Dobro jutro kolegice i kolege. Evo do maloprije smo bili ravnopravni u sabornici. Prelazimo na - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću, prvo čitanje, P.Z. br. 211 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona sukladno člancima 144. do 150. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Izvješća ste primili na sjednici. Uvodno obrazloženje dat će i ministar pravosuđa gospodin Orsat Miljenić. Izvolite ministre.
Uvažene dame i gospodo, dakle pred vama je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću, to je zapravo nastavak svega onoga što smo jučer već prošli. Ono što su najvažnije izmjene ovog zakona je sljedeće, u jednom dijelu on se usklađuje sa zahtjevima iz monitoringa, znači to se tiče norme članova DSV-a, ono što smatramo da je vrlo važno, a to je sljedeće preciznije definiramo pojam preustroja suda što će izravno utjecati na mobilnost sudaca i način kako se znači oni mogu premještati sa jednog suda na drugi kad dođe do reduciranja broja mjesta. Istovremeno taj premještaj će sada biti transparentniji nego dosada jer će biti također objavljivan na web stranicama, bit će objavljena jedna vrsta natječaja za slobodna mjesta na sudovima gdje znači se otvori potreba, suci će se moći natjecati sa svojim vodovima, napravit će se lista i prema tome će se zapravo utvrđivati tko će biti premješten. Smatramo da je ovo vrlo važno jer ono sve što smo jučer govorili ta jedna mobilnost je neophodna da bismo se barem približili standardima da svi počnu raditi što ujednačenije. Imamo jako puno sudova gdje znači imamo veliki broj predmeta, a imamo i one sa manjim brojem predmeta. Sljedeća godina, kao što sam rekao, čeka nas preustroj daljnji oko upravljanja sudova. Ovo je jedna od priprema za to. Znači, kad to budemo radili radit će se po ovim pravilima. Ono što smo jučer rekli zapravo se postavilo kod ZPP-a pa kod Zakona o sudovima, znači postavilo se pitanje svi ti naši novi rokovi koje stavljamo kako će ih građani ostvariti? Onda smo rekli stavljamo obvezu i postoji obveza i postupanja po redoslijedu zaprimanja predmeta i po hitnosti. To je ono što smo uveli. Sada to ovdje uvodimo i precizno kao stegovno djelo. Dakle, ono što je propisano kao obveza u Zakonu o sudovima sada ovdje se propisuje kao stegovno djelo, dakle daje se alat da bi se takvo postupanje, odnosno nepostupanje moglo sankcionirati. Također, sam stegovni postupak dolazi do sve većeg broja stegovnih postupaka. Jučer sam rekao veseli me što je to dakle žalosti me što ih uopće ima, ali me veseli što sustav prepoznaje takve ekscese i što se s njima nosi veseli me i to što naša pravosudna inspekcija tu daje svoj veliki doprinos. Dakle, da bi učinili efikasnijim taj stegovni postupak vraćamo se na jedno starije rješenje koje je bilo i koje je bilo dobro, znači da će posebno stegovno vijeće zapravo utvrđivati sve činjenice, dakle tri osobe, tri člana ne cijeli DSV. Cijeli DSV će donositi odluku o tome. To će ubrzati postupke, pojednostaviti ih i jednostavno ići će brže. Uvodimo jedan novi institut koji smo uočili da je potreban, a to je da će predsjednik suda a planiramo i DSV u stegovnom postupku moći zatražiti da se sudac podvrgne liječničkom pregledu, odnosno ocjeni zdravstvene sposobnosti. To smo uočili kao jedan nedostatak. Mi dosad uopće nismo imali pravila za to ali tu zapravo nema razloga da bude razlike od odstupanja u odnosu na druge zaposlenike. Znači, to je jedna smatramo vrlo važna stvar. Također, kod postupka razrješenja predsjednika sudova on će biti puno jednostavniji. On u ovom trenutku se teoretski i praktično vodi po odredbama ZKP-a što je potpuno nepotrebno. Mi tu imamo znači jednu situaciju u kojoj netko radi dobro ili ne radi dobro. DSV ga diskrecijski imenuje i nema potrebe da onda nakon diskrecijskog imenovanja vi imate jednu kompliciranu proceduru koja može trajati jako dugo. Dakle, to će biti pojednostavljeno. Još jedna stvar je što smo i jučer govorili uopće o tim nekakvim odnosima i u uspostavi odgovornosti posebno kod predsjednika sudova jedna od stvari koje se ovdje uvodi je da će kod imenovanja predsjednika sudova oni morati dati program svoj rada, da na taj program će davati mišljenje Viši sud, ali će davati i Ministarstvo pravosuđa. Jer taj program spada u upravu. On nije program kako će se suditi u nekom predmetu nego je on program kako će se upravljati sudom, a to je ono što građani od nas očekuju. Dakle, to je jedan element koji nažalost dosada nije postojao ali koji sada uvodimo. Kažem to je u okviru one ustavne odredbe da predsjednike bira DSV samostalno. Međutim, mislimo i da treba uvesti i da je to dobra stvar da se uvede znači da i Ministarstvo pravosuđa daje svoje mišljenje o tom programu. U programu mora biti sadržano sve što je bitno, što je bitno za građane. Od toga kako će se rješavati stari predmeti do toga kako će se uopće upravljati, kako će se raditi rasporedi itd. Dakle, to je ukratko, to su izmjene. On je dio ovog paketa koji smo jučer raspravili. Dakle, prvenstveno Zakon o sudovima, ali naslanja se i na sve ove brojne zakone koji mijenjaju neke stvari, koje uvode veću disciplinu u postupak pa onda zahtijevaju veću disciplinu od samih sudaca. Evo, hvala lijepa.
Hvala ministre. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Prelazimo na raspravu. Otvaram raspravu. Prvo su na radu klubovi. Klub SDP-a i kolegice Vesna Fabijačić-Križanić. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću. Zakon o Državnom sudbenom vijeću donesen 2010.godine bio je značajan iskorak u demokratizaciji sudske vlasti. naravno da se to događalo u procesu ispunjavanja uvjeta za zatvaranje poglavlja 23 kada se da to pojednostavljeno kažemo konzekventno sprovedeno načelo da su suci ti koji biraju, unapređuju i kažnjavaju suce. Time je sudstvo steklo zakonodavni imunitet od utjecaja izvršne vlasti. dvije izmjene Zakona o Državnom sudbenom vijeću tijekom 2011.godine također su bile na tragu ispunjavanja uvjeta za zatvaranje poglavlja 23. Prvom izmjenom u 2011.godini riješila se nadležnog odlučivanja o imunitetu suca, inkompatibilnost u obavljanju radnji člana Državnom sudbenom vijeća u postupcima kada su kandidati ili sudac srodnici, bračni drugovi u odnosu skrbnika posvojitelja ili slično kao i postupak ocjenjivanja kandidata kako bi se na taj način osigurao kvalitetan izbor. Dakle te prve izmjene bile su na tragu jačanja neovisnosti sudbene vlasti, spriječile su mogućnost sukoba interesa i otvorile preduvjete da izbor bude kvalitetan. Drugo izmjene Zakona o Državnom sudbenom vijeću bile su isto tako razlog radi ispunjava uvjeta za zatvaranje poglavlja 23 a išle su u pravcu racionalizacije sudovanja i ostvarile mogućnost privremenog rasporeda sudaca iz jednog u drugi sud kada postoji potreba zbog povećanog priljeva predmeta. Ova treća izmjena Zakona o Državnom sudbenom vijeću je sukladna obvezama RH preuzetim u procesu praćenja izvršenja njenih obveza nakon privremenog zatvaranja poglavlja 23. Zbog obavljanja dužnosti predsjednika Državnog sudbenog vijeća ili člana Državnom sudbenom vijeća sada se stvara zakonodavni okvir da se smanji opseg obavljanja njihove sudačke dužnosti. Smatramo to ispravnim pristupom jer bi bili u neravnopravnom položaju sa svojim kolegama sucima kada bi imali zadani ravnomjerni opseg obavljanja sudačke dužnosti. Umanjenje obavljanja sudačke dužnosti predsjedniku Državnom sudbenom vijeća za 75% a članovima za 50% dovodi do ravnoteže između odgovorne i opsežne dužnosti predsjednika Državnom sudbenom vijeća ili člana Državnog sudbenog vijeća i njihove sudačke dužnosti. Isto tako smatramo da ove izmjene dovode do veće transparentnosti postupka premještaja sudaca i izbora sudaca, rješavanja predmeta po redoslijedu njihovog zaprimanja na sudu kako je to riješeno i u Zakonu u sudovima dokinut će praksu da stari predmeti stoje u ladici i ne rješavaju se a da suci statistiku ostvarivanju rješavanju lakših predmeta birajući sami redoslijed u rješavanju tih predmeta. Uvođenje novine da se u slučaju sumnje na trajni gubitak sposobnosti obnašanja sudačke dužnosti sudac dužan podvrći liječničkom pregledu svakako je na tragu što kvalitetnijeg sudovanja. I kao što smo mogli čuti od ministra iduće godine nas čeka i daljnje izmjene i regulativa vezana za preustroj sudova. Ono na što apeliramo, a što smatramo da bi na drugačiji način trebalo riješiti u zakonu to su svakako imovinske kartice sudaca. Svi smo na istom tragu, svi govorimo o nultoj toleranciji na korupciju, o transparentnosti, slažemo se sa time da i izvršna, a i predstavnička vlast, a mislim da tome tako treba biti i u sudbenoj vlasti bude što veća transparentnost i što je veća transparentnost to smo sve bliže onom cilju da bilo koji stupanj korupcije ili sukoba interesa bude u bilo kojem intenzitetu prisutan. Stoga smatramo da imovinske kartice sudaca bi na jednak način trebale biti transparentne kao što su to i kod slučaja obnašanja izvršne i predstavničke vlasti, stoga apeliramo da u sljedećim izmjenama o tome vodite računa. I da na kraju rezimira. Sve ovo što obuhvaćaju ove izmjene i dopune svakako su potrebne da Državno sudbeno vijeće bude samostalno i neovisno tijelo koje osigurava samostalnost i neovisnost sudbene vlasti u RH. i stoga će klub SDP-a podržati ove izmjene. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Na redu je klub HDZ-a i kolega Davorin Mlakar.