Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Republika Hrvatska je demokratska država u kojoj sve institucije sustava djeluju u svojim zakonskim ovlastima. To je moja misao, ali ovo sam citirao izvješće Europske unije u pozitivnom avis-u za članstvo. I tako mora ostati i to je dobro i to treba stalno ponavljati unatoč svima onima koji bi htjeli ocrniti naše institucije sustava i našu demokraciju i pokušati gurnuti Republiku Hrvatsku izvan kruga demokratskih zemalja. Ali moramo ulagati i napore da se naša demokracija razvija, da se izborni procesi podignu na još višu razinu. Stoga smo imali snage, gospođe i gospodo zastupnici, i na ovom polju pokrenuti reforme iako je izborna godina, krajnja godina, zadnja godina mandata u ovom sastavu Sabora. Mi smo, imamo reformski kapacitet i spremni smo otvoriti pitanje popisa birača. Prema Ustavu Republike Hrvatske, a što je za nas svetinja i još jedanput moram odbiti navode koji su se jučer čuli da Vlada krši Ustav. Vlada striktno poštuje Ustav. Biračko pravo u Republici Hrvatskoj imaju svi hrvatski državljani sa navršenih 18 godina. Za izbor članova predstavničkih tijela jedinica lokalne samouprave i jedinica područne samouprave važno je i prebivalište na području te jedinice lokalne samouprave, dakle, u Republici Hrvatskoj, ali Republika Hrvatska dužna je osigurati ostvarivanje biračkog prava našim državljanima koji se na dan izbora za izbor predsjednika Republike i za izbor zastupnika u Hrvatskom saboru zateknu izvan granica Republike Hrvatske, da to mogu ostvarivati to ustavno pravo. Da bi se kvalitetnije proveli izbori nužno je imati evidenciju birača i to se čini Zakonom o popisima birača. Vlada je predložila Zakon o popisima birača u dva čitanja, nakon temeljite rasprave. Mi smo prije toga organizirali okrugli stol zajedno sa misijom OESS-a u Republici Hrvatskoj, zajedno i sa udrugama koji se bave proučavanjem i praćenjem izbornih procesa. Na tom okruglom stolu bili su međunarodni stručnjaci, bila je pozvana sva domaća politička javnost i taj okrugli stol bio je otvoren i na njemu su prisustvovali, sudjelovali najviši predstavnici zakonodavne, izvršne i sudbene vlasti, pa čak i suci Ustavnog suda. Postojeći aktualni sastav Državnog izbornog povjerenstva i budući sastav, odnosno predloženi kandidati za Državno izborno povjerenstvo i temeljito smo raspravili ovu materiju. Svi dosadašnji izbori provedeni u Republici Hrvatskoj bili su legalni, sve vlasti izabrane na tim izborima bile su legalne i popis birača nije bio zapreka da se izrazi pravilna volja hrvatskih građana, hrvatskih birača kada su birali svoje najviše predstavnike. Međutim, u nekoliko navrata pokušalo se imputirati da su popisi birača manjkavi. Uspoređivali su se sa broj birača sa brojem stanovnika, pokušalo se od toga nametnuti teza da nešto sa popisima birača nije u redu. I pokušavalo se i karikirati. Gospođe i gospodo zastupnici, svi mi znamo i svi vi znate da upravo u cilju ostvarivanja prava hrvatskih državljana koji nemaju prebivalište u Republici Hrvatskoj postoji središnja državna evidencija koja sadrži 400 tisuća hrvatskih državljana koji imaju prebivalište izvan Republike Hrvatske i to je glavni razlog zašto ne kolerira popis stanovništva onih ljudi koji su zatečeni na području Republike Hrvatske sa popisom birača. Jer se popis birača vodi na drugačiji način od popisa stanovništva i tih 400 tisuća, najmanje tih 400 tisuća nije zatečeno u Hrvatskoj pri popisu stanovništva jer oni ovdje ne prebivaju i stoga je nastala ova razlika. Postoji još nekoliko razloga zbog čega se razlikuje, ne može uspoređivati te dvije evidencije. Jedna je i zbog toga što postoje tisuće i tisuće hrvatskih državljana koji imaju formalno prebivalište u Republici Hrvatskoj, koji se nalaze u popisu birača u Republici Hrvatskoj, ali nisu bili popisani kod popisa stanovništva jer trajnije, duže vrijeme žive u inozemstvu, ali iz domoljubnih razloga, iz razloga pripadnosti Republici Hrvatskoj ostavili su svoje prebivalište u Republici Hrvatskoj jer očito ne da imaju namjeru oni ili njihovi potomci vratiti se ovdje i nastaviti živjeti u Republici Hrvatskoj što mi podržavamo. Nažalost, i zbog ratnih okolnosti još svi, sve osobe koje su izbjegle iz Republike Hrvatske, nisu se vratili, dakle oni jesu u popisu birača ali pod popisom stanovništva nisu zatečene i nisu bile evidentirane. Postoji i nažalost jedna činjenica koje smo svi svjesni i Vlada pogotovo i poduzima mjere da se to ispravi, a to je da nam stanovništvo stari. To ima 2 elementa, jedan nesretan ili element s kojim nismo zadovoljni, a to je da se sve manje djece rađa. Drugi element s kojim moramo biti zadovoljni, a to je da je kvaliteta života u Hrvatskoj sve bolja, zdravstvena zaštita je sve bolja i naši građani žive sve duže tako da mi imamo kategorije birača od 90-tih naviše i svake godine i svakih izbora bit će ih sve više i više. Na proteklim predsjedničkim izborima pojavili su se neke zloupotrebe biračkog prava što je netko nemarom ili neznanjem ili neodgovornošću, a možda i zlom namjerom glasao u ime mrtvih osoba pa se izruguje da u Hrvatskoj glasuju mrtvaci, naravno da mrtvaci nisu glasali, da im želimo mir, duši njihovoj i ja ovdje javno osuđujem sve one koji su sudjelovali u izbornim prevarama i pozivam tijela gonjenja da sukladno zakonima Republike Hrvatske u cilju generalne prevencije kazne one koji su se to drznuli učiniti. Koliko god se mi trudili adaptirati, učiniti popise birača savršeno točnim nikada nećemo to moći učiniti na, jer od dana zaključivanja popisa birača do dana provedbe izbora na žalost umrijet će između tisuću ili tisuću i 200 ljudi i uvijek će se u popisima birača naći ti ljudi koji su bili živi kada su se popisi birača zaključivali, ali umrijeti će u periodu do dana održavanja izbora i ako se opet ponovi namjer da netko u ime tih ljudi zloupotrijebi biračko pravo inzistirat ćemo da se takve pojave strogo kažnjavaju. Ali treba gledati na stvari onakve kakve jesu. Realno gledajući stvari su puno, puno bolje nego što se to pokušava nametnuti. U Republici Hrvatskoj na dan održavanja izbora u izbornom procesu na biračkim mjestima što predsjednika Biračkog odbora, što njegovih zamjenika, što članova biračkih odbora, njihovih zamjenika sudjeluje 36 tisuća ljudi. To su časni ljudi, to su ljudi koji odgovorno obavljaju svoj posao i moram reći da smo mi toliko odmakli u kvaliteti izbornog procesa da međunarodna zajednica više ne šalje promatrače. To je još jedan dokaz da smo demokratska zemlja, da znamo provesti izbore, da znamo izabrati vlasti kojoj će biti nositelj u ime naroda suvereniteta i upravljati ovom zemljom. Nakon prvog čitanja mi smo uvažili brojne primjedbe, mi smo propisali obavezu dostavljanja obavijesti o upisu u popis birača iako smatramo da smo tehnološki toliko napred otišli cijelo društvo od zadnjih izbora u protekle 3 godine broj kompjutora u Hrvatskoj se enormno povećao, broj mobitela je takav da premašuje broj stanovnika, sami znamo koliko SMS poruka za Božić i Novu godinu se razmjenjuje u Hrvatskoj, po tome smo i među svjetskim rekorderima i mi smo imamo sustav po kojem se može i putem web stranice i putem SMS poruka, a taj projekt je kandidiran za nagradu Ujedinjenih naroda za inovaciju u državnoj upravi jer svijet nas promatra, znaju šta radimo i neki naši potezi ocjenjuju se vrlo dobrim tako da smo u ime projekt HR-HITRO i projekt SMS poruka za provjeru biračkih popisa kandidirali i ušli u uži izbor za nagradu Ujedinjenih naroda. Mi smo i normativno uredili situaciju položaj naših mladih birača koji na dan zaključivanja popisa birača nisu navršili 18 godina i nisu stekli biračko pravo, ali će ga steći u periodu od zaključivanja do dana izbora, stoga imamo normu po kojoj će i ti birači biti u biračkom spisku. Ispravili smo i nomotehničke i stilske formulacije, svatko kada piše tekst zakona, kada uobličuje političku volju u pravnu normu ima i svoj stil i možda i gramatičke figure, ali mi smo na tome inzistirali, prihvatili smo ono što nam se sugeriralo, jer nam je cilj da se ovaj Zakon donese sa što više glasova. Ja sam u jednom izlaganju govorio sa što većeg stupnja konsenzusa, a naravno konsenzus ili je ili nije, ali nije svejedno kada tolika većina podržava donošenje ovog Zakona. Mislimo da je ovo korak naprijed, da se na … [[Govornik se ne razumije.]] ovog pitanja ne smije stati, da je ovo nama jedan alat da mi pogotovo pomognemo u rješavanju pitanja evidencije birača koji se zateknu u inozemstvu. Ovaj Zakon ne može riješiti sve probleme i nije mu to cilj, ali svakako je korak naprijed i predlažem da ga Hrvatski sabor podrži kada budemo odlučivali o amandmanima onda ćemo se izjasniti o prijedlozima koji budu podneseni u formi amandmana. Evo gospođe i gospodo zastupnici, toliko uvodno. Ako bude potrebno uključit ću se u raspravu, ali završno ću se osvrnuti na sve ono što bude rečeno. Hvala vam lijepa.
Hvala. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, predsjednik Odbora poštovani zastupnik Dražen Bošnjaković. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora na 75. sjednici održanoj 8. veljače 2007. godine raspravio je Konačni prijedlog Zakona o popisima birača koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske 6. veljače 2007. godine. Odbor je rečeni Konačni prijedlog zakona raspravio na temelju nadležnosti iz članka 57. Poslovnika Hrvatskog sabora kao matično radno tijelo. Odbor je u raspravi podržao rješenje s Konačnog prijedloga zakona. U raspravi su izražene primjedbe da upis u popis birača nije uvjet za ostvarivanje biračkog prava, da sadržaj popisa birača ne može sadržavati obvezu građana da se izjašnjavaju o nacionalnosti već je to njihovo pravo kao i da treba preispitati odredbu po kojoj svako gradsko ili općinsko vijeće osniva Povjerenstvo za popis birača koje može obavljati nadzor nad zakonitošću. S tim da ovdje još proširim. Dovedeno je uopće u pitanje da li je potrebno da općinska i gradska povjerenstva zaključuju popise birača. S tim u svezi Odbor predlaže da predlagatelj još jedanput razmotri te primjedbe prije usvajanja zakona. Nakon rasprave Odbor je jednoglasno sa 7 glasova za predlaže Hrvatskom saboru da donese Zakon o popisima birača. Hvala lijepa.
Hvala. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HNS-a, poštovani zastupnik Nikola Vuljanić. Izvolite!
