Прошу усіх заходити в зал, приготуватися до реєстрації. Я прошу секретаріат повідомити народним депутатам, щоб заходили в зал і приготувалися до реєстрації. Я прошу голів фракцій запросити депутатів в зал. І прошу народних депутатів займати робочі місця. Готові до реєстрації? Отже, прошу зареєструватися, прошу взяти участь в реєстрації. Будь ласка. [[16:04:22]] Зареєстровано 355 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Колеги, у нас наступним стоїть проект Закону 6466. В ньому тільки п’ять правок і є пропозиція, щоб ми спочатку розглянули наступний проект Закону про концесії (8125), потім вже – 6466. Це прохання і позиція комітету. коли буде мобілізація, коли буде в залі максимальна мобілізація, там всього п’ять правок, щоб ми 6466 змогли прийняти. Але наступний законопроект Закону про концесії (8125), є прохання, щоб ми його розглянули за скороченою процедурою. Я хочу нагадати, колеги, що у нас наступний блок стоїть питань екологічної політики. Це шість питань надзвичайно важливих, ми до обіду надто багато витратили часу і є прохання до залу, щоб після обіду ми змогли пройти і Закон про концесії, і місцеве самоврядування, але також щоб ми змогли пройти і блок екологічної політики. Тому я прошу усіх підтримати пропозицію розгляду проекту Закону про концесії (8125) за скороченою процедурою. Чи є розуміння і підтримка цієї позиції? Чи є розуміння, щоб за скороченою процедурою, щоб ми змогли дійти до блоку екології? Отже, прошу приготуватись до голосування. Ми переходимо в розгляд проекту Закону про концесії (8125), і зараз я поставлю на голосування пропозицію розгляду його за скороченою процедурою. Тому прошу усіх зайняти робочі місця і приготуватись до голосування. Колеги депутати, хто є в ложі, займіть робочі місця. Я ще раз нагадую логіку роботи після обіду. Для того, щоб ми змогли пройти і Закон про концесії, і надзвичайно важливий Закон про добровільне об’єднання громад (6466). І для того, щоб ми змогли пройти блок питань екологічної політики, нам важливо працювати більш інтенсивно. І тому я прошу розгляд Закону 8125 пройти за скороченою процедурою. Прошу проголосувати і прошу підтримати. Колеги, прошу всіх взяти участь в голосуванні. І прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Голосуємо. Прошу підтримати. [[16:07:36]] За-118 Я ще раз поставлю. І я пояснюю логіку: якщо ми увійдемо у повну процедуру, це займе годину, і ми просто не встигнемо потім розглянути блок екологічної політики. Це законопроекти, які готувалися і профільним комітетом, і міністерством. І тому я прошу всіх більш відповідально підійти до голосування, бо я напевно знаю, що у залі є велика кількість депутатів, які підтримують прийняття сьогодні 6466 про добровільне об’єднання громадян. Є велика кількість депутатів, які підтримують питання екологічної політики. Але щоб ми до них дійшли, комітет пропонує проект Закону про концесії (8125) розглянути за скороченою процедурою. І я прошу підтримати і прошу проголосувати. Прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[16:08:54]] За-114 Немає необхідної кількості голосів, тому переходимо до розгляду за повною процедурою. І я запрошую до доповіді заступника міністра економічного розвитку і торгівлі Тітарчука Михайла Івановича. Будь ласка, Михайло Іванович.
Шановний Голово, шановні народні депутати, сьогодні представляємо новий законопроект про концесії, який є результатом спільної роботи уряду України, міжнародних консультантів та міжнародних фінансових організацій, бізнесу, а також з урахуванням директиви ЄС. Цей законопроект став вимогою часу, оскільки існуюче законодавство у цій сфері є непрацюючим, оскільки не забезпечував балансу інтересів та відповідальності сторін. Він відкриває нові можливості для співпраці держави та бізнесу у новому форматі, що забезпечить залучення інвестицій у соціальну, транспортну, енергетичну, житлово-комунальну інфраструктуру, охорону здоров’я та надання нової якості послуг для нашого населення. Концесія – це є ефективний інструмент не лише для реалізації на державному рівні, а й такий, що може сприяти розвитку кожному регіону нашої держави. Цей інструмент дозволяє зберегти та модернізувати існуючі об’єкти та створити нові за кошти приватних інвесторів, та гарантує збереження за державою права власності на активи. Так, у наших сусідів з країн ЄС тільки за 2017 рік було укладено приблизно 40 угод концесій на суму 14 мільярдів євро. Для прикладу: для України для повної модернізації існуючої інфраструктури нам потрібно 25 мільярдів. 35 мільярдів доларів, а також для житлово-комунального господарства – 25, ітого – 60. В країнах ЄС на умовах концесії було побудовано приблизно до 50 тисяч кілометрів доріг, які експлуатуються на формі концесії. Така співпраця держави та бізнесу можлива за двох умов: правила такої співпраці прозорі, стабільні та зрозумілі, і друге – взаємовигода, баланс інтересів сторін. Законопроект про концесії націлений саме на такий результат, оскільки комплексно вирішує питання, що виникає з моменту ініціювання концесійного проекту та закінчення його реалізації. Даним законопроектом передбачається: перше – це можливість застосування концесії у будь-якій сфері господарської діяльності як на загальнодержавному, так і місцевих рівнях; друге – це прозора процедура ініціювання та прийняття рішення щодо концесії та вибору концесіонера; третє – це можливість заміни неефективного приватного партнера; четверте – це створення сприятливих умов для залучення банківського фінансування. І останнє – це чітке визначення прав та обов’язків сторін та контроль за виконанням з боку держави. Крім того, даним законопроектом пропонується внесення змін до близько 30 законодавчих актів України, метою яких є забезпечення системного підходу до врегулювання відносин у сфері залучення приватного бізнесу в інфраструктурі. Закон стимулюватиме розвиток малого та середнього українських виробників та постачальників продукції для реалізації концесійних проектів. Концесія – це не самоціль, це дієвий механізм досягнення цілей для підвищення якості послуг для українців. Підсумовуючи, хотів би ще раз наголосити на важливості цього законопроекту для України, оскільки застосування такої форми з залученням приватного бізнесу для розбудови інфраструктури, як концесії, створить умови для зростання зовнішніх та внутрішніх інвестицій, забезпечить надання якісних суспільно значимих послуг, а також створить підґрунтя для досягнення стратегічних цілей соціально-економічного розвитку України. Підсумовуючи, хотів би додати, що в нас, до відома, були зустрічі з представниками народних депутатів різних фракцій, де ми в принципі отримали надані змістовні пропозиції, які будуть враховані між першим та другим читанням. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую вам. До співдоповіді запрошується голова Комітету з питань економічної політики. Запитання, так. Будь ласка. Три хвилини на запитання, прошу записатись. Ні, звідси, так, будьте на трибуні. Будь ласка, Семенуха Роман Сергійович.
В мене запитання до доповідача пана Тітарчука від Міністерства економіки. Колеги, розумієте, коли ви принесли до парламенту законопроект про приватизацію, фракція "Об’єднання "Самопоміч" наголошувала, що починати треба не з цього, а починати треба з комплексного закону, який би визначив нову політику, стратегію, загалом управління державною власністю, державним майном, де, зокрема, і визначали все: принципи приватизації, принципи концесії і інші речі – які, власне кажучи, зокрема, і принципи управління Фондом державного майна, і інше багато чого. Замість того сьогодні знов ви пропонуєте лише точкові рішення, які нагадують, знаєте, якщо взяти метафору будівництва будинку, ви сьогодні пропонуєте нам вибрати вікна замість того, щоб показати насправді проект збудови такого будинку. От поясніть, коли буде комплексний законопроект про стратегію управління державною власністю. Дякую.
Будь ласка, прошу відповідати.
Пане Семенуха, дякую за запитання. Я би сказав так, не треба все в один кошик. Тому що, якщо ми не врегулюємо, приватизація – це окремо, концесія – це окремо. А що стосується державної. Я розумію. На сьогоднішній день винесено питання концесійного законодавства, воно є важливим. Якщо цифрами казати, в Туреччині за останні 15 років 120 мільярдів доларів інвестицій на формі державного і приватного партнерства.
Дякую вам. Кіраль Сергій Іванович.
Дякую. Шановний доповідачу! Підтримуючи загалом свого колегу пана Семенуху, я також розумію, що в світі, і в Європі зокрема, є десятки, якщо не сотні випадків невдалих концесій, про які ви також не говорите. Невдалих через, напевно, в першу чергу через брак належної підготовки, в тому числі і концесійних договорів, проведення прозорого процесу відбору тих концесіонерів, які дійсно спроможні зробити, реалізувати проект, а також, напевно, відсутня інституційна база, слабкі інституції верховенства права і таке інше. По-перше, чи вірите ви, що в наших умовах відсутності дійсно суттєвих, змістовних, суттєвих реформ, особливо в судовій гілці влади, антикорупції, реформи в сфері державних інституцій, побудови спроможних міністерств, державних адміністрацій і таке інше, що в нас реально прийдуть до нас великі концесіонери типу Bouygues, типу "Сканська", типу Strabag і будуть інвестувати мільярди доларів. Чи.
Прошу відповісти.
Дивіться. Дякую за запитання. Я вам скажу так, якщо б я не вірив в даний законопроект, я б його не презентував. По-друге, що стосується негативного досвіду. Він, дійсно, є і в різних країнах він по-різному. Наприклад Словенія, він був невдалий досвід, тому що там була низка причин. На сьогоднішній день ми врахували міжнародну практику з українськими реаліями, і нам допомагали, ми разом написали цей даний законопроект з представниками ЄБРР і IFC. На сьогоднішній день, що стосується інституційної спроможності, тобто можна чекати, а можна створити підґрунтя. Інституційна спроможність у нас є і в нас, я вам скажу так, взагалі в реформі, у кожному міністерстві має бути спеціалізоване управління Департамент, що стосується державного приватного партнерства. Тобто є концептуальна записка, технічне обґрунтування і аналіз ефективності. На жаль, проекти, які були невдалі, там не було аналізу ефективності. Тобто ми хочемо це врахувати? і ми ніколи цього не робили, а зараз є можливість.
І заключне запитання Кужель Олександра, будь ласка.
Олександра Кужель, фракція "Батьківщина". Ви знаєте, дуже сумно, коли заступник міністра економіки говорить про те, що питання концесії, державного приватного партнерства, приватизації і інші не є пов’язані, і не входять до блоку питань управління державної власності, це просто грусно. І тому хочу вам сказати, що цей законопроект, як фракція "Батьківщина", ми визнали глибоко корупційним і він не просто не управляє державною власністю, а практично в обороні робить тіньову окремо корупційну складову, в питаннях підприємств-банкротів, які ідуть на ліквідацію, там нема питань виписаного соціального захисту, в питаннях конкурсу там просто їх нема. Мені дуже боляче, що ви сказала за Словенію. Поїдьте, будь ласка, ця країна за три роки виконала всі умови входження до Європейського Союзу. Знаєте, що вона перше зробила? Інфраструктуру.
30 секунд, будь ласка.
А ви по 42 мільярди відправляєте на дороги, які вместе со снегом сошли через год. Оце питання, поки у вас не буде інфраструктури і питання контролю державних бюджетних коштів, вам ні в концесію, ні в приватне партнерство, ні приватизацію ніхто не прийде.
Будь ласка, відповідайте.