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Evo da odmah kažem, nešto je i kolegica FAbijančić govorila o ulozi Državnom sudbenom vijeća između ostaloga i o pristupanju EU i naš klub isto drži da je Državnom sudbenom vijeće u svakom pogledu ispunilo očekivanja u tom dijelu i da je apsolutno doprinijelo ispunjavanju obveza RH za pristupanje EU pa već stog naslova klub HDZ-a će podržati donošenje ovoga zakona. Ono što smo željeli u ovoj raspravi načelno reći, s obzirom da se radi o prvom čitanju upozorili bismo možda na dvije bitne stvari o kojima govori ovaj zakon o izmjenama i dopunama. Jedna govori o činjenici da Državno sudbeno vijeće u svojoj nadležnosti može bodovati kandidate za određena sudačka mjesta i da u cijelom postupku bodovanja tih kandidata na razgovorima i osobnim uvidom ako hoćete u rad svakog od kandidata može pojedinom kandidatu dati najviše 20 bodova. Rekao bih da je praksa Državnog sudbenog vijeća pokazala da tih 20 bodova, evo i u tisku smo pratili proteklih dana prigovore nekih od kandidata, tih 20 bodova često puta ne može odraziti pravo stanje stvari, odnosno kvalitetu pojedinog kandidata jer oni već dolaze na razgovor s određenim brojem bodova koje su stekli po utvrđenoj metodologiji i time su ih ti bodovi već plasirali na najviša ili najniža, ovisno o kome se radi mjesta, za izbor suca pojedinog suda. U konkretnom slučaju to znači da predsjednici, naročito manjih sudova s obzirom na svoju statistiku i uspješnost obavljanja sudačke dužnosti u pravilu dolaze na najviše bodovana mjesta i de facto konzumiraju onaj mali broj oglašenih slobodnih mjesta za suce, a da često puta suci koji ustvari po statistici najviše rade onog sudačkog posla, dakle odlučuju u najsloženijim predmetima i donose presude, da često puta ne mogu uopće po postojećoj metodologiji zadovoljit metodologiju na način da budu plasirani na najviša mjesta i time apliciraju, odnosno konkuriraju sa stanovitom sigurnošću na ta mjesta. Drugo što se također može primijetiti u praksi dosadašnjih oglasa za upražnjena mjesta je činjenica da iz drugih dijelova pravosuđa, iz odvjetništva najčešće su kandidati toliko slabo bodovani da ni sa ne znam kojim brojem bodova na razgovoru oni uopće ne mogu konkurirati na slobodna sudačka mjesta. Zbog toga predlažemo, a vjerujemo da ima vremena u dva čitanja zakona da predlagatelj još jednom, radi se o članku 54. i 55. da sad ne idemo u detalje, razmisli o tome s obzirom na činjenicu da je Državno sudbeno vijeće jedino tijelo koje će snositi punu odgovornost za imenovanje svakog pojedinog suca ima taj instrument davanja određenog broja bodova, čini mi se možda većeg broja bodova nego što to sada ono radi i na taj način da možda može kvalitetnije stajati iza svoje odluke o imenovanju svakog pojedinog suca. Koliki bi to broj bodova bio, evo samo za one koji to ne prate, maksimalan je broj bodova 150 po ostalim aktivnostima suca, a onda na razgovoru prezentaciji svog programa za predsjednika suda ili za pojedinu sudačku dužnost možete dobit najviše 20 bodova koji se opet po posebnom načinu izračunavaju od svih članova Državnog sudbenog vijeća. Druga možda tehnička primjedba, kada je već ministarstvo našlo za potrebnim, a trebalo je urediti ovaj zakon i s obzirom na izmjene Zakona o upravnim sporovima pa onda i o upravnim sudovima, upravnom sudovanju, u nekim odredbama kao što je Povjerenstvo za imenovanje sudaca i kandidacijski izborni odbori mijenjaju se odredbe pa se upravni sud sada mijenja na način da postaje Visoki upravni sud. To je provedeno u članku 9. U Prijelaznim i završnim odredbama govori se o tome da ulogu Upravnog suda preuzima Visoki trgovački sud, ali s obzirom na nomotehniku ako je već svugdje mijenjano predlažemo da i u članku 7. stavku 2. gdje se govori o onima koji imenuju članove povjerenstva promijenite izričaj pa umjesto Upravnog suda Republike Hrvatske navedete da se radi o Visokom upravnom sudu. Sve ostalo, dakle svjesni smo činjenice da metodologiju donosi Državno sudbeno vijeće, svjesni smo činjenice da na neki način egzaktni podaci o broju riješenih predmeta moraju biti temelj za donošenje odluke o vrijednosti svakog pojedinog kandidata za određeno mjesto, ali vjerujem da sa boljim rasporedom ocjena odnosno bodova svakog kandidata ćemo dobiti stvarno izbor najbolje mogućih kandidata za ta mjesta. I ono što vjerujem da će i drugi primijetiti, mandat koji sada nije mogao biti dva puta uzastopce članova Državnog sudbenog vijeća sada se pretvara u novu mogućnost dakle da možete biti 8 godina za redom član Državnog sudbenog vijeća. Pitanje je, vjerujem da će i drugi o tome govorit, da li to garantira onu kvalitetu Državnog sudbenog vijeća koju tražimo ili će to stvarati već polako poluprofesionalne članove koji će biti sve dalje od obavljanja sudačke dužnosti, a sve bliže jednoj novoj poziciji. Stoga mislimo da možda to rješenje u ovom trenutku nije najsretnije. Kao što sam rekao, klub HDZ-a će podržat donošenje ovog zakona i vjerujem da i predlagatelj može uzeti u obzir ove primjedbe koje smo dali. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći je klub HDSSB-a i kolega Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Drago mi je da ste vi s nama danas gospodine ministre. Evo kad doktor počne o pravu i pravosuđu govorit onda će to biti zaista prava stvar. Moj kontakt je kao stalni sudsko medicinski vještak na sudu pa evo imam priliku često dolaziti u kontakt sa sucima i pravosuđem barem s te strane. No, ono što sam htio reći je da klub HDSSB-a će podržati ovakav zakonski prijedlog iz više razloga. Naime, i ministru i prijašnjim ministrima sam u nekoliko navrata postavio i pisani upit i, dakle i ovdje upit sa ove govornice koliko državu, koliko pravosuđe stoji, koliki su troškovi dislociranih parnica sudskih postupaka u Republici Hrvatskoj. Dakle, u sporu dvije osobe, u parnici dvije osobe iz Slavonskog Broda odlukom suda ta je parnica dislocirana u Đakovo, Požegu, Zagreb čak. E sada, stranke, njihovi odvjetnici i svi ostali putuju u Zagreb iz Slavonskog Broda na parnični postupak. Jasno da je to puno skuplje nego ukoliko bi jedan sudac bio premješten iz Zagreba u Slavonski Brod kako ne bi bilo potrebe da brojne stranke putuju u Zagreb, jer njegov put kao jedinke je, dakle daleko jeftiniji i boravak u Slavonskom Brodu nego da desetine ljudi putuju na dislocirana sudovanja u Đakovo, Požegu, Zagreb itd. zbog pretrpanosti Općinskog suda predmetima u Slavonskom Brodu. Pa kada već govorim o novcu koji je potrošen u te svrhe onda moram reći da se govori o desetinama milijuna kuna, a u eri smo maksimalne štednje državnog proračuna i državne riznice i svega ostaloga. To je jedan par opanaka što bi rekli. Drugo, radi o brojnim naknadama nastale štete zbog povrede prava na suđenja u razumnom roku. I ovaj zakon će također doprinijeti da se ova brojka smanji. Evo u proračunu Republike Hrvatske piše da je u te svrhe u 2012. godini izdvojeno 26 milijuna kuna. To je ova godina, a da je za 2013. predviđeno 21 milijun i još nešto, a 2014. 17 i pol milijuna kuna. Dakle, s očitom tendencijom i razmišljanjem da će to ipak biti sve manje i manje, a i ovaj zakonski prijedlog ide u tom smjeru da se ta naknada šteta strankama zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku smanji. Iz ta dva razloga smo upravo ćemo dići ruku, za dakle za ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću. Nekada prije par godina u aktivnost sudaca Općinskih sudova ulazili su i ovršni postupci, pa su onda mnogi od njih vrlo lako ispunjavali svoju normu samo sa jednim potpisom na ovršni kako se to zove papir, ne zakon, zahtjev ili itd. I onda kaže, vidi koliko sam ja riješio slučajeva ili imao slučajeva jer je stavio potpis ili paraf čak sa, dakle stvoreni paraf sa njegovim potpisom na takve predmete. To dobro znamo svi oni koji imamo kontakata sa sudom. I sada kada su ti predmeti otpali, dakle da više nisu pri sudovima, sada je to nešto drugačije. Ovo što ste gospodine ministre naglasili i sinoć kada ste došli ovdje i danas da prednost pri rješavanju sporova će imati oni slučajevi kod kojih prijeti mogućnost, dakle zastare odnosno suđenja u razumnom roku. To je jako dobro i to podržavamo. S time da nisam evo kada gledam proračun RH i vidim smanjenje za pravosuđe u iznosu od nekih 150 milijuna kuna, a u stavkama gdje se radi o usavršavanju sudaca, sudskih vježbenika kako se nazivaju savjetnici je li tako oni mladi koji dođu, budu savjetnici da i tu kažem štednja i šparung na tim pozicija. To me baš previše ne veseli, pa onda Pravosudna akademija koja je također vrlo bitno smanjen proračun RH u tom segmentu. Dakle, sve skupa pravosuđe je pomalo zakinuto, vaš resor. Ali dobro, to je, vi ste ministar pa ćete valjda iznaći. Ali ako bismo uštedjeli sa ovakvim odlukama malo po malo, dakle kod troškova dislociranog suđenja osim kod smanjenja troškova zbog povreda prava na suđenje u razumnom roku onda bi se vjerojatno to nekako i izniveliralo, to smanjenje u proračunu i ovi troškovi. O ostalim aspektima ovoga zakonskog prijedloga su govorili kolega Mlakar koji je u tome zaista stručan, a i kolegica prije mene iz SDP-a. Nego sam htio se još samo osvrnuti na članak 55a. o kojemu se govori o kandidatima za suce u kojem piše u stavku 3. piše ovako: "Kandidati mogu iz jedne ili više pisanih radnji ostvariti najviše 150 bodova, a na usmenom razgovoru kandidat može ostvariti najviše 20 bodova." I u stavku 7. lista prvenstva kao znak transparentnosti i otvorenosti i nema ništa tajni, nema skrivanja kaže ovako: "Lista prvenstva objavljuje se na internetskim stranicama Vijeća i sadrži ukupan zbroj bodova i bodove ostvarene po svakom od kriterija." Reklo bi se vrlo transparentno. Objavi se lista, ovaj ima 160., onaj 145. itd. I jasno je tko je primljen. Međutim, nije tako. Nije tako. Ja ću navesti ime odvjetnika jednog iz Slavonskog Broda koji se natjecao za suca Općinskog suda u Slavonskom Brodu. Dakle, odvjetnik privatnik je bio i kada je dakle bio i na usmenom razgovoru ili intervjuu kako god hoćemo ostvario tamo odličan dojam pošto se kao odvjetnik vrlo često sudi u svim mogućim segmentima od kaznenog do građanskog prava, trgovačkih prava, dakle čovjek poznaje materiju, radi 20 godina kao odvjetnik ali na natječaju nije prošao jer su neki kandidati imali maksimalan broj bodova ili skoro maksimalan iz tzv. pisanih radnji. Kada je htio provjeriti i usporediti svoju pisanu radnju i ostalih kandidata rečeno mu je da ne može provjeriti. Ne može provjeriti, to nije njegova stvar. I što sad čovjek može učiniti? Kako može dokazati svoju da kažem stručnost, kako može tvrditi a on tvrdi da je kvalitetniji ili je to njegov subjektivni dojam, ali zaista on nema pravo uvida u pisane radnje ostalih kandidata. Može pogledati samo svoju radnju i gdje ako je pogriješio u svojoj pisanoj radnji gdje je pogriješio. Ali pisane radnje ostalih kandidata nema pravo pogledati iako je zainteresirana stranka u tome postupku. Evo, toliko o toj transparentnosti prilikom odlučivanja, toliko o pisanoj radnji i bodovima koji se stječu prilikom tih pisanih radnji i ovih 20-ak bodova kod samog intervjua. I dobro je rekao kolega Mlakar da bi možda odnos između ukupnog broja bodova taj odnos 150-20 mogao malo prevagnuti možda racionalnije, suvislije i na stranu ovoga usmenog razgovora kako se to danas lijepo veli po hrvatski intervjua jel'. Eto, hvala lijepa. A mi ćemo podržati bez obzira na ove moje primjedbe podržat ćemo ovaj zakonski prijedlog u smislu u kojem sam u onom prvom dijelu govorio, dakle smanjenje troškova zbog dislociranog sudovanja jer će se sad Državno sudbeno vijeće moći dislocirati suce, a ne parnice. I drugo, što će se vjerojatno nadamo se biti manje sporova zbog povrede prava na suđenja u razumnom roku. Hvala lijepa.
