Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče. Uvažene zastupnice odnosno zastupnici u Hrvatskom saboru, Vlada RH je na sjednici održanoj dana 12. ožujka 2020. godine donijela odluku o raspisivanju prijevremenih izbora za Gradsko vijeće grada Orahovice i Općinsko vijeće općine Otok kojim je za dan provođenja izbora određena nedjelja 19. travnja 2020. godine. Nakon raspisivanja tih izbora u RH nastupile su posebne okolnosti uzrokovane epidemijom korona virusa i izvanredna situacija koja se nije mogla predvidjeti kao što se ni inače ne mogu predvidjeti posebne okolnosti koje mogu nastati iz različitih razloga, niti sve takve situacije mogu biti uređene zakonima. Tako se u trenutku raspisivanja navedenih prijevremenih izbora i određivanja dana njihove provedbe nije moglo predvidjeti kakvo će stanje ubrzo nastupiti i trajati i vrijeme kada bi se izbori, u vrijeme kada bi se izbori trebali održati. Stoga je Vlada RH ocijenila potrebnim poduzeti sve potrebne mjere, prije svega u cilju zaštite stanovništva kojima će se u konačnici osigurati zakonita provedba prijevremenih lokalnih izbora. Naime, važećim Zakonom o lokalnim izborima propisano je da se prijevremeni izbori za članove predstavničkih tijela kojima je mandat prestao zbog raspuštanja, kao i prijevremeni izbori za općinskog načelnika, gradonačelnika i župana, prijevremeni izbori za članove predstavničkog tijela i za općinskog načelnika, gradonačelnika odnosno župana u slučaju istovremenog raspuštanja predstavničkog tijela i razrješenja izvršnog tijela te prijevremeni izbori za zamjenika iz redova pripadnika nacionalnih manjina održavaju u roku od 90 dana od dana raspuštanja. Ovim zakonom utvrđuje se zakonska osnova na temelju koje će Vlada RH u situaciji nastupa posebnih okolnosti biti ovlaštena odlučiti o odgodi održavanja prijevremenih izbora odnosno stavljanju izvan snage već donesene odluke o raspisivanju prijevremenih izbora koji bi se trebali održati u vremenu trajanja posebnih okolnosti. Posebne okolnosti definiraju se kao okolnosti koje podrazumijevaju događaj ili određeno stanje koje se nije moglo predvidjeti i na koje se nije moglo utjecati, a koje trenutačno ugrožavaju pravni poredak, život, sigurnost i zdravlje stanovništva te imovinu veće vrijednosti. Isto tako, sada se uređuje da će se iznimno od rokova propisanih važećim zakonom u slučaju nastupanja posebnih okolnosti prijevremeni izbor održati po prestanku posebnih okolnosti, a najkasnije u roku od 90 dana od dana prestanka tih okolnosti. Stupanjem na snagu ovoga Zakona Vlada, Vladi RH omogućit će se stavljanje izvan snage odluke kojom su raspisani prijevremeni izbori za Gradsko vijeće grada Orahovica i Općinsko vijeće općine Otok, kako bi se ti izbori održali u vremenu kada prestane opasnost po zdravlje građana odnosno kada prestanu posebne okolnosti. Stoga se u Hrvatskom saboru predlaže donošenje ovoga zakona u hitnom postupku. Hvala.
Zahvaljujem ministru. Ministre ovdje ostanite jer će sada biti replike pa imate tu stolac, slobodno se sjednite. Mogu dobiti popis replika? Hvala vam. Imamo 5 replika, prvi je kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Ministre ova Vlada će biti upamćena kao grobari referendumske inicijative koju je Narod odlučuje prikupio gdje su se rješavale i ove stvari tako ne možete nisu predviđene ove situacije. Naravno da nije predviđen virus, ali postoji ako ste čuli elektronsko, elektroničko glasanje ili dopisno glasanje. Da ste taj prihvatili referendum, da je narod izglasa ili da ste ono što je u proceduri MOST nezavisnih lista dao već godinu dana, da ste dali u raspravu, danas bi ljudi u općini Otok sinjski, dalmatinski i Orahovici mogli glasati elektronski. Međutim, vi ste sve napravili da na taj način se ne glasa. Znači dok pozivate da se prate građani preko mobitela, vi kažete u RH, vi kažete da nije bilo mogućnosti da se nije mogla predvidjeti ovakva situacija. Zato vas pozivam da ste puno ozbiljnije tribali donijeti zakon, sada već kada je ovakva situacija, a to je elektroničko i dopisno glasovanje. Hvala lijepo.
Hvala vam. Odgovor izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Bulj, evo ja bih se zadržao na ovoj situaciji u kojoj smo se sad zatekli, dakle raspisani su prijevremeni izbori za Gradsko vijeće grada Orahovice i Općinsko vijeće općine Otok i zatekla nas je dakle situacija oko korona virusa i Vlada je uputila u saborsku proceduru ovaj prijedlog zakona, dakle kako bi omogućila održavanje izbora kad se za to steknu uvjeti. Hvala.
Druga replika poštovani kolega Zekanović.
Poštovani ministre Malenica, shvaćamo da se dogodila izvanredna situacija da nitko nije mogao predvidjeti epidemiju, nije mogao predvidjeti ali je malo ignorirao, vaše ministarstvo je tu najmanje krivo, međutim sad imate jednu pouku, a slijede nam uskoro i parlamentarni izbori i redoviti lokalni izbori. Dakle, imate dovoljno vremena pripremiti državu da se glasuje elektronski, jer nam se može dogoditi da uskoro, dakle a to je 9. mjesec ako bude redovito, a možda bude i nešto ranije budu i prolongirani parlamentarni izbori. Dakle, potrudite se u okviru vašeg ministarstva da se omogući svim građanima naše države Hrvatske elektronsko glasovanje i ne samo onima u Hrvatskoj nego naravno i onima koji imaju pravo glasovanja, a žive i u inozemstvu jer su otišli zbog nekakvih, silom prilika u inozemstvo. Hvala lijepo.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Zekanović, dakle u ovoj situaciji u kojoj smo se sad zatekli ja bi bio možda optimističniji i rekao da kroz nekoliko mjeseci, da ćemo prebroditi ovu sad situaciju u kojoj se nalazimo i da ćemo redovno izaći na parlamentarne i na lokalne izbore sljedeće godine. Hvala.
Treća replika poštovani kolega Žagar. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Uvaženi ministre. Dvije ključne izmjene vezano za lokalnu samoupravu u zakonu o izbori su se dogodile prije više od 10 godina kada je uveden institut direktnog biranja općinskih načelnika, gradonačelnika i župana i druga izmjena prije nekoliko godina kada je donesen tzv. lex šerif. Međutim, mi smo sada došli u jednu paradoksalnu situaciju, opravdano je tražiti da se izbori za Gradsko vijeće grada Orahovice prolongiraju do prolaska krize, međutim jedna od nadležnosti gradskog vijeća je upravo i civilna zaštita. Sada dolazimo do paradoksalne situacije, nama se može dogoditi da grad Orahovica, a tko i Općina Otok čak do idućih redovnih lokalnih izbora, a ne znamo razmjere kada će završiti ova kriza, da nemaju predstavničko tijelo. To je nešto o čemu moramo razmišljati. Grad ili općina ne smiju biti bez predstavničkog tijela, možda treba promijeniti odredbu da se raspušta vijeće ili da se konstituiranjem tek novog vijeća raspušta prijašnje vijeće.
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče. Dakle to je vaš prijedlog dakle odnosi se na nešto što nije vezano uz danas ovaj prijedlog zakona. Mi smo ovdje da trenutno kroz ovaj prijedlog zakona željeli razriješiti situaciju koja se odnosi na već raspisane izbore koji su se trebali održati 19. travnja, a svakako ćemo pratiti razvoj situacije i donositi promptno odluke i prijedloge za buduće. Hvala.
Idemo sada je na redu poštovani kolega Podolnjak. Izvolite.
Gospodine ministre. Nitko od nas ne može biti siguran do kada će trajati ova epidemija, hoće li to biti nekoliko mjeseci ili puno duže, ne možemo o tome nagađat. Ali ono što ste vi sada predlažete da se za jedno neodređeno vrijeme zapravo suspendira pravo na predstavničko tijelo koje imaju građani u svakoj općini i gradu u RH. Za neodređeno vrijeme ipak je ova situacija u tom gradu i u ovoj općini će upravljati povjerenik Vlade, činovnik Vlade. Koliko mi je poznato čak u gradu Orahovici to je osoba koja je bila i vaš HDZ-ov stranački dužnosnik. Dakle, mjesecima tko zna i možda godinu dana, možda i do sljedećih lokalnih izbora mi ćemo tamo imati jednog činovnika vašeg dužnosnika koji će zamijeniti građanima njihovo ustavno pravo na predstavničko tijelo i tu je velika greška. Vi ste trebali ukinuti o imenovanju povjerenika i ostaviti vijeće u ovoj situaciji.
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Podolnjak. Dakle, Vlada je donijela odluku o raspuštanju predstavničkoga tijela, dakle još početkom ove godine i temeljem te odluke je 12. ožujka donijela odluku o raspisivanju izbora u najboljoj mogućoj namjeri da se ti izbori održe. Što se tiče povjerenice u gradu Orahovici, dakle radi se o osobi koja je bila dugogodišnji predstojnik ureda državne uprave te ima sva znanja i potrebno iskustvo da obnaša dužnost povjerenika odnosno opunomoćenika Vlade za obavljanje poslova iz predstavničkoga tijela. Tako da u tom dijelu uopće ne dovodimo u pitanje niti predstavničku demokraciju, već jednostavno situacija u kojoj se nalazimo i odluke koje je Stožer civilne zaštite donio utječu na održavanje izbora i samim tim na predstavničku demokraciju, ali ja se nadam da ćemo odmah po prestanku održati izbore. Hvala.
Hvala vam. Sada je na redu kolega Batinić. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovani ministre. Evo čuli ste niz prijedloga razmišljanja iz prakse, vjerujem da ćete u sljedećim izmjenama neke i uvažiti. Naime, tu se postavlja jedno pitanje, što u ovom trenutku kada povjerenik upravlja gradom? Znači ili grad ili općina dotična nisu donijeli svoj proračun, znači ide se na privremeno financiranje. Nalazimo se u ovoj krizi koja će postati gospodarska kriza, a vrlo dobro znamo da je vrlo mali manevarski prostor povjerenika u funkcioniranju lokalne samouprave. Ja ne bih volio kao i nitko ovdje da se ta kriza produži i na jesen ne daj Bože u narednu godinu, postavlja se pitanje kako će oni i korisnici od vrtića funkcionirati u ovim okolnostima. Imate s jedne strane načelnika i gradonačelnika koji praktički nemaju nikakve ovlasti. Tako da bi možda bilo u ovom dijelu dobro razmisliti i o izmjeni Zakona o lokalnoj samoupravi u skladu s ovim.
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče. Dakle, i grad Orahovica ali i Općina Otok ima izabranog gradonačelnicu odnosno izabranog načelnika koji sukladno posebnim propisima mogu donositi odluke, a među tim odlukama se odnose i one koje su financijskog karaktera, tako da ne sumnjam da će u ovome kratkom vremenu dok ne budu održani izbori donositi kvalitetne odluke pa i one koje se odnose na ovu situaciju oko korona virusa u kojoj se mi svi skupa danas nalazimo. Hvala.
Sada je na redu poštovani kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Biračko pravo je ustavna kategorija, pravo na lokalnu samoupravu kojeg imaju građanke i građani RH također. Dakle u predmetnom slučaju imamo dvije ustavne kategorije dva ustavna prava koja se ovim zakonom ograničavaju. A zbog čega se ograničavaju? Ograničavaju se zbog toga što su nastupile izvanredne okolnosti koje onemogućavaju održavanje izbora. Klub zastupnika SDP-a zbog toga traži da se ovaj zakon donese na način koji je propisan Ustavom RH, a to je u skladu sa čl. 17. dakle dvotrećinskom većinom. Ponovit ću, ovime se ograničavaju dva ustavna prava građanki i građana u konkretnom slučaju dvije općine, a možda i za veći broj. Ne možemo prihvatiti da se ovo donosi redovnom procedurom jer ćemo time otvoriti vrata da istu proceduru [[Upadica: Hvala vam.]] pokušate primijeniti na parlamentarne i redovne lokalne izbore. Hvala.
I zadnja replika, poštovana kolegica Mrak Taritaš. Izvolite. Pardon, odgovor. Želite odgovor? Oprostite.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupniče Grbin, dakle nebrojeno puta sam ponovio da smo svjesni situacije u kojoj se nalazimo da jednostavno temeljem pozitivnih zakonskih propisa koji uređuju izborni postupak, temeljem odluka izbornog stožera nije moguće održati ove izbore tako da se nadam da će evo ove okolnosti koje su navedene u samom prijedlogu zakona ubrzo prestati i da će se poštovati i jedno od temeljnih prava, a to je biračko pravo, da će građani u gradu Orahovici i u općini Otok dakle moći izabrati svoje predstavnike u svoje predstavničko tijelo. Hvala.
I sada je na redu poštovana kolegica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, dakle nitko od nas nije mogao predvidjeti ovu situaciju sa korona virusom i logično je da u odnosu na tu situaciju se moramo svi i nekako i prilagoditi, a i zakone definirati sukladno datim okolnostima. Prema tome jasno je da ste vi došli s ovim, ali ono što nije jasno a to je slijedeće. Niste odgovorili kolegi Grbinu pa ću je ja još jedanput ponoviti ono što je on rekao. Dakle, mi u Klubu GLAS-a apsolutno smatramo da je ovo zakon koji se treba donijeti 2/3, čini nam se da kreću niz kukavičjih jaja u različitim zakonima kojima ćemo se teško nekako riješiti kad se, kad krenemo normalno živjeti i normalno raditi, ali zašto niste kad ste već odlučili za to se definirali odredbu da to traje samo dok, do trenutka do kad se ne prolazi da je epidemija prestala. To bi bio minimum pristojnosti i da 2/3 načinom donosimo ovu [[Upadica: Hvala vam.]] izmjenu i dopunu zakona.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice, dakle mi smo u ovome prijedlogu zakona jasno naveli dakle da postoje posebne okolnosti, nismo to točno definirali i kroz pojam epidemija već kroz prestanak odnosno nastup posebnih okolnosti jer smatramo da je to primjerenije ovome propisu i ovoj situaciji u kojoj se mi trenutno nalazimo. Hvala.
Zahvaljujem. Došli smo dakle do kraja replika, sada ćemo preći na raspravu po klubovima, prvi na redu je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Robert Podolnjak. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege zastupnice …/nerazumljivo/… da vidim dal je to rasprava od 15 minuta ili od 10 minuta jel stalno se mijenja na ovom našem displeju. Dakle, ovaj mali zakon je zapravo izuzetno važan. On ima par odredbi koje govore zapravo da Vlada može i odgoditi izbore lokalne koji su prijevremeni u nekim općinama i gradovima kada se za to steknu zakonski uvjeti. Međutim, činjenica je da mi ovim interventnim zakonom na neodređeno vrijeme suspendiramo ustavno pravo građana da putem svog predstavničkog tijela odlučuju o pitanjima koja su im data Ustavom i pojedinim zakonima. Bez obzira što ministar već nekoliko puta kaže da ćemo mi za nekoliko mjeseci vjerojatno prebroditi ovu epidemiju pa će izbori biti provedeni, nitko od nas to ne može znati pa čak ni najbolji stručnjaci ne mogu biti sigurni do kada će ova epidemija trajati, kakve će biti posljedice, može li se ona ponovno aktivirati, o tome možemo samo nagađati. Ali činjenica jeste, da kad se ovaj zakon donese da će on suspendirati ustavno pravo građana da izađu na lokalne izbore, da izaberu svoje predstavničko tijelo koje prema Ustavu i koje prema Europskoj konvenciji, Europskoj povelji o lokalnoj samoupravi je ono putem kojeg su građani predstavljeni i koje odlučuje u njihovo ime. To je činjenica. Naravno, s jedne strane ovaj zakon treba donijeti, ali ga treba donijeti 2/3 većinom jer on ograničuje bitna ustavna prava građana. Zašto ga treba donijeti? Zato što u ovom trenutku dok je epidemija izbori se ne mogu provoditi. To nije sad samo stvar naših prijevremenih lokalnih izbora u, samo u dvije lokalne samouprave, to je činjenica i u Europi. Dakle, odgođeni su parlamentarni izbori u nekim državama i Sjevernoj Makedoniji i u Srbiji, u nekim drugim državama gdje trebaju biti. Lokalni izbori su odgođeni, dakle to jest činjenica. Odgođeni su i referendumi ako hoćete od Rusije, u Italiji itd., dakle to nije sporno. Međutim, s druge strane sporno je što se donošenje ovog zakona od ministra doživljava kao neka rutinska odluka, uobičajeni zakon koji donosimo kao da je stanje redovno. Ne, mi takav zakon nikad ne bismo donosili da stanje nije izvanredno. Mi ne bismo suspendirali pravo građanima da odlučuju o izboru članova predstavničkog tijela da stanje nije izvanredno. I ovaj zakon to zapravo najbolje potvrđuje. U normalno vrijeme, u vrijeme u kojem nema epidemija, ono kako vi nazivate posebnih okolnosti mi bismo izbore proveli i toga ste morali biti svjesni neću reći u trenutku kada ste raspuštali gradsko i općinsko vijeće i kad ste imenovali povjerenike kao državne službenike koji sada zapravo umjesto vijeća obnašaju dužnost i koji unedogled mogu zamjenjivati vijeće, nažalost to je sada činjenica, to ste trebali bit svjesni i kada ste raspisivali odluku o prijevremenim izborima jer ste već tada znali da je epidemija zapravo u punom zamahu i da će ti izbore biti nemoguće provesti. Ono što mi predlažemo i kakav zaključak predlažemo da ga HS usvoji je zapravo gledanje unaprijed situaciju koju, u kojoj više ne možemo isključiti da će nam ova epidemija trajati i duže nego što očekujemo da će možda trajati i cijele godine, da će se možda ponovno aktivirati u neki COVID-21 iduće godine, nitko od nas to ne može više bit siguran. Mi zapravo kao odgovorni zakonodavci moramo učiniti svi da i u takvim okolnostima imamo odgovor i da ne moramo suspendirati ustavno pravo građana da u određenom ustavnom i zakonskom roku odlučuju o izboru svojih predstavnika ili izvršnih dužnosnika. Navest ću vam jedan primjer koji sam čitao ovih dana. Dakle, u Njemačkoj su imali raspisane lokalne izbore u pokrajini Bavarskoj i prvi krug izbora lokalnih je proveden na klasični način, Nijemci mogu dakle i dopisno glasovati, ali naravno i klasično na biračkom mjestu. U međuvremenu epidemija se razmahala i bilo je upitno što i kako provesti drugi izborni krug, dakle izbor gradonačelnika u onim, u onom drugom izbornom krugu kad, kad nijedan u prvom krugu nije dobio apsolutnu većinu, dakle isti sustav koji i mi imamo. Imali su sad prošle nedjelje 29.3. taj drugi izborni krug. Da, Nijemci su ga proveli. Znate kako? Jer su donijeli odluku da se isključivo glasuje dopisnim putem jer imaju takvu zakonsku mogućnost. Nisu suspendirali ustavno pravo građana i te pokrajine da odlučuju o izboru svojih predstavnika i gradonačelnika nego su isključivo glasali dopisnim putem. Gledao sam baš rezultate izbora u najvećem gradu Munchenu od preko milijun i 100 000 birača, na te izbore je izašlo preko 550 000, izašlo, krivo samo rekao, nisu izašli, nisu izašli na biračko mjesto nego su glasovali dopisnim putem. Zanimljivo, tim dopisnim putem čak je glasalo više građana nego na klasični način dva tjedna ranije, nešto preko 50%, 49% u prvom krugu. Moguće je i tako je to provedeno u čitavoj pokrajini, a Bavarska je daleko veća od RH. Moguće je ne suspendirat ustavno pravo. Mi već nekoliko godina u MOST-u dajemo prijedloge, prijedloge zakona, inzistiramo na elektroničnom i dopisnom glasovanju, nismo naravno tada razmišljali o izvanrednim okolnostima, o epidemijama itd., ali smo smatrali da je to način na koji građanima možemo omogućiti kvalitetnije, kvalitetnije mogućnosti biračkog prava. Sada se pokazuje zapravo da smo opravdano zagovarali godinama uvođenje elektroničkog i dopisnog glasovanja. I zato kroz naš zaključak u kojem će se glasovati pozivamo HS da donese taj zaključak da obvežemo Vladu da hitno priđe zakonskim izmjenama i da radi na uvođenju elektroničkog i dopisnog glasovanja. Postoje dobra iskustva. Mogu na kraju krajeva otići samo do Bavarske, nije daleko i da vide kako se to provodi u državi u kojoj je to moguće provesti, sjajno funkcionira, štiti ustavno pravo građana i u ovakvim ekstremnim izvanrednim okolnostima. I na kraju da odgovorim i ministru, da vi ste imenovali povjerenicu u gradu Orahovici, ali koliko sam imao prilike čitati ipak je riječ o osobi koja je bez obzira na njene kvalitete i što je u državnom uredu, Uredu državne uprave da je obnašala i visoke dužnosti u HDZ-u, da je bila i zamjenica župana u jednom mandatu i u Gradskom vijeću grada Virovitice, da je bila članica Gradskog odbora HDZ-a, činjenica je dakle da ćete vi imati nekog ko je baš stranački dužnosnik bio ili još uvijek jeste koji će i zamjenjivati Gradsko vijeće grada Orehovice na neodređeno vrijeme, da je tamo suspendirano ustavno pravo građana, a da je bilo bolje rješenje da ste zapravo ukinuli odluku o imenovanju povjerenika i omogućili da u ovim okolnostima to gradsko vijeće koje su ipak birali građani, odlučuje o svim ovim pitanjima koje nameću ove izvanredne okolnosti, kao što mi zasjedamo u ovim okolnostima tako je moglo zasjedati i to gradsko vijeće, zakon se mogao izmijenit i bilo bi bolje rješenje da to vijeće koje ipak nije donijelo proračun zasjeda, odlučuje o nizu odluka koje su sad važne i tim građanima, nego da to odlučuje jedan povjerenik koji je dekretom imenovan, to je jedan, inače vrlo diskutabilan institut, ali niste odabrali dobro rješenje [[Upadica: Hvala]] Zahvaljujem.
Kolega Grmoja, zahtjev za stanku, izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedniče, evo nakon izlaganja prof. Podolnjaka tražim stanku u ime Kluba MOST-a kako bi se konzultirali o ovom prijedlogu zakona jer nakon što sam ga poslušao otvorilo mi se nekoliko pitanja. Prvo, ovim Zakonom o lokalnim izborima predlaže se odgoda provođenja prijevremenih izbora u našim općinama, gradovima i županijama i nameće se pitanje možemo li očekivati da će sličan prijedlog se pojaviti i glede nekih drugih izbora npr. redovnih parlamentarnih. Znači, ako Vlada ne može provesti u ovim uvjetima lokalne izbore kako misli provesti redovne parlamentarne izbore? Mi smo dali prijedlog i zahtijevamo i dali smo zaključak uvođenja elektronskog i dopisnog glasovanja, ali vi to uporno odbijate. Isto tako kako možete predlagati da se ovakav zakon kojim se suspendiraju ustavna prava naših građana donosi običnom, a ne dvotrećinskom većinom zakon koji suspendira demokraciju i demokratske izbore? I treće, mene zanima tko je u ovoj zemlji proglasio nastupanje posebnih okolnosti, kojom odlukom i od kojeg dana ona točno stvara pravne učinke te tko će, kada i kojim aktom proglasiti prestanak tih posebnih okolnosti? Ja sam gledao u ovoj izoliranosti i čitao Narodne novine pa sam tražio odluku kojom su proglašene okolnosti i moram priznati da nisam naletio na takvu odluku, zato vas pitam da mi odgovorite, evo može i ministar, vidim da je kolega Bačić tražio stanku, tko je to proglasio? Suspendirate demokraciju, ne želite uvesti elektronsko i dopisno glasovanje i pitanje je što ćete napraviti sa redovnim izborima i mi se u klubu oko toga moramo konzultirati.
Odobrit ću stanku. Izvolite kolega Bačić, vi ste isto tražili stanku u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku kako bismo se unutar kluba, ali poslali i poruku javnosti u dijelu u kojemu se pokušava ukazati na neustavnost ovakvog zakona, a što je još i gore kako bi se pokušalo imputirati kako bi HDZ odnosno vladajuća većina na isti način postupila i u slučaju mogućeg prolongiranja parlamentarnih izbora odnosno izbora za Hrvatski sabor. Dakle, prije svega želim reći da je ovaj zakon utemeljen na Ustavu u čl. 16. hrvatskog Ustava koji kaže da se „slobode i prava mogu se ograničiti samo zakonom da bi se zaštitila sloboda prava drugih ljudi te pravni poredak, javni moral i zdravlje. Svako ograničenje slobode ili prava mora biti razmjerno naravni potrebe za ograničavanje u svakom pojedinom slučaju“. Dakle, Hrvatski sabor temeljem čl. 16. Ustava RH je vlastan u slučaju ugroze zdravlja građana RH suspendirati određena prava pa ako hoćete i biračko pravo odnosno pravo na lokalnu samoupravu i provođenje izbora u lokalnoj samoupravi. No povlačenje paralele sa prolongiranjem izbora za Hrvatski sabor je apsolutno tendenciozno i zlonamjerno. Zašto? Zbog toga što je hrvatski Ustav i za to predvidio mogućnost i to čl. 77. hrvatskog Ustava koji kaže da „trajanje mandata zastupnicima u Hrvatskom saboru može se zakonom produžiti samo u slučaju rata ili u slučajevima iz čl. 17. i 101. Ustava“. Čl. 17. jasno govori kako i na koji način se može u Hrvatskom saboru donijeti odluka o produžetku mandata zastupnicima u Hrvatskom saboru. To u svakom slučaju nije ova kvalificirana većina od 76 ruku nego dvotrećinska većina. Prema tome, mislim da treba jasno reći.