Пані Кужель, дякую за запитання. Я може не так правильно висловився, насправді приватизацію маємо розмежовувати і концесію, просто даний законопроект, який я презентую, все правильно, але приватизація – це продаж, а концесія – це все-таки держава залишає у своїй власності. Що стосується Словенії. Я вам сказав, що у них був негативний досвід державного приватного партнерства. Те, що відбудували економіку, інфраструктуру, ви все праві, просто у них ця форма не спрацювала. От і все.
Дякую вам. Отже, час для відповідей і запитань завершений. Дякую за доповідь. І запрошую до співдоповіді голову Комітету з питань економічної політики Іванчука Андрія Володимирович. Будь ласка.
Шановний Андрій Володимирович! Шановні колеги, народні депутати! На ваш розгляд внесений законопроект 8125, внесений Кабінетом Міністрів України про концесії. Я сьогодні дуже з багатьма колегами спілкувався і чув критику до даного законопроекту. Дійсно, багато з моїх колег звернули увагу, що в законопроекті є речі, які не повністю відповідають тим вимогам, які би хотіли ми бачити в процесі концесії, чи державного приватного партнерства. Але мене дивує, чому ми не хочемо прийняти даний законопроект в першому читанні. Щоби ми як суб’єкти законодавчої ініціативи могли до другого читання, мали можливість, мали право внести ті зміни, які необхідні для того, щоб законодавство про концесію відповідало всім європейським і світовим стандартам. Шановний пане Голово, я дозволю собі тільки декілька слів сказати, чому ми зобов’язані проголосувати за даний законопроект в першому читанні за основу. Даний законопроект він гармонізує українське законодавство, ми недавно в цій залі прийняли Закон про державне приватне партнерство. І коли ми його зараз проаналізували у нас в Україні діє закон, який був прийнятий в 1999 році, який регулює питання концесії. І абсолютно зрозуміло, що вони один між одним не кореспондуються і не працює ні один, ні інший. І я дуже дякую, що Міністерство економіки, уряд разом з Європейським банком реконструкції і розвитку напрацювали даний законопроект як основу для того, щоб ми могли як законодавчий орган дальше до другого читання доопрацювати його, виправити всі якісь неточності, вдосконалити різні процедури і прийняти в другому читанні збалансований законопроект. Даний законопроект вносить зміни до 30 законів України. Вдумайтесь. Це про те, що я говорю, ми виправляємо ті неточності і розбіжності, які сьогодні існують в діючому законодавстві. Тому наш обов’язок – взяти за основу цей законопроект і доопрацювати його до другого читання. Я хотів би вам сказати, що державне приватне партнерство ніколи ефективно не запрацює, якщо ми не приймемо якісне законодавство. Цей закон він може бути змінений, я переконаний, що він буде змінений разом з моїми колегами з різних фракцій і груп. Але нам потрібне якісне, сучасне законодавство про концесію. І тому я дуже прошу всі фракції і групи підтримати в першому читанні позицію Комітету з економічної політики. І я не хотів би, щоб ми зараз дискутували, що в законі передбачений непрозорий конкурс, ми не приймемо цей закон в цілому. Ми підняли ці питання, ми поспілкувалися один з одним, ми знаємо ту проблематику, і ми будемо над нею працювати. Але, шановний пане Голово, я хотів би сказати, що от взяти, наприклад, Європейський Союз. Ми проаналізували минулий рік. По статистиці підписано на 12 мільярдів концесійних договорів в Європейському Союзі. Тобто цей сучасний інструмент, який дає дуже великий поштовх до розвитку інфраструктурних об’єктів. Вдумайтесь, минулого року. Ні, взагалі в Євросоюзу побудовано 50 тисяч кілометрів концесійних доріг. Тобто в них є сучасне законодавство по прикладу до законопроекту 8125, і це дає можливість приватному капіталу, приватному інвестору, як правило, це буде в першу чергу вітчизняний, я не розумію, чому ставлять на перше місце іноземних інвесторів, я вважаю, що в Україні на першому місці вітчизняний інвестор. Але він буде мати механізм, буде мати інструментарій, як захистити свої права. Я думав, у мене 10 хвилин. Я тоді чітко сконцентруюсь, що даний законопроект нам дає. Він дає чітке розмежування регулювання концесії та інших форм здійснення державного приватного партнерства. Єдина процедура ініціювання та прийняття рішення щодо здійснення державного приватного партнерства, в тому числі концесії.
30 секунд, будь ласка.
Запроваджується прозора процедура вибору концесіонера, можливість залучення радників, даються гарантії для кредиторів і для концесіонерів, спрощується процедура виділення земельних ділянок, особливості концесії на ринках, що перебувають у стані природної монополії, будівництва та експлуатація автомобільних доріг, захищаються права орендаря, захищаються права концесіонера, залишаються у власності місцевої територіальної громади право власності на об’єкт концесії. Тому я дуже прошу, комітет прийняв рішення рекомендувати.
10 секунд, будь ласка, і завершуйте.
На засіданні комітет прийняв рішення підтримати даний законопроект в першому читанні за основу. Дуже прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Залишайтесь, будь ласка, на трибуні. Будуть запитання до співдоповідача. Прошу провести запис на запитання. Будь ласка, запрошую до слова народного депутата Євтушка.
Прошу передали слово Олександрі Кужель.
Прошу, Олександра Кужель.
Шановна пане голово, я хочу вам дати відповідь, чому ми не повинні його приймати. По-перше, Верховна Рада не є смітник, який бере недороблені, погані закони і повинні їх тут доробляти. Я можу сказати, що практично всі ці закони робляться за грантові гроші. Будь ласка, поцікавтесь, подивіться програму промисловості, яку вони подали, десь грант – 2 мільйони, не зробивши енергетичний баланс даже, не розуміючи цього. Відверто ми не маємо права прийняти цей законопроект, тому що у вас нема фахівців, які могли би його виписати і тоді Міністерство економіки до цього не потрібно, давайте ліквідуємо міністерство і будемо писати з вами у Верховній Раді, заберемо фонд зарплати, візьмемо грамотних юристів, це перше. Друге. Тому що цей законопроекту практично є скрита приватизація, це буде знову ні покращення.
10 секунд, будь ласка, - завершити.
І я вам відверто як колега говорю, не беріть погані закони. Хай вони працюють, бо вони – уряд, а ми повинні з вами відточувати. А коли ми забираємо погані закони потім їх по 3-4.
Прошу дайте відповідь.
Дякую. Я запитання зрозумів, пані головуюча, я відповім. Ви знаєте, я би хотів, щоб під цим законом стояли підписи Олександри Кужель і Андрія Іванчука, він би був набагато, може, і кращий і менше би було доробляти до другого читання, але ми не все успіваємо. Вони теж є суб’єкт законодавчої ініціативи і це їхній обов’язок. Тепер інше питання, а я не знаю чому від 99-го року, чому ніхто не ініціював новий сучасний закон про концесію, ні ви, ні я, ніхто. І саме гірше – я не знаю чому, коли ми приймали з вами Закон про державне приватне партнерство, чому ми тоді не врегулювали ці всі прогалини і невідповідності? Це перше питання. Друге питання про скриту. Ви сказали про скриту приватизацію, я категорично з вами не згоден. Прийняття Закону в першому читанні про концесію – це вимога сучасності, це ніяка не скрита приватизація. Да, я згідний, що будуть такі інфраструктурні об’єкти, які ми не маємо права приватизовувати, але вони можуть бути з чітко зрозуміло залучений інвестор чи як концесія, чи як державне приватне партнерство. До прикладу, аеропорт "Бориспіль", я вважаю, що його продавати і приватизовувати.
Дякую. 10 секунд, будь ласка, завершуйте.
Я вважаю, що його приватизовувати не можна, Олександра Володимирівна, але там може бути міжнародний інвестор, який принесе тільки користь Україні. Дякую.
Дякую. І прошу, народний депутат Семенуха.
Семенуха Роман, фракція об’єднання "Самопоміч". Шановний пане Андрію, до вас запитання як до голови комітету. Ну, от я переконаний, що добрі справи в гарний спосіб не робляться. Ну, от ви говорите про обов’язки, про законодавчу ініціативу уряду, але поясніть, будь ласка, колегам, поясніть українським громадянам, як так, якщо законопроект на ознайомлення в ваш комітет надійшов 19 березня, а вже 22 березня є позитивний висновок комітету? Більше того, в позитивному висновку комітету, про який ви щойно нам доповіли, немає згадки і причин негативного висновку ГНЕУ. Більше того, фактично ви у такий спосіб, пришвидшивши розгляд, можливо, одного з найголовніших економічних законів, фактично позбавили права депутатської альтернативи законодавчої ініціативи. Поясніть мені, чому ви порушуєте Регламент як комітет?
Ви знаєте, шановний пан Семенуха, ви мені сьогодні зробили подарунок до Пасхи. Мене в цьому парламенті звинувачували вже у всьому: в затягуванні законопроектів, у всьому, чому тільки можна і неможна. Навіть пані Кужель сміється. Ну, в тому, щоб я щось прискорював, мене ще не звинувачував ніхто. Але я відповім вам на це запитання. Перед тим, як уряд вніс законопроект, у нас було два круглих столи і одна робоча нарада в Міністерстві економіки по даному законопроекту. І ми підтримали ініціативу, щоб уряд був автором даного законопроекту. Ми над ним працювали, текст ми його бачили раніше. А що стосується висновку ГНЕУ, я його не скриваю. Там написано, що треба внести. в них є зауваження по деяких питаннях, які я сказав і які мені на сьогоднішній день всі депутати підтверджують. І я даю вам гарантію, що ми з вами ці питання виправимо до другого читання.
Дякую. Можете сідати, шановний пане співдоповідач, пане голово комітету. Можна, так. І ми переходимо до обговорення. Прошу підготуватися для запису для участі в обговоренні від фракцій. Прошу провести запис. Прошу від Радикальної партії народний депутат Галасюк. Прошу.
Віктор Галасюк, Радикальна партія Олега Ляшка. Шановні колеги, законодавство про концесії є дуже важливим, як і законодавство про державно-приватні партнерства, яке ми з вами прийняли в цьому залі кілька років тому. Ми з вами прийняли Закон "Про державно-приватне партнерство", але ми не бачимо від уряду якісної імплементації, ми не бачимо від уряду якісного звітування. Ми не бачимо реальних масштабних інвестиційних проектів, які залучені в Україну завдяки тому закону, який ми так довго з вами обговорювали і приймали в цьому залі, "Про державно-приватне партнерство". Це світова практика і потенціал залучення інвестицій в Україну через державно-приватне партнерство, через концесії перевищує 100 мільярдів доларів США. Але для того, щоб його реалізувати, це має бути дуже грамотний законопроект. Я звертаю вашу увагу на ті недоліки, які в цьому законопроекті про концесії, ідентифікувало Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради. І цим обов’язково має бути виправлено. По-перше, має бути передбачена більш прозора і відкрита, конкурентна основа для вибору концесіонерів – тих, кому надається це майно в концесію. Це має відбуватися не кулуарно, не закрито, а відкрито і конкурентно. По-друге, треба усунути всі можливі навіть потенційні ризики втрати державного або комунального майна під виглядом концесії. Майно має залишатися під контролем держави і територіальних громад, а використовуватися воно, безумовно, може разом з приватним партнером. Більше того, треба унеможливити ту норму, яка сьогодні є в законі, яка передбачає покладання на державу обов’язку компенсації збитків концесіонера від його діяльності. Це неправильно. Це абсолютно нелогічно. Якщо концесіонер бере об’єкт, здійснює певний інвестиційний проект, то він несе ринкові ризики. Не можемо ми з вами з державного бюджету покривати його ризики, бо це створить абсолютно неефективну основу для його діяльності. Це може перетворитися абсолютно в дерибан коштів платників податків, бо, як казала Маргарет Тетчер, "Немає державних коштів, є кошти платників податків". Нарешті, що стосується надання концесій. права концесій на дороги, то наша команда Радикальної партії переконана, що це має розповсюджуватися на новозбудовані, новостворені дороги, щоб не було так, що беруть в концесію вже готову дорогу, роблять її платною, на тому заробляють. Це неправильно і несправедливо. Якщо робиться нова дорога, це заздалегідь планується за кошти інвестора і так далі, це одна ситуація. Існуючі дороги мають бути безкоштовними, це є суспільний інтерес. Тому цей законопроект потребує суттєвого удосконалення.