Hvala. Obavijest, Izaslanstvo Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe, Odbor za europske integracije i Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora održat će u ponedjeljak 10. prosinca 2012. u 14,00 sati u dvorani Ivana Mažuranića povodom Međunarodnog dana ljudskih prava sjednicu na temu "Stanje hrvatskih predmeta pred Europskim sudom za ljudska prava s osvrtom na prava osoba lišenih slobode" i pozivaju sve zainteresirane zastupnike da se odazovu. Hvala lijepa. Prelazimo na sljedeći klub. To je klub Hrvatskih laburista-Stranke rada i kolega Nikola Vuljanić.
Hvala gospođo potpredsjednice, gospodine ministre, kolegice i kolege. Ovo je posljednji iz ovog nekog mini-seta pravosudnih zakona i čini mi se da ministar na jedan racionalan način pokazuje da želi uvesti reda tamo gdje je red najteže uvesti i tamo gdje je najpotrebniji tj. u sudstvu. Po ocjeni Hrvatskih laburista-Stranke rada ovo je dobar zakon sa dobrom intencijom i sa dobrim rješenjima i u svakom slučaju ćemo ga podržati. Međutim, treba reći nešto o zakonu, možda je dobro još između ostalog što ide u dva čitanja pa imamo vremena i priliku ne samo reagirati na konkretne članke nego nešto reći i o općem smislu zakona, o nekakvim porukama koje se njima šalju i nekim generalnim rješenjima koje radi. Problem u sudstvu, a ko i svugdje drugdje su prije svega ljudi koji u tom sustavu rade. O njihovoj savjesnosti, stručnosti, radišnosti i drugim karakteristikama ovisi kako će sustav funkcionirati. Uloga DSV-a u tome je ključna. Naime, DSV i postavlja suce i smjenjuje ih i disciplinira ih kad je to potrebno i obavlja te organizacijske poslove koji se upravo tiču ljudi koji rade u sistemu. Da je discipliniranje ponekad potrebno dokazuje i količina tužbi zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku. Svi smo to govorili već i jučer se o tome govorilo. Ali to jest bitna tema, to je nešto što nam i Europa najviše prigovara između ostalog, to je nešto što se svako toliko nađe na Europskom sudu za ljudska prava i to je nešto što konačno Hrvatska država mora platiti kad je kriva i plati. A zapravo su krivi suci koji nisu obavili posao na vrijeme. To da se suci biraju doživotno to smo se u jednom trenutku dogovorili i tako sustav funkcionira. Da li je to dobro ili nije to je predmet jako široke diskusije kojoj nije ovdje mjesto sada. Ali činjenica jest ako tome jest tako da je položaj suca zagarantiran na takav način mora postojati neko tijelo koje može utjecati na njegovu karijeru na njegovo napredovanje, konačno i na njegov ostanak u sustavu ako stvarno eklatantno krši pravila toga sustava. To bi trebalo upravo biti Državnom sudbenom vijeće. Ovim se zakonom par aspekata funkcioniranja mijenja. Najvažniji su premještaj sudaca koji bi sada trebao ići po listi prvenstva dakle nekim objektivnim kriterijem koji uključuje i stručnost i rezultate suca i pozitivne i negativne i konačno njegovu želju da se premjesti u neki drugi sud, što je dobro. Uklanjanja se odredba da je disciplinski stegovni prekršaj suca ponašanje suprotno temeljnim načelima kodeksa sudačke etike. To je nešto što je unešeno 2011.u zakon i sada bi se uklonilo jer stegovni postupak protiv eventualni stegovni postupak protiv sudaca bi se prema predlagatelju trebao odvijati identično temeljnim načelima kaznenog postupka, dakle konkretno djelo. O konkretnom djelu se na konkretni način po konkretnim pravilima raspravlja i određuje konkretna sankcija. I to je ured. Međutim, ako u postupku funkcioniranja suca i u ocjenjivanju njegovog rada nema etike i nema pravde onda se čitava stvar formalizira na takav način da uloga suca postaje uloga činovnika koji po preciznim odredbama zakona donosi precizne odluke i za pravdu ga nije baš puno briga. Mislim da bi ova odredba o etici i kodeksu sudačke etike na neki način trebao ostati i u ovom zakonu i da bi kršenje te etike, a ona postoji mislim definira je da bi kršenje te etike trebao biti stegovni prekršaj za suca. Jedna od stvari koja se ovim prijedlogom zakona zapravo naglašava jeste obveza sudaca da predmete rješavaju prema redoslijedu prispijeća i prema hitnosti. Mislim da je to izuzetno važna stvar. Sjećam se jednog primjera čini mi se da sam ga negdje ovdje i spomenuo jedne osobe sa Raba koja je imala istovremeno dva postupka. Jedan postupak majstora koji ju je prevario i oteo joj novce od kredita i gdje je ona apsolutno u pravu i drugi ovršni postupak za kuću na koju je hipotekom digla kredit. Ovaj hipotekarni ovršni postupak završio se u roku odmah. Ovaj drugi još uvijek traje nakon dvije godine, dvije godine traje. Ona je u pravu. Nepravomoćno je dobila presuda i dobit će ona taj postupak, radi se o ženi, dobit će taj postupak međutim u međuvremenu je ostala bez kuće. I taj postupak u kojoj je majstor prevario za kredit koji je digla na tu kuću njoj danas više ne znači ništa. Dakle, prioritet postupanja, važnost postupanja i prioritet postupanja po redoslijedu prijavljivanja je ključna stvar za ostvarenje načela pravednosti. Ako pravda nije ostvarena na vrijeme, ako nije ostvarena tako da se vodi računa i o drugim aspektima te osobe i tog postupka onda nije pravda, onda je nepravda. U članku 7.se govori o postupku kada u Vrhovni sud treba ili hoće ući osoba koja nema nikakve sudske prakse prije toga. I razrađuje se sustav što sve treba ta osoba napraviti i napisati nekakav rad. Taj rad će se ocijeniti, ispitati će ga se i tome slično. Čitava stvar mi pomalo ne tiče se naravno ovog zakona, ali čitava stvar mi zvuči pomalo fantazmagorično. Kako je moguće da u Vrhovni sud dakle vrhovno sudsko tijelo RH uđe netko tko nikad prije nije bio ni u općinskom prekršajnom sudu? Možda je to naivni stava ali to me podsjeća poprilici kao da sada čovjek dođe na sveučilište i kaže znate ja vam jako puno znam i trebam biti redoviti profesor. Ne može postati redoviti profesor, izglasali smo zakon po kojem ne može postati redoviti profesor, nego mora proći sve te korake koje se već prolaze od docenta do izvanrednog profesora i tome slično. Ovdje čovjek zbog nekih svojih zasluga pretpostavljam političkih, ne vidim koje bi druge mogle biti odjednom postaje sudac Vrhovnog suda. No, taj postupak je ovdje školski dobro razrađen ali mislim da bi u čitavoj situaciji u jednom možda malo mirnijem vremenu trebalo još jednom razmisliti. Uvedena je dobra odredba medicinskih razloga, zdravstvenih razloga kao povoda za razrješenje suca. To do sada nije bilo moguće. Od ovolikog broja sudaca koje imamo u Hrvatskoj lako je pretpostaviti po zakonu velikih brojki da su neki od njih povremeno i bolesni pa povremeno bolesni i na taj način da ne mogu obavljat svoje dužnosti. Pretpostavljam da svatko od nas zna nekog takvog suca. Evo meni sad dvije sutkinje takve padaju na pamet. Osobe koje jednostavno ne mogu obavljat taj posao jer boluju vjerojatno, nisam ja liječnik da dijagnozu uspostavljam ali boluju od nekih psihičkih poremećaja. Dobro da je to u zakonu i dobro je da predsjednik suda može suca poslati na takav zdravstveni pregled što dosad nije mogao. Pregled je bio dobrovoljan i ti suci su u pravilu i uvijek odbijali takav pregled, jer kad čovjek već je takav onda mu ne možete objasnit da je takav po definiciji. U članku 16. ovih izmjena i dopuna govori se o mišljenju o kandidatima za predsjednika suda koje će dati viši sud, predsjednik Vrhovnog suda i ministar pravosuđa. Oni su dužni to mišljenje dati u roku od 30 dana da bi se mogao čovjek postaviti na mjesto predsjednika suda. Što ako ne? Zakon ne govori ništa o tome. Da li tu vrijedi načelo administrativne šutnje, odnosno ako neko od tih mišljenja nije došlo da li se pretpostavlja da je pozitivno. Onda bi trebalo, mislim da bi to trebalo napisat da situacija bude jasna. Članak 21. u Prijelaznim i završnim odredbama dobro govori, svi postupci koji su u tijeku pred vijećem nastavit će se i provesti po odredbama Zakona o Državnom sudbenom vijeću, dakle ne ide zakon retroaktivno. Pred par dana smo govorili o Zakonu o upravnim postupcima i nutra smo ostavili jednu odredbu koja ide retroaktivno. Ja sam to spomenuo kao mogućnost budućih eventualno tužbi ili tako nečega. Mislim da bi takve stvari trebalo izbjegavat. Ovdje je to dobro riješeno i sve u svemu mislim da zakon uz sitne izmjene možemo i prihvatiti. Hvala.
