje naše ekonomije, vodili smo borbu za očuvanje života građana Srbije. Kada je ekonomija u pitanju pravovremenim, odlučnim, više nego preciznim merama podrške našoj ekonomiji izašli smo sa paketom, od sada već preko 700 milijardi dinara, dakle šest milijardi evra, 12,7% našeg BDP-a. Toliko smo novca, uvaženi poslanici izdvojili da pomognemo našoj privredi, da pomognemo građanima Srbije kako bi ublažili negativne posledice pandemije korona virusa. Da vas podsetim, to su tri pune minimalne zarade za milion i 50 hiljada zaposlenih koji rade u privatnom sektoru. Tu je dodatnih 60% od dve minimalne zarade koje smo takođe isplatili za isti broj zaposlenih. Do kraja godine sledi nam isplata minimalne zarade za sve one, jedne minimalne zarade, za sve oni koji rade i koji su zaposleni u sektoru ugostiteljstva i u sektoru turizma. Svim punoletnim građanima Srbije isplatili smo 100 evra pomoć u novcu koja je isplaćena u dan kada je i obećana za preko šest miliona građana Srbije. Želim samo da vas podsetim da je to pomoć koja je izuzetno dobar efekat imala na našu ekonomiju, jer upravo zbog te pomoći smo i održali nivo privrednih aktivnosti tokom ove godine o čemu svedoči dobar priliv PDV-a u naš budžet. Da ne zaboravim, dve milijarde evra garantne šeme sa poslovnim bankama, milijardu i 450 miliona je već iskorišćeno. Ova garantna šema će se produžiti i do polovine naredne godine. Pozivam sve naše privrednike, mala, srednja preduzeća, uzmite ove kredite za likvidnost, država garantuje za njih. Fond za razvoj izašao je sa 200 miliona evra kredita od 1%, dakle jeftinih kredita, već su 100 miliona evra isplatiti. Narodna banka je izašla sa moratorijumom na plaćanje kredita u periodu od četiri meseca tokom cele godine. Smanjili smo referentnu kamatnu stopu. Dakle, uradili smo sve ono što je bilo neophodno da naša ekonomija preživi. Pomogli smo hotelijere, povećali smo zaposlenim u zdravstvenim ustanovama platu u aprilu mesecu 10%, dali smo svim zdravstvenim radnicima pomoć od 10.000 dinara, jednokratnu pomoć tokom prošlog meseca. Našim najstarijim sugrađanima dali smo jednokratnu pomoć u aprilu mesecu od 4.000 dinara, evo u decembru mesecu, za samo dve nedelje 18. decembra tačno isplatićemo i još 5.000 za sve naše najstarije sugrađane, za sve naše penzionere, ima ih milion i 717 hiljada u Srbiji po podacima iz oktobra meseca. Dakle, najviše i najdirektnije pomažemo onima kojima je naša pomoć najpotrebnija, i ovde je uvaženi poslanici naša država pokazala, vaša država, pokazala svoju snagu. Dakle, nakon četiri godine suficita u budžetu, nakon teških reformi fiskalne konsolidacije, nakon visokih stopa rasta koje smo imali pre pandemije korona virusa, imali smo dovoljno snage, imali smo dovoljno novca da reagujemo na pravi način, ne kaže to samo Siniša Mali, to kaže i MMF, to kaže i Evropska komisija i kada vas pitaju koliko su te mere bile opravdane, imajte bar jedan podatak u glavi, a to je da će Republika Srbija, da će naša zemlja ove godine imati najmanji pad BDP-a u celoj Evropi. Dakle, te mere su za rezultat imale ono što se nikada pre nije desilo, a to je da naša ekonomija pokaže koliko je otporna, koliko je jaka, koliko je snažna i kako se odgovornom ekonomskom politikom može odgovoriti na krizu. Jedan podatak, koji je za sve vas veoma važan, dakle, mi ćemo ove godine će naš BDP biti negde između nula i minus jedan, videćemo do kraja kako ćemo proći. Sve ostale zemlje, mnogo razvijenije zemlje, su u mnogo, mnogo većoj dubiozi od nas, a da nismo išli sa ovim merama, da nismo išli sa ovakvom podrškom našoj privredi, po projekcijama koje smo uradili zajedno sa NBS, u drugom kvartalu ove godine naš pad, pad privrede bio bi 15%, a pad cele godine bio bi najmanje 6%. Mi smo, uvaženi poslanici, taj scenario izbegli, taj najcrnji scenario pada privredne aktivnosti. Nemate priliku u Srbiji da vidite i masovna otpuštanja i zatvaranje fabrika, zatvaranje proizvoljnih postrojenja, kao što imate priliku da vidite u nekim drugim mnogo razvijenijim zemljama. Toga nema i zato sam veoma ponosan i na politiku predsednika Vučića, na politiku Vlade Republike Srbije, na vašu podršku ovde, jer smo uspeli da pokažemo da možemo u periodu krize, a ovo nije prva kriza koja je pogodila našu zemlju, da budemo najbolji u Evropi. Tako treba da nastavimo i ovaj budžet, i dolazim polako do budžeta, je upravo usmeren ka tome da ono što kaže MMF, što kaže Evropska komisija, da ćemo i naredne dve godine biti najbolji u Evropi kada je stopa rasta naše ekonomije u pitanju upravo u tom pogledu trebali da gledate budžet za 2021. godinu. Budžet koji ima dve izrazito jake komponente. Jedna je socijalna koja je usmerena na podizanje životnog standarda građana Srbije, na podizanje plata, podizanje penzija. Druga je vezana za investicije, za kapitalne investicije. Uvaženi poslanici, nikada više novca nego naredne godine nećemo uložiti u kapitalne investicije u zdravstvo, zdravstvenu infrastrukturu, putnu infrastrukturu, železnicu, sve ono što podiže kvalitet života građana Srbije i što prosto gura naš BDP napred. Kada govorim o preciznim rezultatima, to ću pročitati, a onda ću krenuti da vam pričam oko drugih detalja koji su vezani za budžet. Dakle, ukupna primanja i prihodi koji su predviđeni budžetom za 2021. godinu su 1.336 milijardi. To je povećanje od 3,5% u odnosu na iznos koji je predviđen rebalansom budžeta za 2020. godinu. Ukupni rashodi i izdaci su planirani na nivou od 1.514,8 milijardi dinara, što je smanjenje od 14,63, skoro 15% u odnosu na isti rebalans iz 2020. godine iz novembra meseca. Projektovani deficit 178,5 milijardi, dakle projektovali smo deficit na 3%. To je nivo koji nam sa jedne strane omogućava da izdvojimo rekordan novac za povećanje plata, povećanje penzija, za kapitalne projekte, a da sa druge strane nivo našeg javnog duga u odnosu na BDP držimo pod kontrolom. Ne, samo da ga držimo pod kontrolom, nego će racio, odnosno javnog duga u odnosu na BDP i da se dodatno smanjuje do kraja 2021. godine. Kada govorimo o socijalnoj komponenti budžeta za narednu godinu. Dakle, u budžetu za narednu godinu koji je danas pred vama, nalazi se novac za povećanje penzija za sve naše najstarije sugrađane po tzv. švajcarskoj formuli, kako smo obećali, tako smo ispunili dato obećanje penzionerima. To povećanje, dakle svaki ček će se za penzionere uvećati za 5,9% od 1. januara naredne godine. Ne samo da su penzije bezbedne, da su sigurne, da ih isplaćujemo u dan kada treba, nego ih i povećavamo uprkos pandemiji korona virusa upravo imajući u vidu potrebe i interese naših najstarijih sugrađana. Još jedanput da iskoristim priliku, veliko hvala za sve ono što su zajedno sa nama, kroz šta su zajedno sa nama prošli tokom reformi u proteklom periodu. Takođe, idemo sa povećanjem plata u javnom sektoru. Pet odsto povećanje za naše zdravstvene radnike od januara meseca, za sve ostale 3,5% i za sve ostalo biće od 1. aprila ukupno 5% povećanje, plus dodatno povećanje za naše vojnike, dakle uprkos pandemiji korona virusa idemo sa povećanjem plata u javnom sektoru. Da vas podsetim, ono što je predsednik Vučić rekao, naš prioritet jeste projekat „Srbija 2025“. Veliki broj investicija iz tog projekta je upravo u budžetu za narednu godinu, ali ono što je najvažnije možda, ne odustajemo od cilja da do kraja 2025. godine prosečna plata u našoj zemlji bude 900 evra, prosečna penzija 430 evra. Zato i idemo sa ovim povećanjima koja, osim što direktno utiču na životni standard građana Srbije, jer, podsetiću vas, inflacija je negde oko 1,5-2%, dakle, u realnom iznosu rastu i penzije i plate, za našu ekonomiju to je važno. Veoma je važan taj princip gde održavate nivo tražnje, dakle, da ljudi imaju novca da kupuju robe, da kupuju i nabavljaju stvari koje su neophodne kako bi nivo naših proizvodnih aktivnosti rastao i time, naravno, uticao na rast našeg BDP. Treća stvar koja je veoma važna kada govorimo o socijalnoj komponenti budžeta, to je povećanje minimalne zarade. Vlada Republike Srbije donela je odluku da minimalna zarada, minimalna plata poraste za 6,6% od 1. januara naredne godine. Podsetiću vas, 2012. godine minimalna zarada bila je negde oko 15.000 dinara. Ove godine i naredne godine, dakle, od 1. januara od 2021. godine prosečna zarada u Republici Srbiji biće preko 32.000 dinara. Dakle, za osam godina, uprkos merama fiskalne konsolidacije i reformama koje smo prošli, više nego duplo veća minimalna zarada. Ono što želimo da uradimo, takođe, da olakšamo poslodavcima, u budžetu za narednu godinu imate i dodatno smanjenje opterećenja na plate za 0,6%. Kao što znate, pre dve godine dali smo obećanje da ćemo svake godine smanjivati opterećenje na zarade, smanjivati te poreze i doprinose, kako bi podstakli razvoj tržišta rada, kako bi smanjili sivu ekonomiju u toj oblasti. Obećanja koje smo tada dali se držimo. Zato, kažem još jedanput, uprkos pandemiji Korona virusa i najvećoj svetskoj ekonomskoj krizi, mi od našeg principa ne odustajemo, a to je da idemo sa daljim smanjenjem opterećenja na zarade. Dakle, to su veoma važni elementi koji se odnose na socijalnu komponentu budžeta za narednu godinu. Ne znam da li postoje neke zemlje, verovatno se na prste jedne ruke mogu nabrojati, zemlje koje će imati ovako jaku socijalnu komponentu i voditi računa o svojim građanima uprkos pandemiji Korona virusa i tokom naredne godine. Kada su investicije u pitanju, 330 milijardi dinara, 5,5% našeg BDP, kapitalnih investicija imate u budžetu, uvaženi poslanici, koji je danas pred vama. I to, da pročitam, samo da ne pogrešim broj, u budžetu imate i dodatnih 28,3 milijarde dinara koje se transferišu jedinicama lokalne samouprave, fondovima obaveznog socijalnog osiguranja i služe za ulaganja u te oblasti. Dakle, kada bi se te dve cifre sabrale, došli bismo do iznosa od skoro 6% našeg BDP koji usmeravamo na infrastrukturu i na kapitalne investicije. Dakle, jedna neverovatna cifra, da vam dam samo poređenja radi podatak, 2012. godine učešće javnih investicija u BDP bilo je 3,1%. Onda se čak malo i smanjivalo i svi su nam govorili treba da dođete do nivoa od minimum 5 - 5,5% da biste bili održivi. Uprkos pandemiji Korona virusa, uprkos krizi, mi pronalazimo dovoljno mesta u našem budžetu gde idemo sa ogromnim kapitalnim investicijama. Zašto? Dva su osnovna razloga. Prvo, mislim da svi vidite i svi građani Srbije primećuju kada se voze novim autoputevima koliko je to bezbednije. Niko ne može da kaže da predsednik Vučić nije ispunio obećanje koje je dao kada smo napravili i završili i autoput Miloš veliki i Istočni krak Koridora 10 ka Bugarskoj i Južni krak ka Severnoj Makedoniji. Dakle, putevi se u Srbiji rekonstruišu, autoputevi se u Srbiji grade. U proteklih pet godina izgradili smo najmanje 350km novih autoputeva. Te investicije, putna infrastruktura, ulaganja u železničku infrastrukturu, privlače strane direktne investicije, podstiču domaće investitore takođe da ulažu. Dakle, razvijaju se industrijski parkovi pored autoputeva, razvijaju se industrijske zone pored rekonstruisanih železničkih pruga, brže protiče roba, automobili, vozovi bezbednije, i to sve utiče na naš privredni rast. Po informacijama koje imamo iz Narodne banke Srbije, ove godine, do kraja godine Srbija će imati ukupan priliv od stranih direktnih investicija od 2,3 milijarde evra. Podsetiću vas, 2,3 milijarde evra, u poslednjih tri godine smo apsolutni rekorderi, čak dva puta u te tri godine „Fajnenšnal tajms“, najugledniji finansijski magazin, nas je proglasio brojem jedan u svetu kada se uporedimo sa našim BDP i brojem stanovnika, broj jedan u svetu zemljom koja privlači najviše stranih direktnih investicija. To vam dovoljno govori koliko se Srbija promenila. S druge strane, i ova godina koja je najteža vam govori u prilog tome da sa 2,3 milijarde stranih direktnih investicija Srbija apsolutno dominira u regionu. Za građane Srbije, to znači sigurnost, nove fabrike, nova radna mesta, ali za nas obavezu da investiramo još više u razvoj putne infrastrukture, železničke infrastrukture i svega onoga što je važno za kvalitet života građana Srbije. Da nešto ne bih izostavio u budžetu za narednu godinu, imate novac za nastavak radova na Moravskom koridoru, imate novac za nastavak radova na autoputu Ruma-Šabac-Loznica, imate novac za početak izgradnje Fruškogorskog koridora, imate novac za Iverak-Lajkovac koji se već radi za nastavak radova, imate novac za autoput Sremska Rača-Kuzmin. Na proleće krećemo i sa izgradnjom autoputa od Niša ka Merdaru, prvi deo 33 kilometra, Niš-Pločnik. Dakle, za to smo novac obezbedili, na proleće kreću i radovi. Naredne godine završavamo i železničku prugu, brzu prugu Beograd-Novi Sad. Ono o čemu smo sanjali i maštali, da za 35 minuta dođemo od Beograda do Novog Sada, to ćemo do kraja naredne godine moći i da uradimo. U budžetu je novac za izgradnju metroa. Dakle, krećemo do kraja naredne godine i sa izgradnjom metroa, što je veliki infrastrukturni projekat za grad Beograd, ali takođe i ogromna šansa za razvoj naše ekonomije, jer će tu raditi desetine, stotine domaćih preduzeća, hiljade domaćih radnika i još jedna velika šansa, kao što je i Beograd na vodi bio velika šansa i dalje jeste, za razvoj naše ekonomije. U budžetu za narednu godinu imate velike investicije za zdravstvo. To je posebna tema i danas ću o tome dosta govoriti. Ima par stvari koje želim da napomenem sada u ovom uvodnom obraćanju, a nakon toga ću krenuti u detalje. Ono što je veoma važno, uvaženi poslanici, ove godine, to je ta druga borba koju smo vodili, borba za zdravstvo, borba za živote ljudi. S obzirom na pandemiju korona virusa, ta borba i dalje traje. Želim da iskoristim priliku da se zahvalim svim medicinskim radnicima, svim lekarima, svim medicinskim sestrama, svima onima koji danonoćno, evo, već osam-devet meseci, rade kako bi što manje negativne posledice imali po zdravlje ljudi. Ima par podataka na koje sam posebno ponosan. Ne postoji možda zemlja, da izuzmemo Kinu s obzirom na primere koje imamo, koja je izgradila dve potpuno nove bolnice. Uvažene dame i gospodo, shodno onome što je predsednik Vučić definisao u avgustu mesecu, 1. decembra, 2. ili 3. završene su dve potpuno nove kovid bolnice. Dakle, za samo četiri meseca završili smo dve bolnice i te bolnice trenutno primaju pacijente. Ako pogledate situaciju u kojoj smo se nalazili, to je bio izuzetno mudar potez, izuzetno jasno definisana odluka sa pravim razlogom, a to je da nam se kapaciteti povećaju, kao što vidite u pravom trenutku. Želim da zahvalim i predsedniku na toj inicijativi, a s druge strane građanima Srbije, jer te dve bolnice su njihov uspeh. Mi smo iz budžeta izdvojili skoro sto miliona evra za opremanje i izgradnju te dve bolnice, a to je upravo samo zahvaljujući konsolidaciji i zdravim finansijama koje imamo u ovom trenutku. Kada pogledate plate, to mi je jedna od tema koja je važna za budžet za 2021. godinu, čuo sam nekoliko kritika oko toga i to je bila najveća kritika Fiskalnog saveta, kažu – niste obratili pažnju na plate i penzije, mnogo ste povećali plate i penzije s obzirom na to kako nam ekonomija stoji. Moj odgovor na to je veoma jasan – niste, gospodo, u pravu, naš prioritet jesu povećanje plata i povećanje penzija, uz zadržavanje makroekonomske stabilnosti i ni na koji način ne ugrožavamo tu makroekonomsku stabilnost isplaćujući i povećavajući plate i penzije. S druge strane da pitam sve vas – pa jel nam kažu stalno odlaze nam mladi, šta ćemo male su nam plate, povećavajte plate. A kako bismo nagradili, motivisali ili kako bismo se zahvalili svim zaposlenim u medicinskim ustanovama, u bolnicama, u domovima zdravlja za sve napore i danonoćni rad koji su pružili i koji rade, herojski rad tokom ove godine? Pa, upravo kako država može, bolja oprema, lekovi i sve ostalo, ali takođe i povećanje plata. Naša politika jeste da kada imamo prostora, kada ima mogućnosti mi ćemo plate povećavati. Godine 2011. imam precizne podatke u oktobru mesecu medicinska sestra u Srbiji zarađivala je 34.000 dinara, negde malo iznad 34.000 dinara, ove godine je to već preko 58.000 dinara, povećanje od 64%. Dakle, hoćemo da zadržimo i to u vreme fiskalne konsolidacije, dakle hoćemo da zadržimo mlade, hoćemo da zadržimo sve da ostanu u Srbiji, da svoje snove ostvare ovde, hoćemo da privučemo ljude iz drugih zemalja da dođu u nađu zemlju. To moramo da radimo tako što gradimo nove vrtiće, nove bolnice, nove autoputeve i tako što povećavamo plate. Pri čemu, za vas da znate i za sve građane Srbije, rast plata u javnom sektoru je praćen rastom plata u privatnom sektoru. Imam precizne podatke o tome i to je diskusija koju danas možemo da vodimo. Po pitanju investicija, da ne zaboravimo ekologiju. Veoma je važan za građane Srbije taj ekološki paket, ta zelena ekonomija o kojoj stalno pričamo. Veliki broj projekat smo planirali u budžetu za 2021. godinu koji su vezani za oblast zaštite životne sredine, izgradnja novih regionalnih sistema za upravljanje otpadom. To je projekat koji će biti sproveden u osam jedinica lokalne samouprave, ukupna vrednost 121 milion evra, izgradnja novih postrojenja za preradu otpadnih voda i kanalizacione mreže koji će biti sproveden u 28 jedinica lokalne samouprave, projekat koji je vredan 200 miliona evra. Konačno ćemo u toplani Kragujevac zameniti postojeću kotlarnicu sa čvrstog goriva ćemo preći na ekološki prihvatljiva goriva, investicija od 20 miliona evra. Možda najveći projekat koji očekujemo naredne godine, potpisivanje ugovora, to je da krenemo u masovno i masovne radove na izgradnji nedostajuće kanalizacione i vodovodne mreže i fabrika za prečišćavanje otpadnih voda. U tu svrhu izdvajamo za narednih pet godina 3,2 milijarde dolara. To je inače projekat koji je deo „Srbija 2025.“ obećanje koje smo dali i već za narednu godinu na proleće u 70 lokalnih samouprava očekujemo da krenu radovi, masovni radovi kao što smo i obećali da svako domaćinstvo u Srbiji do kraja 2025. godine ima priključak na vodu, ima priključak na kanalizaciju, da svaka lokalna samouprava ima fabriku za prečišćavanje otpadnih voda, dakle ekologija i budućnost naše dece ovde u fokusu i to je deo budžeta za 2021. godinu. Kada govorimo o poljoprivredi, o tome možemo diskutovati u više detalja, ukupna izdvajanja za poljoprivredu su 59,7 milijardi dinara, to je oko 5,2% budžeta Republike Srbije i povećanje od 3,6 milijardi dinara u odnosu na 2020. godinu. Ovde govorim o zajedničkom broju, a što je vezano za Ministarstvo poljoprivrede i Ministarstvo za brigu o selu. Po pitanju zdravstva, napravio sam, preskočio sam ono što je po meni jako važno, da ne zaboravimo najvažnije projekte, Klinički centar u Beogradu završava se naredne godine, KC Vojvodina u Novom Sadu, KC u Kragujevcu treba da krene da se radi. Sada ću da vam pročitam projekte koji su vezani u zdravstvenoj oblasti za narednu godinu, a gde su ugovori već potpisani. Dakle, oprema za Institut za majku i dete „dr Vukan Čukić“, oprema za Institut za onkologiju, radovi na Dedinju II, radovi u Aranđelovcu Opšta bolnica, radovi Loznica Opšta bolnica faza II hirurško-ginekološki blok, radovi na Institutu za infektivne i tropske bolesti u Beogradu, radovi u Vrbasu Opšta bolnica, radovi u Surdulici Opšta bolnica, KCV Novi Sad, Dom zdravlja Novi Sad, 800 miliona dinara u Novom Sadu na rekonstrukciju njihovog Doma zdravlja. Dalje, Dom zdravlja u Valjevu, Dom zdravlja u Velikom Gradištu, Dom zdravlja Vrnjačka banja, u Kraljevu Zavod za javno zdravlje, Dom zdravlja Majdanpek, Smederevska Palanka Opšta bolnica 300 miliona dinara radovi, Smederevska Palanka Opšta bolnica faza II još 90 miliona za projektovanje faze II. Vranje Opšta bolnica, Kikinda Opšta bolnica radovi, Pirot Opšta bolnica, Prokuplje Opšta bolnica, 22 zdravstvene ustanove, ugovori već potpisani, a radovi krenuli ili će krenuti uskoro. Imam još i to ću u nekom trenutku da vam pročitam, inače je ukupna vrednost ovih radova 15,2 milijarde dinara, a imam još velike spiskove ovde domova zdravlja, opštih bolnica, zdravstvenih ustanova gde je tehnička dokumentacija u pripremi, gde se pregovori vode oko finansiranja i gde možemo sa radovima da krenemo krajem naredne ili početkom 2022. godine. Dakle, čvrsto opredeljenje, to i je veoma važno za građane Srbije je dalje ulaganje u zdravstvo, dalje ulaganje u kupovinu i nabavku dobre savremene opreme, lekova i svega onoga što naš zdravstveni sistem čini jačim. Ne moram da vas podsećam, čitate i vidite, jačina zemalja, njihova snaga, kada govorimo politički i ekonomski, više nije samo vezana za ekonomiju, nego i za otpornost i za jačinu zdravstvenog sistema. Mnogo razvijenije i veće zemlje su pale na ispitu kada je korona u pitanju, a Republika Srbija nije. Naša zemlja nije. Jedan interesantan podatak, čuli ste i predsednika kada je govorio o tome, nivo hospitalizacije u našoj zemlji je najveći u Evropi, između 12 i 38% svih pacijenata koji dođu u bolnicu, ostanu tu i primljeni. U Nemačkoj, da znate, taj procenat je između 1 i 4%, u Hrvatskoj, u Sloveniji koji se takođe dobro drže je isto tu negde, a u našoj zemlji između 12 i 38%. Dakle, veliki broj ljudi, veliki broj pacijenata se prima u naše zdravstvene ustanove, to je ogroman pritisak na zdravstvene ustanove, ogroman pritisak na naše zdravstvene radnike i zato potpuno opravdano ih podržavamo kada je povećanje plata za medicinare u pitanju, a sa druge strane, ove ogromne investicije u zdravstvenu infrastrukturu u bolnice, u domove zdravlja i u nabavku nove opreme. U budžetu za narednu godinu, kada je u pitanju i prosveta i kultura i sport i turizam, imate veliki broj projekata, ne znam koliko sada da prelazim u detalje, pošto ćemo imati raspravu tokom celog dana i ostaću potpuno otvoren za bilo koje pitanje koje imate u tom pogledu. Ono što je važno jeste da planiramo 500 miliona dinara u oblasti turizma, vaučera za sve građane Srbije, od toga nećemo odustati. Imate veliki broj programa koji su vezani za mlade, kada je sport u pitanju takođe ste videli i sami da smo doneli odluku preko 10 miliona evra da podržimo sport i pre desetak dana je ta odluka doneta, dakle za pojedinačne klubove, pojedinačne saveze, to je ogromna podrška našem sportu, našim olimpijcima takođe. Sa te strane, država je pokazala kako može sveobuhvatno i targetirano da se nosi sa pojedinim oblastima koje su veoma važne za kvalitet i za rezultate koje postižemo. Dakle, kada je budžet za 2021. godinu u pitanju i time ću završiti, idemo na razvoj, na jačanje našeg zdravstvenog sistema, na socijalnu komponentu povećanja plata, povećanja penzija, održavajući i zadržavajući makroekonomsku stabilnost, idemo sa nivoom deficita koji je potpuno održiv, koji nam daje mogućnost da smanjujemo učešće javnog duga u BDP na još niži nivo nego ove godine i koji nam daje za pravo da projektujemo stopu rasta od 6% za narednu godinu koja nije niska, ali je dostižna ukoliko svi potrudimo da sve ove projekte koji su u budžetu, uradimo i završimo na pravi način, a da kroz povećanje plata i penzija, stvorimo dodatni prostor za 2022, 2023, 2024. godinu i sve naredne godine, jer Srbija treba sve brže i brže da raste, da se vratimo na one stope rasta koje smo imali do pre samo osam meseci, do pre pojave korona virusa. Nadam se da ćete podržati ovaj Predlog budžeta. Ostajem na raspolaganju za sva pitanja koja možete da imate oko toga. Hvala vam na pažnji.
Zahvaljujem. Da li izvestioci nadležnih odbora žele reč? Kad to kažem mislim na poslanicu Aleksandru Tomić. Da li želi kao izvestilac ili kao ovlašćeni predstavnik reč? (Aleksandra Tomić: Kao izvestilac Odbora.) Reč ima Aleksandra Tomić, kao izvestilac Odbora. Izvolite.
Uvaženi predsedniče, poštovani ministri, kolege poslanici, za moje kolege koje juče možda nisu pratili sednicu Odbora, želim da kažem da su jednoglasno svi prisutni članovi Odbora podržali Predlog budžeta, kao i sve prateće zakone. Na sednici Odbora po prvi put smo imali jednu širu raspravu. Osim ministra finansija, koji je uvek predlagač budžeta i izmena i dopuna, kada je u pitanju rebalans, uvek je tu i predsednik Fiskalnog saveta, jer po Zakonu o budžetskom sistemu, član 92. govori o tome da na Predlog budžeta ili rebalansa daje svoju ocenu Fiskalni savet kao savetodavno telo Narodne skupštine Republike Srbije. Ono što uvek imamo kao jednu raspravu, elementi budžeta su tema za svakog od nas kao narodnog poslanika, ali na osnovu izlaganja koje dobijamo i od strane ministra i od strane predsednika Fiskalnog saveta. Na sednici koja je juče bila po prvi put smo pozvali i guvernerku Narodne Banke Srbije, gospođu Jorgovanku Tabaković, zato što smo smatrali da je jako važno da bi sagledali budžet da učestvuje i neko ko kreira monetarnu politiku Republike Srbije, na kraju krajeva i taj deo koji se odnosi na samu inflaciju i na ovaj priliv stranih direktnih investicija, jako nas je zanimalo, s obzirom da oni imaju najbolju informaciju o tome. Pozvali smo i predsednika jednog savetodavnog koordinacionog tela koje je Vlada Republike Srbije formirala, koje prati rast BDP po različitim metodologijama koje se usklađuju i sa Evropskom komisijom i sa međunarodnim finansijskim institucijama, to je gospodin Miladin Kovačević. Na toj raspravi smo imali zaista šta da čujemo. Prvo, dokumenta koja dobijamo koja predstavljaju ocenu Fiskalnog saveta na sve ovo što ste čuli sada u prezentaciji budžeta za sledeću godinu ministra Siniše Malog imali smo prilike da čujemo da ni jedna zemlja u vreme ove pandemije i rešavanja problema koji nas je zadesio u 2020. godini, u sledećoj godini ne povećava plate zato što nije u mogućnosti da poveća, zato što smo očito kao država doneli, na kraju krajeva i parlament je ovde glasao i verifikovao odluke kojima smo blagovremeno doneli mere podrške privredi Srbije. To je ono zbog čega smo i dobili kao izlaganje ispred Narodne banke Srbije da nije bilo tih mera mi bi po određenim projekcijama se vratili na tri godine unazad pre početka krize i teško da bi mogli uopšte da postignemo visoke stope rasta koje su projektovane za 2020. godinu, od 6%, i teško da bi deficit bio 3% za sledeću godinu i teško da ne bi probili zaduživanje, javni dug da održimo u granicama do 60%, kao što je Mastriht, odnosno zemlje članice EU koje se trude da zadrže taj nivo javnog duga. Međutim, reći ću vam sada, sve te razvijene države imaju mnogo veće stope pada. Znači, one su iznad 6% i ono čime Srbija treba stvarno da se ponosi to je da taj pad privrednih aktivnosti završavamo u ovoj godini svega sa 1%. Ono što kažete, gospodine ministre, da će u ovoj godini priliv stranih direktnih investicija biti 2,3 milijarde i ta stabilnost i volja investitora da neće odustati od svojih investicija u Srbiji i u sledećoj godini, je u stvari dobar pokazatelj koliko smo mi zaista bili ekonomski dobri u ovoj godini bez obzira na sve izazove koji su nas zaista zadesili, kao i sve države. Ono što je Fiskalni savet u svojoj oceni naveo, a to je da su javne finansije stabilne, to znači da zaista podržava ovaj deo koji pokazatelje daje ne samo Ministarstvo finansija i Vlada Republike Srbije, već i sve međunarodne finansijske institucije, pre svega MMF, dali su u svojoj kritici upravo povećanje plata. Oni smatraju opravdano da su penzije opravdane što rastu, da povećanje plata zdravstvenim radnicima je opravdano, a da svaka druga povećanja koja se odnose i na državne službenike i na pripadnike Vojske Jugoslavije nisu opravdana zato što smatraju da je to veliki rizik, s obzirom da ne znamo da li ćemo imati rast 6%. Opravdavaju, naravno, povećanja kapitalnih investicija, ali s obzirom da mislim da nisu bili dovoljno informisani, s obzirom da stalno govore o povećanju investicija u oblasti zdravstva, u oblasti zaštite životne sredine, mislim da nisu imali ovu informaciju da u 70 projekata i u osam plus 28, znači ukupno 36 lokalnih samouprava će imati projekte iz oblasti životne sredine i počinju realizaciju od sledeće godine. Mislim da taj deo odgovara nisu imali kad su pravili ocenu, isto kao što nisu imali informaciju o „Er Srbiji“ koju stalno napadaju, a i neki Đilasovi mediji govore o tome da je nenormalno zaduživanje u „Er Srbiji“ i da u Izveštaju i oceni budžeta se 80 puta pominje „Er Srbija“ kao firma koja je, maltene, u stečaju. Nisu znali o tome da ne transparentnost ne postoji kad je u pitanju ovo javno preduzeće, zato što ugovor postoji na sajtu Ministarstva finansija, zato što svako plaćanje iz budžeta kao podrška se karakteriše kao državna pomoć i takva, kao državna pomoć, mora da bude Evropskoj komisiji dokumentovana da ukoliko toga ne bi bilo da bi proglašen bio stečaj od strane Evropske komisije i ni jedan avion „Er Srbije“ ne bi mogao da poleti.
Aleksandra, što se tiče Odbora imate pet minuta, to ste već prešli.
Dobro, evo završavam. Samo sam htela da izvestim da je na Odboru bila vrlo konstruktivna rasprava i da sva ona pitanja i dileme su otklonjene sa svim učesnicima koji su bili gosti od velikog značaja za sve poslanike koji su učestvovali. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Jelena Žarić Kovačević, iz drugog Odbora.
Hvala vam, predsedavajući. Uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, na Odboru za ustavna pitanja i zakonodavstvo, takođe smo razmatrali predloge o kojima će poslanici danas imati prilike da govore u plenumu. Šta reći posle izlaganja gospodina ministra i posle obrazloženja koleginice Aleksandre Tomić koja je predsednica Odbora za finansije, ali evo kao izvestilac Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo imam obavezu da se javim i da kažem koju reč, jer se pred nama danas nalazi i možda najvažniji zakon, odnosno Predlog zakona o kome ćemo raspravljati. Dakle, Predlog budžeta za 2021. godinu, je tako koncipiran da zapravo građani u najmanjoj meri osete posledice ekonomske krize koje nam se dešavaju usled prisustva virusa Kovid-19, a i dešavaju se svuda u svetu. Ono što je najvažnije, od 1. januara očekuje se povećanje penzije od oko 6%, povećanja plata u zdravstvu od 5%, za ostale zaposlene u javnom sektoru 3,5%, a vidimo da postoji plan i za april mesec 2021. godine, za povećanje od 1,5%. Takođe je značajno reći da će se minimalna zarada povećati za 6,6%. Planirani iznosi prosečnih plata i penzija do 2025. godine, su 900, odnosno 430 evra. Dakle, zaključak je da predloženi budžet nastavlja sa tendencijom popravljanja životnog standarda građana, ali će biti usmeren i to je dobro da čujemo i na program Srbija 2025, što podrazumeva i ulaganja od 14 milijardi evra u infrastrukturne i druge velike projekte. Zahvaljujući velikom radu, zahvaljujući, pre svega domaćinskom odnosu prema državnoj kasi, možemo u ovom trenutku kada smo pogođeni kovidom-19 da govorimo o razvojnom budžetu, tako da ja pozivam koleginice i kolege narodne poslanike da i ovaj Predlog zakona o kome sam sada kratko govorila, a i ostale predloge zakona u danu za glasanje podrže. Hvala.
Dame i gospodo, saglasno članu 27. i članu 87. stavovi 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18,00 časova, zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese akte iz dnevnog reda ove sednice. Da li predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Šaip Kanberi. Izvolite.
Gospodine predsedniče, gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, kao što je rečeno, budžet je jedna od najvažnijih odluka koje se donose u toku jedne kalendarske godine i, zbog poštovanja principa demokratičnosti, budžet mora uključiti i građane. On mora kroz javne politike da obezbedi pravdu, sigurnost i opšti razvoj. Dakle, budžet je vrh političke participacije građana. Da li je to u praksi tako, to nije tema kojom ću se danas baviti, ostavljam javnosti nek o tome ima svoje kritično mišljenje. Ono što mene zanima jeste da, iako se govori da će budžet biti razvojni i da će imati najviše kapitalnih investicija, ja ne vidim pomake u pogledu poboljšanja budžeta za nacionalne savete nacionalnih manjina, niti za opštine Preševo, Bujanovac i Medveđa, koje se finansiraju, odnosno čiji se projekti finansiraju preko budžeta Koordinacionog tela. Šta više, imamo manje osam miliona u odnosu na prošlogodišnji budžet za Koordinaciono telo za kapitalne investicije, a takođe je malo sredstava u odnosu na potrebe koje Nacionalni saveti nacionalnih manjina imaju. Iskoristiću podatke samo jedne od ovih opština, ali, obzirom da su oni slični, ti podaci vrede i za Preševo i za Medveđu. Moram istaći da od 2014. godine transferna sredstva, redovni transferi opštinama nisu povećani. Bujanovac je, na primer, primio ili prima i danas 391.927.649,00 dinara, odnosno 32.660.000,00 dinara mesečno. Sada, mesečna masa sredstava za plate 2014. godine iznosila je 20.300.000,00 dinara. Danas, 2020. godine ta masa iznosi 25 miliona, što znači da su potrebe te opštine povećane. Priznavanjem prava na naknadu putnih troškova za sve radnike mesečno opština izdvaja šest miliona, četiri i po miliona dinara za predškolsku ustanovu i osnovne i srednje škole i 1,5 miliona dinara za ostale korisnike. Posebnim kolektivnim ugovorom u obrazovanju priznaje se pravo na jubilarne nagrade za 10, 20, 30 i 35 godina, pomoć u medicinskom lečenju i pomoć u slučaju smrti člana porodice. Veliki broj sudskih presuda za predmete iz osamdesetih godina, takođe, opterećuje budžet ovih opština, a naravno i posledice pandemije se najviše osećaju u nerazvijenim opštinama. Mi smo pokušali amandmanima da utičemo na poboljšanje budžeta i to da se ekonomska klasifikacija 4.81, dotacije nevladinim organizacijama, odnosno nacionalnim savetima i nevladinim organizacijama poveća sa 267 miliona na 534 i, takođe, glava 3.12, služba Koordinacionog tela Vlade Republike Srbije opštine Preševo, Bujanovac i Medveđa, treba uvećati sa 382 miliona na iznos od 465 miliona, odnosno za 30%, zbog potreba koje postoje u ovim opštinama. Nadam se da će Vlada pozitivno sagledati naše amandmane i da će prihvatiti one koji imaju za cilj da pomognu ovim opštinama da završe projekte koji su započeli, a sve u cilju da se našim građanima poboljšaju uslovi življenja. To su naši predlozi i nadam se da će oni biti prihvaćeni. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima predsednik poslaničke grupe Jedinstvena Srbija Dragan Marković Palma. Izvolite.
Poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, Jedinstvena Srbija će glasati za Predlog budžeta za 2021. godinu iz više razloga. Ono što ne možemo a da ne kažemo jeste da je 2020. godina bila sigurno najteža godina u ekonomskom smislu poslednjih 15 godina i da smo se mi izborili, na osnovu priliva koji smo imali, da sve obaveze isplatimo i da nešto što se zvalo iznenađenje, a to je korona, da sve ono što je neophodno vezano za finansiranje, od nabavke instrumenata, preko zaštitnih mera, da tu Srbija može da se pohvali i da smo bolje se snašli od nekih drugih mnogo razvijenijih evropskih država u okruženju i sačuvali stabilnost dinara, što je najvažnije, jer ako imate stabilan dinar, onda postoji i sigurnost i ekonomska stabilnost i dajemo veliku mogućnost sa ostalim privilegijama, mogu slobodno tako reći, za strane investitore, ali i za domaće investitore. Ja neću se baviti ciframa, ali budžet planiran za 2021. godinu je, pre svega, investicioni budžet. Kapitalne investicije su veoma važne. Nisu tu korisnici samo izvođači radovi i oni koji vrše usluge, već i proizvođači. Prvi put se desilo u poslednje dve godine u Srbiji da vi nemate slobodnog majstora, tesara, zidara, električara, da su svi angažovani, ali ne negde u inostranstvu, već u Srbiji, radeći na objektima koji se grade i prave u Srbiji. Ne samo kapitalne investicije. Mogu slobodno reći da je to domaćinski budžet, jer nisam mogao da vidim da u planu budžeta postoji nabavka automobila kao što je bilo pre sedam, osam godina, pa 10-15 automobila itd. Ja kada bih se pitao, ne bih dao nijednom ministru da ga vozi državni automobil. Znači, da postaneš ministar, moraš prvo da radiš nešto u životu, da imaš svoj auto i da se voziš svojim autom, ali nema veze. To je praksa koja se nasleđuje od izbora do izbora i, jednostavno, kažem ono što je moje mišljenje. Socijalna pravda nije iskazana preko socijalne pomoći… Da li me pratite, ministre? Jel taj koji sedi pored vas došao na dualno obrazovanje danas? Ministre, taj gospodin koji sve vreme priča mora da ćuti kada ja pričam- Danas kao kada završiš dva fakulteta posle mog govora, gospodine. Ne znam kako se zoveš. Da li su te tako učili, kada neko priča, a priča zbog vas koji ste tu došli, da ti pričaš neku svoju priču? Čekaj, pa ćeš onda, na osnovu mog govora, doći do zaključka i nešto pametno da čuješ i da naučiš. Zahvaljujem na klimanje glavom. To znači da sam u pravu. Znači, socijalna pravda. Nije socijalna pravda - ja ću ti dati sada, ne znam, pomoć ili ide na šalter gde Crveni krst daje topli obrok i ne znam šta, socijalna pravda se desila kada su u pitanju plate, penzije, povećane plate. Evo i sada jednokratna pomoć za penzionere, oni koji slave Svetog Nikolu. Pola Srbije slavi Svetog Nikolu, a pola Srbije ide kod onih što slave. Znači, dva penzionera, deset hiljada dinara. Mogu slobodno da spreme posnu slavu za deset gostiju i to je ogromna pomoć za penzionere i plus što će od sledeće godine biti, kada su u pitanju penzije, švajcarski model obračunavanja penzija. Šta je još najvažnije – da svi rade, da se živi od svog rada. A da bi radio, više ne može da neko dođe, traži posao, a vi kažete – ne znam gde ću da te pošaljem. Na primer sada, kada neko traži posao, javi se meni, moja služba mu da najmanje 10 fabrika, 10 subjekata koji imaju kompanije i traže radnike. Izvolte, valjda ćeš i ti da nađeš nešto za sebe u tih 10 kompanija da se zaposliš i da radiš. Kako vreme prolazi, što je dobro za Srbiju, sve je manji broj nezaposlenih. Iz godine u godinu se povećava dolazak stranih investitora, ali oni ne dolaze u Srbiju čisto zbog geografskog položaja. Naravno, bitno je i to, ali dolaze zbog ekonomske sigurnosti, zbog stabilnosti dinara i ja ne znam ni jednog ozbiljnog stranog investitora koji je došao u Srbiju, u neki grad, i da je pokupio svoje mašine i vratio se u državu odakle je. To znači da država ono što obeća to i ispoštuje. Srbija ima bonitet, to je danas najvažnije, u međunarodnim odnosima, i kada je u pitanju kredibilitet, da može sutra da uzme kredit, ali taj kredit koji uzme Srbija, taj kredit ide u kapitalne investicije, gde će sutra da ti vrate. To treba da shvate oni koji ne znaju šta je ekonomska stabilnost i šta su finansijski prioriteti kada je u pitanju budžet za 2021. godinu. Tu krivim dosta i vas i predsednika Vučića, on je najveći krivac za ovo, zašto toliko vi transparentno radite i pričate kako smo mi najbolji, a u stvari jesmo najbolji, u Evropi i zamerili su nam, pa kažu – znate šta, nema vladavine prava u Srbiji i nećemo da otvorimo ni jedno poglavlje do kraja godine. Nije tačno. A rekli su nam – i avgust i septembar, ti koji odlučuju o našim životima iz EU da će biti do kraja godine otvorena dva poglavlja. Ali, ministre, postoji ljubomora, zašto smo mi tako uspešni i stalno nešto mi, kao, navodno, smetamo i Hrvatskoj i Crnoj Gori i Makedoniji s vremena na vreme, a nikog ne diramo. Sve je samo zbog našeg uspeha. Taj uspeh ranijih godina nije postojao. Vladavina prava je ugrožena, kako kažu. Da, ugrožena je vladavina prava onima koji sa motornom testerom idu u televiziju. To pravo su oni sami sebi dali. Takva prava su ugrožena i takva prava nikada više neće moći neko da koristi a da oni organi koji su zaduženi za to ne spreče te koji žele publicitet preko demonstracije sile moći, a posebno tamo gde su institucije. Kažu – blokada medija. Nije tačno. Zamislite, mi smo u izbornoj kampanji morali da pravdamo i da plaćamo ono što smo radili i to se zove politički marketing. Da bi neko glasao za tebe, ti kažeš – evo, napravljeno je toliko auto-puta, bolnica, fabrika, itd. A oni drugi kritikuju i mržnja im je glavni prioritet u političkom programu. Kažu – eto, blokada medija. Nije tačno. Svuda u svetu, pa i u Americi, ima opozicija medije, ima i ovde, imaju i oni koji su na vlasti. Šta je Si-En-En radio Trampu? Šta je on trebao da radi? Kada su u pitanju opozicije i ti vladari velikih država, kao što je gospodin Makron, kao što je gospođa Merkel, oni treba da znaju i da gledaju sebe šta oni rade, a šta radi naša opozicija u Srbiji. Šta bi radili, Mari le Pen, da ona uđe u parlament i da ona lomi zastave i da ona lomi znakove po francuskim gradovima itd? Toga nema i mi samo treba da uporedimo njihovu opoziciju i našu. Oni tuku narod zato što su obukli žute prsluke i nešto su nezadovoljni ti ljudi zbog stopa poreza, povećanja itd. Naša policija nikada nije podigla pendrek i ruku na nekog ukoliko taj neko nije ugrozio bezbednost organa reda i mira, policajaca na ulici. Vrlo dobro znamo šta je bilo ispred parlamenta posle izbora. Molim one koji odlučuju o sudbini Srbije da ne primenjuju dvostruke aršine. Iskidaše se, bre, sekiraju se pojedinci kako Makedonija nije ušla u EU, ali Makedonija je promenila samo ime. Niko nije uzeo Makedoniji deo teritorije, kao što su uzeli Srbiji. Nije to isto da ti neko uzme deo dvorišta i kuću i ti da kažeš da je sve u redu, idem ja da pregovaram za moje, da vidim koliko od moga ćeš mi dati da bude moje. To nigde na svetu nema. Time da se bavi opozicija, pa da kažemo – svaka vam čast. Čiji ste vi? Za koga radite? To utiče na budžet. Ovo nije zloupotreba mog govora zato što pričam o ne znam čemu. To je sve tema. Sve je to tema, jer neko gleda sa strane, procenjuje, a taj što procenjuje gleda na jedno oko kada je u pitanju Srbija. Šta je još veoma važno za budžet? Imali smo suficit nekoliko godina prethodnih. Sada je taj mali deficit. On je veoma mali na osnovu rashoda koje smo imali i koliko života smo sačuvali. Kada sam kod života i zdravlja građana, moj stav se nije promenio kada je u pitanju korona. Ja imam dvanaest članova porodice, a šestoro članova moje porodice je imalo koronu. To je postao život. I mala deca i oni srednjih godina, i moji sinovi i snaje, i moja supruga i ja. To je život ljudi. Svakom je najteže kada se njegov neko razboli. Mi sa time moramo da živimo. Nemam ništa protiv tog stručnog dela Kriznog štaba, ali trećina doktora stručnog dela Kriznog štaba ne radi u bolnicama. Ja hoću da čujem onog ko leči pacijenta, hoću da čujem onog koji kaže – vidite ovog koji leži ovde, četiri dana je imao temperaturu, nije se javio na vreme i sada je na respiratoru. To da nam budu poruke, a ne da nam odgovaraju na pitanja na konferencijama za štampu po sat i nešto. Sad ide vakcina. Godine 2009. sam rekao dr Konu, tada je bio ministar zdravlja Tomica Milosavljević, pustite više taj, tada je bio ptičji grip, ptičji grip i te vakcine, sutra će da dođe konjski grip i opet ćete tu da mi nešto pričate. Došao je taj virus koji se zove korona, nije konjski grip, i sada je vakcina glavna tema. Zašto hoće da se nametnu da budu jači od Torlaka? Država nabavlja, Torlak procenjuje hemijskim putem koje su vakcine dobre. Šta imaš više, bre, da plašiš narod svakog dana koronom i vakcinama, da li treba da primi vakcinu ili ne? U Srbiji nije obavezna vakcina. Ko hoće da primi, neka je primi. Sada ću da kažem ovim lekarima da je stigla, odnosno stići će u Srbiju vakcina palmeiša, pa da vidim koliko će da se bave imenom te vakcine. Razumete? Zašto to rade? Rade zato što će ti dobavljači, budući, reći – mi imamo najveće zasluge, borili smo se za vašu vakcinu, iako ne znamo kakva je vaša vakcina i mi za to treba da imamo koristi od toga, a oni koji će psihički da imaju određeni problem, cele porodice, zbog toga, što svakako dana samo to slušamo, samo to – korona, vakcine, korona, vakcine. Žalost je kada neko umre, izjavljujem saučešće. Moja dva poznanika su pre nekoliko dana otišli, nisu više među nama. Jedan je Džej koji nije umro od korone i drugi je jedan moj prijatelj, iz jednog drugog grada, nije bitno kako se zove. Ali, dame i gospodo, ako svakoga dana mi pričamo o tome i sada ovde mi došli u Skupštinu kao kada smo mi mala deca - hajde da se testirate. Čekaj, a onaj običan čovek mora da ide u bolnicu da čeka da se testira. Ma kakvo bre testiranje ovde za poslanike,? Ako ti nešto fali, idi u bolnicu kao svi obični ljudi. Imaš imunitet, imaš pasoš, ne čekaš kada ideš u neku državu, e sada će da dođe doktor kod tebe - zini i kaži „a“ da ti uzmem bris. Čekajte, da li to da radimo? I sada će izaći izveštaj odavde, kako mi tu, uzimaju nam bris itd, kako smo mi ne znam zaštićeni. A što mi da budemo zaštićeni, da budemo zaštićeniji od običnih ljudi koji idu na pijacu, koji idu u prodavnice, od običnih penzionera itd? I još jedan podatak. Hajde neka nam kaže taj stručni deo Kriznog štaba – koliko je umrlo 2019. godine od drugih bolesti, a koliko 2020. godine od korone? Ja ću vam reći. Iz nekoliko gradova sam dobio izveštaje da je više umrlo 2019. godine ljudi u Srbiji od drugih bolesti, nego u 2020. godini od korone, izuzev grada Beograda, Niša i Kragujevca, jer u Beogradu su klinike i tu dolaze iz nekih drugih gradova, ali kada se sve to sabere ukupan zbir više umrlih ima 2019. godine, nego 2020. godine. Ovoj Srbiji ne treba taj spin i da se sad narod bavi time, jer budžet je loš i država loše radi. Nije tačno. Svi rezultati kada su u pitanju i međunarodni odnosi nikada popularniji nismo bili. Mislite li vi kažete jednoj Americi – skini mi 10. tačku. Ljudi, pa to da nismo gledali svojim očima, niko ne bi verovao, jer 10. tačka je glasila da Srbija prizna nezavisno Kosovo, bez obzira što je sada pobedio neki drugi, ali u toj konstelaciji snaga i u konstelaciji snaga gde u okruženju se bore kako će sutra i ko će sutra biti prvi političar i prvi predsednik te države, a onda da istovremeno bude neko ko se pita u Evropskoj uniji, mi kao jedna manja država i kao država sa etiketom. Nama su zalepili etiketu i mi muke imamo da skinemo etiketu, kako smo mi loši, kako mi ne znamo, kako smo mi vodili osvajačke ratove, a u stvari vodili smo odbrambene ratove. Tako da, ja vas molim, vas ministre i Vladu, da iskoristite sve ono što se zove vaša moć i da nam teme budu neke druge. Sada ide i katolički Božić, sveti Nikola, prvo pa katolički Božić, pa ide Nova godina, pa srpski Božić, pa sveti Jovan i ako treba ljudima da presedne sve to, hajde da ih pustimo na miru. Kao oni koji ratuju, kaže - potpisali smo primirje, ne ratujemo 15 dana. Hajde, da ne pričamo 20 dana o koroni i o vakcinama. Sada dok sam išao za Beograd, gde god koju stanicu okrenete, osim dve-tri stanice neko od lekara govori o vakcini. Pa gde ih nađoste, bre, toliko? Gde ih nađoste? Pa idite tamo kao one vaše kolege koje leče narod. Ja čestitam određenom broju članova Kriznog štaba koji idu, rade, pa izađe s posla, da se obaveštenje koliko je danas u njegovu kliniku došlo pacijenata i takvi koji rade, oni mogu da nam govore šta je to što će se desti u narednom vremenskom periodu. Ništa nije tačno što nam je Krizni štab govorio prethodnih sedam meseci o koroni. Ništa nije tačno, osim da je tačno da je juče umrlo toliko, testirano toliko i pozitivno toliko. Samo ti podaci su tačni. Sve ostalo ništa nije tačno. Govorili su, evo još mesec dana, kada dođe jul, avgust, pošto jake temperature tada, nestaće korona itd. I sada, evo pre neki dan sedimo sa nekim našim viđenim ljudima, pita ovaj: "Hoćeš li se vakcinisati ti?", kaže : "Ne znam, razmišljam. A ti?", pa kaže: "Da vidim, pa hoćeš ti", pa kaže: "Hoću", pa kaže: "Pa dobro, ako hoćeš ti, hoću i ja". Znači, ljudi shvatite da je to postalo, ovo je sada gore vreme nego kada su padale bombe NATO agresora na Srbiju. Mi sada smo više uplašeni. Više smo u strahu i moramo da vidimo kako da sprečimo i da ono što se zovu rezultati, ono što se zove Međunarodna zajednica i Evropska unija, šta je to što vi zamerate Srbiji, zašto Srbija kasni sa ulaskom u Evropsku uniju? I nama to treba. Naravno da mi nemamo ovako visoke ocene, pa znate kada bi toliko nemačkih preduzetnika došlo u Srbiju, italijanskih, francuskih i iz nekih drugih država. Nikada. Kada pročitate kada dođe izveštaj od nekih institucija koje su napravljene od najboljih stručnjaka Evrope i sveta i kažu "bravo za Srbiju", to oni kažu, a naš Fiskalni savet kaže "ništa ne valja". Čekajte, ko je ovaj Fiskalni savet? Ja ne želim da tim ljudima kažem da li nešto znaju ili ne znaju, naravno da znaju, ali šta su to kriterijumi po čemu oni i po kojim oni kriterijumima daju određene ocene? Bilo je njih sedam-osam. Hteo sam da ih pitam, šta su elementi kalkulacije? Ako znaju, Bog me ubio. Možda njih dvojica-trojica znaju. Znači, elementi kalkulacije su fakturna cena gde stoje zavisni troškovi, na to se doda marža, sabere se sve pa ide PDV, da li je tako ministre? Naučio si, nisam nikad ni sumnjao u tebe. Ovog momka do tebe ne smem ni da pitam to. Sad oni došli da nam sole pamet kako nemoj da povećaš platu, nemoj da uradiš ovo. Nekada moraš da imaš i ekonomski rizik, prijatelju, za uspeh, ekonomski rizik. Ova država imala ekonomski rizik sa pokrićem koje se zove bonitet poslednjih pet godina i nadam se da će tako biti i 2021. godine. Zbog toga JS će glasati za Predlog ovog budžeta.
Zahvaljujem. Za reč se javio ministar Siniša Mali. Izvolite.
Hvala puno. Uvaženi poslanici, ja bih se samo ukratko na dve stvari koje smo imali priliku da čujemo, osvrnuo. Jedno je vezano za strane direktne investicije i ono što ste vi, gospodine Palma rekli, mislim da je veoma važno za građane Srbije, dakle tokom ove godine uprkos pandemiji korona virusa, uprkos ogromnoj najvećoj ekonomskoj krizi ikada, ni jedan jedini investitor koji je u prethodnom periodu doneo odluku da investira u Republiku Srbiju, da uloži svoj novac u našu zemlju, od te odluke nije odustao. Ono što imate prilike da vidite u ovom budžetu, dakle mi smo čak i iznos podrške novca koji je vezan za podršku takvim investicijama za skoro 50% povećali u odnosu na 2019. godinu. Malo pre sam vam rekao da ćemo imati ove godine do kraja godine oko 2,3 milijarde evra investicija, stranih direktnih investicija u našu zemlju, što dovoljno govori i o atraktivnosti i o sigurnosti ulaganja. Na kraju krajeva, kada vidite da je jedna zemlja reagovala kao što je naša reagovala, da su plate sigurne, penzije sigurne, da sve svoje obaveze država isplaćuje u dan, naravno da onda postajete i atraktivniji za investicije jer jednostavno ljudi kad investiraju svoj novac, svoj kapital, žele da budu sigurni. Ono što je veoma važno kada ste pomenuli i Fiskalni savet, dakle strategija našeg rasta u poslednjih par godina vezana je za investicije i vezana je za izvoz. Dakle, nikada više ne investiramo u kapitalne projekte kao što su auto-putevi, rekonstrukcija železnica, izgradnja industrijskih parkova. Dakle, priliv stranih direktnih investicija koje, pak, za posledicu imaju i povećanje izvoza. Dakle, 100%, hajde neka, kažem, ne mora 100%, ali najveći broj stranih investitora, ogromna većina dolazi u Srbiju, gradi fabriku, ali ne interesuje ih samo domaće tržište. Interesuje ih da plasiraju svoje robe u celoj Evropi i šire. Zato su sporazumi o slobodnoj trgovini koje Republika Srbija ima veoma važni, ali zato, evo vam precizan podatak, od 2012. do 2019. godine Srbija je udvostručila iznos izvoza roba i usluga. Godine 2012. 17,5 milijardi evra, na 23,3 milijardi evra 2019. godine. Dakle, mi smo udvostručili izvoz. To znači da se naša privreda za toliko promenila. To znači da fabrike koje su ovde otvorene jesu konkurentne na svetskom tržištu, imamo koje robe, imamo koje usluge da izvezemo. To je devizni priliv za našu zemlju. To je priliv u naš budžet. To je osnov za povećanje plata i penzija. To je jedina održiva, jedina prva ekonomska politika. Dakle, što veći broj fabrika koje su vezane za ulaganje u infrastrukturu, bolje autoputeve, sigurnije, bezbednije autoputeve, brže pruge, novi industrijski parkovi, samim tim imate kao posledicu nikada manju stopu nezaposlenosti u našoj zemlji. Podatak koji nisam rekao u svom uvodnom izlaganju da vam sada ponovim samo - u trećem kvartalu ove godine nama je stopa nezaposlenosti niža nego u prvom kvartalu ove godine pre korona virusa. Dakle, prava strategija koja je usmerena na izvoz i na investicije. Ako mi dozvolite samo, znam da sam prešao svoje vreme izlaganja, malopre nisam imao priliku da odgovorim poslanicima pre vas, gospodine Palma, nažalost, nisu tu, ono što je meni veoma važno da znaju je da je, a to sam pomenuo prošli put kada sam bio ovde u parlamentu, od Ministarstva za ljudska i manjinska prava konačno stigao zahtev za dodatna sredstva za Nacionalni savet nacionalnih manjina i taj će zahtev biti odobren u iznosu od 20 miliona 756 hiljada dinara. To ćemo u četvrtak na narednoj sednici Vladi i odobriti. Ono što uvaženi poslanik koji sad trenutno nije tu nije pomenuo, a voleo bih da građani Srbije to znaju - Vlada Republike Srbije je od 2018. godine opštine Medveđa, Preševo i Bujanovac pomogla iz tekuće budžetske rezerve krajem godine svake od tih pojedinačnih godina sa ukupnim iznosom od 90 miliona dinara. Dakle, 2018. godine - 40 miliona, 2019. godine - 20 miliona, 2020. ove godine, ove godine krizne godine za koje sam čuo da država Srbija nije pomogla ništa, sa 30 miliona dinara iz budžeta Republike Srbije za pomoć samo ovim trima opštinama. Takođe, ono što bih želeo da napomenem, a nije rečeno, u opštini Preševo u avgustu 2019. godine, završena je rekonstrukcija Osnovne škole „Vuk Kradžić“, rekonstrukcija Gimnazije „Skenderbeg“. Do kraja 2020. godine, dakle, do kraja ove godine završićemo i rekonstrukciju Osnovne škole „Ibrahim Keljmendi“ u Medveđi, Dom zdravlja „Medveđa“ - rekonstrukcija je bila gotova tokom ove godine. Dakle, nije istina da postoji bilo kakva diskriminacija ili da je bilo ko zaboravljen. Kad god možemo i gde god možemo, da li su to škole, domovi zdravlja ili direktna podrška budžetu, mi tu podršku i pružamo. Hvala još jedanput.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Milorad Mijatović. Izvolite.
Hvala uvažena potpredsednice. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi ministre, mene veoma raduje entuzijazam s kojim ste branili i obrazlagali ovaj budžet. Vaše izlaganje je bilo iscrpno, detaljno, pa čini mi se da nama poslanicima ostaje malo toga da kažemo što je novo, ali ovaj budžet je dobar, ovaj budžet je realan, on je stabilan, on predstavlja kontinuitet i ono što je najvažnije i što ste rekli oko njegove socijalne komponente, to je održavanje standarda građana, ja kažem, održavanje i blago povećanje standarda građana. To je veliki rezultat. Naime, mi se nalazimo u jednoj od najvećih kriza koja je na početku 21. veka, to sami vidite, ne samo država Srbija, a napominjem da država Srbija nije bogata zemlja, naprotiv, ali dajemo prave odgovore na krizu u vezi pandemije Kovida 19. Zašto to kažem? To kažem iz prostog razloga jer Vlada Republike Srbije daje adekvatne odgovore na sve izazove koje imamo u ovoj teškoj situaciji i nešto što je veoma pozitivno, poštovali ste budžetski kalendar. To do sada nije bio slučaj. Budžetski kalendar je poštovan. Budžet je u Skupštinu stigao u novembru mesecu kada je vreme. Imali smo dovoljno vremena da ga proučimo, da vidimo njegove dobre strane, ali i one druge strane gde ćemo davati sugestije da se eventualno i popravi. Takođe, vi ste uz ovaj budžet dali i završni račun za 2019. godinu, što prethodnih 15 godina nije bio slučaj. Država Srbija postaje jedna normalna uređena država i to je ono što takođe želim posebno da istaknem. Sami ste u svom uvodnom izlaganju rekli da vodimo dve veoma važne bitke. To je bitka za zdravlje građana Srbije i bitka za očuvanje naše ekonomije. Bez pobede na oba fronta čini mi se da kao zemlja nećemo daleko stići. No, kada govorimo najtežoj krizi sa početka 21. veka, želim da naglasim to je da su odgovori u vezi pandmije zaista bili adekvatni. To pokazuju rezultati kako u zdravstvu, tako i u ekonomiji. Sada ću govoriti o zdravstvu. Treba da se naglasiti da su veća izdvajanja za zdravstvo 8,8% BDP. Šta to znači? To znači da imamo završen Klinički centar u Nišu, da ćemo sledeće godine završiti Klinički centar u Beogradu, počinje dalja dogradnja Kliničkog centra u Novom Sadu i u Kragujevcu. Napomenuli ste da smo izgradili dve bolnice. Jedna je u Zemunu, druga će biti brzo završena u Kruševcu i rekonstrukcija drugih bolnica koje ste već ovde naglasili. Ono što želim, i to je moja poruka Vladi Republike Srbije, ljudski životi su vredniji od svega onoga što ulažemo u zdravstvo. Ne treba žaliti nijedan dinar, nijedan evro koji se ulaže u zdravstvo, jer to je borba za živote građana Srbije. Čak i činjenica da se i dalje zadužujete, budite uvereni da ćete imati podršku narodnih poslanika iz SDPS da to činite, jer životi građana Srbije su nešto najvažnije što imamo. Ovde će biti moja poruka građanima Srbije – da, građani Srbije, možemo mnogo pomoći i sami ako poštujemo preporuke lekara, poštujemo preporuke stručnjaka da nosimo maske, da redovno peremo ruke i da imamo distancu koja se od nas zahteva. Napominjem da su troškovi za lečenje od Kovida 19 enormni i da je u Srbiji to besplatno. Molim vas, besplatni su svi testovi, a mi smo skoro već testirali dva miliona stanovnika Srbije, a to iznosi otprilike 30% građana Srbije. Bolnički dani takođe su besplatni, lekovi, medicinski aparati i vakcine, koje uskoro očekujem i za razliku od drugih koji imaju dilemu da li da prime vakcinu ili ne prime vakcinu, moram građanima Srbije reći da je vakcina civilizacijsko delo i jedan sam od onih koji jedva čekam da je primim jer smatram da će ona štititi ne samo mene, već i ljude oko mene. Ono što je najvažnije vidim da ćemo sigurno pobediti, pobediti iz prostog razloga jer radimo ozbiljno, radimo odgovorno i to je ono što govorimo o realnosti i odgovoru na sve ovo što se dešava. Moram da naglasim da ste predložili ambiciozan budžet i vidim da sa velikim entuzijazmom stojite iza tog budžeta. Ja vam verujem. Rast BDP od 6%, zatim ste predvideli deficit od 178,5 milijardi ili 3% BDP- a. Smanjenje javnog duga i to poštujem, znate ograničenje mastrikta je 60% to je crvena linija. Ja volim crvenu liniju isto, ja volim i crvenu boju, pa volim i crvenu liniju iz prostog razloga jer se tu radi o stvarima koje su veoma bitne. Možemo se mi zaduživati, ali Srbija ima i svoju ekonomsku moć. Održivo zaduživanje je nešto što mi moramo stalno da poštujemo, a to je upravo tih 60% koje smo postigli, koje ćemo, nadam se smanjivati i nećemo postići. Pozdravljam vaše opredeljenje za očuvanje standarda i povećanje. Neću govoriti o velikim, ali naglasiću blago povećanje standarda građana. To svako ko prima platu, svako ko prima penziju, može da vidi na svom računu šta smo uradili prethodne godine i šta smo sve uradili od kako smo usvojili švajcarsku formulu. Naglašavam, švajcarska formula u ovakvim vremenima daje dobre pozitivne rezultate, ali doći će rezultati takvi da će rast penzija biti manji, ali znate kad imate pravila, razrađena pravila, tada ste sigurni da nećete upasti u dužničku krizu, da nećete preći neke granice, neke crvene linije, a moram da naglasim jedno od pravila koje poštujem i koje ću tražiti, a to je da nam penzije iznose 11% BDP, a plate negde 9% BDP. To je jedan održivi model koji će omogućiti da zemlja ide napred, da plate prate rast privrede, a da imamo jedan održivi, uravnoteženi rast koji smo imali. Znate, podržavam i rast minimalne zarade od 6,6% to je veliki rezultat. Sami ste rekli koliko je bila minimalna plata 2012. godine, a koliko je 2020. godine, odnosno 2021. godine. Obzirom da sam neko ko dolazi iz sindikata, želim da naglasim, pozdravljam što je ta odluka doneta socijalnim dijalogom i naglašavam da sindikati insistiraju da minimalna zarada bude jednaka minimalnoj potrošačkoj korpi. Ja znam da se neke stvari ne mogu brzo ispraviti, ali očekujem u narednom periodu da ćemo brzo doći do te cifre, a onda ćemo govoriti o nečem drugom, jer će tada država imati mnogo veći rast, govorićemo o većem standardu i govorićemo da i prosečna plata bude prosečnoj potrošačkoj korpi, ali prvo da postignemo ovaj cilj o kojem govorim. Naravno, želeo bih da to bude u razgovoru, voleo bih da je ovde ministarka za rad, putem socijalnog dijaloga, jer to je ono što je evropska vrednost i to je ono što moramo da govorimo. Kad govorimo o povećanju plata i penzija, kad govorimo o pomoći, ja stalno naglašavam i to ću ovog puta naglasiti, ja znam da je to krupan zalogaj, a to su socijalne karte. Uvek sam kao socijaldemokrata za selektivan pristup da najviše dobiju oni koji imaju najmanje, a oni koji imaju više ili najviše lakše podnose sve krizne trenutke. To možemo činiti. Ja se nadam da će se to činiti i adekvatnom poreskom politikom, gde ćemo dostići da budemo društvo jednakih šansi. I, naravno govorim uvek o platnim razredima i Zakonu o platama. To su dva krupna zalogaja. Ne očekujem da se to uradi odmah, ali očekujem da se počne i da krenemo ka tom rešenju, jer to će nam onda ispraviti mnoge nelogičnosti koje imamo i sama ta činjenica će dati bolje finansijske rezultate. Znate, retko koja zemlja je uspela da u ovim teškim vremenima, ne samo održi standard, već da ga i blago poveća. Stalno naglašavam blago iz prostog razloga jer smo mi skloni da često govorimo o velikim ciframa, a ja sam jedan od onih koji voli da kaže i malo povećanje u ovim teškim kriznim vremenima je veliko, ogromno povećanje. To građani Srbije moraju da znaju. Znate, ne bi mi govorili o svemu ovome, o povećanjima, o platama, o penzijama da nije bilo adekvatnog odgovora na Kovid krizu. Mi smo ga imali i možemo o tome da govorimo. Najveći rezultat koji je u ovom budžetu, i zato ministar mora da bude ponosan, odnosno Vlada Republike Srbije da bude ponosna, a nadam se da će i Svrljig dobiti svoj deo kolača, pošto vidim da insistira kod ministra, ali siguran sam da ćemo učiniti mnogo napred. Želim da kažem za javne investicije i kapitalne rashode, dajemo najveću cifru, 274 milijarde, odnosno država daje 330 milijardi. To je 5,5% BDP. Sećam se pre dve godine, za budžet 2018. godine sam insistirao da kapitalni izdaci budu 3%, a sada smo na 5,5%. To je jedan izuzetan rezultat. On će značiti da privreda Srbije će imati jedan zamah i to je dugoročno gledano pogled u budućnost. To znači da Vlada Republike Srbije gleda u budućnost. Samo da znate da je za zdravstvo dato 70 milijardi više nego u 2020. godini. Naglasili ste da nastavljamo izgradnju autoputeva, Moravski koridor, Koridor 11, govorili ste o brzim saobraćajnicama. Evo, ministre, poštujući vaš entuzijazam, ja vam obećavam, verujući vama, a verujem vam da ću na sledeći budžet, za 2022. godinu, dakle, sledeće godine doći brzim vozom iz Novog Sada za 35 minuta. To će biti jedan zaista veoma veliki uspeh Vlade Republike Srbije i svih nas, i građana Srbije. To znači da držimo reč i ono što treba da uradimo i radimo. Kada sam počeo da se bavim politikom i kada sam došao u ovaj dom, moja prva diskusija oko budžeta je bila upravo to da ću insistirati da se napravi Fruškogorski koridor i da se napravi tunel kroz Frušku goru. Rekao sam da kada se to završi, ja ću napustiti politiku. Vidite, čekam od 2012. godine, evo sledeće godine počinjem. Ja se nadam da će on biti završen, a taman toliko će trajati i mandat ove Skupštine. To će biti veliki rezultat. Zašto? Pa već mi je dosadilo da slušam, kada padne prvi sneg da je prevoj Iriški venac zatvoren za teške kamione i za autobuse. U 21. veku mi ne možemo da izgradimo jedan tunel od 2,8 km. Ja sam siguran da ćemo ga izgraditi i da ću ponosno proći kroz njega. Naravno, ostaviću još jednu stvar o kojoj ste vi govorili, a uvek volim o tome da pričam. Govorili ste o agendi 20-25, poštujem tu agendu. To je veoma značajno što ste rekli, ali ima i agenda 20-30 ili ciljevi održivog razvoja. Tu komponentu ću posebno istaći, jer se govori o infrastrukturi i zaštiti životne sredine. Ulaganje u zaštitu životne sredine je u suštini ulaganje u život, ulaganje u zdravstvo. Znate, prevencija je daleko bolja nego što je lečenje, što više budemo ulagali u pitku vodu da svako domaćinstvo u Srbiji ima pitku vodu, da svako domaćinstvo, što je veoma krupan zalogaj, ima i kanalizaciju, isto tako da vidimo preradu smeća, da vidimo zelenu ekonomiju koja takođe može da da zamah našoj ekonomiji. Ja očekujem, nisam u budžetu video, ali očekujem da će biti konačno rešena i deponija kod Prijepolja i ja to očekujem, jer smo obećali da ćemo Srbiju očistiti, ali ne marketinški, već stvarno radom, ulaganjem i ono što treba da se uradi, zaista da Srbija ima zdravu životnu sredinu. Ne znam šta je sa kreditom od 500 miliona evra Banke za razvoj saveta Evrope, da li smo ga završili, da li je on stigao. To je ono što sigurno očekujem da ćete vi moći da ulažete upravo u te deponije, prečistače vazduha i sve ono što se tu čini. Neću govoriti o konkretnim ciframa. Vi ste rekli koliko budžet iznosi, koliko su prihodi, koliko su rashodi i to je ono što je realno predstavljeno. Građanima Srbije mogu samo da poručim da javne finansije Srbije su stabilne i daleko od krize. Ali, zato vas molim da zaista uvek vodimo računa o crvenim linijama, jer lako se može kliznuti u ono što smo već imali da ne bismo ponovo imali jednu novu finansijsku konsolidaciju, a to je ono što nam ne treba. Znate, treba uvek reći, šest milijardi evra koje su uloženi u vreme Kovid krize u privredu, pomoć građanima Srbije i privredi je jedan veoma značajan rezultat. Zato možemo sada da govorimo o razvoju, o investicijama i o povećanju penzija i plata. Inače, sad bismo govorili o smanjivanjima i sve ono što treba. Naravno, na kraju da naglasim, poslanička grupa Socijaldemokratske partije Srbije podržava ovaj budžet i u danu za glasanje glasaćemo za ovaj budžet. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ministar, Siniša Mali. Izvolite.
Hvala puno. Ako mi dozvolite samo da se osvrnem ukratko na dve stvari koje su po meni veoma važne iz vašeg izlaganja, a koje do sada nisam imao priliku da kažem. Prva se odnosi na PIO fond i ono što je veoma važno kada pogledate način na koji isplaćujemo penzije, da građani Srbije razumeju da su penzije potpuno stabilne, potpuno bezbedne, da imamo prostora za njihov rast iz godine u godinu, ali ono što je veoma važno, da je osnova tih isplata upravo stabilnost PIO fonda. Zašto stabilnost PIO fonda? Zato što iz godine u godinu rastu prihodi PIO fonda, rastu od doprinosa koji se plaćaju zato što u Srbiji radi sve veći broj ljudi, sve veći broj zaposlenih imamo, sve manji broj nezaposlenih imamo. Evo, precizni podaci. Za 2012. godinu, recimo imamo 2008. godine ovde ispred sebe do 2020. godine. Godine 2012. ukupni prihodi od doprinosa u PIO fondu bili su 287 milijardi. Ukupni prihodi 2019. godine bili su 494 milijarde. Dakle, ogroman porast, pri čemu je učešće transfera iz budžeta u PIO fond. Dakle, da građani Srbije razumeju, pre sedam, osam godina nije bilo dovoljno doprinosa da se penzije isplaćuju iz PIO fonda, već je država Srbija iz budžeta dotirala PIO fond svakog meseca i dotirala ga je sa 48%. Dakle, 48,2% prihoda PIO fonda bilo je iz dotacije iz budžeta Republike Srbije zato što nije bilo dovoljno doprinosa da pokrije penzije svih zaposlenih, dakle ogroman rizik. Procenat 2019. godine 25,3%. Skoro duplo manje, upravo zbog toga što je vođena odgovorna ekonomska politika, što su na pravi način usmereni napori na otvaranje velikog broja fabrika, na zapošljavanje velikog broja ljudi, na smanjenje sive ekonomije i usmeravanje da porezi i doprinosi idu u budžet, idu u fond za RFZO, idu u Penzijski fond takođe i ovaj podatak, uvaženi poslanici, vam je stvarno indikator kako jedna uspešna ekonomska politika doprinosi stabilnosti penzionog sistema, jer još malo pa dolazimo do toga da je penzioni sistem potpuno samoodrživ, jer nam je i dalje trend rasta broja zaposlenih i smanjenja broja nezaposlenih. S druge strane, komentar, da se osvrnem na ono što ste rekli oko nivoa plata i minimalne potrošačke korpe. Dakle, opredeljenje Vlade Republike Srbije, to sam i rekao u svom uvodnom izlaganju, je da iz godine u godinu guramo i da raste minimalna zarada. Zašto? Zato što rast minimalne zarade direktno proporcionalno skoro utiče na rast prosečne plate u Srbiji. To je statistički utvrđeno i to je za nas veoma važno. Predsednik Vučić je još pre par godina dao obećanje da će prosečna plata u Republici Srbiji, u decembru prošle godine, biti 500 evra. To smo obećanje ispunili, idemo dalje, treba doći do 900 evra krajem 2025. godine. To je još jedno obećanje koje smo dali i kojem smo na putu da ispunimo. Zato idemo sa povećanjem minimalne zarade. Godine 2012, rekao sam, negde oko 15 hiljada dinara, evo od 1. januara naredne godine preko 32 hiljade dinara. Zašto mi je to veoma važno? Zato što kada pogledate koliko je pre samo par godina minimalna zarada pokrivala iznos potrošačke korpe i kada to uporedite sa podacima danas, vidite ogromnu razliku. Evo vam podatak, 2014. godine minimalna plata pokrivala je manje od 60% minimalne potrošačke korpe, tačnije 58,3%. Godine 2020. godine za prvih deset meseci pokriva 79,4%, blizu 80%. Dakle, mi uprkos godinama fiskalne konsolidacije i reformama koje smo imali idemo ka tome, idemo ka tom cilju, o tome smo raspravljali na Socijalnoekonomskom savetu, da minimalna zarada se izjednači sa nivoom potrošačke korpe, što je veoma važan socijalni pokazatelj. Kažem, još jedanput, 2014. godine 58,3%, a 2020. godine 79,4. Dakle, razlika je ogromna i dovoljno govori o napretku Srbije po pitanju rasta minimalne zarade i pokrivenosti potrošačke korpe istom u ovom proteklom periodu. Hvala puno.
Zahvaljujem. Reč ima magistar, Akoš Ujhelji. Izvolite.