Будь ласка. Завершили? Дякую. 10 секунд, завершуйте.
Він потребує суттєвого удосконалення для того, щоби через нього можна було в Україну залучити мільярдні інвестиції. Дякую.
Дякую вам. Я запрошую до слова від фракції "Народний фронт" народний депутат Хміль. Прошу.
Доброго дня, шановна пані головуюча, шановні колеги народні депутати! Я думаю, що насправді ми спізнилися з прийняттям цього закону. Як і занадто пізно ми приймали в цьому залі Закон про державно-приватне партнерство. Це були ті інструменти або це є ті інструменти, які мають дати шанс руху української економіці вперед. Я хочу запитати вас: невже ми не знаємо у якому стані наші великі об’єкти інфраструктури? Чи маємо ми реальний ресурс у державному бюджеті для утримання цих об’єктів, цих мостів, цих портів, морських портів, аеропортів, інше, лікарень? Об’єкти. органи місцевого самоврядування чи мають достатньо ресурсів для утримання закладів охорони здоров’я і таке інше? Природа грошей є одна. Це можуть бути або гроші бюджету або гроші інвестиційні. На яких умовах вони зайдуть, це ми маємо правила ці визначити. Тому, шановні колеги, я особисто брав участь в робочій групі по написанню цього законопроекту. І тричі ми збиралися, як мінімум тричі збиралися, в Міністерстві економіки щодо напрацювання цього законопроекту. Те, що закон не прийнятий, базовий, демонструє. Наприклад, два тижні назад, коли ми приймали закон по дорогах, ми окремо виписували норми і пробували трактувати поняття концесії в законі, де йшлося про управління доріг. Це неправильно. Це тоді означає, що ми розглядаючи, наприклад, авіаційну галузь чи будь-яку іншу, чи морську галузь, ми будем тоді визначати окремі норми концесії для тих галузей. Тому нам треба визначити базовий закон, прийняти чітке визначення, що таке концесія. І визначити її для всіх галузей як типовою. Цей закон дає чітке розуміння, хто такий концесіонер, хто такий концесієдавець, який договір є правильний при заключенні концесії. Майно не переходить в приватну власність, майно залишається або у володінні держави або в володінні органу місцевого самоврядування. Чітко визначається термін концесії, цей термін складає від 3 до 49 років. Так, вчора було на презентації кілька питань стосовно того, а чи можуть підпадати під концесію компанії, чи підприємства, де власність не на 100 відсотків. Ми можемо продискутувати і до другого читання ці питання врегулювати. Але, шановні колеги, я думаю, що.
10 секунд.
Такі країни, як Туреччина, інші країни, Греція, які на умовах приватного партнерства і концесії залучили величезні суми грошей.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата від "Волі народу". Ігор Молоток, прошу, від "Волі народу".
Шановна головуюча, шановні колеги! Ігор Молоток, 160 виборчий округ, Сумщина, представник групи "Воля народу". Детально оглянувши цей законопроект, у мене з’явилася надія на те, що вирішиться одна із головних проблем у нашій державі, це утилізація і переробка побутових відходів. Усі ми знаємо, що на сміттєзвалищах відбувається. До речі, тиждень тому в місті Шостка на сміттєзвалищі знайшли хімію, яку те підприємство, яке займається цим, захороняло. Вже займаються компетентні органи цим проблемним питанням. Ми знаємо, скільки, яку велику кількість територій займають ці сміттєзвалища, і вони є загрозою екологічної катастрофи для тих місцевих людей, які живуть там рядом. А зважаючи на те, що кожного року не вистачає грошей в державі і у місцевих влад для утилізації і переробки цих побутових підходів, я хочу сказати, що виробництво і будівництво сміттєпереробних заводів дасть можливість вирішити цю проблему. І по-друге, це дасть можливість дати преференції місцевим владам у вигляді переробленого газу і вироблення електричної енергії. Група "Воля народу" буде підтримувати це в першому читанні. Дякую.
Дякую. Я запрошую до слова народного депутата Кулініча. Прошу народний депутат Кулініч від групи "Відродження".
Шановні колеги, до внесеного законопроекту є ряд суттєвих зауважень, які стосуються саме земельного законодавства. Законопроект пропонує, наприклад, позбавляти права власності на земельні ділянки приватної власності, який орган влади бажає використовувати для концесійної діяльності без рішення суду, за рішенням органу влади. Більше того, власник навіть зможете оскаржити це рішення в суді, він зможе лише оскаржувати розмір компенсацій. Те саме стосується і оренди, і постійного користування. Усі ці права законопроект пропонує анулювати звичайним рішенням органів влади без судового рішення. Згода землекористувача вимагатися не буде, він як власник зможе оскаржувати лише розмір компенсацій. На мій погляд, ці положення абсолютно не узгоджуються із статтею 41 Конституції України, яка визначає гарантії і право власності. Про, які гарантії може йти мова, коли земельна ділянка в будь-який момент може бути вилучена без суду за рішенням будь-якого державного органу влади. Всі ці положення абсолютно руйнують ідеологію земельного законодавства, яка побудована на гарантії прав на землю. Виникають питання до процедури надання майна в концесії. За законопроектом це можуть бути не тільки відкриті конкурси, а й звичайні переговори із зацікавленими особами. На підсумок. Законопроект треба суттєво доопрацьовувати. Даний законопроект можливо прийняти за основу за умови виключення з нього положень, які передбачають примусове припинення прав на землю для здійснення концесійної діяльності, зокрема, передбачених Законом України "Про оренду землі, про відчуження земельних ділянок для суспільних потреб та з мотивів суспільної необхідності". Дякую за увагу.
Дякую. Шановні представники, від фракцій, в мене є велике прохання, ви всі знаєте наступний порядок денний наскільки важливі питання, якби можна було би лаконічніше, було би добре. Але я можу лишень з проханням до вас звертатись. Отже, від "Батьківщини" Євтушок передає слово для виступу Альоні Шкрум, будь ласка.
Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Колеги, ну, що таке є концесія, що таке є державне приватне партнерство? Це є один з механізмів дуже хороших шансів залучити, насправді, інвесторів в Україну і передавати в управління великі інфраструктурні проекти, можливо, дороги, можливо, державні підприємства, можливо, інші суб’єкти. І цей шанс, якщо використовувати правильно, то дійсно він може збудувати нову країну. Але якщо його використовувати неправильно, робити неправильне законодавче регулювання, робити якісь механізми, маніпуляції із відбору концесіонера, із проведення так званих прозорих конкурсів, із тих об’єктів, які ми будемо передавати, не погоджувати це окремо з земельним законодавством, з енергетичним законодавством, з екологічним законодавством, то це може привести до повної катастрофи. На жаль, ми сьогодні від Кабінету Міністрів не бачимо не те, що імплементації, мабуть, правильної і красивої того законодавства, яке ми вже прийняли про державне приватне партнерство, до якого дуже долучалася, наприклад, пані Кужель та весь Комітет з промислової політики, але не бачимо якісних законодавчих ініціатив. І мені це дуже болить, тому що я взагалі рідко бачу, щоб на закони, які подає Кабінет Міністрів, ГНЕУ давало негативні висновки і говорило про те, що цей законопроект треба повернути на доопрацювання або взагалі відхилити. Крім того, на жаль, я не змогла задати питання пану заступнику міністра, чому, хто напрацьовував, по-перше, цей неякісний законопроект, поіменно. А по-друге, чому ГНЕУ у своєму висновку формально сказало, що воно не змогло висловити всі зауваження через брак часу. Чому у ГНЕУ був брак часу, і хто намагався пришвидшити цей аналіз законопроекту для ГНЕУ, і ГНЕУ не змогло висловити всі застереження? У фракції "Батьківщина" є великі застереження щодо земельних питань, про які говорили вже попередні мої колеги. А саме щодо тих питань, які в цьому законопроекті не співвідносяться з діючим нашим регулюванням земельних ділянок і земельних питань. Наприклад, доцільність надання права формулювати земельну ділянку, необхідну для реалізації проекту, ще до моменту оголошення концесійного конкурсу. В мене велике питання, навіщо це потрібно. Надання підстави, надання землі поза процедурою, яка у нас сьогодні працює. Тобто деякі преференції, можливо, заохотять концесіонерів приходити в Україну і здійснювати ці проекти, а деякі речі будуть просто маніпуляцією, і ми за безцінь будемо віддавати, на жаль, і українську землю, і українські інфраструктурні об’єкти. Також неприйнятною абсолютно є норма про припинення права постійного користування земельною ділянкою підприємства, установи чи організації, якщо відповідно до цієї земельної ділянки здійснюється передача в користування приватному партнеру концесіонеру. І є дуже багато в мене питань, в тому числі по екологічному аудиту, який прибирається, наприклад. Мене цікавить, чи є позиція пана Семерака і також Комітету з екологічних питань щодо цього законопроекту. Також у нас є питання по газотранспортній системі і по можливості передачі в концесію конкретних об’єктів газотранспортної системи. Ви знаєте, наскільки це зараз болюча тема для України, я знаю, що вчора колеги з енергетичного комітету, ПЕК комітету, задавали ці питання вам і, на жаль, не отримали повноцінної відповіді від представників уряду. Питань дуже багато. На жаль.
30 секунд.
Питань до якості законопроекту дуже багато. На жаль, такі законопроекти комплексні мають бути написані більш фахово і більш якісно. Я не вірю, що під час другого читання ми зможемо їх доопрацювати, тому що ми не зможемо вносити зміни в те, чого немає. Тому фракція "Батьківщина" вимагає якісних законопроектів і їх доопрацювань. Дякую.
Дякую. Від фракції "Самопомочі" Семенуха Роман, будь ласка.