Hvala. Replika, Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Vuljaniću, prvi puta su svi klubovi zapravo gotovo svi klubovi, gotovo kažem zbog toga što nisu svi klubovi raspravljali sinoć i ovo je nastavak, jedinstveni u ocjeni. Ova mini pravosudna reforma je odličan korak naprijed. Ja moram sad nešto podsjetiti, kad je krenula Vlada tad je ministar pravosuđa ocijenjen kao nespreman, međutim sad se pokazalo da je ipak spreman, da je radio u tišini, da je napravio jedan set zakona odnosno izmjene zakona koji su i po ocjenama svih i oporbenih stranaka dobrodošli. Sada ovim setom zakona, izmjenama zakona sudovi i suci imaju alate u rukama i ne mogu reći i da kaskamo za europskim zakonima. Do sada, to je moje bilo najdrastičnija ocjena, sudovi su daleko ispod i ovih zakonskih rješenja koja imamo i praksa sudska je u ovom trenutku kada usvojimo ovo, ja se nadam da ćemo usvojiti zakone, će biti daleko zakonska regulativa bolja od prakse. Sada je na nama da ovdje raspravama, a naročito onim prijedlozima koje smo predložili ministru da predsjednik Vrhovnog suda daje izvješće da izvijesti Sabor i naciju o stanju sudova jedanput godišnje. Mislim da ćemo to, da je Dom, Hrvatski sabor skupa sa ministarstvom krenuo u dobrom smjeru.
Odgovor na repliku, Nikola Vuljanić.
Apsolutno, ovaj set zakona ne samo da je potreban, on je neophodan. Najveći problemi Hrvatske države, to nam je i Europa jasno i glasno prstom pokazala, konačni i uvela poglavlje 23 upravo radi nas znajući kakva je situacija u našem sudstvu, svi to znaju, znamo to i mi, nužno je provest ovaj set zakona, donijet ovaj set zakona ali je nužno i promijeniti praksu. U sudstvu se loš utjecaj politike vidio dovoljno dugo i dovoljno jako da nam zapravo se to obije o čelo u masu primjera i u masu situacija. Upravo je sudstvo najviše, ja sam uvjeren možda paranoično, sudstvo upravo je najviše politički devastirano u '90.-tim godinama i više od gospodarstva. Tvornice su pokradene, ali ovdje je napravljena situacija da se izgubi povjerenje u sustav, da se izgubi povjerenje i u pravdu i u pravo i u pravednost. To sad ministar treba promijeniti u 6 mjeseci. Ja želim sreću.
Nastavljamo sa raspravom. Klub HNS-a i kolegica Nada Turina-Đurić. Izvolite kolegice.
Poštovana potpredsjednice, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. HNS će podržati u prvom čitanju ovaj Zakon o Državnom sudbenom vijeću. Prijedlog izmjena u ovom zakonu smatramo vrlo značajnim napretkom u budućem funkcioniranju našeg sudstva, posebno u onom najosjetljivijem dijelu, a na koji se odnosi najveći dio izmjena u ovom zakonu, a to je izbor sudaca odnosno vrednovanje njihovog rada. Na neki način uvodi se disciplina, uvodi se red, odnosno određuje se puno viši standard samodiscipline unutar sustava koji u slučaju da ne bude izvršen ima i određene sankcije. To su jako veliki pomaci. Naime, nedodirljivost cijelog tog sustava je na žalost prerasla godinama u apsolutnu nesposobnost cijelog tog sustava i ove izmjene koje se uvode. Mislim da će značajno u narednom periodu poboljšati situaciju. Budući da smo naravno dnevno svjedoci da ima velikih problema u sustavu odredbe ovih izmjena trebale bi biti jedan dobar instrument koje će podić razinu kvalitete ali naravno i broj riješenih predmeta u postupcima na našim sudovima. Ja bih u ime kluba HNS-a također pohvalila, to sam učinila i jučer cijeli paket zakona koji su došli u zadnjih nekoliko dana iz Ministarstva pravosuđa plus strategiju o kojoj ćemo, možda smo trebali na početku ali eto razgovarat ćemo vjerojatno sljedeći tjedan o njoj u ovoj sabornici. Svakako su za pohvalu. Ovo će biti, naravno i veliki ispit za cijeli sustav, jer ono što će biti ispit, pravi ispit svega toga je provedba. Međutim, stvoreni su dobri preduvjeti i nadamo se evo da će Ministarstvo pravosuđa imati se čime pohvaliti u narednih godinu, dvije dana naravno efektima ovih paketa Zakona o sudstvu. Evo još jednom kažem HNS će sa zadovoljstvom podržati i ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva u raspravi kolegica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice, gospodine ministre sa suradnikom. I ja se želim priključiti onima koji pozdravljaju ove izmjene i dopune zakona. Mislim da je to još jedan važan korak uređenju sustava. Prije svega sam se javila za ovu raspravu kako bih evo iskoristila ovo vrijeme da još jedanput istaknem i da zahvalim i članovima Državnog sudbenog vijeća na čelu sa predsjednikom koji su pristali sudjelovati u vrijeme dok smo pokušavali zatvoriti Poglavlje 23. na tzv. koordinacijama u Vladi, dakle gdje su zajedno za istim stolom sjedili predstavnici izvršne vlasti, ali i sudbene vlasti. Znači od predsjednika Vrhovnoga suda, Državnog sudbenog vijeća, Državnog odvjetničkog vijeća i mnogi drugi svakako Ministarstva pravosuđa. To je bio dobar primjer kako bez obzira na podjelu vlasti u RH, dakle na tri stupa vlasti kad se radi i neovisnosti naravno pravosuđa koje uvijek treba isticati kad se radi o hrvatskim interesima kako možemo raditi zajedno jer smo svi zajedno ponavljali da naravno institucije poput DORH-a, institucije poput Državnog sudbenog vijeća, Državnog odvjetničkog vijeća jesu neovisne, ali nikada nisu neovisne o interesima Hrvatske, a interes Hrvatske je bio završiti pregovore i ući u EU. Tako da mislim da posao koji je pred vama i zbog činjenice da čekamo novo izvješće na proljeće, ali isto tako da će mnogi poslovi zapravo se tek rekla bih otvoriti 1. srpnja sljedeće godine. Dakle, taj posao zapravo nikad neće prestati. To je naprosto činjenica. Zato mislim da je jako dobro da ste se odlučili na dva čitanja, ne na hitni postupak. Vjerujem da ćete neke od naših primjedaba koje su zaista dobronamjerne prihvatiti, usvojiti i ugraditi u Konačni prijedlog zakona. Ono što bih htjela još istaknuti, na što bih htjela podsjetiti da smo izmjenama Ustava [[Upadica Zgrebec: Kolegice i kolege, molim vas da kolegica ima mogućnost da raspravlja.]] i uvjete za raspravu. Hvala vam lijepa gospođo potpredsjednice. Dakle, da smo izmjenama Ustava 2010. godine za kojeg su zapravo glasale sve parlamentarne stranke, relevantne parlamentarne stranke dodatno osnažili neovisnost i Državnog sudbenog vijeća i Državnog odvjetničkog vijeća i vjerujem da su te izmjene i dopune Ustava omogućile i nastavak ovoga rada koji je i danas među ostalim pred nama. Naime, pozdravljam, reći ću što mislim da je dobro i što osobito i znam. Dakle, ovu mogućnost premještaja sudaca. Osobito pozdravljam onu mogućnost ocjene zdravstvene sposobnosti, odnosno sudaca, odnosno naprosto zdravstvenoga stanja sudaca. To mislim da je dobro. To ni na koji način neće štetiti, niti će utjecati na dignitet sudaca koji moraju imati. Dapače, ja mislim da će ih to osnažiti, a osobito bih istaknula program predsjednika sudova. Dakle, to sasvim sigurno nisu obični suci. Predsjednik suda jest i svojevrsni menadžer, čovjek koji udara ritam, koji određuje pravila i koji u konačnici nadzire rad sudaca i mislim da je jako dobro da svaki onaj koji želi biti predsjednik suda ima snage i sposobnosti predstaviti svoj program osobito u onom dijelu koji nas još uvijek tišti i koji će biti važan baš kad postanemo članica EU, a to je nerješavanje ili rješavanje zaostalih sudskih predmeta. Dakle, ja mislim da od 1. srpnja sljedeće godine taj broj neriješenih predmeta zapravo moramo iz dana u dan, iz mjeseca u mjesec dodatno smanjivati na zaista razumnu mjeru jer ćemo inače kad se to ne bi dogodilo kao članica EU imati problema. Ono čime se ne slažem pak i što molim ministre da još jedanput razmotrite, odnosi se na ovaj Etički kodeks, dakle na ono što je evo ugrađeno kao što je i kolega Vuljanić rekao 2011. godine što sada predlažete da se ukloni, odnosno da se izbriše. Mislim da bi bilo dobro da to ostavite jer etika, etički kodeks, etička načela zapravo jesu i moraju biti okvir u kojem će raditi suci. Pa eto predlažem još jedanput pogledajte, slažem se naravno sa obrazloženjem ali je nužno katkada da neke stvari i dodatno napišemo u zakonima koji određuju zapravo pa usudim se reći i sudbinu države. Naime, suci moraju raditi bez utjecaja politike. Politika zauvijek mora maknuti ruke kako se to katkada popularno kaže šape sa sudstva, rad sudova neovisnost sudova, politika, političari osobito naravno oni na vlasti ne smiju suce niti birati niti smjenjivati, suci se ne smiju bojati, suci ne smiju strepiti, suci ne smiju ni od koga strahovati jer u njihovim rukama je u konačnici uspjeh ili neuspjeh borbe protiv kriminala i borbe protiv korupcije. Samo potpuno neovisni, dakako dobro plaćeni, dobro obrazovani suci mogu u konačnici taj cijeli proces dovoditi do onog cilja za koji smo pretpostavljam svi zaista zainteresirani jer dok sudac ne kaže konačnu riječ u procesima za teška kaznena djela korupcije i kriminala dotle zapravo ništa ne smijemo i ne možemo tvrditi ali kad oni kažu svoju konačnu riječ i kad to kažu obrazovani kompetentni, neovisni, hrabri i smjeli suci onda im moramo u konačnici povjerovati. I na kraju gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora pozdravljam ono o čemu smo se zapravo već i prije dogovarali, a to je umanjenje obavljanja sudačke dužnosti za predsjednika, gospodine predsjedniče teško je govoriti kad se moram nadglasavati sa cijelom dvoranom. Hvala vam lijepa. Dakle, pozdravljam ono načelo o kojem smo se već i prije dogovorili, dakle umanjenja obavljanja sudačke dužnosti za predsjednika DSV-a 75% i za članove vijeća 50%. Dakle uz molbu, gospodine ministre, da evo uvažite samo ovu moju jednu primjedbu ja vam zahvaljujem i evo podržat ću dakako ove izmjene i dopune zakona. Hvala.