Hvala. Poštovana potpredsednice, predsedništvo, gospodine ministre, članovi Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, poslanička grupa SVM će podržati Predlog budžeta Republike Srbije za 2021. godinu, jer je predloženi budžet odgovoran prema građanima, jer će se njegovim usvajanjem obezbediti kontinuitet razvojnih i socijalnih programa sa jedne strane, a sa druge strane održivost javnih finansija i nastavak smanjenja nivoa javnog duga u smislu učešća u bruto društvenom proizvodu. Naša poslanička grupa pozdravlja činjenicu što se prepoznala važnost pronalaženja novih izvora rasta, pa su istraživanja i razvoj inovacije, obnovljivi izvori energije, kreativne industrije i eko investicije uzete u obzir prilikom definisanja programskih mera. Globalna pandemija nažalost još uvek nije završena i ne vidi se njen kraj, tako da je period pred nama pun neizvesnosti. Zbog toga je jako važno da se fiskalna politika fokusira na nastavak smanjenja ukupnog poreskog opterećenja rada čime se dodatno rasterećuje privreda, odnosno povećava konkurentnost privatnog sektora. Bitno je istaći na rashodnoj strani prioritet imaju infrastrukturni i kapitalni projekti, te politiku penzija i plata. Vlada Republike Srbije je vodila računa o tome da se povećanjem ove dve najveće kategorije rashoda ne izađe iz planiranog održivog okvira. Poštovani narodni poslanici, pošto se približava kraj 2020. godine možemo konstatovati da je Vlada Republike Srbije pravovremeno odgovorila na izazove koje je pred ekonomsku, pre svega fiskalnu politiku postavila globalna zdravstvena kriza. Prvi i najvažniji zadatak države, državne kase bio je dovoljno i neometano finansiranje borbe za očuvanje zdravlja i života ljudi. Ispunjeni su osnovni ciljevi postavljeni usvojenim programom ekonomskih mera za podršku privredi Srbije. Očuvani su privredni kapaciteti i pružena podrška u održavanju likvidnosti privrede u toku trajanje vanrednih okolnosti. To je bio drugi, ne manje važan zadatak javnih finansija. Zahvaljujući makroekonomskoj i fiskalnoj stabilnosti, postignuto je u prethodnom periodu, Republika Srbija imala je dovoljno prostora da monetarnim i fiskalnim merama pomogne privredi u ublažavanju negativnih efekata pandemije virusa korona. Bio je predviđen sveobuhvatni paket mera kojim je pružena pomoć privredi i čiji su se pozitivni efekti odrazili na makroekonomske pokazatelje, nezaposlenost, manji pad privredne aktivnosti i drugo. Planirana vrednost ukupnog paketa mera pomoći privredi i stanovništvu procenjuje se na 12,5% ukupnog domaćeg proizvoda. Ukupan paket mera za podršku privredi i stanovništvu u tekućoj godini iznosio je 551 milijardu dinara, od toga na ime mera poreske politike obezbeđeno je 110 milijardi dinara, a na ime mere direktne podrške privrednom sektoru 132,9 milijardi dinara. Ovde bi naglasio da je poslanička grupa Saveza vojvođanskih Mađara kod rebalansa budžeta podržala predlog Vlade prema kojem će svakom pojedinačnom hotelu biti isplaćeno 350 eura po krevetu i 150 eura po sobi. U prethodnom periodu možda je najbitnija mera bila desetoprocentno povećanje plata zdravstvenim radnicima, direktna pomoć od 4.000 dinara svim penzionerima i podrška poljoprivrednim proizvođačima. Jako je važno pomoći poljoprivrednicima, jer će zahvaljujući njima i u ovim teškim vremenima poljoprivredna proizvoda ipak ostvariti rast od oko 5%, uz rekordne prinose pojedinih biljnih kultura, što će pozitivno uticati na ukupan BDP. Složili smo se i kod usvajanja rebalansa da je jako važno očuvanje zdravlja i lečenje bolesnika i zbog toga je Vlada Republike Srbije na ime medicinske opreme i lekova potrošila dodatnih 60 milijardi dinara u proteklom periodu. Prema podacima Ministarstva finansija, fiskalni deficit će na kraju godine iznositi oko 8,9% BDP, ali je prema našem mišljenju, mišljenju poslaničke grupe Saveza vojvođanskih Mađara, takav jednokratni deficit u potpunosti opravdan jer bi u suprotnom pad ekonomske aktivnosti ove godine bio daleko veći, praćen smanjenjem proizvodnih kapaciteta, uključujući i smanjenje broja radnih mesta. Takođe, bez navedenih mera oporavak privredi bi u narednoj godini bio znatno sporiji. Ovo je bilo bitno reći zbog toga, jer uvek kada govorimo o ekonomiji treba da uporedimo prošlost, sadašnjost i budućnost. Treba jasno i glasno da kažemo da će privredni rast u 2020. godini iznositi minus 1%, što je jedan od najboljih rezultata u Evropi. U slučaju odsustva mera i podrške privredi i stanovništvu, pad BDP u 2020. godini bio bi veći i iznosio bi oko 5% BDP. U evro zoni se očekuje pad BDP čak do 8%. Poštovani narodni poslanici, poslanička grupa Saveza vojvođanskih Mađara će glasati za Predlog budžeta Republike Srbije za 2021. godinu zbog više razloga. Najznačajniji razlog je to što predloženi budžet u potpunosti odgovara Mastriškom ugovoru, odnosno ugovoru EU. To u prevodu na brojke znači da će pored planiranog povećanja BDP od 6% deficit Republike Srbije iznositi 3%, a javni dug opšte države 58,70%. Inflacija u sledećoj godini je planirana na vrlo niskom i stabilnom nivou od 2%, pored očuvanja stabilnosti deviznog kursa. Kao što je i gospodin ministar rekao, predviđeni su ukupni budžetski prihodi u iznosu od 1.336 milijardi dinara, što je za 44 milijardi više u odnosu na iznose predviđene budžetom za 2020. godinu, a ukupni budžetski rashodi predviđeni su u iznosu od 1.483 milijardi dinara, što je za 245 milijardi manje u odnosu na iznose predviđene budžetom za 2020. godinu. Ukupan fiskalni deficit iznosi 178,50 milijardi dinara. Stopa realnog rasta BDP u 2021. godini projektovana je na nivou od 6%. Najznačajniji izvor rasta sa rashodne strane biće lična potrošnja, zahvaljujući očuvanoj stabilnosti na tržištu radne snage i očuvanom realnom povećanju zarada, uz oporavak potrošnje u segmentu usluga i povoljnim uslovima zaduživanja. U 2021. godini investicije će biti druga po značaju komponenta u pogledu pozitivnog doprinosa rasta BDP, što je veoma važno sa stanovišta njegove održivosti. Međugodišnje povećanje će iznositi oko 13,3%. Očekuje se nastavak realizacije infrastrukturnih projekata za koje se u 2021. godini procenjuje rekordno učešće u BDP od 5,5%. Jako je važno da se u zavisnosti od finansijske mogućnosti pomogne penzionerima koji su pored medicinskih radnika najugroženiji u pandemiji. Zbog toga pozdravljamo odluku Vlade da se u septembru penzionerima isplati 5.000 dinara i da se povećaju penzije za 5,9% primenom tzv. švajcarske formule. Slažemo se da je izuzetno važno dati po jednu minimalnu zaradu radnicima u ugostiteljstvu, hotelijerstvu, turističkim i rentakar agencijama. Podržavamo povećanje minimalne zarade za 6,6%, plata u zdravstvu za 5%, a u javnom sektoru za 3,5%, uz dodatno povećanje zarada od 1,5%. U ekspozeu tada kandidata za predsednika Vlade, a sada predsednice Vlade, gospođe Ane Brnabić, završetak projekata adaptacije, rekonstrukcije i dogradnje zgrade Narodnog pozorišta u Subotici je uvršten u prioritet Vlade i završetak radova se očekuje tokom kraja 2021. godine, što je predsednica Vlade istakla i prilikom posete u Subotici i obilaska radova na zgradi pozorišta, početkom juna ove godine. Za očekivani završetak radova na zgradi Narodnog pozorišta u Subotici u budžetu za 2021. godinu nisu planirana sredstva. Razlog je racionalan. Naime, početkom novembra rebalansom je opredeljeno 218.600.000, koja još uvek nisu utrošena. Naime krajem decembra 2019. godine ušlo se u realizaciju tzv. 8/1 faze radova koji podrazumevaju građevinske i arhitektonske radove, kao i opremanje pozorišne dvorane scenskom tehnikom. Međutim, zbog pandemije uzrokovane zaraznom bolešću Kovid 19, usporavanje radova, ponavljanja javnih nabavki, postupaka javnih nabavki u prethodnim godinama deo sredstava je ostao neutrošen, pa se očekuje da se tokom 2021. godine privrede kraju cela osma faza rekonstrukcije Narodnog pozorišta, čime će u ovaj projekat biti investirano oko 18,5 miliona eura. Za poljoprivrednike važan segment infrastrukturnog i proizvodnog ciklusa je izgradnja dva nadvožnjaka na Pačirskom i Kelebijskom-Ejkutskom putu na Ipsilon kraku, kako bi im se obezbedio siguran prilaz njivama. U Predlogu zakona o budžetu za 2021. godinu za Ipsilon krak je opredeljeno 250 miliona dinara, ali je, kao i u slučaju Narodnog pozorišta, deo sredstava iz prethodnog ciklusa zbog pandemije ostao neutrošen. Na Ipsilon kraku se radi, pa je tako 20. i 21. novembra zbog radova na Mejkutskom putu promenjen režim teretnog saobraćaja kroz Suboticu. U svetlu globalne pandemije i fokusiranja na domaći turizam, sigurni smo da će se planirati značajna sredstva za infrastrukturno opremanje banja, a mi smo posebno zainteresovani za unapređenje banjskog turizma u Vojvodini, kako bi se tokom 15/3 MV/CG cele godine u našim banjama u Pačiru, u Kanjiži, na Paliću, u Apatinu, u Banji Rusandi osigurala kontinuirana ponuda i unapredilo povezivanje zdravstvenog i ekološkog turizma lokalnih privrednih i kulturnih aktivnosti i usluga i time stvorili preduslovi da banjski turizam postane faktor ne samo lokalnog, već i šireg regionalnog razvoja. U tom smislu do sredine 2021. godine očekuje se završetak radova na kompleksu akva parka i velnes centar na Paliću. Kamen temeljac je postavljen 15. decembra 2018. godine. Vrednost investicije iznosi oko 1,1 milijardu dinara koju zajednički finansiraju Vlada Republike Srbije, pokrajinska Vlada i grad Subotica. Kompleks će se prostirati na oko 3.000 metara kvadratnih, raspolagaće se sa pet unutrašnjih i pet spoljnih bazena. U objektu će moći da boravi do 2.500 korisnika i predstavljaće važan doprinos razvoju banjskog turizma u Vojvodini u Srbiji. Posebnu pažnju Savez vojvođanskih Mađara poklanja agrarnoj politici, jer u Srbiji više od milion i po ljudi žive od poljoprivrede i važno je da svi zajedno razmišljamo kako da održimo i unapredimo poljoprivrednu proizvodnju i u vremenu pandemije. Jedna od mera su direktne subvencije i krediti za likvidnost uz povoljne kamatne stope. Rebalansom republičkog budžeta su znatna sredstva izdvojena za podsticaje u poljoprivredi i ruralnom razvoju sa ciljem prevencije i ublažavanja posledica kovida. Poljoprivrednicima u Srbiji na raspolaganju su fiskalne olakšice i bespovratna novčana pomoć države. U Predlogu budžeta za 2021. godinu u delu podsticaju u poljoprivredi i u ruralnom razvoju je opredeljeno 38,3 milijardi dinara. To je dobra vesti i za Vojvodinu gde oko 500.000 ljudi žive od poljoprivrede, gde svaki peti zaposleni radi u nekom delu prehrambenog lanca. Za ekonomsku i razvojnu politiku Predlogom budžeta opredeljeno je 66,6 milijardi dinara, a oko dve trećine ukupnog iznosa čine kapitalni izdaci u iznosu od 22,8 milijarde dinara i subvencije u iznosu od 21,7 milijardi dinara. Za program privlačenja investicija koji obuhvata poslove koji se odnose na predlaganje i sprovođenja mera podsticaja investicija, povezivanje privrednih društava sa strateškim partnerima, rast slobodnih zona i slično planirano je 29,6 milijardi dinara. Za program podsticaj i razvoj konkurentnosti privrede koji obuhvata aktivnosti u vezi sa isplatom subvencija najviše preko Fonda za razvoj i pružanje tehniče pomoći malim i srednjim preduzećima planirano je gotovo 5,5 milijardi dinara. Za program regionalni razvoj putem kojeg se dalje finansira podrška lokalnim samoupravama za razvoj infrastrukture planirano je 4,15 milijardi dinara. Pored prioritetnih projekata, kao što je međudržavni projekata izgradnje i modernizacije železničke pruge Beograd – Budimpešta, Savez vojvođanskih Mađara posebnu pažnju posvećuje izgradnji lokalnih puteva i ulica u lokalnim samoupravama, kao i pojačanom održavanju i rekonstrukciji državnih puteva prvog i drugog reda na teritoriji AP Vojvodine. Možemo postaviti pitanje – zašto je važna izgradnja šest kilometara puta između Oroma i Čantavira? Put je značajan zbog toga jer će olakšati komunikaciju na širem području koje predstavlja granično područje grada Subotice, opštine Kanjiža. Takođe, izgradnjom puta će se obezbediti efikasniji, bezbedniji dovoz komunalnog otpada iz opština Čoka, Bačka Topola, Mali Iđoš i Senta na regionalnu deponiju koja je u neposrednoj blizini ovog putnog pravca. Kada pričamo o železnici, za sve građane Srbije i Vojvodine je od posebnog značaj završetak rekonstrukcije regionalnih pruga na teritoriji AP Vojvodine, rekonstrukcija pruge Subotica – Segedin, kao i izgradnja, odnosno rekonstrukcija deonice pruge Subotica – Baja. Moram ovde napomenuti još jednu važnu investiciju koja je takođe važan projekat za naše sugrađane, a to je rekonstrukcija i dogradnja graničnog prelaza Horgoš – Reske. Poslanička grupa Saveza vojvođanskih Mađara će podržati budžet, jer u sebi sadrži izgradnju važnih infrastrukturnih i vodnih projekata, kao što su, na primer, izgradnja autoputa između Beograda i Zrenjanina, izgradnja saobraćajnice između Novog Sada i Rume, izgradnja druge faze postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda, prečišćavanje vode za piće u Kikindi i unapređenje uslova za provođenje brodova u okviru brane na Tisi kod Novog Bečeja. Poštovani narodni poslanici, poštovani ministre, na kraju bih želeo da ponovim ono što sam rekao i kod rebalansa u vezi finansiranja deficita. Naime, u članu 2. Zakona o budžetu ste naveli da potrebna sredstva za finansiranje budžetskog deficita planirate obezbediti iz zajmova domaćih i međunarodnih komercijalnih i multilateralnih finansijskih institucija, inostranih vlada kroz emitovanje državnih hartija. Znamo da građani naše zemlje trenutno mogu kupovati državne papire na veoma komplikovan i skup način. Naš predlog je da pojednostavite kupovinu državnih obveznica kroz Trezor, sa minimalnim troškovima i bez poreza našim građanima koji su spremni da finansiraju javni dug države. Naime, ako je većina javnog duga u rukama naših građana, onda to obezbeđuje stabilnije finansijsko tržište i za vreme ekstremnih događaja, kao što je i sadašnja pandemija. Sa druge strane, mišljenja smo da je bolje platiti kamatnu stopu i kamatu našim građanima koji veruju u državu i kupuju državne papire i koji će ih potrošiti u zemlji, nego inostranim špekulantima. Glasaćemo za budžet, jer Vlada Republike Srbije ulaže napore za očuvanje javnog zdravlja i bezbednosti, pomaže privredi, ulaže napore za očuvanje životnog standarda i likvidnost stanovništva i posebnu pažnju posvećuje na kapitalna ulaganja. Hvala na pažnji.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Hadži Milorad Stošić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana predsedavajuća, uvaženi ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici i poštovani građani Srbije, pred nama je Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu. Danas govorimo o dokumentu koji ima karakter finansijskog plana države za jednu godinu i predstavlja prognozu prihoda i rashoda države za narednu godinu. Budžet za 2021. godinu, planiran je u skladu sa ekonomskom situacijom u zemlji i potrebama društva. Dobra strana ovog budžeta, jeste ta što je on realno planiran i što nije planiran veliki deficit. Takođe, dobra strana ovog budžeta i to kako je u izlaganju o budžetu rečeno, da je sa jedne strane budžet za 2021. godinu razvojni, te se njime podstiče dalji razvoj privrede i označava nastavak razvoja, što u suštini znači nastavak realizacije nacionalnog investicionog plana. Sa druge strane, Predlogom budžeta izdvojeno je više sredstava za plate i penzije, što znači podizanje standarda građana na viši nivo. Svakako, otežavajuća okolnost kod planiranja budžeta za 2021. godinu je situacija izazvana pandemijom korona virusom i nemogućnost sagledavanja posledica ove pandemije, za šta je potrebno planirati određena sredstva. Radi podsećanja, prema podacima RZS, rast BDP-a u prvom kvartalu 2020. godine iznosio je 5,1% i bio je praćen pozitivnim kretanjem u svim privrednim sektorima, iako je rast ekonomske aktivnosti bio solidan tokom prvog kvartala, početak blagog usporavanja privredne aktivnosti, primećen je tokom marta kao posledica dramatičnih promena u međunarodnom okruženju, a sve izazvano pandemijom korona virusom. Svakako postoje neki nedostaci u Predlogu ovog dokumenta i mi iz PUPS-a verujemo da će se amandmanima ovaj zakon popraviti. Poslanička grupa PUPS – Tri P će u Danu za glasanje podržati ovaj zakon i za njega glasati. Ja kao predstavnik PUPS-a i poslaničke grupe PUPS – Tri P, partija koja se svojim programskim načelima opredelila za zaštitu najstarije populacije stanovništva, penzionera, starijih osoba i socijalno ugroženog dela stanovništva, iskoristiću priliku da u tom kontekstu govorim o potrebama da budžet ima socijalnu komponentu kojim će se zadovoljiti potrebe velikog dela stanovništva. Vlada u celini, ali i ministarstva pojedinačno, treba daleko veću pažnju da posvete našim najstarijim sugrađanima, kroz konkretne pozicije finansijskih sredstava kojim će se obezbediti sagledavanje problema i potreba starih osoba. Imajući u vidu da je država Srbija, država sa izuzetno starijom strukturom stanovništva i spadamo u sam vrh Evropskih nacija i država koje imaju stariju populaciju stanovništva i važe za starije nacije u Evropi, onda svakako moramo i budžet i ostala zakonska rešenja da prilagođavamo i ovoj strukturi stanovništva. Srbija je potpisnik madridskog dokumenta, pod nazivom „Madridski međunarodni plan akcije o starenju“, koji je usvojen još 2002. godine, koji označava prekretnicu u odnosima društva i države prema starijim osobama i predviđa izgradnju društva za sve uzraste. Ovaj dokument traži od vlada potpisnica da se pristupi novom odnosu pitanja starosti i starenja u 21. veku, a nosioci tih aktivnosti je Vlada u celosti i pre svega, Ministarstvo rada, zdravlja, Ministarstvo prosvete, omladine i sporta, Ministarstvo kulture, Ministarstvo za državnu upravu i lokalnu samoupravu, pokrajinski organi i jedinice lokalne samouprave, ustanove socijalne zaštite, zdravstvene ustanove, ustanove u oblasti obrazovanja i kulture u saradnji sa nevladinim i humanitarnim organizacijama i udruženjima građana. U skladu sa ovim dokumentom, Vlada Republike Srbije je 2005. godine, usvojila Nacionalnu strategiju o starenju sa ciljem stvaranja integralne i koordinirane politike koje će društvo i privredu i pre svega, zdravstvo i socijalnu, tržište rada, obrazovanje i kulturu, sport, uskladiti sa demografskim promenama, kako bi se stvorilo društvo za sva životno doba, koje posebno teži da zadovolji potrebe i oslobodi neiskorišćene potencijale starih ljudi. Strategija se zasniva na sledećim osnovnim principima, doživotnog razvoja pojedinca, unapređenje i zaštita svih ljudskih prava i osnovnih sloboda, obezbeđivanje ekonomske i socijalne sigurnosti i kvaliteta života u starosti, omogućavanja pune integracije i participacije starih u zajednicu, eliminacija svih oblika društvenog zanemarivanja, usled opadanja funkcionalnih sposobnosti u starosti i invalidnost. Angažovanje na ostvarivanju rodne ravnopravnosti, poštovanje različitosti i posledično drugačijih potreba među populacijom starih. Promovisanje međugeneracijske tolerancije, solidarnosti, dijaloga, uspostavljanje partnerstva na svim nivoima, Vlade, nevladinog sektora, privatnog sektora između samih starih ljudi. Stare osobe imaju veliko znanje nagomilano dugogodišnjim radom, velio iskustvo i mudrost, što je karakteristika starih osoba. Zbog toga je neophodno da se oni uključe u sve segmente društvenog života, jer i dalje mogu i hoće da pomognu društvenoj zajednici. U ime 1,7 miliona penzionera i još 300 hiljada starih osoba, koji nemaju nikakva primanja, jer nisu ostvarili pravo na penziju, a ne mogu da ostvare vidove socijalne pomoći zbog posedovanja neke imovine na kojoj ne mogu da ostvaruju prihode, zbog raznoraznih razloga, što ukupno čini oko dva miliona stanovnika ove naše prelepe Srbije, pokušaću da uverim nosioce, pre svega izvršne vlasti, da kod planiranja budžeta, ne samo republike, već i pokrajine i lokalnih samouprava, da na adekvatan način sagledavaju naše najstarije sugrađane. Madridski međunarodni plan akcije o starenju, na kome se zasniva Strategija o starenju Vlade Republike Srbije insistira da Vlada i ministarstva budu nosioci aktivnosti u saradnji sa nevladinim i humanitarnim organizacijama i udruženjima građana. Savez penzionera Srbije, kao reprezentativni predstavnik penzionera Srbije sa preko 650 hiljada svojih članova, kao i „Pokret trećeg doba Srbije“, koji je takođe reprezentativni predstavnik svih ljudi trećeg doba su takođe nevladine i humanitarne organizacije i udruženja građana i kao takvi nosioci su svih aktivnosti starijih osoba u Republici Srbiji, u delu socijalnih potreba, zdravstvene potrebe, kulturno-zabavnih aktivnosti, sportsko-rekreativnih, edukativnih i drugih aktivnosti. Zbog toga Vlada, državni organi, sve strukture vlasti na svim nivoima treba da Savez penzionera Srbije i „Pokret treće doba Srbije“, doživljavaju kao partnere u realizaciji svih programskih aktivnosti sa starijom populacijom stanovništva. Vlada Republike Srbije u skladu sa Madridskim sporazumom donela je odluku o obrazovanju Saveta za pitanja starenja i starosti 2017. je potvrdila 2019. godine, kao stručno savetodavno telo koje razmatra pitanja starosti, starenja, društvenog i ekonomskog položaja starih lica, mogućnosti korišćenja njihovih radnih i stvaralačkih potencijala i učešće u razvoju društva, privrednom i javnom životu. Nažalost, većina lokalnih samouprava se nije rukovodila ovom odlukom Vlade, i nisu obrazovali ovo telo. Koliko je meni poznato, jedino grad Niš, gradska opština Crveni krst Niš i još par gradova i opština u Srbiji su obrazovali ovo telo, a ostali kao da nemaju stariju populaciju stanovništva u svom sastavu. Ako gradimo društvo za sva životna doba, onda je neophodno da na nivou lokalnih samouprava treba da se obrazuju saveti za stare, kancelarije za stare, kako bi stare osobe imale mogućnosti da preko njih iskažu svoje potrebe i probleme i daju određene inicijative i predloge. Civilizacijski nivo jednog društva meri se odnosom prema najmlađima i prema najstarijima. Ako nam je taj odnos valjan onda smo postigli nešto veoma vredno. Penzioner nije samo stanje duha. Dostojanstvo, pre svega, jer su to kreativni i vredni ljudi. Korisnici penzija su ljudi koji su i dalje profesori, lekari, radnici, trgovci, umetnici, ljudi koji i dalje rade i stvaraju. Svoditi te ljude samo na običajnu frazu: „to su samo penzioneri“ ili pogrdno „penzosi“ je nedopustivo. Poslanička grupa PUPS – Tri P, je pokrenula društveni dijalog o reformi penzijsko-invalidskog sistema prošlogodišnjim usvajanjem izmena i dopuna Zakona o penzijsko i invalidskom osiguranju predstavlja nastavak započete reforme sistema penzijsko-invalidskog osiguranja kojim se definitivno isključuje mogućnost arbitrarnosti, grupe pojedinca ili organizacije o usklađivanju penzija, već se novim zakonskim rešenjem definišu pravila u ovoj oblasti. Mi iz PUPS smo stava da je penzija ekonomska kategorija i ona se mora isplaćivati redovno i da država bude garant isplate. S druge strane, moraju se naći novi načini pomoći penzionerima sa niskim penzijama kao vid socijalnih davanja. Postoje veoma pozitivni primeri brige o penzionerima i mi iz PUPS pozdravljamo inicijativu predsednika Republike, gospodina Aleksandra Vučića, o isplati 5.000,00 dinara, svim penzionerima kao vid pomoći, ali i priznanje da su penzioneri podneli najveći teret u vremenu konsolidacije i stabilizacije državnih finansija. U skladu sa inicijativom predsednika Srbije, PUPS pokreće inicijativu da i lokalne samouprave u okviru svojih mogućnosti iz svojih budžeta planiraju sredstva za te namene kao što je jednokratna ili višekratna novčana pomoć, pomoć u paketima hrane, nabavka lekova i drugih vidova pomoći. Budžetom za 2001. godinu je od 1. januara, predviđeno usklađivanje penzija po švajcarskoj formuli od 5,9%, čime se pokazuje opravdanost prošlogodišnjeg donošenja novog Zakona o penzijskog i invalidskog osiguranja. Smatramo da je predloženi švajcarski model usklađivanja penzija dobar kao prelazno rešenje, ali isti, nažalost, na duže staze stalno umanjuje prosečnu penziju od prosečne plate. Zato PUPS predlaže model usklađivanja penzija Tri P – penzije prate plate, jer je daleko najpravedniji i najpravičniji. Kada govorim o ovo modelu Tri P, to znači koliko profesoru, doktoru, oficiru, državnom službeniku u radnom odnosu, toliko i profesoru, doktoru, oficiru, državnom službeniku koji je u penziju. Nas iz PUPS posebno raduje stav predsednika Aleksandra Vučića koji je uvideo nedostatke francuske formule i u dogovoru sa predsednikom PUPS, Milanom Krkobabićem najavio poboljšanje švajcarske formule po predlozima PUPS iz 2019. godine. To znači da usklađivanje treba vezivati za rast plata u javnom sektoru i da penzije u proseku ne padnu ispod 50% prosečne plate. Ako se obistine predviđanja predsednika Vučića, da će prosečna plata 2025. godine, biti 900 evra, što za naše najstarije sugrađane znači prosečna penzija 2025. godine, biće 450 evra. Nažalost, danas smo čuli da će ona biti 430 evra. Ministre, molim vas da promenite svoj stav i da to bude najmanje 50% proseka plate. Ovom prilikom bih posebno apostrofirao da ministarstvo rada iznađe mogućnost povećanja najnižih penzija svih kategorija penzionera od poljoprivrednih, starosnih, invalidskih i drugih. Žao mi je što ministarka za rad nije tu, ali bi trebalo razmišljati, pre svega o tim najnižim penzijama, odnosno minimalnim penzijama. Druga tema o kojoj bi govorio je sledeća. Oktobra meseca ove godine usvojili smo Zakon o ministarstvima, kojim je izvršena delimična reorganizacija postojeće strukture ministarstava, što ukazuje na neke propuste u prethodnom periodu. Osnivanje tri nova ministarstva doprineće jačanju kapaciteta javne administracije u datim oblastima i poboljšanje stanje u tim oblastima. Reorganizacija postojeće strukture ministarstava i osnivanje Ministarstava za brigu o selu od suštinskog je značaja za opstanak sela, a samim tim i opstanak Srbije. Budžetom su izdvojena sredstva za rad ovog ministarstva. Ona su i mala i velika. Mala, jer su potrebe velike, a sredstva su nedovoljna, ali su velika jer se po prvi put država na ovaj način brine o selu. Selu nedostaje društvena nadogradnja u svim oblastima, kulturi, zdravstvu, obrazovanju, infrastrukturi i dr. Očekujem da će ministar Ministarstva za brigu o selu izaći sa konkretnim predlozima za celokupnu društvenu nadogradnju sela i naredna godina će biti osnovni pokazatelj za buduće vlade i buduće ministre Ministarstva za brige o selu. Milan Krkobabić, dosadašnji ministar u Vladi Republike Srbije zadužen za ravnomerni regionalni razvoj, pokazao je da hoće i može da pokreće i realizuje projekte bitne za naše selo. Podsetimo se – 52 nedelje u godini, 52 pošte u selima Srbije; Država Srbije u selima Srbije dovođenjem lekara, poštara, državnog službenika u selima Srbije; projekat – 500 zadruga u 500 sela, prevazišao je sva očekivanja i za nepune tri godine osnovano je preko 760 zadruga. Na predlog ministra Krkobabića formiran je Nacionalni tim za preporod sela Srbije, kao odgovor daljem propadanju sela. Ovaj tim okuplja mnogobrojne stručnjake i autoritete iz oblasti poljoprivrede, infrastrukture, zdravstvene zaštite, obrazovanja, kulture, sporta i ostalih društvenih oblasti života, kao i predstavnike koje određuje akademski odbor za selo Srpske akademije nauke i umetnosti. Dalje, urađen je Nacionalni program za preporod sela Srbije, koji tretira sve aspekte života na selu, od egzistencijalnih preko infrastrukturnih segmenata kulture, očuvanja kulturne baštine u seoski sredinama, sporta, obrazovanja, zdravstva, pa sve do starih zanata u seoskom turizmu. Od 4.700 sela u Srbiji nestaje svako četvrto. U 1.034 sela ima manje od 100 žitelja, dok manje od 500 stanovnika ima u 2.832 sela. Ako se sadašnji proces nastavi, za deceniju i po u četvrtini sela ostaće samo spomenici kao dokaz doskorašnjeg života. To su poražavajući podaci koji ukazuju da je potrebna nova agrarna i socijalna reforma, koja bi omogućila razvoj poljoprivrede u vangradskim sredinama u kojima živi preko 40% građana Srbije. Kada ministar Krkobabić govori o selu, sa pravom mislite da je selu neophodna škola, ambulanta, pošta, dom kulture, zadruga, crkva, ali i sva infrastruktura koja podrazumeva dostojan život – putevi, vodovod, kanalizacija, atarski putevi, pristup internetu i sve ono što bi mlade ljude zadržalo na selu. Zato je obaveza svih ministarstava da u delu svojih nadležnosti planiraju sredstva za te namene. Kad govorimo da su sredstva opredeljena za selo mala ali i velika, sa pravom se može reći da će koncept Ministarstva za brigu o selu i Nacionalnog programa za preporod sela Srbije biti naslonjen na plan „Srbija do 2025. godine“, kojim se predviđaju sredstva u iznosu od pet milijardi evra za pet hiljada kilometara lokalnih puteva, tri milijarde evra za kanalizaciju i vodovod u 80 lokalnih samouprava južno od Save i Dunava, dodatnih 300 miliona evra za poljoprivredu, 86 miliona EU za navodnjavanje, 50 miliona za nabavku traktora i druga sredstva koja će Ministarstvo za brigu o selu ugraditi u svoje programe za obnovu i oživljavanje srpskog sela, kroz programe strateškog sagledavanja položaja sela i seoskog stanovništva, predlaganjem mera aktivnosti za unapređenje uslova života i rada na selu, negovanje i promociju tradicija i kulturnog nasleđa u seoskim sredinama, projekti u saradnji sa EU. Delovanje Ministarstva biće usmereno i na otkup praznih kuća u seoskim sredinama, radi dodele bračnim parovima koji odluče da žive na selu. Dalje, besplatna dodela poljoprivrednog zemljišta na korišćenje do 50 hektara mladim bračnim parovima, bez nadoknade. Zatim, adaptiranje postojećih domova kulture ili zadružnih domova u gravitacionim selima u multifunkcionalne objekte sa neophodnim sadržajem i uslugama za mlađe i starije stanovništvo; program ekonomsko-finansijskog podsticaja za zemljoradničke poljoprivredne, zanatske, turističke, socijalne i druge zadruge, u cilju unapređenja poslovanja starih i novoosnovanih zadruga; informaciono-tehnološku podršku u seoskim sredinama, opremanje računarskih učionica u seoskim školama sa internetom i priključkom, pojačavanje signala u ruralnim predelima; podrška najznačajnijim kulturnim manifestacijama u ruralnim područjima, kao i pokretanje novih manifestacija koje neguju tradiciju i oživljavaju društveni život na selu; dodatne aktivnosti u cilju poboljšanja društvenog standarda seoskog stanovništva, nabavka mini-buseva i kombi vozila u cilju razrešavanja osnovnih potreba za kretanje seoskog stanovništva; podrška razvoju sportskih aktivnosti na selu i drugo. Za sve projekte predviđene su adekvatne edukativno-promotivne aktivnosti, koje imaju za cilj da najširem auditorijumu približe vrednosti i mogućnosti života i rada na selu. Pozivam sve narodne poslanike da u svojim lokalnim samoupravama utiču na lokalnu vlast da u saradnji sa Ministarstvom za brigu o selu pomognu obnovi i oživljavanju sela Srbije i na taj način stvori adekvatne uslove za preko 40% stanovništva koje živi na selu. U danu za glasanje Poslanička grupa PUPS će podržati ovaj zakon i druge zakone i glasati za. Zahvaljujem se na pažnji.
Zahvaljujem, kolega. Reč ima narodni poslanik Đorđe Milićević. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Poštovani ministre, poštovani saradnici, dame i gospodo narodni poslanici, najpre želim da napravim jedno uvodno izlaganje. Tokom rasprave o rebalansu budžeta, Poslanička grupa SPS je vrlo jasno rekla da smatramo da je rebalans budžeta za 2020. godinu realno sagledavanje stanja, zapravo realno sagledavanje problema, da predstavlja sadašnjost i da trasira jedan put koji vodi ka budućnosti, a budućnost je upravo ono o čemu ste i vi ministre govorili – realizacija ciljeva koji su definisani planom „Srbija 2025“. Kada smo razgovarali sa predstavnicima Fiskalnog saveta i pokušavali da ih ubedimo da nemamo istorijski deficit, kako oni kažu, zapravo da imamo deficit, ali da taj deficit nije skup, da nemamo deficit zato što je Vlada Republike Srbije vodila lošu fiskalnu politiku, već zbog korone, ali, bez obzira na to, imamo dobre ekonomske pokazatelje i podatke koji su potvrda i garant da Srbija i Vlada Republike Srbije mogu i bolje i više, da je kontrolisan deficit, da je javni dug u odnosu na BDP ispod 60% i da se krećemo u parametrima koji će, zapravo, biti garant onoga o čemu danas govorimo, a to je da imamo uravnoteženi razvojni budžet za 2021. godinu. Ekonomska politika koja nije socijalno odgovorna, po nama, nije dobra politika i mi zato u potpunosti podržavamo Predlog budžeta, podržavamo politiku Vlade Republike Srbije, jer ekonomska politika Vlade Republike Srbije u svom centru ima, pre svega, čoveka, građanina Srbije. Da li znate šta su danas suštinska pitanja kada govorimo o ekonomiji i kada govorimo o periodu sa kojim se suočava Srbija, sa kojim se suočava čitav svet, a to je period velike neizvesnosti, nepredvidiva godina? Suštinska pitanja su da li je bilo otpuštanja, da li su zatvarane fabrike i da li su, ono o čemu ste govorili, ministre, maločas, strani investitori odustali od ulaganja u Srbiju? Dakle, u Srbiji nisu zatvarane fabrike, u Srbiji nisu otpuštani radnici, a što se tiče stranih direktnih investitora, vi ste u potpunosti u pravu, ja ću samo dopuniti. Dakle, nijedan strani investitor nije odustao od ulaganja u Srbiju. Pomereni su neki planovi i programi za nekoliko meseci, što je potpuno opravdano, ali za prvih devet meseci ove godine strane direktne investicije su bile oko 1,9 milijardi evra. Dakle, od celokupnog iznosa stranih direktnih investicija, koje pristignu na Balkan, oko 60% je usmereno ka Srbiji i nije čudno što „Fajnenšl tajms“ već nekoliko godina unazad Srbiju svrstava u vrh kada je reč o privlačenju stranih investitora. Dakle, pokazali smo, u pravu ste, sigurnost, pokazali smo stabilnost. Vlada Republike Srbije imala je odgovoran odnos prema privredi, i to će svakako Srbiju u narednom vremenskom periodu učiniti još atraktivnijom investicionom destinacijom. Dakle, izbegli smo onaj najcrnji scenario koji se javio u brojnim državama u Evropi i u svetu. Srbija je 700 milijardi dinara ili šest milijardi evra, što je 12,7% BDP, od početka pandemije, od marta do danas, izdvojila za mere koje su usmerene ka životnom standardu građana, koje su usmerene ka privredi, naravno, mislim i na ovaj novi paket mera. Dakle, postavlja se pitanje – da li je i jedna država u svetu i u Evropi prihvatila ovoliki teret krize na sebe i da li je izdvojila ovolika sredstva? Odakle sredstva? Upravo iz rezultata reformskog kursa Vlade Republike Srbije, čiji su temelji postavljeni 2014. godine. Dakle, zahvaljujući tom reformskom kursu Vlade Republike Srbije, nekoliko godina unazad imali smo suficit, kada su nam se smejali, kada smo vodili raspravu ovde o rebalansu budžeta, ne zato što imamo rashode, već zato što imamo suficit. Dakle, imali smo nekoliko godina unazad suficit, imamo javni dug pod kontrolom i imamo rekordnu stopu nezaposlenosti u trećem kvartalu ove godine 9%, a podsetiću vas 2013. godine je bila 25,9%. Dakle, danas stopa rasta naše ekonomije biće najviša u Evropi. Živa politika. To je ono o čemu smo takođe govorili sa predstavnicima Fiskalnog saveta, kada smo pokušavali da ih ubedimo da ekonomska politika ne može da se svede samo na cifre, na suve cifre, već na život i da mora da bude usmerena ka građanima Republike Srbije. Šta je živa politika i šta je rezultat žive politike? Upravo bolnica u Batajnici, čiji kamen temeljac je postavljen u avgustu, pre nekoliko dana otvorena, 930 ležajeva. Govorili su da je koštala 2.000 evra po metru kvadratnom. To mogu izvitopereni umovi, koji razmišljaju u pravcu da nešto zarade tokom ovog perioda. Nije, koštala je, koliko je meni poznato, 1.131 evro po metru kvadratnom, ali to su vidljivi rezultati jedne odgovorne politike i onda kada ova nezavisna tela kažu – ne transparentno. Dakle, u jednoj nepredvidivoj godini, u jednoj izuzetno teškoj godini, u godini kada smo se suočili sa ogromnim izazovima, znači, sa najvećim zdravstvenim izazovom, čiji se kraj još uvek ne nazire, mi smo imali nikada transparentniju godinu kada konkretno govorimo o ekonomskim i finansijskim pokazateljima i onome što je Vlada radila u prethodnom vremenskom periodu. Kada je reč o budžetu, rekao sam već, uravnotežen razvoj, postavljen na realnim osnovama, postavljamo osnove za rast u narednom vremenskom periodu, jer zemlja koja se na ovakav način suočava sa krizom, koja na ovakav način prolazi kroz krizu, sistem funkcioniše i ne samo da funkcioniše, već ostvaruje jako dobre rezultate i ekonomske pokazatelje i ima razloga da sa optimizmom gleda na period koji pred nama i ima naravno perspektivu da bude uspešna. Mi smatramo da je dobro, i pored kritika koje smo tokom jučerašnjeg dana i javne rasprave mogli čuti od članova Fiskalnog saveta, da je predviđena visoka stopa rasta. Mi smatramo da je dobro da je lestvica podignuta, da su ciljevi podignuti, jer to je dobro pre svega za budućnost Srbije. Stopa rasta jeste visoka, ali nije neostvariva. Najtežu ekonomsku godinu mi ćemo završiti sa najvišom stopom rasta, odnosno najmanjom stopom pada 0,6 do 1% i, sa druge strane, budžet je usmeren ka podizanju životnog standarda građana, ali budžet je, kao što sam rekao i razvojni. Slažemo se da su dva osnovna stuba kada govorimo o budžetu za 2021. godinu. Prvi je usmeren ka životnom standardu građana, a kroz povećanje penzija i plata u javnom sektoru. Već je bilo reči o tome, švajcarski model koji je u ovom trenutku potpuno opravdan. Povećanje penzija od 5,9% početkom naredne godine. Povećanje minimalne cene rada za 6,6%. Sa druge strane, kada govorimo o medicinskom osoblju, povećanje u zdravstvu od 5%, a ostalim zaposlenima u javnom sektoru 3,5% i dodatnih 1,5% početkom aprila, prvog aprila. Nije aprilska šala. Dakle, definitivno povećanje, ukupno 5% za plate u javnom sektoru. Odgovorno se pristupilo izradi ovog budžeta, da se ne ugrozi makroekonomska stabilnost i da se ne poveća javni dug i ne ponaša se ova Vlada, pošto je Fiskalni savet rekao da Vlada nije bila oprezna. Mislim da je to bila definicija u Izveštaju Fiskalnog saveta. Dakle, ova Vlada se ne ponaša neodgovorno i neracionalno u smislu da uzima skupe kredite kako bi finansirala plate i penzije, što se dešavalo u periodu iza nas. Plate i penzije se finansiraju iz realnih izvora prihoda. Strategija, kada kritikuju povećanje plata u javnom sektoru, upravo jeste to da se ide na povećanje plata u javnom sektoru, jer te plate povlače rast plata u privatnom sektoru. Potvrda je u dostizanju prosečne plate danas u Srbiji. Ona je 500 ili 520 evra, ispravite me ako grešim, krajem ove godine. Dakle, biće 500 evra, što i jeste bio definisan cilj. Rastu plate i u ovoj godini, uprkos pandemiji, a inflacija je od 1,5 do 2%. Cilj plana Srbija 2025, dakle, definitivno 2025. godine prosečna plata u Srbiji 900 evra, prosečna penzija u Srbiji 430 evra i u potpunosti pozdravljamo stav Vlade Republike Srbije - svaki ušteđeni dinar usmeriti ka povećanju plata i penzija, ka poboljšanju životnog standarda građana. Tako se povećava tražnja. Građani kupuju više i privredna aktivnost je podstaknuta tražnjom, nastavlja da se razvija i privredna aktivnost. Kada govorimo o povećanju plata u javnom sektoru, o tome sam govorio i tokom jučerašnje rasprave na sednici Odbora za finansije. Dakle, mi stalno slušamo, pa i od strane nekih nezavisnih tela, kako imamo manjak profesionalnih, kompetentnih, stručnih ljudi, kako nam odlaze mladi. Dozvolite, ko će u lokalnim samoupravama, a većina nas dolazi iz nekih lokalnih samouprava, iz opština i gradova, sa visokom stručnom spremom, kompetentan stručnjak da radi za 35 ili 40 hiljada i da snosi odgovornost? Kako da zadržimo mlade ljude u Srbiji ako nećemo da povećamo plate u javnom sektoru? Dakle, nastaviti povećanje plata i penzija, ali i minimalne cene rada. Minimalna cena rada je 2012. godine bila 15 hiljada dinara, dok će 1. januara biti 32 hiljade dinara. Drugi stub u potpunosti podržavamo, a to je povećanje kapitalnih investicija, podsticanje realizacije projektovanog rasta BDP 6%, 330 milijardi je 5,5% BDP. Toliko će biti izdvojeno za kapitalne investicije. O tome koliko se radilo u periodu iza nas, konkretno u ovoj godini koja je bila nepredvidiva i teška, govori jedan podatak da su od januara do novembra realizovane kapitalne investicije u iznosu od 146 milijardi dinara. To je 14,7% već više u odnosu na isti period prethodne godine. Pokazalo se da kada država podstiče investicije, podstiču se i privatne investicije, domaći i strani investitori da nastave da ulože i na taj način stvaramo dobar osnov za 2022. i 2023. godinu. Uspešno se drži stabilnost valute. Želim i na to da se osvrnem. Dakle, devizne rezerve nikada veće, kao i rezerve zlata. Kurs dinara stabilan. Mislim da je isti ili jači u period mart mesec, kada je započela pandemija. To je rezultat odgovorne ekonomske politike Na svaku kritiku najbolji odgovor su brojke i realnost, činjenice ne podržavaju kritiku, bilo kakvu kritiku predloga budžeta za 2021. godinu. Kada je reč o subvencija, što je takođe bila kritika Fiskalnog saveta. Mi se ne slažemo sa stavom Fiskalnog saveta. Naprotiv, smatramo da su subvencije potrebne, jer subvencije ne služe samo za podsticanje privrede, već i brojnih institucija koje su od značaja za našu zemlju. Dakle, tu mislimo na razvoj preduzetništva, poljoprivrednicima preko IPARD-a 4,7 milijardi dinara, za nabavku fiskalnih uređaja kako bi sve išlo na teret države. Razgovaraćemo i o zakonu o fiskalizaciji i o tome smo juče govorili tokom javne rasprave. Dakle, jedan izuzetno važan zakon koji će za godinu, godinu i po dana sigurno uštedeti daleko više sredstava od onoga koliko se u ovom trenutku izdvaja za fiskalizaciju. On zajedno sa zakonom o e-fakturama treba da omogući onlajn praćenje prometa, i to će svakako da suzbije sivu ekonomiju u Srbiji. Valjda je to cilj svih nas. Kako ćemo onda da onemogućimo i postoji li jedan opravdan razlog da se onemogući i da se ukinu subvencije. Subvencije idu i za Fond za inovacione delatnosti, za Centar za promociju nauke, naučno-tehnološki parkovi u Beogradu, Nišu i Čačku. Podrška se daje za rad ustanove kulture. Pa, da li treba sve to da ukinemo? Da li treba život da stane u Srbiji? Ako je to stav Fiskalnog saveta, neka to ostane samo na njihovom stavu, jer obično njihove stavove vreme demantuje, vreme i rezultati demantuju. Kada je reč o javnim preduzećima još jedna kritika Fiskalnog saveta "stalno govorimo o restrukturiranju, ništa se ne radi po pitanju javnih preduzeća". Nije tačno. Dakle, država samo ima svoje prioritete. A šta je bio prioritet? Preduzeće u čiji je većinski vlasnik država i koliko je meni poznato najveći deo onih otvorenih problema koji su postojali je rešen, konkretno, Bor, Majdanpek, Smederevo, strateško rešenje. Zatim, počev od 2014. godine, Vlada Republike Srbije donosi smernice za izradu godišnjih programa njihovog poslovanja. To svakako, jeste doprinelo i efikasnijoj kontroli poslovanja i nadzoru nad planiranim troškovima. Imajući u vidu da su javna preduzeća, recimo, 2014. godine završila sa gubitkom od 65 milijardi dinara, a da je situacija sada daleko bolja, to sasvim dovoljno govori o politici koju Vlada ima prema javnim preduzećima. I šta znači restrukturiranje? Šta očekuju od nas kad kažu restrukturiranje javnih preduzeća? Da danas otpuštamo građane Srbije? Pa, nema ova Vlada takvu politiku, već socijalno odgovornu politiku. Mi se slažemo, racionalizacija, efikasnija javna preduzeća, ali i socijalno odgovoran odnos, pre svega. Dakle, Vlada ima dugoročne ciljeve. Vlada ima strategiju. Tačno je, postoje problemi, ali nije to nešto što je nerešivo i što je nepremostivo u ovom trenutku. Mogli su se čuti danas tokom rasprave i određene kritike na račun Predloga zakona o budžetu, pre svega, da se nije čulo mišljenje javnosti. Pa, mi smatramo da kada se organizuje onakva rasprava kakvu smo imali tokom jučerašnjeg dana, na kojoj je mogao da učestvuje svaki poslanik, a imali smo jako kompetentan i stručan sastanak na čelu sa ministrom, guvernerkom Narodne banke Republike Srbije, kada imamo takvu raspravu i kada imamo takva dijalog koji je svakako koristan, a imamo ga sa poslanicima, pa šta smo mi poslanici? Pa mi smo vlas naroda, da li je tako? Mi imamo legitimitet i poverenje građana da razgovaramo i da govorimo u njihovo ime u parlamentu, da zastupamo njihove stavove. Kako onda nismo imali javnu raspravu? Drugi je problem da li ste imali vremena da dođete juče u 11, pošto se ne plaćaju putni troškovi ako niste član Odbora, e to je drugo pitanje. To je drugo pitanje. Ali, svakako ste mogli da učestvujete u javnoj raspravi i da ukoliko imate sugestije i predloge kažete neposredno pred početak rasprave. Takođe, kada govorimo, ministre, o nerazvijenim opštinama, vi ste rekli koliko je izdvojeno, ali ima još jedna stvar, imamo novo ministarstvo, novo ministarstvo bez portfelja koje će se konkretno, ispravite me ako grešim, ja znam da je budžet usvojen i da se već razgovara o određenim projektima, da su projekti usmereni upravo ka opštini koje su četvrte, spadaju u tu četvrtu kategoriju, a koliko mi je poznato opštine o kojima se danas govorilo upravo pripadaju toj četvrtoj kategoriji i da će one imati mogućnost da preko projekata dođu, osim onih sredstava koje ste vi pomenuli, do još sredstava za realizaciju projekata kada govorimo konkretno o nerazvijenim opštinama. Dakle, nije tačno da Vlada ima neodgovoran i neozbiljan odnos prema nerazvijenim opštinama. Vlada podjednaku važnost i značaj pridaje svakoj opštini i svakom gradu u Srbiji i to je potpuno jasno. Jedan je tema ako želite to da prikažete kao politikanstvo i ako se obraćate svom biračkom telu, ja nemam ništa protiv, ali to treba jasno ovde da se kaže. Dakle, ne slažem se kada kaže neko, uz dužno poštovanje kolega, ali nije budžet jedan od važnih zakona. Budžet je najvažniji zakon. Budžet je život. Mi ako imamo nerealan budžet, imamo nerealan život. Pošto mi imamo potpuno realan Predlog budžeta, predlog koji je sastavljen i definisan na realnim osnovama, naravno poslanički klub SPS, to sam rekao i tokom jučerašnjeg dana, bez razmišljanja podržaće ovaj Predlog zakona o budžetu, a svakako ćemo učestvovati u raspravi u pojedinostima. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Za reč se javio ministar Siniša Mali. Izvolite.