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Radi se o jednom od ključnih zakona u ovom setu, izbornih zakona. Doduše ne prvom po redoslijedu. Prvi je Zakon o državljanstvu koji imamo kakav takav. Neka poboljšanja su bila i predložena u zadnje vrijeme. Nisu prihvaćena. Ali zakon postoji i srazmjerno dobro funkcionira. Drugi je Zakon o boravištu i prebivalištu koji je bio u proceduri u ovom Parlamentu i povučen je iz procedure. Zapeo je negdje i ne vraća se više. Znamo iz kojih razloga. Ne treba ih ovdje ponavljati. Nije to tema. Ali on je isto jedan od ključnih zakona da bi se kompletan postupak političkih izbora u državi mogao provesti korektno na zadovoljstvo svih zainteresiranih i ravnopravno za sve one koji na izborima sudjeluju. No, ovog puta razgovaramo o popisu birača kao zapravo meritumu stvari u čitavom izbornom postupku. Radi se o popisu subjekata, subjekata 4 milijuna ili koliko već ima subjekata koji odlučuju o političkom životu Hrvatske i koji zapravo predstavljaju i onog koji odlučuje i onog o kome se odlučuje u postupcima izbora. Zbog toga je ključno da taj popis bude s jedne strane ažuran, s druge strane vjerodostojan i s treće strane koliko je to god moguće točan. Mi smo, Hrvatska narodna stranka je predlagala u dva navrata Zakon o popisu birača kao sustav bilježenja, prikupljanja baze podataka o biračima u Republici Hrvatskoj. Obadva puta je taj prijedlog zakona odbijen, premda su u njemu brojna rješenja bila detaljnije čini mi se bolje razrađena nego u ovom prijedlogu. No, neka. Dio stavova, najvažniji dio stavova oko formiranja popisa birača, zaključivanja popisa birača poklapa se u ovom prijedlogu sa prijedlogom koga je HNS bio dao u proceduru. Jedna stvar se ne poklapa i smatramo ju ključnom za ne samo za vjerodostojnost popisa birača nego i za vjerodostojnost funkcioniranja politike u Republici Hrvatskoj, a to je javnost podataka. Naime, svagdje u ono što nazivamo civiliziranom svijetu, pa čak i izvan njega sudionici izbornog postupka imaju pravo dakle, mogu doći do popisa birača, do popisa onih kojima se obraćaju, do integralne baze podataka koja im govori na koji način pristupiti biračkom tijelu i koja im u krajnjoj instanciji omogućava kontrolu čitavog postupka. Na Okruglom stolu kojeg je gospodin Palarić spominjao bilo je rečeno od strane eksperta OESS-a, čovjeka koji se upravo bavi kontroliranjem izbora i putuje po svijetu i to radi, da prema priznanju, prema lokalnim izborima pardon, tako je glasila riječ, prema lokalnim izborima u Hrvatskoj ima oko 405 tisuća ljudi više na popisu birača nego što stvarno postoji. Prema njegovoj procjeni to je 900 tisuća. Recimo, da je njegova procjena pretjerana, da čovjek nije sve aspekte sagledao, da nije napravio dosta dobru analizu. Ali neka ostanemo pri ovoj prvoj cifri od 405 tisuća. Već to je savršeno dovoljan razlog da popis birača kao baza podataka bude dostupan svima jednako i u svakom trenutku nakon raspisivanja izbora da bi se političke stranke, nezavisni kandidati za određena za mjesta koja se biraju odnosno nezavisne liste mogli orijentirati i vidjeti je li to stvarno stanje, je li moguće to stanje provjeriti, je li ima iza toga nešto drugo? U obrazloženju odbijanja toga stava koga smo dali u prvom čitanju ovoga zakona bilo je rečeno da se radi o osobnim podacima koje štiti Zakon o zaštiti osobnih podataka i da je nemoguće da političke stranke, nezavisne liste odnosno kandidati dođu do tih podataka. Možemo se složiti da je nemoguće i prema tom zakonu i nepotrebno da političke stranke i ostali sudionici izbora dođu do podataka koji se smatraju osobnim podacima i trajnim podacima, to jest jedinstveni matični broj građana, eventualno nacionalna pripadnost i ne znam koji drugi podaci. Međutim, podaci koji se nalaze u telefonskom imeniku tj. ime, prezime i adresa, ne vidim po čemu su osobni i po čemu su tajni. Posebice, s obzirom na činjenicu, da birački odbori takve podatke dakle, sa isključenim podacima koji ne mogu biti dostupni javnosti dobivaju na dan izbora. Obrazloženje je isto tako bilo da je to ogromna knjižurina. Tko će štampati tu knjižurinu za svakog od sudionika izbora pogotovo kad se radi recimo o predsjedničkim ili parlamentarnim izborima. Međutim to obrazloženje naravno tehnološki ne stoji. CD se može, može i spržiti podijeliti sudionicima izbora. Na istom tom Okruglom stolu taj gospodin ekspert OESS-a nam je rekao kako je naišao samo na dvije zemlje u svojim putešestvijama u kojima popisi birača na takav način dakle reducirani za podatke koji ne mogu u javnost nisu bili dostupni sudionicima izborima. To je bila zamka … [[Govornik se ne razumije.]] Burkina Faso. I na ta dva mjesta je OESS kao promatrač ilegalno ispržio CD-e i podijelio ih sudionicima izbora. Nemojmo napraviti da se to dogodi u Hrvatskoj. Da nekakva strana organizacija, nekakav netko, nekakav haker provaljuje na bazu podataka, ilegalno ju prži i sad pod klupom to dijeli sudionicima izbora. Potpuno je nepotrebno savršeno jasno se i jednostavno jednim pritiskom na jedan, na jedan gumb na računalu mogu se isključiti one kolone podataka koje ne trebaju biti na raspolaganju političkim strankama. Hrvatska narodna stranka prihvaćanje ovog Zakona uvjetuje prihvaćanjem amandmana kog smo dali po tom pitanju. Dakle ako se amandman ne prihvati mi ćemo biti prisiljeni da glasamo protiv ovog zakona uprkos poboljšanjima koji su se u njemu dogodile. A smatramo da time je promašena suština. Možda još par riječi o nekim detaljima u samom zakonu koji čini mi se bi mogli biti i bolji. Mogu ostati kakvi jesu. Neće se ništa strašno dogoditi, ali predlagatelju na znanje i eventualno, eventualno ispravljanje amandmanima Vlade. U članku 4. spominje se grad Zagreb kao mjesto gdje se prikupljanju podaci za izradu popisa birača onih građana Republike Hrvatske koji nemaju prebivalište u Republici Hrvatskoj. Mi smo u našem prijedlogu predložili da to radi Državno izborno povjerenstvo dakle jedno središnje državno tijelo, ne tijelo jednoga grada. Obrazloženje je bilo da je to posao koji se tiče čitave države i da naravno ti ljudi, većina njih zapravo nema nikakve veze sa Zagrebom. Nismo vidjeli razloga zašto, zašto to treba biti ingerencija grada Zagreba. U članku 7. sadržaj popisa birača čine podaci između ostalog i podaci o nacionalnosti. Iskazivanje nacionalnih pripadnosti prema hrvatskom Ustavu, nacionalne pripadnosti nije obaveza. To je pravo hrvatskog građana. Hrvatski građanin se može nacionalno izjasniti ali ne mora. Mislimo da nije potrebno i da nije korektno u zakonu ustanovljavati obavezu koju Ustav definira kao pravo. U članku 8. govori se o rokovima u kojima nadležna tijela, a to je recimo policija ili matični ured odnosno sud treba podatke koje ima dostaviti tijelu koje sačinjava popis birača. Rok je odmah. Mislim da bi bilo korektnije i svrsishodnije a i preciznije da se to definira. 24 sata, 2 dana, ne znam kako. Da se definira vremenski jer odmah se može tumačiti ovako i onako. Pa evo sad ću odmah, nemam danas vremena budem sutra. Ali odmah ću to napraviti. Riječ odmah jednostavno nije dovoljno, dovoljno precizna. U članku 11. govori se o prestanku hrvatskog državljanstva. Taj termin ne funkcionira u pravnoj praksi niti u Zakonu o državljanstvu. Postoji brisanje iz hrvatskog državljanstva, istup iz hrvatskog državljanstva, ne prestanak. Pa bi ga trebalo možda zamijeniti nekim adekvatnijim izrazom. U članku 15. u zadnjem stavku govori se da prethodnu registraciju birača obavlja nadležno tijelo koje vodi popis birača u mjestu njegovog boravka u Republici Hrvatskoj. A što ako nema boravka u Republici Hrvatskoj? A neki nemaju. Dakle to bi trebalo preformulirati na nekakav način da pokrije sve moguće situacije. I još jedna stvar koja je začuđujuća a ne znam što govori. Ne bih htio prejudicirati što govori? Ali ovaj zakon je jedan od rijetkih koji ima mrkvu, nema batinu. U zakonu nema kaznenih odredbi. Što ako netko prekrši odredbe ovog zakona? Nikom ništa. Ako ćemo poštivati dobro. Ako nećemo poštivati a Bože moj, opet dobro valjda. Mislim da taj komplet nedostaje u zakonu i da bi on trebao biti sastavni dio zakona. Sve u svemu uz pretpostavku da će se amandman o javnosti odnosno dostupnosti podataka sudionicima izbora prihvatiti Hrvatska narodna stranka podržat će ovaj zakon ukoliko amandman ne prođe bojim se da to nećemo moći. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Poštovani gospodine predsjedniče pa ispravljam netočne navode gospodina Vuljanića vezano za javnost podataka., Prvo je rekao da je javnost podataka najvažniji čimbenik za zakonitosti održavanja izbora. To je netočno. Najvažniji čimbenik da se popisi birača vode točno i ažurno. Također javnost podataka ne može, načelo javnosti podataka mora imati u vidu i načelo privatnosti i načelo zaštite osobnih podataka. Prema tome ni u telefonskom imeniku ni bilo gdje drugdje ni vani ne možete rabiti bilo čije podatke ukoliko građanin ne da pristanak na taj dio. Tako vam je isto i u državama gdje kažete da se može dobiti CD, ali mora se dobiti pristanak svakoga tko se nalazi na tome popisu hoće li on, želi li on dati da njegovi osobni podaci budu dostupni. Prema tome nemojte miješati kruške i jabuke vezano za javnost. Moramo uvažavati načelo privatnosti i načelo zaštite osobnih podataka a ne ovo što vi govorite. Hvala.
Državni tajnik Antun Palarić.
Gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče. Mi smo to pitanje zaštite osobnih podataka otvarali spremni raspraviti. Zatražili smo i od povjerenstva, Agencije za zaštitu osobnih podataka mišljenje koje smo vam dostavili, ali postoje vrijednosti koje međusobno možda dolaze u sukob. Dakle interes javnosti, interes sudionika u političkom procesu da znaju tko su birači i zaštita osobnih podataka u jednom dijelu dolaze u sukob. Mi ćemo taj sukob razriješiti na način da ćemo prihvatiti vaš amandman, ali samo ime, prezime i adresu. Ništa drugo ni jedinstveni matični broj, ni nacionalnost, a ni spol, pa vi pogađajte iz imena tko je. Upozoravam da se može dogoditi da u Hrvatskoj postoji Petar Petrović otac, Petar Petrović sin i Petar Petrović unuk koji žive u istoj kuću, je li. Rekao sam, ime je izmišljeno, ili Marko Marković. Ali nemamo namjeru od nikoga ništa skrivati niti postojeći model dopušta da se skriva, jer ga uvjeravaju povjerenstva koja su u Varaždinu sastavljena na jedan način, u Rijeci na drugi način, u Splitu na treći način. Dakle ne kontroliramo mi nego kontroliraju dole. Ali nećemo na tome inzistirati. Želimo sačuvati privatnost. Ali prihvatit ćemo u ovom dijelu amandman. Hvala lijepo.
Hvala. Klub zastupnik HDZ-a, poštovani zastupnik Dražen Bošnjaković. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Prošli tjedan smo ovaj zakon imali u prvom čitanju, danas ga imamo već u drugom čitanju. Dakle u tjedan dana nije doživio neke bitne i značajne promjene. Ali ipak on je u nomotehničkom smislu prilično ušminkan i tekst je bitno bolji nego što je bio. Popisi birača su tijekom svih ovih godina i tijekom brojnih izbora koje smo imali i za zastupnike Sabora i za lokalnu samoupravu i izbore za predsjednika tijekom svih ovih godina ti naši popisi birača ipak su prilično ažurirani. Ja vam moram reći da se sjećam čak i onih prvih izbora '90. godine kada cijele ulice zapravo nisu bile unesene u popise birača, kada je bilo zaista ljudi koji su davno umrli i još uvijek su se u popisima vodili. Međutim, sve ove godine ipak i tehnika je naravno išla naprijed, elektronika, kompjuteri, a i sasvim sigurno ažurniji, kvalitetniji rad naših državnih tijela koji vode određene državne i službene evidencije i popise na kojima se popis birača temelji. Tako da mi i danas imamo jedan vrlo korektan popis birača. I ako gledamo ove zadnje izbore koji su bili izbori su prošli, osim nekih manjih incidentnih situacija, izbori su prošli vrlo korektno i bitnih i ozbiljnih primjedbi nije bilo niti od strane domaće niti od strane međunarodne javnosti. Stoga kluba Hrvatske demokratske zajednice podržava Konačni prijedlog Zakona o popisima birača. On ima sve one potrebne elemente koje zakon treba imati. On ono što je vrlo bitno omogućava našim građanima da glasuju, da iskoriste svoje biračko pravo i na dan izbora kada se neće zateći, kada neće biti u mjestu svog prebivališta. To se osigurava putem tri instrumenta. To je privremenim upisom na, u popis birača grada ili općine gdje će se u trenutku glasovanja on i zateći, prethodnom registracijom, ako će se zateći u inozemstvu, dakle prethodnom registracijom u diplomatsko-konzularnom našem predstavništvu. I kao onaj zadnji, zadnji, zadnji zaista instrument to je ona potvrda ako nisu upisani u popis birača a državljani su Republike Hrvatske, imaju određeni dokument. Oni će i na sam dan izbora moći sa tom potvrdom ostvariti svoje biračko pravo. Dakle zakon zaista omogućava da svi oni koji imaju biračko pravo da to biračko pravo i ostvare. Ovo moram reći vezano i za primjedbu Odbora za Ustav, poslovnik i politički sustav. Ima članak 2. u stavku 2. koji kaže da upis u popis birača je uvjet za ostvarivanje biračkog prava na dan izbora. Mi smo na odboru dosta diskutirali o tome i mislim da doista bi trebao predlagatelj još razmisliti o toj definiciji. Jer potpuno se slažem sa kolegom Arlovićem koji je vrlo, vrlo korektno obrazlagao da upis ne može biti ograničenje i ne može biti uvjet da se ostvari ustavno pravo znači na glasovanje. Jer na koncu konca ovi ljudi koji imaju potvrde i koji će pravo ostvariti temeljem potvrda oni znači neće ostvariti pravo glasovanja upisom u popis birača nego temeljem potvrde. To je, ali mislim da se radi više o jednoj formalnoj primjedbi nego primjedbi koja može u praksi izazvati neke značajne incidentne i teže situacije. Ono što mi se čini najznačajnije da bismo imali još bolji, još kvalitetniji i ažurniji popis birača je da sva državna tijela koja sudjeluju u tom postupku u tom postupku izrade da svi rade ažurno i korektno svoj posao. Znači od policije koja treba dostavljati nadležnim tijelima za vođenje popisa birača podatke o osobama koje su navršili 18 godina, o osobama koje su promijenile prebivalište iz jednog mjesta u druge, zatim matični uredi koji dostavljaju podatke o umrlim, također da se temeljem toga ažuriraju, pa i čini mi se možda onoj, u onom segmentu koji možda najviše tu je u pitanju, ali isto ne značajno u odnosu na ukupan broj, a to su zapravo naši sudovi koji kada donose odluku da se nekome oduzima poslovna sposobnost. Mislim da to mora isto promptno riješeno da se to evidentira u te naše popise birača. Što se tiče primjedbe koju su kolege iz HNS-a iznijeli da se sudionicima izbora dostave podaci ja mislim da je to također potrebno raspraviti i isto moram priznati ne vidim ništa u tome da se dostave oni podaci sudionicima izbora koji nisu tajni, koji nisu osobni, nego naprosto da se, danas nam to elektronika doista dozvoljava, da se isprintaju imena, prezime, bez onih podataka koji bi mogli zapravo biti i koji se tretiraju po zakonu kao osobni. Možda nije ovo pitanje bilo precizno upućeno ovoj našoj agenciji koja je dala jedan odgovor, pa bi ga još do glasovanja trebalo možda i raspraviti. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržava donošenje ovog zakona i mislim da će i ovi izbori koji dolaze biti provedeni korektno kao što su svi bili i do sada. A najveća jamstva za to su nam moram reći cijela ova infrastruktura koja je u ovih 15, 16 godina izgrađena. To je 36 tisuća ljudi koji rade po biračkim odborima, koji su educirani, koji su proveli već cijeli niz tih izbora. To su ljudi u izbornim povjerenstvima po gradovima, općinama, županijama koji također dugi niz godina rade i vrlo su educirani i cijela praksa koju smo do sada imali je takva da na naše izbore koji su čak i oni prvi 90. godine nije bilo značajnih primjedbi. Stoga klub Hrvatske demokratske zajednice podržava donošenje ovoga zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Klub SDP-a, poštovani zastupnik, potpredsjednik Doma, Mato Arlović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Znate kada se ovaj zakon čita u prvom pa onda u drugom čitanju bez obzira što ide po relativno ubrzanom postupku iz tjedna u tjedan onda na prvi pogled se čini kao da ne postoje velike izmjene u ovom zakonu u odnosu na važeći zakon. Međutim postoji dosta izmjena koje treba propitati i u tom pogledu sasvim sigurno mi ćemo izložiti nekoliko primjedbi. Drugo, postoje neke stvari koje se u našoj stvarnosti dešavaju o kojima se zapravo još uvijek nedovoljno vodi računa, a ovaj zakon nije dao odgovarajuće pravne instrumente da se to brže riješi s jedne strane i s druge strane nije propisao ne samo postupak kako se utvrđuje postupak moguće odgovornosti nego i kaznene odredbe ako se takva pitanja ne isprave. I treće, dobro je da je predstavnik predlagatelja najavio da će prihvatiti prijedlog amandmana kolega iz HNS-a kojim se omogućuje sudionicima u izborima da dobiju izvod iz biračkog spiska radi vlastite orijentacije. Naime i stajalište same agencije koje je dostavljeno kao mišljenje je upitno da se to ne bi moglo i ne bi trebalo davati i da u tom pogledu je do sada podržavala predstavnika predlagatelja. Zašto? Pa ovo je zakon kolega. Ovo je zakon. A u Ustavu se jasno propisuje da se između ostaloga osobni podaci mogu koristiti ili na osnovu vlastite privole ispitanika ili ako je to utvrđeno zakonom uz uvjete i određene zakonom. Prema tome nikakve dvojbe nema da je ovim zakonom moguće propisati te uvjete i sada ostaje dodatno pitanje, mi sada najavljujemo da ćemo dati izvode birača koji neće imati određene podatke nego samo ime, prezime, adresu jel', e a to su dodatni uvjeti koji u ovom zakonu sada nemaju. I osobno smatram da zbog toga bi predlagatelj trebao ići sa svojim amandmanom da to pitanje dodatno precizira i uredi i da kvalitetnije dobijemo odgovarajuća rješenja. Drugi problem koji se javlja, a izrečen je između ostaloga i na radnim tijelima Hrvatskoga sabora je pitanje osoba koje imaju više identiteta čak kažu predstavnici MUP-a tri do četiri. Osoba koje imaju po dva matična broja kažu opet predstavnici MUP-a, koji doduše najavljuju da će se to riješiti ali u isto vrijeme je činjenica da je Hrvatska već 15-16 godina u demokratskom sustavu, da je imala nekoliko izbora a da se ovo pitanje nije riješilo i da se time zapravo daje na posredan način priznanja da je bilo mogućnosti da jedna osoba po više osnova može glasati o našim postupcima. Zašto ovo pitanje posebice naglašavam? Naglašavamo između ostaloga zbog članka 4. stavka 3. gdje se kaže u prijedlogu zakona da birači koji nemaju prebivalište u Republici Hrvatskoj upisuju se u središnju evidenciju popisa birača u Gradu Zagrebu po državama u kojima imaju evidentirano boravište u inozemstvu. Postavljamo pitanje za što ne po državama u kojima imaju evidentirano prebivalište, a ne boravište. U čemu je problem? Problem je u tome da veliki broj naših osoba sa dvojnim državljanstvom zapravo imaju u nekoliko država određeno boravište, ne prebivalište uvijek imaju u jednoj državi, a boravište mogu imati u nekoliko država i po nekoliko osnova mogu biti upisani u popis birača i odatle je sumnja OESC-a, jedan od razloga sumnja OESC-a i nekih drugih međunarodnih organizacija, da se u Hrvatskoj pojavljuje u popisima birača i sudionicima birača na izborima između 300 i 900 birača više nego što objektivno bi mogli imati. Šta je istina ne znam, niti bi je utvrđivao, ali u svakom slučaju ovakva sumnja i ovakva mogućnost postoji. Uostalom znam slučajeve i sam pojedinačne na koje su osobe pojedine imale po dva-tri državljanstva i naravno da su s tog naslova mogle doći u nekoliko prilika da budu objavljeni, upisani u popis birača s naslova boravišta, a ne prebivališta u više puta u više knjiga u tim državama u kojima se nalazi. Treća naša primjedba je naravno ustavnopravne naravi i već je kolega Bošnjaković, predsjednik Odbora za ustav nju iskazao i u ime svog kluba, a to je članak 2. stavak 2. O upisu u popis birača je uvjet, nije uvjet, za ostvarivanje biračkog prava. Biračko pravo je Ustavom zajamčeno pravo kao aktivno i pasivno biračko pravo i sama forma upisa ili ne nije, nego je pristupa biračkom mjestu kako će se ostvariti biračko pravo. Po mom dubokom uvjerenju i uvjerenju našega kluba ovdje bi trebalo pisati da prije pristupanja ostvarivanja prava, glasanja, odnosno biračkog prava, birač mora se otići upisati u popis birača. Naravno ovdje posebice kada je ovaj članak 4. vezano za prebivalište, moramo otvoriti dodatno pitanje, a vezano je uz članak 8. Prvo članak 4. stavak 5. i članak 8. između ostaloga presumiraju, polaze od pretpostavke da bi zapravo trebali dati pravo glasanja onim osobama koje imaju dvojno državljanstvo na temelju izdanih putnih isprava na kojima je naznačena inozemna adresa i država boravišta. Mi bi htjeli posebice naznačiti da ima osoba koje su državljani Republike Hrvatske a nemaju putnu ispravu Republike Hrvatske i u tom pogledu postavljamo pitanje zašto ne domovnica. E između ostaloga u domovnici piše gdje prebiva i tu je problem. Dakle nije slučajno. Nije slučajno, možda je propust, ali nije slučajno i zbog toga upozoravamo da bi to pitanje trebalo razriješiti. Nadalje mi smatramo da u članku 6. treba naznačiti da pored elektronskog popisa birača vodi se i popis birača u službenim popisima i evidencijama. Sada bi htjeli posebice se osvrnuti na pitanje nacionalne pripadnosti koja je u članku 7. Osim toga ne samo što je u članku 7. nego je isto tako u članku 9. na izvjestan način naznačena. Prvo što bi htjeli naznačiti da sukladno Ustavu i Ustavnom zakonu o nacionalnim manjinama nema obveze građanina niti se može propisati obveza građanina da mora iskazati svoju nacionalnu pripadnost. Pravo na nacionalno opredjeljenje i nacionalnu pripadnost je svakog građanina da on to sam odredi i u tom pogledu on može ako hoće i ne mora taj svoj osobni podatak iznijeti. I to se ne može ovim Zakonom propisati iz jednostavnog razloga, takav osobni podatak je zaštićen ustavnim zakonom. Dakle, građanin se može izjasniti, a ne mora. I u tom pogledu ne samo što je interesantno da u članku 7. se predviđa obveza u stavku 1. točka 3. propisivanja nacionalne pripadnosti u evidenciji. To znači da svaki građanin mora iskazati svoju nacionalnu pripadnost pa ćemo praktički dobiti između ostaloga popis birača će biti, između ostaloga i evidencija o nacionalnim pripadnostima Republike Hrvatske što je nedopustivo. Nego se sada dogodilo nešto što je dosta interesantno. Da u članku 9. je unešena nova stipulacija, sukladna doduše ovom stavu predlagatelja iz članka 7. da mora se upisati nacionalna pripadnost, a ona glasi ovako. Ako evidencije na kojim se temelji upis u popis birača ne sadrže podatke o nacionalnoj pripadnosti taj podatak upisuje se, upisuje ne temelju izjave birača pred nadležnim tijelom. Prije je bilo da može u prvom čitanju Zakona je bilo da taj kod privremenog, upisivanja i izjašnjavanja može iskazati nacionalnost, da ne mora, sad piše upisuje. Prema tome, morat će iskazati. Ovakav pritisak na građane da se nacionalno razvrstavaju nije dobar. On je suprotan ustavnom zakonu, on je suprotan Ustavu. Ono što se u zakonu mora utvrditi, mora se utvrditi mogućnost da i po tom osnovu građanin ako hoće može dati svoje osobne podatke. Između ostaloga, jer ima namjeru ostvariti svoje biračko pravo tako da glasa za predstavnike nacionalnih manjina. I to je ono što bi trebalo u ovom zakonu precizno i jasno naznačiti. Ovakova stipulacija ili ovakve stipulacije u propisivanju obaveznog osobnog izjašnjavanja je jednostavno nedopustivo. 7. naša primjedba je vezana uz članak 13. Naime, kaže se između ostaloga u stavku 1. svaki građanin ima pravo pregledati svoj upis u popis birača. Tražiti njegovu dopunu, itd., itd. E sad, da li je moguće pregledati samo jedan upis, jednu alineju u kojem se nalazi vaše ime i podaci, vaši osobni podaci a da nemate uvid i još nekoliko. Ovdje se postavlja pitanje, na osnovu čega i da li će se primijeniti Zakon o zaštiti osobnih podataka po kojoj osoba kojoj je dopušten uvid u osobne podatke i drugih osoba mora potpisati izjavu da je upoznata sa tim podacima, mora dati obavezu da će zapravo te podatke sukladno Zakonu o zaštiti podataka čuvati. E vidite, to ovdje nije razriješeno. Ovdje po ovom zakonu bi praktički bio stavljen izvan primjene onaj zakon i u takvoj situaciju je moguće zloupotreba tog uvida u te podatke. Naravno, mi imamo dakako i čitav niz drugih primjedbi. Dopustite da sada naznačimo prvo neke koje su nam daleko važnije nego što ćemo, a ono ostalo vrijeme ćemo ostaviti za one manje važne, koje bi najvažnije. Najvažnija, jedna od najvažnijih primjedbi je ova naša nazovimo 9., a mogla je biti i 1., jeste pitanje oko tzv. potvrđivanja popisa biračkih spiskova. Naime, ovdje je predviđeno jedno vrlo interesantno rješenje po kojem bi dio upravnog postupka obavljali predstavnici predstavničkih tijela jedinice lokalne samouprave koje nemaju upravnih ovlasti, odnosno nisu državna tijela uprave. A u isto vrijeme posao upisa birača obavlja državno tijelo uprave i u tom segmentu se dešava nešto što je nevjerojatno. Da bi zapravo tijelo koje je samoupravno ovjeravalo zakonitost i ispravnost državnog tijela i vršilo nadzor zakonitosti rada državnog tijela što je zapravo jedna konstrukcija koja je pomalo i naslijeđena i koja nikako ne bi mogla funkcionirati po našem dubokom uvjerenju. To je broj 1. Broj 2. U članku 34. je predviđeno i dodatno da to tijelo, dakle, to povjerenstvo samoupravno između ostaloga kaže ovako, ako povjerenstvo ustanovi da popis birača nije pravilno sastavljen, to znači da on kontrolira zakon, da li je zakon poštovan kod ispravnosti sastavljanja popisa može to vratiti državnom tijelu i tražiti daljnji popravak. Postavlja se pitanje zapravo šta onda obavlja ovo tijelo? Ono obavlja čisti nadzor zakonitosti, a nema državnih ovlasti. Da je tome tako to ako itko sumnja može posebice utvrditi u članku 35. da između ostaloga ako povjerenstvo za popise birača donose rješenje i ne znam, o popisu, u roku od 3 dana od dana primitka zahtjeva rješenje se dostavlja podnositelju zahtjeva. E sad, protiv rješenja povjerenstva može se u roku od 2 dana od dana dostave rješenje izjaviti žalba nadležnom općinskom sudu. Gle sad čuda, prvo povjerenstvo ako vrati materijal državnoj upravi ono zapravo kontrolira zakonitost rada državne uprave umjesto obratno. Državna uprava kontrolira zakonitost rada samoupravnog tijela. Drugo, ako to se žalite povjerenstvu ono donosi rješenje i sad možete voditi i sudski spor kod redovnog suda na osnovu upravnog postupka koji je prethodno obavljen. Ovakvu konstrukciju ja zapravo još nisam vidio u našoj sudskoj praksi i smatram da je ovo, ako već hoćemo, bez obzira što se radi o izvanparničnom postupku, to bi morao raditi upravni sud jer je ovo rješenje upravni akt. Jer bi se radilo o zaštiti upravnih, ustavnih prava birača. Iz takvog razloga mi smatramo da ovakva konstrukcija ne bi valjala bila, ne bi bila dobra i morali bi uvesti dvostepenost. A dvostupnjevanost se može ali vrlo jednostavno uvesti da zapravo nakon popisa birača kontrolu zakonitosti provođenja upisa birača u biračke spiskove tko bi morao obaviti. A ono državno tijelo koje smo osnovali posebnim zakonom, to je Državno izborno povjerenstvo koje treba naravno … [[Govornik se ne razumije.]] popis na državnoj razini Državno izborno povjerenstvo, a Izborno povjerenstvo koje će ono imenovati, odnosno postaviti u skladu sa zakonom na ostalim razinama izbora. I sad imamo dvostupljenost gdje se zapravo Državnom izbornom povjerenstvu možemo žaliti ako nešto nije u redu vezano za taj dio, a ako je nepovrijeđeno naše pravo i nakon onoga što smatramo da Državno izborno povjerenstvo nije zaštitilo naše pravo onda voditi sudski spor u kojem se mora osigurati pravo na žalbu, sukladno Ustavu jer se radi o ustavnim pravima. Zbog toga mi smatramo da ovo cijelo poglavlje treba dodatno doraditi. Radi se o vrlo ozbiljnim primjedbama i smatramo da danas ne bismo mogli glasati za ovaj Zakon dok se ove primjedbe ne isprave jer one otvaraju čitav niz, zapravo problema oko zaštite biračkog prava sa naslova popisa i njegovog ostvarivanja i naravno oko realizacije nekih temeljnih ustavnih prava kao što je pitanje recimo nacionalne pripadnost, kao što je pitanje prava birača da glasaju, biraju i da budu birani. I kao što je pitanje odnosa prebivališta i boravišta što je iznimno važno da ne bi došlo do zloupotrebe zapravo mogućih popisa birača. Hvala vam lijepa. Mi ćemo za sada ostati suzdržani oko glasanja ovog zakona dok se zakon ne popravi.