Hvala vam. Stanka će biti odobrena. Javlja li se još neko za stanku? Dakle po novom možemo 5 minuta, ali evo dat ćemo do 11,10. STANKA NASTAVAK NAKON STANKE Poštovane kolegice i kolege nastavljamo s radom. Prije toga čestitao bih našem kolegi zastupniku Arsenu Bauku postao je otac male Tare, pa maloj Tari i majci svako dobro, sve zdravlje, a našem Arsenu isto tako puno sreće. Čestitam još jedanput. Idemo sada na drugu raspravu, poštovani kolega Dražen Barišić u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedniče Sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Pozdravljam vas kao što pozdravljam i dajem podršku i zahvalu svima onima koji na bilo koji način doprinose borbi protiv trenutne epidemije korona virusa, bilo oni koji su pasivni i ostaju doma u mirovanju, ali posebno oni koji su aktivni u svojem profesionalnom i volonterskom radu, a time i izloženi osobno, a posredno su ili smo izloženi i obiteljski i koji u ovim trenucima požrtvovno obavljaju svoje dužnosti. Ne treba zaboraviti i naše sugrađane u gradu Zagrebu odnosno u Zagrebačkoj županiji koje je pogodio nesretan potres i koji je naravno dodatno traumatizirao to područje i taj dio naše Hrvatske. Dopustite samo ukratko obzirom da sam i kao gradonačelnik velikog grada da imam i velika iskustva i da sam eto nažalost u nekoliko svojih mandata prošao sve, dakle potres je prvo iskustvo, ali poučeni onime što nam se dogodilo velikim katastrofalnim poplavama prije desetak godina ili nešto manje godina, pa nakon toga imali smo čak i pojačane vjetrove koji su rušili krovove, imali smo čak i pad aviona. Dakle zemljotres je nešto što nam se sada dogodilo jer je Zagrebačka županija također pogođena pa jednim dijelom i moja Velika Gorica proglašeno je kao što znate elementarna nepogoda. Mogu samo osobno svjedočiti velikom angažmanu svih resursa, a mislim da ovdje ima i nekoliko gradonačelnika i zamjenika gradonačelnika ili u bivšim mandatima koji znaju da je velika odgovornost na nama kao odgovornim osobama i na izvršnim funkcijama, ali u suradnji sa predstavničkim tijelom da kroz ovo teško vrijeme da podignemo na zavidnu ili značajnu razinu organizaciju, disciplinu i da samim tim doprinesemo da situacija bude što podnošljivija i što kraća. Ja bih u neku ruku i pohvalio i našu odluku od prije dva tjedna ovdje u Saboru kada je Sabor dopunom Zakona o sustavu civilne zaštite donio jednu vrlo brzu i efikasnu mjeru odnosno potez na taj način da je omogućeno nacionalnom stožeru da donosi odluke i upute koje provode stožeri na nižim razinama, županijski i gradski stožeri da smo mi naravno to dužni provoditi, a sve radi ujednačavanja postupanja, harmoničnog djelovanja svih subordiniranih stožera i ostalih subjekata i što se definitivno reflektira na terenu. Taj Zakon o sustavu civilne zaštite inače propisuje da ustrojavamo stožere, njihov sastav, način rukovođenja, operativna koordinativna tijela za provođenje mjera aktivnosti na području odgovornosti, međutim mnogi ti dokumenti su bili samo mrtvo slovo na papiru dok se ne dogodi situacija kao što se dogodi ova i kada je taj ogromni mehanizam, krovni mehanizam trebalo pokrenuti i kada je on u kratkom vremenu trebao dati refleksiju na živote, spašavanje života, čuvanje zdravlja naših sugrađana i kada je trebao dati svoju pravu vrijednost. Pa ja evo pozdravljam i sve svoje kolege gradonačelnike, načelnike općine, župane i njihove zamjenike koji su na čelu tih stožera civilne zaštite da budu hrabri, da izdrže i da donose mjere koje će u ovim datim trenucima omogućiti funkcioniranje njihovih jedinica lokalne, područne, regionalne samouprave. Naravno da paralelno uz te mjere da treba voditi računa i o gospodarskim mjerama što i činimo, koliko čujem iz udruge gradova i od kolega po Hrvatskoj, dakle veliki je broj jedinica lokalne, regionalne samouprave dakle provodi mjere i nastoji ublažiti trenutnu situaciju, ali ublažiti i onu post situaciju koja će doći nakon krize koju svi očekujemo i da u suradnji sa Vladom RH koja je donijela jedan set mjera, odmah su gradovi reagirali bili su spremni ili općine, županije donijeti svoj set mjera po onim ovlastima u kojima jesmo, da bi onda eto krajem tjedna svi nestrpljivo čekamo i sutrašnje predstavljanje mjera odnosno u petak ćemo nadam se moći napraviti i detaljniju analitiku da se i slijedeći tjedan ili tjedana pripremimo i mi i da nastavno na te mjere krenemo i mi u realizaciju svojih vlastitih mjera. Ovo sve ne govorim samo zbog toga da bih podcrtao trenutnu situaciju koja je u lokalnoj samoupravi, nego da vam otprilike kažem, kažem osobno mogu svjedočiti, ja sam na čelu jednog od većih gradova u Hrvatskoj, da mi zapravo sada kao lokalna samouprava funkcioniramo tehnički i neće biti tako veliki problem, ne govorim o aspektu demokracije, ne govorim o ustavnim pravima naravno da su one ustavno zajamčene da ih treba promovirati, štititi, da treba o njima voditi računa, ali ovdje više vidim želju oporbe da to popularizira na način vidljivosti u medijima i nuđenja nečega što bi u budućnosti možda u konačnici i trebalo i moglo biti, govorim o elektronskim ili nekim drugim izborima, ali trenutno u ovoj situaciji na tehničkoj razini funkcioniranja lokalne samouprave kada smo zapravo u situaciji organizirati nešto što nismo do sada imali u proračunu odnosno što nije bilo toliko potentno kao što nam sada treba, različitim mogućnostima, institutima koje imamo unutar naših ovlasti osigurati funkcioniranje grada ili organizirati neke funkcije koje su itekako potrebne. Mislim da povjerenik Vlade u suradnji sa ipak izabranim načelnikom općine, govorim ovdje konkretno o općini Otok i o gradu Orahovica i gradonačelnici dakle, mislim da mogu ako će to i javno i transparentno predočiti svojim sugrađanima da mogu na ovoj razini prebroditi ovu krizu i kao što je u prijedlogu zakona rečeno odmah po prestanku posebnih okolnosti, dakle da će se krenuti u realizaciju Zakona o lokalnim izborima na način da će u roku ne više od 90 dana da će se i provesti izbori. Dakle, bitno je uvažavajući prije svega zdravlje i sigurnost naših građana modelirati sve zakone pa i ovaj koji se odnosi na lokalne izbore, kako na tim razinama političkog, gospodarskog, civilnog i drugog djelovanja ne bi došlo do zastoja ili zaostajanja u svim situacijama, rekao sam dakle postoje prijelazna rješenja, imamo iskustava iz tih rješenja i ona su održiva. Uostalom postoji kompenzacijska mjera ili institucija ili institut pomoći Vlade u te dvije općine jer drugih općina odnosno gradova jedinica nećemo imati ovakve slučajeve i postoji mogućnost dakle da se na taj način dovoljno i dodatno regulira situacija u ovoj životno opasnoj situaciji. Nekoliko rečenica o Prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima sa konačnim prijedlogom zakona i u hitnom postupku, mislim da je svima razumljivo dakle mijenjaju se samo 3 članka. Ja ću reći samo 3. U ovim okolnostima u kojim se nalazimo i u novonastaloj situaciji proglašenje epidemije na području Hrvatske te mjera zaštite od strane Nacionalnog stožera civilne zaštite kojom se zabranjuje i ograničava društveno okupljanje, socijalni kontakt, naravno da mi moramo odnosno Vlada i sabor moraju promptno reagirati u zaštiti naših građana, njihovih života i pravnog poretka i nužno je urediti i prilagoditi spomenuti zakon odnosno rokove za održavanje prijevremenih lokalnih izbora. Drugih mogućnosti vjerujte nije bilo. Mi možemo pričati o nekim alternativama ili iskustvima iz svijeta ali za to je potrebno napraviti puno preduvjeta, jako puno preduvjeta, promijeniti set zakona, pripremiti zapravo javno mijenje i sve ostale okolnosti da do njih dođe i o tome možemo razmišljati u drugim okolnosti, a ne u ovima sada posebnim u kojima se nalazimo. Dakle, sadašnji zakon propisuje da se prijevremeni izbori za predstavnička tijela i izvršna tijela načelnika, gradonačelnika, župana i njihovih zakona, zamjenika održavaju u roku od 90 dana od dana raspuštanja, razrješenja ili prestanka mandata. Ovdje u konkretnom slučaju dakle 6. veljače je Vlada donijela odluku o raspuštanju predstavničkih tijela jedne općine i jednoga grada, 12. ožujka je raspisala i za 19. travnja izbore. Kao što znate mi smo rekao sam dakle 18. donijeli dopunu Zakona o civilnoj zaštiti i tada je praktično zapravo sve i krenulo i nije se moglo znati kakve će biti okolnosti i doista ih treba kvalificirati pod posebne okolnosti, ovu situaciju u kojoj se nalazimo. Ovim prijedlogom omogućava se da u stanju posebnih okolnosti, dakle Vlada ima ovlast odnosno zakonsku osnovu odgode raspisivanja prijevremenih izbora ili kao što je trenutni slučaj u općini Otok i gradu Orahovica stavljanja van snage odluke o održavanju tih izbora koji su trebali biti kao što sam rekao 19. travanja, a sve do prestanka tih okolnosti i najkasnije do 90 dana nakon prestanka. Bit će izbori, održat će se izbori u demokratskom ozračju kao što su i svi do sada održani i želimo samo poželjeti našim sugrađanima svima, ali i onima u općini Otok i gradu Orahovici da izdrže i da [[Upadica: Hvala kolega Barišić.]] Klub HDZ će podržati ovaj prijedlog zakona.
Idemo dalje. Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, dakle nesumnjivo je da se ovim zakonom ograničavaju određena prava definirana Ustavom, a po mom mišljenju za to postoji i opravdan razlog jer je održavanje izbora u okolnostima nemogućnosti okupljanja, nemogućnosti slobodnog kretanja itd., besmisleno. Treba vidjeti je li to ograničenje podliježe pod Članak 16. ili Članak 17. Ustava, a također, po našem mislim 17., a također i treba vidjeti jesu li ograničenja koja su postavljena u prijedlog zakona takva da se možda mogu još ipak malo smanjiti. U tom smislu smo dali amandman da se ovaj rok sa 90 dana smanji na 60 tako da se omogući održavanje izbora u kraćem roku nakon što prestanu posebne okolnosti. Naravno, postavlja se pitanje ako je već mnogim svojim odlukama stožer civilne zaštite ograničio određena prava ustavna prava građana zašto to onda nije mogao odlukom napraviti i ovo. Nije, i dobro je da to nije napravio, a bilo bi dobro i da se Vlada ili sabor izjasne i o drugim ograničenjima koje je stožer donio tako da imamo jedno postupanje, da imamo tijelo koje može u trenutku reagirati i čije odluke stupaju na snagu, ali da se nakon toga u jednom razumnom ali brzom roku i nadležna tijela izjasne o ograničenjima tih prava u jednom demokratskoj i demokratskoj raspravi gdje se neke stvari mogu i popraviti. Dakle, stav naš o ovome zakonu ovisit će o očitovanju Vlade po pitanju ograničenja, na koji se ustavni članak odnose ograničenja i po pitanju amandmana koji smo predložili. Ono što bi ipak trebalo reći je nešto kako sad funkcioniraju jedinice lokalne samouprave za koje čak bi se izbori i provodili jer su njihovi prihodi svedeni na minimume zbog odgode prvenstveno plaćanja poreza na dohodak koji je jedna od glavnih ovoga izvora financiranja lokalne samouprave i zbog toga, zbog toga je priliv proračuna gradova i općina sveden na minimum te gradovi i općine neće biti u mogućnosti plaćati ni troškove hladnog pogona, a kamoli račune i ostalo. Također, u priobalnom dijelu jedinice lokalne samouprave bili su dužni završiti radove do 31. svibnja, oni su pokrenuti i većina prihoda je trebala biti u ljetnom periodu kada se isti ne izvode, a onda naravno sada se ne očekuje nažalost povećani prihod preko ljeta zbog upitnosti turističke sezone i sad je pitanje izvršavanja obaveza jedinica lokalne samouprave prema dobavljačima. U pravilu sva plaćanja osim hladnog pogona su obustavljena i prema riječima mnogih čelnika jedinica lokalne samouprave uključujući i najveću jedinicu lokalne i regionalne samouprave Grad Zagreb ovaj mjesec će imati sredstava za isplatiti plaću i režije, ali već slijedeći mjesec to neće biti moguće. Tako da bi trebalo razmisliti o rješenju za jedinice lokalne samouprave kao i za gospodarstvo po kojima će one moći zaposlenicima isplatiti akontaciju plaće ili umanjenu plaću za postotak bez mijenjanja koeficijenta i osnovice obzirom na i radno vrijeme koje dakle određeni djelatnici u jedinicama lokalne samouprave ili u vrtićima, komunalnim poduzećima itd., tako dalje sada imaju. Čak se razmišlja o tome da se zatraži da se zaposlenicima vrtića i komunalnih društava omogući osigura minimalna plaća po odluci Vladi. Prema tome, u ovim svim mjerama koje se tiču gospodarstva smatram da treba voditi računa i o jedinicama lokalne samouprave kojima je prihod značajno pao i koji slijedeći mjesec neće moći dakle isplaćivati najnužnije, najnužnije stvari uključujući plaće. Pretpostavljam da već sada ne plaćaju neke račune, da se mogu očekivati ovrhe i onda se može dogoditi dakle da jedinice lokalne samouprave budu, budu i bez prihoda i bez novaca. A također, kao problem se navodi i to da se sredstva za EU projekte, država ih isplaćuje kasnije tako da jedinice lokalne samouprave kreditiraju na neki način državu, a onda se može dogoditi kako nemaju tih prihoda, kako nemaju redovnih prihoda, a imaju prihoda od EU projekata, da kad dođu ovrhe da im sjednu na račun za EU projekte i onda će to sve biti jedna velika potpuna blokada sustava. Dakle, u tom smislu predlažemo dakle da država kompenzira jedinicama lokalne samouprave iznose poreza na dohodak, da se osigura komunalnim tvrtkama da one budu uključene u mogućnosti minimalne plaće. Također, da se isplate za EU projekte vrše najviše u 15 dana od zahtjeva i jedna možda radikalan prijedlog, ali da se razmisli i da se i sredstva za javnu rasvjetu odnosno cijene električne energije za javnu rasvjetu u ovom trenutku dakle da jedinice lokalne samouprave koje to plaćaju dobiju povlaštenu cijenu. Imamo prazne ulice, ako budemo imali i mračne ulice to neće baš biti dobra situacija, dobra poruka. Što se tiče funkcioniranja države u ovoj situaciji, dakle prijepori oko ustavnosti, neustavnosti itd., činjenica je i to je pitao gospodin Grmoja u obrazloženju stanke da posebne okolnosti kao takve nisu proglašene i činjenica također da neki čak i ustavni suci dovode u pitanje cjelokupnu situaciju sa ustavnopravnog stajališta. Ja znam gospodine predsjedniče da ste i vi bili najavili da ćete pitati predsjednika Ustavnog suda koji je to malo po mom mišljenju i grubo odbio, mislim da nije trebao i da bi se i Ustavni sud u ovoj situaciji trebao uključiti da funkcioniramo po Ustavu i po pravilima jer prošlo je već skoro tri tjedna od uvođenja ograničenja prava na rad, prava na javno okupljanje, pravo na slobodu kretanja i ovakva situacija u jednom fluidnom ustavnopravno okviru ne može vječno trajati, a nakon nekog vremena ljudi će se počet ponašati i uzimat će sami zakon u svoje ruke ako nema jasnog okvira u kojem se mogu kretati, barem po svom ponašanju. Dakle, treba izbjeći arbitrarno uzimanje ovlasti tijela koje na to nemaju pravo ili ga nisu po zakonu dobili ili je dvojbeno da li su ga po zakonu dobili da se situacija što više svede u propisana ustavnopravna pravila, pa ako ih treba donositi dnevno, donosit ćemo ih dnevno. Mi nismo imali nikad problem sa podrškom Vladi u ovim mjerama koje su imali na početku u prvome valu. Nakon toga dajemo i druge prijedloge, neke od naših prijedloga zasigurno će biti prihvaćeni i u vladinim mjerama, kako se ono kaže i ćorava kokoš ponekad ubode zrno. Prema tome, smatram da treba o ovoj situaciji, uključujući i ovaj zakon pravo koje je nesumnjivo ograničeno, to je pravo na lokalnu samoupravu i pravo na demokratske izbore da ga treba dozirati i na jedan oprezan i ustavno nedvojben način donositi. U tom smislu evo još jednom želim reći, klub SDP-a će razmotriti očitovanje Vlade o naša dva prijedloga. Jedan je primjena ustavnih članaka i drugi amandman i nakon toga ćemo donijeti odluku kako ćemo glasati o ovome zakonu. A smatram da je opravdano da se ovo dvoje izbora da se u ovim okolnostima nemogućnosti provođenja kampanje da se ne održe i u tom smislu mi ćemo također podržati intenciju zakona. Hoćemo li podržati sam zakon, to ćemo vidjeti kada čujemo očitovanje. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Bauku. Kratko samo s obzirom da je spomenuo i mene, pa ako nemate ništa protiv samo da pojasnim kako ja gledam trenutno na pravnu situaciju u kojoj se nalazimo. Dakle na snazi je čl. 16. Ustava koji kaže da se u „pojedinim slučajevima mogu ograničiti prava i slobode građana zakonom ako postoji ugroza za zdravlje stanovništva“. Dakle temeljem čl. 16. primjenjuje se Zakon o zaštiti pučanstva u slučaju zaraznih bolesti, ministar zdravstva donio je odluku i proglasio epidemiju i nakon tog mi primjenjujemo Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. U tom zakonu jasno su definirana i karantena i sloboda kretanja odnosno nemogućnost kretanja i nesloboda vezana uz poduzetničke djelatnosti i sloboda odnosno ne sloboda okupljanja. Dakle mi imamo zakonsku osnovu, imamo isto tako i Zakon o sustavu civilne zaštite kojim su definirane ovlasti Stožera civilne zaštite. Stoga smatram da nije nužno i da se još uvijek ne treba pozivati na čl. 17. niti čl. 101. nego imamo zakonski okvir unutar kojeg djelujemo i tako će biti do daljnjega. U slučaju da dođe do promjena na gore ili nekih drugih situacija koje ne bi mogli pokriti čl. 16. i ovim zakonima tada možemo razmatrati ostale odluke. Ali ono što je važno, Hrvatska sabor nastavlja sa svojim zasjedanjem i mi ćemo uvijek biti pripravni i spremni reagirati ako za to bude potrebe. Evo hvala i hvala vam što ste mi dozvolili da to pojasnim. Izvolite kolegice Mrak Taritaš u ime Kluba zastupnika GLAS-a.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena državna tajnice, kolegice i kolege. Ono što svakako treba odmah na početku reći da epidemija i kriza u kojoj smo se našli su jedno, ali ovi već zaredali pokušaji ograničavanja ljudskih prava mjerama koje nisu razmjerne ni primjerene je nešto sasvim drugo i na to nećemo i ne možemo pristati. Ja razumijem i slažem se da Hrvatska, na sreću nije Orbanova Mađarska u kojoj je već davno, a sad pod plaštom virusa još dodano suspendirana demokracija, svakako nismo ni Srbija u kojoj se stanje slobodno može nazvati državnim udarom. Ali da bismo i nastavili odavati dojam konsolidirane demokracije zapadnog tipa moramo biti jako oprezni i budni. Iskreno, već smo napravili neke korake koji su u tom smislu problematični, ograničili smo kretanje ljudima policijskim punktovima i propusnicama koju tu odluku prate već su značajno ušle u područje ograničavanja ljudskih odnosno građanskih prava. Lokalni stožeri uzimaju sebi za pravo proglašavanje karantene za što nemaju ni zakonske podloge, na cestu se postavljaju šiljci i bez obzira koliko to razumijemo moramo biti jako oprezni. Ono što hoću još jedanput naglasiti i ponoviti, zasigurno moramo stati na putu tome da se Hrvatska u ovome trenutku na bilo koji način i malim elementima pretvori u Mađarsku što ne mislim da je, ne mislim ni da se pretvaramo u Srbiju i to jasno hoću reći, ali uvjerena sam u nešto, moramo biti jako, jako, jako oprezni. Ovaj prijedlog zakona koji je pred mama je jedan od takvih prijedloga oko kojeg svakako treba biti oprezan. Radi se o izborima, jednom od kamena temeljaca demokracije i svako ograničavanje tog prava bez dvojbe zadire u ljudska i građanska prava i zbog toga je vrlo sklizak teren. Namjera zakona na prvi pogled je jasna i razumljiva. U slučaju da se ne mogu održati prijevremeni lokalni izbori, kao što je sada slučaj moraju se odgoditi, jasno je i tako je to je stvarna situacija. Ali, naravno, kao i inače u životu, stvari nisu crno-bijele i nisu niti jednostavne. Zakoni i odluke koje sada donosimo, a koji su vezani uz koronavirus, takovi trebaju i ostati. Najopasnija stvar koja nam se može dogoditi, odnosno koju mi kao zastupnici u Hrvatskome saboru možemo dozvoliti je da sad zbog korone posijemo razno razna normativna kukavičja jaja po raznim zakonima. Kukavičja jaja kojim zaobilazimo Sabor kao donosioca odluke kojim zadiremo u osobne slobode i prava građana Hrvatske kojim gomilamo ovlasti u pojedinim tijelima. Prijedlog da se prate mobiteli primjer je takvog prijedloga, od kojih se sa svim odgovornim predstavnicima građanima trebala, a na sreću, i upalila se je crvena lampica. Mjera koja nikakvom akrobacijom ne može proći ni osnovni test razmjernosti, a još je k tome tako formulirana da nema ni ograničenja niti se zna koga sve može obuhvatiti. I ono što je najveći problem, kako bismo te mjere i njezinih posljedica u potpunosti riješili jednom kad se riješimo epidemije koronavirusa. I ovaj prijedlog kojem od sad raspravljamo ima isti problem i ovdje se pojavljuje ona pomalo znanstveno-fantastična i dosta neodređena odredba o posebnim okolnostima koje podrazumijeva događaj ili stanje koje se nije moglo predvidjeti i na koje se nije moglo utjecati. I onda u toj situaciji Vlada ima pravo odgoditi raspisivanje ili održavanje već raspisanih izbora, i to je to. Mogućnost značajna nego ograničavanje jednog od temeljnih prava i to bez roka važenja te odredbe. Mi u Klubu GLAS-a kao prvo, smatramo da ovaj zakon treba donijeti dvotrećinskom većinom i o tome nemamo nikakvih dvojbi. Radi se o situaciji koju pokriva čl. 17. Ustava RH i on traži dvotrećinsku podršku za ovakav zakon. Druga stvar koja nas posebno brine, a koju možemo popraviti je nepostojanje roka trajanja ove izmijene. Kao što sam već rekla, najopasnija stvar koju možemo napraviti je da dozvolimo da nam se po raznim zakonima sad posiju kukavičja jaja neustavnih i demokratskih tendencija kojih se onda nećemo moći riješiti. Klub GLAS-a je zbog toga predao amandman na ovaj prijedlog kojim tražimo da se strogo ograničiti trajanje važenja ovog zakona u izmijenjenom obliku kako se predlaže. Našim amandmanom dodajemo stavak, još jedan stavak koji glasi: "Odredbe iz stavka 3. prestaju vrijediti s danom kada nadležno tijelo proglasi prestanak epidemije virusa SARS-Cov-2". Drugim riječima, propisuje se vrijeme trajanja predložene iznimke za održavanje prijevremenih lokalnih izbora. Smatramo da se odredba koja Vladi daje ovlasti da odgodi održavanje izbora mora strogo vremenski ograničiti na trenutačnu situaciju zbog kojeg se donosi i samo na nju. Kolegice i kolege, molim vas da još jedanput dobro razmislite o našem amandmanu i da mu date podršku kako bi izbjegli mjere koje su u svojoj biti problematične jer se donose u krizi i zbog krize da te mjere ne bi postale trajne sastavnice našeg zakona. Bez obzira na ozbiljnost situacije, nikad nije dobro da se zbog sigurnosti dugoročno žrtvuje sloboda ili dozvoli neopravdani ulazak države u našu privatnost. Posebno je važno da sve mjere koje se uvode prođu strogi test razmjernosti i da se za svaki opravdani cilj primjeni samo najprikladnija i najblaža moguća mjera kojom se taj cilj postiže. Mjere koje zadiru u prostor ljudskih ili građanskih prava nikako se ne bi smjele uvoditi bez potvrde Sabora i to u skladu s Ustavom dvotrećinskom većinom i uz strogo vremensko ograničenje. Sve te mjere moraju biti vezane isključivo uz ovu konkretnu situaciju, nikako se ne smiju trajno ugraditi u zakone. To je načelo kojeg se mi u GLAS-u strogo držimo i vjerujemo u njegovu ispravnost i vrijedi i u ovoj situaciji za ovaj prijedlog zakona. Da parafraziram poznati citat: "Onaj koji se odrekne slobode zbog malo privremene sigurnosti, izgubiti će oboje.". Hvala lijepo.
Sada je na redu Klub Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, poštovani kolega Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Evo, donosimo zakon kako se ne bi morali održati lokalni izbori u dvije jedinice lokalne samouprave. Ovdje se radi, konkretno o općini Orahovica i općini Otok kraj Sinja, je li tako? Ja se ne sjećam da smo, da je bila ovakva panika od zaraze kad su bili nedavno izbori unutarstranački u HDZ-u. Onda je bila preporuka, to je bio 14. ili 15. ovog mjeseca i onda je bila preporuka samo ponesite svoju olovku. Ponesite svoju olovku i neće biti problema. Sada odjednom, to je problem, znači problem je što će u tim malim općinama gdje će izaći tek nekoliko stotina ljudi na izbore, što će ljudi donijeti svoju olovku na biračko mjesto i zaokružiti, ako se ne varam 19. travnja, svog kandidata ili kandidatkinju. Tako da, malo imamo tu dvostruka mjerila. Ovi su se izbori morali održati pod svaku cijenu, a ovi se izbori ne moraju održati. Mene samo zanima kriterij, koji je kriterij? Znači, je li kriterij broj onih koji su izašli na izbore? Izbore u HDZ-u izašlo je 70 tisuća ljudi, koliko, 60, ne znam ni ja. Ovdje će izaći nekoliko stotina, znači puno je manja koincidencija od zaraze, od transmisije virusa kod ovih lokalnih izbora, nego što je bila kod izbora u HDZ-u. Ili su možda ovi bili izbori puno važniji pa su se morali pod svaku cijenu održati iako je bilo bitno da, eto, cijela Hrvatska zna tko je predsjednik HDZ-a. A sad taj predsjednik koji je sam sebi omogućio da se izabere na jedan legitiman način demokratski, e sada on kaže, e nećemo sada više tako, sad ćemo zapravo suspendirati sve moguće izbore koji dolaze. Super, i to je baš sjajna metoda. I postavit ću ono pitanje koje sam već danas postavio. Jesmo li mi čekali sa svim mogućim mjerama i sa tim civilnim Stožerom civilne zaštite da završe ti izbori koji su održani, izbori u HDZ-u. Jesmo li možda mogli 7 dana ili 5 dana prije krenuti pa da nemamo ovako stroge mjere i karantene i da ljudi ne mogu ići u druge jedinice lokalne samouprave. A možda smo i mogli, a možda je bilo iznimno bitno da ti izbori završe pa da se tek onda mjere implementiraju. Druga stvar, ovdje imamo jedan mali test, a ja sam siguran da naši vrijeme, kada je vlast, naša vladajuća garnitura na čelu sa predsjednikom Vlade Andrejem Plenkovićem predložila da se pratimo svi uz pomoć ovih uređaja, znači da je jako moguće jako brzo napraviti aplikaciju da svatko iz tih općina može glasovati elektronski. Ako kolege u ministarstvu ne znaju, evo ja ću im preporučiti par informatičkih stručnjaka koji će taj posao obaviti u 2 dva dana. I ti će ljudi u 2 dana moći glasovati elektronski, kao što, evo npr. evo Gradsko vijeće grada Šibenika glasuje elektronski. Evo, uspjeli su to oni u kratko vrijeme, u sekund su to uspjeli riješiti. Znači može se. Znači postoji nekakav model. Hajmo napraviti, nek ovo bude pionirski poduhvat. Hajmo napraviti da stanovnici ove dvije općine mogu elektronski glasovati. I drugu stvar, jako bitno, da se ne zaboravi, moram napomenuti. Dolaze nam uskoro parlamentarni izbori. Dolaze nam parlamentarni izbori i što će biti s tim parlamentarnim izborima? Hoćemo i njih prolongirati? Hoće li i oni možda doći na red jednog dana? A zašto sada već ne bi, ako je to malo veći posao, ja tvrdim da nije, zašto se sad ne bi već angažirala neka tvrtka koja će omogućiti elektronsko glasovanje pa da ovu priču završimo? Ja znam da se nalazimo u jednoj specifičnoj situaciji, da je naše društvo danas na koljenima, ne samo Hrvatska nego svjetska, znači kompletna civilizacija je na koljenima. Imamo jedan izazov s kojim se prije nismo nikada susreli, međutim jedine mjere koje ja vidim konkretne od strane hrvatske Vlade, a ne samo hrvatske Vlade jer, situacija je slična i u Češkoj i u Slovačkoj, u Kini i Koreji, Hong Kong također, itd., je samo jedna pojačana kontrola građana. Uz pomoć mobitela, uz pomoć pametnih telefona, kao da se pod svaku cijenu sada navrat nanos želi pojačati ta kontrola. A ne vodi se računa da je zapravo sloboda imperativ i da, što je kolegica maloprije govorila, da se ni najmanji dio slobode zapravo ne smije uskratiti pojedincu. Ja mislim da Hrvatska danas ne ide pravim putem i da ove mjere koje su znači propisane, ne sve, neke su i dobre, naravno, nisu adekvatne. A jako mi je čudnovato to što, evo konkretno, i kolega Bačić, dobro, što mu je zapravo i posao kao predsjednik Kluba HDZ-a i premijer, odnosno predsjednik Vlade Andrej Plenković, itd., da oni najviše govore zapravo o kontroli građana. Čemu ta kontrola? Hajmo malo dizati optimizam, hajmo malo dizati svijest, hajmo malo dizati odgovornost, a što se tiče kontrole, postoji sustavi nadzora koji su legitimni, koji već postoje, policija zna raditi svoj posao. A kad smo već malo kod kretanja iz općine u općinu jer govorimo o lokalnim izborima. Apsurdno je da npr. danas na otoku Braču gdje nema nitko više u izolaciji, gdje nema više nitko, nitko nije ni zaražen, Bogu hvala, ali ima nekoliko jedinica lokalne samouprave, ne može komunicirati iz jedne općine u drugu, to je zapravo smiješno, to bi trebalo omogućiti. Ja ću čak predložiti da bi trebalo omogućiti unutar jedne županije, da županije međusobno komuniciraju jer neke općine jednostavno nemaju niti trgovinu. Znači čovjek se ne može niti snabdjeti sa osobnim potrepštinama jer nema trgovine. A s druge strane, ja sam jutros došao iz Šibenika do Zagreba, znate koliko me puta kontroliralo? Nula. Znači ja sam prešao cijelu Hrvatsku ili pola Hrvatske, nitko me nije kontrolirao, mogao sam voziti kamion, mogao sam dovesti 100 ljudi iz Šibenika u Zagreb. I kad sam dolazio i prošli tjedan i kad sam se vraćao kući, niti me tko kontrolirao znači iz Šibenika nitko, jedino je jedna bila kontrola, znači od 6 mogućih kontrola, ja sam imao 1 kontrolu. Dakle te kontrole, koje god tobože postoje, zapravo ne postoje. Dogovorimo se, hoće li biti kontrole, neće li biti, ali ja bih sveo definitivno na županijsku razinu, a ne na razinu lokalnih samouprava jer to jednostavno ljudima otežava funkcioniranje. Dakle, da se vratim malo na meritum. Predloženi zakon je logičan s obzirom da je epidemija, ali ću ipak reći da nije logičan jer su se neki izbori i to nedavno, održali u jednako teškim okolnostima. U jednako teškim okolnostima, kada je građanima, glasačima bilo preporučeno, uzmite svoju olovku i to je to. Ja smatram da tih par stotina ljudi koji žive u tim općinama mogu glasovati i da priča ne bi narušila zdravstvenu sliku nacije. Dakle, odradimo izbore jer nek to bude i putokaz i za sljedeće parlamentarne izbore i za lokalne izbore koji dolaze za cijelu Hrvatsku što će se napraviti. Hvala lijepo.