Семенуха Роман, фракція "Об’єднання "Самопоміч". Шановні колеги, шановний пане Голово, справді концесії, як державна приватна форма партнерства, є дієвий інструмент для залучення іноземних інвестицій, інструмент по управлінню державною власністю і дієвий інструмент по веденню бізнесу. Я наведу декілька успішних проектів, які в Європі реалізовані через концесію, це є тунель під протокою Ла-Манш і Ейфелева вежа, і національні магістралі в країнах Європейського Союзу. Проте, як зазначав мій колега Сергій Кіраль, є і інші неуспішні, навіть провальні приклади. І от саме про них хотілося б почути, адже саме від тих підвалин, які закладаються в законопроекті, і буде залежати, чи буде успіх від цього законопроекту. На превеликий жаль, від представника уряду пана Тітарчука, ані від представника комітету пана Іванчука ми так і не почули причини, наслідковий аналіз того, що відбувається. Адже сьогодні в Україні діє чинний Закон про концесію 1999 року і в промовах так і не прозвучало, що ж не так, що не так сталося, чому сьогодні Україна є неуспішною в цьому вигляді державної приватної форми партнерства. Наступне. Я вже наголошував, що коли уряд заніс в цей парламент законопроект про приватизацію, фракція "Об’єднання "Самопоміч" наголошувала, що ми очікуємо на уряд, як це передбачено в коаліційній угоді, новий комплексний закон загалом про політику і стратегію управління державної власності загалом, де приватизація, концесія є лише складовими частинами. Натомість замість комплексного підходу ми знову спостерігаємо, що нам подають окремий законопроект, причому поспіхом, 88 сторінок. Я переконаний, що більшість народних депутатів навіть не встигла з ним ознайомитися. Що ж нам пропонує законопроект про концесію, і в чому є величезні сумніви? Перше. Уряд пропонує обирати концесіонера шляхом проведення прямих переговорів. Тобто нам пропонують непрозору, позаконкурсну концесію, яка очевидно може використана бути для своїх або обмеженого кола осіб. Наступне. Згідно норми законопроекту, концесіонер має право передавати державне майно в оренду. Тобто концесіонер матиме вигоду не лише з оренди на відміну від держави, а також отримає можливість відчуження цього майна. Скажіть мені, чим це не як прихована приватизація, або сказати більше, дембель уряду перед наступними парламентськими виборами? І на останнє. Законопроектом пропонується запровадити доплати від держави в разі зменшення доходів концесіонера. Тобто вдумайтеся, колеги, законопроект пропонує закласти ризики, коли держава буде на постійній основі утримувати пул концесіонерів, який не має стимулу розвивати об’єкт. Тобто всупереч будь-якої бізнес логіки, інвестиційної логіки ми створюємо підприємства, які будуть стимульовані не робити прибутковими такі об’єкти, а навпаки, збитковими для того, щоб забирати з державного бюджету кошти платників податків. Я переконаний, що, на жаль, в такому вигляді цей законопроект є неприйнятним. Дякую.
І заключний виступ від фракцій, від "Блоку Петра Порошенка" Курячий, будь ласка.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Чинний Закон про концесії було ухвалено в далекому 1999 році, 19 років потому. Скажіть, будь ласка, що змінилося після того, як він був ухвалений? Для кого він ухвалювався 19 років потому? Очевидно, що сам для себе. А закони мають ухвалюватися для людей і для держави. Цей закон перш за все спрямований на модернізацію інфраструктури, наших аеропортів, доріг і багатьох інших речей, на які просто-напросто не вистачає коштів, а жити потрібно вже сьогодні. Я переконаний, що все прогресивне, перспективне співтовариство, експертне співтовариство розуміють, що цей законопроект створює інструментарії для підвищення ефективності економіки, зокрема шляхом залучення вкрай потрібних інвестицій. А це робочі місця, це додаткові пенсії, це додаткові виплати, це зниження соціальної напруги в державі. Чи є зауваження до цього законопроекту? Так, безумовно, є. Є зауваження і до термінологічного апарату, є зауваження і до процедур проведення конкурсів, але зачепитися можна і до стовпа. Колеги, я хочу нагадати і просто закликати кожного з вас, цей закон – це крок вперед. Від вашого рішення залежить, в якій країні ми будемо жити завтра – в країні середньовіччя або в сучасній і перспективній Україні. Особисто я і вся фракція за сучасну і перспективну Україну. Голосуємо "за", а до другого читання всі неточні і зауваження відпрацюємо. Дякую.
Дякую вам. Завершились виступи від фракцій. Зараз 9 хвилин від народних депутатів. Хто бажає взяти участь в обговоренні, прошу провести запис. Дев’ять хвилин. Будь ласка. Купрієнко і Ляшко об’єднують виступ. Шість хвилин надається Ляшкові. Після нього – Мельник. І це будуть виступи від народних депутатів. Отже, Олег Ляшко – 6 хвилин.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Бачите, який стоїть гул в залі, шановні українці. Півдня до обіду ні про що потратили, обговорювали скасування електронного декларування для так званих антикорупційних активістів. У мене тільки одна проблема: що чесній людині ховати. Чому декларування статків чесних людей, які займаються корупцією, чому це політичні репресії, як вони видають? Якщо ти чесний, якщо тобі немає чого ховати, зроби так, як кожний зробив, задекларуй і продовжуй далі займатися своєю важливою для суспільства справою. Ні, перетворили це Бог знає на що. Вся країна дивиться за цим шоу – голодні, без роботи, без зарплати, хліба не дають. Як у Древньому Римі: нема хліба – то шоу, гладіаторські бої. І півдня парламент замість того, щоб розглянути законопроект Радикальної партії про перерахунок пенсій для військовослужбовців, для чорнобильців, для колишніх колгоспників, вони влаштовують "собачі бої". Замість того, щоб підтримати законопроект Радикальної партії, який дасть можливість українцям працювати в рідній країні, молоді мати житло, селянам мати дохід від реалізації продукції свої, парламент розглядає те, що не цікавить переважну більшість українців. Що стосується законопроекту про концесії – нормальний законопроект, правильний. Кожен українець знає, що доріг в Україні немає. У Німеччині дороги стоять, при Гітлері ще побудували – і досі стоять, а в Україні – минулого року асфальт поклали, в цьому році знову просять "дайте гроші на асфальт, тому що сніг зійшов і ями знову зійшли". Зате керівники автодорів будують собі нові житла, відкривають десь рахунки – непогано живуть! Тому тут ми підтримаємо будь-які законодавчі ініціативи, які дадуть можливості відремонтувати дороги. Я їжджу у свої рідні Прилуки, де я виховувався у дитячому будинку: їдеш через Басань, Бровари на Прилуки – дороги немає, далі за Талалаївкою, до Сум – дороги немає, від Сум до Харкова їдеш – дороги немає. Нещодавно зі своїм колегою Віктором Вовком ми їздили із Рабіва до Золотоноші – дороги немає, із Ліньком на Кіровоградщині їздили від Кропивницького до Миколаєва – дороги немає. Поїхав на свою рідну Луганщиною машиною через Куп’янськ, Сватово, Білокуракіно, дорога, яку можна проїхати за півтори години, люди мають їхати 5-6 годин. А коли везуть із Сватово чи із Куп’янська до Харкова хворого чи вагітного. вагітну, чи пенсіонери на базар – хочуть продати свою продукцію. То поки до Харкова довезе молоко, дак там замість молока вже буде сметана і масло, витрусить усю душу, поки доїдеш по тій дорозі. Тому ми вимагаємо від уряду радикальних, наголошую. Мої колеги засміялися, коли я переплутав відмінок і сказав замість вагітної, що везуть вагітного. Із цією політикою, яку проводить "доктор смерть" в Україні, скоро не буде ні вагітних, нікого не буде. Тому що запроваджують третю стать. Що таке третя стать? Чоловіка знаю, жінку знаю, що таке третя стать – не знаю. В Україні мають бути родині цінності, а не третя чи п’ята стать. Тому, повертаючись до теми доріг, вкрай важливе питання. І ми вимагаємо від уряду радикальних, рішучих кроків до того, щоб відновити дороги в Україні і будувати нові. Це транспортний потенціал України, це транзит, це мільярди доларів доходу до бюджетів, це робочі міста і розвиток інфраструктури населених пунктів, які біля дороги, це зарплати для українців, щоб вони по закордонах не їздили. Дорожнє будівництво по синергії дає додаткові робочі місця у супутніх галузях – дорожнє будівництво, житлове будівництво, от куди треба вкладувати гроші. Ну, і як ми пропонуємо боротися із неякісним будівництвом доріг? Ми пропонуємо внести зміни до Кримінального кодексу. Якщо виділили гроші на дороги, відзвітували, що відремонтували, потім на другий рік там тієї дороги немає, усіх, хто будував ту дорогу на 5 років у тюрму, від начальника до робітника. [[Оплески]] Всіх на 5 років у тюрму, тому що неякісна дорога – це смерті на дорогах. Україна перше місце в світі по смертності в дорожньо-транспортних пригодах, неякісна дорога – це втрачений економічний потенціал, втрачені робочі місця. Тому той, хто краде на дорогах, той, хто замість дороги будує собі будинки з золотими унітазами, закопати їх у тій ямі і зверху проїхати асфальтоукладчиком. Я сам за руль особисто сяду. Щоб іншим неповадно було красти на дорогах. Радикальна партія за прямі і якісні українські дороги, які вестимуть у світле майбутнє!
І, колеги, зараз заключний виступ. І після того ми переходимо до голосування. Отже, голосування відбудеться через 3 хвилини. Я прошу усіх народних депутатів запросити в зал. Прошу голів фракцій змобілізувати особовий склад. І я надаю слово для виступу Мельнику Сергію Івановичу. Будь ласка.
Доброго дня. Шановні колеги, досить коротко хотів би сказати, що зазначений законопроект в цілому направлений на вирішення багатьох питань, що стосується житлово-комунального господарства. Я можу, як би хто не критикував старий закон, але я скажу, що він дозволяв територіальним громадам виписати умови належним чином і мав можливість залучити концесіонера. На жаль, я не можу навести прикладів в Україні добрих. Я можу навести декілька прикладів з Хмельницької області, які не дуже добрі. Це кам’янець-подільська "Тепловоденергія", де міська влада своєчасно зуміла розірвати договір, вернула в комунальну власність, і, в принципі, зняла ту проблематику. На сьогоднішній день залишається шепетівське підприємство "Тепло", де протягом майже року люди по місяцю – по два без тепла, і питання не вирішується. Що я хочу сказати? Будь-яка мета концесія – це залучити кошти і вирішити проблему, і яким чином концесіонеру дати можливість компенсаторів, тому що він хоче щось заробити. Тому ключовим є умови і терміни, на які й буде передаватись майно. Що найбільше викликає застереження в цьому законопроекті, на мій погляд. Це два моменти. Перше – це використання майна. Майно і земля – це священна корова територіальних громад. Не може майно. майно передається і утримується в належному стані і потім повертається. Все решта, що було вкладено, воно також мусить після терміну концесії повернутися як майно громаді. Ми вирішуємо компенсатори двома шляхами: або зменшення витрат, або включення інвестскладової в тариф, таким чином, іншими словами, це рентабельність. Тому оці питання мають бути врегульовані. Не можем оці дві речі, які включені (це земельні відносини і майнові відносини), вони дуже, якщо відверто кажучи, дуже лякають. Складається враження, що просто сьогодні зібралися ті невдалі приклади концесії в Україні і хочуть таким чином врегулювати ці питання. Тому я вважаю, що в цілому можна в першому читанні приймати, але от на ці речі я хотів би звернути увагу, і до другого читання ми повинні питання врегулювати щодо терміну концесії, щодо компенсаторів концесії, щодо майнових відносин і щодо земельних відносин, а також участі громадськості у затвердженні концесійних умов. Дякую.