A amandmani, Mato? Amandmani.
Gospodine predsjedniče, mi bismo vrlo rado napravili amandmane i popravili ovaj Zakon, ali moramo reći da smo mi zakon kao što znate jučer tek raspravili na Odboru za Ustav, danas je došao na raspravu u Saboru, to je neizvedvivo. Ako se ostavi glasanje do kraja idućeg tjedna i produži rok, recimo da se amandmani mogu dostaviti do 2 sata recimo u ponedjeljak ili ne znam do utorka ujutro mi možemo preko vikenda sjesti, popraviti i pripremiti amandmane da se ovo pitanje riješi. Hvala lijepo.
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Pero Kovačević. Izvolite. Ispravak netočnog navoda je prvo.
Pa poštovani gospodine predsjedniče, ispravljam netočan navod kolege Arlovića koji kaže, ukazuje na to da je bilo propusta u vezi ažurnog i točnog vođenja popisa birača vezano za hrvatske državljane koji nemaju prebivalište u Hrvatskoj, odnosno imaju više boravišta, ali to ne može biti pravni razlog za oživotvorenje članka 45. Ustava koji nalaže da se svima hrvatskima državljanima mora omogućiti pravo glasovanja na način određen zakonom. Prema tome, činjenica neažurne i netočne vođene evidencije popisa birača ne može biti taj razlog nego se moraju mehanizmi napraviti takvi da takvih propusta ne bi bilo. Hvala.
Hvala. Klub HSP-a, poštovani zastupnik Pero Kovačević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, državni tajniče. Za klub HSP-a je nesporna činjenica da je točna i ažurna evidencija popisa birača jedna od najbitnijih činjenica za održavanje bilo kojih izbora. Naime, to je temeljno jamstvo za oživotvorenje Ustavnih odredbi iz članka 45. da se svim hrvatskim državljanima sa navršenih 18 godina mora omogućiti pravo i birati i biti biran. I sad dolazimo do situacije koju smo imali do sada da je na žalost bilo problema da je popis birača nije bio ažuran, da nije bio točan i svi ti problemi su se iskazivali na izborima koji su održavani bilo da je riječ o izborima za Parlament, bilo lokalnim izborima, bilo izborima za predsjednika države i žalosna je činjenica da mi to eto sad tek rješavamo, znači u tijeku izborne godine, a mogli smo to daleko prije riješiti. Također smo mogli daleko prije riješiti i elektronički sustav vođenja podataka o popisu birača. Ali dobro, bolje je to ikad riješiti nego nikad, ali opet moramo biti svjesni činjenice da mi donošenjem ovoga Zakona u ovome obliku ili uz ove amandmane koji su već najavljeni nemamo opet jamstva da ćemo imati ažuran i točan popis birača. Zašto? Zbog jednostavne činjenice da se to pitanje ne rješava samo ovim Zakonom, nego postoji niz drugih zakona koji također izravno utječu na činjenicu hoćemo li imati točan popis birača, odnosno hoćemo li imati ažurnu evidenciju popisa birača. Tu je znači Zakon o prebivalištu i boravištu, tu je Zakon o državljanstvu i drugi propisi vezani koji reguliraju rad kako diplomatsko-konzularnih predstavništava Republike Hrvatske tako Ministarstvo unutarnjih poslova, a tako i državnih tijela uprave nadležnih za poslove opće uprave. E upravo u radu, odnosno neradu provedbi, odnosno neprovedbi ovih zakona o kojima govorim, znači prije svega tijela državne uprave nadležna za poslove opće uprave u županijama i Gradu Zagrebu, Ministarstva unutarnjih poslova i diplomatsko-konzularnog predstavništva dolazimo do odgovora zašto do sada u ovom trenutku nemamo popis birača ažuran i točan. Zašto? Prva je stvar jasna, ako je riječ o hrvatskim državljanima koji žive u Hrvatskoj da bi on bio upisan u popis birača mora državno tijelo uprave nadležno za poslove opće uprave te podatke dobiti od koga? Od Ministarstva unutarnjih poslova, zbog toga što je Ministarstvo unutarnjih poslova, odnosno njihove policijske uprave nadležno tijelo za vođenje podataka o prebivalištu, znači osobne iskaznice i svega ostalog. Prema tome, znači problema je bilo u tome zašto je to štekalo ili Ministarstvo unutarnjih poslova nije pravovremeno dostavilo podatke o prebivalištu za hrvatske državljane tijelu državne uprave u općinama i gradu, odnosno županijama i gradovima nadležnim za poslove opće uprave koji vode popis birača. Znači taj dio se vjerojatno može elektronički riješiti, ali što sa onima slučajevima gdje imamo koji su se u praksi pojavljivali da imamo recimo činjenicu da je na stanu od 32 kvadrata, bilo je u Gradu Zagrebu prijavljeno 80 državljana da stanuje. Znači to je i skoro i teorijski nemoguće, odnosno moguće na žalost da ima i takvih slučajeva. Hoćemo li mi to riješiti ovim Zakonom? Nećemo riješiti ovim Zakonom ukoliko nema odgovarajućih izmjena i dopuna, odnosno striktnog provođenja Zakona o prebivalištu i boravištu. Znači ovim nećemo ništa, niti ćemo to riješiti što ćemo uvesti elektronički sustav. Možemo kad se uvede elektronički sustav riješiti tu činjenicu ukoliko je bilo ono varijanti što je govorio gospodin Arlović da ima prebivalište na jednom mjestu i na drugom, odnosno da je riječ o državljanima Republike Hrvatske koji imaju boravak, odnosno žive a ne samo da imaju boravak u drugoj državi bilo u okviru Europe, bilo u dijaspori. Znači toga trebamo biti svjesni, ovim Zakonom mi to nećemo niti možemo riješiti. To se može riješiti tek Zakonom o prebivalištu i boravištu i to striktnom primjenom toga Zakona, a u njemu je bio najveći broj problema. Također je druga situacija vjerojatno će se to sad konačno riješiti. Naime, ovi državni nadležna tijela državne uprave za poslove opće uprave vode i popis birača, ali vode i umrle i zanimljiva je bila situacija da i tu ti podaci nisu sravljeni, a što je nedopustivo. Znači to je ona varijanta da u istome uredu sjede dva službenika, jedan vodi popis birača, drugi vodi popis umrlih i oni to nisu mogli sravniti. To je nedopustiva situacija, ali zato vjerujem i mi u klubu HSP-a da je to ovim elektroničkim sustavom moguće riješiti. E sad dolazimo na onaj dio vezano za diplomatsko-konzularna predstavništva. Moramo biti svjesni činjenice da ta diplomatsko-konzularna predstavništva i ova nadležna tijela očito dugo ne rade svoj posao kako treba raditi baš u smislu vođenja popisa birača i u svemu ostalome jer je zakonska obveza ako hrvatski državljanin odlazi iz Hrvatske ili na rad ili trajni boravak, odnosno prebivalište izvan Hrvatske on te činjenice mora prijaviti MUP-u i MUP kao takav, nadležno tijelo te podatke treba poslati u diplomatsko-konzularno predstavništvo. Takvih situacija ima puno da je MUP radio, ali diplomatsko konzularna predstavništva nisu niti ispunjavaju svoje zakonske obveze i zadaće. Kažem, najbolji vam je primjer slučaj Španovića, osuđenog za ratne zločine koji dolazi 15 puta u diplomatsko konzularna predstavništva Republike Hrvatske u Velikoj Britaniji za sređivanje putnih isprava za obitelj ili nešto drugo i diplomatsko konzularno predstavništvo koje bi to trebalo znati i koje bi odmah trebalo utvrditi znači, ovdje je totalno fulalo. I onda takvih ili sličnih slučajeva ima još puno više. Prema tome, budimo svjesni i realni. Znači, nije ključ za ažuran i točan popis birača Zakon o popisu birača. Ključ je taj da nadležna tijela provode zakone pravovremeno i u onome smislu u kojem je to u zakonu napisano. S ovim se neće ništa napraviti kažem ako nema toga nadzora, ako nema toga jamstva. Nemojmo ni sebe zavaravati, niti zavaravati javnost. I zbog toga je ovo pitanje kažem po stajalištu Hrvatske stranke prava trebalo biti daleko ranije riješeno. Opet moramo biti svjesni činjenice da nismo ovim zakonom oživotvorili u djelo odnosno dali mogućnost oživotvorenja u djelo odredbe iz članka 45. Ustava Republike Hrvatske koji kaže, u izborima za Hrvatski sabor i Predsjednika Republike Hrvatske ostvarivanje biračkog prava Republika Hrvatska osigurava i svojim državljanima koji se u doba izbora zateknu izvan njezinih granica, tako da mogu glasovati i u državama u kojima se nalazi ili na koji drugi način određen zakonom. Imamo činjenicu da zastupnik Furio Radin ovdje može dopisno glasovati za Talijanski parlament normalno, jer ima i Talijansko državljanstvo ali imamo i činjenicu da ogroman broj hrvatskih državljana koji nema prebivalište u Hrvatskoj na ovaj način ovim zakonskim odredbama i dalje neće mu biti omogućena provedba oživotvorenje članka 45. Ustava Republike Hrvatske. Također, vezano za ovo načelo javnosti. Toga moramo biti svjesni. Ne možemo se s jedne strane zalagati za načelo javnosti a u isto vrijeme ne imati na umu i načelo privatnosti i načelo zaštite osobnih podataka. To moramo biti svjesni takve jedne činjenice zbog toga, to vam je i u Sjedinjenim Američkim Državama i svagdje drugdje, stvar je bitna. Ukoliko građanin ne želi da se njegovi podaci pojavljuju javno, da su dostupni svima, to se mora uvažiti. To je pravo građanima, to proističe iz načela javnosti. To načelo javnosti također, znači mora uvažavati, je li imamo riječ o načelu privatnosti, o načelu zaštite osobnih podataka. U Americi je da je ovaj popis dostupan, ali mora se dobiti privola svih onih koji se nalaze na tome popisu da se njihovi podaci mogu kao takvi rabiti. Ukoliko nema te privole, na njegovome mjestu recimo 45. bit će točkice ili križići. Tako je to eventualno moguće napraviti u Hrvatskoj ali oni provode i taj dio predregistracije. I da se u Hrvatskoj provode predregistracije onda bi se u smislu članka 45. Ustava moglo kontrolirati i omogućiti svima glasovanje u isto vrijeme. Prema tome, nemojmo tumačiti načelo javnosti samo onome što meni paše a zaboraviti da postoji i načelo privatnosti i načelo zaštite osobnih podataka. To je sada ova recimo činjenica mediji i recimo gospođa Željka Antunović. Kaže, ona je liderica oporbe. Znači, ona je liderica oporbe. Da li u taj kriterij spada samo broj ruku ili hvalisavost? Ne spada. Spadaju drugi kriteriji, broj zakonskih inicijativa, javnoga utjecaja, poštenje, radišnost i svi ostali kriteriji. Tako je i ova varijanta. Prema tome, nisu isto značnice broj ruku sa najjačom strankom i za mjesto lidera. Tako i načelo javnosti ne znači da svi mogu imati sve il' postoji načelo privatnosti i načelo zaštite osobnih podataka. I druga je stvar jasna, vama je to smiješno zato što takve stvari plasirate u javnost. Oko ovoga dijela vezano za ova Povjerenstva za popis birača. Niste vi tu kazali, to je bila primjedba kluba Hrvatske stranke prava. Naime, popis birača vode državna tijela uprave. I zbog čega se sad u ova Povjerenstva za popis birača prevaljuje odgovornost za popise na gradska ili općinska vijeća odnosno na Gradsku skupštinu? To je trebalo napraviti u okviru državnih tijela, znači u okviru Središnjeg državnog ureda za upravu, jer on je drugostupanjsko tijelo u odnosu na ova tijela državne uprave za poslove opće uprave u Gradu Zagrebu. Naime, Grad Zagreb tu obavlja poslove koje je država prenijela za njega a na razini drugih županija, ne obavljaju to županije nego su to oni uredi državne uprave koji su samo dislocirani ili obavljaju te poslove u prvome stupnju. Prema tome, znači elektronički sustav je jamstvo da ćemo imati ažurniji i točniji popis birača. Ali nije jamstvo da će biti točan i ažuran zbog, ukoliko se ne riješe ove situacije da Ministarstvo unutarnjih poslova, diplomatsko konzularna predstavništva Republike Hrvatske i nadležna državna tijela za poslove opće uprave ne rade svoje zakonske obveze i zadaće. Nemojmo gajiti iluzije da ovim rješavamo to. Ne rješavamo bez jamstva da će svatko raditi svoj dio posla pravovremeno i zakonito. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnika Zdenka Babić Petričević.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo! Kolega Kovačeviću, pa nije točno da diplomatsko konzularna predstavništva su svrha sama sebi i da uvijek rade protuzakonito. Diplomatsko konzularna predstavništva Republike Hrvatske je jedna velika mreža, nastoji po Zakonu Ministarstva vanjskih poslova odrediti svoj posao na dobrobit hrvatske države jer predstavlja hrvatsku državu diljem svijeta. I to je dokazano od 1992. godine gospodine Kovačeviću, kad su održani prvi izbori, parlamentarni izbori i predsjednički izbori izvan domovine. Nije istina, po vašemu je da svaki birač u 11. izbornoj jedinici izvan domovine želi zloupotrijebiti zakone koji su po vašemu nisu dobri. I prestanite govoriti, vaša banalnost je više dosadila Bogu a kamoli nije čovjeku. Svakoj temi prilazite na jedan svoj način. Mislite da vam to ljudi vjeruju.