Idemo sada na raspravu nezavisne, Kluba zastupnika Nezavisne liste mladih, poštovani kolega Marin Škibola. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Sabora. Jasno je da se radi o izmjenama i dopunama zakona koje su tehničke prirode zato što su u aktualnom trenutku trebali održati prijevremeni izbori za Gradsko vijeće grada Orahovice i Općinsko vijeće Općine Otok, oni su trebali biti održani 19. travnja 2020. godine. Naravno da u ovakvim uvjetima bolje ne održati te izbore radi sigurnosnih razloga. Ali treba svakako reći da su se izbori u HDZ-u održali, to su određeni dvostruki kriteriji koje bi trebali preispitati ovdje u Saboru. Međutim, ono što bih svakako htio reći jest da kada bi postojala mogućnost električnog glasanja, danas mi ne bi trebali raspravljati o izmjenama i dopunama ovog zakona. Znači kada bi se moglo elektronički glasati mi ne bi trebali kršiti neka ustavna načela o slobodi provođenja izbora. Kome elektroničko glasanje u RH ne odgovara? Elektroničko glasanje u RH ne odgovara dvjema najjačim strankama, HDZ-u i SDP-u elektroničko glasanje ne odgovara. Zašto? Zato što bi se povećala participacija građana na tim izborima, svakako bi se povećala i participacija mladih ljudi na tim izborima, a vidjeli smo iz mnogih analiza da mladi ljudi nisu skloni glasati za HDZ i SDP nego često traže i alternativu. I kada bi se implementiralo električno glasanje, e onda HDZ i SDP ne bi imali takvu izbornu podršku kakvu imaju trenutno dok to elektroničko glasanje ne postoji. Kada je stigao takav prijedlog onda je bivši ministar uprave Lovro Kuščević govorio kako nisu zadovoljeni tehnološki uvjeti i da će se tako nešto moći organizirati tek za dvije godine. Evo dvije godine su prošle od kada je on to govorio, međutim nema nikakve inicijative od strane Vlade RH da se omogući elektroničko glasanje, niti u bližoj, a niti u daljoj budućnosti. Kuščević je tu spominjao 5G mreže i da zbog tih razloga se ne može organizirati to elektroničko glasanje, međutim to nije istina jer i bez 5G mreže Estonija ima elektroničko glasanje, prema tome to su bile različite opstrukcije i floskule koje su se tada spominjale u javnosti zašto Hrvatska ne može ići u smjeru organizacije elektroničkih izbora. Isto tako ne želi se provesti reforma lokalne samouprave. Znači sada kada smo u ovoj situaciji korona virusa vidimo koliko se sluša struka, koliko mediji daju pažnje struci, kako Vlada može dati ogromne ovlasti struci, ali kada struka kaže da treba provesti reformu lokalne samouprave da bi sustav postao efikasniji da bi se mnogo novca tu uštedilo, e onda netko ne želi krenuti u tom smjeru. Tko ne želi? Opet dvije najveće stranke u RH HDZ i SDP. Zašto? Zato što kada bi se provela reforma lokalne samouprave jasno je da tu oni gube to biračko tijelo, biračko tijelo koje je zaposleno u tim lokalnim samoupravama koje su često i nepotrebne da budu tako organizirane za funkcioniranje sustava. Prema tome, ja sada s ovog mjesta građanima poručujem blizu su parlamentarni izbori, nemojte davati glasa HDZ-u, SDP-u tražite alternativne opcije, tražite treće opcije, HDZ i SDP nikada neće krenuti u te krucijalne reforme koje su potrebne RH. Bitna stvar u Hrvatskoj je izrazito mala izlaznost na izbore, onda se postavlja pitanje demokratskog legitimiteta. Na prošlim lokalnim izborima u Rijeci izlaznost je bila samo 36,63%, znači jedva jedna trećina građana sa biračkim pravom je izašla na te izbore, znači niti 50% građana koji imaju pravo izaći na izbore nisu izašli. I sada gdje je tu demokratski legitimitet ako je samo jedna trećina građana izašla, a 20 godina ista stranka u Rijeci vlada? I tako je mala izlaznost bila na te izbore, a korona virusa tada nije bilo. Znači određeni su drugi razlozi zašto građani ne izlaze na izbore i mi to trebamo detektirati kao Hrvatski sabor i trebamo predložiti neke mjere koje će povećati izlaznost na izbore jer na ovakav način demokracija je zaista ugrožena. Na nacionalnoj razini izlaznost na prošlim parlamentarnim izborima bila je 52,29% znači jedva više od 50%, a danas ta vlast koja je izabrana sa tolikom izlaznošću, e oni sada predlažu praćenje lokacije svih građana, znači ne samo onih građana koji su izašli na te izbore, znači i onih građana koji nisu izašli na te izbore, e i njihovi će mobiteli biti praćeni. Prema tome, građani koristim ovu priliku da vam kažem da je vrlo važno izaći na izbore i nemojte očekivat da će vam HDZ i SDP omogućiti elektroničko glasanje jer njima nije u interesu da bude veća izlaznost. Na ovakav način ta interesna stranačka mašinerija izlazi na izbore koja je usko i interesno vezana čak oni možda i ne vjeruju da će HDZ i SDP nešto ključno promijeniti u RH, ali su interesno ljudi vezani i onda jednostavno moraju iz tih svojih ovaj parcijalnih razloga, parcijalnih i partikularnih interesa moraju izaći i tako glasati. I to je taj deficit demokracije koji postoji u RH i s kojim se mi trebamo ozbiljno dragi moji ljudi suočiti, ozbiljno se trebamo sa time suočiti. U Belgiji, Grčkoj, Cipru, Luksemburgu, Bugarskoj izlazak na izbore je obvezatan i izlaznost je uvijek iznad 90%, znači rijetko kada je manja od 90%. Tako da kada bi se uvelo elektronično glasanje onda bi se paralelno moglo uvesti i obvezatno glasanje i tu bi sigurno povećali, povećali izlaznost na izbore i u tom smjeru treba ići, u tom smjeru treba ići. Klub nezavisne liste mladih također je uputio u proceduru da se na izbore može izaći već sa 16.g. po uzoru na neke druge države članice EU. Vrlo je važno da mi pošaljemo jednu poruku, jedan signal da želimo veću participaciju mladih ljudi u politici, a to ćemo napraviti na takav način da omogućimo i mladim ljudima od 16.g. glasanje. Uputili smo i prijedlog znači za solidarnost političkih stranaka. Čulo se mnoge, mnogo demagogije oko te političke solidarnosti, trebali bi svi na minimalac, pa različite neke, smanjivanje plaća itd., ali ona ključna mjera koja bi donijela najviše novca u državni proračun jest mjera o smanjivanju financiranja političkih stranaka iz državnog proračuna u ovom periodu. Znači ne za stalno, ali bar u ovom periodu neka se smanji. Čak da se za 50% smanji financiranje političkih stranaka u ovom periodu, milijuni, milijuni kuna bi se uštedili. HDZ i SDP dobivaju ogromne svote novaca, nitko to pitanje u hrvatskoj javnosti još nije otvorio. Hvala.
Sada je na redu Klub zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i nove politike i poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala predsjedniče HS, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Dakle, pred nama je jedan zakon koje je neko ovdje nazvao da je tehnički zakon kojim se mijenjaju 3 članka. Međutim, kod izricanja takvih tvrdnji moramo biti vrlo oprezni. Naime, ova pandemija koja je pogodila RH je izuzetno opasna i ugrožava zdravlje svih građana RH. S druge strane kao što vidimo ona ugrožava i gospodarstvo RH, također vrlo opasno. Ali treći aspekt koji ne smijemo dozvoliti, o kojemu trebamo jako dobro razmišljati jer nemamo za to opravdanje vezano uz panedmiju je ugrožavanje demokracije i demokratskih procesa u RH. To ne smijemo dozvoliti. Kolegice i kolege, mi smo danas ovdje i doslovno i simbolično u podrumu. Nije rat, nema opravdanja, nije rat. Dakle, pandemija je, ali nije rat. Mi ne smijemo dozvoliti da se demokracija gurne u podrumske prostore. Zašto to govorim? Grad Orahovica nema gradsko vijeće, također ni općina Otok. Ako je ova mjera sad nužna i s pravom neki upozoravaju da je, da je, da ju, da ju treba donesti i da ju treba ograničiti samo za vrijeme sad, za, za ovu opasnost, ne za nekakve buduće, da kažemo tako, proizvoljna tumačenja jer Ustav RH ne smije se proizvoljno tumačiti. Postoje ustavni stručnjaci, postoje na kraju krajeva i trodioba vlasti, postoje svi oni koji trebaju o ovoj stvari reći. Također, tu je i predsjednik republike koji treba reći nekakvu riječ o tome. Dakle, Ustav RH se smije proizvoljno tumačiti. On mora biti jasan i mora u ovim okolnostima nastupiti. Gradsko vijeće Orahovice nema predstavničko tijelo. Mi smo imali 2009. imali ključnu izmjenu Zakona o lokalnim izborima kada se uveo institut tzv. direktnog biranja općinskih gradskih i županijskih čelnika. 2017.g. mislim da se donosi tzv. lex šerif kojim se stavlja u, prema mnogim, mnogim mišljenjima uloga predstavničkog tijela u podređeni položaj u odnosu na, na čelnika tijela. Međutim, sad ova kriza je pokazala da smo, čak i oni koji su mislili da je tako su pogriješili jer sad ni čelnik tijela više nema one ovlasti koje ili ne može obavljati one ovlasti koje su mu zakonom dodijeljene, zapravo koje spadaju u nadležnosti općina, pa i jedna od nadležnosti, evo i grada Orehovice ako hoćete je civilna zaštita. Pa kako će grad Orahovica provoditi civilnu zaštitu ako nema predstavničko tijelo koje treba donesti ključne odluke vezano za civilnu zaštitu. Vidimo u Istri da pojedini gradovi i općine, što je posebno za pozdraviti, donose plan mjera za spas gospodarstva. Pa kako da to napravi grad Orahovica ako nema predstavničko tijelo? Dakle, mi smo izašli iz više iz okvira onoga što se može staviti pod tehničku izmjenu ovoga zakona. Naravno, nitko nije mogao predvidjeti ove okolnosti. Ali sad, već od danas treba početi razmišljati što treba učiniti da do ovih situacija ne dođe. I zato sam danas u replici ministru rekao, zato su i kolegice i kolege upozoravali ovdje, s pravom neki su nudili i konkretne prijedloge da se ne dogodi to da gradovi, općine ili županije ostaju bez predstavničkih tijela. Dakle, uvedimo u zakon jednostavnu odredbu da predstavničko tijelo prestane, mandat članova predstavničkog tijela prestane konstituiranjem novog predstavničkog tijela, bit će stvar puno, puno jasnija. Druga stvar koja se ovdje danas vrlo često spominjala, je dopisno ili elektronsko glasovanje. O tome treba isto voditi računa, to je jedan proces koji treba započeti, vidimo da je nažalost korona virus na tom području napravila više nego što sva naša dosadašnja nastojanja jer mnoge stvari sad puno brže, puno bolje rješavaju, vidimo i da porezna uprava je ubrzala rad na tom polju. Dakle, na tim područjima moramo puno toga, napraviti značajan iskorak da bi i izlazak ljudi na izbore bio veći i da bi ljudi više participirali u demokraciji jer demokracija je nešto što ne smijemo izgubiti. Dakle, mi u ovom trenutku, s pravom se kolegice i kolege zastupnici pitaju, nismo baš sigurni je li sve ono što smo mi prepustili u ovom slučaju nadležnim tijelima, stožeru civilne zaštite i Vladi, je li to baš bilo toliko nužno. Naravno, ne umanjujući uspjehe koji je i stožer i Vlada postigli u području ljudskog zdravlja. Moram, nema ovdje kolege Zekanovića, ja sam jutros prošao kroz tri kontrole između županija, moram pohvaliti rad policijskih službenika koji su izuzetno profesionalni, koji štite na kraju krajeva i zdravlje nas, ali moraju paziti i na svoje zdravlje ugrožavaju, naravno tu su svi ostali djelatnici koji su u tom ne samo u sustavu MUP-a, Civilne zaštite tu su i zdravstveni djelatnici koji svakodnevno ugrožavaju svoje zdravlje da bi štitili naše zdravlje. I ono što se meni čini ne samo da je dojam nego pokazuje i činjenica da je RH dobro odgovorila i da građani RH dobro odgovaraju na ove izazove jer je život stao, a građani se ponašaju prilično razumno i za sada je situacija da se tako izrazimo pod kontrolom. Ono što nije dobro, dakle u ovom trenutku u jednom gradu, u jednoj općini posao predstavničkog tijela obavljaju povjerenici, povjerenici Vlade. Sasvim je sigurno i to znam jer dolazim iz te županije, da gospođa, neću ulaziti u njene stručnosti, osobno smatram da je izuzetno stručna osoba, ali ona je predstavnica političke opcije, jedne policijske opcije, konkretno HDZ-a. Dakle, ona je bila vrlo istaknuta članica u HDZ-u. Bila je jedno vrijeme i za vrijeme dok je ministar Tolušić bio, imenovana za ministra Tolušića, ona je obnašala dužnost županice. Dakle, ona je istaknuta politička osoba i ona sad suspendira se vijeća i ona ovoga obavlja posao gradskoga vijeća. To nije dobra poruka. Ne možete reći da će to građani samo tako prihvatiti pa reći ok ona to radi profesionalno. Radi profesionalno ali to se ne može na taj način raditi jer gradsko vijeće, bolje da smo danas donijeli odluku da se ukida odluka o raspuštanju gradskog vijeća, možda bi bilo to pametnije nego što ovo radimo. I na kraju, možde i najbitnije, rekao sav već da Orahovica ima taj problem, Otok ima problem, ne mogu donositi određene odluke koje bi pomogle gospodarstvu u njihovom području, međutim sve općine i gradovi u RH imaju, imat će u budućnosti velikih problema. Ministar financija što prije treba izaći i reći konkretno što će biti sa sredstvima za izravnavanje, financijskim sredstvima za opstojnosti tih općina i gradova jer ako tome nije tako, ako ne budu posebno one općine koje imaju i manji broj zaposlenih, manje prihode, ako tome ne bude tako onda je poštenije sada već reći, krećemo u teritorijalni preustroj, ukazat ćemo neke općine, neke gradove koji se ne mogu financirati, a ako ih dovedemo u tu situaciju da oni moraju sami staviti ključ u bravu, a ne budu za to spremni, bit će još gore. Osobno smatram da prostora ima ali financija treba što prije izaći sa tim mjerama koje će se odnositi na jedinice lokalne samouprave kako bi mogle ispuniti sve one zadaće koje građani od njih očekuju. I još jedna samo napomena, državna tajnice u mnogim općinama u stožerima Civilne zaštite sad rade volonteri, ogroman broj ljudi koji, mnogi volonteri od njih nisu zaposleni, nemaju nikakvih primanja, možda treba razmisliti o tome da se i tim osobama da određena novčana naknada. Dakle, zaključnim ove mjere nažalost smatram da ih je potrebno donositi i nadam se da ćete razmotriti i ove amandmane koje su i najavili kolege ih SDP-a i kolegica iz GLAS-a vezano za definiranje roka do kad se ove mjere, ovakve mjere primjenjuju da bi onda spriječilo se da se dužnosti s takvim, s takvim mjerama manipulira. Najljepša vam hvala.
Hvala i vama. Molim prije slijedeće rasprave koju će podijeli kolega Lovrinović i kolega Vucelić da kolegica dezinficira, isto tako apeliram ako netko nema papir ili neko drugo pomagalo, ako drži dovoljno razmaka ako se ne dodiruje sa prostorijom za govore i onda možemo izbjeći ovu dezinfekciju, možemo njoj malo olakšati život da tako kažem, čisto preporuka, savjet, ništa drugo. Evo, izvolite kolega, upozorit ću vas kad 5 minuta prođe da znate.
E, hvala lijepa. Ja ću držati svoj papir u ruci da nema kontakta ovdje. Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani danas raspravljamo o Prijedlogu Zakona o lokalnim izborima. Ova situacija u kojoj smo se našli, znači pandemije virusom korona na površinu izbacuje i ono što nikako nije dobro, to su oni snovi političkih struktura i pojedinaca da iskoriste ovaj strah koji je uvukao se u svakog čovjeka u Hrvatskoj i da se još dodatno želi centralizirati i da ne kažem totalitarizirati politički sustav u Hrvatskoj. Možda će dragi građani nekome od vas ove riječi odmah na početku zazvučati oštro možda neprimjereno u ovoj situaciji za koju vjerujte imam veliko razumijevanje kao i vi, međutim kao što prije malo reče moj kolega mi smo trenutno u podrumu bivše upravne zgrade INE kao da je izvanredno stanje, ali vidite ovdje je sabor takav kakav je desetkovan, ali vidjeli ste kad smo gore i u onoj zgradi da nikad nije više bilo od 15-tak zastupnika. O čemu mi onda pričamo. Kada ovo sve skupa prođe, kad se stavi točka, dao Bog da ovo brzo prođe, mi ćemo vidjeti kolike su bile uistinu manipulacije statistikama i svim ovim što jest, a što je bilo stvarnost i ono što je opasno. Ne bih sada o tome govorio jer zaista da ne unosim što se kaže određene sumnje. Međutim, ovdje se pokazuje u ovoj situaciji, koliko je promašen ustroj lokalne uprave i samouprave da ljudi ne mogu obrađivati svoja polja, mora tražiti propusnice za možda 500 m ili kilometar ili možda bliže, da ne može ići u drugo mjesto, itd. To je jednostavno sustav koji je neodrživ. Otkako sam u Saboru stalno se aktivno zalažem za reformu uprave i lokalne samouprave jer ovo naprosto je neodrživo. Toliko i toliki broj općina, gradova je toliko besmisleno. Međutim, takav sustav je idealan za one koji su dosad upravljali Hrvatskom. Jer zašto? Pa to je kapilarni sustav kako jednostavno držati toliki broj zaposlenih i to je njihova izbor, to su organizatori izbora na terenu. To je ta kapilarna politička i korupcija i politički klijentelizam. Mi to moramo razgraditi i naprosto u ovom vremenu u kojem sad živimo u ovoj situaciji, moramo to osvijestiti. Također se već nekoliko godina zalažem za elektroničko glasovanje. Međutim, oni to ne žele. Zašto? Jer onda bi ljudi koji inače neradno izlaze na izbore, on bi mogao glasovati od kuće i sigurno bi se za 10 ili 20%, postotnih bodova povećao izlazak na izbore. Što se tiče ovih događanja u Otoku i Orahovici, pa to, pa pazite, u jedan šoping centar dnevno, prehrambeni lanac uđe više ljudi u jednom danu kupiti nešto nego što će taj dan izaći na izbore, e kao ne može se to organizirati, a HDZ imao nedavno izbore dakle, isto je bila pandemija koronavirusa i oni su to obavili. Dakle, pokušava se na ovaj način još više upravljati strahom i još više prikupiti, centralizirati ovlasti. Ali, budimo iskreni, ova Vlada je već i prije ove pandemije preuzela najveći dio ovlasti i praktično mi imamo jedan izvrnuti politički sustav gdje je na prvom mjestu Vlada, preciznije rečeno njen premijer, Sabor je na drugom, trećem mjestu, pa mi smo vidjeli da se petkom samo izglasava glasačkom mašinom ono što je došlo kao poruka da treba napraviti iz Vlade. To radi sadašnja Vlada sa svojim koalicijskim partnerima, da se razumijemo. Nema tu nikakve... Zalažemo se za otvaranje tržnica, zelenih tržnica. Prije 2 tjedna smo tražili da se to otvori, to je pitanje i lokalne zajednice, dakle vezano je za ovo i prema tome, što je ovdje zanimljivo? I nakon toga pritisak građana je bio dobar, međutim Vlada je donijela odluku da se otvori dućani okolo tržnica, opet OPG-ovci, ljudi koji to proizvode, ne mogu donijeti svoju robu i dakle, to je neprihvatljivo. Zato vas pozivam, otvorite zelene tržnice sutra jer je tamo sigurnije kupovati nego u zatvorenim prostorima. Ali, oni očito štite uvozne lobije. Dakle, sada moramo sačuvati demokraciju u Hrvatskoj [[Upadica: 5 minuta vam je, samo da znate, ispričavam se.]] Mi smo se tako dogovorili, budite bez brige, prema tome, vidite, traži se nadzor telefona, praćenje, traži se da se mogu ovako organizirati izbori, da se mogu odlagati, prema tome, ugrožena je demokracija, ugrožene su političke slobode, ugrožene su slobode pojedinca. Stanka Promijenimo Hrvatsku će se žestoko, dragi građani, boriti protiv toga jer nama je dosta toga, predugo smo živjeli u tome, ali samo novi ljudi mogu promijeniti ovu jednu situaciju. Boriti se i protiv virusa, za oporavak gospodarstva i svega.
Hvala. Možete nastaviti, nije dotaknuta... Izvolite kolega Vucelić.
Hvala predsjedavajući. Poštovane kolege i kolegice, dragi građani. Ovaj virus, pandemija korone nam je pokazala koliko ustvari naš sustav neučinkovit, ukazala nam je na njegove nedostatke. Ukazala nam je na klimave noge ovog našeg sustava koje su se već počele urušavati već nekom prvom ozbiljnijom ugrozom. I sada, pazite što mi radimo. Umjesto da iskoristimo ovu priliku za popravak, za napredak cijelog društva, za popravak naših zakona, nadogradnju, ovo je sad izvrsna prilika za to, a što mi radimo? Znači mi uzimamo zakone koji su neučinkoviti, koji su još od prije digitalne transformacije i mi ih samo nadograđujemo, umjesto da danas na ovom mjestu mi raspravljamo o elektronskom glasovanju. Ovo je izvrsna prilika za uvođenje elektronskog glasovanja i nema nikakvih prepreka da mi već danas nismo mogli imati raspravu o tome ovdje. A zašto se to ne radi? Ne radi se iz razloga što bi vladajući time izgubili vlast, izgubili bi svoju moć koju imaju nad ovim narodom. Elektronskim glasovanjem mi bismo izlaznost povećali za 20, 30%. 500 tisuća ljudi koji su sad možda čak u Kanadi, u Irskoj, u Njemačkoj, oni bi imali prilike glasovati. Imali bi prilike glasovati ljudi u Hrvatskoj kojima se možda i ne da izaći na biračka mjesta. A budite uvjereni, to su sve glasovi koji ne glasaju za HDZ i SDP. To su glasovi koji glasaju za neke možda manje stranke i lako bi se moglo dogoditi da biste onda vidjeli i neke nove stranke u ovoj sabornici. A ove vladajuće stranke bi pitanje da li bi uopće došle na vlast i iz tog razloga elektronsko glasovanje se neće dogoditi za vrijeme HDZ-a. A pazite, sada je vrijeme kada uvodimo elektroničku nastavu, elektroničku dostavu dokumentacije, elektroničke propusnice, čak i prijavljujemo štete od potresa elektronički. Sve se može i kao što su kolege ovdje rekli, nekom timu sposobnih informatičara ne bi trebalo više od par dana da takvu aplikaciju i naprave. Već postoji baza, zove se e-Građanin s kojom bismo mogli spojiti tu aplikaciju, nema nikakvih prepreka osim, nazovimo to, političke volje. A zašto je važno da HDZ, ali i SDP ne izgube vlast u jedinicama lokalne samouprave, a elektronskim glasovanjem bi izgubili? U jedinicama lokalne samouprave su ustvari bazeni korupcije, namještanja poslova i namještanja polova i namještanja zapošljavanja. Tamo se ljudi skupljaju, tamo ljudi se organiziraju, kriminalne organizacije se tamo stvaraju i to je neki najniži oblik i neka osnova ovog što je danas HDZ. I nije čudo zašto HDZ želi taj bazen održati na životu. E-glasovanje na državnom nivou bi značilo da za parlamentarne izbore HDZ gubi vlast, to se ne može dogoditi, a mi se bojimo da ovakvim zakonima kakve oni pokušavaju napraviti će se baš omogućiti otkazivanje parlamentarnih izbora. Ovo je neki uvod u sve to, ovo je udar na demokraciju, potencijalne mogućnosti su nebrojene i ovo će se moć u budućnosti iskoristiti ukoliko sada ne kažemo stop i ne startamo sa nekim novim zakonima da se počne uvažavati naši glasovi, glasovi oporbe, a ne da se sve gura ispod tepiha. Ali važni smo im kada im trebamo dati potporu, a dali smo im bjanko potporu i budemo vidjeli kako će se to sve i odviti. Znači naglašavam, ovo je potencijalni udar na demokraciju i potencijalne mogućnosti za još veće ovlasti totalitarnih režima poput HDZ-a.
Hvala vam. Sada je kolega Lenart, ispred kluba HSS-a i Demokrata, to je ujedno i predzadnja, ne imamo još dvije u klubu, dakle imamo još tri rasprave u ime klubova. Izvolite kolega Lenart.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Ovo je još jedan od seta zakona kojima se evidentno suspendiraju ustavna prava građana, to je ono najgore što se može dešavati u ovakvoj krizi uz onaj najbitniji zakon kojem su se svi suprotstavili, to je praćenje mobitela koje se zbog toga što je nekih 0,5% ili 0,12 oni koji su zaraženi zbog kojih bi se želio donijeti zakon kojim bi se pratili svi telefoni, što znači da bi sve, … čulo bilo je zakonito i moglo bi se upotrijebiti protiv svakoga i od nas i svih građana koji žive u RH. Isto tako i ovaj zakon koji se svakako treba donijeti dvotrećinskom većinom. Svi zakoni kojima se smanjuju prava građana ili ukidaju moraju se donijeti dvotrećinskom većinom i to je stav našega kluba. Nažalost ovaj zakon je sindrom naknadne pameti. Vlada RH je 12. ožujka donijela odluku o raspisivanju prijevremenih izbora i od tog donošenja odluke teku rokovi. Znači imenovana su županijska, gradska izborna povjerenstva, proširena povjerenstva ljudi moraju prikupiti podatke, moraju izjave o prihvaćanju kandidatura, trebaju određene potvrde sa sudova i do 2. travnja 00 moraju se predati sve liste. Zakon o kojem mi pričamo i dan danas još uvijek vrijedi i vrijedit će i 2. travnja. Koliko ja znam glasovanja neće biti sutra i ovaj zakon neće biti donese sutra, znači sama Vlada tj. u ovom slučaju Sabor će kršiti zakon. Mi ćemo ovaj zakon donijet tek negdje u srijedu, ponedjeljak ili ne znam kada će se već organizirati glasovanje. Znači dolazimo u poziciju da zakon vrijedi, da ljudi u gradu Orahovici i Općini Otok moraju postupati po zakonu, moraju predati liste, moraju sakupiti sve, a još uvijek nije donesen zakon koji bi suspendirao ovaj zakon koji trenutno vrijedi i koji ih sili da moraju sve sakupiti. Zbog čega Vlada tj. Sabor nisu donijeli na vrijeme zakon kojim bi se prolongirali ovi izbori? I ako, evo slažući se sa mnogim kolegama prije mene, ne vidim razloga zbog čega se ovi izbori nisu mogli održati. Ako HDZ morao održati izbore u vrijeme kada je postojala ugroza od korona virusa, zbog čega mi danas ne možemo organizirati ove izbore? Ako smo organizirali rad trgovačkih centara, ako smo organizirali rad trgovina neki dijelovi društva još uvijek funkcioniraju, a znamo da na biralištima je manja gužva nego što je u trgovačkim centrima onda smo mogli provesti vjerojatno i ove izbore uz sve mjere predostrožnosti koje danas imamo i mislim da se ništa ne bi desilo vezano uz opasnost od zaraze, pogotovo u onim mjestima gdje zaraze još uvijek nema. Mislim da se ovdje manipulira mnogim stvarima i da je ova pandemija dobrodošla vladajućima da pokušavaju igrati svoju igru. Ovdje i ministar rekao, kada je bilo pitanje parlamentarnih izbora da će se parlamentarni izbori održati na vrijeme, da li to možda ministar i Vlada RH znaju kada će završiti ova pendemija ili kada će to njima odgovarati da to završi? Ne znam, postavljaju se pitanja, postavljaju se sumnje. Neki od vladajućih zastupnika su rekli da oporba želi popularizirati stvari. Pa ako oporba želi da nešto bude transparentno to nije populizam. Ja smatram da građani RH imaju pravo znati istinu i prave činjenice, da sve treba biti transparentno pa i ovo sve što se dešava vezano uz samu pandemiju. U Hrvatskoj se često puta zloupotrebljavalo mnogo toga, a najviše od strane HDZ. Ja iskreno sumnjam u njihovu iskrenost vezano uz, pogotovo ove izbore, ali i uz ove setove zakona kojima se suspendiraju prava građana. Najopasnije neprijatelj je onaj kojega ne vidite, a s takvim neprijateljem je najlakše i plašiti mase jer vi ga ne vidite, a govorite da postoji strašno velika ugrozba, ljudi se boje za svoj život i ništa im više nije bitno osim toga da sačuvaju svoje zdravlje i svoj život, to je ljudski i normalno. I s takvim nevidljivim neprijateljem je vrlo lako manipulirati i zloupotrebljavati ga za ostvarenje svojih ciljeva. Kada se osvrnemo malo unazad može nam biti i jasno što se je sve dešavalo, kako su išli rejtinzi, ko je tonuo, ko je išao gore. Trendovi su se promijenili zahvaljujući nevidljivom neprijatelju. Evo zahvaljujem i ovim putem svima onima koji daju izniman trud u suzbijanju ove pandemije koji se nesebično su dali i za vrijeme potresa u Zagrebu, koji su pomagali istinski i od srca ljudima i svima želim dobro zdravlje i da se dobro oporave oni koji su bolesni i da se više niko i ne zarazi. Hvala.
Hvala. Izvolite kolega Milorad Batinić ispred Kluba zastupnika HNS-a, izvolite kolega.
Hvala potpredsjedniče.
Oprostite, ispričavam se, nisam vidio, stanku je tražio kolega, pardon, pardon, isprika, morat ćemo dat stanku od 5 minuta pardon.
Poštovani potpredsjedniče sabora. Dakle, tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista radi još dodatnih konzultacija vezano za ovaj zakon i ovom prilikom još jedanputa naglasiti da imamo dvostruka mjerila u RH. Kada se radi o izborima unutar HDZ gdje je glasovalo 60-70 000 ljudi, izbori su se održali uz napomenu da svatko ponese svoju vlastitu kemijsku olovku. S druge strane kada imamo izbore u malim gradićima odnosno u općinama gdje bi izašlo tek nekoliko stotina ljudi na izbore, e onda ćemo prolongirat te izbore. Dakle, radi se o dvostrukim mjerilima i hrvatska javnost mora znati da ovo jednostavno nije pošteno. S druge strane još uvijek ima vremena da se napravi i elektronička aplikacija odnosno da se omogući građanima i općini Otok i općini Orahovica da se elektronički glasuje elektronskim putem i to bi bila lijepa uvertira za nadolazeće parlamentarne izbore i nadolazeće lokalne izbore za cijelu državu kada bi se svakom hrvatskom građaninu, svakoj Hrvatici i Hrvatu omogućilo da iz svog doma sa bilo kojeg mjesta na svijetu glasuje. Međutim, to očito nije intencija Vlade RH. Ovdje je razlog zapravo jedan, ne znam koji je, povod je koronavirus, ali vidjeli smo da koronavirus koji je bio aktualan i prije 15 dana nije spriječio Vladu Andreja Plenkovića odnosno njegovu stranku da održi izbore sa jednostavnom napomenom „ponesi svoju kemijsku“. Ako ćemo usvojiti ovaj prijedlog zakona ja s ovog mjesta postavljam pitanje Andreju Plenkoviću, evo i predsjedniku sabora g. Jandrokoviću, jesu li oni sa svojim činom održavanja izbora unutar HDZ-a ugrozili hrvatske građane? Jesmo li mi bili ugroženi i jesu li se ti izbori trebali održali jel smo odmah nakon završetka izbora ušli u ove mjere koje danas imamo?