Дякую вам. Отже, колеги, обговорення завершене, переходимо до прийняття рішення. І я прошу усіх зайти в зал, зайняти робочі місця і приготуватися до голосування. Отже, колеги з лож урядових, гостьових, я прошу зайти в зал. Прошу голів фракцій запросити депутатів в зал. Хочу наголосити, закон голосується тільки за основу, тобто усі пропозиції і поправки, які звучали під час обговорення, можна буде внести між першим і другим читанням. Тільки за основу. І давайте об’єднаємося. Отже, переходимо до прийняття рішення. Будь ласка, приготуйтеся, будьте відповідальні. І я ставлю на голосування проект Закону про концесії (№ 8125) за пропозицією комітету за основу. Тільки за основу, колеги. Пропозиції можна буде внести між першим і другим читанням. Тому я прошу усіх злагоджено і відповідально підтримати законопроект за основу. Прошу проголосувати і прошу підтримати. Голосуємо, колеги! Прошу підтримати. Голосуємо! Прошу підтримати. [[17:04:32]] За-240 Рішення прийнято. Бажаю плідної роботи до другого читання. Колеги, тепер увага. Я прошу нікого не розходитися, наступний у нас у порядку денному проект Закону 6466, тут всього шість правок. Обговорення буде тривати всього кілька хвилин. Це важливий закон по місцевому самоврядуванню. Я прошу не виходити з залу. Я прошу всіх бути в залі. Ми переходимо до його розгляду, і я ставлю зараз на розгляд проект Закону про внесення змін до Закону України "Про добровільне об’єднання територіальних громад" (№ 6466). І я запрошую до доповіді голову підкомітету Комітету з питань державного будівництва Федорука Миколу Трохимовича. Будь ласка, пане Миколо. І прошу всіх заходити в зал.
Шановні народні депутати, Комітет з питань державного будівництва, регіональної політики і місцевого самоврядування розглянув на своєму засіданні зауваження і пропозиції, що надійшли від суб’єктів права законодавчої ініціативи до проекту Закону України про внесення змін до Закону України "Про добровільне об’єднання територіальних громад" щодо добровільного приєднання територіальних громад сіл, селищ до територіальних громад міст обласного значення (реєстраційний номер 6466), повернутого Верховною Радою України 7 грудня за наслідками розгляду у другому читанні для доопрацювання та внесення на повторне друге читання. До розгляду законопроект у повторному другому читанні від 11 народних депутатів України подано 15 пропозицій, з яких 5 – пропонується врахувати, 1 – врахувати редакційно, 3 – врахувати частково, а 6 – відхилити. За результатами всебічного обговорення комітетом ухвалено висновок рекомендувати Верховній Раді України відповідно до пункту 3 частини першої статті 123 Регламенту Верховної Ради України проект Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про добровільне об’єднання територіальних громад" щодо добровільного приєднання територіальних громад сіл, селищ до територіальних громад міст обласного значення" за результатами розгляду в повторному другому читанні прийняти в цілому. Остаточна редакція законопроекту завізована із зауваженням Головного юридичного управління Апарату Верховної Ради. У разі прийняття законопроекту у другому читанні та в цілому пропонуємо доручити Комітету з питань державного будівництва, регіональної політики та місцевого самоврядування при підготовці його на підпис Голові Верховної Ради України, здійснити спільно з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради його техніко-юридичне доопрацювання. Прошу підтримати. Пропоную перейти до розгляду поправок.
Дякую. Я буду називати авторів правок і ці правки, які відхилені. 2-а. Не наполягає. 3-я. Не наполягає. 7-а. Наполягає. Будь ласка, Івченко.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, в чому проблема цього закону. В любому об’єднані або в любій державній політиці має бути баланс. В цьому законі відсутній баланс, незрозуміло, скільки громад зможуть з’їсти великі міста. Представте собі місто, яке забрало 35 тисяч сільськогосподарських гектарів або 17 сільських рад. І місцева рада буде розпоряджатися землею віддавати, і, повірте, вона не буде віддавати селянам. І, повірте, послуги громадам, які найвіддаленіші від цього міста, вони будуть надаватися в останню чергу, в тому числі будівництво доріг, в тому числі будівництво інфраструктурних речей. Мені здається, що громади сьогодні обречені ті, що не мають податків, вони будуть приймати рішення, бо їм потрібно жити. У такому контексті ми створимо міські агломерації, повністю забудемо про українське село навколо великих міст. "Батьківщина" не буде голосувати за цей законопроект. І, повірте, цей законопроект досить шкідливий для.
30 секунд.
Цей законопроект досить шкідливий до аграрної політики і, повірте, він шкідливий до того, що немає балансу: до коли можуть розвиватися міста, де є села, як будуть розвиватися села, які вони будуть мати громади, яку вони будуть мати спроможність. Адже земля сільськогосподарська сьогодні має безпосередньо переходити тим людям, які будуть на ній працювати, не посередникам, які будуть здавати в оренду цим фермерам, а тим, хто буде працювати. Наш законопроект.
Будь ласка, пане Микола.
Справа у тому, що це виступ не по поправці, яка зовсім має інший зміст, а це виступ загальний по законопроекту. Я розумію, що позиція, яка була при другому читанні фракції, яка тільки що виступала, не змінилася. Але цей законопроект не є шкідливим, він навпаки дає можливість розвитку територіям, які знаходяться в межах економічних інтересів міст для того, щоб вони розвивалися. І цей законопроект є навпаки позитивним і він передбачає добровільність приєднання. Не забувайте це саме основне слово – добровільність.
Дякую вам. Отже, я ставлю на голосування поправку номер 7 народного депутата Івченка. Хто підтримує дану поправку, прошу голосувати. Комітет відхилив. [[17:10:50]] За-78 Рішення не прийнято. 11-а. Гусак, будь ласка, включіть мікрофон.
Шановні українці, шановні колеги, шановний Голово! Цей законопроект спрямований на те, щоб не проводити позачергові місцеві вибори у разі створення об’єднаних територіальних громад на базі обласних центрів чи міст обласного підпорядкування шляхом приєднання до них малих сільських та селищних територіальних громад. Прийняття цього законопроекту дозволить розблокувати процес створення об’єднаних територіальних громад на базі великих міст, що зараз фактично не відбувається. Це позитивний крок, і наша фракція підтримає цей законопроект у другому читанні. Моя правка спрямована на те, щоб у разі створення об’єднаної територіальної громади на базі великого міста не проводити позачергові вибори, а головою об’єднаної громади автоматично стає голова великого міста. Оскільки вона частково врахована, я не наполягаю на голосуванні.
Дякую вам. 8 правка, Євтушок народний депутат, будь ласка.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Микола Трохимович, ви акцентуєте увагу на тому, що закон якраз передбачає добровільне об’єднання. В моїй правці, яку комітетом було відхилено, якраз про це йде мова. І не секрет, що на сьогоднішній день мери міст, обласних міст не дуже хочуть йти на вибори, однозначно. І тому з’являється такий законопроект, який дозволяє приєднати до такого великого міста ще і інші територіальні громади. Так от у моїй правці йдеться про те, що приєднання і об’єднання громад – це різні речі. Пропоную пункт 3 І розділу і IV "Прикінцеві положення" Закону про добровільне об’єднання територіальних громад доповнити реченням "Приєднання територіальних громад сіл, селищ до територіальних громад міст обласного значення є виключно добровільним та відбувається за рішенням усіх відповідних місцевих рад, що передбачено Законом про добровільне об’єднання".
Будь ласка, Микола.
Я абсолютно з вами згоден. І, коли ми розглядали дане питання, то дійшли, чому написали враховано частково. Так, зрозуміло, про те, що є. Ви просто говорите, що це масло масляне, а ми вирішили це не повторювати. Ви абсолютно правий, і добровільність там має бути збережена, сто відсотків. Так що тут протиріччя нема.
Наполягаєте на голосуванні? Я ставлю на голосування пропозицію народного депутата Євтушка, 8 правку врахувати повністю, бо вона врахована тільки частково. Хто підтримує дану пропозицію, прошу голосувати. [[17:14:06]] За-113 Рішення не прийнято. Наступна. Так 8-у. Щойно обговорили 8 правку. 9-а. Відхилена. 10-а. Будь ласка, 10-а, Івченко.
Шановні колеги! Я ще раз хочу сказати про баланс. У нас сьогодні в цьому законі є розуміння, що ті громади, які наближені до міст, вони мають, звичайно, піти в міську агломерацію. А де ж ця межа? Де цей баланс? Це 17 сіл, 20 чи 35? Це 10 тисяч, 20 чи 45 тисяч гектарів, якими будуть розпоряджатися місцеві ради, які не мають ніякого відношення до аграрної політик. Де баланс в цьому законі? В цьому і проблема, що "Батьківщина" хоче, щоб в цьому законі був відповідний баланс цього приєднання. А ми знаємо, як відбувається об’єднання, коли ви забрали податки, і ці села сьогодні сидять без базових податків. Звичайно, вони будуть приймати рішення. А що буде відбуватися з виборами? А нічого. Будуть залишатися навіть без депутата в місцевій раді. Тому я ставлю цю правку на підтвердження, а взагалі зрозумійте, давайте тримати державну політику щодо збереження села і сільських територій, а не повністю будувати міські агломерації.
Будь ласка.
Пане Вадим, ви не кричіть, я вас не боюся, не дивлячись на те, що ви боксер. Тепер що стосується цієї правки. Вона врахована, 10-а. Ви ставите її на підтвердження? Будь ласка, можна підтвердити.
Отже, представник комітету просить підтвердити поправку 10 і просить всіх прихильників закону голосувати "за". Отже, я ставлю на підтвердження поправку номер 10 і прошу підтримати дану правку, комітет просить її підтримати, підтвердити. Прошу голосувати, прошу підтримати. Голосуємо. [[17:16:26]] За-177 Дякую за дозвіл і за рекомендацію. 12 правка, Гуляєв. Включіть мікрофон, будь ласка.
Василь Гуляєв, група "Партії "Відродження". По-перше, що я хочу сказати, якщо ми підтримаємо цей законопроект, на селі не останеться жодного депутата, це вже казали, жодного, а ми цього права їм не давали, їм давали люди, їм давали виборці. І коли вони об’єднаються, до чергових виборів не буде на селі, ще раз кажу, ні жодного депутата, на селі, а це є пряме порушення норми Конституції і це кажу не я, це каже Головне юридичне управління, це порушення статті 24, 71, 141. І що тоді буде, коли місто забере до себе села і тоді вже там настане колапс з такими гаслами добрими, це може статися в селі колапс. Дякую. На підтвердження.
Я ставлю 12 поправку на голосування, комітет її відхилив, хто її підтримує, я прошу голосувати. [[17:17:52]] За-93 Рішення не прийнято. І остання відхилена поправка 14, 13. Івченко, 13-а.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Микола Федорович, на поважну людину крім голосу більше нічого не підніму, повірте. Це перше. Друге. Я ще раз вам хочу сказати, що давайте вдумаємося, що сказав колега Гуляєв. Якщо ви навіть хочете робити приєднання, робіть, будь ласка, рішення, але офіційні вибори на всій території громади, включаючи села, селища, проведіть, будь ласка, коли будуть чергові вибори в 2020 році. Це компроміс, тобто до 2020 року, але в міській раді. в міській раді буде представник або представники цієї територіальної громади, які будуть хоча б землю захищати. Давайте в 2020 році, і правка Гуляєва саме про це говорить. Чому ви не хочете цю правку? А тому, що ви сьогодні повністю знищуєте те місцеве самоврядування і те, безпосередньо те представництво місцевого самоврядування, яке є навколо цих міст. Причому без межі, без балансу. Дякую.
Будь ласка, пане Микола.