Eto, povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Gospodine predsjedniče! Uvažena kolegica je kao što ja moram rabiti da je ona uvažena, ako ovako govori povrijedila je članak 209. Ja sam iznosio konkretne slučajeve gdje diplomatsko konzularna predstavništva nisu radila. I rekao sam vezano za primjenu članka 45. Ustava. A vi ako zastupate tu 11. … [[Govornik se ne razumije.]] jedinica onda se borite da ljudi imaju pravo glasa, a ne samo oni koji će za vas glasati. … [[Upadica se ne razumije.]]
Nova povreda Poslovnika. Recite.
… /Govornica je naknadno uključena./ … kao i svi njeni državljani koji žive izvan granica njene domovine i Ustav nam daje ono što vi sigurno niste sretni, a to je da je biračko tijelo izvan domovine većinom Hrvatske demokratske zajednice. Tomu ja nisam kriva [[Upadica: Dobro, hvala lijepa.]] nego povjerenje [[Upadica: Ovo je trabunjanje obično.]] [[Govornica nije uključena, ne razumije se.]]
Dobro. Klub SDSS-a poštovani zastupnik Ratko Gajica. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče ja ću ukratko u ime Kluba komentirati ovaj Konačni prijedlog. Prvo što ja mislim da treba reći da je predlagatelj uvažio neke sugestije i neke prijedloge koji su dati u prethodnoj raspravi a koji se odnose i na sam sadržaj i na nomotehničko uređenje i u tom pogledu smatramo da je ovaj Konačan prijedlog dobro popravljen. Ili napravljen u mjeri da se može, da se može prihvatiti. Nezavisno od toga što nije prošlo dugo vremena i nezavisno od toga što smo i mi za to imali malo vremena. Drugu stvar koju hoću reći to je mi imamo jednu amandmansku intervenciju koja se odnosi na članak 18. a zapravo se načelno odnosi na pravo svakog pojedinca da usmeno ili pismeno intervenira. U ovom slučaju se radi o prethodnoj registraciji, ali to proizlazi iz prava da se usmeno i pismeno intervenira kad je u pitanju birački popis. Jer takva vrsta intervencije omogućava da se onda dobije dobar podatak. Da se uđe u popis birača na mjestu gdje se želi i može glasati. I u krajnjoj liniji na taj način se omogućava pojedincu da svoje biračko pravo izvrši što je nužno dakle nužno je izaći u susret takvoj jednoj stvari. Ja se nadam da ova intervencija amandmanska je prihvatljiva i da će ona biti prihvaćena. Naprosto mislim da nema štete. Ne dovodi u pitanje osnovne ideje, a može biti samo od koristi. Treća stvar koju ovdje s ovog mjesta želim komentirati to je ovo pitanje rokova. Članak 13. a i negdje drugdje se o tome govori, govori o 14 dana prije održavanja izbora. Iz gledišta građanske discipline, iz gledišta potrebe da se poslije toga proceduralno obavljaju i neki poslovi to je u redu. Ja samo želim upozoriti da, da bismo održali taj rok 14 dana prije održavanja izbora i pospremili poslove koje treba uraditi prije toga. Onda isto tako ovo pitanje obavještavanja pojedinca s biračkim pravom o tome kakav podatak u biračkom popisu o njemu postoji, kakav je tamo njegov status tu obavijest treba poslati obavezno i tu obavijest treba poslati dovoljno na vrijeme. I mislim da kad kažem dovoljno na vrijeme onda se to ne bi trebalo svesti na 15 dana prije tog dana od kojeg se odbrojava 14 dana. Treba, naprosto to treba uraditi 2 ili može biti i više od toga, 2 mjeseca i više, ranije nego što, nego što dolazi taj rok od 14 dana. Zašto je to važno? I ovdje je, a i ranije smo o tome razgovarali. Birački popisi imaju nepreciznost, birački popisi imaju neke falinge u kojima ili nije, u kojima nije upisan važan podatak osobe koja izlazi na izbore i treba mu dati dovoljno vremena da intervenira u birački popis i treba dati dovoljno vremena da se taj podatak ispravi. Vrlo je dobro po mom mišljenju ovo rješenje da se omogućava usmena i pismena intervencija i zbog toga što je pismena intervencija regularna po upravnom postupku i zbog toga što mi time, mi time olakšavamo takvu proceduru. U krajnjoj liniji govorimo ovdje i o automatskoj obradi podataka. Ranije se govorilo i o SMS porukama. Sve je to u funkciji ubrzanja ove procedure da se postupci, da se birački popisi učine boljim i vjerodostojnijim. Ono, unaprijed ja pretpostavljam što će moj kolega Mak reći. On će tražiti podatke i ispise iz biračkog popisa sudionicima izbora. Unatoč teškoćama koje u tom pogledu i tehnički i sadržajno možemo imati specijalno zbog ovog tajnosti podataka sklon sam tom, taj njegov prijedlog podržati. Kad sve ovo zbrojim onda ću reći samo rečenicu mi ćemo, mi ćemo ovaj Prijedlog zakona podržati.
Hvala. U 10 i 49 isteklo je vrijeme za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta. Za Klub nacionalnih manjina poštovani zastupnik Nikola Mak. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Nacionalne manjine su posebno zainteresirane za ovaj Zakon. Podsjećam vas da nacionalne manjine su u toj 12. izbornoj jedinici koja ima 6 podjedinica ako tako možemo reći od kojih su 3 čiste da tako kažem opet; Srbi, Mađari i Talijani koji biraju jednog svog i koji imaju manje ili više kompaktne sredine u kojima žive pripadnici tih nacionalnih manjina. Pa onda dolaze ove tri mješovite: Česi, Slovaci. Druga bivši konstitutivni narodi u bivšoj Jugoslaviji, danas pripadnici nacionalnih manjina dakle Makedonci, Crnogorci i tako dalje. I onda ona čuvena 12. čiji sam ja predstavnik, ona 3. u kojoj je 12 nacionalnih manjina od Nijemaca, Austrijanaca, Rusina, Ukrajinaca do 12 Vlaha. I evo iz te konstalacije proizlazi onda jedan interes predstavnika saborskih zastupnika nacionalnih manjina, ali i udruga i pripadnika nacionalnih manjina da se što bolje i što preciznije u okviru općeg jednog Zakona o popisima birača, pa onda i iz Izbornog zakona i drugih zakona koji prate izbore precizno odredi to ustavno pravo da pripadnici manjina biraju svojih u ovom slučaju 8 zastupnika u Hrvatski sabor, a isto tako da biraju i tzv. svoju manjinsku samoupravu, odnosno vijeća i predstavnike nacionalnih manjina prema određenim brojčanom koncenzusu u općinama, gradovima i županijama. Jer ovaj zakon se odnosi i na to i to je i u popravljeni tekst ušlo na jednom mjestu. Ne jednom drugom mjestu nije pa ću upozoriti da još treba i na jednom drugom mjestu treba spomenuti ta vijeća i predstavnike. Interesantno je sada da dolazimo do ovoga pitanja ispisa. To je jedno od centralnih pitanja koje smo i postavili u prethodnim raspravama i koje je jedinim dijelom dominiralo i u prvom čitanju, a i u dominira u ovome. Ova druga pitanja od kojih je velik dio primjedbi usvojen u ovom drugom čitanju ne bi htio govoriti nego bi htio o ovom suštinskom iskoristiti vrijeme koje je na raspolaganju da o tome nešto kažem i da se zalažem u ime kluba Nacionalnih manjina za određena rješenja. Kad govorim da su neke primjedbe usvojene, a neke nisu samo ću davati, praksa će pokazati koliko smo bili u pravu kod onih gdje su nam primjedbe usvojene, a koliko smo bili u pravu kod onih kod kojih nam primjedbe nisu usvojene. Podsjećam vas da prema najnovijim saznanjima već u svibnju predstoje izbori za tzv. manjinsku samoupravu, dakle za vijeće i predstavnike nakon četverogodišnjeg mandata prvih saziv i tada ćemo baš što se tiče nacionalnih manjina imati prvu priliku testirati što ovaj zakon govori kada su u pitanju nacionalne manjine. I sad dolazimo do ovog suštinskog pitanja ispis iz popisa birača ili ne, sukob jednog interesa da svi sudionici, svi pasivni sudionici u izbornoj procesu dobiju uvid u to koga oni predstavljaju, pri čemu uz ovaj opći aspekt koji je također u mnogim raspravama ovdje podržan, dakle kad se radi o 10 izbornih jedinica da bi i tu na toj političkoj razini da tako kažem trebali imati taj ispis u rukama onih koji su pasivni sudionici, dakle koji su kandidati. Ali i posebno mi manjinci smo zainteresirani u ovoj našoj 12. izbornoj jedinici da znamo kome se uopće obraćamo. Jer sada s jedne strane imamo princip da bi to bilo normalno da znamo tko nam je biračko tijelo, jer mi ga inače ne znamo, mi samo znamo da postoje udruge, znamo telefonske imenike gdje postoji određena karakteristična prezimena itd. ali to je sve nevjerodostojno da bismo im mogli javljati se tim potencijalnim biračima, a napominjem oni mogu, a ne moraju birati svoje manjinske predstavnike, jer mogu ići na političku listu, mislim birati političku listu. A s druge strane imamo princip zaštite osobnih podataka. ovo pismo koje imamo ovdje od Agencije za zaštitu osobnih podataka nije jako uvjerljivo jer u jednom dijelu u tom pismu stoji pa ni u Zakonu o političkih strankama toga nema. Dakle značilo bi, ja to tako mogu izvući iz zaključaka da piše u Zakonu o političkim strankama onda bi to moglo biti u Zakonu o popisima birača. Prema tome, očigledno da ni tu nije sasvim sigurno kod tog kompetentnoga tijela što on zapravo autoritativno misli o svemu tome. I sad dolazimo do nekih praktičkih pitanja kada raspravljamo o ovome. Prije svega čovjek koji se u popisima birača, pardon, u popisu stanovništva 2001. jer to je temelj popisa birača za nacionalne manjine izjasnio se kao pripadnik manjina, on to ne taji, on se svjesno opredijelio da je Nijemac, Čeh, Rusin, itd. Prema tome, on nije skrio nešto što je dio njegove osobnosti. Drugo, spomenuto je da imamo oko 36 tisuća sudionika na dan izbornog procesa, dakle izborna povjerenstva, birački odbori. Svi oni imaju mogućnost uvida u te podatke, a ne potpisuju nikakvu posebnu izjavu da će čuvati te podatke. Ako on zna da sam ja Nijemac u mom izbornom krugu, je li, na mom biralištu itd. on zna i o onom drugom mjestu, trećem itd. I sada ako sam dobro čuo gospodina Palarića ovaj prijedlog koji je Hrvatska narodna stranka predložila da je to usvojeno. Jesam to dobro čuo gospodine Palariću? Ime, prezime, adresa na zahtjev sudionika u izbornom procesu. Ako je to tako i ako to Vlada prihvaća onda je zadovoljen i naš zahtjev da na taj način uskladimo jedan princip da imamo pravo uvida, dakle kandidati u pasivnom smislu. Isto tako da zaštitom osobnost podataka svakog građanina naše zemlje. Ako je to tako, a evo sad čujem da je, onda ja smatram da smo postigli svrhu. I sad je samo isto to važno reći da to se ne odnosi samo na 12. izbornu jedinicu, popis birača za 12. nego se odnosi na svih 12 izbornih jedinica i da ćemo na taj način doći do jednog demokratičnog pristupa izbornom procesu. Jer svi kritiziramo ako izađe 5, 10 ili 15% pripadnika nacionalnih manjina bilo za parlamentarne izbore, bilo za izbore za vijeća i predstavnike nacionalnih manjina na lokalnoj razini. Pa nemojmo se čuditi, pa mi ne znamo koje je to biračko tijelo. Zna ga Izborno povjerenstvo, zna ga Birački odbor. I u zadnjim izborima nismo ni te tzv. rezance imali. Prema tome, ni na taj način ljudi nisu bili, jer to je stvar tehnike, rezanci su stvar tehnike. Sad više po ovom zakonu ne, jer će biti obavijest prethodna. Prema tome to je isto tako dobro rješenje. Ali u prošlim izborima … [[Govornik se ne razumije.]] stvar izbornih povjerenstava i biračkih, ne biračkih odbora, nego izbornih povjerenstava hoće li slati rezance ili neće. Negdje su slani negdje nisu slani. Prema tome, šta smo mogli očekivati u svibnju 2003. godine od izbora za manjinsku samoupravu? 10 tisuća Roma. Ako romski predstavnici ne mogu svojima, a ne žive svi Romi, ne žive svi pripadnici nacionalnih manjina i kompaktnim i homogenim sredinama pa da znaš da 90% tog stanovništva u tom biračkom, u tom biračkom tijelu je te i te nacionalnosti. I onda je to u redu, ali ovo je cijela Hrvatska. Za svih tih 22 nacionalne manjine je cijela Hrvatska, izborna jedinica. To znači od Iloka do Dubrovnika i onda je tu taj specifični položaj koji traži i opravdava ovaj naš zahtjev. Ja bih samo još htio na kraju da kažem da kod članka 40. gdje se govori o tome da se šalju, dakle da budem jasan ja ću to pročitati da ne bi bilo nesporazuma. Kaže se u članku 40., prije prvih izbora za izbor zastupnika u Hrvatski sabor nakon stupanja na snagu ovog zakona, svim biračima u Republici Hrvatskoj dostavit će se ispis. Dakle radi se neposredno o svakom pojedinom biraču. To je u redu i mislim da nikakvi novci, a nešto sam načuo pa to je jako skupo, da nikakvi novci ne mogu biti prepreka da se to ostvari i d na taj način također animiramo biračko tijelo da iziđe na izbore. Ja bih samo ovdje dodao gospodine Palariću, tu je riječ: "prije prvih izbora". Ja se zalažem da to bude trajno prije svih izbora, ne samo prije prvih izbora. Sada prvi izbori koji dođu recimo u studenome, a onda poslije to nećemo raditi. Moj je prijedlog i prijedlog kluba Nacionalnih manjina da brišemo tu riječ: "prije prvih" nego da to bude prije svakih izbora. To je jedno. I drugo, tu fale opet vijeća i predstavnici nacionalnih manjina, jer se i na njih odnosi ta obavijest. Hvala vam na strpljenju.