Hvala. Dajem stanku od 5 minuta. Znači, nastavljamo u 12, 38. STANKA NASTAVAK NAKON STANKE Možemo lagano kolegice i kolege nastaviti. Dakle, sada je s nama kolega Milorad Batinić ispred Kluba zastupnika HNS-a, izvolite kolega Batinić.
Hvala potpredsjedniče, kolegice i kolege, poštovana državna tajnice. Naime, jedan zakon koji je izazvao odnosno izmjene i dopune zakona koje su izazvale niz rasprava. Naprosto da, jer s jednim se mogu složiti možda je kad se donosio temeljni Zakon o izborima, o lokalnim izborima, trebalo predvidjeti ove okolnosti. Naime, naizgled možemo ga smatrati korekcijom, jednom tehničkom korekcijom koja se naprosto nije mogla, znači nastanak posebnih okolnosti, koja se nije mogla predvidjeti i na koju se nije moglo utjecati kao što i piše u čl. 1. ugrožava pravni poredak, život, zdravlje ili sigurnost stanovnika, te imovinu veće vrijednosti. Smatram da je ovo jedno iskustvo, ne daj Bože da se mora koristiti i u nekim drugim zakonima. Naime, smatram da ga je možda trebalo predvidjeti i u osnovnom zakonu, ali evo tu smo gdje smo. Naime, Klub HNS-a će podržati ovaj prijedlog zakona jer smatramo da je on naprosto nužan u ovim okolnostima jer čim je donesena zabrana okupljanja, smanjenja socijalnih kontakata, znači i fizički i tehnički je same izbore, neovisno o broju građana u pojedinim sredinama, koji, koliki broj bi izašao, mislim da je nemoguće organizirati i prije svega, kršimo ona temeljna načela posebnih okolnosti. Naime, izvanredne okolnosti iziskuju izvanredne mjere, tako mi u Klubu HNS-a gledamo i ovaj zakon. I naravno, ovi članci zakona primjenjivat će se za period dok se znači Stožer civilne zaštite koji je donio odluku o zabrani okupljanja, socijalnog distanciranja, primjenjivat će se do trenutka kada se situacija, naravno, popravi i kada će se donijeti odluka, isto tijelo kada će donijeti odluku da je moguće ponovno okupljanje građana, tada će biti stvorene i pretpostavke da se održe izbori. Bilo je spominjano, i naravno, mi u HNS-u se zalažemo, koliko god je moguće za elektroničko glasovanje upravo iz razloga, možda bi se, teško je to predvidjeti, možemo samo nagađati i povećala izlaznost na same, ne samo lokalne nego i na parlamentarne izbore, ali isto tako, trenutna situacija s kojoj informacijama baratamo, u RH nije niti moguće, nije niti dostupno elektroničko glasovanje svim građanima. Znači opet bi morala biti neka vrsta i jednog i drugog modela. Osobno, za mene osobno, glasovanje, da li se radi o lokalnim, mjesnim izborima, parlamentarnim, bilo koje razine, za mene je to svečan čin i danas-sutra kada bi došlo elektronsko glasovanje, mogućnost kombinacije, ja bih želio sam osobno doći na izbore, zaokružiti, ubaciti u onu izbornu kutiju listić i da sam tamo evidentiran. No, ali netko želi iz udobnosti svoga doma, što je tehnički možda elegantnije, o tome možemo raspravljati, ali svakako podržavam sve one inicijative i mi smo i kroz rasprave i u samom temeljnom zakonu kojeg sada mijenjamo, izrazili želju i nadu da će se u što skorije vrijeme omogućiti i taj vid glasovanja. Ono što u ovom trenutku i ovim okolnostima za grad Orahovicu i općinu Otok, ono što je meni kao čelniku lokalne samouprave, već dugi niz godina, kako će ti, taj grad i ta općina funkcionirati u ovom vremenskom periodu. Naime, zakon je to vrlo jasno definirao, međutim, već sada praktički ispada da oni ne funkcioniraju 3 mjeseca, nije donesen proračun. Gradonačelnik ima vrlo male ovlasti, povjerenik praktično je supstitut za općinsko ili gradsko vijeće, međutim jednom i drugom su vezane ruke. U ovim okolnostima, posebne okolnosti izazvane koronavirusom, konkretno mnoge jedinice lokalne samouprave, da bi pomogle gospodarstvu, da bi pomogle svojim građanima, donose određene odluke, oslobađaju ih od gradskih poreza, komunalne naknade, od doprinosa, proglašavaju određene druge mjere, oslobađaju plaćanja participacije roditelja u vrtiće. Međutim, kako? Nisam siguran, nisam siguran, volio bih da griješim, da će to moći napraviti, konzumirati i gospodarstvenici, ali jednako tako i građani Orahovice i Otoka. Ali, nisam siguran, nisam siguran, ne znam tehničke detalje što se tiče iznosa proračuna, mogućnosti funkcioniranja, znamo da gradonačelnici i načelnici imaju financijski limit s kojim raspolažu, a akte koje donosi gradsko vijeće može jedino o njima raspravljati i odlučivati gradsko vijeće ili općinsko vijeće. Tako da, ovaj prijedlog zakona, uvažavajući i razmišljanja što se tiče i elektroničkog glasovanja, meni prvenstveno je velika dilema kako će te općine i taj grad, ta općina i taj grad funkcionirati. Teško je predvidjeti naprosto do kada će trajati te okolnosti. Po nekim prognozama, ukoliko je to, ne znam, 30. lipnja, volio bih da je puno ranije, da li je 30. srpnja, da li je, da li nas čeka jesen? Praktički pola godine, više od pola godine ove dvije lokalne samouprave neće funkcionirati na onaj način kao što bi to trebale funkcionirati. Tu vidim problem, tu vidim problem i zato sam i kroz repliku ministru predložio da razmotri i Zakon o lokalnoj samoupravi, da li ne bi trebalo u takve okolnosti predvidjeti i u tom zakonu, što se tiče nadležnosti i ovlasti, da li povjerenika, da li gradonačelnika ili načelnika ili, pošto je povjerenik supstitut za gradsko vijeće, kad imamo redovno i legitimno izabranog čelnika, da praktički zajednički nađu modele i načine i kroz odluke o privremenom financiranju da se predvide eventualno ovakve mogućnosti koje bi isključivo jednako tako, kao i ove odredbe zakona važile, znači za ovo vrijeme posebnih okolnosti. E, tu imam dilemu i volio bih da se to zabilježi i da, ukoliko treba, vjerujem da će i ovaj Sabor svakako podržati te određene inicijative upravo iz razloga pošto jesmo u posebnim okolnostima radi kojih donosimo zakon, ali i funkcioniranja lokalne samouprave, odnosno dvoje ljudi, povjerenika i gradonačelnika ili načelnika, u jednakom su, na neki način, suživotu, vezane su im ruke, ograničene mogućnosti imaju, kako će funkcionirati te lokalne samouprave. 6 mjeseci, dobro, može se u nekim, koliko-toliko normalnim okolnostima, a da li ove okolnosti koje jesu, može biti koliko-toliko normalno funkcioniranje. Neću se osvrtati na suspendiranje građanskih prava temeljem Ustava jer vrlo jasno se govori kada se ovi članci primjenjuju, do kada i kada prestaju. Velim mi u HNS-u bili bi puno zadovoljniji da je moguće elektroničko glasovanje, nisam siguran u ovom kratkom roku koliko ga je moguće brzo postaviti s tim da temeljem informacija koje smo imali kada je to je mislim bilo tijekom prošle koncem prošle godine da ne bih htio prereći, ali mislim da je negdje svega jedno 40, 50 ili koliko posto Hrvatske spremno da se može postaviti elektronički sustav glasovanja. Znači nedostupnost mreža, nedostupnost kvalitete mreža, naravno postoji model preko e-Građani na kojega bi mi svesrdno podržali i prihvatili. Toliko, klub HNS-a će podržati ove izmjene zakona. Hvala.
Hvala vam. Posljednja rasprava u ime klubova na prvu točku dnevnog reda to je kolega Branko Hrg ispred Kluba zastupnika HDS-HSLS-HDSSB-a. Kolega Hrg, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Zanimljivo je kako u ovom vremenu kada nam se nalaže i kada smo svi svjesni da se moramo čuvati i sebe i sve ono oko sebe dramatiziramo oko nekih stvari gdje uopće dramaturgije ne treba, kao što ne treba na primjeru izmjena ovog zakona, osim u onom dijelu što je govorio kolega Batinić, s čime se potpuno slažem, gdje može doć ovoga trenutka do problema ako bi ta dva grada trebala raditi izmjene proračuna onda nastaje problem radi pomoći gospodarstvu ili stanovništvu. Ali može se uvijek pronaći tu neko rješenje. Ali kada malo zagrebemo u svaki problem onda se otvara u stvari velika rupa, pa je to tako i rupa u funkcioniranju lokalne samouprave. Neću generalizirat i neću podcjenjivat nikoga, reći ću da postoji u Hrvatskoj sigurno ogroman broj lokalnih samouprava koje izvanredno funkcioniraju, koje su stvarno za primjer i općina, a posebno gradova, ali da postoji također jedan veliki, veliki broj jedinica lokalne samouprave i općina i gradova koji su upotrijebit ću riječ čak i smiješni u ovom dijelu funkcioniranja općinskih, gradskih vijeća i čelnika načelnika, gradonačelnika. Bio sam u velimo iskušenju da danas ovdje u raspravi pustim jednu sjednicu jednog općinskog vijeća pa da vidimo i da čujemo što to mi na terenu imamo, o čemu mi ovdje govorimo. Dakle, činjenično stanje u mnogim sredinama jest da su vijeća smokvini listovi čelnicima izabranim neposredno na izborima i da im ta vijeća ne mogu ništa. Činjenica jest da se u inim sredinama trguje, da se vijećnici kupuju, da im se daju poslovi u gradskim tvrtkama da bi držali većinu, to je činjenica. A znate što je najgora činjenica? Da to nitko ne kontrolira, da na to nitko ne reagira i da se ništa ne događa. To je naš život, to je naša stvarnost. I neki dan je u jednom dnevno tisku bio jedan zanimljiv članak odnosno u dva na jednom portalu i u jednom tisku, jednom tjedniku onako na duplerici primjer sa navedenim imenima, podacima, nikom ništa, da ne govorim o tome što se radi u proračunima. Govorio sam već više puta da Državna revizija nema kapacitete da uopće kontrolira sve što se događa, da nam preko pola lokalnih samouprava na mandatnom razdoblju prolazi ispod radara revizije jer revizija uopće nije stigla doć tamo i da se to sve tu događa. I mi sada govorimo o tome da li se ruši demokracija zato što se u krizi korona virusa odgađaju izbori u dva grada, izbori koji su izazvani dakle demokracijom, ti izbori su izazvani demokracijom. Dakle, do izbora je došlo do sukoba, jel tako, vijeća i čelnika neposredno izabranog. Onda opet trebamo početi razmišljati i postavljati pitanje, da li je taj zakon baš stvarno ok i da li on daje ono što bi trebao davati. Ja sam dugo godina bio čelnik lokalne samouprave, nisam nikad došao u situaciju da bi mi se rušilo vijeće, nisam nikada došao u situaciju da bi trebao odgoditi sjednicu vijeća. Zahtijevalo je to često puta puno razgovora, dogovora, pregovora svega ostalog, ali to je takav posao. Bio sam i čelnik grada u onom sustavu kada je vijeće biralo gradonačelnika, bio sam i na neposrednim izborima. I znate što ću vam reći, da možda je onaj način rada izbora gradonačelnika iz redova vijeća nakon izbora efikasniji i praktičniji i bolji da sada ove situacije ne bi bilo da je bio takav zakon, ne bi je bilo jer bi se vijeće presložilo i izabralo bi novog čelnika koji bi nastavio dalje ili bi bio povjerenik koji bi onda upravljao lokalnom samoupravom. Napravili smo paralizirani sustav, a kada raspravljamo o tome onda moramo malo staviti na stol još vrlo, vrlo egzaktne podatke. Kad je '93. godine ustrojavana ovakva lokalna Hrvatska tada je Hrvatska imala znatno veći broj stanovnika u tim ruralnim prostorima nego što ima sad. Imate danas općina koje su kod ustrojavanja imale 2.500, 3.000 stanovnika sada imaju 1.500 i ko da se ništa nije dogodilo, sve je ostalo isto. E pa nije isto. I onda govorimo o skupom sustavu, o slabom napredovanju, o puno ljudi u tom sustavu, ajmo ljudi malo i tu temu otvoriti, ajmo o njoj ozbiljno raspravit, ajmo napraviti analizu nakon 27 godina je uredu da stavimo to na stol pa da rečemo da stanje u hrvatskoj lokalnoj samoupravi nije više temeljno isto kao što je bilo u vrijeme kada je ona ustrojavana. I oni koji zagovaraju jednu reorganizaciju i reformu lokalne samouprave su u pravu, morat ćemo tome pristupit, što prije to bolje, što prije to bolje. I sada kada imamo stožere civilne zaštite pa evo vam neki dan primjera kada su bile ove potvrde iz sela u grad, prigradska naselja, druga općina, ista udaljenost ko i susjedno selo, ovo je pod gradom, ovo je pod općinom morali su jedan drugom potvrde izdavat. Znači često puta kočimo stvar i trebat će se tu nešto napraviti. Znači u ime našega kluba mi ćemo apsolutno podržati ove izmjene, a nadamo se da će što prije ljudi moći održati svoje izbore i da će u ovom vremenu koje je sada uspjeti njihovi gradonačelnici rješavati ove tehničke, tekuće probleme koji jesu i pomoći ljudima koji žive u tim lokalnim sredinama. A zakon ovako koncipiran da se primjenjuje u ovakvim situacijama je po meni dobar da je tako koncipiran jer bilo bi loše da se kaže da je samo za pandemiju korona virusa. Pa sutra se ne dao Bog može dogoditi nešto drugo u nekoj drugoj sredini i zna se da se samo u tom slučaju primjenjuje. A ići na izbore u vrijeme dok nam se sa svih strana sugerira da ostanemo doma, da ne izlazimo van, da držimo razmake, pa mislim da bi bilo neodgovorno od nas da mi pošaljemo poruku da ljudi vrlo je bitno i važno od presudnog životnog značaja morate vi sada izaći na izbore. Što mislite izabrat će se dva gradska vijeća il se neće izabrat, propast će svijet radi toga. Ma neće propast nigdje. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Možemo napraviti sa pojedinačnom raspravom, sljedeći je kolega Miro Bulj. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege. Evo vidimo da je ministar sam kazao da ovaj zakon je potreban zbog pandemije tj. korona virusa, da se odgode izbori u Otoku kod Sinja dalmatinskome i u gradu Orahovici u općini u Općini Otok i gradu Orahovici. Smatram da je ova Vlada imala priliku promijeniti to. Referendumska inicijativa prije nešto manje od dvije godine „Narod odlučuje“ prikupila dovoljan broj potpisa, nikad nije razriješeno među nama saborskim zastupnicima taj problem, da kod ovakvih situacija vidimo da je bilo rješenja, a to je elektronsko glasanje koje bi riješilo problem ovakvih situacija koje nitko nije predvidio. Ne krivim ja ovdje Vladu niti bilo tko zbog ove pandemije, ali krivim zbog toga što donose zakon koji će elektroničkim komunikacijama omogućiti da se prate građani, da se ugroze slobode građana, a u istom trenutku, tj. u isto vrijeme vidimo da nisu željeli ono što je htjela inicijativa „Narod odlučuje“ gdje skupljeno 400 potpisa i nikada nama saborskim zastupnicima nije pokazano nevažeći potpisi. Znači ovo je uvažena pomoćnice ministra, žao mi je što nije ministar, ova Vlada je grobar referenduma i ona je krivac, apsolutni krivac zbog toga što je taj referendum poništen, što se nije dala mogućnost našim građanima da se izjasne i tim elektronskim glasanjem, to je MOST odmah i predložio taj zakon je u proceduri bi riješili ovaj problem. Nedavno je bilo u Njemačkoj izbori lokalni u određenim jedinicama lokalne samouprave u drugim, bio je u HDZ-u bili su izbori uredno organizirani, bez obzira na epidemiju korona virusa, ali je hitnost stranačke oligarhije koja upravlja i koja želi upravljati pa čak i diktatorskim metodama uvažavajući korona virus, uvažavajući sve mjere kojih se moramo pridržavati, pokušavaju baš preko elektroničkih uređaja, preko mobitela pratiti sve ljude. To im je cilj, to im je primarni cilj i to je kolega Bačić čak i javno rekao u emisiji „Otvoreno“ na HRT-u tih dana kada je bilo aktualno. I ovdje bih se složio da je lex šerifom jednostavno izgubila se demokracija, a demokracija je u biti parlament, vijeća skupštine jednostavno skupštine i vijeća više nemaju tu težinu koju bi trebala imati. Ovdje da bi se dodvorilo svom koalicijskom partneru Bandiću jel nije mogao napraviti većinu da bi ga se osnažilo i da bi on prikupio sve žetončiće koji su mu potrebni, da bi ova Vlada ostala ili u Splitu također, u većim gradovima nije se mogla stvoriti većina i u određenim drugim gradovima onda je se išlo na ovu primjenu da se da lex šerif da se ubije demokracija i u biti ta izgubljena skupštinska tijela, parlament, sabor, vijeća, skupštine su ona tijela koja bi tribala biti kontrolori oni koji bi tribali imati, toliko je se osnažio gradonačelnik čelnik lokalne samouprave, on imenuje sve, jednostavno skupština je i osnivač recimo određenih tvrtki, ali jednostavno gradonačelnik sada imenuje sve sada nadzorne odbore, upravna vijeća i jednostavno kontrolira sve. Tako da je maloprije spomenuta ova inicijativa da prije, ova da je prije 10-tak godina dok nije bio izravan izbor gradonačelnika da se ovakve stvari ne bi događale. Međutim, zbog koalicijskog potencijala, ova svoga koalicijskog, poglavito Milana Bandića i njegovih žetončića došli smo u poziciju da smo donijeli lex šerif i to je ono šta nije, znači pozitivno ova Vlada je napravila, znači imali ste mogućnost, imali ste priliku da to jednostavno mijenjamo, a to je elektronsko glasanje i dopisno glasanje. Zbog čega niste, nema opravdanja, nismo znali da će biti pandemija. Jer da je elektronsko glasanje onda bi se moglo omogućiti glasanje, moga bi se naći model da se ovi ovaj izbori u općini Otok kod Sinja i u Orahovici znači provedu. Smatram da je ova Vlada grobar referenduma, grobar demokracije [[Upadica: Hvala.]] i da su lex šerifom uništeni … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Imamo jednu, imamo jednu repliku, ostanite ovdje kolega Bulj, ostanite ovdje. Jedna replika kolega Sladoljev, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj, samo jedna digresija, dakle o lokalnoj samoupravi, što se tiče Grada Zagreba, dakle danas je gradonačelnik Bandić rekao da Grad Zagreb neće obnavljati domove da neće sudjelovati u obnovi domova nakon razornog potresa. Samo da objavimo građanima kako djeluje lokalna samouprava u Gradu Zagrebu, Grad Zagreb ima 218 mjesnih odbora i 17 gradskih četvrti. Ti ljudi ne odlučuju o ničemu gotovo ovaj ti mjesni odbori i gradske četvrti nemaju pravnu dakle osobnost, a primaju za ovo vrijeme visoke dakle naknade. Dakle, vijećnik u mjesnom odboru mjesečno prima naknadu od 700 kuna, a u gradskoj četvrti 1.700 kuna, a prošli tjedan smo imali sjednice mjesnih odbora i gradskih četvrti putem elektroničkog dakle puta gdje smo samo trebali napisati u mailu da, ne, suzdržan, dakle ljudi su dobivali za jedan mail naknadu od 1.700 kuna.
Hvala vam. Izvolite odgovor kolega.
A da, to je taj sustav upravljanja koji je u Zagrebu, a evo imamo i primjer drugačije, evo ja sam u Sinju dugo već predsjednik mjesnog odbora gdje vijećnici nemaju kune znači mjesni vijećnici, smatramo da je taj model koji je ovdje u Zagrebu primijenjen, on je jednostavno primijenjen znači da se kontrolira svaka zgrada, svaki ulaz, naselje, jednostavno jel …/nerazumljivo/… bitni samo izbori, znači bitni su samo lokalni izbori da se ostane na vlasti, al najveći je problem što je lex šerifom ubijena demokracija, šta je ubijena ono šta je glavno znači da skupština i predstavnička tijela budu bar protuteža gradonačelniku i čelnicima lokalne samouprave. Ovde je obrnut proces, ovde je gradonačelnik i načelnici su sve apsolutno, a neke odluke koje mogu donijeti gradska vijeća to je u biti smokvin list dobro rečeno za gradonačelnika i smatram da bi pod hitno trebalo ukinuti ovaj lex šerif jer ovo šta je donio Andrej Plenković uz zagovor svoga Lovre Kuščevića je katastrofa za demokraciju u RH.
Hvala, vrijeme, molim malo intervenciju i nastavljamo, slijedeći je kolega Silvano Hrelja. Izvolite, kolega Hrelja.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, dakle mi u Hrvatskoj stanici umirovljenika i u našem Klubu Hrvatske stranke umirovljenika, nezavisnih zastupnika, SNAGE i Nove politike smatramo da treba donijeti ovaj zakon zbog okolnosti provođenja mjera protiv pandemije korona virusa i tu mi s tim nemamo nikakvih problema. Međutim, imamo problema sa nekim, nekim detaljima iz ovih zakona i uvijek kad donosimo zakone treba se pitati, a zar je to moralo biti baš ovako. Ja se ne slažem sa mojim, našim kolegama koji su zagovarali provođenje izbora i unatoč ovoj pandemiji. Da može se organizirati sa maskama i dolazak na birališta, ali to je samo jedan dio izbornog procesa. Vi znate da sve stranke svi sudionici u izborima imaju pravo na promidžbu, imaju pravo predstavljati pred građanima svoje programe, a onda ako to limitirate, ako imate zabranu svakoga okupljanja onda ste na neki način demokratski proces nije konzumiran, konzumiran do kraja i iz tih razloga praktično je odgoditi ove, ove izbore. Isto tako postavlja se jedno pitanje kod tih izbora, koliko puta mogu predstavnička tijela jedinica lokalne samouprave ne dogovoriti se, svađati se, ono ponašati se ko ovnovi na brvnu i pri tome izazivati svaki put nove i nove i nove i nove izbore. Svaki put za svake nove izbore blokiraju se procesi u jedinici lokalne samouprave, troše se novci poreznih obveznika i mislim da ovaj zakon nema odgovora na takva pitanja. Dakle i unatoč ovome što ćemo popraviti ovaj zakon na jednu okolnost ostat će puno, puno, puno još situacija koje su vrlo, vrlo problematične. Ono kad se osvrnem samo na ovaj konkretni zakon, mislim da je ovdje uvijek, kao i uvijek u Hrvatskoj grozno, prestrašno pitanje nomotehničkog šlamperaja. Dakle, mi donosimo tako brzo zakone da uopće ne ovaj razmišljamo o, i ne preuzimamo odgovornost za predlaganje nekompletnih usudio bih se reći još nešto puno gore, neživotnih zakona. Zašto neživotnih? Zato što ne predviđaju jedan veliki broj okolnosti u kojima se život, život odvija. Na tome reko bih, što je i kolega Lenart ovdje reko i ja bi to ponovio, da bolujemo od sindroma naknadne pameti, a to nije dobro, to nije dobro, to nije stručni pristup pisanju i na neki način donošenju zakona, niti je to nomotehnički ispravno i većina zapadnoeuropskih demokracija ima sustavne kontrole prije upućivanja zakona u najviše zakonodavno odnosno predstavničko tijelo. Vi znate da u Francuskoj postoji savjet koji se mora složiti i da mimo tog savjeta niko ne upućuje zakone, da ga procjenjuje. Isto nešto slično imaju i kolege iz, iz Slovenije. Prema tome, mislim da premalo učimo, imamo strašno, strašno lijepu situaciju, prekrasnu situaciju da možemo učit od iskustava drugih otkad smo članice EU, a da to vrlo, vrlo malo, vrlo malo iskorištavamo. I ono, dakle da, postavlja se pitanje što je i moj kolega Žagar ovdje reko, pitanje moralnosti i kod imenovanja povjerenika. Dakle, pitanje je da li osoba koja je politički aktivna možda ne iz tog mjesta, u određenoj stranci koja je aktivni sudionik u izborima u jedinici lokalne samouprave smije uopće obavljati posao povjerenika ili to mogu biti isključivo stručne politički neutralne osobe jer radi se ne o definiranju politike i suradnji sa gradonačelnikom, radi se o čistom funkcioniranju jedinice lokalne samouprave. Na kraju krajeva jedna takva osoba može biti i u sukobu interesa. I zadnji problem je što se ovaj zakon donosi prekasno zato što svi rokovi teku, sve, sve su se aktivnosti trebale, trebale odraditi i doista, doista kasnimo.
Hvala. Molim da ostanete ovdje jer imate jednu repliku. Kolega Žagar, hoćete mikrofon?
Hvala. Poštovani, uvaženi kolega Hrelja, dakle dvije stvari se vide u RH. Prvo, ovo što vi upozoravate da donosimo zakone koji ne prepoznaju sve moguće okolnosti koje će nastupiti, a s druge strane u zakonima imamo rješenja koja ne primjenjujemo. Pa tako općine mogu zakonskim rješenjima zajedno osnivati jedinstvene upravne odjele, mogu, mogli bi čak u ovim kriznim situacijama osnivati i zajednički stožer civilne zaštite, pa se ne bi dogodila apsurdna situacija da iz jedne općine u kojoj nemate mesnicu, nemate ljekarnu, nemate zapravo, sad nema ni više ni mise, neće bit još malo vjerojatno ni općine, pa da ti građani moraju svakodnevno tražiti propusnice da bi išli kupiti meso. Jer onda ako to često i rade ispadnu i neozbiljni i da se ne drže mjera. Dakle, i tu se moglo da je bilo više razuma i, i volje napraviti određeni, određeni iskoraci. Ono što se meni, čini mi se sad bez sumnje da će doći da RH treba teritorijalni preustroj i to pod hitno.
Izvolite odgovor.
Uvaženi kolega, ja se slažem s vama i ja bih u svakom slučaju, onaj koji se ne može dogovoriti, predložio mu da se pridruži nekoj drugoj susjednoj općini ili gradu da sustav može funkcionirati jer dokazuju u više navrata da nisu sposobni dogovoriti se, a to je veliki, veliki, veliki problem. Više od toga, od svega ovoga što smo govorili mene strašno, a mislim da i naše građane strašno ljuti da se mi ovim moramo baviti zbog toga što imamo loše i neprecizne zakone koji ne predviđaju ovakve okolnosti umjesto da se bavimo cijelom problematikom ovoga u kojoj problematiku i situacijama u kojima naši građani žive, a žive zatvoreni, ne doduše pod rešetkama u svoja 4 zida, sa limitiranim kretanjem, sa jednim groznim, groznim osjećajem tjeskobe i straha dokad će ovo trajati i kako će svi zajedno, kako ćemo svi zajedno preživjeti, a moramo svi preživjeti. Hvala lijepo.
Hvala vam. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, slijedeći je kolega Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovane kolegice i kolege, poštovani g. potpredsjedniče. Da li je redovna situacija ona u kojoj građankama i građanima RH nije dozvoljeno zadržavanje na javnim površinama? Ja mislim da nije. Da li je redovna situacija poštovane kolegice i kolege ona u kojoj građanke i građani RH ne smiju napuštati svoje mjesto prebivališta? Mislim da nije. Da li je redovna situacija ona u kojoj je čitavom nizu gospodarskih subjekata zabranjen rad? Ona u kojoj ako pogledamo ulice i trgove naših gradova vidimo tek tu i tamo pojedinu osobu i to u većini slučajeva sa maskama? Poštovane kolegice i kolege to nije redovna situacija. To je situacija u kojoj se RH nalazi zbog toga što nas je zadesila globalna pandemija zarazne bolesti. To je velika prirodna nepogoda. I u takvoj velikoj prirodnoj nepogodi naš Ustav je predvidio mogućnost da možemo ograničiti pojedina prava i slobode naših građana i građanki. I mi to činimo, ali je problem u tome što činimo na krivi način. Slušao sam rasprave svojih prethodnika. Nemojte me krivo shvatiti. Niko pri zdravoj pameti neće zazivati da ljudi danas izlaze na birališta kako bi izložili sebe, ali i druge pogibelji zarazne bolesti. Niti mi iz SDP-a to ne zagovaramo već u replici, a poslije toga i kolega Bauk kada je govorio u ime kluba zastupnika to smo jasno ukazali. Samo tražimo da mjera bude donijeta na ustavom propisan način i da bude ograničena s obzirom da smatramo da u ovom prijedlogu zakona neke stvari baš nisu najsretnije riješene. Poštovane kolegice i kolege, ne želim duljiti, ali želim biti potpuno jasan. Mi se nalazimo pred izvanrednom situacijom, to je činjenica, to je činjenica koju nitko pri zdravoj pameti, pri zdravim očima ne može negirati. Vidi ju kao što sam rekao svaki put kada izađe na hrvatske ulice i trgove, vidi ju kada se šeće, a pristupi mu policija i kaže da mora ići kući, vidi ju kada svatko od nas govoreći zahvaljuje i našim vatrogascima i našim policajcima, ali prije svega našim zdravstvenim radnicima koji rade u pogibeljnim i opasnim uvjetima. Naši govori, mjesto gdje zasjedamo, način na koji radimo sve ukazuje da ovo u Hrvatskoj danas nije redovna situacija i u takvoj situaciji onda se ponašajmo u skladu s propisima. Zato ću reći još jednom, ako se odlučujemo na ograničavanje biračkog prava, a odlučujemo se na to, ako se odlučujemo na ograničavanje prava građanki i građana na lokalnu samoupravu, a odlučujemo se i na to onda takvu odluku moramo donijeti sa dvije trećine glasova zastupnika u Hrvatskom saboru. Prihvatite ovu sugestiju, prihvatite amandmane koje će mnogi kolegice i kolege podnijeti, regulirajmo ovaj zakon kako treba i izglasajmo ga na način na koji je propisano Ustavom RH, ni više ni manje od toga. Hvala.