Hvala puno. Samo jedan kratak komentar na ono što ste govorili o javnim preduzećima u Republici Srbiji. Dakle, ne sumnjivo, javna preduzeća, državna preduzeća mnogo bolje posluju danas nego što je to bilo pre sedam, osam, devet ili deset godina. Ono što je naša obaveza kao Vlade Republike Srbije je da svake godine dodatno unapređujemo njihovo poslovanje iz dva razloga. Prvi je da sva državna preduzeća, sva javna preduzeća poboljšavaju kvalitet svojih usluga, dakle, usluge koje pružaju građanima Srbije, da iz godine u godinu budu bolje. Sa druge strane, takođe i da deo novca koji zarade, da ne budu u gubitku, nego da zarade, da uplate u budžet Republike Srbije. Naravno, iz budžeta mi onda finansiramo i auto-puteve i izgradnju bolnica i škola i povećane penzije i povećane plate. Zato hoću samo jedan podatak da vam dam koji je za vas veoma važan. Godine 2008. ukupan broj javnih preduzeća, državnih preduzeća koji je uplatio deo svoje dobiti u budžet Republike Srbije iznosi ukupno šest. Dakle, verovali ili ne 2008. godine samo šest preduzeća je bilo sposobno da uplati deo svog novca u budžet Republike Srbije. Prošle godine, 2019. godine taj broj je 55. Dakle, devet puta više preduzeća je profitabilno ili ima dovoljno novca da deo svoje dobiti osim u projekte i investicije koje imaju, da 50% kako zakon kaže, uplate u budžet Republike Srbije. To vam dovoljno govori da je podatak koliko je efikasnost upravljanja javnih preduzeća poboljšana i ono što je veoma važno, proteklih par meseci Vlada Republike Srbije, to je nova informacija za vas, Vlada Republike Srbije zajedno sa EBRD radi intenzivno na novoj strategiji upravljanja javnim preduzećima koja su u državnom vlasništvu. Ja očekujem u narednih desetak dana da će predlog tog akcionog plana biti na sednici Vlade Republike Srbije, a da ćemo od naredne godine krenuti da ga i primenjujemo, pri čemu, još jednom, javna preduzeća nam više nisu veliki fiskalni rizici. Sećate se, građani Srbije i uvaženi poslanici, kada smo svakog meseca morali da izdvajamo novac i za podršku radu RTB Bora i Železare Smederevo na osnovu izuzetno dobrih prijateljskih odnosa koje predsednik Vučić ima sa kineskim predsednikom, mi smo pronašli strateške partnere za ta dva preduzeća. Obezbedili smo zaposlenost, obezbedili ta radna mesta, obezbedili budućnost i za Smederevo i za Bor, dakle i za istok Srbije. Sa druge strane, umanjili smo subvencije i dotacije koje smo davali iz godine u godinu, iz meseca u mesec sa tim preduzećima. To je upravo još jedan primer odgovorne ekonomske politike. Dakle, 2009. godine samo šest preduzeća je uplatilo svoju dobit u budžet. Evo 2019. godine 55 i taj broj iz godine u godinu raste. Hvala.
Zahvaljujem, ministre. Reč ima narodna poslanica Aleksandra Tomić.
Uvažena predsedavajuća, poštovani ministri, kolege poslanici, evo na kraju ove rasprave kada govorimo od strane predstavnika poslaničkih grupa, možemo da kažemo da kada pogledamo budžet, on je, svi kažemo, razvojni, ali kažemo da je socijalno progresivan i makroekonomski uravnotežen. Kada kažemo da je socijalno progresivan, to onda govori o tome da pored te socijalne odgovornosti koju imamo prema svima u društvu, a to je pogotovo onaj deo kada su plate i penzije u pitanju, moramo da kažemo da u vreme pandemije i u godini koju treba da ostavimo i u koju treba da uđemo, mi u stvari želimo visoke stope rasta upravo da bi minimizirali sve one probleme koje smo imali u ekonomiji danas, izazvane pandemijom koja nije zabeležena do sada u svetu. Mnoge države će izaći sa ovom godinom sa padom svoje ekonomije od 6%, neke od 12%. Srbija će izaći sa 1% pada, odnosno biće najbolja u Evropi kad posmatrate u stvari rast sam u toku godine, s obzirom da smo imali potpuni pad i zaustavljanje privrednih aktivnosti u vremenu od mesec i po dana, kada smo ne samo mi nego i 27 članica EU, imali praktično proglašen karantin i zaustavljanje svih aktivnosti zbog pandemije Kovid 19. Znači, budžet za sledeću godinu je napravljen na osnovu određenih pretpostavki. Dve osnovne pretpostavke su da će deficit biti 3% i da će rast biti 6% u sledećoj godini. Na osnovu toga svi prihodi, koji iznose 1.336 milijardi dinara, koji su 3,5% veći nego ove godine i rashodi koji su 1.514,8 milijardi dinara, koji su za 15% manji nego ove godine gledajući rebalans, daju taj deficit od 3% na 178 milijardi dinara. Šta nam to govori? To nam govori u stvari da ovim deficitom mi pokazujemo da smo sa 8,9% od deficita koji smo usvojili rebalansom pre nešto manje od mesec dana mi spuštamo taj deficit na 3%. To znači da taj rast, koji planiramo od 6%, treba da ide iz realnih investicija koja su u najvećem stepenu u tim kapitalnim investicijama, ali očito i na osnovu priliva stranih, direktnih investicija, jer to smo imali prilike da čujemo da je planiran u stvari priliv stranih direktnih investicija za ovu godinu bio 1,9%. Juče smo po prvi put čuli, da tom projekcijom, na osnovu realnih pokazatelja Narodna banka je rekla da ćemo izaći 2020. sa prilivom stranih direktnih investicija od 2,3 milijarde evra, što pokazuje suštinski da Srbija ide ka toj ekspanziji i visokim stopama rasta i da je potpuno opravdan preduslov i pretpostavka na osnovu kojih je ovaj budžet skrojen. Na kraju krajeva to je Fiskalni savet u svojoj oceni kaže da imamo stabilne javne finansije. Oni kažu u svojim kritikama da je to možda suviše neki optimistični scenario. Međutim, na osnovu onih pretpostavki i izlaganja i ministra i guvernera NBS mi vidimo da su potpuno opravdane ove pretpostavke jer rast i razvoj će ići iz povećanog izvoza. Na kraju krajeva mi idemo i povećanu potrošnju na osnovu rasta plata i penzija, pa tako imamo rast plata koji 5% odmah počinje od 1. januara za zdravstvene radnike, 3,5% odnosi se na državne službenike do 1. aprila, od 1. aprila još 1,5%, to znači da će svi imati povećanje od 5%, a od 1. aprila, pored ovih 5%, mi ćemo kao država odobriti i povećanje pripadnicima Vojske Srbije koji će ići u procentu povećanja od 10%, s tim što neće ići linerano, da važi za sve zaposlene odjednom, nego će oni koji imaju najmanje plate imati najveća povećanja, a oni koji imaju najveće plate imati najmanje povećanje. Tako da ćemo pokušati da napravimo jedan balans kao država prema ljudima koji su naše snage bezbednosti, koje imaju svoj posao i koji se nalaze na vrlo odgovornim radnim mestima. Ono što je važno danas kada pričamo o rastu penzija to je da potpuno imamo poštovanje švajcarske formule, o kojoj smo toliko pričalo, koju su inicirali naravno i Fiskalni savet i Ministarstvo finansija. Znači, ona funkcioniše tek kada stopa rasta u državi prelazi 4%. Sve ispod 4% nema švajcarske formule. To znači da smo mi na krajnje realan način kao država planirali da će te stope rasta sigurno ići preko 4%. Zato nam nije ni jasno zašto Fiskalni savet govori da bi trebalo prognozirati rast od 4%, jer onda u stvari oni se zalažu da nema povećanja penzija, a sa druge strane, u svojoj oceni govore o tome da treba samo povećati penzije i samo povećavati kapitalne investicije. Znači da negde te njihove projekcije mislim da još uvek ne stoje na onom stanovištu, a to je da mi imamo zaista mogućnost kao društvo, kao privreda da imamo te kapaciteta da zaista napredujemo jako brzo. Plan Srbija 2025 planiran u decembru 2019. godine još, kada nismo znali uopšte da će se korona pojaviti sa ovako velikim izazovima po ekonomiju, za nas je strateški plan koji očito u budžetu za 2021. godinu je oslikan kroz investicije koje smo imali prilike da čujemo u vrednosti od 330 milijardi, pored onih koje se odnose na putnu infrastrukturu, nastavak Moravskog koridora, nastavak izgradnje puta Preljina – Požega, Niš – Merdare, Ruma – Šabac – Požega, imamo početak jednog važnog projekta, a to je metro u Beogradu koji posle 50 godina sledeće godine će praktično ući u svoju realizaciju. Znači, 50 godina Srbija priča o izgradnji metroa u Beogradu, 50 godina gledamo kao prestonica Srbije kako druge prestonice već odavno imaju metro, kako koriste, kako rasterećuju taj saobraćaj u Beogradu, govorim o zaštiti životne sredine, a jednostavno vi niste imali tu mogućnost do 2012. godine da uopšte započnete ovako strateške projekte zato što su neki razmišljali o tome kako će most na Adi kao strateški projekat koji vredi preko 600 miliona evra preliti u džepove sopstvenih firmi i postati neki bogataši, kao što je to Đilas koji prijavljuje imovinu od 1.625, pa sada 1.725 kvadratnih metara u nekretninama u Beogradu i u Srbiji, i onda dolazite u stvari do zaključka da nije realno obećavati ovakve strateške projekte ukoliko zaista ne radite na njima krajnje odgovorno pre svega kao političari, a onda kasnije i kao menadžeri koji treba da vode grad Beograd. Ono što se pokazalo je da je potrebna politička odgovornost koju vodi jedna politička stranka i neko ko je na čelu te političke stranke i kada je bio premijer, kao što je Aleksandar Vučić, i sada kada je predsednik Srbije, da pokazuje svakoga dana tu odgovornost za svoju i spoljašnju, ali i unutrašnju politiku. Ona osnovu te odgovornosti i snage koju smo imali da 2014. godine do 2016. godine sprovedemo ekonomske reforme i fiskalnu konsolidaciju na osnovu toga mi u stvari sada možemo da govorimo o ovim rezultatima. Juče smo na Odboru imali prilike da čujemo od guvernerke da ukoliko nisu mere bile donesene u datom trenutku kada je u pitanju podrška privatnom sektoru, u aprilu, maju, junu mesecu ove 2020. godine, mi jednostavno ne bi mogli uopšte da razgovaramo danas o projekcijama od 6% rasta za sledeću godinu, o 3% deficita, da bi se vratili tri godine unazad po ekonomskim rezultatima i da ne bi uopšte mogli danas da pričamo ni o povećanju plata i penzija. Prema tome, potrebna je zaista politička volja, politička disciplina da ono što obećate građanima Srbije to ispunite. Koliko to košta politiku jedne političke stranke pokazuje se upravo na izborima. Građani su ti koji ocenjuju da li ste ispunili taj plan, da li su zadovoljni sa sprovođenjem tog političkog programa i jednostavno za to vam ili daju podršku ili ne. Kada govorimo o tome da je rastu zarada, a to je ono što je recimo jedna od kritika kada pričaju o rastu zarada, Fiskalni savet se nikada ne slaže sa time da povećavamo zarade, on se slaže samo da se povećavaju plate i investicije, treba reći i ono što smo imali prilike da čujemo da će sa tim porastom zarada zarade obuhvatati svega 10% BDP, odnosno da će penzije obuhvatati 10,4%, što pokazuje u stvari da i taj rast, koji je projektovan za sledeću godinu, treba da dobije i podršku međunarodnih institucija i on je kao ovakav dat i MMF da sagleda sve mogućnosti. Dobili smo na kraju krajeva saglasnost i za ovakav budžet i za ovakvo povećanje. Znači, taj prostor je iskorišćen za podizanje potrošnje u budućnosti i taj rast zarada, treba reći kao važnu informaciju, da je on u proteklom periodu za privatni sektor išao u duplom iznosu u odnosu na državni. Znači, rast zarada u privatnom sektoru je iznosio 28,2%, a u državnom sektoru 14%. Prema tome, mislimo da je zaista ovakav predlog plana budžeta napravljen krajnje racionalno, efikasno i efektivno i da će dati pune svoje rezultate u sledećoj godini. Ono što je važno reći i napomenuti na osnovu dobrog poslovanja javnih preduzeća, koja su pokazala da od 2015. do 2019. godine su imala pozitivne bilanse, a to možete da vidite na osnovu njihovih izveštaja u APR-u, znači 50% od prihoda, odnosno od dobiti svakog javnog preduzeća dužni su da uplaćuju u budžet Republike Srbije. Znači, nakon izvršene fiskalne konsolidacije i ekonomskih reformi, četiri puta uzastopce mi smo imali suficit u budžetu i tada su javna preduzeća imala pozitivne finansijske izveštaje. To znači da su oni shodno tome imali određena povećanja plata unutar javnog sektora. Zbog toga, u budžetu za sledeću godinu nema povećanja plata kada govorimo o zaposlenima u javnim preduzećima. I to je jedan pokazatelj koliko se vi racionalno ponašate kada je u pitanju povećanje plata u državnom sektoru. Znači, deficit nam pokazuje stabilnost državne kase. Odgovor ekonomije Srbije je upravo na sve ove izazove koji su nas zadesili u 2020. godini i ovo je u stvari slika i prilika kako će izgledati ekonomija i standard i investicije u sledećoj 2020. godini. Same tabele i brojke ne možemo posmatrati nekako potpuno nezavisno od svakodnevnog života građana Srbije. Mi se borimo za živote svih građana. Srpska napredna stranka je pokazala da je ta borba svakodnevna, nesebična i mislimo da jednostavno u sledećoj godini ovakav predlog budžeta treba da podržimo u punom svom kapacitetu kao poslanici SNS i kao podrška Vladi koja je pokazala da ovakve rezultate možemo samo ukoliko imamo viziju, misiju, strategiju za sprovođenje ovakvog jednog plana, jer kad kažemo da je ovo naša nova realnost onda podrazumeva i nova znanja i nov naš entuzijazam. Zbog toga ćemo na sednici kada budemo raspravljali o amandmanima i nakon završene rasprave, podržati ovakav Predlog budžeta za 2020. godinu. Hvala.
Zahvaljujem, koleginice Tomić. Pošto više nema prijavljenih predsednika, odnosno predstavnika poslaničkih grupa, prelazimo na listu govornika. Reč ima narodni poslanik dr Muamer Zukorlić. Izvolite.
Dame i gospodo, poštovani prisutni, sve vas srdačno pozdravljam. Usvajanje budžeta je jedna od najbitnijih tačaka i najbitnijih tema tokom jedne godine u Narodnoj skupštini i zato zaslužuje svu ovu pažnju koja joj se pridaje. Svakako da će poslanici stranke Pravde i pomirenja u Narodnoj skupštini dati podršku ovom budžetu, izražavajući razumevanje za to što je obuhvaćeno, imajući u vidu svo ovo krizno stanje, gde svakako nije moglo da se odgovori svim željama, potrebama i zahtevima, ali posebno me raduje da će oni projekti koji su već započeti biti nastavljeni, da kriza sa kojom se suočavamo neće ugroziti te projekte na području cele zemlje, a posebno na području Sandžaka kada su u pitanju putni pravci, izgradnja puta Novi Pazar – Tutin. Isto tako kada je u pitanju i izgradnja daljeg gasovoda od Brusa, preko Kopaonika, Novog Pazara i Tutina. To su dakle, lepe vesti, svakako očekujemo da će se i drugi započeti, najavljeni projekti nastaviti i to je ono što možemo sa radošću preneti narodu kao narodni poslanici. Ono na šta bih skrenuo pažnju je vezano za budžet, ali moguće je napraviti i određenu ispravku iz vanbudžetskih sredstava, a tiče se teme pomoći privrednim subjektima, odnosno uposlenicima raznih privrednih subjekata koje je Vlada davala proteklih meseci u više navrata kroz razne vidove pomoći i ono što je za nas bilo nerazumljivo, a dobili smo pitanje od građana jeste – zašto verske zajednice i crkve nisu obuhvaćene tim programom? Pošto su u pitanju subjekti koji jeste da imaju određeni specijalni status u odnosu na određena prava i obaveze, ali kada su u pitanju uposlenici te zajednice, pogotovo manje zajednice koje u okviru svojih organizacija imaju i vrlo ozbiljne obrazovne sisteme, to znači da zapošljavaju jako veliki broj ljudi, dobili smo dakle, neku vrstu pritužbe, odnosno pitanja i žaljenja zašto oni nisu bili obuhvaćeni tim programom? Pretpostavljam da neke verske zajednice, odnosno dominantna Srpska pravoslavna crkva, to možemo videti kroz razne izveštaje, dobija veoma ozbiljna sredstva kroz razne projekte, ne samo preko Kancelarije za vere pri Ministarstvu pravde, već i kroz konkretne projekte od same Vlade, tako da možda ona ima mogućnosti da podnese ovaj problem. Ali, kada su u pitanju manje verske zajednice i crkve ipak su problemi mnogo veći i zato bih zamolio Vladu, odnosno nadležno ministarstvo da se o ovom pitanju i principijelno i u moralnom smislu, ali i zakonski i isto tako i pre svega, praktično pristupi veoma ozbiljno i da se iznađe način da se pravnim subjektima u okviru crkvi i verskih zajednica pomogne na način na koji se pomaže ostalim pravnim licima, odnosno privrednim subjektima kako bi i njima bilo olakšano da ovo krizno stanje pobede i prevaziđu na način da prežive, što jeste bila intencija pomoći koja je definitivno pomogla brojnim privrednim subjektima da bar za sada, a nadam se i u budućnosti se uspešno ponesu sa izazovima ekonomske krize. Dakle, podsetiću, a svima je poznato da Ustav i nadležni zakoni su eksplicitni po pitanju pune ravnopravnosti crkava i verskih zajednica i svakako da to ne sme i ne treba ostati isključivo na deklarativnom nivou, već bi moralo da se implementira, a evo pitanje finansiranja crkava i verskih zajednica jeste jedno od važnih pitanja, veoma bitno sa aspekta potrebe, ali i veoma osetljivo ukoliko imamo određeni raskorak u jednakosti tretiranja. Zato, još jednom, inicijativa da što pre krenemo, ako je moguće nadomestiti ovo što nije bilo proteklih meseci, ali svakako od sada nadalje da rešimo ovo pitanje. Hvala.
Zahvaljujem. Poštovani narodni poslanici, u skladu sa čl. 87. Poslovnika Narodne skupštine, određujem pauzu u trajanju od jednog časa. Sa radom nastavljamo u 15.00 sati. Hvala.
Dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo sa radom. Sledeći na listi prijavljenih poslanika je narodni poslanik Enis Imamović. Izvolite.
Hvala, uvaženi predsedniče. Znate u Srbiji postoji jedan važeći zakon, Zakon o planskom sistemu Republike Srbije koji je donet u sklopu ispunjavanja uslova u procesu evropskih integracija još 2018. godine. Član 5. ovog zakona definiše dokumente razvojnog planiranja kao što su plan razvoja, investicioni plan, prostorni plan Republike Srbije, plan razvoja AP i jedinice lokalne samouprave. U okviru ovog zakona reguliše se i usvajanje plana razvoja kao dugoročnog razvojnog dokumenta, planiranja u Republici Srbiji koji usvaja Narodna skupština. Dakle, ovo je jedan od najviših hijerarhijskih akata odmah ispod Ustava koji, kao što rekoh, usvaja Narodna skupština. Zašto je ovaj zakon bitan za budžet? Prilikom izrade plana razvoja ovaj sistem se usklađuje se preuzetim međunarodnim obavezama, uključujući i one obaveze iz procesa pristupanja EU, uzima se u obzir specifičnost procesa planiranja, programiranja, korišćenja sredstava iz evropskih predprisupnih fondova, međunarodne razvojne pomoći, itd. Ovaj zakon u svom članu 55. propisuje da će se svi važeći dokumenti javnih politika uskladiti sa ovim zakonom prilikom prvih izmena i dopuna tih dokumenata. Jedan od tih akata svakako je i jedan od najvažnijih koji se donosi u jednoj godini, a to je budžet. E, sada, Zakon o planskom sistemu u članu 53. jasno kaže da će se plan razvoja usvojiti najkasnije 1. januara 2020. godine. I sve bi ovo bilo odlično uređeno da ova Vlada, pa i Skupština nije prekršila Zakon o planskom sistemu. Ovaj plan ne samo da nije usvojen do 1. januara 2020. godine, nego nije usvojen do današnjeg dana, što znači da se taj zakon konstantno krši gotovo godinu dana. Ja ne znam da li je usvojen na nekoj tajnoj sednici, ali znam da mi taj plan nismo razmatrali i da mi taj plan nemoguće je da dođemo do njega. Kršenje ovog zakona možda najbolje pokazuje koliko se ovde zapravo radi neplanski, ne sistemski i što je najgore ne transparentno. Bez ovih planova mi nemamo one osnovne parametre po kojima može meriti uspešnost jedne, druge, treće vlade, naročito zbog činjenice da je usvajanjem ovog zakona prestala da važi Strategija razvoja Republike Srbije. Ovo je dokaz koliko se ovde zakoni donose samo radi reda. Neću ulaziti u kvalifikacije koliko je ovaj budžet realan ili ne, ali čitaju ono što ste vi nama predložili mi nismo uspeli način ni jedan konkretan razlog zašto bi bilo ko iz Sandžaka ili Preševske doline trebalo da glasa za ovo. Ako krenemo redom počevši sa listom kapitalnih projekata vidimo da se u ovoj, kao i u naredne dve godine ne planira ni jedan razvojni projekat u Sandžaku. Ovo je naročito važno ukoliko imamo u vidu devastirano stanje u kome se nalazi zdravstveni sistem u Sandžaku i ukoliko imamo u vidu činjenicu da ćemo u narednih nekoliko dana, narednih nekoliko godina zapravo, imati velika iskušenja i pritisak upravo na zdravstveni sistem. Zbog toga je za nas neprihvatljivo da se u ovom Predlogu budžeta nije našlo mesta za izradu projekta izgradnje kliničkog centra u Novom Pazaru. Mislim da je svakome ko je video u kakvim uslovima se leče naši građani i koliko građana gravitira tom regionalnom centru jasno zašto je ovaj projekat morao biti jedan od prioritetnih projekata u ovom budžetu, odnosno Predlogu budžeta za 2021. godinu. Ono što mi nije jasno, zašto se i drugi narodni poslanici iz naših gradova ne zalažu za ovaj klinički centar. Nebitno da li se radi o predstavnicima Bošnjaka ili Srba, u tom kliničkom centru će se lečiti i jedni i drugi. On treba da koristi svim našim građanima. Svi naši građani su se lečili u devastiranim, razrušenim hodnicima. Žao mi je što vidim da se samo mi ovde borimo za taj klinički centar i zato što vi našu borbu doživljavate kao nekakvu provokaciju. Da li treba i taj zahtev da delimo na naše i njihovo? Isti takav slučaj je i sa autoputom, isti takav slučaj je i sa železnicom. Nego, da se zadržim još malo na zdravstvenom sistemu. U okviru ove tačke razmatra se i davanje saglasnosti za finansijski plan Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2021. godinu. Zašto ovaj plan Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje nije predvideo refundaciju troškova građanima koji su lečenje proteklih meseci plaćali iz svojeg džepa iako su imali zdravstveno osiguranje? Hiljade i hiljade naših građana je i pored zdravstvenog osiguranja moralo da kupuje antibiotike, vitamine, da plaća infuziju, pa čak i dolazak tehničara kući za uključivanje te infuzije. To je koštalo stotinama, pa i hiljadama evra pojedine porodice u Sandžaku, ali i širom Srbije. Mnogo toga ima da se zameri Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje, ali takvo ponašanje omogućuje apsolutni monopol koji on drži. Ovo stanje se mora promeniti, ali za početak mora se insistirati na refundaciji svih troškova koji su građani imali zbog toga što su morali iz sopstvenih džepova da plaćaju lečenje od Kovida 19, pa makar to radili i građanskim tužbama protiv Fonda. Kada je u pitanju izgradnja putne i železničke infrastrukture, pohvalno je što su opredeljena sredstva za izgradnju autoputa E 763 Preljina-Požega. To je autoput koji će kasnije preko Duge Poljane povezati građane Sandžaka i sa Beogradom i sa Podgoricom, a kasnije i sa mrežom puteva prema Sarajevu, Prištini itd. Međutim, za deonicu od Požege do Boljara nisu predviđena sredstva, a da bi se krenulo u eksproprijaciju potrebno je uraditi i plan posebne namene. Za regionalnu saradnju kako na ekonomskom, tako i na društvenom planu, dobri putevi igraju izuzetno važnu i veliku ulogu i nama je zadovoljstvo da smo bili pokretači tog projekta i aktivni sudeonici, jer smo kao deo Vlade sa pozicije ministarstva i sa budžeta ministarstva upravo platili izgradnju projektne dokumentacije za izgradnju ove deonice koja je sada predviđena budžetom. Rehabilitacija puta Novi Pazar-Tutin takođe zaslužuje pohvalu. Zahvaljujući dobroj saradnji Srbije i Turske, stanovnici ova dva grada u Sandžaku će vrlo brzo moći da dobiju put kakav zaslužuju. Dobiće put dostojan 21. veka i nadam se da će to vrlo brzo postati i jedan grad. Očekujemo da će i putni pravac Novi Pazar – Sjenica vrlo brzo naći svoje mesto u nekom narednom budžetu. Što se železnice tiče, mi ne možemo da prihvatimo činjenicu da se ni nakon više od 100 godina težnje Novog Pazara da se poveže sa sistemom železnice ova stavka nikako da nađe svoje mesto u budžetu. Da bi se Novi Pazar povezao železnicom sa ostatkom zemlje, ali i svetom, potrebno je izgraditi 20 kilometara pruge. Nažalost, nema ni sredstava predviđenih za izgradnju gasovoda Aleksandrovac – Kopaonik – Novi Pazar – Tutin. Poslednjih meseci građani Novog Pazara su svakodnevno izloženi vazduhu koji je jedan od najzagađenijih na svetu i zbog toga je ovaj projekat od izuzetne važnosti za sve građane Novog Pazara, Tutina i celog Sandžaka. Na kraju, želim da se osvrnem i na finansiranje nacionalnih veća. Sam naziv ove budžetske linije je za nas neprihvatljiv. Kaže – Dotacije nevladinim organizacijama. Ne znam koji je ovo put po redu da u ovom domu skrećem pažnju da nacionalna veća nisu nevladine organizacije, da je to po Ustavu i zakonima ove zemlje organ manjinske samouprave koji se bira na direktnim izborima. Njih ima 23 i oni predstavljaju gotovo jednu trećinu građana ove zemlje i neprihvatljivo je da se njihov status definiše kroz dotacije nevladinim organizacijama. Koordinacija nacionalnih saveta se nakon sastanka sa resornom ministarkom obratila dopisom sa zahtevom da se odustane od onog planiranog umanjenja od 20%. Vi ste, ministre, ranije u raspravi rekli da ćete u toku ove sedmice, da se nadate da ćete u toku ove sedmice na Vladi ta sredstva i vratiti za njihov rad. Međutim, ona su takođe zahtevala i da se u ovom Predlogu budžeta za 2021. godinu njihova sredstva udvostruče, s obzirom da su i nacionalna veća, iako to nije bio deo njihove nadležnosti, iako zdravstvena zaštita nije u delokrugu njihove ingerencije, ona svojim sredstvima pomagala građanima i zdravstvenom sistemu kako bi što bolje prebolela ovaj izazov sa korona virusom. To je u dobroj meri ugrozilo njihov rad. Dakle, mi smo amandmanom pokušali da intervenišemo i u ovoj stavci, gde smo tražili, gde smo preneli zahtev ova 23 nacionalna saveta 23 nacionalne manjine koja žive u Srbiji, da se njihova sredstva za narednu godinu udvostruče. Nadam se da ćete vi prilikom rasprave u pojedinostima taj zahtev i uvažiti. Zbog svega navedenog, želim na kraju da kažem da mi u Danu za glasanje nećemo podržati ovaj predlog budžeta. Hvala.
Ja sam mislio da hoćete, pošto vam je sve uvaženo, ali dobro. Kako ste krenuli da pričate – mi ćemo na kraju i onda nećemo da glasamo. Ali, dobro, moje razočarenje nije tako veliko. Idemo dalje. Reč ima ministar Siniša Mali. Izvolite.
Hvala puno. Uvaženi poslanici, ako mi dozvolite, samo da se kratko osvrnem i kratak odgovor da dam na neke od stvari koje smo imali priliku da čujemo. Najpre, informacija za vas, u decembru prošle godine Narodna skupština Republike Srbije izglasala je garanciju za „Srbijagas“ za izgradnju gasovoda od Aleksandrovca do Tutina. Radovi su u toku, kao što znate. Ostao je još neki deo koji se odnosi na eksproprijaciju koja treba da se završi, ali Vlada Republike Srbije je u potpunosti stala iza tog projekta. Dolaskom gasovoda tek očekujemo, i vi i mi, dalji privredni razvoj, ekonomski razvoj tog dela Srbije. Iza tog projekta ostajemo. Kao što sam i rekao, Narodna skupština je tu garanciju već i potvrdila. Ono što je meni veoma važno, malo pre sam to takođe rekao, dakle, i prethodni put kada smo imali priliku da komuniciramo obećao sam da ćemo pomoći Nacionalnom savetu nacionalnih manjina. U petak prošle nedelje nama je stigao zahtev za dodatnih 20,1 milion dinara i mi ćemo na narednoj sednici Vlade, u četvrtak, ispoštovati i taj zahtev i taj novac prebaciti Ministarstvu za ljudska i manjinska prava, odnosno Nacionalnom savetu nacionalnih manjina. Ono što bih, neću dugo, pošto evo i vreme mi teče, hteo samo da vam kažem, trudimo se, malo pre niste bili u sali, da kad god neka lokalna samouprava kandiduje projekte da te projekte i završimo i da uradimo. Malo pre sam uvaženim poslanicima koji su bili u sali, vi niste bili u sali, dakle, u Preševu smo završili rekonstrukciju osnovne škole „Vuk Karadžić“ u avgustu 2019. godine, gimnaziju „Skenderbeg“ u avgustu 2019. godine. Prva je koštala 78 miliona dinara, druga je koštala 59 miliona dinara. Osnovna škola „Ibrahim Kendi“ u Preševu biće gotova do kraja ove godine, 147 miliona dinara iz budžeta Republike Srbije. Dom zdravlja u Medveđi smo rekonstruisali. Imate još jednu informaciju koja je veoma važna, a to je pomoć Vlade Republike Srbije iz budžeta kroz tekuću budžetsku rezervu. Evo, ako pogledate, samo ove godine, dakle u najvećoj kriznoj godini, najcrnjoj kriznoj godini za celu svetsku ekonomiju, Vlada Republike Srbije je izdvojila dodatnih 10 miliona dinara za opštinu Medveđa, 20 miliona za Preševo, za Novi Pazar 191 milion dinara, Sjenica 25 miliona, Tutin 10. Dakle, samo u ovoj godini u novembru, decembru mesecu ove su opštine dobile dodatnih 250 miliona dinara od Vlade Republike Srbije za tekuću likvidnost, završetak kapitalnih projekata i pomoć za šta god da je ovim lokalnim samoupravama ta pomoć bila potrebna. Prošle godine, Novi Pazar 80 miliona, Sjenica 10, Tutin 10, Medveđa 10, Bujanovac 10. Godine 2018, Medveđa 20, Bujanovac 20, Novi Pazar 150, Sjenica 40, Tutin 20. Dakle, samo da budemo potpuno otvoreni i transparentni, Vlada Republike Srbije pomaže svakoj lokalnoj samoupravi kojoj je pomoć potrebna. Ovo nisu mali novci, ovo su novci koje su i lokalne samouprave kandidovale i tražile za pomoć za razne probleme ili projekte koje su imali i tu su pomoć i projekte dobili. To dovoljno govori koliko na isti način razmišljamo o svima. Malopre ste opravdano rekli da treba da radimo više na kapitalnim investicijama. Slažem se, hajde da ih kandidujemo. Kada već imamo rekordan budžet od 330 milijardi dinara za kapitalne investicije, hajdemo da kandidujemo još sličnih projekata kao što je izgradnja gasovoda Aleksandrovac – Tutin, kao što je izgradnja puta Sjenica – Tutin itd. Hvala vam puno.
Ko se javlja? (Narodni poslanik Ilija Matejić traži reč.) Po kom osnovu? Samo se izvinjavam, u čije ime govorite? [[Narodni poslanik Ilija Matejić dobacuje, ali se ne čuje i ne razume.]] Jeste li vi šef grupe ili ovlašćeni predstavnik? Izvinjavam se, stvarno bih vam dao reč, ali, nema vas na spisku ovlašćenih, tako da, a lično vas niko nije spomenuo. Idemo dalje po spisku. Narodni poslanik Veroljub Arsić.
Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, ako je neka organizacija Vladina, znači, ona odgovara Vladi Republike Srbije, a saveti nacionalnih manjina su nezavisni organi, tako da, ne mogu nikako da budu vladine organizacije, čak ni nivo vlasti. Ali, da počnemo da pričamo o budžetu. Drago mi je za ove podatke koje ste izneli u vezi lokalnih samouprava i projekti iza koji stoji Vlada Republike Srbije, i u pravu ste, nisu to mali novci, kako to vole da kažu kolege iz AP Vojvodine. Sasvim sam siguran da velika većina lokalnih samouprava na teritoriji Republike Srbije po raznim osnovama, potražuje određena sredstva iz budžeta Republike Srbije. Tu imamo i ovaj nenamenski transfer koji im uplaćujemo svake godine. Voleo bih kada bi naše lokalne samouprave, pa i one iz gde je pretežno bošnjačko stanovništvo, ne da predaju zahteve za dodelu sredstava za nenamenske transfere. Da objasnim građanima, vi znate šta je to, nenamenski transfer je da lokalna samouprava po svojoj volji može da troši novac. Najčešće velika većina nenamenskih transfera završi za plate, ili pokrivanje nekih gubitaka često u javnim preduzećima, gde je osnivač ta ista lokalna samouprava. Više bih boleo kada bi to bili namenski transferi na osnovu projekata, da ne samo oni koji vrše vlast u takvim lokalnim samoupravama imaju korist, već i građani, u čije ime vrše vlast. Sasvim sam siguran da bi stanovnici, građani i u Požarevcu, i u Smederevu i u Petrovcu na Mlavi i u Novom Pazaru, bili zadovoljniji i srećniji ako bi se na taj način novac trošio. U ovom budžetu za 2021. godinu primećuje se da ozbiljna sredstva nastavljaju da se daju sistemu zdravstvene zaštite i da to u ovom trenutku zahteva jedna epidemiološka kriza sa kojom je Srbija opterećena. Međutim, uvek ćete imati, koliko god novca da izdvojite, uvek ćete imati nezadovoljne, koliko god novca izdvojite. Sada sam čuo da je lečenje od Kovida, da košta građane po džepu, i da čak i onu osnovnu medicinsku zaštitu moraju da plaćaju. Međutim, s tim ipak ne mogu da se složim. Ne mogu, ja sam upravo završio tu epizodu u svom životu, i znam da ništa nisam platio od medicinskih sredstava, i nije niko u Srbiji. Isto tako, vratiću se na to kasnije, ali samo da spomenem, da po nekim podacima koji je nama dostavio Fiskalni savet, Srbija ima najmanje bolničkih ležajeva u zemljama centralne i istočne Evrope. Onda ja moram da postavim jedno drugo pitanje, a kako to Srbija, koja ima najmanje bolničkih ležajeva u zemljama centralne i istočne Evrope, u ovom trenutku ima najviše građana u odnosu na broj stanovnika koji se leče u tim bolnicama? To nije samo proizvoljan podatak koji dajem, jer je nivo te sekundarne zdravstvene zaštite, koja je jako opterećena epidemijom Kovida, na takvom nivou da mogu da kažem da imamo u odnosu na broj stanovnika i broj zaraženih najmanju smrtnost. Ne samo u zemljama centralne i istočne Evrope, nego na teritoriji čitave Evrope. Valjda to govori o tome koliko smo uspeli da u relativno kratkom vremenu naš zdravstveni sistem prilagodimo situaciji u kojoj se čitava država i njeni građani nalaze. Ono što još takođe, mora da se pohvali u budžetu Republike Srbije jeste da on osim onog razvojnog dela se bavi i onim socijalnim, a tiče se plata i penzija za 2021. godinu, i čini mi se da se tu vode najveće polemike u društvu danas, ne ovde među narodnim poslanicima, očigledno je da je Dragan Đilas našao neke druge koji će u njihovo ime da pričaju da li na sednicama skupštinskih radnih tela, da li na javnom servisu, da li u sredstvima, medijima itd. Očigledno je da je Dragan Đilas nekog drugog pronašao. Fiskalni savet, kao jedan državni organ, koji je nezavisan u svom radu, ali takođe, odgovara Narodnoj skupštini i za svaki Zakon o budžetu, Zakon o rebalansu, finansijskih i drugih zakona, mora da da svoje mišljenje Narodnoj skupštini i ocenu efekata donošenja jednog takvog zakona. Ovo je, što držim u ruci neki papir, koji je sve, samo ne ono što je posao Fiskalnog saveta, sve drugo jeste, i politika, i mogu da kažem i amaterizam, napisano, potpisano. Cenim gospodina Pavla Petrovića, i biću, uzimam u obzir kada govorim o njegovim mišljenjima i ocenama i njegove godine, ali ipak, ne mogu da oćutim da mora da se na ovakav jedan način napadaju ispravne i dobre politike koju vodi Vlada Republike Srbije. Već, da kažem, na početku, prva stvar koja zapada u oči, kaže da je najveći strukturni trajni problem unutar budžeta za 2021. godinu, koji će se teško otkloniti su prevelika izdvajanja za subvencije i plate u javnom sektoru i penzije, naravno. Dame i gospodo narodni poslanici, u poslednje tri decenije život u Srbiji nije ni malo lak. Neko je očigledno, valjda zbog toga što je on imao komotan život, nije uzimao u obzir kako živi većina građana Republike Srbije? Poslednjih trideset godina, imali smo i ratove i sankcije, i zločinačku agresiju nato pakta, na kraju petooktobarske revolucije, unakažena privreda privatizacijom, unakažena privreda i javne finansije pljačkom i naravno da se sve to odražavalo na životni standard građana? Ja postavljam jedno pitanje, pošto je navodno prevelika razlika između zaposlenih u javnom sektoru a to je takođe jedna igranka brojeva, šta je to javni sektor, a šta su to plate? Tim brojevima jako vešto pokušava da manipuliše Fiskalni savet, zato što je javni sektor i Elektroprivreda Srbije, da li se finansira EPS iz budžeta Republike Srbije? Apsolutno, ne. Da li se druga javna preduzeća finansiraju iz budžeta Republike Srbije? Apsolutno, ne. Da li ona žive i rade na nekom tržištu1? Apsolutno, da. Zarađuju za svoje plate. A one plate koje se isplaćuju iz budžeta Republike Srbije, to su plate uprave, ovih ljudi ovde što nas, kao narodne poslanike, opslužuju. Da li neko od vas ima predstavu koliko prima osoba sa 20 godina radnog staža, visokom stručnom spremom? Kolika je plata u Narodnoj skupštini, odnosno ostatku uprave na teritoriji Republike Srbije, da li neko zna? Da li zna da je manja zarada od proseka na teritoriji Republike Srbije? I ova povećanja plata koja treba da se dese u 2021. godini, osim za pripadnike Ministarstva odbrane, Ministarstva unutrašnjih poslova, zdravstvenih radnika, odnose se i na tu našu upravu koja, mogu da kažem, da je jedna od poslova i delatnosti koja je najslabije plaćena u Srbiji. Ali, to Fiskalni savet neće da kaže. Oni će njih da ubace u prosek sa elektroprivredom Srbije, sa drugim javnim preduzećima i da kažu – eto, oni žive bolje od svih ostalih u Srbiji, dobijaju pare iz budžeta, a ne rade ništa, što, naravno, nije tačno. E, to je to politikanstvo Pavla Pavlovića i Fiskalnog saveta koji, mogu da kažem, ne radi svoj posao kako treba. Kad čitate ovo, pogledate i neke stvari koje su neistinite. Kaže da se subvencije uplaćuju i EPS-u, „Srbija gasu“, „Petrohemiji“ i drugima. Ni jedna subvencija nije uplaćena ni EPS-u, niti „Srbija gasu“. Jedino ako računa na projekte kao što je „Turski tok“, odnosno Južni tok. Ali, to nije, ljudi moji, tekuće poslovanje. To je investicija. To je projekat. „Petrohemija“ je preduzeće u restrukturiranju koje je unakaženo privatizacijom i vraćeno državi sa dugovima. Pa, kao što smo rešili problem i „Sartida“, kao što smo rešili problem „Bora“, rešićemo problem i „Petrohemije“. Ali, bitno je da se nešto napadne i da se kaže da nije dobro. I to je taj problem koji imamo unazad već, mogu da kažem, godinama. Dalje, stalno, kada god čitate njihovu ocenu, uvek će nešto da se prećuti, da bi se svi rezultati koje imamo osporavali i prikazivali na jedan prilično neispravan način. Recimo, u svakoj njihovoj oceni unazad evo već godinama stoji da Srbija u odnosu na zemlje centralne i istočne Evrope beleži manji rast bruto proizvoda, da nemamo dovoljno investicija, da se ne ulaže dovoljno u infrastrukturu, da se ne ulaže dovoljno u zaštitu životne sredine. I kao podatak počinju znate od koje godine? Od 2010. godine. Od 2010. godine, kada je na vlasti bio bivši režim, kada smo imali negativan rast bruto proizvoda, odnosno pad od 3,5%. Ali, to ne smeta Fiskalnom savetu. Oni to neće da kažu. Kažu – to nije njihov posao. A zašto ne pogledamo 2016, 2017, 2018. godinu? Zašto ne pogledamo da smo i kada smo sprovodili mere fiskalne konsolidacije 2015. godine imali blagi rast od 1%, a 2016. godine već ozbiljniji rast. To Fiskalni savet neće da vam kaže. Isto tako, neka mi kažu u kojoj to zemlji na svetu do sada, kada su sprovođene mere fiskalne konsolidacije, je beležen rast bruto proizvoda? Ja ne znam, zaista, ni za jednu takvu zemlju. Ono što drugo što se takođe jako važno prećutkuje – većina zemalja centralne i istočne Evrope su članice EU. Znate, Srbija kao kandidat za članstvo u EU ima pravo na određena bespovratna sredstva koja se zovu predpristupni fondovi. Ali zemlje članice EU imaju pravo na fondove EU. Odnos je u najbolju ruku po Srbiju deset prema jedan. Znači, za jedan evro koji mi dobijemo od EU, članice za takve projekte dobijaju deset puta više. Zamislite sad, evo neću ni jednu zemlju da spominjem, kada vi morate dve ili tri milijarde evra da obezbedite u nekom periodu za izgradnju auto-puta, rekonstrukciju železničke pruge, izgradnju bolnica, ulaganju u zdravstveni sistem, da obezbedite izvore finansiranja, a to neka članica EU dobije besplatno i vi sa takvom članicom EU ne samo da držite korak, nego ste u nekim elementima i značajno bolji. A što to Pavle ne kaže? Zašto to ne napiše? Što se sa nama poslanicama odnosi na jedan način kao da smo mi ljudi koji ne znamo da razmišljamo svojom glavom i ne razumemo se uopšte u posao koji radimo? Hajde, ja razumem za ove polupismene novinare Đilasovih medija, pa ni ne znaju da napišu šta je bilo na sednici odbora, ne znaju, šta da im radim, nisu naučili, nisu naučili ni kući da budu vaspitani, da govore istinu, a druga stvar je da i kad hoće, oni to ne znaju. Ali, činjenica jeste da u poslednje vreme Pavle predstavlja Dragana Đilasa. Evo jedan primer za to. U ovoj oceni fiskalne stabilnosti kaže se da iznenađuje činjenica da u budžetu Republike Srbije nisu predviđena sredstva za RTS i RTV. Mene to uopšte ne čudi. Pa, skinuli smo sa javnog servisa konačno, s grbače javnog servisa skinuli smo „Dajrek mediju“ i Dragana Đilasa. Znate kako je to izgledalo? Iz budžeta se odvoji pet ili šest milijardi dinara i uplaćuje se Javnom servisu, zato što ima obezbeđeno način finansiranja za plate i tekuće troškove. Javni servis po bagatelnim cenama prodaje, ili možemo reći slobodno - i poklanja sekunde Draganu Đilasu, koji to prodaje kao ekonomsko-propagandni program na tržištu i zgrće ogroman novac. To nije bilo iz budžeta možda, na posredan način. Što se tada Fiskalni savet nije javio da vrši analizu poslovanja RTS i drugog javnog servisa, kao što je to napravio, na prilično nestručan, nekorektan način sa, recimo, „Er Srbijom“. Za kolege poslanike koji nisu pogledali ocenu, pogledajte, celo jedno poglavlje „Er Srbija“, celo jedno poglavlje. Kako se zove to poglavlje - Da li je pandemija uzrok svih problema u poslovanju „Er Srbije“? Da li je ovo seminarski rad? Šta je ovo? Politički pamflet? Šta je? Da li je to ocena? Ja kažem da je ovo ponižavanje svakog narodnog poslanika i parlamenta u celini. Jel imamo mi koji državni organi i treba da se bave poslovanjem javnih preduzeća? Pa, jel nemamo DRI? Ona je ta koja daje te ocene, a ne Fiskalni savet. Druga stvar, ovo je neistina do neistine. Ako pogledate dobro to mišljenje Fiskalnog saveta videćete da ga prave na osnovu podataka koje navodno ne mogu da provere. Pogledajte Zakon o budžetskom sistemu, koji reguliše nadležnosti Fiskalnog saveta. Znači, za sve što ga interesuje, svaki državni organ, svako ministarstvo, pre svega Ministarstvo finansija, mora da dostavi odgovore na njihove zahteve. Da li su neki put zatražili? Nisu. Da li znate zašto? Pa, ne bi mogli ovako da naruže nikoga, jer bi imali sve podatke, jer bi morali mnogo da se namuče, da jednu ovakvu priču ispišu. Ovo su bajke što su pisali. Bajke, ništa drugo. To je očigledno neki poriv da se podrži politika bivšeg režima i Dragana Đilasa. Ja ne znam kako to da objasnim? Ne mogu da objasnim ni mazohizam sa Javnog servisa, koji taj Fiskalni savet veličaju, a taj isti Fiskalni savet je dozvolio da njihove egzistencija i njihove plate i njihova javna preduzeća budu ugrožena od tog istog Dragana Đilasa. Fiskalni savet je ćutao. Druga polemika koja se isto vodi u javnosti već duže vremena jeste tih čuvenih 100 evra koje je Republika Srbija, zbog rešavanja problema u svojoj privredi, poklanjala građanima. Ljudi, da, to je koštalo Republiku Srbiju oko 700 milina evra. To to je taman onoliko koliko je Đilas opljačkao dok je bio na vlasti u Srbiji i tada je isti taj Fiskalni savet o tome ćutao. Sve ove mere koje smo imali u toku 2020. godine, zbog prevazilaženja problema koje ima privreda, pojedine grane, dali su svoje rezultate. Dali su svoje rezultate da je sada Srbija možda sa najboljim rezultatom u Evropi po pitanju ekonomije. To je sada primarna stvar, kako da sačuvamo na prvom mestu zdravlje i živote naših građana, a na drugom mestu da sačuvamo privredu od koje te isti građani žive. Ona sekundarna, koja takođe nije ni malo beznačajna, jeste da našu privredu pripremimo za period posle krize. Svakako, ministre, drago mi je da u budžetu za 2021. godinu i o tom delu govorite, jer problemi sa krizom počeće da se rešavaju u 2021. godini, da naša privreda bude stabilna i da u trenutku kada to bude bilo moguće u punom kapacitetu počne da radi. Samo da vas podsetim, 2008. godine smo, takođe, imali finansijsku krizu. Finansijska kriza bila je mala beba sa krizom koja danas u ekonomskom smislu, ne samo u zdravstvenom. I pored toga, nismo prodali pet milijardi evra deviznih rezervi da ne bi sačuvali kurs dinara, kao što je to bilo tada. Da vas podsetim sa 78 dinara, avgusta meseca 2008. godine, na 119,80, avgusta meseca 2012. godine. Nismo imali inflaciju, nisu nam zatvarane fabrike, nisu ljudi gubili posao, nismo imali negativan BDP. To su sve neki rezultati sa kojima danas u ovom trenutku vrlo malo zemalja na zemaljskoj kugli može da se pohvali, a onda se pojavi neko iz Fiskalnog saveta i da kaže kako to ništa ne valja? Kada smo raspravljali o rebalansu budžeta za 2020. godinu, jer vidim da to izgleda jedan od najvećih problema koji Fiskalni savet ima, to je EPS. Evo, napisali su da su primili subvencije, što naravno nije tačno, ja sam tada rekao da je EPS najveći gigant na teritoriji Republike Srbije, da bi svako hteo da ga poseduje, a ako ne može da ga poseduje, bar da ga eksploatiše i onda dolaze te priče iz raznih finansijskih organizacija, ne da li treba da se sprovede reforma u EPS-u, nego da odrede i način kako ćemo da je sprovodimo. Znate, odakle je to najviše išlo? Baš iz Fiskalnog saveta. Znate li od koga je to išlo najviše? Od člana koji je podneo ostavku. A da li znate gde danas radi taj sada već bivši član Fiskalnog saveta? Pa, u finansijskim organizacijama. Ništa ovde nije slučajno i ništa se ne dešava slučajno. Ovde je za cilj da sve one mere koje sprovodimo, koje su u interesu građana Republike Srbije, ali nisu u interesu bivšeg režima, nisu u interesu tajkuna. To što ne damo da više neko pljačka Republiku Srbiju, to je njima problem i zato imamo ovakva mišljenja koje daje Fiskalni savet. Još nešto i završavam. Ovo je peto ili šesto mišljenje Fiskalnog saveta uzastopno koje ne samo da vređa dostojanstvo Narodne skupštine, nego nije ni dalo ispravnu ocenu, odnosno sve što je napisano u ranijim mišljenjima nije se obistinilo i pokazalo kao netačno. Ako neko pogreši pet puta uzastopce, a za to prima ogromnu platu pored penzije, vreme mu je da podnese ostavku. Taj posao više ne treba da radi, jer nije sposoban, a to što nije sposoban, nema potrebe da angažuje Milojka Arsića, bivšeg viceguvernera, koji je, dok je bio viceguverner, fingirao izveštaje dve banke, Razvojne banke Vojvodine i Agrobanke. Nije se brinuo o njihovoj likvidnosti, a cena sitnica - milijardu evra, ni manje, ni više. Sada je on taj koji daje savete Fiskalnom savetu šta Fiskalni savet treba da napiše. Baš me interesuje da li i za to dobija novac od Fiskalnog saveta? Proverićemo i to, da vidimo da li takve stručnjake angažuje Fiskalni savet, da pišu ovakve neistine, političke pamflete narodnim poslanicima. Zbog sveta što je Vlada Republike Srbije uradila u proteklom periodu u interesu građana Republike Srbije, zato što su ti rezultati vidljivi, opipljivi, stvarni, nema razloga da u danu za glasanje ne podržimo ovaj budžet.
Zahvaljujem, gospodine Arsiću. Gospodine Imamoviću, pretpostavljam da tražite repliku, ali na koje izlaganje? (Enis Imamović: Replika na izlaganje kolege Arsića.) Izvolite.
Hvala, uvažena predsedavajuća. Dakle, ovde je po nekoliko osnova pogrešno protumačeno moje izlaganje. Dakle, rečeno je da nije istina da su građani plaćali iz svog džepa lečenje. Meni je drago što kolega prethodni govornik je ostavio iza sebe tu epizodu uspešno i drago mi je što… Namerno neću reći što je koristio privilegije, zato što lečenje o trošku Fonda nije privilegija, već je to pravo. Nažalost, građanima je to pravo osporeno. Ja sam ovde govorio o problemu što se građanima osporava pravo da koriste svoju zdravstvenu zaštitu koju plaćaju. Kolega možda nije svestan, ali sam siguran da građani koji ovo gledaju i koji su plaćali iz svog džepa mogu da potvrde ove moje reči. Druga stvar, ovde je nekoliko puta naglašeno da je gradu Novom Pazaru transferisano nekoliko stotina miliona dinara i mi se upravo borimo protiv toga da se gradskim i drugim jedinicama lokalne samouprave transferišu nenamenska sredstva, ali vi ste očigledno odlučili da svom koalicionom partneru u Novom Pazaru transferišete ta sredstva. To proverite u vašim međustranačkim odnosima. Mi se borimo protiv toga i upravo je moj apel i početak govora bio osvrt na Zakon o planskom sistemu Republike Srbije, pa bi mi možda kolega prethodnih govornik mogao da pomogne, pošto je bio potpredsednik Skupštine u svom sazivu, da mi kaže zbog čega Skupština nije usvojila plan razvoja do 01. januara 2020. godine, iako… [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem. Vreme predviđeno za repliku je isteklo. (Veroljub Arsić: Replika!) Pravo na repliku, narodni poslanik Veroljub Arsić. Izvolite.
Kolega, ja se sećam vremena, ako ste vi zaboravili, za vreme bivšeg režima kada je takođe vaš predsednik stranke participirao vlast, da ako je neko hteo da primi injekciju morao je da kupi alkohol i vatu, špric i iglu. Tako je bilo pre nekoliko godina, nismo to zaboravili. Takođe, moram da vam kažem da srednje teški pacijenti i teški pacijenti, znači, onima kojima je zdravlje i život su najozbiljnije ugroženi, imaju apsolutno besplatno lečenje od svega, od antibiotika, suplemenata, vitamina, antipiretika, analgetika i svega ostalog. Jedan moj sugrađanin, koji je inače doktor internista, kaže ovako – vidim da se država ozbiljno pripremila i skidam kapu predsedniku Aleksandru Vučiću. Prvi put mogu da dam čoveku lek čija jedna doza košta 1.500 evra i da ga imam dovoljno za svakog pacijenta kome je taj lek potreban, jer taj lek treba da mu sačuva život. Jel o tome pričamo mi ili pričamo o vitaminima ili aspirinima? Vitamini i aspirini, jel tome pričamo? Antibiotici? Ne možete da kupite u slobodnoj prodaji antibiotik bez recepta. Ako ga kupujete sa receptom, on je besplatan. Nemojte da iznosite neistine. Analgetici i antipiretici nikad nisu bili na pozitivnoj listi za lečenje i oni ne leče, oni olakšavaju bolest, podnošenje bolesti. Izlečili biste svakako i bez toga. Ono što leči je besplatno i nemojte tako da budete zluradi.
Zahvaljujem gospodine Arsiću. Vreme predviđeno za repliku je isteklo. Reč ima ministar Siniša Mali.
Hvala puno. Uvaženi narodni poslanici, ako mi dozvolite kratko, s obzirom da je današnja tema veoma, veoma ozbiljna, samo da se ukratko osvrnem na komentar ili obrazloženje javnog duga i budžeta Republike Srbije za 2021. godinu od velikih stručnjaka iz bivšeg režima, ovo su vrhunski finansijski eksperti, krem de la krem eksperata koji su u nekom prethodnom periodu vodili i uništili Srbiju. Pokazaću svim građanima Srbije, neka pogledaju ako može da se vidi, šta je gospodin Aleksić danas napisao na jednoj tabli i predstavio građanima Srbije ispred Skupštine Republike Srbije. Kaže gospodin Aleksić da je javni dug Republike Srbije 2012. godine, ako se ne varam, napisao je 15 milijardi dinara. Dakle, iskazao je javni dug u dinarima, rekao je 15 milijardi dinara. Onda je rekao – javni dug 2021. godine, čak nije rekao ni godine, nego je napravio štamparsku grešku pa je rekao – gidine, je napisao u dinarima, 31 milijardu dinara, pa je onda obrisao, preškrabao i napisao da je to u dolarima. Dakle, dinari 2012. godine, dolari 2021. godine. Onda je izračunao da je to 62% BDP, potpuno pogrešno naravno, i rekao da se toliko svaki građanin Republike Srbije zadužio ali u evrima. Majstor je uporedio dinare iz 2012. godine, dolare ili dinare, šta god da je mislio ovde, 2021. godine i onda rekao u evrima razlika kako je to sve izgledalo. Uvaženi građani Srbije, ja ću, pošto je ovo primer, krem de la krem, vrhunski, finansijski ekspert bivšeg režima, reći da je javni dug 2021. godine bio 17 milijardi 717 miliona evra. Gospodin Aleksić je promašio samo za nekih 17,5 milijardi evra. Koliko je to neznanje? Kolika je to površnost? Potpuno je naravno pogrešno dao informaciju o javnom dugu, o projekciji javnog duga za narednu godinu, 2021. godinu, gde jasno piše i kod vas u budžetu da će javni dug biti 57,5% na kraju godine u odnosu na BDP. Uvaženi građani Srbije, uvaženi narodni poslanici, samo da vidimo i da vi vidite sa kim imate posla. Od 15 milijardi dinara preko 31 milijardu dolara ili dinara na dve hiljade evra po građaninu Srbije. Prosto neverovatno. Da ne kažem da ono što je dalje rekao u svom obraćanju, da se budžet za privredu smanjuje. Smanjuje se budžet Agenciji za borbu protiv korupcije, a samo Zavod za statistiku dobija više novca. Uvaženi građani Srbije, uvaženi poslanici, samo da bude jasno, za privredu budžetom za 2019. godinu bilo je izdvojeno 20,16 milijardi dinara, budžetom za 2020. godinu 23 milijarde dinara, a u budžetu za 2021. godinu za privredu Ministarstvo privrede 41,7 milijardi dinara. Naravno, izdvojio sam jednokratnu pomoć za kovid koja je išla preko Ministarstva privrede tokom ove godine. Dakle, neistinita informacija. Iz godine u godinu povećava se izdvajanje za našu privredu i podrška i razvoj našoj privredi. Agencija za sprečavanje korupcije u 2019. godini imala je budžet od 254,6 miliona dinara, u 2020. godini 292,6, a u 2021. godini 290 miliona dinara, ali jedna informacija koja je za vas ključna, u ovoj godini Agencija je imala 25 miliona dinara ekstra koje su bile vezane za parlamentarne i lokalne izbore koji su bili održani. I tu se budžet iz godine u godinu povećava i upravo Agencija za borbu protiv korupcije na pravi način taj budžet i koristi. Republički zavod za statistiku sledeće godine, samo da vi znate, ima dodatni novac upravo zbog toga, i to je 1,9 milijardi dinara, što treba da završi planirani popis građana Srbije. Veliko neznanje, velika malicioznost od najvećeg eksperta finansijskog bivšeg režima gospodina Miroslava Aleksića, krem de la krem Narodne stranke. Još jedan kratak osvrt, pošto sam u međuvremenu dobio i izjavu Dušana Nikezića, još jednog velikog eksperta, koga se sećamo i kako je bio savetnik Mirka Cvetkovića i učestvovao u radu vlada od 2008, 2009, 2010, 2011, 2012. godine. Kaže i drznuo se da kaže i da pita – zašto pre četiri godine niste podigli plate lekarima na hiljadu evra? Gospodine Nikeziću, ja ću da vam odgovorim vrlo prosto – zbog vaše vlasti, vaše vladavine, novca koji je vaš šef, vaš predsednik Dragan Đilas stavio u svoj džep, novca koji ste opljačkali i opustošili ovu zemlju, a daću vam i precizne podatke 2008. godine deficit budžeta koji ste vi ostavili 72 milijarde, 2009. godine 127,1 milijardu, 2010. godine 141 milijardu, 2011. godine 163,5 milijardu, 2012. godine 245,1 milijardu. Ukupno 748 milijardi dinara ste nam ostavili deficita, rupe u budžetu, koje od 2014. godine je ova vlada pokušavala da zatvori kroz fiskalnu konsolidaciju, kroz teške reforme koje su svi građani Srbije prošli da bismo te vaše rupe zapušili, da bismo te vaše gubitke pokrili, a tu negde se drznulo i pominje se verovatno i 619 miliona evra koje je Dragan Đilas stavio na račune svojih privatnih firmi dok je vodio grad Beograd. Zato, gospodine Nikeziću, nismo imali mogućnost, nažalost da povećamo plate, ali smo zato odmah nakon fiskalne konsolidacije, odmah nakon reformi kroz koje smo prošli krenuli intenzivno da povećavamo plate svih zaposlenih u javnom sektoru, pogotovo medicinskih radnika. Ako hoćete u detalje, samo mi dozvolite, izvinjavam se ako sam produžio, samo mi dozvolite precizne podatke. Dakle, medicinska sestra 2011. godine, u oktobru mesecu, plata 34.804,3 dinara. Ista ta medicinska sestra 2020. godine, u aprilu mesecu, ima 57.399 dinara, što je povećanje od 22.300 dinara ili 63%. Za lekare koje vi pominjete, evo primer, 2011. godine u oktobru plata 63.727 dinara, istog tog lekara plata u aprilu mesecu ove godine 98.734 dinara. Sa 5% koje sledi biće preko 100.000 dinara, 103.670 dinara, za 54% povećanje. To vam je, gospodine Nikeziću, odgovor kako se odgovornom ekonomskom politikom, kako se teškim merama, sa jedne strane, fiskalnom konsolidacijom dolazi do stabilnih javnih finansija, a onda se novac koji se zaradi ulaže u autoputeve, ulaže u bolnice, ulaže u škole, u vrtiće, ulaže u plate i povećanje penzija. Plate i penzije sigurne, bezbedne i rastu iz godine u godinu, a ne kako je bilo u vašem slučaju kada su se pojedinci, privatnici bogatili na štetu i na račun države, koji su ostajali dugovi i ogromni deficiti. Hvala puno.
Zahvaljujem, gospodine ministre. Vraćamo se na listu govornika. Sledeća je Jasmina Karanac.
Zahvaljujem predsedavajuća, poštovana gospodo ministri, koleginice i kolege narodni poslanici i narodne poslanice, mi na ovoj sednici usvajamo budžet za 2021. godinu, ali u potpuno izmenjenim, rekla bih, pre svega izmenjenim životnim okolnostima u odnosu na sve prethodne godine, u vreme kada se naša zemlja suočava sa strašnom pandemijom i brojkama koje iz dana u dan obaraju nove rekorde. Naša država u otežanim uslovima krize ogromna sredstva na dnevnom nivou izdvaja za nove bolnice, obnovu i proširenje postojećih kapaciteta, za lekove, medicinsku opremu, ali i za plate i penzije i sve to ide iz budžeta. U planu je da se sa tim nastavi i u 2021. godini, što je predviđeno i budžetom koji se nalazi pred nama. U ostalom, ministar je detaljno obrazložio jutros koje bolnice i domovi zdravlja u Srbiji su ovim budžetom predviđeni za obnovu i rekonstrukciju tokom naredne godine i svi toga moramo biti svesni. Nema građanina koji je zatražio lekarsku pomoć, a da je nije dobio, da nije smešten u bolnicu ako je to neophodno. Ovde treba istaći značaj izgradnje dve nove kovid bolnice u Batajnici i Kruševcu, i to u rekordnom roku. Batajnica već prima pacijente i Kruševac će za nekoliko dana. Sve to će umnogome rasteretiti druge bolnice i omogućiti lečenje najtežih bolesnika. Za sada se borimo i sistem opstaje, zahvaljujući lekarima i drugom medicinskom i nemedicinskom osoblju koji ulažu nadljudske napore, ali i državi. Ima i onih koji kritikuju i naravno uvek i sve možemo kritikovati, ali ovo je vreme kada sve podele moramo ostaviti po strani. Moramo biti solidarni i usmereni jedni na druge, pomagati jedni drugima, pridržavati se svih neophodnih mera, iako nam je već svima svega preko glave, ali samo odgovorni, usmereni ka jednom cilju, a to je borba protiv virusa, možemo pomoći i našim zdravstvenim radnicima i jedni drugima i našoj zemlji. Smatram da treba da bude tema broj jedan sve ovo i stoga sve resurse i kapacitete moramo usmeriti na borbu protiv korona virusa svesni da život i država ne smeju da stanu. Ne možemo zaustaviti ekonomiju jer moramo obezbediti sredstva za borbu protiv pandemije, za plate i penzije, za investicije. S toga ohrabruje činjenica da je ovim Predlogom budžeta predviđeno 330 milijardi dinara za kapitalne investicije, što bi trebalo da omogući privredni rast od 6%. Planirana uvećana izdvajanja za javne investicije podržao je i Fiskalni savet, karakterišući ih kao dobre elemente predloženog budžeta. Ovogodišnji budžet projektovan je na približno 12 milijardi evra i on je realan. To kaže i MMF, sa kojim Srbija i dalje ima aranžman, ali to kažu i brojni istaknuti ekonomisti u Srbiji. Budžet je za oko pola milijarde evra uvećan u odnosu na prethodni, što je realno, jer se državna kasa projektuje na osnovu očekivanog privrednog rasta. Taj rast je planiran na 6%, dakle, za gotovo 1% veći u odnosu na tekuću godinu sa čim se saglasio i MMF, tako da je, još jednom ističem, budžet realno isplaniran. Takođe, planirani deficit od 3%, koji je u skladu sa stavom MMF-a, daje mogućnost podrške predviđenoj stopi rasta od 6%. I Fiskalni savet je sugerisao da projekti koji su važni za zdravlje i kvalitet života stanovništva, kao i za privredni oporavak zemlje u šta spada opremanje zdravstvenog sistema kao investicije u osnovnu infrastrukturu, budu realizovani što efikasnije. To je uostalom i plan Vlade Republike Srbije. S tim u vezi, treba istaći da su ovim budžetom predviđena sredstva za izgradnju autoputa Preljina-Požega, koji treba da bude završen do kraja 2021. godine, zatim Moravskog koridora, autoputa Niš-Pločnik, autoputa Ruma-Šabac-Loznica i nekih brzih saobraćajnica, zatim, za rehabilitaciju pruga, kao i za nove industrijske parkove. Sve ovo je važno za podsticaj domaćih i stranih investitora da ulažu u Srbiju jer bez puteva nema ni investicija. Primer dobre prakse je autoput Miloš Veliki, koji omogućava, ne samo bezbednu i brzu vožnju, već i primer sve više investicija duž trase autoputa. Značajna sredstva predviđena su i za podršku poljoprivrednicima. Samo za IPARD biće izdvojeno 4,7 milijardi dinara i smatram da je ovo dobro, jer većim izdvajanjima u poljoprivredu država nikako nije na gubitku. Naprotiv, poljoprivreda je jedan od najvažnijih ekonomskih sektora. Ulaganja u poljoprivredu su sigurna investicija, a uloženi novac se najbrže i najsigurnije vraća zato što je svaki poljoprivredni proizvođač sam za sebe firma koja stvara novu dodatu vrednost. Ove godine 5,2% ukupnog budžeta planirano je za Ministarstvo poljoprivrede i Ministarstvo za brigu o selu, što je značajno uvećanje za prethodni budžet. Ono što je moja sugestija, ministre, jesu i dalje nikad dovoljna sredstva za zaštitu životne sredine. Briga o životnoj sredini mora da bude jedan od prioriteta, a bez ulaganja nema ni zdrave životne sredine. Bez većih ulaganja u komunalnu infrastrukturu takođe nema zdrave životne sredine. Samo zdrava životna sredina je osnov za očuvanje ljudske egzistencije i bitan faktor za kvalitet života ljudi. Zato ohrabruju najave u projekte za prečišćavanje kako otpadnih voda, tako i vazduha, ali i za sanaciju čak 15 deponija u Srbiji, što je odlična vest. Za prečišćavanje otpadnih voda je predviđeno 3,2 milijarde dolara i tim projektom biće obuhvaćeno čak 70 lokalnih samouprava. Još jednom napominjem, samo uz veću brigu i veća ulaganja možemo imati i zdraviju životnu sredinu. Ono što mene posebno raduje kada su u pitanju zakoni o kojima raspravljamo na ovoj sednici je i to što će od 1. januara iduće godine do 31. decembra 2023. godine biti olakšano zapošljavanje na određeno i neodređeno vreme u javnom sektoru, nakon što je šest godina na snazi bila zabrana zapošljavanja u tom sektoru. O zapošljavanju u javnom sektoru više neće odlučivati vladina komisija, već same institucije prema svojim potrebama i mogućnostima. To je dobra već i način da ljude zadržimo u Srbiji, ali o tome će se više reći tokom sutrašnje rasprave. Za kraj da se vratim na budžet. Ohrabruje ipak ocena Fiskalnog saveta da Srbija i pored svetske krize nije ni blizu opasnosti od izbijanja fiskalne krize i da će država moći sigurno u narednom periodu uredno da izvršava svoje finansijske obaveze. Poslanička grupa Socijaldemokratske partije Srbije će u danu za glasanje podržati, kako Predlog budžeta, tako i ostale predložene zakona o kojima raspravljamo na ovoj sednici. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Vojislav Vujić.
Hvala vam, uvažena predsedavajuća. Gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, najbitnija obaveza svakog organa izvršne vlasti od onih najmanjih, od opština, gradova, pokrajina, pa do Vlade je usvajanje budžeta. Jedinstvena Srbija je državotvorna stranka. Mi smo od kad učestvujemo u ovom radu parlamenta glasali za sve budžete, za sve budžete koji su dobri za građane Republike Srbije i ovaj budžet je dobar za građane Republike Srbije i zato ćemo ga podržati. Jedan stari predsednik opštine iz onog nekada vremena mi je rekao da su dve najbitnije stvari u toku kalendarske godine za predsednika opštine ili u ovom slučaju možemo da kažemo ministra ili predsednika Vlade, je kad se usvaja budžet i kad se usvaja završni račun. Srbija je od 2002. do 2018. godine imala jednu neobjašnjivu pauzu zašto se po svim važećim zakonima ovde nikako nije ni pojavio završni račun, a gospodine ministre, mislim da ste vi najzaslužniji što smo konačno uspeli da postignemo taj kontinuitet i naravno uz pomoć parlamenta od ove godine počinjemo da usvajamo i završne račune. Bićete upamćeni i po tome što ste za razliku od svih prethodnih ministara disciplinovali sve korisnike budžeta. Jednostavno, sa vašim, na vreme pripremljenim, uputstvima, sve ih je bilo sramota da ne odreaguju i svi su uglavnom, bar oni sa kojima sam ja razgovarao, a bave se lokalnim finansijama, rekli – slušajte, kad je mogao ministar da na vreme uradi sve ovo, bilo bi sramota da to mi ne uradimo. Tako da, to izgleda kao mala stvar, ali kad se spusti od vašeg ministarstva pa na niže, to je veliki uspeh. Kada pričamo o budžetu, ja i kao član Odbora za finansije od 2012. godine moram da se osvrnem i na ono što radi DRI sa gospodinom Duškom Pejovićem i ono što radi Fiskalni savet sa gospodinom Pavlom Petrovićem. Gospodin Pavle Petrović je pre par dana ovde u ovom parlamentu u polemici koju je vodio sa predsednikom moje poslaničke grupe Jedinstvene Srbije, Draganom Markovićem Palmom, u jednom trenutku rekao sledeće – da će ostati upamćene 2015, 2016. i 2017. godina kao godine u kojima smo imali ozbiljnu fiskalnu stabilizaciju i odlične rezultate. To me uvek podseća na onu priču između oca i sina, kad otac nikako da pohvali sina u njegovom prisustvu, nego uvek kod nekog drugog to kaže. Ja to primećujem i u ovom slučaju ovde. Ako je gospodin Pavle Petrović 2015, 2016. i 2017. u mom prisustvu i svih članova Odbora za finansije kritikovao te budžete, a onda je trebalo da prođe godina koliko je sada prošlo i da iste te godine hvali, mene ne plaši ni jedna teška reč ili neka kritika koju Fiskalni savet uputi budžetu koji je danas na dnevnom redu. Siguran sam da će i ovaj budžet koji nije za poređenje sa budžetima od prethodnih godina, zato što je ova 2020. sama po sebi napravila takvu problematičnu i konfuznu situaciju da je pitanje kad će sve ovo i da se završi. Državna revizorska institucija je dala korektne predloge, savete iz delokruga njihove delatnosti i ono što sam ja primetio, a mislim da vama ministre može da bude bar neka dobra ideja ako ništa više, je to da su oni konstatovali da se vrlo loše upravlja sa nekretninama u smislu poslovnog prostora i stambenog prostora koji pripada državi, opštinama i gradovima i da mi nemamo za sada jasnu evidenciju zbog specifičnih načina knjiženja, zato što svako nađe neki svoj način, pa neko kaže – imam objekata pet a ne kaže da je taj objekat od 3.000 kvadrata, 5.000 kvadrata ili slično. Smatram da bi bilo dobro da se uradi jedno softversko rešenje gde bi sve ovo konačno bilo transparentno i da imamo jednu situaciju gde bi mogli da vidimo prvo kako smo vlasnički došli do svih tih nekretnina, kakva je njihova rentabilnost i uopšte za sve resore i za sve ostale ministre koji imaju neku ideju da se nešto konkretno sa njima u budućnosti uradi. Jedino što bih ja mogao uslovno da zamerim DRI, to je ono što je i gospodin Dragan Marković Palma rekao kad su oni ovde podnosili izveštaj, a to je bilo da su u najvećem delu konstatovali neka pogrešna knjiženja, nepravilnosti od 500, 600, 700 evra. On je tada rekao - u redu je, greške se dešavaju, dajte malo da zanemarimo te sitne i da se bavimo krupnim zverkama, zato što njihovi postupci prave mnogo veću štetu budžetu Republike Srbije. Mi smo imali značajan rast prihoda nekoliko zadnjih godina u svim budžetima koje smo ovde glasali i sigurno da i ovaj budžet ne bi bio ovakav da sve velike svetske sile nisu u odnosima sa Republikom Srbijom kakvu imamo danas. Upravo jake i stabilne finansije zavise i od te spoljne politike koliko sad to deluje direktno ili indirektno, ali činjenica je da je Aleksandar Vučić u periodu koji je iza nas, naravno sa gospodinom Dačićem, predsednikom sadašnjeg parlamenta, uradio dosta da se postigne upravo ta politička stabilnost iza koje svakako sledi finansijska. Ova muka koja nas je pogodila, Kovid 19 ili korona, nije pogodila samo nas, pogodila je čitav svet. Ono što sam ja primetio u ovom budžetu, o tome su pričale i kolege pre mene, to su upravo velika povećanja koja trebamo da očekujemo i kada su u pitanju plate zdravstvenih radnika i penzioneri i javni sektor. Vi ste malo pre i objasnili kako su u zadnjih nekoliko godina i u privatnom sektoru smanjivala ta razlika između plata privatnog i javnog sektora i prosto smatram da upravo ta situacija velike, da kažem, napetosti je kroz ovaj budžet dala jednu sigurnost građanima Republike Srbije zato što ste vi dali onako one dve ljudske stvari ljudima u 2021. godini upravo zbog ovih dobrih mera, a to su vera i nada. Tako da, kada svi kažemo treba da se štedi, trebamo da se pripremamo za neka krizna vremena, vi šaljete jednu poruku gde svi građani mogu da budu opušteni zato što sigurno mogu da računaju na državu i da država neće nikog da zaboravi. Pošto ja nemam puno vremena zbog organizacije u našoj poslaničkoj grupi, hoću samo da još jednu stvar spomenem za koju smatram da je bitna, a to su subvencije koje ste planirali i u ovom budžetu. Mi smo u ovoj godini, 2020. godini imali dosta subvencija. Trebamo da analiziramo njihove mere, efekte, da li su postignuti ciljevi, ali svakako treba pohvaliti da ste uspeli da iznađete način i mogućnosti da i u 2021. godini ne manjkamo sa subvencijama u različitim osnovama. Još jednom ponavljam, poslanička grupa JS će podržati ovaj budžet. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Siniša Mali.
Hvala puno, gospodine Vujiću. Samo ukratko oko subvencija, to mi je veoma važno da razjasnim građanima Srbije. Dakle, kada su subvencije u pitanju da ne bude nejasnoća ili nesporazuma. Dakle, to nije podrška gubitašima i gubitaškim firmama kao što je bilo u nekom prethodnom periodu. Kada pogledate spisak subvencija koje mi imamo trenutno u planu za narednu godinu, to je recimo podrška razvoju preduzetništva, podrška industrijskom razvoju. Tu je, recimo, podsticaji koji su vezani za vaučere, odnosno vaučeri za sve građane Srbije za razvoj turizma i putovanje po Srbiji. Ono što je veoma važno, tu je podrška naučno-tehnološkim parkovima u Beogradu, Nišu, Čačku. To je podrška Fondu za inovacionu delatnost. To je podrška Fondu za nauku, za razne programe, za mlade, za istraživače koji imamo u našoj zemlji. Dakle, to mi je veoma važno da razumemo. Jeste, idemo sa više novca, ali idemo upravo zbog toga što želimo da podržimo te programe, želimo da podržimo ono, kada kažem "ono" mislim na inovacije, na razvoj, što nam osigurava i bolju i uspešniju budućnost. Ono što je vezano za ekologiju, da odgovorim vašoj koleginici koja je malo pre o tome pričala, ekologija je za nas veoma važna. Dame i gospodo uvaženi poslanici, uvaženi građani Srbije, ekologija, ulaganja u životnu sredinu u očuvanje životne sredine u čistu ekonomiju, u zelenu ekonomiju je jedan o prioriteta Vlade Republike Srbije. Upravo kada pogledate budžet za 2021. godinu imate više nego dovoljno potvrda za tako nešto. Budžet Ministarstva ekologije u 2021. godini je 8,31 milijardu dinara. Budžet na početku 2020. godine bio je 7,9. Smanjio se tokom Kovid krize na 5,8. Dakle, imamo u apsolutnom i u procentualnom iznosu povećanje budžeta za Ministarstvo za zaštitu životne sredine. Ono što je mnogo važnije i hoću da vas upoznam sa tim, a to su konkretni projekti koje ćemo iz dodatnih izvora da finansiramo, a koji su upravo usmereni ka očuvanju životne sredine, odnosno zelenoj ekologiji, zelenoj ekonomiji o kojoj govorimo sve vreme. Mi smo za ekologiju, za zaštitu životne sredine obezbedili i kredit od EBRD-a u ukupnom iznosu od 120 miliona evra. Taj će kredit biti iskorišćen za sledeće projekte: regionalni sistem za upravljanje otpadom, izgradnja u Apatinu, Baču, Kuli, Prijepolju, Priboju, Sjenici, Dimitrovgradu, Beloj Palanci, Babušnici, Golubac, Kučevo, Malo Crniće, Petrovac na Mlavi, Veliko Gradište, Žabari i Žagubica, Ub, Osečina, Lajkovac, Mionica, Ljig, Koceljeva, Vladimirci, Barajevo, Lazarevac, Obranovac, Valjevo, Bajina Bašta, Požega, Arilje, Ivanjica, Čajetina, Kosjerić, Čačak, Lučani, Šabac, Irig, Pećinci, Ruma, Šid, Sremski Karlovci, Stara Pazova. Dakle, za to ćemo utrošiti 120 miliona evra. Naredne godine kreću projekti, rok završetka 2023. godine. Izgradnja novih postrojenja za preradu otpadnih voda i kanalizacione mreže. To smo od CEB-a dobili 200 miliona evra. To je fabrika za preradu otpadnih voda, primarna kanalizaciona mreža, prečišćavanje otpadnih voda: Ražanj, Takovo, Topola, Osečina, Babušnica, Divčibare, Bela Palanka, Novi Kneževac, Srbobran, Dimitrovgrad, Pećinci, Knjaževac, Negotin, Bačka Palanka, Temerin, Petrovac na Mlavi, Nova Varoš, Gornji Milanovac, Bajina Bašta, Boljevac, Ivanjica, Velikog Gradište, Raška, Apatin, Lapovo, Priboj, Ruma, Baška Palanka. Dodatno imamo i zamenu postojeće kotlarnice u Kragujevcu sa čvrstog goriva prebacujemo kotlarnicu na ekološki prihvatljivo gorivo. I dodatno na sve ovo, dakle ogromne investicije u ekologiju idemo i sa projektom završetka nedostajuće kanalizacione i vodovodne mreže i izgradnje fabrike za prečišćavanje otpadnih voda u 70 lokalnih samouprava. To radimo sa kineskim partnerom. Već na proleće očekujemo početak radova. Ukupna vrednost ovih projekata je 3,2 milijarde dolara. Deo projekta „Srbija 2025“. Naredne godine krećemo u masovne radove, ako tako mogu da se izrazim u izuzetno velike investicije upravo u ekologiju, zaštitu čovekove sredine, da obezbedimo da svako domaćinstvo u Srbiji ima priključak i na vodu i kanalizaciju i da svaka lokalna samouprava ima fabriku za prečišćavanje otpadnih voda do kraja 2025. godine. Hvala puno.
Zahvaljujem gospodine ministre. Naredni je gospodin Nandor Kiš. Veliko mi je zadovoljstvo što mogu na mađarskom da mu dam reč.