Hvala. Klub HSS-a, poštovani zastupnik Luka Roić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Pa kao i većina klubova i mi u HSS-u podržati ćemo prijedlog ovog zakona. Naime, iz gotovo svih rasprava vidljivo je da je popis birača i Zakon o popisu birača jedan od bitnih preduvjeta za pravo svakog građanina da bude biran i da može ostvariti pravo biranja ipak nije dovoljan da bi se osigurala potpuna preciznost i potpuna točnost kada je u pitanju ostvarivanje tog prava. Naime ma koliko god elektroničkim i bilo kakvim drugim tehnološkim inovacijama ažurirali i priredili popis birača na način na koji je to predviđeno novim zakonom, ako nema prethodne kvalitetne obrade podataka državnih tijela javne uprave, gotovo da i ne može biti govora o potpuno preciznom popisu birača i provođenju izbora. Poznato je da je niz godina unatrag bilo dosta primjedbi na sam birački postupak, da je tamo davno 90-tih godina zaista bio najlošiji način evidencije, evidencija nije bila ažurna, vjerodostojnost naravno nije bila moguća, a točnost podataka također bila je posve upitna. Ne možemo reći a da ne spomenemo i to da se godinama stanje u tom dijelu poboljšavalo. Eto i sam državni tajnik i ekipa koja radi na tom poslu već dugi niz godina je u tom dijelu i mislim da je potpuno kvalitetno mogla sagledati sve probleme koji su nastajali u tom pogledu i otklanjati svaki puta ono što su uočili da je bio problem u prethodnom biranju. Pa stoga i mislimo da su kvalificirani i da su do svojih zadnjih prijedloga koje su predložili prijedlogom ovog zakona, analizirajući sve ono što je bilo nedostatno i nedovoljno dobro u prethodnim izborima ugradili u prijedlog ovog zakona i da je sam prijedlog zakona na taj način daleko kvalitetniji i prihvatljivi i da onemogućava bilo kakve velike manipulacije. No, ako nema ažurnosti kao što rekoh u tijelima javne uprave, ako nema preciznih podataka o pravu svakog građanina na svoje biračko pravo, znači o evidenciji navršenih 18 godina, o preciznoj evidenciji umrlih, onda naravno da bilo koji zakon koji u ovom dijelu napravljen ne može biti garancija da će sve biti obavljeno na zadovoljavajući način. Poznato je o pričama o mrtvim dušama, o pričama o glasovanju naročito onih koji su u ovom dijelu govorili dosta bih rekao argumentirano, o potrebi promjene Zakona o prebivalištu i boravištu jer zaista ako imamo neriješenu situaciju oko masovnih evidencija boravišta i prebivališta na različitim adresama, ima ekstremnih primjera da se radi o desetcima građana. Naravno da se tu može odmah uočiti izvjesna manipulacija i nepravilnosti i dok se to ne riješi i dok se ne dogodi ono što je potrebno da se ti uzroci otklone, nema ni dobrog Zakona o popisu birača. Vidim da mnogi predlažu i prethodnu registraciju birača, to je riješeno i u mnogim drugim državama, mislim da ne bi bilo na odmet da i mi također o tome razmišljamo na taj način. Ono što nas u HSS-u na neki način mislim da smo to istakli u prvom čitanju brine, da u ovom prijedlogu zakona nema nikakvih kaznenih odredbi ukoliko se dođe do nepoštivanja ovog zakona. Naime kao što rekoh, ovdje ne piše što će se dogoditi ako netko od djelatnika iz opće uprave nešto krivo napravi. Da li će biti to povreda dužnosti, ali ne piše se o prijedlogu koji bi na neki način riješio i odredio određeni prekršaj i ukoliko se to dogodi što bi trebalo i na koji način kazniti i koga kazniti. A poznato je da upravo iz ovog ureda kad se radi o bilo kakvim drugim zakonskim odredbama, predviđene su velike kaznene mjere, da ne kažem ponekad i drastične. Znači poštivanje ovog zakona naravno uvjetovano je prije svega ažurnošću podataka, vjerodostojnošću podataka i na taj način naravno točnošću podataka. Ukoliko postoji takav preduvjet, mislim da je ovo dobar zakonski prijedlog uz sve one primjedbe koje su drugi klubovi uočili i u pogledu prava nacionalnih manjina i sve ono što je prije rečeno ukoliko naravno se prihvati veći dio primjedbi i oni koji su ili će biti upućeni u obliku amandmana, pretpostavljam i u ime HSS-a mogu zapravo podržati prijedlog ovog zakona i najaviti podršku ovom zakonu u ime našeg kluba. Zahvaljujem.
Hvala. Klub IDS-a, poštovani zastupnik Valter Drandić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče. Izbori su sigurno najviši demokratski čin u jednoj zemlji, u jednoj državi, temelj demokracije i zbog toga mi u IDS-u smatramo da je ovom Zakonu kao i svim drugim zakonima koji reguliraju ovu materiju potrebno pristupiti vrlo pažljivo, temeljito i da moramo dobiti što je moguće kvalitetnije zakone kako bi na što je moguće manju mjeru sveli manipulacije koje su ipak dešavaju, dešavale su se u našem izbornom sustavu. Po IDS-u je temeljno da svaki građanin Republike Hrvatske koji ima pravo glasa treba prije svih izbora dobiti na kućnu adresu obavijest o održavanju izbora, dobiti izvod iz biračkog spiska koji se odnosi na njega i obavijest o biračkom mjestu jer smatramo da su najveća provjera zakonitosti provođenje izbora sami građani, sami birači. I ako oni dobiju obavijest imat ćemo sigurno nekoliko efekata. Prvo, kvalitetnu provjeru jer svaki građanin, barem polazim od toga želi sudjelovati na izborima, želi sudjelovati u tom procesu. I drugo, imat ćemo mogućnost da sami građani jasno provjere svoje podatke, ažuriraju a vjerujemo da na taj način ćemo ostvariti još nešto, a to je da će veći broj građana izaći na izbore što smatramo isto tako da je jedan od temeljnih uvjeta za kvalitetnu provedbu izbornih sustava i funkcioniranje sustava kako države tako i regionalne lokalne, pa i mjesne samouprave koju često zaboravljamo, a i tamo izbori su veoma značajni i važni. Drugo, IDS se nada da više nećemo vidjeti da glasaju umrli, neće nam faliti, kako je netko već prije mene rekao, cijele ulice. Neće se dešavati da se naglo povećava broj birača na određenim biračkim mjestima ili čak što smo imali slučaj da ima više birača nego samih stanovnika. Jasno da ne smatramo da će to zakon sam po sebi riješiti i zakon sigurno neće riješiti sve ove probleme. Potrebne su izmjene i drugih zakona kao što je već rečeno, promjene Zakona o prebivalištima, o boravištima. I svjesni smo toga da su manipulacije jasno moguće. No naš cilj je da ovim zakonskim propisima svedemo te manipulacije na najmanju moguću mjeru i smatramo da je velik problem ovog Zakona to što nema apsolutno nikakvih kaznenih odredbi, a ponavljam, bez obzira na zakonske odredbe, manipulacije u izbornom sustavu su itekako moguće i smatramo da bi bilo potrebno ovaj Zakon u svakom slučaju unijeti kaznene odredbe. Reći ću vam za primjer, u Velikoj Britaniji kazne su npr. za zlouporabu podataka do tisuću funti a za zlouporabu glasanja kao recimo dvostrukog glasovanja kao što je kod nas i potvrđeno da se dešavalo su do 5 tisuća funti. I mislim da jednom sustavu, jednoj državi kao što je našoj ne bi škodilo da i u ovom dijelu zakonodavstva imamo ugrađene kaznene odredbe. No i po nama iz IDS-a ovaj zakon je u svakom slučaju kvalitetniji, bolji od prijašnjeg. Dobro je što je ozakonjeno ono što se u velikoj mjeri već i radi, a to je elektronička obrada podataka. Jedan suvremeni sustav samog popisa birača koji sigurno doprinosi točnosti, koji doprinosi i smanjivanju onoga što sam prije govorio, smanjivanju mogućnosti da se manipulira podacima, brzini i daje mogućnost da imamo kvalitetnije podatke i informacije svih onih kojima su te informacije i podaci potrebni, bilo zbog samog procesa izbora, bilo zbog njihove kontrole. Isto tako mislimo da je dobro da je dana mogućnost da se i vrši uvid u popis tokom cijele godine, a ne samo u one dane izborne, da ih tako nazovemo. Ali smatramo da bi bilo dobro da je prihvaćen prijedlog našeg odbora da se svim onima koji navrše 18 godina i steknu pravo glasa i mislimo da bi bilo dobro ipak o tome još jedanput razmisliti uputi posebna obavijest da su stekli pravo glasa, da su upisani u tu evidenciju. Mislimo da bi na taj način i stimulirali i mlade koji jako malo glasaju da ipak na jedan način počnu razmišljati o tome da imaju svoje pravo glasa, da imaju svoj glas i da ga trebaju iskoristiti. I mislim da je to i na neki način odraz jednog civilizacijskog dosega, jednog kulturnog dosega jedne države da svoje građanine obavijesti, sa današnjim danom ste upisani u popis birača, dobili ste pravo glasa, čestitamo vam na tome, nadamo se da ćete tu svoju funkciju i kvalitetno izvršavati, da ćete ispuniti svoje građansko i pravo, ali i obavijest da glasate na izborima. Isto tako pozdravljamo i mogućnosti koje su date u ovom zakonu koje se odnose na pitanje nacionalnosti, upisa na temelju izjave i u svakom slučaju podržavamo ovaj amandman HNS-a da se izvodi iz popisa birača dostave svima onima koji sudjeluju u izbornom procesu. Vjerujemo da će i to doprinijeti kvalitetnijem provođenju izbora, smanjenju, ponovno ponavljam, manipulacija kojih je bilo sa ovim podacima. No u ovom zakonu ima i dosta još uvijek upitnika, dosta dubioza. Prvenstveno se to odnosi na zaštitu osobnih podataka. Odnosi se na upitne nadležnosti između povjerenstava koje osnivaju gradovi i općine i oni koji su nadležni da vode sam popis, a to je država. I čini mi se, i nama u IDS-u se čini da tu nije do kraja dobro razrađeno to pitanje pogotovo u članku 35. ovog Zakona. I podržavamo isto tako prijedlog koji je dao klub SDP-a da se možda produži rok za davanje amandmana, da pokušamo ta rješenja još kvalitetnije popraviti i izmijeniti. Mislim da bi ona trebala biti apsolutno precizna kako ne bi moglo doći do određenih krivih tumačenja, nedoumica u samom postupanju pa se opet traže tumačenja, itd., i ulazimo u nekakve probleme koji nam u ovom izbornom sustavu, izbornom zakonodavstvu se ne bi smjeli dešavati. Znači, podržavamo taj prijedlog. Ukoliko se ovi članci zakona kvalitetnije preciziraju i riješe IDS će isto tako podržati ovaj zakon, a do tada ostajemo da vidimo kako će Vlada reagirati na ove prijedloge. I ponavljam, još jedanput, temeljno po nama je da svaki birač prije izbora dobije obavijest o tome da se izbori održavaju i kad se održavaju sa izvodom o svojim podacima, sa biračkim spiskom kako bi se na taj način mogla vršiti kontrola i jasno, izmjena potrebnih podataka. Hvala lijepa.