Hvala. Molim da ostanete jer imamo tri replike, ostanite kolega Grbin. Prvi je kolega Sladoljev, nakon toga kolega Hrelja i kolega Žagar. Izvolite kolega Sladoljev.
Hvala. Poštovani kolega Grbin. Imate li informaciju da neka predstavnička tijela lokalne samouprave koriste ovu krizu oko korona virusa da bi progurale neke financijske teme kao npr. grad Velika Gorica koji je upravo u jeku ove krize sa korona virusom donio, dakle novo zaduženje gradu Velikoj Gorici od 47 milijuna kuna. Naravno sve sjednice se sada održavaju elektronskim putem, praktički bez fokusa medija, bez rasprave? I da li bi po vama ograničiti u ovo vrijeme zaduživanja predstavničkih tijela tj. gradova i općina kada imamo takvu krizu?
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Čitao sam prije nekoliko dana da je na internetskim stranicama grada Zagreba prvo objavljena, a onda obrisana odluka o tome da se dodjeljuju poslovi uređivanja grada Zagreba za uskrsne blagdane. Evidentno se pokušalo nekome osigurati posao, a znamo da gradonačelnik grada Zagreba voli baš taj način i pogotovo kada to ne bude u žiži javnosti. Da li ima sličnih situacija drugdje? Vjerojatno ima, ali nisu dospjeli niti do mene, niti do većine medija u RH. Međutim, to ne može spriječiti jedinice lokalne samouprave da rade i ne smije spriječiti jedinice lokalne samouprave da rade ono što im je potrebno. Mnoge jedinice lokalne samouprave se trenutno žale da ne mogu doći do prijeko potrebnog zaduženja zato što njihovi predmeti stoje u Vladi RH. Ako se radi o zaduženju koje je potrebno za projekte, pogotovo u situaciji kada su općine i gradovi izloženi gubitku prihoda onda ja nemam ništa protiv toga.
Hvala. Replika broj dva, kolega izvolite.
Poštovani kolega Grbin. I mi smo, ja sam ispred hrvatske Stranke umirovljenika i našeg kluba rekao da se ne smiju održavati izbori u vrijeme pandemije korona virusa jer je to izuzetno opasno. Dakle, nije samo SDP pa želim vas samo podsjetiti na to. A drugo, ja vas molim vi ste pravnik, radili ste u odvjetništvu, ja sam izrekao jednu tvrdnju da su naši zakoni koje donosimo u Hrvatskom saboru nedovoljno kvalitetni i neživotni upravo iz ovih činjenica koje sam obrazlagao. Jako me zanima vaše mišljenje zbog toga što nam danas više nego ikad trebaju pogledi iz struke ili od struke na ovu situaciju i što vi predlažete?
Izvolite kolega Grbin.
Zahvaljujem. Dakle slažemo se oko onoga što je bitno, a to je da ne treba građane tjerati u situacije u kojima će izložiti sebe ili druge pogibelji, primjerice u SAD-u su još do prije nekoliko dana održavali izbore i na njima se vidjela jako mala participacija građana upravo zbog straha od zaraze. A izbori na koje izlazi i manje građana nego što bi inače izašlo na lokalne izbore na koje nažalost već u startu izlazi malo ljudi su falši izbori, da se poslužim našim istarskim rječnikom, izbori ne oslikavaju pravo stanje stvari. A što se tiče ovoga drugoga što ste rekli, imamo puno problema sa našim prijedlozima zakona, primjerice onaj famozni zakon o praćenju je klasični primjer zakona koji je nedorečen u kojem nedostaje čitav niz mjera zbog čega je na njega uloženo nekoliko čini mi se i desetak amandmana. Ova situacija nam ne smije biti alibi za donošenje loših i nepotpunih zakona. Hvala.
Hvala. I posljednja replika na vaše izlaganje. Izvolite kolega.
Hvala. Uvaženi kolega GRbin. Kao što je rekao kolega Hrelja i HSU podržava vaše teze, a da bi to slikovito podupro reći ću sljedeće, dakle u gradu Orahovica, a građani osim ograničavanja ovih prava i sloboda koje ste vi naveli, njima je ograničeno i aktivno i pasivno biračko pravo, dakle oni nemaju pravo izbora, nemaju u ovom trenutku ni svoje predstavničko tijelo. Jedini predstavnik ili jedini predstavnici koji njih mogu sada predstavljati smo mi zastupnici u Hrvatskom saboru. Ja dolazim s te izborne jedinice, dakle ja zastupam i građane Orahovice i zbog toga mi djeluje jako logično i suvislo da ja kao oporbeni zastupnik mogu glasati za ovakav vrlo važan zakon u kojem će se odgoditi njihovo pravo da izaberu svoje predstavničko tijelo. I zato mislim da vašu tezu još s time na logičan način i podupirem. Hvala.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem poštovani kolega. Dakle, način na koji bi se ova mjera, ovaj zakon trebao donijeti je vrlo, vrlo jednostavan, a to je primjenom čl. 17. Ustava RH i na način da točno definiramo vrijeme koliko će ova mjera trajati. Ako se pokaže, a ja se toplo, toplo nadam da se neće pokazati i da će ova pandemija doista završiti do lipnja kao što smo zadnjih dana imali prilike čuti određene optimističke izjave u medijima onda neće biti produljivanjem mjere, ali ako se pokaže da ova situacija traje onda nema nikakvog problema da mi ovdje u Hrvatskom saboru pa makar jednom mjesečno to odlučivali, produžujemo ovu mjeru. Niti jedna mjera koja se donosi pod okriljem krize ne smije trajati beskonačno. Hrvatska nije Mađarska i ne želim da to ikada postane. Hvala.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Slijedeći je kolega Saša Đujić. Izvolite kolega Đujić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, pa ja ću se pridružiti u svojim razmišljanjima kolegama koji su prije mene govorili, a dolaze iz opozicije, dakle svi smo mi danas svjesni stanja u kojem se našla naša zemlja, ali i cijela Europa i u biti cijeli svijet i nitko nije za neke nelogične postupke, pa tako ni nitko od nas ne smatra da se lokalni izbori u ovom trenutku moraju održavati i da bi do njih trebalo doći. Ali ja ću još jednom podsjetiti kao i moji kolege, ali probat ću se ne ponavljat. Dakle, mi smo iz opozicije, svi iz opozicije ne mislim samo sad na SDP u ovoj situaciji postavili se vrlo kontruktivno i mogu reći čak i da nismo prekritični iako bi možda u nekoj situaciji trebali biti. A žao mi je što s druge strane iz vladajućih naše riječi i naš glas ne dolazi na, nitko nas ne sluša, nitko nas ne uvažava. Dakle, vladajućoj stranici su puna usta zajedništva, puna usta borba protiv ovog nevidljivog neprijatelja gdje bi svi zajedno trebali stati, a onda oni i dalje rade sami po svome, a da ne rade dobro pokazuje upravo to da su u prvom tjednu ove krize izbacili paket ekonomskim mjera, a da u petak ćemo imati popravljanje tih mjera jer taj prvi paket nije bio dobar. Danas slušam na radiju dok sam se vozio ovdje, sada Vlada propisuje odnosno krizni stožer propisuje novi način izdavanja ovih famoznih propusnica zato što su se u prvoj fazi izdavale bez kontrole i tu nitko nije imamo nikakvu, nikakvu mogućnost kontroliranja tih stvari i sada se to popravlja. Ista stvar je i sa ovim zakon. Dakle, dali ste jedan zakon koji po nama ima određenih propusta. I mi dajemo amandmane, nudimo određena rješenja ali uopće ne slušate. I smatram isto tako da se to treba donesti 2/3 većinom, da trebamo svi zajedno u tome sudjelovati i da trebamo konačno zajedno počet donosit odluke. Ne zato što bi mi to iz opozicije htjeli, participirat sa Vladom u donošenju odluka, nego zato što smatramo da su dvije glave pametnije od jedne. I da smo svi zajedno radili i da ste svi zajedno slušali određene i naše prijedloge onda ne bite morali svaki tjedan popravljati svoje mjere. Meni je oprostite, u ovoj situaciji koja je izvanredna i koja se tiče svih naših građana nepojmljivo da premijer jučer ili prekjučer svojim koalicijskim partnerima predlaže, prezentira paket novih gospodarskih mjera, a što je sa opozicijom. Zašto niste predstavnike klubova opozicijskih stranka pozvali pa i nama predstavili ili smatrate da se to nas ne tiče ili da mi ne moramo sudjelovati u tome i da mi nemamo baš niti jedan jedini dobar prijedlog i da nas ne trebate zarezivati za suhu šljivu. Pa nije ovo više pitanje koalicijskih partnera HDZ-a i ove vladajuće većine ono je pitanje svih nas i svi moramo u tome sudjelovati i svi u tome imamo odgovornost sudjelovati i donositi najbolje odluke u interesu svih naših građana. Ista stvar je i s ovim zakonom, ovaj zakon je određeno uskraćivanje prava građana i mora se donesti 2/3 većinom i mora se donesti konsenzusom svih i tako bi trebalo donositi odluke, a ovaj put što je HDZ izabrao nije dobar. I HDZ po mom viđenju ja ću to reći ovdje koristi ovu krizu da bi lagano možda po drugi ili treći put probao oteti državi. Gledajte ovo će proći, ovo će proći za mjesec dana, dva mjeseca, tri mjeseca, ja se nadam što prije, ali onda će trebati položit račune hrvatskim građanima i morate znati šta ste radili. Da li su tu nekakve stvari se donosile, da li su se nekom uskraćivale slobode, da li se to pokušava, da li se to pokušava ostaviti, kako će se provoditi javna nabava recimo evo sad, jedva čekam ovaj zakon o saniranju Grada Zagreba. Evo, jedva čekam šta će izaći iz Štromarovog laboratorija po tom pitanju, evo to me zanima, da vidim u kom to pravcu ide. Ljudi nisu sad vremena za takve stvari. Morate to početi shvaćati. I druga stvar je poluizvanredno stanje, medijska percepcija je da ovaj naš stožer radi dobro. Ja vjerujem da radi najbolje šta može, da li je to ovoga baš sve idealno, nisam siguran, ali ja mislim da smo mi '91. godine izabrali neko demokratsko društvo, da smo se odmaknuli od totalitarnih režima, meni oprostite danas nije normalno da djeca u školi crtaju super heroja Božinovića. Gledajte to meni nije normalno. Može sad govorit ovdje se o percepciji, možemo govoriti o tome da ljudi misle da je to sve super, gledajte pa nismo mi Koreja niti tu Kim Jong-un, ono crtamo super heroja Božinovića iz HDZ-a. Gledajte to ljudi, dajte stanite s tim. Stavite ono, ohladite glavu i počnimo raditi svi zajedno u interesu hrvatskih građana. Hvala lijepo.
Hvala, ostanite ovdje imamo dvije replike. Prva je kolegica Mrak Taritaš, a nakon nje kolega Grmoja.
Kolega Đujić, spomenuli ste Grad Zagreb, ono što smo imali prilike do sada vidjeti, a već je 10-tak dana prošlo od potresa da se ništa bitno u Gradu Zagrebu nije desilo, građani sami obnavljaju svoje, Bandić je poručio odnosno gospodin gradonačelnik je poručio to što je, ali se danas ponovo desio jedan zgodan moment u kojem je državni tajnik iz Ministarstva graditeljstva i prostornog uređena u jednom dnevnoj televiziji rekao da gospodin Bandić ne želi sudjelovati zajedno sa državom u obnovi odnosno onom svemu što treba biti napravljeno vezano uz Zagreb. Mene sad zanima da li uopće ta koalicija na razini gospodina Bandića i HDZ-a, a vi ste i spominjali dakle, referiram se na to, postoji, jer po svemu sudeći ta papirnata koalicija postoji samo onda kad treba. Pa će biti zanimljivo vidjeti kad će taj zakon doći, kako će doći, a za to vrijeme [[Upadica: Hvala.]] život ide dalje.
Odgovor izvolite.
Upravo tako kolegice, ja sam isto gledao izjave danas državnog tajnika koji je rekao da Grad Zagreb ne želi sudjelovati uopće u pripremi toga zakona, niti dati participaciju. A kad gledamo da su to koalicijski partneri na nivou države kojima recimo premijer prije 2 dana prezentira gospodarske mjere, ali nije našao za shodno da to predstavi čelnicima opozicije ili predstavnicima opozicijskih klubova, onda mene zanima kako će to funkcionirati. Gledajte sad, ovdje je isto spomenuto danas, ovaj zakon koji danas, o kojem danas raspravljamo, normalno, mogu postojati objektivni razlozi i danas sigurno jesu objektivni razlozi da se lokalni izbori danas ne održavaju. Da li će to biti moguće i za godinu dana i te stvari treba predvidjeti. A što će se dogoditi ako ne budemo u mogućnosti ovo što neki strahuju da, recimo, vladajući kažu, ne možemo održati parlamentarne izbore? I onda ova koalicija Bandić-HNS koja očito još uvijek ima trzavica i nije se pomirila mora voditi državu u najkritičnijim trenucima. To nije dobro i zato ovdje moramo svi zajedno sudjelovati u svim odlukama i odluke se moraju donositi dvotrećinskom većinom minimalno, ako ne i jednoglasno. Hvala.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeći je kolega Ivan Pernar. Kolege Pernara nema, sukladno čl. 233. on gubi pravo na raspravu. Nakon njega je kolega Branko Bačić. Izvolite kolega Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Prijavio sam se za raspravu po izmjenama i dopunama ovog zakona, prvenstveno iz razloga kako bi potvrdio da je ovaj zakon i njegovo donošenje i u ovoj situaciji posebnih okolnosti, kako smo i definirali i Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sustavu civilne zaštite, je u skladu sa Ustavom, odnosno sa čl. 16. Ustava RH. Naime, čl. 16. Ustava RH omogućuje se Hrvatskome saboru da ograničava određena prava, ljudska prava propisana Ustavom i to zakonom, vodeći pritom računa o načelu razmjernosti i takav se zakon, kao što znate, donosi, dakle, kvalificiranom većinom, čim se govori o ograničavanju ljudskih prava, što znači sa natpolovičnom većinom ukupnog broja zastupnika u HS-u. To je legitimna situacija koju mi već provodimo i na koju, kao što znate Ustavni sud svojim izvješćem nije reagirao jer kada bi Ustavni sud utvrdio da postoje određena ustavna, kršenja Ustava, Ustavom proklamiranih ljudskih prava i sloboda bi reagirao. A Ustavni sud nije reagirao, što onda jasno, samo po sebi govori dakle da, ovo što radimo, radimo u skladu sa Ustavom RH. Izvanredno stanje koje neki zagovaraju da se u Hrvatskoj proglasi, podrazumijeva u državama koje inače izvanredno stanje, odnosno u hrvatskom Ustavu nije niti propisano niti je takav pojam uveden, ali tamo gdje je izvanredno stanje na snazi, podrazumijeva policijski sat, vojsku na ulici, itd., itd. U RH, kao što nam jasno, sve institucije rade, i Vlada i Sabor i predsjednik Hrvatske i sudbena vlast i upravna tijela, sva državna tijela u Hrvatskoj funkcioniraju, prema tome, radimo u posebnim okolnostima izazvanim koronavirusom, ali niti jedno državno tijelo nema, nije suspendirano, nije zaustavljen njegov rad, prema tome, držimo da usprkos takvim okolnostima, HS može na ovakvim sjednicama koje mi provodimo, može donositi odluke i zakone kako smo to, kako to praktično provodimo i donošenjem ovoga zakona. Ono što bih ja htio čuti od kolega iz oporbe, to je da nam objasne što bi to i kako bi takva odluka iz čl. 17. Ustava RH trebala izgledati? Da li bi tom odlukom trebala samo načelno pobrojati prava, ljudska prava koja su u Ustavu propisana? Da li bi trebalo možda precizno navesti svaku konkretnu mjeru i kad je u pitanju ograničenje kretanja i zabrana okupljanja i poduzetničkih sloboda, zabrana rada tržnica, da li možda blokiranje otoka Murtera? Ja bih želio da nam to kolege iz oporbe jasno kažu kako bi takva odluka trebala izgledati. Da li bi za svako novo ograničenje ili ukidanje tog ograničenja opet trebalo donositi takvu odluku, opet dvotrećinskom većinom? Da li bi, nakon što bi takvom odlukom propisali neko ograničenje trebalo onda nakon toga i mijenjati taj isti zakon kojim je to definirano tom istom dvotrećinskom većinom? Da li bi onda u tom slučaju HS preuzeo ovlasti Civilnog stožera, okljaštrio i praktično svaku mjeru, prije nego što donese Stožer, Sabor, opet dvotrećinskom većinom morao propisivati takve iste mjere. Dakle, na takva pitanja mi nismo dobili odgovor. Mi u Klubu zastupnika HDZ-a tvrdimo da usprkos činjenici da je Hrvatska u posebnim okolnostima, da HS temeljem čl. 16. Ustava vlastan ovakve mjere i zakone propisivati. I to jasno onda, kvalificiranom većinom od 76 zastupnika. Mi smo, kao što znate, takvim istim, tom istom mogućnošću koju nam pruža čl. 16. Ustava, donijeli Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti i tamo je propisano da će u čl. 2. tog zakona, da će ministar zdravlja u RH propisati, ovlašten je propisati nastanak epidemije, što je ministar Beroš kao resorni ministar i napravio. Nadalje smo člankom o izmjenama i dopunama Zakona o sustavu civilne zaštite propisali da postoji, u slučajevima posebnih okolnosti, koje mjere propisuje onda i nalaže regionalnim i lokalnim stožerima civilne zaštite i Nacionalni stožer civilne zaštite. Dakle, sve što se radi, radi se u skladu sa Ustavom, radi se u skladu sa zakonom, prije svega Zakonom o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti i Zakonom o sustavu civilne zaštite. Ništa što se radi na razini Stožera ne odskače i ne probija taj zakonodavni okvir koji je Ustavom [[Upadica: Hvala vam. Hvala vam.]] i zakonima propisan.
Hvala vam. Molim vas da ostanete ovdje jer imamo 4 replike. Prva replika je od kolege Škibole, izvolite.
Pa evo, g. Bačić, skoro pa svi klubovi zastupnika su raspravljali i svi su se osvrnuli na to da bi trebalo uvesti elektroničko glasanje. Vi u svojoj raspravi niste se nijedanput osvrnuli na tu konstruktivnu kritiku pa me interesira, s obzirom da se već raspravljalo u javnosti o tome i g. Kuščević je rekao da će se preduvjeti ostvariti za 2 godine, te 2 godine su prošle. Što trenutno HDZ misli o elektroničkom glasanju? Jer, da postoji takva mogućnost, danas mi ne bi trebali uopće niti raspravljati o ovom zakonu. A što se tiče ograničavanja određenih prava, znači preradikalna je mjera da se prati svaki stanovnik RH. Znači, vi niste čak predložili da se prati samo oni u samoizolaciji nego svaki građanin RH i to ne samo da bi se trebala tražit dvotrećinska većina nego bi se trebao tražit konsenzus u HS ako želite ić sa takvom mjerom.
Hvala, odgovor.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Prema tome, g. Škibola, dakle ja nemam nikakvih problema sa uvođenjem elektroničkog glasovanja. Dapače. Međutim, za uvođenje elektroničkog glasovanja mora postojati zakonska pretpostavka koju moramo donijeti da bi se u RH omogućilo, omogućilo elektroničko glasovanje. Ja s tim nemam problema. Vlada će se vjerojatno o tome očitovati i kao što je to bilo ranije najavljeno u određenom roku izvršiti pretpostavke da bi se pristupilo elektroničkom glasovanju. A što se tiče, a što se tiče Zakona o elektroničkim komunikacijama odnosno dopunama Zakona o elektroničkim komunikacijama mi smo u Klubu zastupnika HDZ-a uvažavajući amandmane koji su u raspravi izneseni, donijeli stav da ćemo ići sa tim zakonom u drugo čitanje i sva moguća prihvatljiva rješenja koja bi [[Upadica: Hvala]] kontrolirali provedbu i tijela koja bi provodila [[Upadica: Hvala vam]] tim zakonom propisati.
Kolega Đujić, izvolite. Nakon njega kolegica Anka Mrak-Taritaš, pa kolega … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala lijepo. Poštovani kolega Bačić, vi ste rekli da, da bi sabor valjda po nama trebao preuzet određene ovlasti Kriznog stožera odnosno Stožera civilne zaštite. Ja mislim da se upravo dešava obrnuto da Stožer civilne zaštite preuzima određene ovlasti HS i ništa mi tu ne izmišljamo toplu vodu. Dakle, sve je propisano Ustavom i mi se samo tražimo, podržavamo većinu mjera koje provodi Vlada, većinu mjera koje predlažete, ali tražimo da se one donose u skladu sa Ustavom i sa ustavnim odredbama RH. Ista stvar je i sa ovim zakonom o kojem raspravljamo danas. Dakle, mi smo svi na tragu istih rješenja. Evo, ja osobno sam čak isto bio sklon možda prihvatit kao razumnu mjeru da se ljudi koji moraju bit u samoizolaciji, a radi toga što ih puno ima koji krše samoizolaciju stave pod određeni nadzor. Ali kad ste vi u „Otvorenom“ rekli da vi želite nadzirat sve građane RH onda sam odustao u razmišljanju i od ovog malog dijela koji bi možda bio [[Upadica: Hvala]] , bio razuma. Evo, hvala lijepo.
Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Dakle, što se tiče zakonodavnog okvira, on je apsolutno u skladu s Ustavom, a ja sam vama rekao na što niste odgovorili da, nisam čuo, kako biste vi takvu odluku iz čl. 17. pripremili? Biste li vi onda nalagali da se za svaku najmanju, najmanje ograničenje kao što je blokada Murtera, treba li ovdje u saboru donositi dvotrećinsku odluku ili ne, niste rekli da li bi trebalo u slučaju zatvaranja tržnice ili ne zatvaranja tržnice, primjerice na Trešnjevačkom placu, opet ovdje donositi odluku ili ne i to dvotrećinskom većinom? Tu se izjasnite, na to odgovorite, to je pitanje relevantno. Što biste vi sa takvom odlukom napisali? Koje bite, koju bite razinu odluka … [[Govornik se ne razumije]] da li saboru, a koju bite ostavili Stožeru civilne zaštite? Na to se očitujte, to recite. Ja kažem da je, da ovo što provodi Stožer civilne zaštite, Nacionalni stožer, svaka mjera koju je propisao utemeljena u zakonu. Pročitajte Zakon o zaštiti pučanstva, o zaraznim bolestima. Ako je nešto izvan toga napravio stožer onda pokrenite proceduru ustavnosti takvih odluka [[Upadica: Hvala]] Ja tvrdim da sve što je napravljeno, napravljeno [[Upadica: Hvala]] u skladu sa Ustavom i zakonom.
Kolegica Mrak-Taritaš i nakon nje kolega Grmoja. Izvolite kolegice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, svjesni smo mi, dakle izvanrednih okolnosti, neću reć izvanrednog stanja nego izvanrednih okolnosti. Sigurno da niko od nas pred pola godine nije očekivao da ćemo zasjedati, da će sabor zasjedati u ovoj dvorani, da će biti okolnosti da moramo zasjedati. I apsolutno se mi u Klubu GLAS-a i u GLAS-u zalažemo za to da sabor mora zasjedati i da mora raspravljati ne samo točke koje traže izvanredne okolnosti nego i normalnu redovitu proceduru jer mora ići život dalje i život će ići dalje pod ovim ili onim uvjetima. Mene zanima jedna druga stvar, dakle premijer je pozvao sve klubove oporbe na sastanak koji je bio u subotu i sastanak koji je iza toga bio u ponedjeljak. I tad su svi klubovi oporbe stali iza svega onog što su vladajući odlučili i rekli okej i u saboru ćemo jednoglasno prihvatit, što jesmo. Kad oporbu trebate, a kad ne trebate? Za ove neke stvari koje idu u zakonu ste odlučili da oporbu [[Upadica: Hvala]] ne trebate, kad s oporbom računate [[Upadica: Izvolite]] , a kad ne.
Odgovor.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolegice Mrak-Taritaš, sabor zasjeda u ovoj prostoriji ne zbog koronevirusa nego zbog potresa. Da nije bilo potresa mi bismo bili na svojoj, na svojoj lokaciji u HS. Prema tome, to treba, to treba razlučiti. Mi zasjedamo na ovaj način zbog koronevirusa u smislu što nas i nema onoliko koliko bi nas vjerojatno bilo ili nas možda bilo i manje, ja ne znam, poznavajući rad HS u zadnje 3.5.g. Prema tome, to je jedan razlog. Što se tiče, što se tiče mjera koje predlaže Vlada RH, to pitanje treba uputiti predsjedniku Vlade. Ja se nadam da ćemo mi u petak raspraviti mjere koje će sutra Vlada predložiti, pa onda će bit prilike da mu i to pitanje postavite. Jučer smo mi održali jednu redovnu sjednicu unutar stranaka vladajuće većine gdje smo raspravili prije svega mjere koje su iza nas, a samo je naznačio u grubim crtama predsjednik Vlade mjere koje planira, nije detaljno [[Upadica: Hvala]] dakle kroz zakone nam upoznao sa svime onime što ima namjeru napraviti.
Hvala. I posljednja replika na vaše izlaganje kolega Grmoja, izvolite.
Poštovani kolega Bačiću, rekli ste da vi osobno nemate ništa protiv elektroničkog glasovanja. Ukrali ste referendum koji je to predlagao, a imate priliku sad za popravni. Na ovaj prijedlog zakona Klub MOST-a čiji sam predsjednik, uputio i zaključak kojim HS obvezuje Vladu da pripremi izmjene izbornih zakona koji bi omogućili elektroničko i dopisno glasovanje. Dakle, evo prilike, ako Vlada može ići sa ovakvim gospodarskim paketima u jednom ili dva dana, evo ni vi ne znate što će premijer predložiti, a predsjednik ste Kluba HDZ-a onda može izmijeniti izborne zakone. Evo, očekujem da vaš klub podrži ovaj zaključak.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Grmoja, vi uporno, vi i MOST obmanjujete hrvatsku javnost, nitko nikome nije ukrao referendum nego inicijative koje su trebale prikupiti 10% ukupnog biračkog tijela u RH nisu prikupili. O tome se očitovala Vlada, očitovao se HS. Na prijedlog i ustavnu tužbu očitovao se i Ustavni sud. I nakon što je Ustavni sud potvrdio takav stav Vlade i nas u saboru, vi uporno i dalje pokušavate progurati u javnosti kako je netko ukrao referendum. Nitko nije ukrao referendum. Svi referendumi koji su u RH, sve referendumske inicijative koje su prikupile određeni zakonom propisani broj potpisa su ili provedene ili su na drugačiji način realizirane, ali ovdje se nije mogao prići … [[Govornik se ne razumije]] referenduma jer kao što je nedvojbeno utvrđeno, a što je potvrdio Ustavni sud, nije prikupljen točan broj potpisa koji je zakon predvidio.