Hvala lepo, poštovana predsedavajuća. Gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, pred nama je danas Predlog budžeta za sledeću godinu, a poslanička grupa Saveza vojvođanskih Mađara će u danu za glasanje, svakako podržati ovaj predlog. Godina 2020. nas je zbog pandemije stavila pred značajne izazove. Bilo je potrebno uvesti razne mere zaštite za sprečavanje širenja virusa korona, kao što su zatvaranje škola i prelazak na nastavu na daljinu, ograničavanje rada određenih kompanija i prelazak na rad od kuće. Ovo su samo neke od tih mera koje na žalost mogu da imaju i negativne posledice na razne oblasti života, pa tako i na privredu. U svom izlaganju bi se osvrnuo na oblast obrazovanja koja mnogo interesuje građane Srbije, a naročito pripadnike nacionalnih manjina. Obrazovanje je jedna od oblasti koja je tokom pandemija bila u centru pažnje. Mnogim porodicama je promenila svakodnevni život jer je obrazovno-vaspitni rad iz učinioca prešao u domove porodica, a đaci učestvuju u nastavi na daljinu. Moramo pohvaliti sve nastavnike koji su se bukvalno iz jednog dana u drugi prilagodili vanrednim uslovima i kreativno i posvećeno rade sa đacima. Posebno čestitamo nastavnicima koji su uložili dodatni napor i snimali časove. U snimanju časova na mađarskom jeziku je pomagala Televizija „Panon“ iz Subotice. Zahvaljujući tom zajedničkom radu za celu školsku godinu će biti na raspolaganju više od 3.000 časova na mađarskom jeziku. Vrlo je važno opremanje škola savremenom informaciono tehnološkom opremom, ali i dodatno obučavanje nastavnika za korišćenje istih, jer će naš obrazovni sistem samo u tom slučaju biti u potpunosti spreman za nastavu na daljinu. Opremanjem škola dodatnim tabletima, učenicima iz siromašnog socijalno kulturnog miljea će takođe biti u prilici da prate nastavu na daljinu bez problema. Dozvolite mi da se osvrnem na određene aktivnosti koje su od velikog značaja za nas, pripadnike mađarske nacionalne manjine. Izuzetno je značajno što je završena izrada novog plana i programa za predmet srpski kao nematernji jezik, pošto je neadekvatan način učenja i poznavanja istog bio veliki problem prethodnih decenija. Značajno je što su obezbeđeni uslovi da pripadnici nacionalnih manjina pohađaju nastavu na svom maternjem jeziku u mestu stanovanja, što je izuzetno važno u razvoju deteta. U slučaju mađarskih nacionalnih manjina to znači da je u mnogim naseljima obezbeđeno osnovno obrazovanje u odeljenjima sa manje od 15 učenika. Lakša nostrifikacija diploma je takođe značajno pitanje za nas. Na taj način mladi koji su završili svoje studije u inostranstvu na lakši način mogu da nađu posao i da koriste svoje znanje kod kuće u Republici Srbiji, koje su stekli tokom studiranja u inostranstvu. Poštovani narodni poslanici, osvrnuo bih se malo i na brojeve, tačnije na to koliko su se oni povećavali u prethodnom periodu. Ako posmatramo prethodni period finansiranja u oblasti obrazovanja, možemo konstatovati da su sredstva koja se ulažu u obrazovni sistem povećana. Na primer, između 2006. i 2018. godine ukupno 542,9 miliona dinara je iznos investicija ulaganja u objekte obrazovanja na teritoriji AP Vojvodina, a taj iznos je samo u 2019. godini bio 816,9 miliona dinara. Dva najveća projekta u Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja jesu program modernizacije škola i obrazovanje za socijalnu inkluziju. U prethodnoj godini je započeto 34 investicionih projekata, od kojih nažalost brojni nisu mogli biti završeni tokom ove godine zbog pandemije. Veoma je značajno da se nastavi investiranje u obrazovno vaspitne ustanove, jer se na taj način obezbeđuje bolji kvalitet obrazovanja. Voleo bih da istaknem nekoliko primera značajnih investicija u protekle četiri godine, u školama na teritoriji AP Vojvodine u kojima se nastava odvija i na mađarskom nastavnom jeziku: osnovna škola „Kizur Ištvan“ iz Subotice, osnovna škola „Zdravko Gložanski“ iz Bečeja, osnovna škola „Novan Radonić“ iz Mola. Kao neko ko dolazi iz Ade, moram naglasiti da mi je veoma drago zbog te investicije. Srednja škola „Dositej Obradović“ iz Novog Kneževca, Hemijsko prehrambena srednja škola u Čoki, Srednja poljoprivredna škola sa domom učenika u Futogu i druge osnovne i srednje škole iz Subotice, Sombora, Novog Sada, Temerina, Sente itd. U predlogu budžeta koji je pred nama vidimo da su za narednu godinu investicije povećanje i nadamo se da će i naredne godine investicije u Vojvodini isto tako biti primetne. Kao primer potreba za investicijama voleo bih da istaknem osnovnu školu „Hunjadi Janoš“ u Čantaviru, gde je veoma važno da se hitno zameni stari grejni sistem. Tačnije da se zastareli kotlovi za grejanje zamene novim grejnim sistemom. Time bi škola postala ne samo bezbednije mesto za učenike u zaposlene, već bi investicija bila značajna i u smislu energetske efikasnosti i zaštite životne sredine. Drugi primer, osnovna škola „Miroslav Antić“ na Paliću, gde je predviđeno održavanje fasadne stolarije na delu objekta škole. Nadamo se da će se i ove investicije naći među prioritetnima u resoru obrazovanja. Predstavnici Saveza vojvođanskih Mađara će nastaviti da čine sve što mogu za svoju zajednicu. Nastavićemo sa radom i obezbedićemo iste mogućnosti za pripadnike kako mađarske zajednice, tako i za sve državljane Republike Srbije. U Danu za glasanje podržaćemo Predlog budžeta za 2021. godinu i nadamo se da će nam se život što pre vratiti u normalu. Hvala na pažnji.
(Obraća se na mađarskom jeziku.) Želela bih da iskoristim priliku da čestitam gospodinu Kišu njegovo prvo koncizno izlaganje u Narodnoj skupštini. Sada posle mladosti iskustvo. Reč ima narodni poslanik Đuro Perić. Samo pritisnite. Ponovo se prijavite. Izvolite.
Poštovana potpredsednice Narodna skupština, gospođo Kovač, uvažene ministre Siniša Mali sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, prvo bih pohvalio praksu koja je sada uvedena, a to je da raspravljamo o budžetu u redovnom postupku, a ne ono što smo imali ranije u kratkim vremenskim periodima kada je to bilo vanredno i kratko vreme. Jer, sada smo stvarno imali mogućnost da temeljno to pogledamo, s obzirom na to da je, po mojoj proceni, ovaj Predlog budžeta za 2021. godinu, koji je sačinjen u Ministarstvu finansija i o kome mi danas raspravljamo, a predložila ga je Vlada Srbije, ja mislim da je to jedan vrlo sjajan budžetski predlog koji imamo. U životu sam proveo 25 godina u državnoj upravi saveznih organa Jugoslavije, preko 10 godina u opštini i gradu Beogradu. Isto tako sam imao priliku da pregledam, jer sam se time i bavio, sve te probleme koji su iznošeni u tim budžetima za toliko vremena. Ovde jeste rečeno da je budžet, posle Ustava, najvažniji akt. Svakako, to su budžeti po godinama, a Ustav je malo širi pojam. Moram da kažem da je kompozicija ovog Predloga koji je dat nama, a koji je vrlo teško i složeno delo tih ljudi koji su to radili, jer ako ste svi imali to u rukama, a jeste, videli smo da je tu preko 1.200 stranica teksta i mislim da je to vrlo analitički sve razrađeno i dati su podaci, maltene, o svakom detalju. Prema tome, mislim da je ovo jedan od ređih Predloga zakona o budžetu. Rekao sam da sam to mnogo puta gledao. Verovatno da od ministra Stojadinovića, koji je bio ministar finansija, do sada se nije pojavio, po mojoj oceni, neki ovako temeljan i razrađen sistem. Neću ulaziti ja sada u pojedine detalje i cifrice, nego kao jedan celi paket koji je dat nama na razmatranje. Zatim bih rekao sledeće. Ja ću malo da se osvrnem da tih samo par elemenata vezanih za budžet, a više ću govoriti o ovom Finansijskom planu Republičkog zavoda za PIO, pošto sam tu dosta vremena proveo kao predsednik Savez penzionera, pa sam imao dosta uvida u sve te probleme koji su tištali te naše penzione već duže vreme. Što se tiče ovog Predloga ovde, mislim da je ona fiskalna i monetarna konsolidacija koja je ostvarena posle dobro osmišljenih mera i kreativnih rešenja koja su sprovodili predsednik, gospodin Vučić i Vlada Srbije od 2014. godine do sada, pa je to omogućeno da u izvesnom smislu da se pojedina rešenja u budžetu i lakše mogu da postave i rešavaju. To je ono što je pozitivno. Negativno je što nas je u ovom istom periodu zadesila ova velika nevolja sa ovom pandemijom koja je to svakako u mnogo čemu otežavala. Činjenica je da su kreatori fiskalne monetarne politike kontinuirano radili na merama za ublažavanje pritisaka na ekonomiju, kao što je to rečeno. Mere donete tokom aprila očuvale su proizvodne kapacitete celokupne privrede, održan je životni standard stanovništva, što je vrlo bitno, dodatno su podržane mere za one sektore koji su pretrpeli najveću štetu tokom prvog talasa epidemije. To je dalo jednu stabilnost i sigurnost u celom našem funkcionisanju sada u ovim uslovima koje imamo. Vrlo je važno, mislim nije ni slučajno po mom mišljenju, da je projekcija prihoda u budžetu za 2021. godinu sačinjena na osnovu kretanja najvažnijim makroekonomskih parametara, bruto društvenog proizvoda, njegovi komponenti, inflacije, deviznog kursa, kretanja spoljno-trgovinske razmene, promene kretanja zaposlenosti i zarada u 21. godini i procesa efekata izmenjenih u poreskoj politici. Pandemija korona virusa nam je nanela veliku štetu do sada, ali se ona održava i dalje tako da utiče na sve sfere života i rada stanovnika naše zemlje, ali isto to se dešava i u celom svetu. To zlo je okupiralo celu zemaljsku kuglu, znamo mu ime, ali nažalost, ne znamo mu sva podmukla svojstva koja će nas i dalje pratiti kao što se vidi. Valjda će se naći i tome neko rešenje i kraj. Skrenuo bih pažnju na pravovremene mere kreatora ekonomske politike, koje pre svega imaju u fokusu održavanje zaposlenosti koje je u mnogome ublažilo negativne efekte izazvane pandemijom, pa se ne očekuju značajnije turbulencije na tržištu radne snage. To se na kraju vidi i po prosečnoj zaradi u periodu januar-avgust od 59.234 dinara. Gospodin ministar finansija je više puta isticao i danas je rekao šta su prioriteti u svemu ovome što je nama prezentirano i mislim da je to sa jedne strane prihvatljivo sasvim za mene, to će reći da se vodi računa o društvenom standardu kako to zovemo i uopšte standardu stanovništva, i drugo oko ovih velikih investicija koje imaju. Ali, ja bih tome pridodao još nešto, mislim da pored ovoga što je stvarno najbitnije trebalo da se malo, mislim da vi to čak i imate na određen način samo što ja nisam uspeo da nađem tu korelaciju sa svim tim ciframa koje su tu bile, a to je oko zdravlja, što nas je dodatno opteretilo, da je čisto zdravlje bez ovih pandemija itd. to bi bilo nešto sasvim drugo, mada je i to od velikog značaja, ali ovo svakako utiče da nam to stvara određene pritiske koje imamo. Isto tako, za poljoprivredu mislim da je ona dobro koncipirana u tom smislu da je na raznim načinima i kroz ove subvencije i kroz ostalo sve dosta dobro predviđeno, ali mislim da je ona od takođe ključne važnosti u razvoju našeg daljeg sistema, kao što je i razvoj sela i svih tih pitanja vezanih za opstanak stanovništva u tim našim delovima zemlje. Mislim da ćemo sa ovim predlogom budžeta koje će i naša poslanička grupa, kao što je rekao i naš drug Stošić, sasvim da prihvati sve ove zakone koji su vezani za ovo što se tiče budžeta i ovih drugih pitanja. Sada bih samo nešto malo razjasnio neka pitanja vezana za ovaj finansijski plan Republičkog fonda PIO. Taj finansijski plan Fonda PIO je poseban pravni akt, on je uz budžet koji se donosi na osnovu određenih zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju i Zakona o budžetskom sistemu. O tome daje saglasnost Narodna skupština za sve te parametre koji su izneti, a oni su se držali preporuka koje su imali i u Predlogu budžeta, kao što su npr. projekti godišnjih proseka inflacije, realnog rasta BDP, BDP – 5997 milijardi, a okvirni ukupni rashod Fonda iznosi oko 724 milijarde i 18 i viši su u odnosu na prošlu godinu za 4,83. E, ovde je važno ono što je danas gospodin ministar rekao, šta se tu dešava sa doprinosima za socijalno osiguranje, koji iznose 556,9 milijardi i od tih doprinosa za ostvarivanje funkcije, za finansiranje penzija se izdvaja 75,94% planiranih prihoda, a od pomoći i transfera države je svega 153 milijarde i 30 miliona, što je 21,17% od ukupnog. Ovo naglašavam zbog toga što je spomenuo gospodin ministar da smo imali situacija kada je država morala da interveniše i sa 48% sredstava za funkcionisanje ovoga fonda. Međutim, pamtim čak da se dešavalo da se za neki mesec davalo 55% sredstava za to. Međutim, sada se stvar izmenila vrlo ozbiljno i ovih 153 milijarde što se daju, i to treba malo da shvatimo, nije to vezano toliko za to što ti doprinosi ne idu kako treba, nego to je obaveza države za ovaj zaposleni narod koji je u MUP-u i Ministarstvu inostranih poslova, sa beneficiranim stažom, rudari, borci i razne druge grupe koje je država morala svojim zakonima, kao što su i uredbe o posebnim penzijama za pripadnike SUP-a i ostale iz pravosudnih organa koji su radili na Kosovu. Tako da, od ovih 153 milijarde je veliki deo koji bi bio stalno prisutan, jer to su posebna rešenja koja su data. Tu je dosta bilo reči oko toga što smo imali situaciju da nam je u jednom trenutku oko usklađivanja penzija došlo do nekog malog zastoja, nismo imali utvrđen tu našu formulu, kako se to kaže, pa je prihvaćena ova tzv. švajcarska formula 50/50, 50 od potrošačke cene, a 50 od zarada. To smo imali mi negde tamo 2005. godine itd. To je sad jedno zadovoljavajuće rešenje, ali na duže staze, kao što je već bilo reči ovde, a to je primetio i naš predsednik Republike, gospodin Vučić, da na tu dužu stazu dolazi opet do poremećaja malo na štetu penzija, pa je on uzeo obavezu da će lično da učestvuje u tome i da se nađe neki korektiv koji bi napravio jedno trajnije rešenje koje bi bilo ovako sigurnije. Moram da kažem da nismo mi sve to skupa izmislili ovde, imao sam razgovore sa Savezom penzionera Mađarske, oni su imali negde oko četiri miliona penzionera, ali su ih sveli na svega dva miliona, a ovo drugo su morali da nađu kroz neka druga rešenja. Ovde smo mi za sada uzeli kao problem da je najlakše da se ide sa ovim tzv. faktorom da prosečne penzije budu 50% u odnosu na prosečne zarade. Trenutno je to sada malo poremećeno, ali iz opravdanih razloga, jer se moralo povećavati nešto oko zarada naših radnika u zdravstvu itd, pa to sada iznosi negde 47,8 u odnosu na ovih 50/50. Međutim, moram da kažem, tih 50/50 nije baš definitivno utvrđeno na ovoj relaciji predsednik Republike i ministar Krkobabić. Mogu tu da se nađu i neki drugi elementi i faktori koji će još bolje i čvršće to da učine. Mi smo imali kao PUPS razne druge predloge vezane za tzv. tehnološko-fiskalne fondove kao ispomoć ovim postojećim fondovima itd. Ovo smo uzeli zato što su neke zemlje koje su prihvatile ovaj tzv. finansiranje tekuće penzija da ide to ovako kao što je to sada predviđeno. Međutim, ima tu nekoliko problema, neću baš mnogo da dužim, a jedan od tih problema je, kao što smo već i čuli, doduše i pre neki dan, a sada ga ja ističem posebno jer sam direktno bio svedok kako se to sve dešavalo. Dakle, mi imamo veliki problem sa tzv. zemljoradničkim penzionerima, kojih ima negde oko 170.000 sada i tu se napravio dug od dve milijarde evra, koliko sam čuo od vas, ministre. To je nastalo, sećam se kada je nastao problem, još od Đinđićeve vlade. Đinđić je tu napravio jedan gest koji nije omogućio da to ide nekakvim tokom koji je do tada išao, ali to bi se do sada verovatno ispravilo i da bi se napravio jedan sistem obaveza je sada na tome da se radi ozbiljno, jer tu treba naći odgovarajuća rešenja. Imaćemo sada još više penzionera, jer je ovde u to vreme bilo oko 250.000. S druge strane, tu se mora poći i od prave reforme penzijsko-invalidskog osiguranja i naći odgovarajuća rešenja, jer mi npr. od ovih milion i 770 hiljada penzionera imamo milion i 200 hiljada penzionera čije su penzije do 20 hiljada. To je vrlo malo. To sada spada već u jedan red nekih socijalnih problema koji se moraju rešavati na drugi način. Nevolja je u tome što mi i dalje imamo dosta zaposlenog sveta koji ima isto tako neke niže zarade i kraćim rokovima, jer od toga je i nastala ta situacija što su te penzije tako niske. Radi se o niskim zaradama u raznim privrednim granama koje su bile, a isto tako o kratkom radnom stažu, pa se onda tu dešava da mi, na primer, čak ispod najniže penzije, koja je negde oko 13.900 dinara, imamo oko 200 hiljada penzionera. To ispada malo nelogično, ali je to tačno, takva je situacija. Iz toga proizilazi sve, jer taj sistem kao sistem ne može rešiti ove krupne probleme koji su vezani za tako veliku masu ljudi čiji bi problem trebalo da se na odgovarajući način razreši. Tako da, mislim da je ovo što sam rekao, da je sad malo došlo do umanjenja oko ovih penzija proseka, da će se ovim povećanjem od 5,9% to dovesti na taj nivo i da ćemo onda imati jednu situaciju koja je normalna i da će ta usklađivanja dalje ići normalnije. Radi se još o tome, i time bih završio, da i pored svih tih problema sa tako niskim penzijama i tako velikim brojem penzionera, nije lako da se nosi, jer su to veliki izdaci, bez obzira što svi ti poljoprivredni penzioneri, njih 170 hiljada, imaju prosečnu penziju 11 hiljada. Ja sam brojao, svega 21 penzioner iz te oblasti ima nešto veću zaradu od tih 11 hiljada. To je na prvi pogled mali iznos, ali kada imaš veliki broj ljudi, onda to traži i znatno veće pare. Tako da se ja nadam da ćemo mi zajedničkim snagama da uspemo da nađemo izlaz iz svega ovoga što je vezano za ovaj problem penzijsko-invalidskog osiguranja. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Siniša Mali.
Uvaženi gospodine Periću, samo dve stvari koje bih želeo da naglasim. To o čemu ste vi govorili je veoma važno – stabilnost PIO fonda. Stabilnost PIO fonda, direktno ili indirektno, zavisi od dve stvari najviše – broj zaposlenih i visina prosečne plate. Kada pogledate broj zaposlenih, imam tabelu ispred sebe, od 2005. pa do trećeg kvartala 2020. godine, vidite kako je broj zaposlenih iz godine u godinu negde padao, negde je malo rastao, a mi smo sada došli do toga da nam je broj zaposlenih u trećem kvartalu 2020. godine 2.936.600 ljudi, prema anketi o radnoj snazi, broj nezaposlenih 292.000. Recimo, da pogledamo 2012. godinu – imali smo samo 2.200.000 zaposlenih i preko 700 stotina hiljada nezaposlenih. Dakle, upravo odgovorna ekonomska politika od 2014. godine koja je bila usmerena ka tome da se otvaraju fabrike, da se zapošljavaju ljudi, da se daje svima šansa, s druge strane da gradimo auto-puteve, mostove, industrijske parkove, da privučemo i strance da dođu da investiraju kod nas, se pokazala kao opravdana i upravo zbog toga vi kao rezultat imate finansijsku poziciju PIO fonda koja kaže – da, gospodo, nama su 2012. godine ukupni prihodi od doprinosa bili 287 milijardi, a 2019. godine 494 milijarde. I zato ti transferi iz budžeta ka PIO fondu se smanjuju iz godine u godinu, malo pre sam vam i rekao, bili su 48,2%. Dakle, skoro 50% para, penzija koje su isplaćivane našim penzionerima dolazilo je iz budžeta a ne iz doprinosa koji ulazi u PIO fond. Sada je taj procenat 25,3%. I da iskoristim, kada sam vam rekao o broju zaposlenih i nezaposlenih, takođe, da vam kažem svima vama i građanima Srbije, od početka 2015. godine pa do trećeg kvartala prvih devet meseci ove godine, prosečna zarada u privatnom sektoru je porasla sa 38.998 dinara na 55.724, dakle za 42,9%, a u javnom sektoru plata je povećana za 28,4%. Dakle, za manje nego u privatnom sektoru. Hoću da vam kažem, osim činjenice da smo ispunili obećanje koje je predsednik Vučić dao krajem prošle godine da ćemo preći nivo od prosečne plate u Republici Srbiji od 500 evra, veoma je važna i ta činjenica, jer sam čuo i kritike od Fiskalnog saveta, dakle, činjenica jeste da se plate u privatnom sektoru mnogo brže povećavaju u relativnom odnosu u odnosu na plate u javnom sektoru. I to je veoma važno. Za vas, gospodine Periću, važno je da plate idu gore, veće plate, procenat poreza i doprinosa je veći, ide u PIO fond, veći broj zaposlenih, ide u PIO fond, penzije sigurne, stabilne, isplaćuju se na vreme i kao što vidite, po švajcarskoj formuli, rastu iz godine u godinu. Hvala puno.
Zahvaljujem. Reč ima prof. dr Žarko Obradović.
Poštovana predsedavajuća, uvaženi ministre, koleginice i kolege poslanici, dozvolite mi da kažem nekoliko reči o predlogu zakona o kom danas raspravljamo. Socijalistička partija Srbije će glasati za Predlog zakona o budžetu. Za svaku Vladu Republike Srbije ovo je najvažniji zakon. Za građane je takođe jako važno ovo što danas pričamo, zato što su u situaciji da čuju kakvo je stanje ekonomije zemlje, kako i koliko ima budžetskih korisnika, kakav je plan Vlade vezan za ekonomiju i ekonomski razvoj, jednom rečju kako će se novac kojim država raspolaže trošiti i kako će se sticati. Ministar je na početku svoga izlaganja danas rekao da je zakon odraz dešavanja u 2019. godini i to moramo naročito podvući, zato što se u 2019. godini desila stvar koja je bila do sada nepoznata svetskoj zajednici – virus Korona 19 i pandemija virusa je jednostavno svet stavio u jednu potpuno novu situaciju u odnosu na bilo koji period njene istorije i ceo svet se suočio sa posledicama širenja ovog korona virusa. Svetska ekonomija je stala ili usporila kretanje, gotovo sve zemlje sveta osećaju posledice pandemije ovog virusa, u gotovo svim zemljama sveta su negativni ekonomski pokazatelji, sa izuzetkom Kine, koja se oporavila, odnosno došla je na tu negativnu nulu i imaće izgleda do kraja godine pozitivnu stopu rasta, dok sve ostale zemlje imaju te negativne tendencije ili stanje njihove ekonomije. Moram reći da se naša zemlja dobro ponela u vreme pandemije i da je Vlada postupila veoma mudro uz sve mere koje je preduzela. Jer, Vlada je ostvarila dva glavna cilja u 2019. godini u odnosu na pandemiju, a to je očuvanje zdravlja stanovništva i očuvanje ekonomije zemlje. Sve ono što je Vlada Republike Srbije kao poseban paket ekonomske pomoći učinila početkom godine, odnosno u prvoj polovini godine, pokazalo se jako važnim za današnji trenutak a i za strukturu ovog budžeta o kom Narodna skupština Republike Srbije danas raspravlja. Podatak koji ste izneli da smo imali 2,3 milijarde evra stranih investicija, direktnih stranih investicija govori samo po sebi koliko postoji poverenje stranih investitora u ekonomiju naše države, i ako mogu reći i u politički sistem i sve ono što čini deo državnog identiteta Republike Srbije. Znate, niko neće da ulaže u one zemlje gde je nesigurnost i gde nema očekivanih rezultata i oni imaju svoje razloge zašto ulažu u našu zemlju. Ako bi ušli u neku raspravu, mogli bi raspravljati o tome da li i u kojoj meri se to kosi sa ovim stavom da ne postoji vladavina prava u Srbiji, ali onda dolazimo na polje politike, a to želimo danas da izbegnemo, jer govorimo samo o ciframa. Činjenica da ovaj budžet ima investicioni karakter i da je reč o socijalno odgovornom budžetu. Zašto kažem investicioni? Zato što on na strani rashoda predviđa mnogo ulaganja, investicija, ne samo kapitalnih u infrastrukturne projekte, nego i ulaganje i u zdravstveni sistem i mislim da je to stvar koja može da raduje, ne samo zbog situacije vezano za ovu pandemiju, nego i zbog budućnosti i brige o zdravlju stanovništva, ali sam pomenuo već tako pametno planirani razvoj ekonomije Srbije, nas dovodi u situaciju da planiramo rast BDP u 2021. godini na projektovanih 6 posto. To samo po sebi govori da ova Vlada radi jako dobar posao, i mislim da građani treba da znaju sve ove elemente da bi mogli proceniti kako Vlada radi. Pomenuo sam da je rashod, odnosi se na kapitalne investicije i velike infrastrukturne projekte, ali i ulaganje u zdravstvo. To je dobro. Činjenica da smo napravili dve nove bolnice i da se o tome razmišljalo još u junu mesecu, ove godine, govori i o mudrosti našeg državnog rukovodstva, jer teško je tada bilo predvideti u odnosu na sve ono što se govorilo o pandemiji, da će se desiti u drugoj polovini godine, ono što se sada dešava. Naime, nije nikakva nepoznanica da su sve prognoze vezane za vreme trajanja pandemije posledice pandemije pale u vodu. I u ovom trenutku ne samo ovde kod nas u ovom delu Evrope, nego širom sveta, ako mogu reći virus divlja. Veliki je broj zaraženih ljudi. Nažalost, veliki je broj i preminulih ljudi i očigledno je da će jedino vakcinacija biti način da se zaustavi taj kovid, makar u određenom roku dok briga o zdravlju celog stanovništva ne da svoje rezultate. Nije ovde reč samo o dve bolnice koje su planirane u junu, a sada završene. Vi ste, ministre, pomenuli, ako sam dobro zapamtio 22 zdravstvene ustanove koje se prave i u koje investira Vlada Republike Srbije širom naše Republike, što govori o jednom, da kažem, sveobuhvatnom planu za unapređenje zdravstvenog sistema Republike Srbije. Pomenuli ste i Klinički centar, pored mnogobrojnih lokalnih samouprava, pomenuli ste i Klinički centar u Beogradu, Klinički centar u Novom Sadu, ranije je bio Klinički centar u Nišu, i kada se uzmu ulaganja u ostale zdravstvene ustanove može se shvatiti koliko Vlada Republike Srbije brine o zdravlju stanovništva. Kada je reč o kapitalnim investicijama, neću o tome mnogo govoriti, jer će moj kolega inženjer, Milutin Mrkonjić, najveći graditelj na ovim prostorima o tome daleko više i stručnije od mene govoriti, ali ne mogu, a da ne pomenem moj utisak da je stanje infrastrukturnih projekata u ovom trenutku u Srbiji na jako visokom nivou, da imamo najbolju infrastrukturu u zadnjih nekoliko decenija, da možemo jednostavno sa zadovoljstvom, sa ponosom reći da su napravljeni, da su realizirani infrastrukturni projekti koji su, praktično, povezali Srbiju od severa ka jugu, istoka ka zapadu, da se putuje brzo, da se putuje bezbedno, da je povećan broj vozila i domaćih i stranih. Sve to ima svoje veze i sa ekonomijom ove zemlje i naravno sa stranim investicijama. Ja sam primera radi pre nekoliko godina bio u situaciji da pročitam izjavu jedne velike međunarodne multinacionalne auto-kompanije koja govori da ukoliko napravimo auto-put taj i taj, onda će oni naravno povećati ulaganja u našu zemlju, jer imaće veću mogućnost, odnosno priliku za veću proizvodnju. Ovde svako traži svoj interes i želi da ga realizuje, ali i investicije i infrastrukturni projekti nisu samo unapređenje saobraćajne, železničke i druge infrastrukture zemlje, one za ogroman, ogroman broj ljudi znači siguran posao, za porodice sigurnu bezbednost, sigurnu budućnosti, veći životni standard, jednom rečju imamo zadovoljne ljude koji rade u infrastrukturi. Rekao sam da će moj kolega Mrkonjić o tome govoriti, ali ne mogu da ne pomenem neke od ovih projekata. Sve je vrlo detaljno izloženo u strukturi budžeta koji je nama na raspolaganju, i o nastavku po realizaciji auto-puta „Miloš Veliki“, u delu prema Crnoj Gori, auto-put „Beograd – Južni Jadran“ i o „Zapadno-moravskom koridoru“ i o obilaznici oko Beograda, ali ne samo o ovim autoputevima. Danas smo čuli podatak da takođe treba da se realizuje i železnička pruga „Beograd – Novi Sad“, brza pruga, kao deo jednog većeg projekta, međunarodnog karaktera, onda početak izgradnje „Metroa“, auto-put „Niš-Merdare“, takođe deo jednog međunarodnog projekta. Jednom rečju unapređuje se i auto saobraćaj, železnički saobraćaj, ali u strukturi ovog budžeta se može videti da se i luke, rečne luke u Srbiji unapređuju i da je Vlada planirala velike investicije i u te oblasti. Jednom rečju, Vlada kroz ove projekte unapređuje i ceo sistem saobraćajnih i svih vrsta saobraćaja u Republici Srbiji, ali takođe unapređuje i kvalitet života građana. Dozvolite mi da kažem nekoliko reči o još jednoj oblasti, izuzeto važno za celu Srbiju, pogotovo za njenu budućnost. To je prosveta. Vlada Republike Srbije u ovom budžetu planirala je nešto veća sredstva za prosvetu. To je mahom namenjeno za zarade zaposlenih, ali ima jedna mnogo važnija stvar koja se ne pominje, a deo je finansiranja Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja. To je izvršavanje svih onih obaveza koje ministarstvo ima u sadržaju svog rada. Naime, u strukturi budžeta Ministarstva prosvete i nauke i tehnološkog razvoja se da videti da će se bar vezano za nauku, da su uključeni novi projekti. To je podrška radu Naučno tehnološkom parku u Nišu, podrška radu Naučno tehnološkog parka u Čačku, podrška radu Instituta za veštačku inteligenciju, Rekonstrukcija Vazduhoplovne akademije i kada vidimo u strukturi budžeta da se planira i podrška Naučno tehnološkom parku u Beogradu, može se videti značaj svih ovih ulaganja, jer reč je namere da se prati ubrzani tehnološki razvoj i da stvorimo uslove za privlačenje inovativnih tehnološko razvojnih kompanija i stvorimo uslove za razvoj ekonomije zasnovane na znanju. Kada je reč o Vazduhoplovnoj akademiji, razlog realizacije ovog projekta je obezbeđenje uslova za realizaciju Programa za formalno dualno obrazovanje, kako srednje, tako i visoko, i neformalno obrazovanje kroz stručno osposobljavanje, dokvalifikaciju i prekvalifikaciju kadrova u skladu sa potrebom tržišta rada. O prosveti bi se moglo mnogo toga govoriti, ali ja ću samo pomenuti još dve, po meni važne stvari. Jedna se odnosi na digitalizaciju. To je uslov budućeg napretka, ne samo kod nas i ne samo u prosveti, nego i celog društva. Predviđena su sredstva u delu sredstava kojima raspolaže Ministarstvo prosvete i nauke i tehnološkog razvoja, sredstva za nabavku računara u računarskim kabinetima u osnovnim i srednjim školama, što nije rađeno u prethodnim godinama, odnosno nije rađeno u meri u kojoj je to bilo potrebno. Predviđeno je da se u narednih četiri do pet godina obezbedi da u svim školama budu savremeni računari, kako bi deca sticala savremeno znanje i bila spremna da ih po izlasku iz škole, naravno, upotrebe. U sledećoj godini iz budžeta bi trebalo da bude obezbeđeno najmanje 10.000 novih računara. Iz kredita treba imati mogućnost da nabavimo dodatnih 20.000 računara. Ukupno je univerzitetskom obrazovanju potrebno oko 50.000 računara u računarskim učionicama, s tim što će se taj broj povećati uvođenjem obavezom predmeta digitalni svet u prva četiri razreda osnovne škole. Još jedan deo vezan za prosvetu je jako važan. Odnosi se na redovno finansiranje visokog obrazovanja, ne mislim samo na plate zaposlenih, pošto sam ovde video da su izdvojena sredstva za univerzitete u Srbiji, nego mislim i na finansiranje studenata. Poštovani građani, malo se zna da država snosi veliki udeo u finansiranju visokog obrazovanja, da od 253.000 studenata u Srbiji koji studiraju na fakultetima i visokim školama strukovnih studija, 105.000 studenata studira o trošku države, što je 44,7% i sami možete videti šta to znači za jednu malu zemlju kao što je Srbija, onda se ne trebamo čuditi kada imamo tako kvalitetno obrazovanje, ali nije samo reč o finansiranju, nego i o drugim programima. Važan deo obrazovnog sistema jeste i učenički i studenski standard. Dobro je što država odvaja sredstva za održavanje postojećih domova. Naime, u studenskim domovima ima mesta za 18.000 studenata, a broj korisnika ishrane je preko 30.000, što govori da ima jedan veći deo studenata koji koriste ustanove studenskog smeštaja i ishrane. Tu si i đački domovi. Ima 12.000 učenika koji žive i uče u ovim domovima. Naravno, država plaća, cena njihovog korišćenja đačkih i studenskih domova je niska u odnosu na realnu ekonomsku cenu, jer država pokriva najveći deo tih troškova. Želeo bih, baš kada je reč o Ministarstvu i o tom delu da pomenem da će se do kraja ove godine potpisati ugovor za završetak objekta studenskog odmarališta na Paliću, koji je započet pre šest ili sedam godina i očekuje se da 25.12.2020. godine, se potpiše treća faza završetka ugovora o realizaciji izgradnja objekta studentskog odmarališta na Paliću i onda će smeštajni kapaciteti na Paliću biti 280 mesta i neće biti to naravno namenjeno samo studentima, moći će i druge kategorije građana da koriste te objekte, a da ne pominjem održavanje međunarodnih naučnih konferencija i slično. Takođe bih želeo da pomenem projekat koji se odnosi na rekonstrukciju doma učenika Srednje poljoprivredne škole „Sonja Marinković“ u Požarevcu. Sa tim novim ulaganjima koji će opet biti… Samo, zaboravio sam, studensko odmaralište bi trebalo da bude završeno za 300 dana od trenutka potpisivanja tog ugovora. Znači, ako bude potpisan ugovor 25. decembra ove godine, kao što se najavljuje, onda je realno očekivati, da kažem, 1. novembra iduće godine ili negde u to vreme da objekat bude stavljen na raspolaganje studentima i ostalim korisnicima. Pomenuo sam đački dom u „Sonja Marinkoviću“ u Požarevcu. Nakon popisivanja ovog novog ugovora dom će biti u situaciji da primi 173 učenika. Toliki će biti smeštajni kapacitet ovog doma. Planira se i izgradnja doma učenika Srednje poljoprivredne škole “Beograd“ u Beogradu. Smeštajni kapaciteti su 168 mesta. Takođe, ugovor treba da se potpiše 25. decembra i takođe je planirano da bude završen za 300 dana. Ovo sve govori da Vlada vodi računa i o studentima i o đacima. Dozvolite mi na kraju svog izlaganja da pomenem još dve stvari. Gospodine ministre, ako sam ja dobro čuo, ali molim vas da me ispravite ako nisam u pravu, Vlada je planirala da u sledećih pet godina uloži u zaštitu životne sredine 3,2 milijarde evra, što govori da Vlada dugoročno planira, da kažem, izgradnju, odnosno stvaranje jedne zdrave životne sredine, što će imati svoj duboki smisao ne samo za kvalitet života građana Republike Srbije, nego i ima onu drugu dimenziju. Kada sam pomenuo drugu dimenziju, govorim, pre svega, o tome da će u boljim životnim uslovima, naravno, biti i ovaj daleko veći broj onih koji će doći u našu zemlju. Hteo bih da pomenem još ovu dimenziju budžeta, a to je ta socijalna odgovorna dimenzija budžeta. To se odnosi na povećanje plata u javnom sektoru i povećanje penzija. Vi ste vrlo detaljno danas naveli kada sledi povećanje plata, kojim strukturama zaposlenih i koliko, ja ne bih ponavljao te podatke, ali to je dobro znati, jer govori i o stanju ekonomije Srbije i govori da, jednostavno, ima uslova za te izdatke što govori da je ekonomija dobra. Na samom kraju dozvolite mi da pomenem jedan mali podatak koji sam našao u predlogu ovog Zakona o budžetu, koji govori o tome da Vlada stvarno vodi računa o svim kategorijama građanima. Naime, našao sam jedan podatak vezan za Ministarstvo rudarstva i energetike u delu koje se odnosi na zaštitu energetski ugroženih kupaca. Da da ne bih prepričavao, samo ću pročitati da su sredstva namenjena za zaštitu ugroženih kupaca električne energije i gasa iz kategorije domaćinstva koja privremeno i trajno zbog svog socijalnog statusa nisu u mogućnosti da ispunjavaju obaveze plaćanje električne energije ili prirodnog gasa, odnosno domaćinstva čijim članom obustavom isporuke električne energije i prirodnog gasa, može biti ugrožen život ili zdravlje ljudi. To je ta socijalno odgovorna dimenzija budžeta koja se ogleda ovde za jednu kategoriju ljudi, ali ova dimenzija budžeta važi za sve građane Republike Srbije. Jednom rečju, mislim da je reč o kvalitetnom dokumentu koji je dao vrlo detaljnu analizu ekonomske situacije u Srbiji i svega onoga što Republika Srbija ima nameru da čini u budućem periodu, naravno, da bi i u budućoj idućoj godini imali, da kažem, budžet koji može i dalje imati razvojnu komponentu. Poslanička grupa SPS će u danu za glasanje glasati za ovaj predlog, jer mislimo da je reč o dobrom dokumentu za Republiku Srbiju. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Siniša Mali. Izvolite.
Hvala puno. Uvaženi poslanici, gospodine Obradoviću, da ispravim vas, a i da ispravim i sebe malopre kada sam rekao da ulazimo u projekat sa jednom kineskom kompanijom oko izgradnje nedostajuće kanalizacione i vodovodne mreže i fabrika za prečišćavanje otpadnih voda u 70 lokalnih samouprava, rekao sam da je ukupna vrednost projekta 3,2 milijarde dolara, a u stvari je 3,2 milijarde evra, tako da se izvinjavam, ali dodatno na to imate ulaganje u ekologiju. Dakle, rekao sam malopre kredit od EBRD od 120 miliona, kredit CEBO 200 miliona evra, plus 20 miliona evra za kotlarnicu u Kragujevcu. Kao što vidite, sve to u glavi držim i ja, verovatno i vi, tako da sa te strane apsolutno smo posvećeni investicijama u ekologiju. Samo mi dozvolite kratko oko obrazovanja, oko prosvete, oko nauke, mislim da ste govorili o pravoj temi. Ono što hoću samo da na neki način sumiram za građane Srbije, mi ćemo u budžetu za 2021. godinu, ukoliko ga, naravno, izglasate, imati izuzetno visok nivo sredstava izdvojenih za prosvetu, za obrazovanje, za nauku. Ukupan iznos je 235,7 milijardi dinara. Kada pogledate rebalans, u kome je bilo 224 milijarde, dakle 12 milijardi dinara imamo više za prosvetu i pored korone i pored kovida. Smatramo da je ulaganje u naše mlade, ulaganje u istraživanje, ulaganje u obrazovne kapacitete, u znanje, u laptopove, u kompjutere, najvažnija stvar za nas. Osim borbe koju vodimo protiv pandemije korona virusa, gde se borimo za zdravlje naših građana, gde se borimo za naš zdravstveni sistem, takođe, ulažemo maksimalne napore da se obrazovni sistem u Srbiji poboljša, da ulažemo ne samo u hardver, dakle ne samo u zgrade, ne samo u kompjutere, nego takođe i u znanje i u mozak, u glave naših ljudi, tako da budu što spremniji i sposobniji da se nose sa izazovima u budućnosti. Samo par stvari koje želim da izdvojim. Dakle, u budžetu za 2021. godinu je i 940 miliona dinara novca za „Erazmus plus“. Dakle, projekat koji omogućava našim studentima da ulaze u proces razmene sa stranim studentima. Besplatni udžbenici za socijalno ugrožene učenike, izdvojeno je 700 miliona dinara. Digitalni udžbenici, 789 miliona dinara. Modernizacija objekata, škola, kupovina i nabavka opreme, klupa, kompjutera, 729 miliona dinara. U članu 3. budžeta imate 37 miliona evra za digitalne učionice, za nastavak procesa digitalizacije, učionica u našoj zemlji. Ovo je veoma važna informacija za sve one koji se bave i visokim i višim obrazovanjem, 95 miliona evra ćemo obezbediti da se krene u izgradnju umetničkih fakulteta na jednom mestu. Dakle, to su primenjene umetnosti, dramske umetnosti itd. Biološki, fakultet bezbednosti, geografski fakultet koji nikada, ako se ne varam, nisu imali svoje zgrade, ove godine smo izdvojili 50 miliona dinara da se završi projekat. Projekat se uskoro završava. Idemo onda sa ovih 95 miliona da napravimo te zgrade, da ti fakulteti konačno imaju svoje prostorije. Idemo takođe sa proširenjem Elektrotehničkog fakulteta u Beogradu. Ako se ne varam, tamo se gradi, pored fakulteta, nova zgrada, novi kampus, tako da sa te strane potpuno smo posvećeni onome što do sada možda nismo imali priliku da uradimo ili neko pre nas nije uradio, a to je izgradnja potpuno novih škola, potpuno novih fakulteta kako bi naši studenti, naši đaci, imali što bolje uslove za rad. Za povezane škole, u članu 3. imate 65 miliona evra, a za rekonstrukciju studentskih domova, proširenje kapaciteta, izgradnju novih, imate čak 32 miliona evra, tako da mislim, kada saberete sve ove brojke, kada vidite kako više imamo i u onom osnovnom budžetu za Ministarstvo prosvete, obrazovanje, za nauku, to dovoljno govori o prioritetima ove vlade i to dovoljno govori o našoj posvećenosti obrazovnom sistemu, studentima, istraživačima i svim mladima koji su za nas ključni za izgradnju lepše i bolje Srbije. Hvala puno.
Zahvaljujem. Sledeći prijavljeni je prof. dr Marko Atlagić. Izvolite.