Ми нічого не знищуємо. Тим більше ви не можете мене звинувачувати в тому, що я буду знищувати місцеве самоврядування, якому я віддав не один десяток років. Тому ця правка абсолютно є сьогодні неактуальна. Чому? Тому що по сьогоднішньому діючому законодавству у нас немає повного представництва всіх територій в тій чи іншій раді – районній чи обласній, що, до речі, протирічить діючій Конституції. Але ми забиваємо в цьому законопроекті про те, що голова міських, точніше, сільський, селищний або староста стає членом виконавчого комітету і тим самим впливає на всі рішення, які приймає та чи інша рада і так далі.
Правку ви пропонуєте підтримати?
Відхилити. Яка правка це?
13-а.
13-а, вона врахована. А 13-а вона не відноситься до виступу пана Вадима. 13-а правка говорить про те, що цей закон набирає чинності з 1 травня 2018 року.
Отже, комітет просить підтримати дану правку. І я прошу всіх заходити в зал, зараз буде остання правка, і комітет просить підтримати правку 13 і проголосувати за. Отже, ставлю на підтвердження 13 правку і прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо, колеги, прошу підтримати. 13 правка на підтвердження. [[17:20:52]] За-203 Рішення не прийнято І заключна правка 14-а, Гуляєв. Після неї ми переходимо до голосування.
Ця правка є суто технічна. Ну що я хочу ще сказати, депутати перед тим, як проголосувати, вони должни розуміти, що, дійсно, на селі залишиться не жодного депутата, не жодного представника, і великі міста з’їдять ці села. І коли ми будемо даже казати, що там происходит в цих містах і селах в усіх об’єднаних громадах. Дякую.
Дякую. Отже, ви наполягає на голосуванні? Не наполягає. І 15-а, Олена Бойко. Будь ласка, включіть мікрофон. І це буде остання правка.
Шановні друзі, 47 міст обласного значення, це 25 мільйонів громадян, чекають на це рішення. Будь ласка, дайте їм можливість добровільного об’єднання в разі такого рішення всіх територіальних громад. Ніхто не забороняє добровільно об’єднуватися, ніякого іншого рішення просто не може бути. Будь ласка, підтримайте цей законопроект. а правці я не наполягаю, але всіх прошу підтримати законопроект. Дякую.
Отже, обговорення завершене. Ага, будь ласка, пане Миколо.
Шановний Андрій Володимирович, 8-а і 13-а правки є критичні для цього законопроекту. Тому я пропоную, якщо ми будемо голосувати в цілому, з урахуванням правки номер 8 і номер 13, тому що законопроект треба визначити дату, коли він входить. вводиться в дію. З 1 травня. Прошу підтримати з урахуванням правки номер 8 і номер 13 в цілому.
Шановні колеги, я дуже прошу спокою в залі. Я детально кожну правку називав. По 15 правці взяли слово Олена, і вона виступила по цій правці. По одній правці і не буду давати кілька голосувань. Кожна правка буде один виступаючий. Ми завершили обговорення. Я прошу всіх народних депутатів заходити в зал і приготуватись до голосування. Зараз, поки народні депутати заходять, одна хвилина, Геннадій Зубко. Будь ласка. Я прошу голів фракції запросити депутаті в зал, приготуватися до голосування і прошу секретаріат Верховної Ради повідомити, що зараз буде прийняття рішення. Будь ласка, Геннадій Зубко.
Шановні народні депутати, в першу чергу хочу подякувати вам за ті рішення, які ви приймали з 2015 року. Завдяки цим рішенням люди отримали можливість не тільки приймати рішення, а й реалізовувати їх – це можливість набуття статусу об’єднаної територіальної громади. Зараз міста обласного значення виключені з цього процесу, і завдяки вашій спільній роботі у комітеті, у фракціях, у нас є можливість допустити до виборів 47 міст обласного значення. Це величезна кількість, практично, людей, які чекають на це рішення для того, щоб мати можливість впливати на своє майбутнє. Я прошу підтримати в цілому з урахуванням правок 8-ї і 15-ї, які потрібно обрахувати і запустити. 13-ї, вибачаюсь, 8-ї і 13-ї і запустити цей процес. Я прошу вас, і зараз ви бачите, що дуже велика кількість громадян дивиться на зал з очікуванням цього рішення для того, щоб вже осінню прийняти можливість участі у формуванні таких громад і саме головне – набутті статусу об’єднаної територіальної громади.
Дякую. Шановні колеги, я хочу нагадати, що цей законопроект ми розглядали в День місцевого самоврядування і нам не вистачило всього кілька голосів для того, щоб ми дали змогу об’єднуватися громадам з містами для того, щоб люди на місцях, які хочуть об’єднатися, дати їм це законом передбачене право. І сьогодні ми маємо знову шанс об’єднатися і прийняти позитивне рішення. Цього рішення чекає величезна кількість громад на місцях. І я прошу всіх зайти в зал, я прошу всіх відповідально голосувати. Одна з наших найбільш масштабних реформ – це реформа місцевого самоврядування повинна мати своє продовження і повинна давати змогу людям реалізовувати своє право на об’єднання. Тому я буду ставити поетапно: спочатку ті правки, до яких просив повернутися пан Микола, а потім закон в цілому. Я прошу дуже уважно і відповідально голосувати. Я прошу заходити в зал, а не виходити. Отже, будь ласка, я перше ставлю: повернення до правки номер 8 і підтвердження її, і прошу всіх проголосувати і підтримати. Представник комітету просить повернутися до правки 8. Я прошу всіх підтримати повернення до правки номер 8. Прошу проголосувати за повернення і прошу усіх прихильників закону підтримати. Прошу проголосувати. Прошу підтримати повернення. Прошу підтримати. Голосуємо, колеги. Підтримаємо комітет. [[17:26:18]] За-258 Повернулися. Прошу підтримати правку номер 8, прошу проголосувати і підтримати. Голосуємо за, за правку 8. Прошу підтримати. Голосуємо, підтримуємо. Прошу підтримати, колеги. Хто підтримує закон – прошу підтримувати. [[17:26:42]] За-259 Рішення прийнято. Прошу повернутися до правки номер 13 на прохання комітету. Прошу проголосувати, прошу повернутися. Прошу голосувати за повернення уважно кожен голос, будь ласка. Прихильники закону, прошу голосувати "за". [[17:27:06]] За-243 Повернулися. Прошу підтвердити правку номер 13, прошу проголосувати. Прошу підтримати, підтвердити правку 13. Прошу проголосувати. 13, 13. Голосуйте, прихильників закону прошу голосувати. [[17:27:27]] За-250 Рішення прийнято. І остання – підтвердження 15 правки. Прошу підтримати. Комітет просить підтримати правку номер 15, її поставили на підтвердження. Прошу голосувати, прошу підтримати прихильників закону. Голосуємо, прошу підтримати. Прошу підтримати прихильників закону. Комітет просить усіх підтримати. [[17:27:57]] За-242 Рішення прийнято. І тепер я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про добровільне об’єднання територіальних громад" щодо добровільного приєднання громад сіл, селищ до територіальних громад міст обласного значення (№ 6466) в повторному другому читанні та в цілому з техніко-юридичними правками. Прошу проголосувати. Підтримаємо місцеві громади. Прошу підтримати. Голосуємо закон. Голосуємо! [[17:28:43]] За-268 Закон прийнятий. І я вітаю усі місцеві громади, які мають змогу об’єднатись після сьогоднішнього важливого рішення Верховної Ради України. Дякую всім за дискусію. І, колеги, зараз в нас стоїть питання. Це не питання, це лишень включення до порядку денного сесії: проект Закону про внесення зміни до розділу VI "Прикінцеві та перехідні положення" Бюджетного кодексу України (8175). Це лишень включення в порядок денний сесії. Уряд звернувся з проханням, і я прошу підтримати включення в порядок денний сесії, щоб комітет міг розглядати. Сьогодні ми його не будемо розглядати, лишень щоб міг розглянути комітет. Прошу проголосувати і прошу підтримати. Голосуємо включення в порядок денний сесії 8175. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Голосуємо. [[17:29:47]] За-152 Рішення не прийнято, колеги. І ми маємо змогу перейти до екологічного блоку нарешті. Але перед тим, як до нього перейти, я хочу оголосити, що у президію надійшла заява від двох фракцій на перерву. Це від фракції "Самопоміч" і фракції "Батьківщина". І від двох фракцій до слова запрошується Єгор Соболєв, 3 хвилини. І ми переходимо до блоку питань екологічної політики. Будь ласка.
Я хочу звернутися до людей, які були на Майдані, з важливим повідомленням. Поліція і прокуратура затримали Івана Бубенчика, одного з майданівських активістів, який воював у цій війні за незалежність на стороні України. Зараз українська прокуратура просить для нього арешту – увага! – за підозрою у вбивстві беркутівців на Майдані. Я пропоную парламенту негайно викликати до нас Генерального прокурора України і міністра внутрішніх справ, щоби вони пояснили нам і суспільству, що відбувається, і чому вони в такий спосіб бачать правосуддя за результатами тих подій. Нагадаю всім, хто забув, що ніхто з тих, хто розстрілював людей на Майдані, кримінальної відповідальності, покарання у вигляді в’язниці за це не поніс. Я прошу спікера вважати це зверненням всієї фракції "Самопоміч". Луценко і Аваков мають прийти до нас і пояснити, що вони виробляють.
Отже, переходимо до питань екологічної політики і першим стоїть на порядку денному проект Закону про внесення змін до статті 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" (№ 6530). Давайте попрацюємо, колеги, інтенсивно. Ці закони об’єднуючі, давайте працювати ефективно і інтенсивно. І я ставлю на голосування пропозицію розгляду його за скороченою процедурою. Будь ласка, прошу підтримати. [[17:32:12]] За-150 Рішення прийнято. І я запрошую до доповіді міністра екології та природних ресурсів Семерака Остапа Михайловича. Будь ласка.
Дякую, шановний пане Голово. Шановні народні депутати, перед тим, як представити урядовий законопроект, я хотів би почати з подяки нашої спільної. за результати нашої спільної роботи в минулому тижні. Дякую за підтримку важливих екологічних, природоохоронних законів. Сьогодні на ваш розгляд виноситься проект Закону України про внесення змін до статті 20 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", який розроблений відповідно до статті 7 Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність". Законопроектом пропонується надати право Державній екологічній інспекції уповноважувати свої територіальні органи на проведення вимірювання, не пов’язане з оцінкою відповідності продукції, процесів та послуг відповідно до вимог до технічної компетентності та незалежності. І друге. Вносити Міністерству природи пропозиції щодо визначення методик вимірювання, обов’язкових до використання уповноваженими територіальними органами. Хотів би зауважити, що внаслідок неузгодженості, яка сьогодні існує, і цим законопроектом стоїть на меті цю неузгодженість ліквідувати, спочатку 2016 року скасований механізм атестації вимірювальних лабораторій, внаслідок чого територіальні органи Державної екологічної інспекції втратили можливість проведення вимірювань при здійсненні державного нагляду (контролю) у сфері своєї діяльності та проведення кризового моніторингу довкілля внаслідок виникнення аварійних ситуацій, пов’язаних із забрудненням об’єктів довкілля. Сьогодні існує загроза призупинення інструментально-лабораторного контролю при здійсненні державного нагляду та контролю. Станом на сьогодні вже 14 інспекцій втратили таку технічну можливість, і прийняття цього законопроекту вирішить цю проблему. Шановні народні депутати, прошу підтримати законопроект за основу, а якщо буде воля, можливо і в цілому.
Дякую вам. Від комітету співдоповідачем я запрошую Дзюблика Павла Володимировича. І прошу лаконічно.