Hvala vam. Slijedeći je kolega Damir Mateljan. Kolega Mateljan izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Od svih točaka dnevnog reda koje smo dobili u pripremi za ovaj tjedan, ovo je zapravo jedina točka dnevnog reda koja korespondira sa stvarnošću i koja rješava jedan konkretni problem kojeg nam je donijela ova kriza. Ne kažem da ostale točke dnevnoga reda nisu važne, ne kažem da bilateralni odnosi sa SAD-om nisu važni. Međutim, stavite se u situaciju naših građana koji danas ovo gledaju, gledaju iz samoizolacije, gledaju iz karantene, gledaju jer su doma i u izolaciji, ali su i zbog toga jer su izgubili posao jer njihov poslodavac više ne radi. Dakle, i ti ljudi, ti građani kad danas gledaju nas ovdje mogu zaključiti zapravo da zaista zasjedanje sabora nije nužno, da zaista naše, naš boravak ovdje nije potreban. Možda mogu čak zaključiti a da nije potrebna niti oporba, možda mogu zaključiti da ukupno predstavnički sustav u ovoj zemlji nije nužan i da sve odluke može donositi Vlada i netko tko tu Vladu, tko tu Vladu savjetuje. Međutim, predstavničko tijelo je izuzetno važno, ono je najvažnije i kako je važno na nacionalnoj razini, tako je ono važno i na lokalnoj razini. Stoga ovaj zakon koji je nužan i zaista nikome vjerujem ovaj ko je normalan i tko shvaća problem širenja korone 16, ovaj korone COVID-19, više i ne znam kako nazivaju taj virus, ovaj tko je svjestan te opasnosti zna da se izvanredni izbori u Orahovici i Otoku ne mogu održati i da ne treba riskirati s time da ako su i stotine građana da odlaze na biračka mjesta i da se, dakle ovaj da šire moguću, moguću zarazu odnosno da ugrožavaju ljude oko sebe. Međutim, međutim, uzmite načelnika Otoka, gradonačelnika Orahovice, uzmite ovaj kontekst situacije, kako će te dvije jedinice lokalne samouprave funkcionirati u narednih nekoliko mjeseci? Neće funkcionirati, nemaju proračun, nemaju tijelo koje može donijet proračun, nemaju tijelo koje može donijet rebalans proračuna. Dakle, one su potpuno su dakle ovaj zarobljene u jednom sustavu u kojem ne mogu, u kojem ne mogu djelovati uza sve one druge probleme koje donosi, koje donosi problem širenja ovoga virusa. Što nam zapravo pokazuje ova kriza? Pokazuje nam dvije stvari. Prvo da je toliko duboka, dakle da se odgađaju, da se odgađaju izbori koje su ustavna kategorija. I stoga mi je zaista čudno da, da vladajuća većina ne prihvaća ovaj prijedlog oporbe, da taj zakon za koji vjerujem da će nas i dvotrećinska većina da, da bi glasala za njega, zbog čega ne idemo dvotrećinskom većinom gdje ustavno pravo zaista je u st. 17. birati i biti biran je dakle jedno od najvećih demokratskih postignuća i garantirano je, garantirano je Ustavom. Međutim, znate da nam govori ova kriza zapravo da su naše općine i naši gradovi i naša lokalna samouprava nefunkcionalna, ne kapacitirana i da se dugoročno neće moći nosit s ovom krizom, dugoročno se neće moć nosit s ovom krizom. Za sada još funkcioniramo jer ovaj iskustva Stožera civilnih zaštita, iskustva sva koja smo donijeli još iz prošlog sustava, onda iz Domovinskog rata, još uvijek to funkcionira na način da stoji sve na nekim ljudima. Međutim, ne može ovo stajat na nekim ljudima, ovo mora stajat na sustavu, a ovaj sustav lokalne samouprave tome nije, tome nije, nije, nije, nije kompatibilno uz to ne može se ovaj, ne može se nositi s tim, ne može se nositi s tim problemima. A zašto? Zato jer ovaj, mislim ne treba plakati za prolivenim mlijekom, ali duboko sam, duboko sam uvjeren da će iduća Vlada koja će doći nakon, nadam se, izbora koji će biti ovaj redovni, održani u redovnom terminu, morat će učiniti nešto što Vlade prije nje nisu učinile, a to je strukturna reforma lokalne uprave i javne uprave kako bi bile sklone nositi se sa ovakvim izazovima kakav je pred nama danas. Hvala lijepo.
Imamo jednu repliku, ostanite sekundu. Kolega Đujić.
Kolega Mateljan, vi ste sad na kraju svoje rasprave upravo rekli da će jedna od budućih Vlada odnosno iduća Vlada vjerojatno morati imati i morati imati snage donest strukturnu reformu lokalne samouprave, ali i javne uprave. Recimo ova kriza je nama pokazala da jedan veliki dio poslova javne uprave se može obavljati digitalno i on line. Dakle, mnoge službe danas digitalno obavljaju određene administrativne poslove, znači državne službe, za naše građane. E sad, mene zanima zašto to nije moguće npr. bilo prije ove krize? Znači, očito su te stvari bile moguće i očito se te stvari mogu, mogu provodit i radi samo nema određene volje za reformom i zato je to jedno od bitnih pitanja koja bi trebalo možda i sada i dalje nastaviti ukazivati na njih i otvarati ih i raditi na tome. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Kolega Đujiću, naš sustav javne reforme jednostavno nije dobar, negdje ga ima previše, negdje ga ima premalo, ali zapravo ne funkcionira na onaj način na koji bi trebao funkcionirati. Onaj zadnji zakon kojem je dio državnih ovlasti prenešena na županije samo pokazuje da pretačemo iz šupljega u prazno i da nemamo ideju što učiniti ja javnom državnom upravom, a upravo u ovakvim situacijama se pokazuje vrijednost posložene, vrijednost kapacitirane i vrijednost javne uprave koja zna što radi, koja ima protokole kako radi, koja ima ljude kako treba radit, mi to danas nažalost nemamo.
Hvala. Kolega Željko Lenart. Izvolite kolega Lenart.
Poštovane kolegice i kolege. 2. travnja u 00 je rok za predaju lista, zakon je na snazi, drugi nije donesen. Što da čine gradonačelnica Orahovice i gradonačelnik grada Otoka? Da li da skupljaju podatke i predaju liste ili da to ne čine? Da li im je to netko rekao? Nije. Mi govorimo o zakonu kojega bi trebali donijeti, tko garantira da će on biti donesen? Nitko. Što ti ljudi čine i što trebaju činiti? Ako ne predaju liste i ne donesemo zakon napravili su krivo, ako predaju liste donesemo zakonu učinili su uzaludan posao. Ja znam da su se svi uplašili virusa, ali vjerujte da ovaj virus je mala beba kakvi postoje i kakvi bi mogli se pojaviti i pandemija zavladat. Mislim moramo naučiti živjeti s tim, moramo educirati građanstvo kako da se štiti i stojim kod onoga da su se tehnički izbori mogli održati, međutim jedini argumenat koji ću prihvatiti ovdje je od gospodina Hrelje da svi ne bi imali jednaku šansu za predizbornu kampanju niti elektronski, niti klasično se ne mogu obaviti izbori jer svi nemaju istu poziciju i ne mogu se jednako pripremiti za ove izbore i stoga nam je bespotrebno raspravljati o elektronskom glasovanju koje je normalno budućnost i neke zemlje ga već danas koriste. Ponavljam, imamo trgovačke centre u kojima zna biti po 20, 30 ljudi u istom trenutku kako se tamo ljudi štite? Kompliciranije nego na izborima. Seoske trgovine rade na pametniji način jedan uđe, kad izađe drugi, zar ne mogu tako izbori funkcionirati? Mogu, za neka buduća vremena. Ali ponavljam, što da rade naši gradonačelnici danas? U Orahovici će doć gospođa koja je bila član HDZ-a, istaknuti član HDZ-a, HDZ je nakon nekoliko uzastopnih mandata izgubio tamo izbore i sada preuzima upravljanje gradom. Što to implicira? Da bi trebalo se i ponovo to dogoditi pod utjecajem ovoga. Kako će oni funkcionirati? Vrlo teško. Što će ti građani reć zašto grad ne obavlja neke svoje osnovne djelatnosti? Pa mi se možemo sakriti i u mišju rupu, ali ako se ne znamo zaštititi od virusa on će nas i u mišjoj rupi nać. Građani moraju znati kako se štititi, to je osnova. Gospodarstvo, što mislite da mi seljaci ne prihranimo žito, ne zaštitimo da, ne obavimo proljetnu sjetvu, da se toliko uplašimo virusa i da jednostavno ne izlazimo iz kuća. Što ćemo jest na godinu? Dokle će trajati rezerve u Zapadnoj Europi odakle sve uvozimo? Vrlo kratko. Sada dolazi na naplatu sva ona bahatost sustava prema selu, seljaku, prema OPG-ima koji su žilavi i koji se evo i danas suprotstavljaju ovoj nepravdi sa zatvaranjem tržnica i pokušavaju se organizirati da bi preživjeli. Vjerujte oni su toliko žilavi da ih nećete uništiti na ovaj način, ali samo im otežavate život, otežavate i funkcioniranje. Netko je danas apelirao da se otvorene zelene tržnice, ja isto apeliram jer nije istina da se ne može organizirati rad zelenih tržnica, da ljudi koji su na selu naučeni se štititi od bakterija i od ostalih ugrozi da ne bi znali raditi na toj tržnici. Odmah otvorite zelene tržnice da ljudi jedu zdraviju hranu, a ne da ovisimo o onome što dovozimo iz Europe. To nam je veći problem. Koliko će ljudi stradati od toga, koliko će ljudi izgubiti živote zato što nisu obavili dijagnostičke preglede ili neke osnovne stvari koje su trebali koji im ugrožavaju život. Sve su to ugroze za hrvatski narod, možda čak i veće nego što je ova pandemija danas. Hvala.
Hvala i vama. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeći je kolega Domagoj Hajduković. Izvolite kolega HajdukoviĆ.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Dakle nitko ne dvoji da se u ovim trenucima i u ovakvoj situaciji ne bi trebali održavati izbori, barem mi u SDP-u to ne vidimo tako. Međutim, ono to je problematično su dvije stvari, zapravo po meni tri. Prva stvar je da je Vlada odugovlačila sa postupkom raspisivanja izbora prijevremenih lokalnih u Orahovici, za Otok ne mogu govoriti jer se ta priča valja već jedno duže vrijeme pa smo dugo čekali imenovanje povjerenice i onda druga sporna stvar kada se povjerenik odnosno povjerenica na kraju imenovala, to je politički angažirana osoba, to je vojnik jedne stranke političke, to je istaknuta članica HDZ-a i time se zapravo šalje poruka „Kadija ti sudi, kadija te tuži“. HDZ vodi izborni proces bez rukavica, dakle ne transparentno i tu bi se trebalo zapitati postoji li ovdje sukob interesa, ne ulazeći u stručnosti, sve ostale kvalifikacije koja osoba ima, ali ona je politički eksponirana. I druga stvar je naravno kakao izglasati ovaj zakon odnosno što u njemu mijenjati, budući da je jako puno stvari, sad ako sam zločest rekao bih možda namjerno ostavljeno ne dorečeno, prije svega vremensko trajanje i tu mislim da je suština. Budući da se radi o ograničavanju sloboda Ustavom zagarantiranih sloboda, a to je pravo izbora mislim da bi ga trebalo usvojiti dvotrećinskom većinom u Hrvatskom saboru. Ako Sabor zasjeda ja ne vidim probleme da ga usvojimo dvotrećinskom većinom, to je prvo. I drugo je naravno vremensko trajanje, budući da je izvanredna situacija odnosno izvanredne okolnosti nisu jasno definirane u zakonu jer se to podrazumijeva. Ali nažalost ništa se ne podrazumijeva i onaj tko je zlonamjeran to itekako može zlorabiti. Ja bih vam zapravo ovu cijelu ovu situaciju i oko ovog zakona i oko zakona o praćenju mobitela pokušao parafrazirati sa pjesnom koja se prepisuje pastoru Martinu Niemöller, a radi se o holokaustu. Mislim da ćete je prepoznati kada ja vam iznesem svoju verziju. Prvo su došli po slobodu kretanja, nisam se bunio jer je to privremeno, zatim su došli po nadzor mobitela, nisam se bunio jer je to privremeno, zatim su došli po demokraciju, nisam se bunio jer je to privremeno, zatim su došli po mene, a do tada više nije bilo nikoga da se pobuni i ne nije bilo privremeno. I baš zbog toga kolegice i kolege, moramo se pobrinuti da sve ove mjere koje donosimo sada, kako je rekla kolegica Anka Mrak Taritaš ne budu kukavičja jaja koja će kasnije netko moći zlorabiti i da stvarno se ne obistini ovi proročanstvo da na kraju to ne, neće biti privremeno. Hvala.
Molim vas da ostanete imamo jednu repliku. Kolega Hrelja, izvolite.
Poštovani kolega Hajduković. Ja sam u svojoj pojedinačnoj raspravi također postavio pitanje moralnosti imenovanja povjerenika koji je aktivni sudionik u političkoj stranci koja sudjeluje u političkoj utakmici u jedinici lokalne samouprave i dakako da dijelim vaše mišljenje da to se ne bi smjelo tako događati i da to treba vidjeti sutra jer ove izmjene i dopune to ne predviđaju, to treba biti sastavnica ovog zakona, ali koji će sa puno više aspekata nego što ovaj dosadašnji zakon obuhvaćati cijelu ovu problematiku i sve moguće životne mogućnosti. Tu može biti i npr. sukoba interesa, ne bi bio prvi put da se imenuje povjerenik u nekoj jedinici lokalne samouprave koji je u sukobu interesa sa određenim firmama u istom tom gradu ili općini u jedinici lokalne samouprave.
Hvala. Izvolite odgovor.
Apsolutno se slažem tim više što povjerenik je onaj koji privremeno obnaša nadležnost gradskog vijeća u ovom slučaju i samim time što je osoba politički eksponirana odnosno aktivni političar odnosno političarka meni baca sumnju na cijeli proces, da li će biti zaista transparentan, nepristran i u najboljoj demokratskoj praksi. Dakle, mislim da se to moglo i moralo izbjeći. Hvala. .
Hvala. Pojedinačna rasprava kolega Nikola Grmoja. Izvolite kolega Grmoja.
Poštovane kolege i kolegice. Već sam u stanci upozorio na neke bitne stvari i probleme vezane uz ovaj zakon, ali općenito uz mjere koje donosi Vlada. Dakle, moja današnja rasprava bit će kratka, jasna nadam se svima razumljiva. Ovaj zakon kao i mnogi drugi zakoni i odluke koje Sabor i druga tijela donose ovih dana motiviran je ovom epidemijom korona virusa. Kriza koja je nastupila pojavom tog organizma suspendirala je naš svakodnevni život i o tome ste svi u svojim raspravama govorili. Ljudi ne mogu raditi i zarađivati za život, lanci opskrbe robom i uslugama u dobroj su mjeri popucali, rade trgovački centri i naravno ove trgovine prehrambenim proizvodima. Tu na neki način se i pogoduje ovim velikim trgovačkim lancima, a i naši OPG-ovi i trgovine različitom robom koja nisu samo prehrambenog tipa i nisu potrepštine su u velikim problemima, a zapravo ne rade. I uskraćeni smo svi uživati u nekim slobodama koje su nam do jučer izgledale tako jednostavno i koje su bile samorazumljive. I sada sa ovim zakonom došli smo i do pitanja o još jednom novom ograničenju, u ovom slučaju riječ je o ograničenju i suspenziji lokalne demokracije, naravno ne u cijelosti, ali djelomično kako je rekao kolega privremeno dok traje ova epidemija, ali mi ne znamo koliko će ona trajati. Znači za ljude koji nas prate vrijedi još jednom ponoviti kako se ovim Zakonom o lokalnim izborima predlaže odgoda provođenja prijevremenih izvanrednih izbora u našim općinama, u našim gradovima, u našim županijama za vrijeme dok traju te tzv. posebne okolnosti poput ovih u kojima sada živimo zbog korona virusa. Dakle ovaj zakon će se primijeniti u aktualnim okolnostima, ove konkretne epidemije, ali te zakonske odredbe ostat će trajno kao dio Zakona o lokalnim izborima i moći će se primijeniti u budućnosti u svakoj dovoljno sličnoj kriznoj situaciji kada nastupe neke nove posebne okolnosti koje će Vlada tako tretirati. S obzirom da ovaj prijedlog ima karakter zakonodavnog presedana u našem izbornom zakonodavstvu, prije nego što pristupimo u odlučivanju o ovako važnoj stvari, trebamo dobiti odgovore na ona 3 pitanja koja sam postavio i u stanci, nisu bile sve tu kolege, ne znam koliko su mediji pratili, zbog ljudi koje prate ponovit ću pitanja, samo što ću ih malo detaljnije obrazložit. Prvo pitanje se po logici stvari nameće samo po sebi. Ako danas donesemo Zakon o mogućnosti suspenzije prijevremenih lokalnih izbora možemo li očekivati da će se sličan prijedlog pojaviti glede nekih drugih redovnih izbora? Naravno očekujem, a to je napravio kolega Bačić nakon moje stanke da će aluziju na ovakvu mogućnost predstavnici Vlade odbaciti s gnušanjem, ali pitanje je logično. Ako tvrdimo da logistički ne možemo organizirati nekolicinu prijevremenih lokalnih izbora u uvjetima epidemije onda ne znam kako Vlada ili bilo tko može tvrditi da bi mu bilo moguće logistički organizirati nacionalne izbore poput parlamentarnih ako potraje ova kriza ili se pojavi neka nova slična kriza. U tom smislu imam velike ograde prema ovom zakonu kao mogućem presedanu putem kojim se na mala vrata uvode iznimke koje bi vrlo lako mogle postati pravilo. Drugo pitanje koje me muči i to su problematizirale i ostale kolege, a volio bi znači dobiti odgovor na njega. On, on se odnosi, ja nisam ovaj zapravo od kolege Bačića dobio odgovor na to pitanje, odnosi se na problematiku kvalificirane većine kojom se ovaj zakon treba donijeti. Naime, svima je jasno kako sam rekao na početku da je ovaj prijedlog pred nama u saboru zbog tih posebnih okolnosti koje su nastale uslijed aktualne epidemije koronavirusa, također jasno nam je da se njime suspendiraju prava i demokratski izbori. I sad ovaj pitanje i dalje stoji možemo li mi ovo donijeti jednostavnom većinom? I isto tako, treće pitanje znači kad su nastupile i kad završavaju posebne okolnosti? A što se tiče elektroničkog glasovanja tražimo vas kolege da podržite zaključak Kluba MOST-a kojim Vladu obvezujemo da donese takav zakon.
Hvala vam. Molim malu intervenciju, a nakon toga kolega Tomislav Panenić, Klub zastupnika nezavisne liste mladih. Hvala, izvolite.
Hvala lijepo. Cijenjene kolegice i kolege, nakon rasprave o ovome prijedlogu zakona ono što je jasno da svi će se normalno ljudski složiti da u ovim uvjetima trenutno održavanje bilo kojih izbora je jednostavno nehumano, neprihvatljivo i ono što bi bilo još ozbiljnije da imamo mogućnosti da stanovnike upravo tih mjesta, tih općina i gradova gdje treba se održati sada ovi prijevremeni izbori, bio bi odgovor pa ne bi valda neko ni pokušao to napraviti. Pa dovoljno je samo reći ne bi ni pokušao već pokazuje da potrošili smo previše rasprave za nešto što je svima normalno, ljudski i svi prihvaćaju taj trenutak. I ovaj, ovo pitanje što se postavilo da li treba predat listu? Zakon nije donesen na vrijeme. Trebalo bi predavat liste. Ja se pitam koja je to odgovorna politička opcija će predati listu? Tko bi se pojavio u ovim uvjetima i predao listu da pokaže ne želimo nešto izgubit slučajno politički, pa mi ćemo za svaki slučaj predati, pa ćemo onda ako zakon bude donesen okej, ako ne bude mi ćemo ić na izbore. Ja bi volio osobno evo i moj klub bi volio vidjeti koja bi bila to politička opcija koja bi to napravila. Ali ono što bismo još upozorili vezano je upravo za temu o kojoj raspravljamo, a to je odgovornost članova predstavničkih tijela tih lokalnih samouprava u onome trenutku kada nisu usvajali proračun. Nemojmo zaboraviti da nije to samo, nije proračun dokument kojeg je podnio neki gradonačelnik ili podnijela gradonačelnica, općinski načelnik, općinska načelnica, nego je to dokument kojega usvaja predstavničko tijelo. Isto to predstavničko tijelo moglo je svojim amandmanima dopuniti isto tako i doraditi i razna pitanja koja su i možda od interesa i usvojiti dokument koji bi bio proračun, pa čak i da su možda imali prekratko vrijeme da nisu mogli dogovoriti se, mogli su usvojiti privremeno financiranje, ali situacija već vezano za mogućnosti koje su otvorene ovim zakonom pokazuje da je to u sklopu alata koji se može, intenzivno pokušava koristiti za rušenje bilo kojeg oblika vlasti u bilo kojoj lokalnoj samoupravi i tada politika pokazuje da je najmanje odgovorna za svoje građane. Netko je možda tada promišljao da će proć 4-5 mjeseci, možda pola godine najkasnije dok se ne konstituira nova vlast, pa nadoknadit će se, al ona se pokaže koliko je kratkovidno bilo kad vidimo kad se pokažu neki dodatne, kad se neke dodatne okolnosti zapravo ukažu kao što je ova, što je bila stvarno neočekivana, više nije to pola godine. Isto tada kad su donijeli odluku da neće usvojiti proračun mogli su bit svjesni da možda nakon izbora neće se promijeniti situacija, pa što bi onda još jedanput rušili proračun? Onda bi svojim građanima priuštili ne da pola godine im život stoji financijski nego ono će stojati još jedno pola godine. Ključno je pitanje političke odgovornosti, da ima političke odgovornosti raspravljalo bi se o stvarnim problemima. Ono što sam najčešće vidio, a to je da predstavnici, zapravo članovi predstavničkoga tijela, gradskog vijeća ili općinskog vijeća najčešće samo donesu stav unutar svojih klubova da ne žele prihvatiti određeni prijedlog. Nitko se niti ne pokušava opravdati zapravo na neki vrlo detaljan način nego samo navedu nije razvojan proračun nije na ovaj ili na onaj način prihvatljivo, ali zapravo, ne ulaze u detalje i onda donose odluku koja je u ovom trenutku najštetnija za građane grada Orahovice, isto tako za stanovnike općine Otok. I to je problem kojega trebamo zapravo odavde prenijeti, nije problem ovaj prijedlog zakona, izglasat će ga se polovičnom, dvotrećinskom, on će biti izglasan, ali sad bi trebalo, da tih stanovnici tih lokalnih samouprava svojim političkim predstavnicima dobro naribaju nos jer su ih doveli u jednu tešku situaciju i koja će im, zbog svega toga možda biti još teža. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Time zaključujem raspravu o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima, točno u 14 sati 11 minuta i 3 sekunde.
Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima na Končani prijedlog Zakona o izmjeni i dopunama Zakona o lokalnim izborima. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za Zakonodavstvo, Klub zastupnika GLAS-a, Klub zastupnika SDP-a, Klub zastupnika SDP-a, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Počnimo sa Odborom za zakonodavstvo. Amandman na članak 1. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani amandman se prihvaća.
Hvala vam, hvala lijepa. Drugi je amandman na amandman Kluba zastupnika GLASA-a, to je amandman na članak 1. također. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Intencija izmjene zakona nije samo trenutna situacija vezana uz korona virus nego redefiniranje rokova za održavanje prijevremenih lokalnih izbora za bilo koju posebnu okolnost koja bi mogla nastupiti.
Gospođa Anka Mrak Taritaš, samo da kažem odgovara državna tajnica gospođa Katica Prpić, tako da, izvolite, moja omaška. Nema je, dobro, znači o tom amandmanu će se glasati. Amandman Kluba zastupnika SDP-a na članak 2. Izvolite gospođa Prpić.
Ne prihvaća se. Rok od 90 dana istovjetan je roku iz važećeg zakona kojime je održavanje izbora u tom roku također vezano uz određene okolnosti, raspuštanje ili razrješenje. Istodobno Zakon o lokalnoj, područnoj, regionalnoj samoupravi predviđa još duži rok za prijevremene izbore te je člankom 85. propisano da ako je tužba protiv rješenja o raspuštanju predstavničkog tijela odbačena ili odbijena Vlada će raspisati prijevremene izbore za predstavničkog tijelo u roku od 90 dana od dana objave odluke Visokog upravnog suda RH u Narodnim novinama. Tako raspisani izbori održat će se u nastavnom roku ne kraćem od 30 ni dužem od 60 dana. Osim toga, ukazuje se da je važećim člankom 7. stavka 6. Zakona propisano da se prijevremeni izbori, ako bi se trebali održati u kalendarskoj godini u kojoj se održavaju redovni izbori, a prije njihovog održavanja neće održati. Kako se redovni izbori održavaju treće nedjelje u svibnju svake 4 godine, jasno je da su situacije kad je primjerice predstavničko tijelo raspušteno u listopadu u godini koja prethodi godini održavanja redovnih izbora izvjesno da se ti prijevremeni izbori neće održati u roku od 90 dana od dana raspuštanja, već će se održati redovni izbori na kojima će biti izabrani i članovi predstavničkog tijela koje je bilo raspušteno što može biti i više od 180 dana od raspuštanja.
Hvala lijepo. Gospodin Bauk, izvolite.
Ovaj zakon se donosi zbog 2, jednog gradskog i jednog općinskog vijeća, Orahovice i Otoka i trebao bi biti zakon koji se donosi zbog posebne situacije Covid-19, a zbog posebne situacije koja će jednom negdje i nekad nastupiti. Ako se on donosi kao posebni zakon zbog svih situacija koje mogu nastupiti radi se o nerazmjernom i velikom ograničenju prava na lokalnu samoupravi i prava na demokratske izbore i zahtjeva 2/3 većinu. A ako se donosi zbog ove dvije stvari onda se može provući kroz članak 16. Kako ste argumentirali neprihvaćanje amandmana očito je da se radi o zakonu koji zahtjeva 2/3 većinu jer on nije, on se očito nema namjeru primijeniti samo u ova dva slučaja. Zbog toga smo smatrali da bi rokovi za Orahovicu i Otok trebali biti 60 dana od prestanka epidemije odnosno posebnih okolnosti i to, prvenstveno zbog toga što ako ona duže potraje onda ćemo doći u izbornu godinu, tako da će 2 godine ustvari ta dva grada odnosno 2 jedinice lokalne samouprave biti bez gradskog odnosno općinskog vijeća. Prema tome, ako je ovo lex Orahovica i Otok, onda ajmo mu tako i pristupiti. Ako je ovo želja da se ograniči pravo na lokalnu samoupravu ne samo u ovom slučaju, nego i u nekim drugim slučajevima koje ne možemo predvidjeti, ali se brate ne događaju tako često, onda ovo zahtjeva malo širu raspravu i mislim da je ovaj zakon u tom slučaju opasan. Tražimo glasanje o amandmanu i tražimo primjenu članka o 2/3 većini kod glasanja o zakonu. Hvala.
Znači da se glasa o amandmanu? Dobro. Treći amandman je Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, to je amandman na članak 1. Izvolite gospođa Prpić.
Ne prihvaća se. Vlada RH raspisuje sve lokalne izbore za članove predstavničkih tijela i za općinske načelnike, gradonačelnike, župane te njihove zamjenike. Izborni sustav u RH uređuje se zakonima i to organskim. Člankom 83. Ustava RH propisano je da zakone kojima se razrađuju ustavom utvrđena ljudska prava i temeljne slobode, izborni sustav, ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih tijela, te ustrojstvo i djelokrug lokalne, područne (regionalne) samouprave, Hrvatski sabor donosi većinom glasova svih zastupnika. Pitanje o kojem Hrvatski sabor odlučuje 2/3 većinom utvrđena su Ustavom RH. Među tim pitanjima nije ni donošenje izbornog zakona, a niti odlučivanje o odgodi održavanja prijevremenih lokalnih izbora kojim je stavljanje izvan snage odluke Vlade o raspisivanju prijevremenih izbora. Odgoda održavanja prijevremenih izbora u situaciji nastanka posebnih okolnosti ni u kojem smislu ne podrazumijeva suspenziju temeljnih prava na kojima počiva hrvatski sustav. Članovi hrvatskih tijela, predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave samo i isključivo imaju pravo birati birači koji imaju prebivalište na području pojedine jedinice, te se odgodom održavanja prijevremenih izbora ni na koji način ne zadire u temeljno pravo birača na izbor svojih predstavnika u predstavničko tijelo.
Dobro. Hvala lijepo. g. Sladoljev, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Dakle, tražimo naravno da se glasa o ovom amandmanu, smatramo da je ovo odluka koja se trebala donijeti dvotrećinskom većinom. Ova odluka se ne tiče samo vladajuće stranke nego svih stranaka u RH, pogotovo parlamentarnih stranaka. Dakle, to je suspenzija demokracije i ovo je vrlo važna, dakle odluka za hrvatske građane. Isto tako tražimo od hrvatske Vlade da hitno, dakle u izvornom zakonu, dakle promijeni da se omogući elektronsko glasanje. Vidi se da se to sada može. To je bio jedan od zahtjeva i referendumske inicijative „Narod odlučuje“ koju ste vi zapravo ukrali taj referendum. Dakle, demokratska prava, dakle i prava, dakle ljudi u RH se na neki način suspendiraju, a mi zapravo donosimo takve odluke sa ovaj većinom, dakle vladajuće stranke. Smatramo da je to nedemokratski i tražimo glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. A sada imamo još jedna prijedlog Kluba MOST-a nezavisnih lista. Prijedlog je za donošenje zaključka koji glasi: Donošenjem Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o lokalnim izborima kojim se zbog nastupa posebnih okolnosti proglašene epidemije koronavirusa propisuje mogućnost odgode, molim vas, molim vas, propisuje mogućnost odgode provedbe prijevremenih izbora u jedinicama lokalne samouprave, a koje je Vlada RH već raspisala, HS potvrđuje da se u vrijeme proglašenja, proglašene epidemije, ali i mogućih drugih posebnih okolnosti, ne mogu provoditi izbori jer bi to ugrozilo zdravlje i život građana. Takve odluke donijele su i neke druge europske države u kojima su trebali biti održani redoviti parlamentarni i lokalni izbori. S obzirom da je nemoguće predvidjet trajanje posebnih okolnosti sadašnjih epidemija ili njihovo ponovo aktiviranje moguće nove epidemije i nemogućnost glasanja građana na biračkim mjestima, HS zadužuje Vladu RH da predloži izmjene izbornih zakona kojima bi se omogućilo glasanje građana na drugi mogući način i to prvenstveno putem elektroničkog glasanja i dopisnog glasanja. Takve zakonske izmjene su nužne imajući u vidu važnost provedbe redovitih izbora i ostvarivanja ustavnog prava građana da u zakonu, u zakonom predviđenom, predviđenim rokovima na izborima odlučuju o izboru predstavničkih tijela na svim razinama i izvršnim, i izvršnih dužnosnika koji se biraju neposredno. Ja sad tražim kao prvo da se predlagatelj očituje o predloženom zaključku u smislu predlagatelja zakona, naravno. Izvolite.
Hvala lijepa. Predlaže se HS da se zaključak ne prihvati. U ovom trenutku nije opravdano Vladu RH obvezati na predloženi način. Konkretno pitanje donošenja Zakona o izmjeni dopuna Zakona o lokalnim izborima i propisivanje moguće odgode održavanja izbora odnosi se samo na prijevremene lokalne izbore. Što se tiče uvođenja elektroničkog ili dopisnog glasovanja i u tom smislu redifiniranja kompletnog izbornog sustava u RH, o tim pitanjima potrebno je provesti široku javnu raspravu u koju će bit uključeni svi zainteresirani dionici, među kojima i predstavnici stručne javnosti. Pri tome je potrebno sagledati sve tehničke mogućnosti i njihov razvoj vodeći računa o poduzimanju potrebnih mjera zaštite od eventualnih zlouporaba. Za sve navedeno potrebno je prije svega uzeti u obzir mogućnosti koji proizlaze iz važećih ustavnopravnih rješenja.