Mnogo poštovani potpredsedniče Narodne skupštine dr Orliću, poštovana ministarko Gojković, poštovani ministre Mali sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi građani Republike Srbije, kada je u pitanju Zakon o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu, mogu odmah da kažem da je to najvažniji zakonski dokument za državu Srbiju u 2021. godini, za sve građane Republike Srbije i za državu Republiku Srbiju. Zašto poštovani građani Republike Srbije? Zato što ćemo se po njemu vladati, odnosno raditi i živeti, zarađivati i trošiti. To je suština i vrlo je bitno da danas pratite rad Narodne skupštine Republike Srbije. Ovaj zakon o budžetu za 2021. godinu donosimo u veoma teškim vremenima. Mi koji smo rat prošli i radili na području ratnih zbivanja od Republike Srpske Krajine bivše do Kosova i Metohije i drugih krajeva, možemo slobodno uporediti ovo vreme pandemije sa ratnim vremenom i nama je lakše podneti ovu pandemiju nego onim koji to nisu prošli u psihološkom i svakom drugom smislu. Kada uzmete ovaj budžet, kolega iz PUPS-a je to rekao, vidite je da on razvojni, kao što je i ministar rekao, ali i socijalno odgovoran. Kad to kažem onda moram da kažem da su za 2021. godinu u budžetu planirani svi ključni veliki projekti koji se rade i koji će biti u izgradnji sledeće godine. To znači da u vreme pandemije mi ne zaustavljamo ključne projekte, a za građane Republike Srbije to znači više autoputeva, više cesta, više škola, više bolnica, više domova zdravlja, više malih i srednjih preduzeća, više železnice itd. O tome govori i podatak, kao što je i gospodin ministar Mali rekao, da ćemo u sledećoj godini uložiti 330 milijardi dinara, a ove godine za investicije smo dali pomoć šest milijardi evra našoj privredi i time spasili našu privredu u vreme pandemije od kolapsa. Malo je država u Evropi koje su to radile. Moram da kažem, kad sam već u ovoj godini, da su mere koje je Vlada Republike Srbije donela u ovoj godini, bilo ekonomske, ali i kada su u pitanju životi naših građana, bile sveobuhvatne, efikasne i na vreme. Ovo posebno podvlačim - sveobuhvatne, efikasne i tačno na vreme. Hvala, gospodine ministre Mali, što ste ova tri elementa vodili o svakom posebno i tačno u određeno vreme izvršili podsticaje. Hvala vama, hvala Vladi Republike Srbije, predsedniku Republike gospodinu Vučiću i Kriznom štabu. Ja znam da je bilo kritike od medija koje kontroliše gospodin Đilas ili za Evropu Đilaš. Ja sam objasnio zbog čega. Oni su kritikovali, jedan od urednika njegovog medija kritikovao je vas i predsednika da se neće ostvariti za 2019. godinu 500 evra. Da li je tako, gospodine ministre? Kada su ga pitali na jednom mediju, na jednoj televiziji, evo, da budem otvoren, koju on kontroliše, da li će podneti ostavku što je rekao taj urednik ako se ostvari 500 evra, rekao je da hoće. Drugi dan išao je na drugi medij koji kontroliše gospodin Đilas i pita ga da li će zaista podneti ostavku rekao je da hoće. Taj juče i prekjuče, svaki dan, gospodine ministre, kritikuje vas, Vladu, nas poslanike da su to laži. Ostvarila se istina, ne pada mu na pamet, jer on prima za realizaciju svojih medija zna se od koga. Kad sam već na tome dozvolite da kažem da jedan bivši narodni poslanik, koga kontroliše Dragan Đilas, koji je bio ovde u klupama zajedno sa nama, a dolazio slučajno, ako navrati, svakih15 dana, a to je gospodin Balša Božović ili Božović, kako god da mu bude, i rekao je zapanjujuću stvar juče. Rekao je da svi znaju da Kosovo nije naše da je izgubljeno. Zamislite šta je izrekao. Optužio Vladu Republike Srbije i rukovodstvo Srbije da kreira veliko srpsku politiku. Strašne stvari. On je formirao regionalnu akademiju, čiji je on voditelj, koja će se boriti protiv toga i prvi predavač, radi građana Republike Srbije, u toj akademiji, centar je u Novom Sadu, biće Bogić Bogičević, za građane Republike Srbije mlađe, a ovi stariji znaju, a to je onaj čijim je glasom razbijena bivša Jugoslavija. Dalje, o predavačima ne govorim. Pošto je moju malenkost spomenuo, gospodine Božoviću ili Božoviću, ovde ste jednom došli pred ovu klupu i meni rekli - gospodine Atlagiću, vi ste vredan čovek, ja ne volim da radim. Ja sam mu rekao - gospodine Božoviću, nećete dugo biti u ovoj Skupštini. Kako ste i videli nije, osim na Đilasovim medijima gde psuje i Skupštinu i narodne poslanike i vlast u ovoj zemlji. Gospodin Božović i gospodin Đilas i ja smo dva sveta. Gospodin Božović i gospodin Đilas su palili ovu Skupštinu. Ja sam nosio kante da je gasim. Gospodin Božović i gospodin Đilas su moga predsednika, a valjda i njihovog, odveli u Hag. Ja sam išao da branim državu Srbiju i svog predsednika u Hag. To je druga najveća sramota u istoriji srpskog naroda. Građani to već znaju.Zna se o čemu se radi. Nije moja malenkost pametna, kako on kaže, ali nisam završavao fakultet u kafiću Bona fides i taj da vodi Akademiju za demokratiju u regionu, mogu se smisliti kad kaže da Kosovo nije naše, o čemu se radi, a da današnja vlast sprovodi veliko srpsku politiku. Mi smo dva sveta. Kako vidite ja sam gasio Skupštinu, on je palio zajedno sa svojim saradnicima. On je mog i svog predsednika oterao na pravdi Boga u Hag, a ja sam išao da ga branim. Ako imam vrline imalo ili ako imam nešto dobro u svoj životu, pošto kaže da biografija nije čista, hvala Bogu svi je dobro znaju, nije moja vrlina 200 naučnih radova, sedam knjiga, vrlina mi je što sam išao da branim na pravdi Boga svoj narod u Hagu i svoga predsednika, ne stidim se za to, u Hagu, a on je bio na drugoj strani barikade i nikada se nećemo složiti u tome. Idemo dalje. Što se tiče budžeta, gospodine ministre, kako su moji prethodnici već dosta toga rekli, dozvolite da se samo kratko osvrnem na budžet Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja. S tim da kažem da su pre ovog budžeta ove mere još jedanput bile sveobuhvatne, na vreme i efikasne, što je delovalo i na budžet Ministarstva prosvete i nauke i tehnološkog razvoja. On će biti povećan, povećan u odnosu na 2020. godinu za 3,99%. Međutim, budžet Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja u ukupnom budžetu Republike Srbije je 14,5% i vidite da nije to mala cifra što je za 0,61% veći u odnosu na 2020. godinu. Ovo je vrlo važno za građane Republike Srbije, za naše studente, za naše đake, što ću sad da kažem, zbog toga što je Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja planiralo u 2021. godini da finansira četiri nova projekta, vrlo važno, za naše kompanije i za razvoj ukupne nauke i tehnologije. Ta četiri projekta jesu: podrška radu Naučno-tehnološkom parku u Nišu, drugi projekat - podrška razvoju Naučno-tehnološkog parka u Čačku, treći projekat, jako važan za budućnost i modernizaciju Srbije, podrška radu Instituta za veštačke inteligencije i četvrti rekonstrukcija Vazduhoplovne vojne akademije. Hvala vam, gospodine ministre. Hvala vladi Republike Srbije. Hvala ministru odbrane, gospodinu Stefanoviću i vrhovnom komandantu Aleksandru Vučiću, što vrše rekonstrukciju Vazduhoplovne vojne akademije, a prethodnici su je bili uništili. Ova četiri projekta su u funkciji prihvaćanja razvoja inovativnih tehnološko-razvojnih kompanija i stvaranje uslova za brži ekonomski razvoj naše zemlje u sledećoj godini, a koji se zasniva na znanju. E to je važno, na znanju, podvlačim ovo, jer kako reče jedan engleski filozof - zrno znanja jače probija nego što čelično, završen citat. Zato je znanje jako bitno. Pred nama je proces donošenja i Strategije razvoja vaspitanja i obrazovanja, gle čuda, prvi put u zadnjih 30 godina, za 10 godina, od 2020. do 2030. i ona je sad već u raspravi. Ono na čemu ja insistiram već 15 godina jeste da redefinišemo opšti cilj vaspitanja. O tome ću nekoliko rečenica da kažem na kraju. Globalni proces koji se provode, posebno pandemija, nametnuli su nam nove oblike izvođenja nastave i nove oblike učenja. Građani Republike Srbije i prosvetni radnici su tražili da o tome nekoliko rečenica danas kažem. Standardna nastava do sada je bila jedini način da dođete do znanja i do veština. Međutim, sve više se upotrebljava onlajn oblik izvođenja nastave i učenja, zato danas imamo sve više takvih programa školovanja, pogotovo u IT zanimanjima. Ovaj način izvođenja nastave je prilično prihvaćen kod nas u Srbiji i kako vidite, Vlada će finansirati upravo ovakve projekte u sledećoj godini. Međutim, da bi se školovali, potreban je novac, to roditelji znaju. Zato su ovi savremeni oblici učenja u vidu interneta jako bitni jer ušteđuju i novac i vreme i to je jako važno za naše roditelje, ali i dostupnost obrazovanja svima, bez obzira na to gde se nalazite i koliko godina imate. E, to su jako važne stvari. Hvala Vladi Republike Srbije, pogotovo gospodinu Šarčeviću, što da ne kažem, koji je inicijator ovoga i koji je dao tri godine-četiri, zaista, sve od sebe i trasirao ove puteve. Isto tako, ovaj sistem će omogućiti svim prosvetnim radnicima za brže usavršavanje, bez obzira gde oni stanuju. E to je jako važno. Sad, ono na čemu mi insistiramo zadnjih 10 godina, gde smo delimično uspeli, a to je što je bivša vlast dolaskom 2000. godine proterala vaspitanje iz škola, iz vaspitno-obrazovnih ustanova, iz porodice, iz sredstava masovnih komunikacija, a to znači film, TV, radio, štampa itd. razni sadržaji i drugi faktori vaspitanja i obrazovanja. Čak naši nastavnici nisu smeli upotrebiti reč vaspitanje. A naš zakon, to bivši ministar zna, koji ovde sedi, on se zalagao zaista u tome i postigli smo da nosi naziv Zakon o obrazovanju i vaspitanju i to je veliki napredak jer je i to izbačeno. Iako bi pravilnije, mi pedagozi to znamo Zakon o vaspitanju i obrazovanju, jer učenik se najpre vaspitava a onda obrazuje, iako je to jedinstveni proces, ali najpre o vaspitanju. Zato predlažem kod izmene zakona da se zove „Zakon o vaspitanju i obrazovanju“ da bi naglasili vaspitnu funkciju škole u budućnosti. Poštovani potpredsedniče Narodne skupštine, gospodine Orliću, šta smo imali za posledicu, ova nakaradna Đilasova vlast šta nam je 2000. godine donela? Laži umesto istine i oterali su jer su vaspitanje izbacili iz škole i zato danas žanjemo ono što smo posejali 20 godina zadnjih , a to znači laži umesto istine, mržnju umesto ljubavi. To je to. Autošovinizam umesto patriotizma, probajte samo reč reći „patriotizam“. Dakle, to je posledica. Zatim, nasilje nad ženama umesto pravilan „odnos i human odnos između osoba različitog pola“. Sve su to ukinuli. Govorim o fašizmu umesto antifašizmu. Hvala predsedniku Republike, šta god tvoji rekli politički protivnici, što je za vreme njega prvi put kada obeležavamo antifašističke datume i renoviramo antifašističke spomenike u našoj zemlji. Govorimo o nepravdi umesto pravdi. Govorimo o zlu umesto dobru, kritizerstvu a ne kritici. Ovo što laži svakodnevne čujemo na račun narodnih poslanika, predsednika Republike, to nije kritika. Kritika se zasniva na istinitosti iznetih činjenica, istinitosti a ne lažima. I tako dalje, da ne nabrajam, imam masu toga pošto se malo i sa tim bavim, a da ne zaboravim, hvala prosvetnim radnicima od predškolskih ustanova do visokog obrazovanja za ogroman natčovečanski napor za vaspitanje i obrazovanje naše dece u ovim uslovima, kao što i hvala ovim na prvim linijama, našim zdravstvenim radnicima. Gospodine ministre Mali, ja moram da kažem ono što sam ranije rekao, ima tri dana, šta god oni da kažu vi ste za mene najbolji ministar finansija u zadnjih 20 godina, nemam vremena da obrazlažem. Za ono što je gospodin malo pre rekao, ja imam malo više godina i znam kakvi su budžeti ranije bili, ali je sigurno da je ovaj budžet razvojni, o čemu su kolege moje govorili, da doprinosi razvoju zdravstva i zdravstvenog sistema, pogotovo spašavanju životu naših građana. To su ogromne stvari koje su postignute i koje ste stavili u budžet sledeće godine. Rast penzija i plata. Iako oni kažu da to nije istina, oni sve negiraju. Oni su bili, Balša Božović bio je protiv „Beograda na vodi“, vidite šta on ima sad sa svojim saradnicima u „Beogradu na vodi“. Dakle, rast penzija i plata, održivi deficit kao što ste rekli, njih 60% neće, čak ćemo ga smanjiti itd. Pošto ne vidim ovde gospođu ministarku iz zaštite okoline, a danas ste o tome govorili, to su ogromne stvari koje radite, posebno nju pozdravljam, gospođu Vujović i dajem joj punu podršku za sve one gadosti koje su joj politički protivnici izrekli zadnjih godina. Ima strašnu podršku poslanika SNS i građana Republike Srbije, ja sam uveren da će ona to izdržati znajući kakav je čovek i kakav je radnik. Na kraju, gospodine ministre Mali, mi ćemo zasigurno, bez obzira na ovu pandemiju, ja sam uveren čak i bolje zadržati i jačati ubrzanu modernizaciju Srbije koju realizuje Vlada Republike Srbije, na čelu sa gospođom Brnabić, najveći broj poslanika u ovom visokom domu građani Republike Srbije, a znate li ko je motor realizacije modernizacije Srbije? Poštovani građani znaju, ali politički protivnici ne znaju, ni Đilas, pa gospodin Aleksandar Vučić je motor ubrzane modernizacije Republike Srbije. U tom smislu, on je veliki naš vladalac, reformator, graditelj i branitelj svih građana Republike Srbije, bez obzira na veru i naciju, sve zbog budućnosti naše dece. Hvala.
Hvala vama, profesore Atlagiću. Sledeći prijavljeni, narodni poslanik Samir Tandir.
Poštovani predsedavajući, koleginice i kolege narodni poslanici, poštovani ministri. Želim prvo da se osvrnem na izlaganje pojedinih kolega koji su posle 30 godina bavljenja politikom shvatili da Novi Pazar treba da ima klinički centar. Zahvaljujući angažovanju lidera naše stranke akademika Muamera Zukorlića u razgovoru sa najvećim predstavnicima ove države, predsednikom države, premijerom i resornim ministrima u protekle četiri godine poboljšalo se stanje zdravstvenih ustanova kako u Novom Pazaru tako i u celom Sandžaku. Naravno da mi svi očekujemo da Novi Pazar dobije klinički centar. Mi smo prva stranka koja je u svoja programska načela i dokumenta stranke ukazala na tu problematiku. Kada govorimo o budžetu za 2021. godinu, svakako to je najvažniji zakon i najvažniji dokument koji ova Skupština treba da usvoji i koji podjednako utiče na svaki segment života svakog građanina, od makroekonomske stabilnosti do obezbeđivanja sredstava za lokalni put npr. Karajukića bunari, ugao na Pešteri. Ono što je pitanje za gospodina ministra jeste da je naša projekcija privrednog rasta 6%, a da je Svetska banka izašla sa projekcijom 3 do 3,5%. Sada koliko smo mi realni i koliko su oni nerealni zanima me odgovor na to pitanje? Želim da odam priznanje ministarstvu na način na koji su se borili sa pandemijom, na činjenicu da smo sačuvali radna mesta, da smo dosta investirali u zdravstvo i da smo u potpunosti odgovorili izazovima sa kojima se čitavo čovečanstvo, pa samim tim i naše društvo suočava. Ono što posebno želim da istaknem jeste da ovim budžetom je predviđen rast primanja i to za penzije 5,9%, plate u zdravstvu 5%, plate u javnom sektoru 5% i ono što je po meni posebno važno jeste ta minimalna zarada koja će iznositi 32.126 dinara, odnosno da imamo rast od 6,6%. Ono što je važno sa pozicije građanki i građana koji u Sandžaku žive jeste da ovaj budžet predviđa 10,5 milijardi dinara za nastavak izgradnje autoputa Miloš Veliki, odnosno deonicu Preljina-Požega, gde autoput dolazi na oko sat vremena od sandžačkih opština. Nadam se da kada budemo govorili o budžetu za 2022. godinu da ćemo imati i deo sredstava za nastavak od Požege ka Boljaru, odnosno taj sandžački kraj, jer nema ravnomernog regionalnog razvoja dok ne budemo imali dobre saobraćajnice i dobre puteve. Ono što takođe želim da istaknem i zašto ćemo glasati za ovaj budžet jeste finansiranje gasovoda ka Novom Pazaru, jer neće doći veliki investitori ni u Novi Pazar ni u Sandžak dok ne budemo imali osim saobraćajnica i gasovod. Ono što želim takođe da istaknem jeste nastavak finansiranja magistralnog puta Novi Pazar-Tutin koji je zaista bio u katastrofalnom stanju i to će pomoći da građanke i građani koji u tim opštinama žive lakše komuniciraju i da vodimo jednu odgovornu politiku gde ćemo se potrudi da se mladi ne iseljavaju, već da ostanu da žive u tim opštinama. Posebno želim da istaknem da ovaj budžet predviđa 443 miliona dinara za opštinu Prijepolje i samim tim finansiranje uklanjanja ne sanitarne deponije Stanjevine. Ovaj budžet takođe predviđa i 415 miliona dinara za opštinu Sjenica, 294 miliona za opštinu Priboj i 100 miliona za opštinu Nova Varoš. Iako možda nekome ova sredstva izgledaju kao velika, želim da ministru i Vladi ukažem da se radi o nerazvijenim opštinama, da su to opštine koje su godinama bile zapostavljene i da svakako svaki milion u tim opštinama će dobro doći. Znam takođe, da su iz budžetske rezerve izdvojena sredstva za sve ove opštine, ali apelujem da i u narednim budžetima i u rebalansu ove opštine budu kao devastirane posebno tretirane. Iz svega navedenog želim da kažem da ćemo glasati za ovaj budžet. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Siniša Mali.
Hvala puno. Uvaženi poslanici, samo pojašnjenja radi, kada je u pitanju Novi Pazar, samo bih napomenuo ono što ste rekli i pitali u vezi kliničkog centra, želim da napomenem da u prethodnom periodu bolnica u Novom Pazaru je dobila novi dijagnostički blok i nove rentgen aparate i novu angio salu i nova vozala. Po onome što sam dobio od mog kolege iz Ministarstva zdravlja, to je sada jedna od najsavremenijih bolnica koje imamo. Osim toga, osnovan je i zavod za javno zdravlje u Novom Pazaru. Ako se ne varam, do pre nekog perioda, ta oblast je bila pokrivana iz Kraljeva, a sada je to posebna institucija u Novom Pazaru. Tako da, mislim da to dovoljno govori koliko smo spremni i željni da svima pomognemo i da u Novom Pazaru izgradimo odgovarajuće zdravstvene kapacitete. Po pitanju Svetske banke i onoga što ste naveli, gledajte, svako ima svoje projekcije i ne želim ništa loše da govorim o Svetskoj banci, sa njima imamo izuzetno dobru saradnju, podržavaju veliki broj projekata kod nas, ali ako se ne varam, razgovor koji sam imao sa njima pre desetak dana, oni kažu da će biti negativna stopa rasta u Republici Srbiji minus 3,5% ove godine. Ja im kažem – gospodo, mi sad znamo, evo ga decembar mesec skoro, da će tu biti između nule i minus jedan, da će biti najbolji rezultat u Evropi u ovoj godini. Oni kažu – pa da, ali znate i naša birokratija, mi smo to procenjivali pre par meseci, a sada nemamo vremena to da menjamo itd. Tako da, svako ima neke svoje principe, neke svoje metodologije. Ono što je meni važno, je da po metodologijama koje su prihvaćene u Evropi, dakle, eurostat metodologije, njihov zavod za statistiku govori u prilog tome da su naše stope rasta najbolje u Evropi ove godine. Dakle, imaćemo najmanji pad, ali takođe, i sada ću vam doneti i pokazati projekcije MMF-a i Evropske komisije za naredne dve godine koje takođe projektuju najviše stope rasta u Evropi upravo za našu zemlju. Dakle, kada pogledate i kumulativni rast, kada pogledate i prosečni rast za 2021. godinu, 2022. godinu, dakle, i po MMF-u i po metodologiji Evropske komisije, mi smo apsolutno lideri. Čim dobijem te podatke, grafikone podeliću to sa vama. Slikovni su, tako da su dobri. U svakom slučaju, ono što mi ciljamo za narednu godinu je 6% stopa rasta našeg BDP. Da li je to realno, apsolutno smatramo da jeste. Ukoliko ispunimo cilj koji smo sebi zacrtali, a to je ispunjenje svih ovih kapitalnih investicija koje smo stavili u naš budžet. Kraj prošle godine dočekali smo sa stopom rasta od 6,2% u poslednjem kvartalu, u prvom kvartalu ove godine i pored pola druge polovine meseca marta kada smo bili zatvoreni imali smo stopu rasta od 5,2%, dakle, naša ekonomija, naša privreda je ušla u zone visokog rasta pre same pandemije Korona virusa. Nema razloga da se na te visoke stope rasta ponovo ne vratimo. Hvala puno.
Zahvaljujem ministru. Reč ima ministarka Maja Gojković. Izvolite.
Zahvaljujem. Evo uporno sedim ovde i očekujem da će biti pitanja o budžetu za izdvajanje za kulturu Republike Srbije, naravno i za informisanje, kao nečim čime takođe Vlada Republike Srbije može zaista da se pohvali. Do sada su se uvek vodile polemike u javnosti na temu toga koliko se u brojkama izdvaja za kulturu naše države, više nego na projekte i za šta se izdvaja taj novac. Ove godine nekako čak primećujem da uopšte nema polemike u javnosti, niti na brojke, a kamoli o tome za šta opredeljuje sredstva Vlade Republike Srbije, što u stvari oslikava kulturnu politiku jedne države u sledećoj godini. Uvek se govori o tome da li je budžet smanjen ili uvećan. Što je najinteresantnije, iz toga se zaključivalo da li ministar kulture ima bolji ili lošiji položaj u odnosu na ostale ministre u Vladi i naravno, ono što je lajt motiv prosto postao u našoj državi, a to je stalna polemika da li se mi približavamo onom pragu od 1% državnog budžeta ili ne? Time se, u stvari, meri politička težina jednog ministra u svakoj vladi u svetu. Znači, tu nismo ništa posebni, ali posebno u Vladi Republike Srbije. Nikom nije palo na pamet da uz budžet Republike Srbije doda još i izdvajanje iz budžeta AP Vojvodine, pa doda još sredstva koja se izdvajaju iz lokalnih budžeta, da se, u stvari, sve to sabere i vidi da sredstva koja se izdvajaju, ukupna sredstva za kulturu u našoj državi uopšte nisu mala. Mogu da, zaista sa zadovoljstvom, kažem da predviđeni budžet Ministarstva kulture i informisanja za 2021. godini iznosi 12 milijardi 708 miliona 694 hiljade dinare i u odnosu na rebalans budžeta za 2020. godinu, za ovu tekuću godinu to je čak iznos veći za milijardu 224 miliona 861 hiljadu, što iznosi uvećanje za 10,67%. To je odgovor za sve one koji stalno imaju dilemu i pitaju za brojke, a ne za suštinu u šta se u stvari ulaže taj novac, koji uopšte u doba pandemije nije mali. Imala sam taj strah, hvala Bogu to je prošlu u saradnji sa ministrom finansija, predsednicom Vlade i predsednikom države, da ćemo dobiti manji budžet zbog problema u kojima se nalazi svaka država u periodu pandemije. Ne da nije mali, nego smo ga zaista znatno uvećali. Hvala ministru finansija što ima, očigledno, sluha, razumevanja, ali i sklonosti ka kulturi. Strukturu budžeta čine, ja to moram da kažem i ovako matematički, da oblast kulture je dobila za 2021. godinu 10 milijardi 445 miliona 182 hiljade dinara i oblast informisanja za skoro milijardu i po dinara, a ostali su ostali izvori, da vas ekonomski ne gnjavim sa objašnjenjima toga. Zaista, procentualno učešće budžeta Ministarstva kulture i informisanja u ukupnom budžetu Republike Srbije za 2021. godinu iznosi 1,10%, odnosno za kulturu, ono što nas najviše možda i interesuje, to je 0,97%, što je uvećanje u odnosu na rebalans od 0,79%. To je metodologija našeg ministarstva, ali to je i metodologija i Međunarodnog monetarnog fonda, kao i metodologija Vestminsterske fondacije, odnosno Kancelarije koja je ovde kod nas i koja je izvršila zaista dobru analizu budžeta za 2021. godinu, koja je poklapa sa nama. Ovo kažem zbog nevernih Toma koje uvek imaju neke druge, drugačije metodologije koje se ne poklapaju sa ovim našim. Kažem, procenti koje smo dobili, dobili smo ovom metodologijom. Kažem, treba pogledati koliki je budžet Vojvodine, koliki je budžet lokalnih samouprava i na šta se troši i možemo da kažemo da bez obzira što koda nas postoje problemi zbog pandemije, što se najviše ulaže u zdravstvo i mora da se ulaže u zdravstvo, kultura nije ostala po strani. Jer, kako je i Vinston Čerčil govorio kada su mu u vreme ratnih zbivanja smanjili budžet za kulturu i postavio retoričko pitanje, da parafraziram – zašto smo onda uopšte vodili ove ratove, tako sam i ja veoma zahvalna što su moji argumenti da je za kulturu potrebno i u teškim vremenima izdvajati našli potvrdu i kod predsednice Vlade i kod ministra finansija. Naravno da je uvek važno u šta se to pojedinačno ulaže. Ja ću samo izdvojiti par stavki, da ne bih oduzimala vaše značajno vreme. Najznačajnije povećanje u budžetu, ono što će vas kao predstavnike različitih lokalnih zajednica i samouprava interesovati i svakako da prenesete gradonačelnicima i predsednicima opština, projekat „Gradovi u fokusu“. Znači, imamo znatno uvećanje. Za to je opredeljeno za 2021. godinu 349, 5 miliona dinara, što je za 250,5 miliona dinara više u odnosu na rebalans budžeta i 200 miliona dinara više u odnosu na budžet za 2019. godinu. Zašto je ovo bitno? Značajno povećanje sredstava u velikoj meri će doprineti decentralizaciji kulture, jer nije kultura nešto što se samo odvija i treba da postoji u Beogradu i u Novom Sadu. Kultura je nešto što treba da prožima život svih lokalnih samouprava i čitave naše države. Eto velika šansa da učestvujući na konkursima u okviru ovog projekta „Gradovi u fokusu“ lokalne samouprave unapred smo infrastrukturu u oblasti kulture, reč je o izgradnji novih i rekonstrukciji postojećih objekata, šansa da se dobiju centri za kulturu, muzeji, galerije, bioskopi, pozorišta, muzičke škole, muzičke scene. Tako da, mislim da ćemo dobiti ovim ravnomerniju dostupnost kulturnih sadržaja širom Srbije. Naravno, obnova, podgrađe i Petrovaradinske tvrđave je 300 miliona dinara, a to je novi projekat u budžetu Ministarstva kulture i informisanja. Ne treba da govorim koliko je Petrovaradinska tvrđava s podgrađem, jedan od veoma značajnih, možda i najznačajnijih spomenika kulture u Srbiji sa zaista velikim kulturno-istorijskim značajem i velikim turističkim potencijalom, a uklapa se u veliki nacionalni projekat, a to je „Novi Sad- Evropska prestonica kulture“ koji je pomeren za 2022. godinu. Uveli smo jedan novi program u saradnji sa predsednicom Vlade Republike Srbije, delimo jednaku ideju da je potrebno da pokrenemo projekat prestonice kulture Srbije, po ugledu na ovaj evropski projekat. Za to smo izdvojili, za 2021. godinu, osnovnih 12 miliona dinara je taj projekat koji moramo da pripremimo da bi zaživeo u 2022. godini i da bi jedan grad izabrali da bude prestonica kulture Srbije sa različitim vrstama programa iz oblasti tradicionalne, ali i iz oblasti savremenog stvaralaštva koji moramo da podstaknemo. Kažemo, ojačaćemo time opet kulturne kapacitete lokalnih zajednica. Rekla sam, Novi Sad, prestonica kulture za iduću godinu, 302,9 miliona dinara. To je uvećali smo ova sredstva za čitavih 150,7 miliona dinara, odnosno uvećanje u odnosu na rebalans budžeta za čitavih 99%. To nam je jedan od najvažnijih događaja kulturnih za 2022. godinu, događaj od zaista evropskog nivoa i značaja. Bolje ćemo pozicionirati Novi Sad, ali bolje ćemo pozicionirati našu čitavu državu na kulturnoj mapi Evrope. Šta bih još mogla da izdvojim? Naravno, izdvajanje za Narodno pozorište u Subotici. Očekujemo da krajem 2021. godine kapitalni projekat bude konačno završen, a očekujemo i ove nedelje da Vlada Republike Srbije donese odluku da se iz rebalansa budžeta izdvoji 350 miliona dinara za, jel tako ministre, evo, imam potvrdu ministra finansija, za završetak radova. I nešto, 50 miliona dinara za određene postupke koji nisu završeni u ovoj godini, 50 miliona za iduću godinu. Naravno, i Jagodina može takođe da bude zadovoljna, za rekonstrukciju, dogradnju muzeja, naivne i marginalne umetnosti za 2021. godinu izdvajamo sredstva od 156,9 miliona dinara, kao i za istraživanje zaštite i prezentacija arheološkog nalazišta Belo brdo u Vinči. To je novo arheološko nalazište, 35 miliona dinara izdvajanje za zaštitu očuvanja kulturnog nasleđa. Naravno, imam značajnu podršku rada ustanova kulture u oblasti savremenog stvaralaštva, 33,1% više nego u rebalansu budžeta za 2020. godinu. Takođe, nešto što je novo za nas, a to je da je odlukom Vlade Republike Srbije određeno sada da podsticaji investitoru za proizvodnju audiovizuelnog dela, odnosi se na filmove, damo podsticaje. Ovog puta će ti podsticaji iznositi čitavih 700 miliona dinara, i to će sada, umesto Ministarstva privrede, prvi put raditi Ministarstvo kulture i informisanja. Ta su sredstva predviđena za realizaciju uredbe o podsticajima i domaćih i stranih investitora u proizvodnji audio vizelnih, kako se to stručno kaže, a građanima Srbije lakše da kažem za snimanje filmova i serija u našoj državi. Mogu da zaključim da je planirani budžet Ministarstva kulture i informisanja u 2021. godini, razvojni je, jer zaista smo se izborili za mnogo veći budžet, i veća sredstva za važne stavke. Zaista, vidan je taj finansijski napredak koji smo napravili u odnosu na godine iza nas. Imamo i imaćemo stabilno finansiranje ustanova kulture, što je takođe veoma važno, a povećali smo iznose za gotovo sve konkurse koje uskoro raspisujemo iz oblasti kulture i informisanja. Tu smo znatno povećali stavke, putem projektnog finansiranja, mislim da možemo da damo podršku mnogim ustanovama kulture i pojedincima koji se bave u našoj državi u oblastima kulture, odnosno kulturom. Poboljšane su mogućnosti za jačanje naše međunarodne saradnje. Tako da, zaista mogu da budem zadovoljna i kad odgovaram na ono pitanje koliko procenata, koliko para, jer je to nekima najvažnije, ali, mogu da odgovorim i na pitanje, eto za šta će građani Srbije davati novac u budžet Republike Srbije i za šta će se u oblasti kulture i informisanja tačno izdvojiti. Kažem, ovim možemo da pokrijemo i značajne prioritete naše države u oblasti kulture, a to je zaštita kulturne baštine, istorijskih spomenika. Ne možemo baš da se pohvalimo time da nam istorijski spomenici izgledaju dobro, ili da imaju adekvatno zaštitu, da imamo adekvatnu zaštitu uopšte kulturnog nasleđa. Ali, time pokrivamo i nacionalne interese. Svakako, jedan od nacionalnih interesa poboljšanje stanja u kulturi. Obeležavanje značajnih jubileja, kao što je jubilej jedinog nobelovca u oblasti književnosti. To je iduće godine 60 godina obeležavamo od dodele Nobelove nagrade Ivi Andriću, koji ima ovde ploču, sa leve moje strane, jer je i on bio jedan od poslanika u ovom istorijskom zdanju. Svakako nacionalne interese da razvijamo umetničko obrazovanje i da stvaramo neku novu publiku za koju, u stvari i radimo i stvaramo ovo sve što radimo danas u oblasti kulture, ali tu nam treba dobra saradnja i sa Ministarstvom obrazovanja, jer, ako ne uvedemo kao jedan, ili opcioni, ili obavezni predmet, kao što smo imali nekad, a to je istorija umetnosti, nešto da deca uče i proučavaju u oblasti kulture od najranijih dana, od osnovnog obrazovanja. Bojim se da novac i velika izdvajanja u kulturu neće imati onu traženu i poželjnu publiku u budućnosti. Hvala.
Sledeći prijavljeni je narodni poslanik dr Muamer Bačevac. Preostalo vreme poslaničke grupe je 12 minuta.
Jako me raduje ovo što čujem, uvažena ministarko, jer mi insistiramo na tome da je ulaganje u kulturu investicija, nije potrošen novac i da kako da je mnogo vrednije za mene svako ulaganje u kulturu, duhovnost, bez toga nema jednog naroda, bilo koji da je narod u pitanju i to što će više od milijardu i dvesta dinara biti više u vašem budžetu me zaista raduje. Pomenuli ste značajan projekat, eto nisam se spremio da pričam o tome, ali me raduje i to da ćete povesti računa u kulturnom smislu o lokalnim sredinama, a vi znate da Srbija nema svoj Dubrovnik. Dubrovnik Srbije je Novi Pazar. To je mesto, odnosno mjesto gde se susreću dve centralne kulture na Balkanu i religijski i na svaki drugi način i s toga bih vas zamolio da jednom mestu kao što je Novi Pazar pridate posebnu pažnju, jer on zaista zaslužuje da bude metropola u kulturnom smislu u Republici Srbiji, a bogami i u ovom delu Evrope, to je istovremeno najmlađi evropski grad, itd. U svakom slučaju, očekujem da ćete vi biti naš gost i da ćemo nastaviti saradnju koju smo imali, videćete koliko mi u Novom Pazaru ulažemo u kulturu, imamo mi i svoje pozorište, koje zaista baštini jednu multikulturalnost, igraju se i bosanski i srpski velikani, reprezentujemo sve ono što je zajedno zbližavalo ova dva naroda kroz istoriju, a imamo mnogo toga čime se trebamo pohvaliti. Ne samo jedni drugima, nego mnogim narodima na Balkanu u Evropi i u tom smislu me zaista raduje ovo povećanje. Vi znate da smo naiconalnim većima morali da smanjimo nekih 20 posto, jer to trpe svi, pa će trpeti i manjine i nije to nikakav problem, jer svi smo mi ravnopravni građani ove države, ali vidim da ćete vi u budžetu imati više novca pa vas molim da i tu, iako zaista ministar finansija ima jedan pojačan senzibilitet za sve programe koji se tiču kulture i tradicije manjinskih naroda, tu bi mogli i vi da date doprinos i da finansijski u ovom teškom vremenu pomognete sve ono što se tiče kulture nacionalnih manjina i naroda koji su, reći ću, poseban kvalitet države Srbije. Što se tiče drugih tema, moram se vratiti na medicinu i zdravstvo, jer sam ipak i na početku i na kraju lekar. Čovečanstvo nije samo žrtva pandemije, već sam rekao, već je zaista, gospodo njegov i uzročnik, pre svega, ministre, jednom nemarnošću koju smo kao ljudi posvetili svojoj okolini, prirodi, sa jedne strane. Meni je drago što je ovaj budžet jako okrenut ekologiji i rešavanju ekoloških problema koje naša država ima. Vi ste već nekoliko puta ponovili šta će ova država uraditi i šta je predviđeno budžetom, za moj kraj ono što je ministarka obećala jeste rešavanje gasovoda i rešavanje deponija. Vidimo da je i Stanjevina izbudžetirana i da će biti kao što je rekla premijerka, biti ovaj problem rešen i to je zaista jedan veliki korak. Na žalost, nije samo nebriga prirode, već jedno neadekvatno usmerenje koje smo imali u zdravstvenoj zaštiti, ne kod nas, nego u svetu, i dovelo je do nekakvog neadekvatnog reagovanja i ono što imamo danas tu, to je pandemija koja uzima dana, jer većina zapadnih zemalja, Amerika, pre svega prednjači u tome da ima, reći ću, zdravstvo koje nije okrenuto svakom čoveku, nego je posebno okrenuto bogatijem stanovništvu. Na sreću građana Srbije i na sreću svih nas, mi imamo zaista dobro razvijeno javno zdravlje. To je jedan model kojim smo se mi mogli pohvaliti da smo 70-ih godina bili pioniri u celom svetu i da je Finska taj model preuzela od nas. Danas Finska zaista ima najbolji odgovor na kovid reakciju. U svakom slučaju, kažem da je čovečanstvo delimično i uzročnik onog stanja koje imamo danas. Drago mi je što ovaj budžet na jedan sveukupan i temeljit način pokušava da odgovori na zahteve današnjeg vremena. Raduje me što je budžet investicioni, infrastruktura će rasti, raduje me nastavak Koridora 11, raduje me izgradnja svakog metra puta u državi Srbiji. To je dobro i za građane Sandžaka, dobro je i za građane Vojvodine, dobro je za sve građane Republike Srbije. Ja ću lakše da dođem do mog kolege Voje u Vrnjačku banju, živim u centru Novog Pazara, očekujemo Moravski koridor, itd. Ono što je bitno je da je u zdravstveni sistem uloženo, ili se predviđa ulaganje 32,1 milijarde dinara, za rekonstrukciju zdravstvene infrastrukture 11,9 milijardi dinara i mene jako raduje da će biti obnovljeni klinički centri u Srbiji. Gro tih investicija će otići na rekonstrukciju ovih tercijalnih ustanova, Kliničkog centra u Beogradu, koji je rastao i izrastao u jednu reprezentativnu instituciju. Jasno je da bez jakih tercijalnih ustanova mi nemamo i ne možemo imati vrhunsku medicinu. Tu se rade najkompleksnije intervencije, ali istovremeno i naučno-nastavnička baza, odakle možemo unapređivati svoje medicinsko znanje i medicinske veštine. Sa druge strane, vi ste, gospodine ministre, spomenuli da će se jedna svota novca uložiti u zdravstvene institucije u unutrašnjosti Srbije. Ja sam tražio tamo u budžetu, to je verovatno tamo uvršteno pod stavkom 4007 i 4009 – razvoj zdravstva i dodatno finansiranje, gde se opredeljuje 154 miliona 930 hiljada plus 475 miliona 800 hiljada dinara. Već ste u svom govoru na početku današnje sednice naveli nekoliko gradova, zdravstvenih centara i bolnica u Srbiji. Međutim, među nabrojanima ja nisam čuo ni jedan grad u opštini Sandžak, odnosno u Sandžaku, ni Novi Pazar, ni Tutin, ni Sjenicu, ni Priboj, ni Prijepolje, ni Novu Varoš. Ako imate informacije da ima neki od ovih nabrojanih institucija koje će biti rekonstruisane, zamoliću vas da ih podelite sa nama. Mi smo u 2019. godini zaista u Novom Pazaru imali jedno enormno i ulaganje u zdravstveni sistem, u pravu ste. Dobili smo i angio stalu, ja rukovodim njome, dobili smo Zavod za javno zdravlje, dobili smo moderne skenere i sve ono što ste naveli, dosta toga, ali moram da vam naglasim da je grad uložio 60 miliona dinara u prethodnoj godini i da smo uradili, 36 miliona smo dali za projektnu dokumentaciju za renoviranje izgradnje novih odeljenja Opšte bolnice itd, praktično smo uradili projekat kojim bi naša Opšta bolnica prerasla u kliničko-bolnički odnosno klinički centar. U julu je predsednik Srbije, gospodin Aleksandar Vučić, gostujući u Dnevniku RTS-a najavio investiciju za Opštu bolnicu Novi Pazar u visini od 30 miliona evra i istakao da će ovim ulaganjima Novi Pazar imati de fakto klinički centar. Vreme u kojem živimo i ovo vreme korone nam je pokazalo koliko je bitno da taj kraj odnosno da Novi Pazar dobije klinički centar. On de fakto i jeste ne samo kulturološki, industrijski i ekonomski centar, jer vidite da mi praktično u Novom Pazaru saniramo skoro pola miliona pacijenata, i to ne samo iz Novog Pazara, nego i iz Tutina, Sjenice, Raške i, naglašavam, sa severa Kosova, od Leposavića, Zubinog Potoka, pa u sezoni tu nam je i Kopaonik i Golija, kao veliki turistički centri i uglavnom sve povrede koje se dese sanira Opšta bolnica u Novom Pazaru. Mi trenutno u Opštoj bolnici imamo 131 pacijenta kovid, od koga većina nije iz Novog Pazara. Veliki broj pacijenata je iz Raške, oni su dobrodošli, i upravo zbog toga moramo insistirati da ono što je obećao predsednik ove države što pre dobijemo. To zaslužuju svi građani i ja ću to ovde ponavljati milijardu puta ako treba, jer mislim da je to zaista imperativ i mislim da ćemo na taj način zaista napraviti veliku stvar, ne samo za građane Sandžaka već i za celu našu državu. U svakom slučaju, decenijama se nije ulagalo u zdravstvo. Prethodne dve vlade su mnogo učinile i pomaci se zaista vide. Eto, dobili smo i veliki broj medicinskih radnika, ja sam pohvalio ministra, 182 medicinska radnika je u prethodnih par meseci primljeno, što se nikad nije desilo. To su uglavnom mladi ljudi koji će nositi zdravstveni sistem tog dela naše zemlje. Ponoviću još jedan podatak koji ste vi, ministre, rekli, bez obzira koliko smo mi siromašna zemlja, mi smo u odnosu na sve zemlje EU imali najveći broj hospitalizacija. Vi ste rekli i ponoviću taj podatak – do 32% javljenih u jednom trenutku, što pokazuje snagu i vitalnost naših zdravastvenih radnika, njihovu gorljivost i želju za radom. I na kraju, još jednom i završiću s time, velika je stvar to što ste povećali medicinarima 5% njihova primanja, ne samo u finansijskom smislu, nego je to jedan motiv, jedna nagrada, to je jedno priznanje za samopregor i zaista veliku borbu koju ovi naši medicinari čine i rade. U svakom slučaju, nadam se da ćemo imati kvalitetnu saradnju u ovom mandatu i da ćemo sve probleme naših građana rešiti korak po korak, na putu ka jednom evropskom razvijenom društvu.
Zahvaljujem. Ministarka Maja Gojković ima reč. Izvolite.