Hvala i vama. I imamo dvije replike. Prva je replika i poštovana zastupnica Sandra Petrović. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Evo kolegice Kosor slažem se u velikom dijelu s vašom raspravom, međutim želim ukazati na jedan dio vaše rasprave gdje ste govorili o smanjivanju broja zaostalih predmeta zbog preporuka, odnosno zbog zahtjeva EU. Naime, istina je da imamo određene kritike od strane Europske komisije zbog broja zaostalih predmeta, međutim mi to ne smijemo raditi zbog Europske komisije i zbog EU nego trebamo raditi na smanjivanju broja zaostalih predmeta zbog nas samih, zbog našeg sustava pravosuđa, odnosno zbog naših građana. Mi smo to trebali raditi i puno ranije nego što smo ušli u pregovore sa EU i puno ranije nego što smo bili pod monitoringom i dakle trebamo raditi na smanjivanju zaostalih predmeta ne samo od 1.07. nego smo to trebali raditi i puno ranije i ubuduće raditi zbog nas samih. Hvala.
I odgovor na repliku, poštovana zastupnica Jadranka Kosor. Izvolite.
Žao mi je gospođo zastupnice ako ste me krivo razumjeli, a vjerojatno da jer ja nisam rekla da smo mi to morali raditi zbog pritiska Europske komisije ili EU, apsolutno ne. Ja sam samo podsjetila kako je bilo dobro budući da smo mi bili jedinstveni u pregovorima i po tome što smo dobili to teško Poglavlje 23. za koje smo morali ispuniti mnoga mjerila i da bismo ga otvorili i da bismo ga zatvorili. Ja sam rekla naravno da smo to činili zbog sebe, ali da to nismo učinili mi ne bismo završili pregovore. Ja sam samo naznačila da naš posao ni kad postanemo članica EU neće prestati. Dakle, naš posao mi smo kao što znate u jednom trenutku sa milijun i pol smanjili na 800, 850 tisuća predmeta. Ali moje je mišljenje da to nije dovoljno. Dakle, o tome sam govorila. Mi se u tome nikada ne smijemo umoriti, mi nikada ne smijemo prestati nadzirati, pa mislim kao Parlament da to i možemo, poslove koji se tiču zapravo temeljnih ljudskih prava jer temeljno ljudsko pravo jest da ima da svaka osoba ima pravedno, brzo, učinkovito suđenje. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite poštovani zastupniče.
Uvažena kolegice Kosor u potpunosti se slažem sa vašom konstatacijom ili željom. Rekli ste da političari moraju maknuti šape sa sudova, trebaju prestati utjecati na suce i jednostavno politika se treba prestati miješati u proces sudovanja. I to treba svaki puta naglašavati. Zbog čega? Upravo zato što znamo da su bivši premijeri izravno utjecali i na sudovanje, na postavljanje sudaca, znamo da je ministrica bivša pravosuđa Vesna Škare-Ožbolt morala otići jer se nije složila sa premijerom tko će biti sudac Županijskog suda. Znamo da se sa najvišega vrha uostalom i postoje izjave koje su izlazile u medijima a koje nisu uvjerljivo demantirane da su političari utjecali na rad sudova i na sudske procese. Međutim, trebaju i suci, znači postoje dvije strane i suci pristaju na to. Jučer smo sinoć smo govorili o dignitetu sudaca, suci se moraju izboriti za svoj dignitet i za samostalnost. Ako sudac ne želi ako ne pristaje na političku igru on neće pristati pod bilo koju cijenu. Prema tome, postoje dvije strane, postoje oni suci koji pristaju na političku igru i postoje političari koji žele utjecati na rad sudova i na same sudske procese.
Odgovor na repliku poštovana zastupnica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Slažem se s vama. Ono što je uloga pa i hrvatskog Parlamenta neprekidno izvršne vlasti činiti sve … ali pogotovo sudbene, da na najmanju moguću mjeru svodimo mogućnost korupcije u sudovima odnosno na suce. Mi smo nažalost svjedoci u sve ove primjere koje ste nabrajali ali mi smo svjedoci pokušaja podmićivanja sudaca i to najviših instanci za koje znamo. prema tome vječno valja biti na oprezu, naravno jer i ministri i predsjednici vlada i zastupnici i suci su samo ljudi.
Hvala lijepo. Idemo naprijed s pojedinačnom raspravom. Sada je na redu poštovana zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre. Obzirom na ovako veliku zainteresiranost zastupnika za ovu temu i na vrijeme najavljeno za glasovanje ja ću nastojati biti pragmatična ali moram iskoristiti prigodu. Ovo je važan zakon obzirom na brzinu po kojem donosimo ovaj set pravosudnih zakona, obzirom da nismo imali možda vremena i prigode ni na Odboru za pravosuđe kao matičnom odboru dovoljno detaljno ući, a potreba je jer se radi o prvom čitanju i vrijeme je da mi zastupnici stavimo primjedbe da bi i predlagatelj se mogao očitovati na njih,iskoristit ću ovu svoju mogućnost. Dakle kao prvo želim reći da ću podržati ovaj zakon, sve općenito o Državnom sudbenom vijeću je već rečeno. Naravno da je njegovo i osnivanje i poseban zakon sve na tragu jasnijeg i transparentnijeg izbora na sudačku dužnost. Ono što je posebno dobro u ovim izmjenama jest to da sa uvodi transparentan način i kriterij kod premještaja sudaca kako je to već i za državne odvjetnike uređeno. Ovo je dobro stipulirano. Također je dobro što se ovim izmjenama zakona jasno kaže da suci koji su imenovani na sudačku dužnost do po propisima do 31.12.2012.ne moraju imati sudačku školu. Dakle tu se moglo postaviti pitanje u provedbi što je u slučaju premještaja ili napredovanja onih sudaca koji nemaju sudačku školu, a imenovani su prije toga? Nekoliko stvari na koje bih željela vrlo konkretno upozoriti dakle što se tiče ovoga oslobađanja od obavljanja sudačke dužnosti za predsjednika i članove Državnoga sudbenog vijeća više u već nekoliko godina unazad je bilo rasprave o tome treba li ili ne treba. mislim da je sada u dogovoru i razgovoru sa ekspertima i EU koja inzistira na osnaživanju Državnog sudbenog vijeća kao tijela koje transparentno i nepristrano imenuje dužnosnike odnosno suce pravosudne dužnosnike, došlo se zauzeti ovakav stav. I ja ne dvojim, to je dobro obzirom da smo vidjeli koliko su angažirani i članovi i predsjednik Državnog sudbenog vijeća. Ono na što upozoravam na izričaj, možda je predlagatelju sugeriram da možda ovaj izričaj sucima izabranim u Državnom sudbenom vijeću umanjuje se obavljanje sudačke dužnosti. Ne umanjuje se obavljanje sudačke dužnosti ja bih možda rekla umanjuje se obveza u obavljanju sudačke dužnosti iz okvirnih mjerila, dakle da se zna da se to odnosi na onu kolokvijalno rečeno normu kako kažemo ali okvirna mjerila. Možda bi se to moglo spretnije regulirati. Što se tiče članka 2.ne znam da li je o tome uopće netko govorio i da li je to primijećeno, dakle člankom 2.se zapravo briše ona zabrana dva puta uzastopnog imenovanja u Državno sudbeno vijeće. Upozoravam na usklađenje sa Zakonom o Državnom odvjetništvu i na Državno odvjetničko vijeće jer ova odredba o uzastopnom biranju Državno odvjetničko vijeće stoji u tom drugom zakonu. I jednako tako molim predlagatelja da razmisli i ovom brisanju stavka 2. Naime intencija toga je bila da tijelo kao tijelo ima četverogodišnji mandat i da se onda uvijek ide u izbor za tijelo sa četverogodišnjim mandatom, a u slučaju promjene pojedinih mandata da oni traju do kraja mandata tijela. Tako je bilo zauzeto stajalište kod donošenja ovoga zakona. I mislim da to nije loše. Što se tiče ovog članka 9.kojim se uređuje članak 60.odnsono premještaj sudaca bez pristanka u slučaju kada se dođe do spajanja sudova ili promjene do sada je stajalo promjene unutarnjeg ustrojstva suda. Uredu je da se ovo mijenja i druge promjene u stvarnoj mjesnoj nadležnosti, ali sada se predlaže da se kaže po odluci temeljem ili temeljem odluke ministra pravosuđa. Logično to se veže na Zakon o sudovima koji kaže da ministar pravosuđa određuje broj sudaca međutim ministar pravosuđa ne određuje taj broj sudaca tako jer se sjeti nego ima jasno neke naravno što je i dobro kriterije, dakle sukladno okvirnim mjerilima tako bi barem trebalo biti. Do sada je pisalo sukladno okvirnim mjerilima za rad sudaca, a radi se o promjeni broja sudaca. Pa mislim da bi bilo dobro zadržati stipulaciju da se kaže prema odluci ministra pravosuđa sukladno ovoj odluci o okvirnim mjerilima, da se zna da ministar pravosuđa to ipak temeljem nečega donosi. Upozoravam još na članak 62.teksta zakona odnosno članak 11.ovih izmjena gdje se govori o stegovnoj odgovornosti sudaca. Dobro je da se ona općenita odredba brisala o kodeksu to je moje stajalište, ali kaže se također da ako nepostupanje po odluci donesenoj u postupku o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku, to je također dobra stegovna povreda. Ali evo upozoravam na novu koja se uvodi, dobro je da se uvodi, ali ona glasi ovako, ako sudac u rješavanju predmeta bitno odstupa od redoslijeda njihovog zaprimanja sudu, odnosno ne vodi računa o hitnosti. Ovaj izraz bitno otvara mnoge mogućnosti jer je pitanje tko će odredit kada je bitno, a kada nije bitno. Ja bih to preformulirala na način da kaže ako sudac rješava predmete, ako bez opravdanog razloga odstupa od redoslijeda, dakle ukoliko ima neki razlog koji se može opravdat onda da to ne bude stegovno, ako nema razloga bitno ili nebitno je da tko će reći je li 5 puta, 8 pta ili 25 puta bitno. Upozoravam na to, upozoravam na to da mislim da treba preformulirati stavak 4. ovog članka jer se numeracija u stavku 1., mijenjala se numeracija pa vam sad ne odgovara numeracija iz stavka 4. I samo još nešto, razrješenje predsjednika suda. U redu je da se ne zahtijeva takav postupak jer on još uvijek ostaje dužnosnik, dakle ostaje sudac, samo prestaje biti predsjednik suda. Prema tome, ne treba postupak kao kod razrješenja. Ali mislim da nije dobro da se briše i stavak 7. toga članka, a stavak 7. govori o pravu na zaštitu. Dakle brisanjem članka 7., a to je da predsjednik suda koji je protiv odluke Vijeća o razrješenju predsjednik suda ima pravo pokrenuti upravni spor. To ste izbrisali. Što sad znači, da protiv odluke DSV nema apsolutno nikakvog pravnog sredstva, to je jednostavno neustavno i mislim da ne bi moglo tako ostati i da bi neko pravno sredstvo moralo bit. I na kraju također želim pohvalit da ste dopunili članak 78. koji je dao ovlast DSV-u, odnosno predsjedniku suda da zahtijeva da se sudac podvrgne liječničkom pregledu. Obzirom na imenovanje sudaca doživotno, do 70. godine, obzirom na to da je u praksi bilo slučajeva gdje je evidentno bilo da sudac svoju dužnost ne može obavljat, a da nema elemenata stegovne odgovornosti, dobro je da se i ova odredba uvela u izmjene i dopune zakona. Evo ja molim predlagatelja da ove primjedbe barem razmotri i u prvom čitanju podržavamo ovaj zakon.