Hvala lijepa. g. Grmoja, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana predstavnice Vlade, Klub MOST-a je predložio ovaj zaključak kojim HS obvezuje Vladu RH da pod hitno počne s pripremom zakonskih prijedloga koji bi omogućili elektroničko i dopisno glasovanje. Mi se nalazimo u izbornoj godini. Ako mislite uopće izbore održati u ovoj godini, sasvim je jasno da ih ne možete održati, znači do, negdje 9-10 mjeseca, pitanje je hoće li biti moguće i tada, mi tražimo da predložite HS zakonske propise koji će omogućiti elektroničko dopisno glasovanje kako bismo mogli imati uopće izbore u ovoj godini. Nije valjda da se mislite kad ste ovako stroge mjere uveli, nije valjda da se mislite igrati sa zdravljem hrvatskih građana, riskirali ste sa izborima unutar HDZ-a, ali nećemo vam dopustiti da riskirate sa zdravljem hrvatskih građana. Tražimo da hrvatskim građanima omogućite elektroničko i dopisno glasovanje, imate dovoljno vremena do jeseni da pripremite zakonske prijedloge. Vidimo koliko se zakonski prijedlozi brzo mogu izglasovati ovdje u HS, krenite s tim, predlažem ovaj zaključak kojim se obvezujete to napraviti, vrijeme je da se RH digitalizira, vidimo da se to događa svugdje, i oko e-propusnica i oko drugih stvari, ovo je vrijeme da konačno uđemo u 21. stoljeće, da se hrvatskim građanima omogući biračko pravo, da im ono bude dostupnije, MOST i na tome inzistirao, uostalom kolega Sladoljev je rekao to je predlagala i referendumska inicijativa, ali ste nažalost ukrali taj referendum. Sad je prilika da se iskupite. Hvala.
Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopunama Zakona o lokalnim izborima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 886. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika GLAS-a, Klub zastupnika SDP-a, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izjašnjavanje o amandmanima proveli smo ranije na sjednici, sada ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Prvi je amandman Odbora za zakonodavstvo on je prihvaćen. Drugi amandman odnosno prvi amandman Kluba zastupnika GLAS-a Vlada ne prihvaća, pa molim glasujmo. Tko je za? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman Kluba zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. I amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o lokalnim izborima i naglašavam da je sukladno čl. 252. Poslovnika Hrvatskoga sabora za donošenje ovog zakona potrebna natpolovična većina svih zastupnika, dakle 76. Tko je protiv? Držite, držite još ruku jer je dosta zastupnika protiv, tako da bi mogli precizno izbrojati. Jeste izbrojali? Dobro. Tko je suzdržan? Nema suzdržanih koliko vidim. I tko je za? Dobro, molim vas sad rezultat. Utvrđujem dakle da je većinom glasova donesen Zakon o izmjeni i dopunama Zakona o lokalnim izborima, 90 za, 40 protiv. … [[Upadica: Ne razumije se.]] Da, [[Upadica: Povreda Poslovnika, molim vas.]] dobro, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče povrijeđen je čl. 253. Poslovnika o radu Hrvatskoga sabora, koji govori o odlukama koje se moraju donijeti dvotrećinskom većinom. U konkretnom slučaju radi se o prijedlogu zakona kojim je umanjeno biračko pravo hrvatskih građana kao i pravo na lokalnu samoupravu. S obzirom na odredbu čl. 17. koji je sadržan i u čl. 17. Ustava, koji je sadržan u čl. 253. Poslovnika takvu je odluku trebalo donijeti 2/3 većinom. Zbog toga protestiram i smatram da ste povrijedili Poslovnik kada ste utvrdili da je ovaj zakon usvojen. Hvala.
Hvala i vama. Kolega Grmoja izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče, ja se isto slažem sa kolegom Grbinom, dakle povrijeđen je čl. 253. Prekršena je, prekršena su zapravo i Poslovnik i hrvatski Ustav. Ovakav zakon je trebao biti donesen 2/3 većinom, al ne samo da je odbačen amandman Kluba zastupnika MOST-a koji je to predviđao i Kluba zastupnika SDP-a, odbacili ste i naš zaključak kojim smo tražili da se obveže Vlada RH, znači da Sabor obveže Vladu da se pod hitno pripreme zakoni koji bi omogućili elektroničko i dopisno glasovanje.
Hvala vam. Kolega Vucelić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući g. Jandrokoviću, kao zastupniku u HS-u vi niste i dalje obrazložili kada počinjete pratiti hrvatske građane preko njihovih mobilnih uređaja? I da li ste ih već počeli pratiti? Povrijeđen je članak Poslovnika 238. Molim vas odgovor. Hvala.
Kolega Vucelić, čak vam neću ni opomenu dati. A što se tiče ovih dva prigovora prije, smatram da smo postupili u skladu s čl. 252. Poslovnika HS-a i da je za ovaj zakon, donošenje ovog zakona, potrebna natpolovična većina svih zastupnika. Dakle, smatram da nije povrijeđen Poslovnik. Vi znadete na koji ćete način zaštititi svoja zastupnička prava ako smatrate da trebate, ako smatrate da nisam dobro protumačio Poslovnik HS-a. Imamo još vezano, dakle za ovaj Konačni prijedlog zakona i zaključak koji je predložio Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, ja ću ga sada pročitati. Donošenjem Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o lokalnim izborima kojim se zbog nastupa posebnih okolnosti proglašene epidemije koronavirusa propisuje mogućnost odgode provedbe prijevremenih izbora u jedinicama lokalne samouprave, a koje je Vlada RH već raspisala, HS potvrđuje da se u vrijeme proglašene epidemije, ali i mogućih drugih posebnih okolnosti ne mogu provoditi izbori jer bi to ugrozilo zdravlje i život građana. Takve odluke donijele su i neke druge europske države u kojima su trebali biti održani redovni parlamentarni ili lokalni izbori. S obzirom da je nemoguće predvidjeti trajanje posebnih okolnosti, sadašnja epidemija ili njihovo ponovno aktiviranje moguće nove epidemije i nemogućnost glasanja građana na biračkim mjestima, HS zadužuje Vladu RH da predloži izmjene izbornih zakona kojima bi se omogućilo glasovanje građana na drugi mogući način i to prvenstveno putem elektroničkih glasanja i dopisnog glasanja. Takve zakonske izmjene su nužne imajući u vidu važnost provedbe redovitih izbora i ostvarivanja ustavnog prava građana da u zakonom predviđenim rokovima na izborima odlučuju o izboru predstavničkih tijela na svim razinama i izvršnih dužnosnika koji se biraju neposredno. Dajem dakle na glasovanje ovaj prijedlog zaključka kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za taj zaključak? Tko je suzdržan? I tko je protiv takvog zaključka? Utvrđujem da prijedlog zaključka nije dobio potreban broj glasova, a rezultat je. Evo ga, 19 je bilo, ne, ne obratno ste napisali, 19 je bilo za zaključak, a 111 je bilo protiv. Tako da zaključak nije dobio potreban broj glasova.
Nastavljamo sa sljedećom točkom dnevnog reda, a to je: - Konačni prijedlog Zakona o Centru za posebno skrbništvo, drugo čitanje, P.Z. br. 804.; Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u vezi s čl. 190. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku, Odbor za obitelj, mlade i sport. Želi li predstavnica predlagatelj dati dodatno obrazloženje? Da, izvolite, s nama je državna tajnica u Ministarstvu za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku, gđa. Marija Pletikosa. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Centar za posebno skrbništvo je javna ustanova čija je djelatnost zastupanje djece i odraslih osoba u postupcima pred sudovima i drugim tijelima propisanim zakonom kojim se uređuju obiteljski odnosi. Osnivanjem Centra omogućene su značajne promjene u području reguliranja postupovnog položaja i ostvarivanja prava djece i odraslih osoba u sudskom postupku, a upravo s ciljem bolje zaštite njihovih prava. Nadalje, istim se omogućilo razdvajanje dvojake uloge koji je Centar za socijalnu skrb do tada imao u zaštiti prava djece i odraslih osoba te se osiguralo njihovo zastupanje putem neovisnog tijela, s time da iste zastupaju posebni skrbnici koji su pravnici s položenim pravosudnim ispitom. Izradi Zakona o Centru za posebno skrbništvo pristupilo se zbog važnosti i specifičnosti djelatnosti koju obavlja Centar za posebno skrbništvo. Ovim zakonom definira se djelatnost, financiranje te ustrojstvo Centra za posebno skrbništvo s naglaskom na mogućnost osnivanja podružnica u Varaždinu, Puli, Virovitici, Zadru, uz postojeće u Rijeci, Splitu i Osijeku. Osim navedenog, u cilju kvalitetnije zaštite prava djece i odraslih osoba, predviđaju se uz pravnike s položenim pravosudnim ispitom, sljedeće profesije: socijalni radnici, psiholozi i socijalni pedagozi. S time, da pravnici s položenim pravosudnim ispitom i dalje obavljaju poslove posebnog skrbnika. Nadalje, propisani su uvjeti u pogledu potrebnih godina radnog staža, dodatnih edukacija i vještina za sve stručne radnike. Nacrt Konačnog prijedloga Zakona o Centru za posebno skrbništvo, u odnosu na dosadašnji, na prihvaćeni prijedlog zakona, razlikuje se na način da su dodatno dorađene odredbe zakona, u smislu, da se kao stručni radnici predviđaju i socijalni pedagozi, osim socijalnih radnika i psihologa. Propisuje se da pravnici moraju imati stručna znanja i vještine potrebne za komunikaciju s djetetom ili odraslom osobom. Dodatno su uređene odredbe u pogledu obavještavanja, o isteku mandata upravnog vijeća, odnosno člana upravnog vijeća. Dorađena je odredba u vezi zasnivanja radnog odnosa s drugom osobom u slučaju kada je ravnateljem imenovana osoba koja u Centru ima sklopljen ugovor o radu na neodređeno vrijeme. Propisan je postupak imenovanja predsjednika Stručnog vijeća Centra za posebno skrbništvo. Primjedbe koje nisu prihvaćene, detaljno su obrazložene. Slijedom navedenog, predlaže se da Hrvatski sabor donese Zakon o Centru za posebno skrbništvo. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo dvije replike. Ako želite odmah, odgovarati, onda ostanite, ako ćete kasnije... Hvala vam lijepo. Dakle, kolegica Jeckov, izvolite i nakon nje kolega Žagar.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče, gđo. Državna tajnice. U prethodnoj raspravi nekoliko puta je istaknut obim posla koji treba da obavljaju diplomirani pravnici. Zanima me zbog čega ste odbili moj prijedlog da vježbenici i pripravnici upravo pored administriranja budu i pomoćnici diplomiranim pravnicima s položenim pravosudnim ispitom, s obzirom na obim posla koji su u prethodnom periodu imali?
Hvala. Državna tajnice je rekla da će ona kasnije u završnoj obrazložiti. Tj., može u intervenciji, kad želi. Izvolite kolega Žagar.
Hvala. Uvažena državna tajnice, molim vas, isto tako da odgovorite. S obzirom na sve primjedbe koje smo vidjeli u javnoj raspravi i samih djelatnika Centra, mislim da većinu primjedbi uopće niste usvojili. Mene zanima, kad govorimo o samom nazivu Centra, to ste obrazložili zbog toga što ne bi bio u skladu sa Obiteljskim zakonom, ali čini mi se da sam naziv i sadržaj zakona odudaraju jedan od drugoga. I jedno konkretno pitanje, kad govorimo o članovima upravnog vijeća, predviđa ih zakon troje, tamo ga govorimo o razlozima za raspuštanje upravnog vijeća ili prestanak mandata člana upravnog vijeća, navodi se nekoliko razloga, pa onda obavezno dolazi onaj, da kažem, birokratski razlog, kaže, zbog drugih opravdanih razloga. Ili obrišite taj razlog ili obrišite ove druge razloge, može ostati samo zbog opravdanih razloga, eto. To je moja primjedba. Hvala.
Hvala. Želi li izvjestiteljice odbora uzeti riječ? Ako ne, onda otvaram raspravu o Konačnom prijedlogu Zakona o Centru za posebno skrbništvo, drugo čitanje, P.Z. br. 804. Prvi je u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista kolega Nikola, ali po ovoj čitaj. Je dobro. Slijedeća je kolegica Ljubica Maksimčuk iz Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite kolegice Maksimčuk.
Hvala potpredsjedniče HS, uvažena državna tajnice, kolegice i kolege. Danas je pred nama Konačan prijedlog Zakona o Centru za posebno skrbništvo. Centar za posebno skrbništvo je javna ustanova čija je djelatnost zastupanje djece i odraslih osoba u postupcima pred sudovima i drugim tijelima propisanim zakonom kojim se uređuju obiteljski odnosi. Njegovo osnivanje propisano je Obiteljskim zakonom, a osnovan je rješenjem Ministarstva socijalne politike i mladih 14. srpnja 2014.g. Ustavnim se odredbama RH opredijelila štititi djecu i nemoćne osobe kao i posvećivati posebnu skrb zaštiti osoba s invaliditetom i njihovom uključivanju u društveni život na poštivanje zaštite i promicanje ljudskih prava zadatak je koji proizilazi iz Ustava RH. RH kao pripadnica UN-a EU i Vijeća Europe, te potpisnica važnih konvencija i standarda u području socijalne i ekonomske sigurnosti preuzela je obvezu zaštite i promicanja ljudskih prava djece i osoba s invaliditetom. Uzimajući u obzir određene nejasnoće i nedorečenosti, a poradi zaštite djece osoba s invaliditetom, posebno u pogledu ostvarivanja pravne zaštite i pristupa sudu, te kvalitetnijeg izražavanja njihovog mišljenja, a s obzirom na važnost i specifičnost obavljanja djelatnosti Centra za posebno skrbništvo potrebno je donijeti ovaj zakon poradi dobrobiti najranjivije skupine društva. Osnivanjem centra omogućene su značajne promjene u području reguliranja postupovnog položaja i ostvarivanja prava djece i odraslih osoba u sudskom postupku, a upravo s ciljem bolje zaštite njihovih prava. Ovim prijedlogom zakona propisuje se djelatnost centra, poslovi na temelju javnih ovlasti i drugi stručni poslovi vezani uz njih, te financiranje djelatnosti centra. Također se utvrđuje ustrojstvo centra i mogućnost osnivanja njegovih podružnica i tijela. Do sada smo imali sjedište centra u Zagrebu i 3 podružnice Split, Osijek i Rijeka. Propisivanje mogućnosti osnivanja podružnica jasnim propisivanjem djelatnosti utječe se na kvalitetnije obavljanje djelatnosti, poboljšanje kvalitete radnih mjesta, te unapređenje rada drugih sustava poput sudova i centara za socijalnu skrb. Propisuje se sastav Upravnog vijeća, način imenovanja odnosno biranja njegovih članova, trajanje mandata, uvjeti za njihovo imenovanje, kao i razlozi i postupanje prilikom razrješenja članova Upravnog vijeća prije isteka mandata, te način donošenja odluka. Nadalje, propisuje se ovlasti ravnatelja, trajanje mandata, uvjeti za ravnatelja, postupak imenovanja ravnatelja, način sklapanja Ugovora o radu. U odnosu na prijedlog zakona iz prvog čitanja dorađene su odredbe čl. 18., čl. 19. i čl. 22. na način da se kao stručni radnici predviđaju i socijalni pedagozi. Nadalje, pravnicima se kao uvjet propisuje da moraju imati stručna znanja i vještine potrebne za komunikaciju s djecom i odraslim osobama. Također su dodatno uređene odredbe u pogledu obveze predsjednika Upravnog vijeća u obavještavanju o isteku mandata Upravnog vijeća odnosno člana Upravnog vijeća, te radi jasnoće i jednoobraznosti u tumačenju dorađena je odredba koja se odnosi na zasnivanje radnog odnosa s drugom osobom na radnom mjestu osobe koja je imenovana za ravnatelja. Nadalje, propisan je postupak imenovanja predsjednika stručnog Vijeća Centra za posebno skrbništvo. Želim istaknuti kako je uređenje centra, kako se uređenjem centra omogućava nesmetan nastavak djelatnosti odnosno osiguranje djeci i odraslim osobama zastupanje u sudskim postupcima od strane neovisnog tijela, te kvalitetnija zaštita njihovih prava, a mogućnost osnivanja podružnica i jasnijim propisivanjem djelatnosti utječe se na kvalitetnije obavljanje djelatnosti, poboljšanje kvalitete radnih mjesta, te unapređenje rada drugih sustava, sudova i centara za socijalnu skrb. Zbog svega prethodno navedenog Klub zastupnika HDZ-a podržat će ovaj prijedlog zakona.
Može jedna mala intervencija, onda nastavljamo sa kolegom Goranom Beusom ispred Kluba zastupnika GLAS-a. Izvolite kolega Beus. Izvolite, vrijeme, hvala.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Moram odmah reći na početku da će Klub zastupnika građansko liberalnog saveza, dakle GLAS-a podržati ovaj prijedlog u drugom čitanju, ali koristim ovu priliku izraziti čitav niz, rekao bih na neki način, rezervi, ali i obavijestiti vas da je Klub GLAS-a uputio u proceduru i dva amandmana kojima pokušava ovaj tekst poboljšat u jednom vrlo, vrlo kritičnom elementu u ovome tekstu. O tome nešto kasnije. Dakle, ovim prijedlogom zakona posve ispravno pokušavamo unaprijediti zakonski okvir za djelovanje jedne institucije koja je iznimno važna jer posreduje između problema kao takvog odnosno onoga što je pravni interes osoba koje se ne mogu samostalno pojaviti u zaštiti vlastitih, prije svega građanskih prava. U konkretnome slučaju radi se, dakle o osobama koje, kojima se dodjeljuje posebno skrbništvo. Zbog takvih okolnosti specifičnih u njihovim životima ili zbog dobi ili zbog drugih razloga ne mogu samostalno odlučivati odnosno moraju imati adekvatnu zaštitu u sudskim postupcima koja naravno ne može biti proizvoljna, ne može biti amaterska niti laička nego mora biti stručna prije svega sa zahtjevom da se očuva najviša razina interesa osoba o kojima se ovdje radi. Evo spomenut ću zapravo tek da vidite o kom opsegu se radi, da je tijekom 2019. godine dakle prošle godine rađeno na 10.285 predmeta u kojima je trebalo zastupati djecu i odrasle, od toga negdje oko 4.670 predmeta odnosi se na djecu, a 5.817 na odrasle. Zanimljivo je da iza ovoga prijedloga stoji jedna konzervativna vlada koja unapređenjem zakonodavnog okvira zapravo želi pokazati svoju osjetljivost prema ovoj problematici, želi rad centra podignuti na višu razinu pretvoriti ga u samostalnu instituciju, uvesti upravno vijeće, otvoriti prostor za angažman širega kruga stručnjaka na ovim pitanjima, a zapravo ostaje neodgovoreno ono temeljno pitanje, što iza svega onoga što postojeće ministarstvo zaklinjući se u najviše standarde zaštite dječjih prava zapravo čini generalno na ovom planu? Od kada je ova Vlada stječe se nekakav površan dojam da su se jako užurbale te aktivnosti, a zapravo ne vidimo nijedan jedini rezultat, pođimo samo od činjenice koliko je djece trenutno smješteno u domovima. Priča o udomiteljstvu, priča o usvajanju djece na velika usta i mi kao Hrvatski sabor o tome raspravljamo već tri godine vrlo intenzivno kroz različite slučajeve. Što je ministarstvo, što su centri za socijalnu skrb, što su domovi do sada napravili da ta brojka od jako mnogo djece koji su sada u domovima zapravo bude smanjena? Ne, mi čak i one prilike koje imamo, a to je da se proširi krug onih koji su zainteresirani za posvajanje i udomljavanje djece na sve moguće načine pokušavamo spriječiti i to ide do te mjere da čak centri za socijalnu skrb ne žele ni poštivati zakon, pitanje hoće li sada poštivati i odluku Ustavnog suda. A radi se o djeci koja zaslužuju ljubav, toplinu, obitelj koja zaslužuju sve prije nego što zaslužuju institucionalnu zatvorenost, osobito ona koja su teško posvojiva, teško udomljava zbog svojih dijagnoza pa ako hoćete i zbog svog etničkog podrijetla. To je praksa, to je naša praksa, moramo s njom biti suočeni otvorenih očiju. Hoće li ovaj centar doprinijeti da se problemi poput toga smanje, da se doista na najvišoj mogućoj razini štiti interesi te djece, ali ne samo deklarativno nego da se stvarno pođe od toga što je djetetu prvi i osnovni interes. Kada govorimo o ovim osobama naravno tu su i odrasle osobe koje su izgubile poslovnu sposobnost ili mogućnost rasuđivanja, ali djeca su u prvom planu. No, dobro da ne ispadne da na jedan prijedlog koji formalno gledano je dobar sada mi kao nešto kukamo i jamramo, neću dalje, to je izravna odgovornost ovoga ministarstva i ove garniture, ali reći ću zašto smo podnijeli dva amandmana. U člancima 10. i 24. definirano je na koji način se mogu regrutirati najodgovornije osobe i stručni radnici centra, ono što je nepojmljivo da je uopće ikome pala na pamet ideja da se zadrže stavci 2. tih članaka koji govore o tome da i najgori mogući kriminalci nakon isteka roka rehabilitacije mogu bez problema raditi u tom centru. Dakle, podsjećamo, radi se između ostaloga o katalogu kaznenih djela koja su spomenuta u člancima i 10. i 24. među kojima su i kaznena djela spolnog zlostavljanja i iskorištavanja djeteta, kaznena djela protiv braka, obitelji i djece i isto tako kaznena djela protiv braka, obitelji i mladeži. Ne postoji teoretska logička, bilo kakva objašnjenja da netko tko je recimo u registru pedofila može uopće aplicirati na ovaj posao. Nema nikakve veze što je odslužio svoju zatvorsku kaznu i što mu je istekao rok za rehabilitaciju. To se ne smije događati, ti ljudi mogu raditi nešto drugo, ali svakako ne zastupati djecu pred sudom i u pravnim poslovima pred drugim institucijama. Žao mi je ali to treba jasno i glasno reći. Možda nije namjerno i ovdje se išlo generalizirati pa se st. 2. kaže odredba st. 1. točaka 3. do 5., a to je jako, jako dugačak tekst ne odnosi na one osobe za koje je nastupila rehabilitacija. Ok, u redu je, radi se o pravnome zastupanju pa nekakvo kazneno djelo, ne znam, za sigurnost u platnom prometu, kazneno djelo protiv radnih odnosa itd., nema nikakvih problema to je nešto drugo. Ali što god ima veze sa djecom, obitelji i mladeži ne bi smjelo proći ispod ovoga radara. Dakle, u tom smislu postupit ćemo dobro ako iz čl. 10. i čl. 24. naprosto ispustimo st. 2. koji govori da se ta odredba o izuzeću ne odnosi na osobe kojima je nastupila rehabilitacija, za to uopće nema potrebe. Čuvajmo ako smo već tako deklarirali nakanu ovoga zakona onda stvarne interese djece, mladih i ostalih osoba kojima je ovakva posebno skrbništvo posebno potrebno odnosno zastupanje u pravnim poslovima u kojima oni to ne mogu napraviti sami. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Mala intervencija, a nakon tog Karolina Leaković ispred Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite kolegice Leaković.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Prije nego što u ime kluba iznesem nekoliko stavova o, dakle Konačnom prijedlogu Zakona o Centru za posebno skrbništvo, ja bih zapravo željela iskoristiti ovu priliku i nazočnost gđe. Pletikose da ju zapitam gdje se to Ministarstvo demografije, obitelji i mladih i socijalne politike danas nalazi kada je riječ o mjerama koje je poduzelo u odnosu na epidemiju koronavirusa? Kakva je situacija sa našim najugroženijim građanima i građankama i skupinama za koje na neki način je Ministarstvo demografije, obitelji i mladih i socijalne politike nadležno? Znamo dakle da je riječ o najvulnerabilnijim skupinama u našem društvu bilo da je riječ o osobama s invaliditetom, bilo da je riječ o djeci, bilo da je riječ o beskućnicima, o osobama koje su u riziku od siromaštva, a znamo da ih u RH ima najmanje 20%, tako je barem bilo prije izbijanja ove krize i želim zapravo upozoriti ovom prilikom vrlo kratko i na dojave i na pojave kojima sada svjedočimo, a to je da se zapravo pokazuje ono što ženske grupe koje se bave nasiljem protiv žena i nasiljem u obitelji govore godinama, a to je da dom nije za sve žene najsigurnije mjesto. Dakle, danas u situaciji u kojoj se zadržavamo u svojim stanovima, u svojim kućama znamo da nažalost dolazi do porasta nasilja prema ženama i prema djeci, nasilja u obitelji, da je potrebno organizirati ne samo volontersku psihološku podršku, nego i državo organiziranu psihološku podršku, pa ću iskoristiti evo to što je gđa. Pletikosa s nama da nas malo upozna s time što ministarstvo radi jer od ministrice nažalost bar ja, nisam imala prilike ništa čuti, kao da je nestala u proteklih nekoliko tjedana. A sada nešto o, dakle ovom zakonu u drugom čitanju, o Konačnom prijedlogu zakona. Načelno, kad se, dakle zakon u saboru donosi u dva čitanja, u preporučenoj zakonodavnoj proceduri, a znamo da to nažalost nije tako čest slučaj, u saboru donosimo mnogo stvari po hitnom postupku, i ono što treba i ono što ne treba, ta zapravo redovna procedura ima svoju logiku i ima svoje razloge, a ta je logika takva da se između prvog i drugog čitanja prijedlog zakona doradi i da se uvaži bar nešto od onoga što su zastupnice i zastupnici imali prilike reći u prvom čitanju, pa dakle da nakon usvajanja taj zakon ne bude neki kamen spoticanja odnosno podložen interpretacijama od slučaja do slučaja, da ne otvara prostor za pravnu nesigurnost i konačno da ne bude moguće odredbe tumačiti tako da se izigravaju sami razlozi njegova donošenja. Ja moramo priznati da ovaj Konačni prijedlog zakona o Centru za posebno skrbništvo bez obzira na drugačije tvrdnje predlagateljice zapravo nije značajnije poboljšan u ovom drugom čitanju u odnosu na tekst o kojemu se raspravljalo početkom ove godine, dakle u siječnju. Tada su mu upućene brojne primjedbe. Upućene su mu brojne primjedbe i to ponajprije iz Centra za posebno skrbništvo, jako zanimljivo u on line savjetovanju. Tada su zastupnice i zastupnici upozoravali na nedorečenost, na površnost, na neusklađenost s Obiteljskim zakonom. A ja bih sada rekla da tome zapravo treba pridodati i u nekim dijelovima čini mi se predetaljnu normiranost ili neku vrstu birokratiziranosti koja čini mi se i dalje obilježava ovaj zakon jer se on bavi minuciozno, ja bih rekla svom silom administrativnih i organizacijskih pitanja, kadrovskih pitanja, naravno da se njima zakon treba baviti, ali ne tako da se pri tom zanemari sama svrha njegova donošenja, a to je ostvarivanje prava djece i odraslih osoba u precizno definiranim situacijama, dakle zastupanje pred sudovima i drugim tijelima javne vlasti, zaštita njihovih interesa, dakle posebni skrbnici, pravnice i pravnici s položenim pravosudnim ispitom kojih je danas dakako premalo u tom centru, koji su preopterećeni slučajevima. Čuli smo da je slučajeva samo u prošloj godini bilo više od 10 000. Dakle, imaju zadaću nastupati u najboljem interesu djeteta odnosno odrasle osobe. U tom kontekstu zalažemo se, dakle da se rad Centra za posebno skrbništvo unaprijedi financijski i organizacijski tako da osiguramo odgovarajuća primanja posebnim skrbnicima, te da njihove usluge budu ravnomjerno dostupne u cijeloj RH. Hoće li se dakle ovim zakonom kojim se predviđa osnivanje novih podružnica u još nekoliko gradova to i ostvariti, to valja vidjeti. No, dakle također treba ukazati na potrebu osiguravanja uvjeta za rad posebnim skrbnicima u smislu propisivanja minimalnih standarda. Centar za posebno skrbništvo u svakom slučaju treba biti institucija od povjerenja onih čiji se glas kad je o njihovim pravima riječ ne bi čuo i ne bi mogao čuti i uvažiti da centra nema i zato je važno graditi instituciju, ne radi nje same i ne da možemo reći kako je i mi eto u RH imamo i ne zato što je ona propisana zakonom samo zbog toga, naime nego takve koja raspolaže dovoljnim ljudskim stručnim i financijskim kapacitetima i resursima kako bi odgovorila svim potrebama zaštite i promicanja najboljeg interesa djeteta odnosno odrasle osobe. I u tom kontekstu moramo kazati kako zabrinjavaju zapravo informacije koje plutaju, dakle javnim prostorom, o narušenim međuljudskim odnosima u centru, u instituciji, o nezadovoljstvu radnim uvjetima, organizacijom posla. A sjećate se vjerojatno da smo nešto o neprimjerenom ponašanju, pa čak i zlostavljanju na poslu mogli čitati i u medijima prije nekoliko mjeseci. Takva reputacija centru ne treba i ne daje nam za vjerovati da će se pukim donošenjem zakona i ne daje nam za vjerovati da će se pukim donošenjem zakona, dakle ti problemi riješiti jer su radnici odnosno zaposleni očito preopterećeni, izloženi sasvim sigurno različitim utjecajima vezanima za pojedine procese odnosno slučajeve, izloženi stresu i nedostatku vremena i zato i dolazi do situacija u kojima se zapravo otkrije da skrbnici možda nisu ni razgovarali s djetetom ili odraslom osobom čija bi prava i interese trebali zastupati. Ako znamo dakle da je u prošloj godini bilo oko 10.300 predmeta to bi značilo da jedan posebni skrbnik ima u portfelju i nekoliko stotina predmeta, a to znači nekoliko stotina ljudskih sudbina, vrlo kompleksnih slučajeva koji zahtijevaju i visoko stručan pravnički kao i komunikacijski i psihološki kompetentan pristup. I u tim okolnostima s obzirom na broj zaposlenih u centru to je nekako čini mi se na rubu izdržljivosti i zato je potrebno zaposliti nove pravnice i pravnike s položenim pravosudnim ispitom, mnogo više i mnogo prije nego što je potrebno zapošljavati druge stručnjakine i stručnjake poput psihologa, socijalnih pedagoga, pedagoginja i socijalnih radnica. Oni su potrebni ponajprije u sustavu socijalne skrbi jer je i taj sustava naravno podkapacitiran i umjesto da izvučemo pouke iz nedavnih nemilih događanja, nasilje u obitelji prema ženama i djeci i da osnažimo sustav socijalne skrbi kao javne usluge mi ovdje sada i u ovu instituciju dakle dodajemo zapravo i struke koje nisu toliko nužne. Međutim, Vlada se nije obazirala na primjedbe i upozorenja o svojevrsnom paralelizmu koji se ovim zakonom može u praksi pokazati, takvim dakle nastavljate sa, sa inzistiranjem na svojim idejama i žao mi je što ću to reći, ali čini mi se da će vas možda praksa demantirati. U svakom slučaju zakon je čini mi se morao biti mnogo bolji, prohodniji i strukturiraniji. Samim time pokazati veću učinkovitost u provedbi, kako se to nije dogodilo bojim se da ćemo i u ovom slučaju zapravo morati se oslanjati na dobru volju, predanost i u krajnjem slučaju moralna načela zaposlenih i u ovom sektoru, a to se zapravo odnosi i na sektor socijalne skrbi. Na isti način smo se, a i još uvijek u ovoj korona krizi mi zapravo oslanjali i oslanjamo u velikoj mjeri na dobru volju, predanost, stručnost, moralna načela zdravstvenih radnica i radnik nakon što smo u proteklih 30 godina pa skoro devastirali sustav javnoga zdravstva koji nam je ostao od prije '90.-te. Možda, kažem možda sada nešto naučimo i u tom kontekstu, dakle i u zdravstvenom sektoru, a možda i gospođo državna tajnice vaš resor nauči kako zapravo državnom intervencijom ili kako osiguravanjem dostojanstvenih uvjeta za rad i u ovom sektoru zapravo zaštitu prava obespravljenih, marginaliziranih i nemoćnih učinimo takvom kakva bi ona trebala biti, a ne da ovisi o nečijoj volji ili o slučaju. U Klubu zastupnika SDP-a dakle odlučit ćemo na koji ćemo način glasati o ovom zakonu, ali smatramo da je mogao i morao biti mnogo bolji i nadamo se da ćete možda [[Upadica: Završite.]] u nekoj drugoj prilici biti mogućnosti snažnije intervencije u njegov sadržaj.