Доброго дня, шановні колеги. Так, щоб довго не повторюватися, дійсно технічний момент піднімається у цьому законопроекті. Комітет має зауваження з приводу цього законопроекту, тому я би просив підтримати його в першому читанні, а не в цілому. І у період між першим і другим читанням внести відповідні правки для того, щоби привести його у відповідність. Крім того, я би хотів звернутися до вас, Голово, для того, щоби ми все-таки розглянули сьогодні законопроект 6598 з приводу жорстокого поводження з тваринами. І просив би всіх колег проголосувати за перше читання цього законопроекту без великих дискусій. Давайте все-таки попрацюємо хоч чуть-чуть. Дякую.
Отже, прошу провести запис: два – за, два – проти. Від "Блоку Петра Порошенка" Хлань Сергій Володимирович. І я прошу всіх максимально лаконічно.
Прошу передати слово Недаві Олегу.
Вітаю всіх. Це дуже простий законопроект, але він дає можливість екологічній інспекції працювати на повну і захистити нашу екологію та здоров’я людей і довкілля. І ми маємо надіятись, що Мінприроди має врегулювати свої повноваження у цій сфері діяльності, які визначені цим законопроектом. Це законодавчо закріпить повноваження та відповідальність Мінприроди щодо визначення і встановлення чітких вимог до технічної компетенції та незалежності. А також в частині визнання критеріїв щодо методик вимірювань, що є обов’язковим до використання та мінімізації ризиків отримання недостовірних, упереджених результатів вимірювання. Пропоную підтримати у першому читанні та врахувати зауваження під час доопрацювання до другого читання.
Отже, від "Народного фронту" Бондар Михайло. Передає слово Унгуряну. Будь ласка.
Слава Ісусу Христу! Шановні колеги, ми маємо два закони. Ми маємо Закон про охорону навколишнього природного середовища, який є профільним законом для системи органів охорони довкілля, і маємо Закон про метрологію і метрологічну діяльність. Є такий дуже важливий орган в нашій державі, як Державна екологічна інспекція, яка має виключні повноваження щодо здійснення державного екологічного контролю на території країни, а також в пунктах пропуску прикордонного митного і іншого видів догляду і аналізу. Серед інших функцій Державної екологічної інспекції, особливо на державному кордоні, є саме функція здійснення радіологічного контролю на наявність радіаційних випромінювань, забруднення серед товарів, які або виїжджають, залишають територію України, або навпаки в режимі імпорту потрапляють на територію України, або в режимі транзиту проходять через територію України. І для того, що Державна екологічна інспекція могла у повному обсязі виконувати свою функцію нам необхідно проголосувати цей достатньо технічний, але важливий законопроект. По-друге, є така опція, яка є дуже важливою і бюджетоутворюючою як заподіяння шкоди і відшкодування заподіяної шкоди, яка нанесена довкіллю. Це важливо з точки зору методик щодо забруднення водойм, землі або атмосферного повітря. І ми маємо дати Державній екологічній інспекції всі важелі впливу, а також Міністерству профільному екології та природних ресурсів щодо правильного обчислення того, тієї.
Дякую вам. І заключний виступ від "Батьківщини" Рябчин включіть мікрофон. І прошу всіх запрошувати у зал, через 2 хвилини відбудеться голосування. Прошу всіх запросити в зал.
Олексій Рябчин, "Батьківщина", Донеччина. "Батьківщина" підтримує наявність у порядку денному саме екологічних законопроектів. На жаль, під час війни пріоритет екологічного та зеленого розвитку не є нагальним, тому всі законопроекти, які є на покращення довкілля і покращення рівня життя наших громадян, "Батьківщина" буде підтримувати. Цей законопроект ми також підтримуємо, він технічний, я пропоную голосувати його за основу і в цілому, щоб не витрачати більше часу на такі законопроекти. Він технічний. Хотілося б отримувати від Міністерства екології більш фахові, більш комплексні законопроекти. До того ж є певні такі запитання до міністра екології. Ви неодноразово висловлювались за ліквідацію екологічної інспекції, створювання, там, державної якоїсь природоохоронної служби, а зараз подаються законопроекти, які, в принципі, розвивають Держінспекцію. Прокоментуйте, будь ласка, ваші плани стосовно цієї структури, яку ви самі назвали корумпованою. І друге. Дуже велика кількість депутатів, дуже велика кількість громадських активістів протестує проти великих забруднювальних теплових станцій, які не встановлюють фільтри. Наприклад, у Дніпрі станції ДТЕКу, вони дуже сильно забруднюють, що обурює громадянське суспільство і народних депутатів. Яким чином реагує оця Держінспекція і чи завдяки цьому закону буде покращена ситуація, чи ні? "Батьківщина" буде голосувати за цей законопроект, пропонуємо за основу і в цілому, щоб ми не витрачали більше часу, тут немає чого доповнювати. Дякую.
Але в мене є пропозиція від комітету: тільки за основу. І тому я поставлю так, як є пропозиція комітету. Комітет каже, що може бути в цілому? Якщо будуть голоси. Отже, колеги, я прошу усіх зайти в зал, ми переходимо до прийняття рішення. Я прошу усіх приготуватись до голосування. Отже, переходимо до прийняття рішення, це питання екології, і давайте об’єднаємось в залі. На підтримку напрацювань і комітету, і міністерства я поставлю за основу, якщо буде воля залу, потім я поставлю їх в цілому. Отже, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до статті 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" (№ 6530) за основу. Перше голосування за основу. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[17:42:38]] За-211 Я поставлю на повернення. Прошу по фракціям включити. Я прошу заходити в зал. Я прошу запросити депутатів в зал. Голів фракцій прошу посприяти, щоб депутати голосували під час прийняття рішення, а не стояли на вході. Отже, "Блок Петра Порошенка" – 81, "Народний фронт" – 62, "Опозиційний блок" – 3, "Самопоміч" – 3, Радикальна партія – 12, "Батьківщина" – 12, "Воля народу" – 3, Партія "Відродження" – 10. Колеги, я поставлю на повернення, але прошу усіх зайняти робочі місця і приготуватись до голосування. Іване, будь ласка. Отже, я ставлю на голосування пропозицію повернутись до розгляду проекту Закону 6530. І я прошу усіх взяти участь в голосуванні. Прошу зайняти робочі місця. Прошу проголосувати. І прошу підтримати за повернення. Прошу підтримати. Голосуємо. [[17:44:04]] За-223 Три голоси. Прошу зайти в зал і зайняти робочі місця. Прошу зайти в зал і зайняти робочі місця, і приготуватися до голосування. Я прошу максимально змобілізуватися. Будь ласка, заходьте в зал і займайте робочі місця. Прошу. Є голоси, так? Я ставлю пропозицію повернутися до голосування за проект Закону про внесення змін до статті 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища". Прошу підтримати повернення до проекту Закону 6530. Прошу проголосувати і прошу підтримати, прошу проголосувати, прошу підтримати. [[17:45:25]] За-234 Повернулися, 234. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до статті 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" (6530) за основу і в цілому, як пропонував комітет. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Голосуємо, прошу підтримати. Голосуємо, прошу підтримати. [[17:46:02]] За-229 Рішення прийнято. Колеги, поки у нас йде дискусія тут, так. Колеги, у нас є наступний проект Закону про внесення змін до деяких законів України (щодо введення заборони на суцільну вирубку ялицево-букових лісів на гірських схилах Карпатського регіону) (№ 6749. Давайте проведу спочатку рейтингове голосування, щоб ми екологічний закон не поставили під ризик. Отже, я ставлю на рейтингове голосування проект Закону 6749, прошу проголосувати і прошу підтримати. Прошу проголосувати і прошу підтримати. [[17:49:33]] За-196 Не встигли. Так, я ще раз поставлю на рейтингове голосування. Входимо, так. Добре входимо в проект Закону 6749, і я прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. [[17:50:07]] За-171 До доповіді запрошую Подоляк Ірину, будь ласка.
Пані Подоляк буде виступати з місця. Прошу, пані Подоляк.
Прошу.
Шановні колеги, я запрошую до слова щодо цього законопроекту голову підкомітету з питань екологічної політики, природокористування і ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Павла Дзюблика. З місця, будь ласка, Павла Дзюблика запрошую до слова як співдоповідача по цьому законопроекту. Дякую.
Доброго дня, шановні колеги ще раз! Я хотів би звернутися, в першу чергу, до представників фракції "Самопоміч". Все-таки я розумію, що є політичні моменти, але законопроект, внесений вашою колегою, стосується Карпатського регіону і стосується продовження мораторію на вирубку дерев. Ми багато разів спільно заявляли всі про те, що ми повинні ставати на захист зелених насаджень, що ми повинні робити все для того, щоб наша лісова галузь процвітала, щоб наші дерева залишилися і наші ліси залишилися нашим нащадкам. І нелогічно якось виглядає цей момент, коли доходить черга до екологічних законопроектів, а фракція, цілковито., не голосує і не підтримує ці законопроекти. Я би просив все-таки всіх колег і в тому числі колег із "Самопомочі", які є авторами цього законопроекту, підтримати його в першому читанні. Дякую.
Дякую, шановний пане Дзюблику. Шановні колеги, я запрошую для слова міністра екології, який виступить на підтримку від авторського колективу, таке було прийнято рішення авторським колективом. Будь ласка.
Шановні колеги, шановні народні депутати, перш за все, дякую за підтримку попереднього екологічного важливого законопроекту. Насправді, охорона навколишнього природного середовища повинна стояти поза політикою, тому що неважливо від наших політичних поглядів ми живемо в цій країні, ми дихаємо цим повітрям, наші діти тут живуть. І в нашій країні ми живемо і це є та природа, яка повинна бути залишена після нашої діяльності нашим нащадкам. Законопроект, який зараз розглядається, підтримується Міністерством екології і природних ресурсів, оскільки він скерований чи спрямований на захист лісів українських Карпат. Українські Карпати – це є перлина не тільки України, а й всієї Східної Європи і Європи. Для нас принципово важливо підготувати і модернізувати українське законодавство, щоб максимально захистити ліси в українських Карпатах. Тому прошу сьогодні проголосувати усі фракції, не залежно від політичних поглядів, політичних платформ за цей вкрай важливий закон для України і українських Карпат. Дякую за підтримку.
Дякую. Шановні колеги, ми проголосували за скорочену процедуру розгляду цього законопроекту. Я дуже прошу зараз записатися на обговорення від фракцій. І хочу нагадати, що серед авторської групи цього правильного і важливого законопроекту, який ми розглядаємо в першому читанні, пані Поляк, народний депутат Ірина Подоляк, Ярослав Москаленко, Тетяна Острікова, Артур Герасимов, Олена Сотник. Тобто ми бачимо такий авторський. Олег Ляшко, у мене тут не вказано, мабуть що, просто. Олег Ляшко. Це тільки розширює авторський колектив. Будь ласка, Іван Крулько. З місця буде виступати. Я прошу ввімкнути мікрофон.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні колеги народні депутати, а головне, українці! Питання захисту карпатських лісів – це є надзвичайно серйозна проблематика, яку ми як парламент зобов’язані вирішувати. На сьогоднішній день відбувається в Карпатському регіоні абсолютно несанкціонована вирубка лісів. В нас відсутня нормальна і адекватна законодавча база, яка би захищала те, щоб українські Карпати могли розвиватися, щоб не відбувалося вирубки українських лісів. Ми з вами тут, в цьому сесійному залі, пригадуєте, як серйозно переживали тему, коли проблема вивозу з України лісу-кругляку набула значення, що це стало навіть у вимогах Європейського Союзу. І, безумовно, ми повинні захищати карпатські лісі, і не тільки карпатські ліси, а натомість створювати по всій Україні, в усіх куточках нашої держави можливості, щоб сюди приходили інвестори, які будуть формувати тут, в Україні, нові робочі місця, відповідну інфраструктуру, і за кордон ми будемо експортувати не ліс-кругляк, а готову продукцію, ту, яка буде мати додану вартість, та, яка буде створювати робочі місця і сплату податків тут, в українській державі. Тому, безумовно, фракція "Батьківщина" буде підтримувати цей законопроект 6749, який спрямований на посилення захисту карпатських лісів. І звертаємося до всіх інших фракцій так само підтримати цей законопроект. Дякую.