Hvala lijepa. Iscrpili smo listu prijavljenih za raspravu u trajanju od 10 minuta. Pozivam ministra pravosuđa, poštovanog Orsata Miljenića na završnu riječ. Izvolite ministre.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvažene dame i gospodo. Samo vrlo kratko, nekoliko naglasak koji su se pojavili. Dakle ovako, što se tiče ovog uzastopnog dva puta imenovanja mi smo sad prepisali ustavnu odredbu, dakle kako piše u Ustavu sad piše u zakonu. Do sada nije bilo usklađeno. Slažem se, treba uskladiti u DOV-u, Zakon o DOV-u, to će doći na red. Što se tiče etike koja se postavljala, znači zašto to više nije stegovno djelo kako je bilo naznačeno. Postoji prvi razlog da stegovna djela po svim kriterijima moraju biti točno određena, to je jedan. Pod dva, etičko ponašanje procjenjuju sudačka vijeća koja sudjeluju u donošenju ocjene o radu suca, dakle utječu na njegov izbor i napredovanje. Dakle kroz to se uzima taj etički element na pravom mjestu, znači među kolegama, a ne kao eventualno stegovno djelo. Jer mi imao stegovno djelo, nanošenje štete ugledu suda ili sudačke dužnosti, dakle to stegovno djelo i dalje postoji, to nismo dirali, ali ovo selimo tamo gdje mu je mjesto, to su etička vijeća. To je kolegijalna stvar, zato ga tamo selimo. Ali kažem, utječe izravno na napredak i uopće ocjenu suca. Jedna stvar, pojavilo se pitanje oko imovinskih kartica, da li na web ili ne. Naravno to treba razmotrit. Postoje i mi smo razmišljali o tome, razmislit ćemo do drugog čitanja, ima razloga za to, naravno treba zajamčit sigurnost da se ne ugrozi eventualno sigurnost sudaca kroz to, ali nekakvi opći podaci ne vidimo razloga zašto ne bi bili dostupni jer kao što smo rekli transparentnost je uvijek bitna i može samo donijet dobro. Sljedeća stvar, bodovi na intervjuu, također se pitanje otvaralo. Neki će reći da je previše i ovo, neki će reći da se kroz intervju onda bez kriterija dorađenog utječe na listu koja je bila prije tog složena po objektivnom kriteriju. Možemo pristat na širenje bodova, ali onda treba razmislit da se intervjui prenose putem weba pa da onda svi vide što se radi i događa na intervjuu. Dakle možemo napraviti tu, razmislit o načinu da se proširi ali onda mora biti jedan dodatni kriterij da se vidi da to bude transparentno. Dakle evo, ja se još jednom zahvaljujem na podršci, naravno sve primjedbe ćemo uzet u obzir i povest računa o njima.
Hvala lijepa ministre. Zaključujem raspravu o ovom prijedlogu zakona. Glasovat ćemo malo kasnije. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću, prvo čitanje, P.Z. br. 211. Rasprava o prijedlogu zakona je zaključena. U skladu sa prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću. Drugo, sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 111 glasova za donijeli predloženi zaključak.
Zahvaljujem predsjedniče. Kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo razmotrilo je na 15.sjednici održanoj 5.prosinca 2012.godine zahtjev punomoćnika privatnog tužitelja Elvisa Mujačevića iz Lovrana za davanje odobrenja za nastavak vođenja kaznenog postupka protiv Giovannija Sponze zbog kaznenog djela klevete iz članka 200.stavak 1.i 2. Kaznenog zakona. Giovanni Sponza zastupnik je 7.saziva Hrvatskog sabora te na osnovu članka 76. Ustava i članka 23. Poslovnika ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata. Bez odluke Hrvatskog sabora protiv istog se ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Mandatno-imunitetno povjerenstvo predlaže jednoglasno Hrvatskom saboru donošenje odluke, za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za vođenje kaznenog postupka protiv zastupnika Giovannia Sponze po privatnoj tužbi tužitelja Elvisa Mujačevića iz Lovrana zbog kaznenog djela klevete u predmetu koji se vodi pred Općinskim sudom u Rovinju. Naime u slučajevima privatnim tužitelja kao i u slučajevima kada oštećenik kao supsidijarni tužitelj stupa na mjesto državnog odvjetnika jer je državni odvjetnik utvrdio da nema osnova za pokretanje ili vođenje kaznenog postupka povjerenstvo će Hrvatskom saboru predložiti uskraćivanje odobrenja. Stav je povjerenstva da institut imunitetnog prava utvrđen u cilju zaštite digniteta zastupničke dužnosti a ne u cilju zaštite zastupnika kao pojedinca. Kazneni postupak može se pokrenuti i nakon isteka mandata obzirom da zastara ne teče dok postoje opravdani razlozi zbog kojih se postupak ne može provesti.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje odluku koju je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 117 glasa za donešena predložena odluka. Idemo odmah na prvu točku, to je - Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o zahtjevu za davanje odobrenja za vođenje kaznenog postupka protiv Ivice Mandića, zastupnika u Hrvatskom saboru Molim predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva poštovanu Gordanu Sobol da podnese izvješće.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 16. sjednici održanoj 14.prosinca 2012.godine zahtjev općinskog suda u Našicama za davanje odobrenja za vođenje kaznenog postupka protiv Ivice Mandića zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo protiv vjerodostojnosti isprava, krivotvorenje službene isprave iz članka 312. stavka 1. Kaznenog zakona. Ivica Mandić zastupnik je VII. saziva Hrvatskog sabora te ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata i bez odluke Hrvatskog sabora se ne može pokrenut niti voditi kazneni postupak. Mandatno-imunitetno povjerenstvo je jednoglasno predložilo Hrvatski saboru donošenje odluke: "Daje se odobrenje za vođenje kaznenog postupka protiv zastupnika Ivice Mandića po zahtjevu Općinskog suda u Našicama od 29. studenog 2012. u predmetu …12/12-2 zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo protiv vjerodostojnosti isprava, krivotvorenje službene isprave iz članka 312. stavka 1. Kaznenog zakona." Naime, Mandatno-imunitetno povjerenstvo odlučilo je dati odobrenje za vođenje kaznenog postupka protiv zastupnika Ivice Mandića po zahtjevu općinskog suda, budući da je Općinsko Državno odvjetništvo u Đakovu, pred sudom u Đakovu podnijelo optužni prijedlog protiv Ivice Mandića. Povjerenstvo je zauzelo načelan stav da po zahtjevu Državnog odvjetništva kao samostalnog i neovisnog pravosudnog tijela koje je dužno postupati protiv počinitelja kaznenog i drugih kažnjivih djela treba davati odobrenje za vođenje kaznenog postupka, a isto tako i sudu koji vodi kazneni postupak na njihov zahtjev omogućiti da na temelju Ustava i zakona samostalno i neovisno obavlja sudbenu vlast.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Utvrđujem da nema interesa za raspravu. Zaključujem raspravu. Odmah prelazimo na glasovanje. Dajem na glasovanje Odluku koju je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo na odlučivanje. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 122 glasa za utvrdili, donijeli odluku o, potvrdili odluku. Hvala lijepa. Idemo na izbor, imenovanja i razrješenja. Molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora poštovanog Šimu Lučina da podnese izvješće.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove na svojoj 18. sjednici utvrdio je sljedeće: Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora. Prvo, razrješuje se član odbora Tomislav Karamarko. Pod dva, za člana odbora imenuje se Ivan Šantek.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Možemo se izjasniti tko je za predloženu odluku? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 11 glasova za donijeli predloženu odluku. Izvolite dalje.
Sljedeće je Prijedlog odluke o izboru člana i prestanku mandata člana Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora. Za člana Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora bira se Dražen Pandek. Pod dva, dakle dana 13. lipnja 2012. dužnost člana Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora prestao je obnašati Mihail Zmajlović.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Predlažem da se izjasnimo tko je za predloženu odluku? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Nema. Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 11 glasova za donijeli predloženu odluku. Hvala lijepa. Idemo dalje.
Prijedlog odluke o razrješenju i izboru članice Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora. Razrješuje se članica Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora Dragica Zgrebec. Dva, za članicu Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora bira se Marija Lugarić.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje predloženu odluku. Tko je za? Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 110 glasova za donijeli predloženu odluku. Idemo dalje.
Prijedlog odluke o izboru članice i prestanku mandata člana Odbora za obitelj, mlade, sport Hrvatskog sabora. Jedan, za članicu Odbora za obitelj, mlade i sport Hrvatskog sabora bira se Marija Lugarić. Pod dva, dana 19. lipnja 2012. dužnost člana Odbora za obitelj, mlade i sport Hrvatskog sabora prestao je obnašati Dan Špicer zbog prestanka obnašanja zastupničke dužnosti.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje predloženu odluku. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 110 glasova za donijeli predloženu odluku. Idemo dalje.
Prijedlog Odluke o izboru člana Odbora za regionalni razvoj i fondove EU Hrvatskog sabora za člana Odbora za regionalni razvoj i fondove EU Hrvatskog sabora bira se Draženko Pandek.
Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasanje prijedlog Odluke o izboru člana Odbora za regionalni razvoj i fondove EU Hrvatskoga sabora. Tko je za? Tko je protiv? Molim rezultat. Konstatiram da je jednoglasno sa 109 glasova za donesena odluka. Prelazimo na prijedlog Odluke o razrješenju i imenovanju predsjednika i članova Odbora za dodjelu nagrade "Faust Vrančić".
Hvala lijepo. Dakle, razrješuju se dužnosti predsjednik Odbora za dodjelu nagrade "Faust Vrančić" prof.dr. Ante Markotić, članovi Odbora za dodjelu nagrade "Faust Vrančić" prof.dr. Igor Čatić, prof.dr. Tonko Ćurko, mr. Alan Labuz, Ivica Lovrić, prof. Bernardin Peroš. Pod dva, Ivanka Roksandić, članici Odbora za dodjelu nagrade "Faust Vrančić" iz reda zastupnika, članova Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora protekom zakonskog roka istekao je mandat. Tri, u Odbor za dodjelu nagrade "Faust Vrančić" imenuju se za predsjednika prof.dr. Nedjeljko Perić, za članove prof.dr. Stjepan Car, prof.dr. Božidar Matijević, Tihomir Tomičić, Dubravko Diklić, prof.dr. Anto Markotić i dr. Damir Tomić.