Hvala, hvala, prije kolege Panenića mala intervencija, hvala. Kolega Panenić, Klub zastupnika Nezavisne liste mladih. Izvolite kolega Panenić.
Upravo je vrijeme krize, društvene krize u kome se mogu pokazati zapravo najbolja, a ujedno i najlošije stane bilo kojeg sustava. Gledajući sustav općenito socijalne skrbi u RH tko god dolazi sa bilo koje lokalne razine reći će vam samo jednu stvar, a to je da je neadekvatan, da je prespor, da ne prepoznaje ili ako i prepozna ne reagira. Imali smo prethodnu raspravu o izborima u lokalnim sredinama, ali vjerujte mi da u bilo kojoj manjoj lokalnoj sredini jedna općinska vlast ili gradska, pogotovo oni manji gradovi jako dobro zna pogotovo sve one problematične situacije, one obitelji koje su disfunkcionalne tamo gdje bi bila nužna intervencija i oni sami nekada i kada urgiraju ne mogu se načuditi zašto centra za socijalnu skrb ne reagira, a pogotovo je najteže pratiti kada imate ugroženo dijete u nekoj obitelji. I stalno se govori o podkapacitiranosti centra za socijalnu skrb, ovdje govorimo o jednoj ustanovi, instituciji koja bi trebala biti suport centru za socijalnu skrb i zapravo politiku koju centar provodi, nakraju stručnije provoditi i s druge strane davati potporu u brojnim pitanjima koja su prvenstveno pravna zaštita onih koji se nađu u tim situacijama da o njima treba dodatno posebno skrbiti, pogotovo u nekim postupcima. I onda kad pogledamo prijedlog zakona koji je reći ćemo politički korektno napisan, uvijek se postavi pitanje da li će nakon njegovoga usvajanja cijeli taj sustav biti bolji. Da li će prava djeteta biti bolja prepoznata, bolje zaštićena, bolje usmjerena u neku budućnost ili će se joj uvijek na kraju sve to svesti da postoje institucije, postoje subjekti koji bi trebali svoj posao raditi, ali na kraju najveći psiholog, pravnik ili netko drugi bude čelnik lokalne samouprave koji s tim ljudima razgovara, pokušava, nagovara i sve zna da nije u okviru njegovih ovlasti koje ima po bilo kojem zakonu niti ima čak mogućnost da ultimativno zatraži postupanje niti da bude izvješten o svemu što se napravilo po tom pitanju i onda se susrećemo sa tragičnim slučajevima obitelji kojima, kada uđete u njihove domove, onda shvatite da oni su samo slučajevi na papiru. Država je to pojednostavnila, idemo dati im neka osnovna prava, uglavnom su to financijska i pustiti neka nekako oni sami sa sobom se bore i svi će reći samo, to su problemi, to su problematične obitelji, to je problematično dijete, to je problematična osoba i na neki način, kao što sada borimo se da se ne stigmatiziraju oni koji su zaraženi, a dopustili smo da se stigmatiziraju oni koji su socijalno ugroženi, koji nalaze se u obiteljima u kojima ne mogu ostvarivati osnovna prava. Na to pitanje ovaj prijedlog zakona nije dao odgovor. Slažem se, Centru bi trebalo ojačati kapacitet, trebao bi biti jači, žešći, na neki način postaviti standarde, da svi oni koji krenu ugrožavati bilo koje pravo, shvate da na kraju sustav je taj koji će se boriti protiv toga. I opravdano je postaviti pitanje ukoliko ovaj zakon bude usvojen, ukoliko budu osigurana dodatna sredstva, ukoliko bude zaposleno više ljudi, da li imamo bolju osnovu za unaprjeđenje sustava. Po iskustvu koje je do sada, nekako svi govore samo deklarativno, a u stvarnosti ostavlja se oni koji su najugroženiji da se bore samima sa sobom, da nekako izguraju taj život i na kraju, kad pogledamo situaciju sada, s kime sada policija u provedbi ovih mjera socijalnog nedruženja, da tako nazovemo, s kime najviše postupa? Upravo s onima koji su ostavljeni sami, koji nemaju organiziran život, sa obiteljima koje su disfunkcionalne pa su one već u tome toliko duboko da više ne razumiju nijednu društvenu odgovornost ili potrebu. I kada ih policajac tjera, da li smo, trebalo bi postaviti pitanje, da li je sustav cijeli odradio svoj posao. Da li su te osobe prepoznate, da li im je pružena sva potrebna pomoć koja je prvenstveno ona psihološka, da li je sankcionirano neprihvatljivo ponašanje u nekoj obitelji kad je bio sam začetak ili se ostavilo da to vrijeme čini svoje pa onda nakon proteka određenog vremena vidimo da je problem prerastao i da je postao značajno veći. Iskustvo iz moje općine kada smo provedbom programa kojega je upravo i RH financirala, pokušali s takvim obiteljima raditi, pomoći ih, urediti domove u kojima žive, susretali smo se sa stvarima koje netko tko ima redovan normalan život, teško mu je i pojmiti i onda tek shvatite koliko kao društvo još uvijek smo ostali negdje u raskoraku i da pokušavamo imati dobro zakonodavstvo koje će u svakom svome članku djelovati ozbiljno, ali u provedbi je zakazalo. I onda se postavi ključno pitanje, ako već govorimo i o ovakvom Centru, da li on kao takav treba postojati kao posebna jedinica? Zašto on nije sastavni dio Centra za socijalnu skrb, pa možda bi u toj sinergiji kvalitetniji funkcionirali ili je baš nužno imati još jednu institucija koja je ponovno potkapacitirana, mi samo množimo institucije koja svaka ima primjedbe, pa i ona je na kraju, sama je imala primjedbu o zakonu koji se odnosi na nju. Dovoljno je reći da institucija koja treba obaviti ključnu, rješavati ključnu problematiku socijalne ugroženosti, ima primjedbu na zakon koji jedna politička opcija, vladajuća opcija predlaže. I treba se onda zamisliti kako ti ljudi koji sada imaju primjedbu kasnije trebaju biti gorljivi, pobornici provedbe upravo takvoga zakona. I mislim da tu imamo veliki problem i s tim ima problem i klub kojega, u ime kojega danas govorim. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nastavljamo sa raspravom u ime klubova. Sljedeća je kolegica Dragana Jeckov ispred Kluba zastupnika SDSS-a. Izvolite kolegice Jeckov.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedničke, gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. Ja sam učestvovala i u raspravi kada je bilo prvo čitanje i dala sam niz primjedaba koje nisu uvažene, zbog čega žalim i smatram da su bile vrlo korektne, da su bile u cilju unaprjeđenja ovog zakonskog prijedloga, no dobro. Usprkos tome, u ovom tada, a i sada smatram da ovaj zakonski prijedlog ima itekako pozitivnih elemenata, a prije svega, što se pokazalo i u praksi da bi se radi učinkovitijeg djelovanja Centra ova tematika trebala regulirati posebnim zakonom i što smatram pozitivnim odnosno dodatno proširivanje djelatnosti Centra na druge stručne poslove vezane za zastupanje djece i odraslih. S obzirom na važnost i specifičnost obavljanja djelatnosti centra potrebno je ovaj dio i zakonom urediti. Mišljenja sam da svaki prijedlog koji je usmjeren na stručno osnaživanje stručnjaka centra dodatno ojačava stručnjake i zaštitu djece i odraslih u postupcima pred sudovima i drugim tijelima pridajući veći značaj uvažavanju mišljenja tih osoba. Nadalje, smatram da će se uređenjem centra omogućiti nesmetani nastavak djelatnosti odnosno osiguranje za djecu i odrasle osobe, dakle adekvatno zastupanje u sudskim postupcima od strane neovisnog tijela kao i kvalitetnija zaštita njihovih prava. S obzirom na specifičnosti centra i omogućavanje osnivanja podružnica očekujem da će upravo bolja dostupnost centra osigurati nesmetani rad i unapređenje organizacijskih i stručnih pitanja. Zapravo to je jedan od najvažnijih dijelova ovog zakona i upravo se u ovom dijelu očekuju najveće i najznačajnije promjene. U konačnom prijedlogu zakona u odnosu na prijedlog prethodni dakle uključeni su i socijalni pedagozi te su dorađene odredbe članka 18., 19. i 22. kao stručni radnici zaposleni u centru što je bila jedna od glavnih zamjerki u prvom čitanju. Pa se tako jasno propisuju uvjeti godina radnog staža za stručne radnike, obvezne edukacije stručnih znanja i vještina za pravnike te obveza u pogledu radnog iskustva dodatnih stručnih znanja, vještina i kompetencija socijalnih radnika, psihologa i socijalnih pedagoga. Nadalje, propisuje se i obveza donošenja pravilnika kojim će se pobliže urediti potrebne edukacije stručna znanja, vještine i kompetencije. Također, dobro je što je sa novim normativnim rješenjem pravnicima kao uvjet propisuje da imaju stručna znanja i vještine potrebne za komunikaciju s djetetom ili odraslom osobom što je također dakle zbog specifičnosti ovog posla veoma bitno. I to što su dodatno uređene obveze u pogledu obveze predsjednika upravnog vijeća o obavještavanju o isteku mandata upravnog vijeća odnosno člana upravnog vijeća te i to radi, to je dakle važno radi jasnoće i jednoobraznosti u tumačenju dorađenih odredaba koje se odnose na zasnivanje radnog odnosa s drugom osobom na radno mjesto osobe koja je imenovana za ravnatelja. Tu je kao što imamo priliku i vidjeti propisan i postupak imenovanja predsjednika stručnog vijeća centra. Sve u svemu važno je urediti i precizirati ulogu obveze predsjednika upravnog vijeća naprosto da se znaju ovlaštenja i da se znaju okviri u kojima on treba djelovati. Vidimo dakle definiran je sastav upravnog vijeća, način imenovanja odnosno biranje njegovih članova, izbora predsjednika kao i trajanje njihovog mandata, uvjeti za njihovo imenovanje i postupanje prilikom razrješenja člana upravnog vijeća prije isteka mandata te način donošenja odluka. Dakle, sve u svemu jedna normativna priča koja treba učiniti preciznijim ovaj zakonski prijedlog. Još jednom ću se vratiti na prijedlog, na moj prijedlog koji nije bio samo moj, u prvom čitanju o tome su govorile i, govorili kolegica Željka Josić i kolega Ivan Ćelič, da se dakle diplomiranim pravnicima s položenim pravosudnim stručnim ispitom pored administratora osigura i vježbenička odnosno pripravnička pomoć i žalim kao što sam rekla što ta sugestija nije uzeta u obzir jer i dalje smatram da bismo dobili pripravnike koji bi uz obavljanje poslova sa mentorom zasigurno stekli potrebna znanja i iskustva kroz dakle tu godinu i po ili dvije. To je bio dobar prijedlog i trebao je biti kao takav prepoznat i involviran u ovaj zakonski prijedlog, a ne objašnjen jednim argumentom koji uistinu ne stoji, a to je specifičnost djelatnosti koji obavlja centar, svakako da ovaj argument ne može zadovoljiti, zadovoljiti moj prijedlog o kojem sam iscrpno govorila. Mora se znati i podsjećam da je ovaj zakonski prijedlog imao u javnoj raspravi 55 komentara od čega je čak 47 dao centar za posebno skrbništvo. Prihvaćeno je 10, a 26 prijedloga centra je odbijeno, dakle nismo poslušali struku i u drugom čitanju ju nismo poslušali, nismo poslušali one koji taj posao najkonkretnije i najdirektnije rade i oni nas upućuju, ukazuju nam na ono što je problem međutim očigledno da ih nije se poslušalo i dalje dakle taj nam centar za posebno skrbništvo ipak nešto poručuje odnosno njegovi zaposlenici, a ovaj zakonski prijedlog ignorira te poruke koje smo dobili. Zahvaljujem.
Hvala. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HSS i Demokrata jer rasprava kolege Kreše Beljaka. Kreše Beljaka nema te sukladno Članku 233. zastupnik gubi pravo na govor ovoj točci dnevnog reda. Sada nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, ali prije pojedinačne rasprave jedna tehnička obavijest za sve članice i članove kluba koji se nalaze u ovoj prostoriji. Dakle, sutra nakon druge točke dnevnog rada, a to je Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade RH i SAD-a dodajemo i treću točku dnevnog reda koja je trebala biti u petak, a to je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija, jer će u petak biti rasprava o ovom setu zakona Vlade RH koji se tiču gospodarstva i građana. Tako da znate da sutra imamo dvije točke, a, ispričavam se sutra imamo tri točke, a ne dvije točke. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, slijedeća je kolegica Marija Mačković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče sabora. Poštovana državna tajnice, zastupnice i zastupnici, pred nama je Konačni prijedlog Zakona o Centru za posebno skrbništvo koji je Vlada RH uputila u sabor 19. ožujka 2020. Godine. U prvom čitanju prijedloga istog zakona o kojem se raspravljalo 17. Siječnja ove godine gotovo svi zastupnici koji su sudjelovali u raspravi složili su se da Centar za posebno skrbništvo treba postojati i dalje, da ga treba jačati sa kadrovskim kapacitetima pa i financijskim. Obiteljskim zakonom propisano je osnivanje centra za posebno skrbništvo kao javne ustanove čija je djelatnost zastupanje djece i odraslih osoba u postupcima pred sudovima i drugim tijelima propisanim zakonom kojim se uređuju obiteljski odnosi. Osnivačka prava nad centrom ima RH, a prava i dužnosti osnivača obavlja ministarstvo nadležno za poslove obitelji. Za obavljanje djelatnosti centar ima osim sjedišta u Zagrebu 3 dislocirane jedinice i to jedinice u Osijeku, u Rijeci i u Splitu. Osnivanjem centra omogućene su značajne promjene u području reguliranja postupravnog položaja i ostvarivanja prava djece i odraslih osoba u sudskom postupku, a upravo s ciljem bolje zaštite njihovih prava. Nadalje, istim se omogućilo razdvajanje dvojake uloge koje je centar za socijalnu skrb dotada imao u zaštiti prava djece i odraslih osoba te osiguralo njihovo zastupanje putem neovisnijeg tijela s tim da iste zastupaju posebni skrbnici koji su pravnici s položenim pravosudnim ispitom. Ustavnim se odredbama RH opredijelila štititi djecu i nemoćne osobe kao i posvećivati posebnu skrb zaštiti osoba s invaliditetom, njihovo uključivanje u društveni život, a poštivanje, zaštita i promicanje ljudskih prava, zadatak je koji proizilazi iz Ustava RH. Vezano uz konačni prijedlog zakona s obzirom na određene nedorečenosti i nejasnoće u važećim propisima kojima se regulira ustrojstvo i djelokrug centra, a uzimajući u obzir obvezu zaštite prava djece i odraslih osoba zajamčenih nacionalnim i međunarodnim dokumentima, jasnijim, preciznijim uređenjem određenih područja kao i propisivanjem dosada neuređenih područja s ciljem poboljšanja djelotvornosti obavljanja djelatnosti direktno se utječe na zaštitu prava djece i osoba s invaliditetom čije zastupanje čini srž djelatnosti centra, posebno u pogledu ostvarivanja pravne zaštite i pristupa sudu te kvalitetnijeg izražavanja njihovih mišljenja. Sukladno navedeno, a s obzirom na važnost i specifičnost obavljanja djelatnosti centra najsvrsishodnije je isti regulirati dakle novim posebnim zakonom. O značenju centra govore i opseg i djelatnost koju su obavljali tijekom ovih godina npr. 2017. godine bilo je ukupno 5.635 predmeta, 2018. godine 7.088 predmeta, a tijekom 2019. godine zaprimljeno je 10.285 predmeta od čega se 4.674 predmeta odnosilo na djecu, a 5.817 na odrasle osobe. Ovim zakonom između ostalog omogućava se osnivanje podružnice centra radi osiguranja bolje teritorijalne dostupnosti centra djeci i odraslim osobama koje zastupa. Nadalje, istim se omogućava zapošljavanje stručnih radnika drugih profesija odnosno socijalnih radnika, psihologa i socijalnih pedagoga koji imaju stručne kompetencije, dodatna znanja i vještine u pogledu komunikacije pribavljanja mišljenja na način da uvažavajući dob i zrelost djeteta te funkcionalnu sposobnost i specifičnost svakog pojedinog djeteta ili odrasle osobe istovremeno štite najbolje interese osoba i omogućuju njihovo aktivno uključivanje u donošenje odluka glede ostvarivanja njihovih prava i interesa. Dakle, u svakom slučaju pozdravljam donošenje Zakona o posebnom skrbništvu jer smatram da je zakon nešto dobro, nešto što će omogućiti da ljudi koji su u potrebi dobiju kvalitetnu skrb i zaštitu za njihovo dobro. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Kolega Lenart članak 233., kolega Hajduković članak 233. Da li želi državna tajnica dat, šta ste rekli, pa to je kraj, ako želite mislim ostalo je, mislim da je da su dvije kolegice ovdje koje su vam uputile neka pitanja pa možete njima odgovoriti, evo kao savjet da vam dam. Mislim ako želite, ako ne želite ne trebate saslušati moj savjet. Hvala. Izvolite, državna tajnica gospođa Marija Pletikosa u ime predlagatelja, intervencija.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Gospođe i gospodo zastupnici, evo ja bih sad se osvrnula na određena pitanja koja smo imali vezano za primjedbe. Gospođa Jeckov je spomenula da nismo, da nismo uvažili njezin prijedlog. Naime, pripravnik je osoba koja se prvi puta zapošljava u zanimanju za koje se školovala u cilju osposobljavanja za samostalan rad kroz praktički rad i učenje. Pravnici u centru kao posebni skrbnici zastupaju dijete ili odraslu osobu pred sudom ili drugim tijelima ali isključivo uz uvjet da imaju položeni pravosudni ispit i imenuju se rješenjem centra za socijalnu skrb ili suda. Dakle, to ne ostavlja mogućnost da se pripravnik praktičnim iskustvima osposobi za samostalni rad. Nadalje, ostali stručni radnici obavljaju specifičan segment djelatnosti koji uključuje pribavljanje mišljenja djeteta i odrasle osobe, obavještavanje djeteta ili odrasle osobe u predmetu spora. Uz to potrebno je imati na umu specifičnost djelatnosti koju centar obavlja. Što se tiče, što se tiče ovih ostalih zaista konstruktivnih rasprava, ja na njima zahvaljujem i kao što sam na samom početku rasprave najavila izradi ovog zakona prišlo se zbog važnosti i specifičnosti djelatnosti koju obavlja Centar za posebno skrbništvo. Stručni nositelj kontinuirano radi na povećanju stručnog kadra te osiguranju opreme koja je potrebna za Centar za posebno skrbništvo. Evo, mogu navesti da je od 2016. godine su zaposlena 4 posebna skrbnika, 1 administrativni djelatnik, 1 računovodstveni djelatnik, tijekom 2018. godine smo dali 2 suglasnosti za upražnjena radna mjesta kao i 2020. godine. U međuvremenu želim spomenuti da je Centar za posebno skrbništvo dobio 13 vlastitih vozila, a 3 vozila su temeljem ugovora o privremenom korištenju za svaki od, za svaku od podružnica Zagreb, Rijeka i Split. Dakle, sveukupno raspolažu sa 16 automobila. Što se tiče povećanog broja predmeta, upravo je do tog povećanog broja predmeta došlo zbog preispitivanja postupaka lišenja poslovnih sposobnosti na sudovima. Sad bih se osvrnula na, na ove komentare odnosno primjedbe vezane za rad ministarstva tijekom ove, tijekom ove krize. Želim spomenuti da je ministarstvo pravovremeno osiguralo sve potrebne kadrove za kvalitetnije pružanje usluga. Poznato je da od prvog dana, zapravo prije nego što je ova kriza zauzela ovaj mah, poslali smo naputke o postupanju o potrebama privremenog smještaja u kriznim situacijama. Želim naglasiti da sve naše ustanove, svi naši pružatelji usluga rade i sve ustanove u sustavu socijalne skrbi u svrhu zaštite korisnika na smještaju i u redovitim uvjetima osiguravaju dezinfekcijska sredstva i potrebnu zaštitu opremu upravo s ciljem očuvanja zdravlja korisnika kojima se pružaju usluge. U svrhu osiguranja dodatne sanitetske opreme od samog početka pojave korona virusa u RH, ministarstvo kontinuirano nabavlja svu dostupnu opremu i moram naglasiti da smo u stalnoj suradnji s nacionalnim kriznim stožerom i da smo upravo u suradnji s njima poslali odnosno uputili odluku o opravdanoj zabrani posjeta ustanovama socijalne skrbi dakle koje pružaju smještaj djeci, mladima kao i upute o specifičnim mjerama zaštite odnosa o konkretnim postupanjima u ustanovama. Osigurali smo prostore za, ustanove su osigurale prostore za samoizolaciju ili karantenu ukoliko se za to pokaže potreba. Što se tiče osjetljivih skupina u stalnoj smo komunikaciji sa predstavnicima Grada Zagreba zaduženima za zbrinjavanje stanovništva u ugrozi, a osobito roditelja djece s teškoćama i invalidima. Imamo stalnu, imamo krizni stožer u ministarstvu koji je 24 sata dostupan, otvorili smo mail adresu korona Ministarstvo za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku, cijeli tim ljudi 24 sata odgovara na upite, svi naši stručni radnici bez obzira što smo podijeljeni na grupu A i grupu B jel ovaj, jedan dio je kod kuće iz sigurnosni razloga, svi su, svi su bez prestanka u vezi sa pružateljima usluga, kako onima kojima smo mi osnivači, tako decentraliziranim domovima, udrugama s kojima imamo sklopljene ugovore. Tako da sve poduzimamo da smo stalno u vezi da rješavamo sve probleme na koje nailazimo i evo mislim da je ovo trenutak za vrlo visok stupanj odgovornosti svakog pojedinaca, tako da riječ je o vremenu u kojem trebamo pokazati solidarnost i pomoći najugroženijim skupinama. Još bih se osvrnula na ovaj zakon da želim reći da osim što radimo na povećanju stručnog kadra i osiguranju potrebne opreme za centar, prilikom izrade konačnog prijedloga zakona nastojali smo uvažiti sve primjedbe kojima će se pridonijeti kvalitetnijem radu Centra za posebno skrbništvo. Stoga na kraju još jednom zahvaljujem svima koji su svojim doprinosom pomogli u izradi što kvalitetnijeg propisa te predlažem Hrvatskom saboru da donese Zakon o Centru za posebno skrbništvo. Hvala.
Hvala vama, ujedno zaključujem raspravu o Konačnom prijedlogu Zakona o Centru za posebno skrbništvo, drugo čitanje, P.Z. broj 804, vrijeme zaključenja rasprave 15 sati, 11 minuta i 48 sekundi, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Želim vam svima ugodan ostatak radnog dana, sutra nastavljamo kao što sam rekao sa ove tri točke dnevnog reda. Doviđenja. SJEDNICA PREKINUTA
Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o centru za posebno skrbništvo, a to je ujedno i zadnji zakon o kojem ćemo danas raspravljati što se tiče amandmana. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Klub zastupnika GLAS-a i to 2 amandmana. Prvi je amandman odnosi se na članak 10. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Cijenjene zastupnice i zastupnici ovaj amandman se ne prihvaća. Člankom 8. Prekršajnog zakona propisano je da počinitelj prekršaja koji je pravomoćno proglašen krivim i prema kojem je primijenjena prekršajno pravna sankcija ili je oslobođen kazne ima pravo nakon proteka određeno vremena i pod uvjetima koji su određenog vremena i pod uvjetima koji su određeni prekršajnim zakonom smatrati se da nije počinio prekršaj, a njegova prava i slobode ne mogu se razlikovati od prava i sloboda onih koji nisu počinili prekršaj. Člankom 18. Zakona o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji propisano je da počinitelj kaznenog djela koji je pravomoćno osuđen ili je oslobođen kazne ima pravo nakon proteka zakonom određenog vremena i pod uvjetima koji su određeni ovim zakonom smatrati se osobom koja nije počinila kazneno djelo, a njezina prava i slobode ne mogu se razlikovati od prava i sloboda osoba koje nisu počinile kazneno djelo. Slijedom navedenog, za navedene osobe se nakon proteka određenog vremena brišu podaci iz prekršajne odnosno kaznene evidencije. Podatak o počinjenu prekršaja odnosno kaznenog dijela više nije dostupan zbog čega nije moguće prihvatiti navedeni amandman. Hvala.
… [[Govornik naknadno uključen.]] znači ide na glasovanje ovaj amandman i gospođa državna tajnica, gospođa Marija Pletikosa će se sada očitovati o drugom amandmanu koji se odnosi na članak 24.
Ovaj amandman se ne prihvaća, a budući je obrazloženje jednako kao za prethodni amandman mislim da nema potrebe da ga ponavljam. Hvala lijepo.
Hvala i vama. I ovaj i taj amandman ide na glasovanje. Sada zaključujem ovaj dio sjednice nastavljamo, morate reći o čemu se radi.
Na rasporedu za glasanje je i Zakon o elektroničkim komunikacijama, a nismo se očitovali o amandmanima, niti Vlada, niti mi.
Dobro, ja sam dobio ove amandmane što znači drugim riječima da će Vlada predložiti nešto drugo tijekom glasanja, a …
A ne, vi ste potpredsjedniče dali Klubu MOST-a da obrazloži svoj zaključak, to se inače ne radi, nije običaj, pa možda da date Klubu HDZ-a da obrazloži svoj zaključak, ja ne bi htio da se oni osjećaju oštećeni vašim postupanjem po Zakonu o elektroničkim komunikacijama.
Sigurno će, sigurno će, pa vjerujem da će ga obrazložiti.
I htio bih čuti očitovanje Vlade na zaključak HDZ-a da ne ispade da je Vlada protiv HDZ-a, to bi već dodatno destabiliziralo našu scenu. Zahvaljujem.
Gospodine Bauk, pogledajte, MOST je meni dao zaključak, HDZ meni nije dao zaključak pa nemam vam što pročitati. Vjerojatno taj zaključak će dati za vrijeme glasanja, a ako vi mene pitate da ja predložim, da ja pročitam jedan zaključak koji ja nisam napisao onda na krivom smo putu i ja i vi, jel da. Znači, nemam vam što pročitati jer u ovim mojim papirima ovdje nema toga. Kada dođe vrijeme za to naravna stvar da u duhu najboljeg parlamentarizma vi ćete se moći očitovati o takvom slučaju koji se prvi put pojavljuje. Izvolite. Imate još nešto reći? Ne, niti ja hvala. Vidimo se u 12. STANKA.
Konačni prijedlog Zakona o centru za posebno skrbništvo, drugo čitanje, P.Z. broj 804. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Klub zastupnika GLAS-a. Izjašnjavanje smo proveli ranije na sjednici, Amandmane je podnio Klub zastupnika GLAS-a. Izjašnjavanje smo proveli ranije na sjednici i sada ćemo glasovati o amandmanima, da 2 su amandmana koje Vlada ne prihvaća. Prvi je amandman Kluba zastupnika GLAS-a, dakle Vlada ne prihvaća. Tko je za? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. I amandman br. 2. istog kluba zastupnika Vlada ga ne prihvaća. Tko je za amandman? Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Pa dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o Centru za posebno skrbništvo. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Tko je za? Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zakon o Centru za posebno skrbništvo, a rezultat je, 4 je bilo protiv, 24 suzdržana i 101 je bio za. Zahvaljujem.