Дякуємо за конструктивну позицію. Будь ласка, Віктор Галасюк буде з місця виступати від Радикальної партії.
Віктор Галасюк, Радикальна партія Олега Ляшка. Дуже приємно, що колеги з "Батьківщини" приєднуються до боротьби нашої команди за збереження українських лісів. Олег Ляшко є співавтором цього законопроекту про захист і збереження карпатських лісів. Більше того. ми виступаємо за захист і збереження всіх українських лісів, без виключення. Саме тому ми ініціювали мораторій на експорт лісу-кругляка, який сьогодні ефективно дії. Саме тому ми внесли в парламент разом з нашими однодумцями законопроект про криміналізацію контрабанди лісу-кругляка. Щоб не так, як зараз: крадуть ліс, вивозять його ешелонами за кордон під виглядом дров і за це отримують штраф 5 тисяч гривень. Ні, ми пропонуємо в тюрму до 7 років. А якщо рецидив, до 12 років. Щоб не повадно було красти в українців легені країни, красти в українців робочі місця, красти доходи. Це неприпустимо. Більше того. мораторій на експорт лісу-кругляка повністю діє 17-й рік без виключення по всіх деревних породах. І що ми бачимо? За державною статистикою України експорт до Європи лісу не відбувається, а за європейською статистикою з України ввозиться 500 тисяч тонн кругляка. Ви уявіть собі! Ми будемо піднімати це питання в Європі на парламентському комітеті асоціацій. Ми з Олегом Ляшком звернулися до Прем’єр-міністра. Це неприпустимо! Контрабанда лісу-кругляка, яка сьогодні руйнує українську економіку, яка краде робочі місця українців за кордон, ми маємо покласти край. Завдяки мораторію деревообробна галузь отримала 2 мільярди додаткових інвестицій, на 4 мільярди зріс додатково несировинний експорт з країни, півмільярда додаткових надходжень до бюджету, десятки тисяч нових робочих місць по всій країні. Ми зробимо все, щоб ця політика стала не виключенням, а щоб вона стала правилом. Це є послідовна політика Радикальної партії: підняти вивізне мито на металобрухт, зберегти мораторій на експорт лісу-кругляка, залишити українські ресурси, щоби всередині країни, щоб вони працювали.
Дякую. Шановні колеги, залишається у нас ще кілька виступів. Тому я продовжую сесійне засідання до кінця розгляду цього законопроект, я думаю, що на 10 хвилин. І зараз, будь ласка, до слова запрошується Ігор Шурма від "Опозиційного блоку". Він з місця буде виступати.
Ігор Шурма, "Опозиційний блок". Я зразу хочу сказати, що фракція "Опозиційного блоку" буде однозначно підтримувати дану ініціативу по одній причині. Ви знаєте, дуже багато точиться розмов про те, якою ми залишимо Україну після себе. Якщо хтось був у Карпатах і міг піднятися на високі схили, то він би побачив, яке жахіття сьогодні є з нашими лісами. Даний законопроект стосується ялицево-букових лісів. Напевно цього буде замало, треба говорити про вирубку лісів взагалі в цілому. Саме гірше й те, що і після цієї вирубки ніхто не проводить системне правильне засадження відповідними деревами. Виростають кущі, ми втрачаємо Карпати. А що з того всього як наслідок ми маємо? Ніхто не хоче задумуватися над тим. Тисячі вагонів, ешелонів виїжджають у сторону Європи у вигляді лісу-кругляка або під іншими грифами. Ми говоримо, що це контрабанда. Якщо у нас такі партнери в Європі і так переживають, як побороти корупцію і контрабанду в Україні, і вони знають, що це є контрабандний товар, навіщо вони приймають цей ліс ешелонами і вагонами. Вони стають співучасниками контрабандного руху. І проблема не тільки в Україні, а проблема і за кордоном. Не робіть з українців злочинців. Нехай перекриють кордон, відмовляться поставляти, приймати його, обробляти, і тоді наші люди, які проживають в сільській місцевості, не будуть приймати участі у цих вирубках. Тому це палка є в двох кінцях. Це треба підтримувати, але треба апелювати до європейської спільноти, припиніть провокувати контрабанду в Україні, не купуйте, і її у нас не буде. Дякую.
Дякуємо, що підтримуєте цей законопроект, це важливо. І зараз, будь ласка, виступ від "Блоку Петра Порошенка" Іван Спориш. Також з місця буде виступати. Так, так. Потім ще "Народний фронт". Прошу, пане Іване.
Іван Спориш, "Блок Петра Порошенка". Досить важливий законопроект. Тому я прошу передати слово знатоку із Карпатських гір – це Юрію Солов’ю.
Будь ласка, пане Юрію, вам слово.
Дякую, шановний пане Іван. Юрій Соловей, 89 виборчий округ, Гуцульщина і Покуття. Шановні колеги, я маю за честь представляти в українському парламенті гірські території. І тому хочу сказати, що даний законопроект є надзвичайно важливим. І в контексті даного закону я хочу вам навести один приклад, який стосується, зокрема мого округу і Косівського, Верховинського району. Так от, чи можете ви собі уявити ситуацію, коли ці два райони є одним із найбільш лісистих, ці райони, де вирубується найбільше лісу, але при цьому на цих районах знаходяться села з розбитими абсолютно дорогами цими лісовозами, з відсутньою нормальною інфраструктурою дошкільних закладів, шкільних закладів, а при цьому сотні тисяч кубів лісу щороку вирубуються і вивозяться за межі цих районів. Це абсолютно є неприйнятна ситуація. Більше того, всі кошти у вигляді певної сплати спрямовуються до державного бюджету. Саме тому я вважаю, що найбільш правильним буде, коли при розгляді даного закону в найближчий час буде внесений закон, який встановить земельний податок для державних лісгоспів, який буде спрямовуватись у місцеві бюджети, чи частина певної плати буде спрямовуватись в місцеві бюджети. Для прикладу, Верховинщина, яка вирубує 150 тисяч кубометрів лісу в рік, зможе отримати понад 60 мільйонів гривень у випадку введення 400 гривень з 1 кубометру лісу. Саме тому нами, колегами народними депутатами, розробляється відповідний законопроект. І я прошу наших колег вже в найближчий час внести його в стіни парламенту, щоб місцеві громади, на території яких вирубується ліс, отримували.
Завершіть, будь ласка. 15 секунд. завершіть, будь ласка.
Саме тому ми повинні зробити все, щоб місцеві громади, на території яких вирубується ліс, отримували достатній фінансовий ресурс для того, щоб самостійно утримувати ці громади. Дякую.
Будь ласка, до слова запрошується від "Народного фронту" Дзюблик, народний депутат. І це останній виступ. Від БПП виступали тільки що. Дякую. Останній виступ в цьому блоці.
Дякую, пані Ірино. Шановні колеги в першу чергу я хотів би звернутися до Голови, шановний Андрій Володимирович. З шести важливих законопроектів екологічного дня ми встигаємо розглянути тільки два. Я би просив би і головуючого, і всіх голів фракцій, щоб решту законопроектів, які вони встигли розглянути в процесі нашого розгляду цих законопроектів, щоб перенесли на четвер. Я би хотів вас. Андрій Володимирович, з приводу законопроекту. Нам в любому випадку треба підтримувати цей законопроект, як і ряд важливих інших, щодо посилення кримінальної відповідальності за незаконний обіг деревини, який внесений членами комітету. І "Народний фронт" підтримує цей законопроект і закликає всіх також підтримати. А з приводу екологічного дня, перенесення його законопроектів на четвер, я би все-таки просив би знову ж таки підтримати і включити в порядок денний четверга ті законопроекти, які ми сьогодні не встигли розглянути.
Дякуємо за виступ. Шановні колеги, це був останній виступ в цьому блоці. Дуже просимо повертатися на місця. Зараз буде голосування по законопроекту 6749. Ми чули позицію всіх фракцій парламенту, які підтримують цей законопроект, і серед авторів законопроекту є представники всіх фракцій. Тому давайте ми зараз, будь ласка, з вами об’єднаємося під час голосування. А потім Голова Верховної Ради поінформує колег щодо тієї короткої наради, яка відбулася з представниками фракції "Самопоміч" під час дискусії щодо цього законопроекту. Шановні колеги, просимо повертатись на ваші робочі місця.
Колеги, я прошу уваги і прошу зайти в зал. Ми переходимо до голосування. І прошу усіх запросити в зал. Я щойно почав вивчати ситуацію, про яку у виступі говорив представник "Самопомочі". Я переговорив з міністром МВС. Зразу після завершення сесії я буду мати розмову з Генпрокурором, щоб цю ситуацію вияснити. І ми зможемо завтра повернутися до неї, бо є ймовірність, що ситуація вирішиться до вечора. Є ймовірність висока, що вона вирішиться до вечора. Зранку, я вам гарантую, що я доповім вам про свою розмову з Генпрокурором. Наскільки мені відомо, що припис дав Горбатюк на даний арешт, я виясню, вивчу цю ситуацію і зранку доповім парламенту. Зараз я просив би, щоб ми позитивно проголосували за екологічний закон, який нічим і ні в чому не може бути поставлений під сумнів із-за політичних дискусій в цьому залі. І ми переходимо до прийняття рішення. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законів України (щодо введення заборони на суцільну вирубку ялицево-букових лісів на гірських схилах Карпатського регіону) (№ 6749). Комітет, в цілому так? За основу і в цілому. Комітет, скажіть мені, мене не було в залі. За основу, за основу. Прошу підтримати за основу, 6749 за основу. [[18:07:29]] За-259 Рішення прийнято. Проти в цілому, так? Давайте попробуємо в цілому. Пані Ірина, не ставимо в цілому? Не ставимо в цілому? Комітет – проти, автор – проти. Все. Вибачте, комітет – проти, автор – проти. Отже, проект Закону 6749 прийнятий за основу. На жаль, ми не встигли. Давайте скорочену і підготовку до другого читання, давайте? Отже, ставлю на голосування пропозицію, що проект Закону 6749 ми розглянули за скороченою процедурою до другого читання. Прошу проголосувати і прошу підтримати. Голосуємо. Скорочена процедура до другого читання. [[18:08:42]] За-218 Ще раз, ще раз поставлю, не встигли. Дуже проста пропозиція: скорочена процедура підготовки до другого читання. Отже, ставлю цю пропозицію на голосування 6749, скорочена підготовка до другого читання. Прошу проголосувати і прошу підтримати. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. [[18:09:16]] За-219 На жаль, немає голосів, але закон прийнятий за основу. Бажаю плідної роботи в підготовці до другого читання. На жаль, не всі законопроекти екологічні ми встигли розглянути. Час для роботи вичерпаний. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра о 10 години прошу всіх прибути в зал для продовження нашої роботи.