Otvaram raspravu. Nitko se ne javlja. Zaključujem raspravu. Stavljam prijedlog odluke na usvajanje. Tko je za? Hvala. Ima li koga protiv? Suzdržanih? Molim rezultat. Konstatiram da je sa 107 glasova za jednoglasno prihvaćen prijedlog Odluke o razrješenju i imenovanju predsjednika i članova Odbora za dodjelu nagrade "Faust Vrančić". Današnji dio sjednice završavamo. Nastavljamo s radom u ponedjeljak 10. prosinca u 15,00 sati sa raspravom o Strategiji razvoja pravosuđa za razdoblje od 2013. do 2018. godine. Hvala lijepa.
Idemo na izbor, imenovanja i razrješenja. Molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove poštovanog zastupnika Šimu Lučina da podnese izvješće.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Odbor za izbor i imenovanje je svojoj 19.sjednici od 12.ovog mjeseca utvrdio prijedloge odluka za vanjske članove 22 odbora Hrvatskog odbora nakon provedenih konzultacija i usuglašavanja klubova zastupnika u Hrvatskom saboru. Dakle, prvo je prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora, u taj odbor imenuju se dr. Branko Smerdel, dr. Ivana Koprić, dr. Nenad Zakošek, dr. Sanja Barić, Florijan Boras i Dragan Zelić.
Otvaram raspravu. Nitko nema za raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 118 glasova za donijeli predloženu odluku. Čestitim izabranima u ovaj odbor. Idemo na sljedeću odluku poštovani zastupniče.
To je prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora. Imenuju se za članove Mladen Godek, doktor Snježana Vasiljević, … Antić, doktor Marinko Učur, Emil Tomljanović i Mirela Fadljević.
Otvaram raspravu. Nitko se ne javlja za raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Molim da se izjasnite tko je za. Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno, sa 117 glasova za, donijeli predloženu odluku. Također čestitam izabranima u ovaj odbor. Idemo dalje poštovani zastupniče.
Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za obranu Hrvatskog sabora. Imenuju se članovi Petar Stipetić, doktor Petar Vejić, doktor Vlatko Cvrtila, Antun Tus, Tomo Medved, Zvonko Maričić.
Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih za raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Molim tko je za. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno, sa 114 glasova za, donijeli predloženu odluku. Čestitam također izabranima u ovaj odbor. Molim sljedeći prijedlog.
Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora. Za članove se imenuju doktor Anto Bajo, doktor Zoran Bohaček, Vanja Dominović, Marija Dujković, doktor Nikola Mijatović i doktor Petar Sindičić.
Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih za raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Molim da se izjasnite tko je za. Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da smo jednoglasno, sa 115 glasova za, donijeli predloženu odluku. Molim sljedeću odluku poštovani predsjedniče.
To je Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora. Za članove se imenuju Jasna Borić, doktor Josip …, Davor Majetić, Dragutin Ranogajec, Sanja Kraljek i doktor Marko Kolaković.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Utvrđujem da nema zainteresiranih za raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na izjašnjavanje predloženu odluku. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno, sa 116 glasova za, donijeli predloženu odluku. Idemo na sljedeću odluku poštovani predsjedniče odbora.
Hvala. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za turizam Hrvatskog sabora. Za članove se imenuju doktor Dora Smoljčić Jurdana, Lejla Krešić Jurić i magistar Dijana Katica.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnimo o prijedlogu odluke. Tko je za? Hvala lijepa. Ima li netko protiv? Hvala. Ima li suzdržanih? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno, sa 116 glasova za, donijeli predloženu odluku. Predsjedniče može sljedeća.
Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora. Za članove se imenuju Nura Ismailovski, Ana Mandac, Marijana Petir i Željko Mraz.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Po redu ćemo. Poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Građani Republike Hrvatske kad su nas birali u ovaj Visoki dom vjerovali su sa biraju najbolje i ja vjerujem da nisu pogriješili, ali su na nas prenijeli veliku obavezu, obavezu da odlučujemo u najboljoj vjeri, prema najvišoj razini svojih znanja i sposobnosti, prema najvećoj odgovornosti, prema najvišim standardima parlamentarne demokracije i jednako tako u dobroj vjeri da ćemo i mi kad budemo birali odnosno imenovali nastojati birati najbolje. Govorim danas i ustajem se kao pripadnik jedne nacionalne manjine u Republici Hrvatskoj i kao dugogodišnji aktivist udruga koje se bave zaštitom ljudskih i nacionalno-manjinskih prava. Danas imenujemo više od stotinu vanjskih članova 22 odbora i ja odmah kažem, nemam nikakvu rezervu prema stotinu kandidatkinja i kandidata, imam rezerve ovdje kod ovog odbora i samo kod ovog odbora. Tri su izazova ili problema koja vidim u ovome …. Prvi je što mislim da nije dobro da predlažemo kandidata ili kandidatkinju koji se sam predložio ili predložila, a zanemarimo činjenicu da drugi kandidati imaju iza sebe vrlo relevantne preporuke, osobito udruga za razvoj civilnog društva. Netko će reći da možda govorimo pro domo sua jer je jedna od kandidatkinja članica moje nacionalne manjine, pripadnica, ali baš zato. Znam o kome se radi i znam da su iza nje stale sve relevantne udruge civilnoga društva Slavonije i Baranje, no dobro, ne mora biti. Drugi problem koji vidim, mislim da nije dobro da u odboru budu dvoje pripadnika ili pripadnica iste nacionalne manjine. U odboru kao što znadete po dužnosti sjede svi zastupnici nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj koji sjede u ovom Saboru. Mislim da nije dobro da u situaciji kad ne mogu sve nacionalne manjine definirane Ustavom RH biti zastupljene, da taj ionako skučen prostor dodatno sužavamo. Mislim da bi valjalo otvoriti prostor i pripadnicima drugih manjina pod uvjetom da se radi o kvalitetnim kandidatkinjama ili kandidatima. Treći problem koji vidim ne odričući apsolutno pravo ni jednoj stranci, pa ni oporbenoj da se založi da u ovome postupku izbora bude izabran bilo tko. Ja vidim problem u tome da se predlažu osobe protiv kojih javnost ustaje. Nije naš cilj i ne smije nam biti standard da iritiramo zainteresiranu javnost osobito onu koja se bavi ljudskim i manjinskim pravima, nego ako je moguće da kroz imenovanje članova vanjskih članova odbora pomognemo da taj odbor bude što je moguće više kompetentan. Ali ne mogu prihvatiti, oprostite mi unaprijed, meni savjest ne dozvoljava glasovati za osobu koju su udruge civilnoga društva proglasile homofobom desetljeća. Ne mogu prihvatiti imenovanje osobe koja je u prošlome mandatu vrlo otvoreno opstruirala rješenje jedne velike nepravde, a to je povrat imovine zemljišnim zajednicama koje su otele vlasti '47. godine. I ne mogu prihvatiti glasovati za prijedlog, za osobu koja je jedina 2008. godine u ovome Visokome domu glasovala protiv unapređenja, odnosno izmjena i dopuna Zakona o suzbijanju diskriminacije koju je predložila tadašnja Vlada naše kolegice gospođe Jadranke Kosor. Meni to savjest ne dozvoljava. Volio bih da odboru za izbor, imenovanja damo priliku još jednu da se ponovi javni poziv i da budemo zadovoljni svi u ovome Domu onim što ćemo izglasovati. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Na vaše izlaganje prijavljena je replika poštovanog zastupnika Branka Hrg. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo ja nisam se mislio javljati po ovim točkama, ali obzirom da kolega nije rekao ni jedno ime, ali dobro znamo o kome se radi. Ja moram samo ovdje reći da kad čitamo ove prijedloge vidimo da je ovdje prijedlog Hrvatske biskupske konferencije. Prema tome, pustimo sada stranke, pustimo što tko govori. Ovdje nitko nije predlagao u ime stranke. Ovdje se radi o prijedlogu Hrvatske biskupske konferencije. Pa ja molim da u tom pravcu razmišljamo i da na taj način analiziramo ove stvari i govorimo o kandidatima i kandidatkinjama koje su tu.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh.
Kolega Hrg, visoko cijenim vaš pokušaj da se odgovornost prebaci na nekoga drugoga ali ne čini mi se da je to dobro. Odgovornost za ovo što radimo snosimo mi, a ne Biskupska konferencija. Svatko ima pravo predlagati, pa i sebe samoga i tu nije prekršeno ništa. Ali ono što definitivno jest naša odgovornost je odgovornost imenovanja. Tu s tim biskupska konferencija nema ništa. To mi držimo na savjesti. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Nastavljamo sa raspravom. Sljedeći je poštovani zastupnik Nedžad Hodžić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ma naime, ja sam čvrsto uvjeren da će svi ljudi koje izaberemo kao vanjske članove odbora obaviti časno svoju dužnost, ali isto tako smatram da nije dobra praksa da u Odboru za ljudska prava i prava nacionalnih manjina imamo pripadnike dvoje iz jedne nacionalne manjine. Imali smo i druge prijedloge. Dakle, mislim da će svi ti ljudi odraditi svoj posao dobro, ali bismo ovaj odbor dodatno … [[Govornik se ne razumije.]] i u njegovim kompetencijama i u eventualnoj problematici koja bi dolazila sa terena kada bismo imali umjesto dvoje iz jedne nacionalne manjine kada bismo imali više pripadnika različitih nacionalnih manjina u odboru. I stoga neću podržati ovakav prijedlog. Zahvaljujem.
Na vaše izlaganje prijavljena je replika poštovanog zastupnika Dinka Burića. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Ja moram priznat da vas kolege niti jednog niti drugog na kraju nisam razumio. Vi se s nečim ne slažete ali niste dali drugi prijedlog. Mislim protiv kojeg imena ste i koji prijedlog želite? Pa vi ste kolega bili govorili o tome, niste izrekli ime, a svi znamo, ali niste dali prijedlog koga predlažete umjesto toga jednako kao i vi sada. Na kraju krajeva, procedura oko izbora vanjskih članova svih odbora je trajala rekao bih eto 4 tjedna, 8 tjedana. Svi klubovi su imali vremena i mislim da su svi prijedlozi usuglašeni. Ja sam čak evo sad moram priznat neugodno iznenađen što unutar vladajuće većine se niste uspjeli dogovorit i nemojte obezvrjeđivat prijedloge ni osobne kandidature, a osobito ne prijedloge koji dolaze u ime Hrvatske biskupske konferencije. Pa mislim to uistinu ne stoji. Ali dajte recite prijedlog, pa će se Hrvatski sabor i zastupnici onda o tome [[Upadica: Ne može.]] A dobro, onda poništite, predložite neko rješenje. Vodili ste dvije rasprave, umjesto da ste se dogovorili unutar vladajuće koalicije o svakom imenu. I na kraju je ispao problem samo unutar rekao bih kvote vladajućih, a oporba se jednostavno dogovorila i ispoštovala. Mislim da je ovo brljavljenje jedno, nije to baš dobro. Nije dobra poruka.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Nedžad Hodžić.