Zahvaljujem. Zahvaljujem se prvo što ste izdvojili vreme u vašoj diskusiji da prokomentarišete moje izlaganje u oblasti izdvajanja sredstava za kulturi i informisanje za 2021. godinu. Interesantno je to u našoj javnosti kada je nešto loše to izaziva veliku pažnju, a kada je nešto dobro ili se kreće nekim sitnim ili krupnijim koracima ka poboljšanju u budžetu koji izdvajamo za kulturu, onda je nekako opšte ćutanje i niko nema snage da kaže, bez obzira kojoj političkoj opciji pripada ili kom načinu razmišljanja da je nešto dobro. Eto, to je kod nas teško i sa tom barijerom ćemo se izgleda dugo boriti, da jedni drugima priznamo da je nešto dobro urađeno. Hvala vam na pozivu da dođem u Novi Pazar. Jedan od mojih prioriteta u mandatu koji imam je svakako da obiđem što više gradova i opština u našoj državi, jer kažem, uz svo uvažavanje glavnog grada i prestonice, Novi Sad kojeg najviše volim, prosto, ne živi se samo u jednom ili u dva grada, živi se u svim gradovima Srbije., dužnost je ministra kulture da se upozna kako i sa kojim problemima se radnici u oblasti kulture susreću svakodnevnom životu, a žive u manjim opštinama i gradovima. Dobrodošli da učestvujete u program „Gradovi u fokusu“, jer evo, zaista imamo ovoga puta 200 miliona dinara više nego 2019. godine, tačno 349,5 miliona, a kao jedna multikulturalna sredina, multikonfesionalna, svakako ćete imati mogućnosti da možda budete i prvi kao predstonica kulture Republike Srbije, jer počinjemo sa tim programom ove godine, u pripremi je da to počnemo da ostvarujemo 2022. godine. Uostalom, Srbija je Evropa u malom i možda smo jedna od retkih zemalja danas u modernoj Evropi, u modernom svetu koja može da se pohvali svojom različitošću, kako verskom tako i pripadnošću različitim narodima i to treba da istaknemo kao jedan od naših značajnih mostova ka Evropi, pa i jednu veliku prednost. Srbija od 2012. godine do danas zaista ulaže u kulturu i to ulaže u velike projekte. Ne treba zanemariti, niti zaboraviti, treba stalno ponavljati da dok je Aleksandar Vučić bio predsednik Vlade Republike Srbije zaista su napravljeni veliki pomaci. On je taj koji je gurao i ja to pričam i sa onima koji su oponenti politike Vlade Republike Srbije, da moraju da skupe hrabrosti i da kažu da je Narodni muzej završen i otvoren u mandatu Vlade Aleksandra Vučića, da je takođe Muzej savremene umetnosti otvoren u mandatu Vlade Aleksandra Vučića, odnosno Ane Brnabić i da je takvu politiku prema kulturi Republike Srbije podržala ova vladajuća većina. Možete da se slažete ili da se ne slažete, jednostavno, ova dva muzeja ne možete da izbrišete gumicom, a bili su 10 ili 15 godina zatvoreni. Izgubili smo taj kontinuitet muzejske publike kod mlađih generacija. Znate šta znači u istoriji jednog naroda 15 godina i 15 godina izgubljenih za mogućnost da se upoznaju sa onim kulturnim blagom koji Narodni muzej poseduje ili da pogledaju onu lepotu koju imamo u fundusima čak Muzeja savremenog stvaralaštva? Vi bi se iznenadili koliko značajnih umetnika između narodnog opusa savremenog stvaralaštva HH veka poseduje Muzej savremene umetnosti i, znate šta, kultura je zaista jedno polje koje doprinosi i budžetu ove države. Ono što je urađeno Uredbom Vlade Republike Srbije, takođe Vlade kojom je predsedavao Aleksandar Vučić, to je Uredba kojom su prvi put u našoj istoriji uvedeni insentivci, odnosno podsticaji za snimanje filmova i serija, prvo, stranih producenata, a zatim i domaćih producentskih kuća i zato mi imamo ovakav bum u snimanju filmova i mnogobrojnih serija. Danas sam dobila podatak, odnosno dobila sam poruku iz Italije da je jedna od takvih firmi, a to je „Jervolino Entertainment", oni inače imaju i sedište u Novom Sadu, napravila film koji je u Italiji po gledanosti na "Apple TV" na italijanskom govornom području, pobedilo u gledanosti filmove iz Diznijeve produkcije. Mi to treba da ponavljamo, treba da se hvalimo time, a ne da ističemo samo ono što ne valja u našoj državi. Podsticaji koji se izdvajaju svake godine u budžetu za snimanje filmova su izuzetna stvar, jer time smo uposlili mnoge ljude u filmskoj industriji. Danas je teško, prosto, naći slobodnu ekipu za snimanje filmova i serija, pa se oni prilagođavaju jedni drugima, a mnoge filmske zvezde i režiseri dolaze u Srbiju. To je velika reklama za našu državu, jer svako od njih odlazi sa veoma pozitivnim utiscima o Srbiji, a pogotovo tu sliku nose u Holivud, koji nam već godinama nije bio naklonjen i gde su snimani filmovi koji šalju u svet negativnu stranu o našoj državi i nekim događajima u našoj skorijoj ili daljoj istoriji. Mi možemo da budemo samo ponosni na ono što radimo. Naravno, nećemo odustati i od toga, ali neki moj cilj i cilj Vlade Republike Srbije je da u svakom budžetskom turnusu dodamo još novca za kulturno stvaralaštvo. Hvala.
Zahvaljujem ministarki Gojković. Reč ima ministar Mali. Izvolite.
Hvala puno. Samo ukratko da odgovorim na pitanje koje je vezano za Opštu bolnicu u Novom Pazaru. Dakle, kada pogledate Budžet, na strani 70 imate razdeo koji se odnosi na Kancelariju za upravljanje javnim ulaganjima. Tu su upravo investicije koje Vlada Republike Srbije sprovodi u 2021. godini u zdravstvene ustanove. Kada je opšta bolnica u Novom Pazaru u pitanju, evo, po izveštaju koji imam iz kancelarije, dakle, tehnička dokumentacija je u pripremi za rekonstrukciju opšte bolnice u Novom Pazaru. Procenjena vrednost radova u ovom trenutku, dakle, teško je to proceniti pre samog projekta, je 2,1 milijardu dinara. Dakle, to je već u planu Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima. Pretpostavljam da, po njihovoj dinamici, nakon tehničke dokumentacije sledi tender itd. Hvala puno.
Zahvaljujem. Sledeći na listi je narodni poslanik mr Slavenko Unković. Izvolite.
Poštovani predsedniče, poštovani ministri sa saradnicima, uvažene kolege narodni poslanici, danas živimo u vremenu kada je reč odgovornost postala najskuplja srpska reč. Samo odgovornim ponašanjem nas pojedinca i celog društva možemo iz ove krize izaći sa što manje posledica po zdravlje građana, po zdravstveni sistem, a samim tim i da očuvamo ekonomsku stabilnost naše zemlje. Vlada Republike Srbije je ovim Predlogom budžeta za 2021. godinu pokazala veliku odgovornost i ozbiljnost tako što je najveći teret krize preuzela na sebe. Kada govorimo o budžetu za 2021. godinu, ja verujem da sve ove projekcije kada su u pitanju povećanje penzija za 5,9%, povećanje plata u zdravstvu za 5%, kao i povećanje minimalne cene rada od 6,6% biti ostvarene, iako je jako neizvestan period. Čini mi se da ovo nisu populističke cifre i siguran sam da su zasnovane na realnim projekcijama i možemo primetiti veliku opreznost kada je u pitanju ova projekcija, što naravno se podrazumeva, jer pred nama je i dalje neizvestan period i naredne godine. Ja sam uveren da će ovi rezultati biti bolji, a dobro je da budemo oprezni. Ako se pojavi višak sredstava, lako ćemo mi njih preraspodeliti. Budžet za 2021. godinu oslanja se na dva osnovna stuba, podizanje standarda građana, što ćemo postići raznim povećanjem plata i penzija i tako povećati kupovnu i potrošačku moć građana, s jedne strane. S druge strane, povećanje kapitalnih investicija, rekordnih 274 milijarde kapitalnih investicija za kapitalne projekte, kao i ukupna investicija od 330 milijardi dinara, to je u ovom kriznom periodu najbolja mera fiskalne politike za podsticaj privrednog oporavka države. Država u ovim velikim investicijama ohrabruje i motiviše i privatni sektor i privatne investitore da ulaze u velike investicije. Kao što svi znamo, danas u Evropi najrazvijenije zemlje koje imaju uređenu socijalnu politiku i nama je cilj da budemo deo te razvijene Evrope. Ohrabruje i obećanje budžeta za socijalnu politiku od 6,5 milijardi više nego u rebalansu pre mesec dana. Najveći deo ovog porasta odnosi se na različite programe socijalnog davanja. Međutim, to je i dalje jako nedovoljno, s obzirom na probleme koji se pojavljuju u socijalnoj politici. Mi u ovom trenutku imamo oko 500 hiljada građana koji ne mogu da zadovolje osnovne egzistencijalne potrebe i svaki četvrti građanin je u riziku od siromaštva i ovo je jedan od najvećih problema za naše društvo. Mi moramo što pre doći u situaciju da minimalna cena rada bude izjednačena sa minimalnom potrošačkom korpom, koja u ovom trenutku iz nosi oko 38.000 dinara. Podsetiću samo da je minimalna cena rada 2012. godina bila 15.000 dinara, a sada će biti 32.000 dinara. U Srbiji je trenutno preko 25.000 ljudi sa izbegličkim statusom. To su naše komšije i naši sugrađani. To su teške sudbine i nije to lako sve rešiti, ali 25 godina posle ratnih dejstava ti naši sugrađani zaslužuju da im bude rešen status i da bolje žive. Ovo je samo deo problema o socijalnoj politici i oni se mogu bolje rešavati kada završimo započeti procesi izrade registra socijalnih karata, koji će nam pomoći da lakše prepoznamo problem, da znamo kome i kako pomažemo na koji način. Najugroženiji ljudi biće vidljivi u sistemu i moći će blagovremeno i efikasno da rešavaju i ostvaruju svoja prava. Učešće poljoprivrede u realizaciji bruto društvenog proizvoda Srbije u poslednjim godinama bila je u intervalu od 7% do 11%. Procene su da će ova godina biti jako dobra za poljoprivredu i da je poljoprivreda značajno doprinela ekonomskoj stabilnosti ove godine. Ima neki procenat da bi za učešće poljoprivrede ove godine u bruto društvenom proizvodu dostiglo i do 15%, a očekivanja su da će sledeća godina biti jako uspešna, biti još bolja. Budžet Ministarstva poljoprivrede za 2021. godinu omogućava skoro 42 milijarde dinara za subvencije u poljoprivredi, što je rekordno velika suma. Subvencije na razne načine po hektaru, po ulaganju, kroz razne subvencije, kreditnu politiku itd. Veliki deo problema u politici zemlje možemo rešiti strateškim planiranjem, bar do pet godina. To bi jako značilo, pogotovo za poljoprivredne proizvođače koji hoće da znaju šta da seju i hoće zagarantovane otkupne cene svojih proizvoda. Mi prvi put imamo tri ministarstva - Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo za sela, kao i Ministarstvo za nerazvijene opštine kojima se nadležnosti nekako prepliću i trebamo da iskoristimo, da pokrenemo osnaženje sela što je jako veliki posao, kao i veću pažnju da posvetimo nerazvijenim opštinama kojih nažalost ima jako puno. Podsetiću da mi danas na bogatoj srpskoj zemlji u Vojvodini imamo 19 nerazvijenih opština i možda je sad pravo vreme da kroz budžete ova tri ministarstva i pomoć cele Vlade strateški počnemo rešavati ove probleme. Upravi za dijasporu i Srbe u regionu iz budžeta za sledeću godinu opredeljeno je preko 1,3 miliona evra, što je dovoljno da se afirmiše ideja koja je potekla od člana predsedništva Bosne i Hercegovine, Milorada Dodika, da svi građani Republike Srpske dobiju državljanstvo Republike Srbije, a mnogi funkcioneri naše zemlje su podržali taj predlog i ne postoji nikakva prepreka da se to zakonski ne uredi. Kada mogu Hrvatska i Mađarska, zašto ne bi mogla Srbija da ponudi državljanstvo svim svojim sunarodnicima u regionu i van regiona. Znam koliko bi to za Srbe iz Republike Srpske značilo. Znam koliko su zagledani u Srbiju i koliko im znači jaka i stabilna Srbija. Mi koji živimo u AP Vojvodini najbolje znamo koliko znači za građane odlična i koordinisana saradnja Vlade Srbije i pokrajinske Vlade. Budžet AP Vojvodine iznosi najmanje 7% u odnosu na republički budžet i očekujemo i naredne godine dosta zajedničkih kapitalnih investicija na teritoriji Vojvodine. Pozdravljam odluku Vlade da o novom zapošljavanju u javnom sektoru 1. januara više ne odlučuje vladina komisija, već same institucije prema svojim problemima i mogućnostima. Poslanička grupa JS će podržati budžet za sledeću godinu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik dr Emeše Uri. Izvolite.
Poštovani predsedniče, poštovano predsedništvo, poštovani gospodine ministre, poštovane kolege poslanici, poštovani građani Srbije, SVM će podržati Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu zato što je najbolja moguća raspodela postojećih sredstava, a s obzirom da dolazim iz sektora zdravstva, imala bih nekoliko stvari. Prvo, osnovna činjenica je da je zdravstveni sektor, odnosno delatnost zdravstva izuzetno skupa delatnost, naročito što svakim danom postaje sve složenija, sve više tehnološka, zahteva sve više znanja, spretnost onih koji se tom delatnošću bave. Iz toga proizlazi da su neophodna sve veća izdvajanja kako od samog društva u celini, tako i od pojedinaca i zbog toga posledično imamo osećaj da je zdravlje izuzetno skupo, a to sada vidimo u pravom životu, a naročito sad kad je epidemija u jeku, kada su naši resursi, naše snage zaposlenih u zdravstvu i zdravstvenih radnika i nezdravstvenih na ivici snage, isto tako strpljenje i snaga naših građana, naših pacijenata isto pri kraju. Ja sam i sama izgubila člana uže porodice u ovoj bolesti, nekoliko kolega koji su radili u blizini, tako da ne opravdavam nikako da se bagatelizuje ova bolest. Ono što mislim da je za pohvalu, da je i sam gospodin ministar primetio i potvrdio činjenicu, jeste da je pored privrede, pored vojske i zdravstvo vrlo bitno da bi se sačuvala sveukupna sposobnost društva za privređivanje. Da bismo mogli privređivati moramo biti zdravi. Da bismo mogli braniti svoju zemlju, moramo biti zdravi. Da bismo moli imati zdrave potomke, isto moramo biti zdravi. Zbog toga je zdravstvo izuzetno važno. Samo bih nekoliko statističkih podataka koje možete i sami proveriti na internetu. Verovatno svako od vas prati dnevne izveštaje svetskih i drugih zemalja o kretanju Kovida-19. Po broju testova urađenih u našoj državi mi smo negde 70. država. Ispred nas su zapadne zemlje, bogate zemlje, a iza nas su zemlje iz okruženja – Slovačka, Hrvatska, Poljska, Makedonija, Bosna i Japan. Što se tiče totalnog broja izvršenih testova, to je negde oko dva miliona. Kada se to podeli sa brojem stanovnika to znači da je negde 28% stanovništva uradilo test za otkrivanje Kovida-19. Nažalost, to nije sasvim ispravan broj jer se često dešava da se tu broje i kontrolni testovi. Ono što je izuzetno, a to je, sad moram to tako reći, broj umrlih u odnosu na milion stanovnika. Kada se gleda gde je naša država, mi smo 62. država, ali treba napomenuti da ispred nas, odnosno veći broj umrlih od Kovida-19 na milion stanovnika imaju praktično sve zapadne, bogate zemlje. To znači da mi imamo nešto i da to treba da iskoristimo i da treba da smo ponosni na naš zdravstveni sistem. Sledeća bitna karakteristika tog zdravstvenog sistema su, pored onoga što sam malopre rekla da je tehnološka, da je skupa, da je potrebna oprema, ljudi. Možda je ključ našeg nekog uspeha, uprkos ograničenim materijalnim mogućnostima, baš u tom faktoru ljudstva u zdravstvenim i nezdravstvenim radnicima. Baš ti nezdravstveni radnici omogućavaju zdravstvenim radnima da mogu pružiti adekvatnu pomoć, da spašavaju živote i da poboljšaju kvalitet života, uprkos bolesti. Zbog toga je vrlo bitno, meni je sad jako žao što niko iz Ministarstva zdravlja nije prisutan, ali pretpostavljam da ćete preneti, da se revidiraju kadrovski planovi zdravstvenih ustanova i to uz praćenje demografskih karakteristika svakog pojedinačnog regiona. Treba imati u vidu da postoje staračka i samačka domaćinstva koji zahtevaju drugačije uslove lečenja i drugačije materijalne zahteve imaju za to lečenje nego višečlane porodice, odnosno radno stanovništvo. Ne treba zaboraviti ono što smo u toku ove godine, nažalost, zaboravili, da postoje hronične nezarazne bolesti koje su oko nas i koje haraju i oduzimaju isto tako veliki broj života i dovode do gubitka radne sposobnosti. To je šećerna bolest, povišen pritisak, maligne bolesti, gojaznost, opstruktivne bolesti itd. Zbog toga kada se razmišlja o kadrovskom planu zdravstvenih ustanova možda bi trebalo razmišljati o tome da se ponovo uvede veći broj bolničkih, terenskih negovatelja, bolničara koji bi i te kako mogli da pomognu srednjem kadru u zdravstvenom sistemu, gde bi se veliki broj nekih radnih sati mogao na taj način rešiti. Isto tako bi trebalo razmišljati o tome da u hitnoj medicinskoj pomoći se angažuju ili da se uvodi termin i kadar „paramedikusa“. Možda treba razmišljati o tome da su baš vozači u hitnoj medicinskoj pomoći ti ljudi koji mogu biti „paramedikusi“. Oni učestvuju u pružanju zdravstvene zaštite, učestvuju u spašavanju ljudi, pacijenata, a nisu adekvatno bodovani ni materijalno, niti su priznati da to rade. Znači, tu se nalazi jedan veliki potencijal za poboljšanje zdravstvenog sistema. Ne smemo zaboraviti još jednu bitnu stvar, isto smo videli za vreme ove epidemije savremeno zdravstvo ide u korak zajedno sa tehnološkim razvojem. Mi praktično danas ne bismo imali nikakve podatke adekvatne ako ne bismo imali „e zdravstvo“. Znači, IT sektor, radnici u tehničkog i informatičkog obrazovanja su jako bitni u zdravstvu i to treba revidirati u kadrovskim planovima zdravstvenih ustanova. Pored samih zaposlenih i pored opreme, vrlo je bitna infrastruktura na koju Vlada Republike Srbije, srećom, zaista stavlja veliki akcenata što SVM svakako pozdravlja i sve pohvale za to, ali pored te savremene opreme treba misliti na to da ona mora da bude prisutna na svim nivoima, u svim ustanovama gde se pruža zdravstvena zaštita. Ako imamo opremu i imamo odgovarajuću infrastrukturu, na kome se sada stvarno radi, ne smemo zaboraviti da košta održavanje te opreme. Energenti, telekomunikacija, IT oprema i usluge, gorivo, održavanje opreme i vozila, održavanje objekata u poslednjih nekoliko godina su izuzetno poskupeli, a opredeljeni iznos koji zdravstvene ustanove dobijaju iz RFZO su praktično ostali isti ili čak manji nego što su bili 2019. godine. To pravi velike finansijske problem ustanovama i veliku mogućnost da praktično mogu otići u dugovanja. Ovom prilikom bih napomenula da u toku drugog projekta razvoja zdravstva Republike Srbije je predviđeno da bolnice pređu na „DRDž sistem“ finansiranja što znači dijagnostičke srodne grupe i to prvenstveno zbog toga što se na primeru zapadnih zemalja videlo da je to mnogo ekonomičnije, jer praktično pacijenti ne ležu u bolnicu da bi se dijagnoza uradila i radi se na osavremenjavanju i hirurških intervencija, što bržih, jednodnevne hirurške intervencije i praktično pacijenti ostaju vrlo kratko, što je moguće kraće, u bolnicama. To znači da praktično izdaci te bolnice su manji. Međutim, na terenu imamo problem u snabdevanju, u negovanju, u praćenju tih pacijenata koji su pušteni iz bolnice, praktično taj teret, materijalni teret prvenstveno prelazi na domove zdravlja. Znači, oni izlaze na teren da bi previjali pacijente, kao što je slučaj danas za vreme Kovida. Verovatno, svi ste čuli da pacijenti se ne primaju ili se puštaju vrlo rano kući iz bolnice i zbog toga izabrani lekari sa terenskim službama izlaze i nadgledaju njihov oporavak. Isto tako, to podrazumeva da sanitetski prevoz je povećan zbog kontrola i zbog tog ranog izlaska iz bolnice. Znači, ponovo naglašavam, na ovaj način se uštedelo na sekundaru i tercijeru, ali svakako na nivou primarne zdravstvene zaštite su povećani troškovi, zapravo su alocirani ti troškovi. Ono što bih još dodala da zbog tog povećanog broja izlazaka na teren u domove pacijenata, još je veće habanje već ionako dotrajalog voznog parka, što znači mnogo veće troškove održavanja vozila. Zbog toga smatram da je potrebno u budućnosti planirati veća sredstva u finansijskom planu RFZO za ostale materijalne troškove, za gorivo, za energente i za održavanje opreme i objekata. Za kraj bih želela da naglasim da poslanička grupa SVM će podržati Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu. Hvala.
Zahvaljujem. Pošto imamo na poslaničkim listama još dvoje prijavljenih poslanika, zamolio bih vas da budemo kratki, koncizni i jasni. Reč ima Milutin Mrkonjić.
Poštovane dame i gospodo, poštovani druže predsedniče, poštovani gospodine Mali sa saradnicima, poštovana Majo, izašla je Maja, ja stvarno retko diskutujem. Ovi koji me ranije znaju, zadnja moja diskusija je bila kada se davala podrška „Beogradu na vodi“, kao razvojnim projektima. Obzirom da je vreme kratko, a želim da moje mlađe kolege dobiju reč, ja ću biti vrlo kratak, mada me je Žarko najavio kao velikog diskutanta. Budžet je odličan, gospodine Mali. Slušao sam Đuru Perića, mog druga i Marka Atlagića, ja sam treći, imate podršku trojice važnih komunista, to je za vašu karijeru vrlo važno, zapamtite. Ovo nije šala. Ovde ima 80 poslanika, platite piće jer vam karijera ide u usponu, nemamo kritike. Budžet je dobar, izgradnja za saobraćajnu infrastrukturu fenomenalna, ja samo diskutujem o onome što znam, ne ulazim dalje, 127 milijardi iz sredstava namenjena ministarstvu. Ja tome dodajem 18 milijardi eksproprijacije, verovatno ste tu stavili, pretpostavljam da je tu i metro, mada imam pitanja za metro i to je negde oko 144 milijarde samo u saobraćajnu infrastrukturu Srbije. To nikada nije bilo. Ja budžete pratim od sedamdesete godine, nažalost voleo bih da sam mlađi ali nisam. To je vaš uspeh i ja vam na tome čestitam. Imam tri pitanja. Nije dobro da se u budžetu pojavljuje recimo samo rečenica - javnim preduzećima JP „Putevi Srbije“ i „Koridorima“ se uskraćuju sredstva, delimično, subvencije koje dajete, bez obzira, ja znam kako se finansiraju, ali znam i kolika je muka bila i sada pred rebalans, zato nisam ni diskutovao da ste veliki deo sredstava dali i pokrili neke gubitke. Još jednom kažem, održavanje je isto toliko važno kao i građenje. To govorim za ove mlađe kolege poslanike. To morate objašnjavati u mestima odakle dolazite. To je recidiv i komunizma i socijalizma. Nismo održavali ni puteve ni kuće, ništa i sada se dešava ovo što se dešava. Dakle, molim da u tom delu, ne znam kakva vam je ideja sa „Putevima“, to odavde nisam shvatio kod budžeta, javnim „Putevima Srbije“, ako treba neka reforma i to, nije strašno, ali „Koridori Srbije“ treba da projektuju, da grade auto-puteve, a „Putevi Srbije“ da održavaju puteve. Vrlo je važno održavanje. Još jednom ističem, ovo govorim zbog mlađih poslanika, dve su stvari kod ovako velikih projekata, vi ih zovete kapitalne investicije, to je termin iz komunizma, ali hajde i njega da prihvatimo, vrlo je važno da iza toga stoji država i pare. U godinama iza nas, ja sam prošao 50 godina, retko se dešavalo da je politička volja, govorim Vučić, neću mnogo da ga hvalim, jer ga Palma mnogo hvali, pa neću da budem poltron, i pare definišu razvoj, a vi koji to treba da prenesete građanima morate da imate strpljenja i da se ne ljutite mnogo. Ja znam šta vas ljuti, kritizerstvo, i mene to nervira. Kritika vas ne nervira. Imajte strpljenja, jer tu se uvek javljaju dve vrste otpora kad govorite o razvoju. Ovo je razvojni budžet, od građana koji stvari ne razumeju, što je potpuno razumljivo i tu imajte strpljenja i od rupa koje imaju neki drugi interes u svim vremenima, u svim vremenima, nije to samo sada ovo vreme, nego i u vreme komunizma i u vreme Slobodana i Tita itd, e, tu su otpori teži. Znači, strpljenje, ljudi govore o razvoju, a mi smo sada svi ljudi koji se bave razvojem, jer je ovo razvojni budžet, dobar budžet i to je naš zadatak. Još jedna stvar, video sam, možda nije u redu da sada o tome govorim, ali moram to da kažem, jer više se neću ni javljati na tu temu. Vi ste rekli da za metro u uvodnom izlaganju imate sredstva, pretpostavljam da je to u ovoj grupi para koje su u Ministarstvu finansija, 17 milijardi za eksproprijaciju. Dobro bi bilo da se pojavi stavka negde – projektovanje, jer je mnogo važno da mi sada već projektujemo za narednih pet godina. Dakle, da u ovoj godini Ministarstvo dobije ono što je, ili ne znam, jedna zajednička stavka kod vas u Ministarstvu finansija da se projekti obezbede na vreme. Najveći problem smo imali i do sada, i ja kao ministar sa nepripremljenom dokumentacijom, malopre sam rekao, priprema, u građenje unosi pola vremena, pola vremena i pola para nosi građenje, priprema pola, a u pripremi su projekti i eksproprijacija. Zadnje pitanje, video sam ovde jednu stavku koja se odnosi na čišćenje Dunava. I u mom mandatu je to bila stavka, i ja lično kao ministar sam uspeo to da izbacim, jer su Nemci nudili kredit da očistimo Dunav za brodove koje su oni potapali u Drugom svetskom ratu, jer sam smatrao da nije časno da mi plaćamo nešto što su oni radili u Drugom svetskom ratu. Sada ponovo čujem da ima ideja da se uzme kredit od Nemačke za čišćenje istih tih brodova. Pitam, malo pitanje nije zgodno možda, ali shvatite ga kao moje izletanje, a to će Ivica Dačić da vam objasni – šta je sa ratnom štetom? Da li vi kao ministar razmišljate o ratnoj šteti? Ona je definisana 2000. godine na 110 milijardi dolara. Naravno, ja razumem političke situacije i vremena u kojima se nalazimo, ali pitam da li neko o tome razmišlja? Možda bi i tu trebalo veštom politikom, a imate danas vešte političare na čelu države, da se neke stvari i dovedu u red. Hvala.
Zahvaljujem, kolegi Mrkonjiću. Moram da vas, isključim. Izvinjavam se, druže Mrkonjiću. Niste mnogo iskakali, sve je u redu. Odgovoriće ministar na kraju, pošto imamo još na listama jednu poslanicu. Reč ima narodni poslanik Misala Pramenković. Izvolite. Samo se prijavite, molim vas.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, pred nama je Zakon o budžetu kao najvažniji zakon, slobodno možemo reći u jednoj kalendarskoj godini, koji se svakako planira za narednu, dakle, 2021. godinu. Imati razvojni budžet u vremenu krize, posebno pandemije, izazvanom virusom Kovid-19 jeste jako značajno. Dakle, čuli smo da su brojne kapitalne investicije planirane u sklopu ovog budžeta, čuli smo da se očekuju povećanja plata u javnom sektoru, u zdravstvu, povećanje penzija, a to je jako, jako značajno. Što se tiče kraja iz kog ja dolazim, konkretno Sandžaka, nama je u toku izgradnja magistralnog puta Novi Pazar – Tutin i očekuje se čini mi se da se u ovoj godini ta izgradnja i završi, što je jako pozitivno. Ono što bi sledeće trebalo uvrstiti svakako u neke od narednih budžeta, budući da ovim nije predviđeno jeste nekoliko magistralnih puteva koji su od izuzetnog značaja za sve građane koji tamo žive, a to je magistralni put Novi Pazar – Sjenica, magistralni put Novi Pazar – Ribariće i rekonstrukcija puta Raška – Novi Pazar. Sa druge strane, gasovod, železnica, autoput, sve ono što je od suštinske važnosti za boravak, prosperitet jednog kraja, posebno opština koje su bile niz godina, slobodno možemo reći i decenija devastirane. Ono što je jako važno spomenuti jeste još jedna bitna stavka i želela bih od uvaženog ministra i da dobijem odgovor na to pitanje, a to je pitanje rodno odgovornog budžetiranja. Koliko se sećam, 2015. godine je Zakonom o budžetskom sistemu uveden princip rodno odgovornog budžetiranja i neki vremenski okvir je bio otprilike 2020. godina, da se zapravo to konkretizuje, odnosno implementira sa aspekta svih budžetskih obveznika, pa me zanima da li je ova alatka kao jako važna implementirana u okviru samog budžeta od strane svih budžetskih korisnika? Zašto nam je u stvari potrebno rodno odgovorno budžetiranje? Upravo namera ove alatke nije da deli budžet na mušiki i ženski, već da prepozna potrebe određenih kategorija u samom društvu i da nađe najbolji način kako odgovoriti na same njihove potrebe? Kao primer, navešću zdravstvenu zaštitu na selu ili čak u manjim gradovima koja nije jednaka zdravstvenoj zaštiti žena u većim gradovima. Nekada je na selu ambulanta puno udaljena, sa druge strane, možda i zatvorena. Broj specijalističkih pregleda je vrlo mali i dolazimo do situacije da recimo, zdravstvena zaštita jednu takvu ženu puno košta ili moguće je da uopšte ne dođe do nje. Zanima me dakle, koliko rodno odgogovorno budžetiranje zapravo konkretno imamo u praksi i posebno prema lokalnim samoupravama? Da li se u pravom smislu te reči implementira, jer se kao alatka može jako dobro iskoristi za razliku od rodno nutralnog budžeta? Hvala.
Zahvaljujem. Pošto na listama poslaničkih grupa više nema prijavljenih za reč, pre zaključivanja pretresa, želim da pitam da li ima predsednika ili predstavnika poslaničkih grupa koji se javljaju za reč? Pošto nema, pre nego što dam reč ministru, predstavniku predlagača, želeo bih u ime svih narodnih poslanika, imajući u vidu da je Narodna skupština meta raznih dezinformacija koje uglavnom niko ne demantuje, želim posebno da zamolim, pošto nisam primetio da je neko o tome danas govorio, a pošto se u javnosti u pojedinim medijima već nekoliko dana piše o tome da su narodni poslanici predložili i izglasali sebi na odboru veću platu od ne znam, tri i po posto, nisam sve pratio i takođe da su povećani putni troškovi u odnosu na rebalans budžeta za 40 i nešto miliona i niko ne govori o tome da ti putni troškovi nisu za putovanje za inostranstvo, što se inače neće ni dešavati, nego je reč o troškovima za rad Narodne skupštine, za troškove putovanja koje vi imate kao narodni poslanici i zaposleni koji rade u Narodnoj skupštini. Niko ne naglašava da nije reč ni o kakvom povećanju, jer je prošle godine u budžetu osnovnom bilo predloženo, uvek u poslednjih pet godina negde oko 150 miliona za to, čak i više kada su izbori. Pošto je ove godina korona i još traje, pošto Skupština nije radila zbog korone, bili su izbori pa nije radila, rebalansom budžeta je to smanjeno na 119 miliona, što smo usvojili nedavno. Iz te računice, pošto niko ne ulazi u suštinu, ispada da smo mi sami sebi povećali i putne troškove i plate. Izvinjavam se što zloupotrebljavam ovo vreme kao predsednik Narodne skupštine, ali smatram da je veoma bitno da kažete jel to tačno ili nije. Mi sebi nismo tražili nikakvo povećanje. Kako za sve druge, tako i za nas. Zato molim sve nas da branimo naše dostojanstvo narodnih poslanika i Narodne skupštine svuda i na svakom mestu. To možemo samo istinom. Ministre Mali, izvolite.
Hvala puno uvaženi gospodine Dačiću. Odmah da vam odgovorim na oba pitanja koja ste postavili. Dakle, od 1. januara kreće povećanje plata u javnom sektoru. Još jedanput ću ponoviti za 5% za sve medicinske radnike, za 3,5% za sve ostale u javnom sektoru od 1. aprila. Taj će iznos biti ukupno 5%. Dakle, to važi za sve zaposlene, uključujući i narodne poslanike. Tako da, niste vi ništa izmislili po tom pitanju. Ako vam je to draže da direktno odgovorim. To je jednostavno stav Vlade. Idemo sa povećanjem u javnom sektoru. Malopre sam i više puta sam obrazlagao da povećanje plata u privatnom sektoru i prati povećanje plata u javnom sektoru. Od 1. januara idemo sa povećanjem minimalne zarade od 6,6% što ima direktno proporcionalan uticaj i na visinu ukupnih plata, prosečnih plata u Republici Srbiji. Kada su putni troškovi Narodne skupštine u pitanju, ja imam par podataka, čisto da vam pročitam ovde, pošto sam se bavio malo time. Dakle, za 2019. godinu ukupni planirani budžet je bio negde oko 200 miliona dinara. Iskorišćenost je bila 143 miliona dinara, a za 2020. godinu 149,7 miliona dinara je bio planirani trošak, zbog Kovida 19, pandemije virusa nije bilo mogućnosti za putovanje, zato je taj iznos smanjen na 119,9. Malopre ste vi rekli 120. U budžetu za narednu godinu imate 155 miliona dinara za putne troškove, dakle manje nego 2019. godine. Ono što, ako vas to zadovoljava, samo da odgovorim i uvaženoj poslanici.
Hvala vam na tome. Izvinjavam se što sam intervenisao. Želeo sam da iz vaših usta, kao predlagača, svi građani, pošto mi nemamo drugi način. Ne možemo da se prepucavamo po medijima, ali da se zaista vidi da Narodna skupština ni narodni poslanici nisu uradili ništa, niti su tražili na kraju, krajeva to je bio vaš predlog kao ministarstva kada je reč o planu za povećanje plata.
Ja smatram da Narodna skupština radi veoma odgovoran posao i naravno svi poslanici ovde i da jednostavno ta međunarodna saradnja i putovanje su deo vašeg posla. Očekujući da će stvari da se unormale, ako tako mogu da se izrazim, nakon pandemije da će sledeće godine da se otvore ta putovanja i ti kontakti da budu još intenzivniji. Defakto, ono što smo gledali otprilike neki iznos koji ste imali u planu i za 2020. godine.
Dozvolite mi samo da kažem, da predložim da promenite naziv te stavke troškovi putovanja. Vi sada pravite grešku. Nije reč o troškovima putovanja u inostranstvo, reč je o tzv. putnim troškovima, jer svaki poslanik ima na to pravo i to mora da se obezbedi, kao i za svakog zaposlenog ko putuje na svoje radno mesto. A vaša stavka se zove – troškovi putovanja i onda svi misle da je reč o putovanju u inostranstvo. U ovom segmentu koji vi govorite najmanji deo su putovanja u inostranstvo. Želeo sam da svi to znaju. Hoćemo li da radi Skupština ili nećemo da radi Skupština. Ako hoćemo da radi Skupština, onda imamo isto onoliko koliko je kada Skupština normalno radi.
Hvala vama. Dakle, da odgovorim na pitanje koje je vezano za rodno odgovorno budžetiranje. Kao ministar finansija svake godine donosim plan koji je vezan za broj korisnika i za uvođenje korisnika u rodno odgovorno budžetiranje. Ono što mi je zadovoljstvo da vam kažem da je taj plan javan, dakle na sajtu Ministarstva finansija možete da ga vidite i u ovom trenutku imamo 33 korisnika koje već rodno odgovorno budžetiraju, prave svoj budžet. Iz godine u godinu taj broj korisnika raste. Tako da, bićemo još jače posvećeni, više posvećeni tome da se što veći broj korisnika u što kraćem vremenskom periodu priključi ovome. Vama, gospodine Mrkonjiću, samo dve stvari koje su mi veoma važne. Hvala vam puno za vaše komentare koji su vezani za kapitalni budžet. Kada je projektovanje prve linije metroa u pitanju, da vas obavestim da je projektovanje već uveliko u toku. To je donacija francuske Vlade koju smo dobili. Kompanija „Ežis“ iz Francuske već uveliko radi. U aprilu mesecu imaćemo završen projekat na osnovu kojeg može da se dobije građevinska dozvola, a koji je vezan za izgradnju depoa na Makiškom polju. Do januara meseca, odnosno izvinjavam se, do decembra meseca naredne godine, takođe će biti gotov projekat za prvu liniju metroa. Tako da sa te strane i meni je jasno, znam i to, kako je bilo i za „Beograd na vodi“, veoma je važno da se ne staje sa projektovanjem, tako da te aktivnosti su u punom jeku i sa završetkom projekta u aprilu mesecu i sa svim ostalim aktivnostima koje imamo već u planu i koje se dešavaju apsolutno smo po planu da krenemo sa radovima na izgradnji depoa u Makiškom polju kao prvim radovima koji su vezani za izgradnju beogradskog metroa. To je obećanje koje smo dali i obećanje koje ćemo ispuniti. Jedna kratka konstatacija vezana za puteve Srbije i za koridore. Apsolutno se slažem ko šta treba da rad, ono što ste rekli apsolutno ste u pravu. Za vašu informaciju ove godine za puteve Srbije iz budžeta Republike Srbije izdvojeno je 26,9 milijardi za koridore, 17,7. Ogromna suma novca koja je mnogo veća nego suma novca iz 2019. godine i koja dovoljno govori o tome koliko želimo da ulažemo u putarsku industriju, u rehabilitaciju postojećih putnih saobraćajnica, u izgradnju novih, u izgradnju novih autoputeva. Za naš BDP takođe, svaki kilometar asfalta koji se napravi, svaki most koji se napravi, utiče direktno na naš BDP zato imamo ove stope rasta koje imamo ove godine i zato i više ulažemo naredne godine kako bi ostvarili stopu rasta od 6%, kao što je u budžetu koji je pred vama. Želim da vam se, uvaženi poslanici zahvalim na konstruktivnoj debati, na raspravi koja je bila puna sugestija, delimično i kritika i primedbi šta i kako treba da uradimo bolje, ali ovaj budžet koji je pred vama danas, ovaj budžet je onaj koji će postaviti i postavlja temelje za ispunjenje obećanja i programa „Srbija 2025“. Dakle, do kraja 2025. godine sa investicijama koje planiramo već 2021. godine, sa povećanjem plata i penzija koje smo već stavili u ovaj budžet za narednu godinu, idemo ka cilju da investiramo 14 milijardi evra dodatnog novca i da krajem 2025. godine imamo plate, prosečne plate u našoj zemlji od 900 evra, prosečne penzije od 430 evra. To znači da će Srbija za samo par godina potpuno drugačije izgledati nego sada. Na dobrom smo putu i ostajem na raspolaganju i u naredna dva dana da odgovaram na pitanja koja su vezana za prateće zakone koji idu uz budžet. Hvala puno.
Zahvaljujem. Zahvaljujem ministru, Siniši Malom. Zahvaljujem se i ministarki Maji Gojković koja je bila prisutna. Pošto smo završili raspravu, zaključujem načelni jedinstveni pretres o predlogu ovog zakona. Sutra u 10.00 sati nastavljamo dalje, kao što smo pričali, kao što smo rekli. Sutra je načelni pretres vezano za ostale tačke dnevnog reda, prekosutra, u četvrtak, će biti rasprava u pojedinostima i popodne, kada se završi ta rasprava, biće dan za glasanje. Zahvaljujem se svima, zahvaljujem se predstavnicima Vlade i narodnim poslanicima. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Šeste sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2020. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje, trenutno prijavljeno 101 narodni poslanik. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih sali, molim poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Zahvaljujem. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da su u sali prisutna 144 narodna poslanika, odnosno da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju sledeći narodni poslanici: Borisav Kovačević, Dragan M. Marković, Marijan Rističević, Đorđe Komlenski i Jelena Mihajlović. Nastavljamo rad i prelazimo na zajednički načelni i jedinstveni pretres o predlozima akata iz tačaka od 2. do 6. dnevnog reda. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodna skupština obaveštavam vas da su pozvan i da sednici prisustvuju Siniša Mali, ministar finansija, Saša Stevanović, državni sekretar u Ministarstvu finansija, Darko Komnenić, pomoćnik ministra finansija, Marko Gvero, vršilac dužnosti Uprave za Trezor u Ministarstvu finansija, Ana Tripović, direktor Uprave za javni dug u Ministarstvu finansija, Ana Jović, savetnik ministra finansija, Milesa Marjanović, načelnik odeljenja u Ministarstvu finansija, Nataša Škembarović i Vera Vukčević Gligorić, načelnici odeljenja u Upravi za Trezor u Ministarstvu finansija, Olivera Ružić Poparić, viši savetnik u Ministarstvu finansija i Irena Injac, rukovodilac Grupe u Ministarstvu finansija. Saglasno Odluci Narodna skupština da se obavi zajednički načelni i jedinstveni pretres o predlozima akata iz dnevnog reda po tačkama od 2. do 6, a pre otvaranja zajedničkog načelnog jedinstvenog pretresa, podsećam vas da prema članu 97. Poslovnika ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika članova poslaničke grupe. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 157. stav 2. i članu 192. Poslovnika, otvaram zajednički načelni i jedinstveni pretres o Predlogu zakona završnom računu budžeta Republike Srbije za 2019. godinu, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnom dugu, Predlogu zakona o davanja garancije Republike Srbije u korist „Unikredit banke Srbija a.d Beograd“ po zaduženju Javnog preduzeća Skijališta Srbije – Beograd po osnovu Ugovora o dugoročnom investicionom kreditu za izgradnju gondole Brzeće – Mali Karaman i Predlogu odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Republičkog fonda za PIO za 2020. godinu. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Da, prijavio se.) Izvolite.