Uvaženi kolega, u onom dijelu koliko ste replicirali na moju diskusiju ja mogu reći jasno i glasno, dakle mi smo i slali nekakve prijedloge želeći da raširimo pripadnike, brojnost različitih pripadnika nacionalnih manjina. U konkretnom slučaju, dakle imat ćemo u odboru za ljudska prava jednoga saborskog zastupnika pripadnika romske nacionalne manjine i imat ćemo članicu izvana pripadnicu romske nacionalne manjine. Smatramo da zbog rada tog odbora bi bilo bolje da nemamo dvoje iz romske nacionalne manjine nego da imamo nekoga drugoga bez obzira tko će to biti, netko tko će se usuglasiti prema kvotama ili dogovoru, ali smo naprosto smatrali da bi dobro bilo da umjesto dvoje Roma imamo jednog Roma i pripadnika i neke druge nacionalne manjine.
Hvala lijepa. Iscrpili smo listu prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Sada ćemo se na demokratski način i izjasniti o prijedlogu odluke. Molim da dizanjem ruke izjasnimo se tko je za predloženu odluku? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Tko je suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova, 89 glasova za, 22 glasa protiv i 6 suzdržanih donijeli predloženu odluku. Hvala lijepa. Idemo na sljedeću odluku poštovani predsjedniče odbora.
Prijedlog Odluke o imenovanju članova Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora, za članove se imenuju Danijel Kardum, prof.dr.sc. Mihajlo Dika, dr. Berislav Pavišić, Katarina Čosić, Dražen Bošnjaković i Ljiljana Levatić-Uskoković.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Utvrđujem da nema zainteresiranih za raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje predloženu odluku. Molim da se izjasnite, tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Tko je suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Potvrđujem da smo jednoglasno sa 116 glasova za donijeli predloženu odluku. Idemo na sljedeću odluku poštovani predsjedniče odbora.
Hvala. Prijedlog Odluke o imenovanju članova Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora, za članove se imenuju prof.dr.sc. Dragan Bagić, Davorko Vidović, dr. Viktor Gotovac i Ljubica Lukačić.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 114 glasova za donijeli predloženu odluku. Molim dalje.
Prijedlog Odluke o imenovanju članova Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku Hrvatskog sabora, imenuju se Hrvoje Minigo, Slava Šepec, mr.sc. Hrvoje Pezo, Zinka Bratuša, Mario Zovak i mr. Bernardica Juretić.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Utvrđujem da nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Molim da se izjasnite, tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 114 glasova za donijeli predloženu odluku. Molim sljedeću predsjedniče odbora.
Prijedlog Odluke o imenovanju članova Odbora za obitelj, mladež i sport Hrvatskog sabora, imenuju se za članove dr. Aleksandra Korać Graovac, Danica Hursa i mr. Stjepan Adanić.
Otvaram raspravu. Utvrđujem da nema zainteresiranih za raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na izjašnjavanje prijedlog odluke. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 112 glasova za donijeli predloženu odluku. Molim dalje poštovani predsjedniče odbora.
Prijedlog Odluke o imenovanju članova Odbora za Hrvate izvan RH, imenuju se za članove dr. Vjekoslav Bratić, akademik Petar Strčić, mr. John Vice Batarelo, Bernardica Periš.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnite o prijedlogu odluke. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 112 glasova za donijeli predloženu odluku. Molim sljedeća predsjedniče odbora.
Prijedlog Odluke o imenovanju članova Odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora, imenuju se za članove Žarko Miholić, Zvonko Maričić, Ilija Vučemilović Šimunović.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Molim da se izjasnite, tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 113 glasova za donijeli predloženu odluku. Molim sljedeću odluku poštovani predsjedniče.
Prijedlog Odluke o imenovanju članova Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora, imenuju se za članove dr. Nevenka Ožanić, Branka Martinović-Vuković i Mirjana Čagalj.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema nitko da se javi za raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Molim tko je za prijedlog odluke? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 114 glasova za donijeli predloženu odluku. Molim sljedeća odluka poštovani predsjedniče odbora.
Prijedlog Odluke o imenovanju članova Odbora za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskog sabora, imenuju se za članove dr. Miljenko Dorić, Ivana Martinić i dr.sc. Mario Šiljeg.
Otvaram raspravu o Prijedlog odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Molim da se izjasnite tko je za Prijedlog odluke? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Hvala lijepo. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 113 glasova za donijeli predloženu odluku. Idemo dalje.
To je Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora. Za članove se imenuju doktor Boris Labar, doktor Goran Sučić, magistar Edita Stilin, doktor Damir Boras, doktor Krešimir Rotin i doktor Željko Turkalj.
Otvaram raspravu o Prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu o Prijedlogu odluke. Molim da se izjasnite tko je za Prijedlog odluke? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno, sa 111 glasova za donijeli predloženu odluku. Idemo na sljedeću poštovani predsjedniče odbora.
Prijedlog Odluke o imenovanju članova Odbora za poljoprivredu Hrvatskog sabora. U odbor se imenuju Dragutin Bodakoš, doktor Dragutin Vincek i doktor Mladen Jurišić.
Otvaram raspravu o Prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na izjašnjavanje predloženu odluku. Tko je za? Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 112 glasova za donijeli predloženu odluku. Sljedeća odluka poštovani predsjedniče odbora.
Prijedlog Odluke o imenovanju članova Odbora za regionalni razvoj i fondove EU Hrvatskog sabora. Za članove se imenuju Ružica Gelo, Mirza Šabić i Ivana Maletić.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Molim da se izjasnite. Tko je za prijedlog odluke? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Nije točno, moramo ponoviti. Imali smo suzdržanog. Molim da se izjasnimo tko je za prijedlog odluke? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da smo većinom glasova 111 za i 1 suzdržanim glasom donijeli predloženu odluku. Idemo dalje.
Poštovani gospodine predsjedniče.
Izvolite poštovani zastupniče.
Ja se ispričavam, rezultat nije točan. Gospodin Dragovan je izašao van i opet nas nije bilo 112.
Tražite ponovno glasovanje? A došao je evo Dujomir Marasović, ne treba ponovo glasovati. Hvala lijepa. Molim sljedeću odluku.
Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za pomorstvo, promet i infrastrukturu Hrvatskog sabora. Imenuju se za članove dr. Pavao Komadina, mr. Praško Lambaša, dr. Robert Inkret, Vedran Sabljak i dr. Tomo Vidović.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih za raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje, molim da se izjasnite. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 112 glasova za donijeli predloženu odluku. Idemo na sljedeću poštovani predsjedniče.
Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora. Imenuju se za članove Slavica Lukić, dr. Ninoslav Novak, Andrej Matijašević, dr. Zrinka Beruško, Veljko Lukić i mr. Davor Pavić.
Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na izjašnjavanje. Molim da se izjasnite tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova 109 glasa za i 1 suzdržanim glasom donijeli predloženu odluku. Idemo dalje.
Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za lokalnu, područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskoga sabora. Imenuju se za članove Nives Kopajdić-Škrlec, Jadranka NIkolov, dr. Mirko Klarić, mr. Vojko Obersnel, Nikola Blažević, Tomislav Tolušić, Mladen Ivanović, Darko Nekić i dr. Boris … [[Govornik se ne razumije.]]
Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na izjašnjavanje predloženu odluku. Molim da se izjasnite tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 112 glasova za donijeli predloženu odluku. Sljedeća odluka poštovani predsjedniče.
Zadnja odluka odnosno prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora. Dakle imenuju se za članove Tanja Broz, dr. Ivana Radačić i Silvija Dološić.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na izjašnjavanje predloženu odluku. Molim da se izjasnite tko je za? Ima li netko protiv? Ima li suzdržanih? Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 112 glasova za donijeli predloženu odluku. Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici Hrvatskog sabora ovime ću zaključiti 6.sjednicu Hrvatskog sabora. Ovo je prilika da vam čestitam i zaželim Sretan Božić, sretnu i uspješnu Novu godinu vama osobno kao članovima Hrvatsko sabora, vašim obiteljima, vašim najbližima, najdražima da dobro provedete Božić i božićne blagdane, da se sretnemo negdje u 1.mjesecu orni za rad, raspravu i odlučivanje, da se pripremite, doći će materijala koliko znam iz Vlade dosta. Očekujem nastavak rada Hrvatskog sabora iza prve polovice siječnja, negdje 23.siječnja. Još jedanput Sretan Božić i sretnu Novu godinu. Za one koje se ne vidimo … [[Pljesak.]] Molim još jednu rečenicu. U skladu sa običajem u skladu sa željom i u skladu sa materijalnom pozicijom na troškovima Hrvatskog sabora za reprezentaciju predlažem da mali koktel i međusobno čestitanje obavimo ovdje ispred dvorane ovog Hrvatskog sabora. Mislim da bi valjalo održati tradiciju i nešto se malo družiti. Hvala lijepa. Dobar dan, poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici. Nastavljamo sa radom u plenarnoj sjednici Hrvatskog sabora. Ali prije svega poštovane zastupnice i poštovani zastupnici htio bih danas na 10.prosicna kada se obilježava Međunarodni dan ljudskih prava, to je datum koji je 1948.godine Generalna skupština organizacije UN donijela univerzalnu Deklaraciju o ljudskim pravima, politički i pravni temelj te nove svjetske organizacije. Ona je dana izvorište niza brojnih drugih deklaracija koja temeljna ljudska prava dalje razrađuju i proširuju s time kako se svijet mijenja u političkom, društvenom i kulturnom te tehnološkom pogledu. U današnjem globaliziranom svijetu mnogi misle da ljuski rad treba urediti tako da odbaci što veći profit. To je u temelju pogrešno mišljenje jer rad je dostojanstvo čovjeka i treba čovjeku donijeti sreću, a ne samo egzistenciju. Osigurati mu egzistenciju i oslobodi ga ovisnosti, straha i neimaštine. U prigodi obilježavanja Međunarodnog dana ljudskih prava zajedničku sjednicu su održali Izaslanstvo Hrvatskog sabora u parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe Odbor za europske integracije i Odbor za ljuska prava i prava nacionalnih manjina. Još jedanput podsjećam da je danas 10.prosinac Dan ljudskih prava važan za svaki parlament tako i za hrvatski. Hvala vam lijepa.