Hvala. Idemo na pojedinačnu raspravu. Poštovani zastupnik Slaven Letica. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, moram vrlo jasno metodološki odrediti svoju raspravu. U teoriji se ta rasprava može smjestiti u kontekst svjedočenja preživjelog. Ja sam iza sebe ostavio troje izbore, dvoje predsjedničke i jedne saborske i govoreći iz te perspektive popisi birača jesu jedan vrlo značajan element slobodnih i poštenih izbora, nisu na žalost jedini i najvažniji. Iz te perspektive ću dakle pokušati kazati shvaćajući izbore kao neku vrstu kocke zbog čega svi kockari moraju biti zainteresirani za jasna transparentna pravila i za slobodne i poštene izbore. U kontekstu te nakane ja ću glasovati za ovaj Zakon, ali ću podsjetiti na nekoliko tipova naracija koje nedostaju u Hrvatskoj da bi se znalo gdje su osnovni izvori i obrasci prevara. Kako u Hrvatskoj je vrijeme vrlo zgusnuto tako ljudi zaboravljaju. U predsjedničkim izborima zadnjim u krčmi "Dida" ja sam ukazao na jednu okolnost, dobio sam informaciju da su se sastali i sadašnji predsjednik Republike Stipe Mesić i bivši i još aktualni generalni direktor Hrvatske televizije i da su se dogovorili oko toga da će ako ovaj bude dobio podršku Hrvatske televizije ovaj drugi njega imenovati za veleposlanika u Francuskoj. I to je izgledalo kao jedna dosta neuvjerljiva tvrdnja, međutim informacija koju sam dobio je dobijena od čovjeka koji me nikada nije iznevjerio, taj dogovor se odigrao u hotelu "As" i bio sam siguran da čovjek je govorio istinu. Vrijeme je pokazalo da je ta istina neosporna. Sada se vraćamo na problem osiguranja, državni tajniče i vi uvaženi predsjedniče Sabora i vi učene kolege kako osigurati slobodne i poštene izbore. Vidite, mi smo već nekoliko mjeseci svjedoci jedne protuzakonite, protuustavne i protu zdravoga razuma predizborne kampanje za kancelara Hrvatske koju vodi jedan od naših kolega. Ja sam zamolio nekoliko institucija da interveniraju. Naš Ustavni Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav koji mi je dao za pravo i rekao je da bi trebalo nešto poduzeti da se barem javnost upozori da se ljudi ne biraju za predsjednika Republike, nego da se biraju za nas obične, tu male saborske zastupnike i da takva prevara javnosti bitno remeti legitimitet i kredibilitet ovoga Visokoga doma, da zavarava javnost i da će potaknuti i druge ljude da se više ne natječu za časno mjesto u ovom Visokome domu, nego da varaju birače da se natječu za predsjednika Vlade. Na tragu te inicijative sljedeći korak je manipulacija sa medijima i ono što mene posebno zabrinjava, na sasvim konkretnom primjeru ću to ilustrirati, manipulacija sa anketama. U Hrvatskoj nema ozbiljne organizacije anketara koja bi imala čvrsto definirane etičke kriterije i zbog toga postoji nekoliko komercijalnih anketara koji naprosto na narudžbu takvih tipova, da ne kažem lažnih kancelarskih kandidata daju i objavljuju u tzv. čitanim ili uglednim revijama rezultate lažnih anketa. Takva se jedna pojavila u zadnjem "Nacionalu" gdje se dokazuje da je taj kolega, a radi se o Radimiru Čačiću daleko prešišao i Ivu Sanadera, Ivicu Račana i kancelara Kola, dakle da je sasvim sigurno on zvijezda u usponu i praktički da će sasvim sigurno pobijediti na tim izborima. Taj reket je vrlo širok, on je dijelom vrijednosno podržan, a drugim dijelom je komercijalno podržan. Tu su dijete, tu su obiteljski albumi, tu su autoceste, to je privatizacija cijelog našeg zajedničkog nacionalnog napora, prisvajanje i privatizacija toga i zbog toga taj moj apel kojeg sam uputio GONG-u nije reagirao. Da je došlo do druge strane bila bi uzbunjena cijela hrvatska javnost. Uputio sam njegovoj ekselenciji, veleposlaniku Europske Komisije u Hrvatskoj, nije reagirao. Uputio sam Programskom vijeću Hrvatske televizije, dobio sam prije par dana neki odgovor kao da Hrvatska televizija mora pratiti takve događaje. Nisu kazali zbog čega to nisu komentirali. Moramo ići dalje, znači mi moramo dobiti jednu ozbiljnu naraciju da vidimo kako se varaju birači, a ne varaju birači, nego varaju birani birače i hrvatsku javnost. Postoji puno izvora prevara. Najavio sam već u ovom Visokom domu da sam pri okončanju posla na izradi Zakona o javnom središnjem registru umrlih osoba, popularno zvanom kao Zakon o mrtvacima gdje bi se kompatibilao ovaj spisak birača sa ljudima koji su mrtvi. To je za Hrvatsku vrlo bitno jer je disperzija ljudi koji glasuju povezana sa disperzijom ljudi koji su i bankovni jamci i koji imaju kredite i taj registar je od vitalne važnosti za hrvatski društveni, gospodarski i drugi život. Sada nekoliko tipičnih metoda prevara. Neke sam spomenuo. Građanski nadzor i stranački nadzor je drugo jedno područje koji ne mora biti i ne smije biti samo ograničen na nadzor u trenutku zaključivanja glasovanja i pakiranje izbornih kutija zbog toga što postoji iz mog iskustva, recimo u prvoj izbornoj jedinici postoji jedan jednostavni trik da se zaokruživanjem još jednog kandidata na listi gdje je izabran kandidat koji ne odgovara onome koji kontrolira izbornu kutiju, zaokruži se još jedan kandidat i u prvoj izbornoj jedinici ste imali ja mislim 2 tisuće i 600 nevažećih listica. Toliko listića na zadnjim saborskim izborima bi omogućilo drugom kandidatu iza mene da uđe u ovaj Visoki dom, to je druga prevara. Znači treći je nepošten pristup medija i tretiranje pogotovo javnih medija, javne kampanje. Ja sam u nekoliko navrata generalnom ravnatelju Hrvatske televizije predlagao jedan etički kodeks o ponašanju javnih medija, pogotovo Hrvatske televizije u dugom razdoblju ovakvih lažnih, divljih i prevarantskih kampanja. Nedopustivo je da voditelji, novinari se pojavljuju kao glasnogovornici ili tihogovornici različitih političkih stranaka, različitih kandidata. Nedopustivo je da na njihovim automobilima postoje oznake stranački ili SDP-a, ili HDZ-a ili mog kluba kojeg ja pripadam klubu "Hajduka". Znači u tom smislu ja mislim da će se dogoditi velika prevara oko ove inače intencije koju ja srcem i dušom podržavam, koju je pokrenuo HSP, a podržala srećom Vlada da izborne liste i stranke moraju imati 10 tisuća potpisa da bi mogle izići na izbore. Moje iskustvo pokazuje gospodine predsjedniče da nema nikakvog nadzora, da jedna osoba može potpisati se na 10 izbornih lista, da Izborno povjerenstvo nema elektroničku ili drugu mogućnost kontrole takvih 10 tisuća potpisa. Prema tome, vi ćete imati komercijalizaciju 10 tisuća potpisa. I umjesto da imate realizaciju jedne poštene namjere, sve u svemu gospodine državni tajniče, gospodine predsjedniče Sabora, ja sam sve te tužne priče a neke i vesele opisao i ja ću vam to u poglavlju moje knjige dostaviti da vidite kako izborni popisi birača nisu osnov za osiguranje slobodnih i poštenih izbora. I apeliram da se nešto poduzme da se na neki način zaustavi plima tih lažnih komercijalnih anketa koje stvaraju veliku zabunu, stvaraju javno mnijenje i varaju birače, varaju javnost. Hvala vam lijepo.
Kada knjiga izlazi?
Gospodine predsjedniče … [[Govornik se ne razumije, nije uključen.]] i ona se pojavljuje do Uskrsa.
E, to isto mi dojmljivo. Replika, poštovani zastupnik Silavno Hrelja.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani kolege zastupnici! Poštovani kolega Letica, u kontekstu vaše izrečene tvrdnje o konkretnom broju nevažećih listića u vašoj izbornoj jedinici, moram primijetiti da sam i sam analizirao izborne rezultate… … [[Upadica se ne razumije.]] U 8. izbornoj jedinici i zamijetio sam veliki nesrazmjer između nevažećih listića u urbanim sredinama gdje postoji kontrola i to nadzor nad izborima bilo od stranačkih bilo nestranačkih organizacija u odnosu na ruralne sredine gdje se čak u nekim slučajevima broj nevažećih listića popeo i na 15%. Mislim da je vrlo opravdano vaše ukazivanje na taj mogući problem manipulacije izbornim rezultatima.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Slaven Letica.
Odgovor je vrlo kratak. Nažalost mi nemamo ozbiljnu ni empirijsku ni monografijsku pa čak ni studiju tipa svjedočenja preživjelih o tome. Na tom području, na području nevažećih listića, na području zamjena izbornih kutija, na području pričekivanja transportnih kola i zamjena kutija se skriva ne dva puta gospodine Hrelja, nego 10, 15, 20% više problema a demoniziraju se dva čovjeka koja su navodno mrtva glasovala. To je apsurd.
Hvala. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite!
Hvala poštovani gospodine predsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Ovaj Konačni prijedlog Zakona o popisima birača trebao bi doprinijeti tomu da sve one nepravilnosti koje, čiji smo svjedoci iz svih proteklih godina svedu se bar na najmanju moguću mjeru. I istina je nekih tehničkih stvari i poboljšica u tom smislu ovaj zakon nesumnjivo sadrži. Međutim, moja temeljna primjedba na ovaj Konačni prijedlog o popisima birača a time i o suzbijanju svih onih manipulacija sa prilikom glasovanja, svih onih krađa i ostalih nepravilnosti koje su se događale tijekom izbornih procesa upitno je da li će biti onemogućena? Naime, svi nesporazumi kod samog glasovanja a temelj su popisi birača koja evidencija birača, onih koji su upisani odnosno oni koji imaju pravo pristupiti biranju, glasovanju temelji se upravo na evidencijama koje imaju Policijske uprave o prebivalištu. Međutim, kod nas je ta kategorija prijava prebivališta i dalje više misaona odnosno osjećajna. Netko dođe u Policijsku upravu i prijavi svoje prebivalište. Neko vrijeme se ono čak vezivalo za vlasništvo odnosno prijavu odnosno ugovor, predočenje ugovora o podstanarstvu. To također nisu mjerodavni nikakvi kriteriji i logično da je Ustavni sud ukinuo bio takvu jednu odredbu. Ono što je najvažnije jeste kontrola prebivanja jedne osobe. Prebivalište je mjesto kao i po zakonu kako je definirano gdje se neka osoba nastanila s namjerom da tu stanuje i sa nepobitnom činjenicom da pretežni dio godine takva osoba stanuje tu. Hrvatska je evo, očito nemoćna da kontrolira prebivalište. Odnosno to je jedan veliki posao jer su i zlouporabe u prijavi prebivališta gotovo normalne i one se ne smatraju kao neko društveno nepoželjno ponašanje. Ukoliko netko kaže, znaš ja sam, ne živim tu, ja sam prijavljen na drugoj adresi. I nitko ne smatra da je takvo jedno ponašanje društveno apsolutno neprihvatljivo. Prije svega, zato što se vara država iz takvih lažnih prebivališta. A onda kasnije pošto se popisi birača temelje upravo na takvim evidencijama pitanje je onda kako suzbiti i kako doći do vjerodostojnog popisa birača ako se temelji na već unaprijed znamo neprovjerenom i nevjerodostojnim evidencijama kao što su evidencije koje imaju Policijske uprave jer ili nemaju ili je to ogroman posao koji bi zahtijevao od Policijskih službenika da kontroliraju prebivalište. Ali ponavljam, mi se s tim moramo uhvatiti u koštac. Možda, upravo po pojedinim Policijskim upravama i organiziranje takve jedne kontrole dalo bi dobre rezultate. Nastavno na to želim ovdje ukazati jedan nedostatak koji sadrži ovaj Prijedlog o popisima birača a tobože radi zaštite privatnosti tako da svi oni takmaci i oni koji sudjeluju pa imaju pravo kontrolirati, pa i civilne udruge dakle, sve zainteresirane osobe koje opravdano sumnjaju da se na popisu birača nalaze osobe koje su, koje nemaju tu prebivalište, koje su umrle, ne mogu jednostavno reagirati. Iako su ljudi upravo reagirali jer su znali na ovaj ili onaj način, nije pitanje kako su doznali, znali su da se na popisu birača nalaze osobe koje su odavno umrle. Evo, ja ću ponovno istaknuti onaj primjer sina čovjeka kojem je otac umro prije 15 godina i koji je dočuo da se njegov otac za svake izbore javlja s onog svijeta i da uredno glasuje. Dakle, to nisu bili usamljeni slučajevi jer su se eto, tako iz različitih razloga takve osobe su se našle odnosno nisu brisane sa popisa birača. Zato jer je ta evidencija stalno vuče svoje korijenje i preslika je u biti evidencije prebivališta. Dok se ne bude efikasno kontroliralo prebivalište mi ćemo i dalje imati odljev državnih sredstava jer po mjestu prebivališta određuju se i druga prava koje pojedini korisnici crpe upravo lažnim prijavljivanjem. Da u tom smislu i ovaj Zakon ne bi bio ništa čak i nešto odiozno i sporno kad u svom članku 4. kaže kako građanin može imati samo jedno prebivalište u Hrvatskoj što je sasvim normalno i prihvatljivo. Dakle svi oni državljani koji nemaju prebivalište u Hrvatskoj kao da ovaj Zakon, prednost Zakona ne priznaje da se može imati prebivalište u inozemstvu. Pa tako kaže: «Na kojima je naznačena inozemna adresa stanovanja i država boravišta.» Ma nije to država boravišta. To je država prebivališta. Zato bi u tom smislu i trebalo reagirati u članku 4. Dakle i da sam ovaj Zakon priznaje jednu činjenicu da naši državljani ne moraju imati prebivalište u Hrvatskoj jer je istina takva da ga i nemaju. Nego eventualno imaju boravište a prebivalište im je u stranoj zemlji. To je neka činjenica koju mora voditi računa, o kojoj mora voditi računa i ovaj Prijedlog zakona. Dapače mnoge nevolje su nastale još davnih godina kada su čak državni službenici koji rade na ovakvim poslovima prisiljavali naše ljude da nađu neko mjesto gdje oni prebivaju u Hrvatskoj. Iako oni kažu moje mjesto stalnog prebivališta je Amerika. «Ne, vi morate imati prebivalište.» Ne. Čovjek može imati samo jedno mjesto na kojem prebiva na kugli zemaljskoj. Ono što je istakao kao glavnu primjedbu, jednu od glavnih primjedbi naš kolega Arlović govoreći u ime Kluba SDP-a jeste jedna nelogičnost u članku 35. da bi stranka odnosno osoba koja je nezadovoljna radom Povjerenstva o evidenciji mogla se prižaliti Općinskom sudu. To je dakle jedan raritet gdje mi ovdje ne znamo ni da li se radi o upravnom aktu ili takvom aktu gdje po našem pravnom sustavu zna se onda tko reagira. Jel' upravna tijela ili na kraju krajeva Upravni sud? Ovdje odjedanput dajemo nadležnost Općinskom sudu. Naravno da potrebna je sudska zaštita od tijela državne uprave, ali se postavlja pitanje kakvo je Povjerenstvo? Kakva je njegova priroda i kakvi su akti odnosno kakva je pravna priroda akata koje donosi samo Povjerenstvo? I ja znam da eto u tom možda jednom lutanju eto iznašlo se da bi to mogao raditi Općinski sud. Ali čemu kada smo mi jučer upravo raspravljali i o Državnom izbornom povjerenstvu odnosno o izmjenama Zakona o Državnom izbornom povjerenstvu. Sasvim je logično da to radi Državno izborno povjerenstvo ali ne kao privremeno tijelo ili neki njegovi privremeni članovi nego kao, zato postoji kao, zato je i ustanovljeno kao stalno tijelo. Jedna stalna institucija koja ima stalni, koja ima svakodnevni redovni posao pa i onda kad nisu izbori da unaprijedi izbore. To je ono što je lijepo objasnio u prvom čitanju i u Konačnom prijedlogu državni tajnik. Ali nažalost jučer se odustalo od toga pa eto smo dobili i neke članove koji imaju svoj stalni posao. Koji imaju jednu od najodgovornijih poslova koji je uopće moguće zamisliti. Jedan od najintelektualnijih i najtežih poslova to je mjesto suđenja. To je mjesto suca Vrhovnog suda da bi ih vi sada poslali u ovo stalno tijelo ali uz obrazloženje: «Pa ipak oni neće to nešto stalno raditi. To će raditi ovi obični članovi.» Dakle to je jedna loša poruka i unatoč ovim izborima. To je loša poruka i za samu takvu jednu visoku instituciju kao što je Vrhovni sud. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Niko Rebić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Pitanje urednog i ažurnog vođenja popisa birača jako je važno za regularnost izbora a to znači da svi hrvatski građani s navršenih 18 godina imaju pravo birati i biti birani. Popisi birača u Republici Hrvatskoj su evidencija svih hrvatskih državljana koji su navršili 18 godina i vode se prema mjestu prebivališta. Dakle imamo popise birača za hrvatske državljane koji imaju prebivalište u Republici Hrvatskoj, ali isto tako imamo i poseban popis birača za hrvatske državljane koji imaju prebivalište izvan Republike Hrvatske. Sama činjenica da je do sada važeći Zakon u popisima birača donesen 1992. dakle prije 15 godina ukazuje da su tu potrebne promjene i da uistinu treba donijeti dakle novi zakon. Treba znati da je iza 1992. godine donesen Zakon o novom teritorijalnom ustrojstvu i niz organizacijskih zakona kojima je propisano novo nazivlje pravnih instituta i tijela koji su u sadašnjem Zakonu o popisima birača navedeni pod drugim nazivima. Nadalje dosadašnji dakle važeći zakon propisuje vođenje popisa birača na način primjeren vremenu u kojemu je donesen pa je tako propisano da se vode ručno ili u obliku kartoteka odnosno automatskom obradom podataka. U međuvremenu došlo je do implementacije nove tehnologije u vođenju popisa birača. Ako dodamo da je dosadašnja praksa primjene postojećeg zakona pokazala niz manjakovosti primjerice u popisu birača za pojedine izbore koji nisu imali rješenje u zakonskim odredbama a što je uvjetovalo potrebe donošenja posebnih uputa Državnog izbornog povjerenstva da bi se izbjegle neke neugodne situacije. O sumnjama i primjedbama koje su se javljale obično poslije izbora da ine govorimo. Iznosile su se sumnje kako je kome odgovaralo, a naglasci su uvijek bili na popisu birača sa prebivalištom u inozemstvu mada ništa bolja situacija nije ni kada su u pitanju popisi birača sa prebivalištem u Republici Hrvatskoj. Navest ću primjer grada Vrlike gdje je stanje popisa birača zapravo dovedeno do apsurda. Naime po popisu stanovništva iz 2001. godine Vrlika broji 3100 stanovnika, a na popisu birača nalazi se preko 3 i po tisuće građana sa navršenih 18 godina. Dakle s pravom glasa. Da li to uopće treba komentirati? Pravo pitanje koje sam na Odboru postavio predlagatelju pred donošenje ovoga Zakona pošto su pred nama parlamentarni izbori. Pitao sam hoće li ovaj predloženi Prijedlog zakona taj problem riješiti? Dakle nažalost nisam dobio potvrdan odgovor nego obrazloženje da to nije pitanje samo ovoga Zakona. Naime riječ je tu o više zakona, prije svega o Zakonu o prebivalištu i boravištu. Mnogi problemi sa popisima proizlaze iz toga zakona kao što rješavanje ovih problema ovisi o radu diplomatsko-konzularnih predstavništva. Problemi su u suradnji nadležnih tijela državne uprave i Ministarstva unutrašnjih poslova i Ureda za poslove opće uprave. Zapravo Ministarstvo unutrašnjih poslova je to koje vodi evidencije o prebivalištu i sve promjene i sve podatke za popis birača dužno je dostaviti državnom tijelu za poslove opće uprave. Tu je bilo jako puno problema u prošlosti i kada su hrvatski građani imali uredno prijavljeno prebivalište nisu bili uredno evidentirani jer MUP nije dostavio podatke, odnosno Ured za opću upravu nije te podatke unio u popis birača. Ta razmjena podataka između policijske uprave i nadležnih tijela državne uprave moglo se reći da je jedan od glavnih uzroka da broj osoba na popisu je veći od broja stanovnika. Vjerujem da će se ovim dijelom uvođenja elektronike na tome području končano riješiti da to bude pravovremeno. Svakako je poboljšanje primjereno primjena suvremene tehnologije i jedinstvenog matičnog broja ne dopušta mogućnost dvostruka upisa što držim da je jako dobro. Svakako da će ovaj zakon uvesti reda i smanjiti moguće manipulacije. Mišljenja sam da sve probleme neće biti moguće otkloniti bez odgovarajućih izmjena i dopuna Zakona o prebivalištu. Ipak držim da je ovo korak naprijed i da ovaj prijedlog zakona treba donijeti uz iznesene prijedloge i poboljšanja. A i sami znamo da je za 4 godine novi popis stanovništva. Dakle, ja vjerujem da idemo u dobrom smjeru i ako to iskoristimo konačno bi mogli dobiti jedan kvalitetan Zakon o popisima birača u budućnosti. Zato ću i podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Hvala. Replika, poštovani zastupnik Jakša Marasović.
Ma gospodin je Rebić rekao da u Vrlici ima više birača nego li stanovnika. To nije problem samo Vrlike. Nemate ni jedne pogranične lokalne jedinice u Dalmaciji, a vjerojatno ni u Hrvatskoj koja nema isto tako više birača nego stanovnika. I kakvi god mi zakon donosili nikad mi to nećemo uspjeti spriječiti, jer će Hercegovci najprije glasati ujutro za dijasporu, za listu dijaspore, a onda će otići u Vrgorac, u Imotski, u Makarsku na kavu i glasat će kao građani Hrvatske opet za listu … [[Govornik se ne razumije.]] I to je tako, i tu, stvari se tu ne mogu primijeniti. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Niko Rebić.
Pa dobro uvaženi kolega Marasović. Dakle ja sam iznio podatak koji je činjenica i bio na posljednjim izborima. Ali moram iznijeti i to da je u odnosu na prve izbore došlo do stanovitog poboljšanja. Ali smatram i sam sam predložio da treba i još neke zakone promijeniti o prebivalištu i da je ovaj zakon već isključio mogućnost dvostrukog upisa birača. Dakle ovaj zakon držim da je korak naprijed i sa svim drugim i novog popisa stanovništva i usklađivanjem Zakona o prebivalištu mislim da smo mi na putu da dobijemo jedan kvalitetan Zakon o popisu birača. Hvala.
Hvala. Poštovana zastupnica Zdenka Babić Petričević. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo izbori su u svakom društvu pa tako i u hrvatskom društvu i hrvatskoj državi jedan od temelja demokracije. Počet ću od članka 45. Ustava Republike Hrvatske. Hrvatski državljani imaju opće i jednako biračko pravo s navršenih 18 godina u skladu sa zakonom. Biračko se pravo ostvaruje na neposrednim izborima i tajnim glasovanje. Hvala Bogu da je došlo do Ustava, hvala Bogu da je došlo do zakona, hvala Bogu da smo došli do višestranačja u Republici Hrvatskoj. Pa ću napraviti jedan povijesni pregled od 1992. godine, odnosno od 1990. kad smo u travnju prvi put izašli u Hrvatskoj na višestranačke slobodne izbore. Tada su mnogi ljudi iz iseljeništva došli prvi put i glasovali za slobodu svoga naroda. Neposredno prije prvih višestranačkih izbora u Republici Hrvatskoj mi koji smo živjeli izvan domovine nismo znali hoće li nam biti odobreno pravo glasa. Žao mi je što danas nisam ponijela pismo koje sam tada u ime mnogih hrvatskih državljana koji smo živjeli izvan domovine pisali gospodinu Latinu da nam odobri pravo glasa jer na to imamo pravo. Dogodilo se hvala Bogu povijesni višestranački izbori. Doprinijeli su slobodi stvaranju demokratske i nezavisne države Hrvatske. Bit ću malo konkretnija. Od 1992. godine pa do dan danas sigurno svi izbori vezano za predsjednika i parlamentarne izbore održavani su izvan domovine. U 11. izbornoj jedinica koja je izgleda mnogima luk u očima. Odgovarat ću na neka pitanja, odnosno na neke rasprave koje su se danas dogodile, a prije toga ću reći ono što me posebno veseli i sigurno mnoge ljude u domovini i izvan njih. U svim vidovima našega društva Hrvatska doživljava svoj standard i zato smo i na 16. ljestvici po standardu življenja u Republici Hrvatskoj, pa, a to je dokaz ne samo i to na otvorenom, na Okruglome stolu vezano za popis birača bila sam nazočna kao zastupnica iz Hrvatskoga sabora. I rečeno je i pohvaljeno je organizacija i kako se sprovode izbori od 1992. godine do posljednjih izbora u Republici Hrvatskoj. Sve bolje, sve jednostavnije i sve kako ću reći jednim jednostavnim, jednostavnom riječju, govornom riječju i sve zgodnije. Da tomu nije tako onda u 11. izbornoj jedinici pored nekih nepravilnosti što ih ja ne opravdavam mnogi strani promatrači, novinari su pohvalili državna diplomatska predstavništva Republike Hrvatske o organizaciji i sprovođenju izbora. Državna predstavništva Republike Hrvatske, diplomatsko-konzularna predstavništva Republike Hrvatske po pravilniku koje donosi Državno izborno povjerenstvo, odnosno nadležno tijelo iz Republike Hrvatske organizira izbore u, na području eksteritorija Republike Hrvatske. Nikakvih problema nije bilo gdje bi se mogli sramiti. A ponavljam, za sve ono ako je, ako je se dogodilo namjerno žao mi je što se to dogodilo upravo u 11. izbornoj jedinici. Nije se dokazalo da mrtvi glasuju, da je to netko napravio namjerno, nije se dokazalo da li je to napravljeno nenamjerno. Pa da se manje pogrešaka događa i u domovini i u 11. izbornoj jedinici, odnosno svih 12. izbornih jedinica evo i pred nama je Zakon o popisima birača koji će doprinijeti lakšem organiziranju izbora kako u domovini tako i izvan domovine. U ovom slučaju gospoda koja prozivaju državna predstavništva Republike Hrvatske moraju ući u jedan problem, s kojim oni nisu upoznati s takvim problemom. Nije lako organizirati izbore. U XI. izbornoj jedinici, odnosno na ex-teritoriju Republike Hrvatske ako tom izbornom mjestu pripada po nekoliko desetaka tisuća birača. Birači u XI. izbornoj jedinici, odnosno Hrvati izvan domovine su odgovorni ljudi, jer su svjesni ako Ustav Republike Hrvatske, članak 45. daje pravo, svako pravo, iza sebe nosi i obvezu i odgovornost. Sigurna sam da svaki birač u domovini i izvan domovine nastoji poštivati Ustav i sve izborne zakone Republike Hrvatske pa tako nadam se da će se događati i ubuduće. I zato popis birača o kojemu danas govorimo, prethodna registracija birača za glasovanje u inozemstvu članak 15. koji je bio već nekoliko puta citiran, članak 16., članak 17. privremeni upis u popis birača izvan mjesta prebivališta, zaključivanje popisa birača pa sve do članka 36., 37., 38. i potvrda za glasovanje će omogućiti što bolje i efikasnije provođenje glasovanja izvan granica Republike Hrvatske, odnosno na ex-teritoriju Republike Hrvatske, a jedan od glavnih sigurna sam je razloga u tome što smo popise birača do sada vodili ručno, a sada se vode u elektronskom obliku i na taj način će omogućiti što lakšu i efikasniju kontrolu pa i obradu podataka. No, međutim, ovdje vidim da je iskazan veliki pesimizam i ukazivano na ono što se može dogoditi, a ja ukazujem da se, ja sam sigurna da se to događalo u malom broju pa će se to događati i ubuduće u što manjemu broju, da svi ljudi koji imaju dvojna državljanstva, to dozvoljava Zakon o hrvatskom državljanstvu, da glasuju i registriraju se, iskazuju se pred tijelima Hrvatske države sa državnim, sa hrvatskim putnim ispravama, osobnom iskaznicom i domovnicom sa matičnim brojem bez obzira da li oni imaju njemačko državljanstvo ili oni imaju kanadsko i američko državljanstvo, da će poštivati i poštuju zakone Republike Hrvatske, pozitivne zakone Republike Hrvatske. Dvojba vezano za dva boravka izvan domovine omogućavaju sigurno nepravilnosti, ali te nepravilnosti i nitko se nije trznio da netko tko ima mjesto boravka u Stuttgartu ili u Hamburgu da će iskoristiti taj dan i da će ići jedanput glasovati u hrvatski konzulat u Stuttgartu a potom letjeti zrakoplovom ili željeznicom do Hamburga, jer su svjesni odgovornosti prema Hrvatskoj, svjesni su odgovornosti pa su svjesni i toga, ne daj Bože da se to dogodi da ne mogu promijeniti rezultate i volje hrvatskih građana. No, međutim, državna diplomatska, konzularna predstavništva i ubuduće će se po pravilniku Državnog izbornog povjerenstva nastojati organizirati dobre izbore, a sada ću kazati ono što sam već htjela, a to je vrlo važno. Tehnička priprema jednog izbornog mjesta na ex-teritoriju Republike Hrvatske je puno drukčiji, puno teži, nije jednostavan u Stuttgartu ili kao na jednom izbornom mjestu u Zagrebu ili u Imotskom ili Lovreću, jer izborno mjestu u Stuttgartu gravitira 160 tisuća hrvatskih državljana, nemaju istina svi pravo glasa. Ex-teritorij Republike Hrvatske je generalni konzulat Republike Hrvatske i normalno je da kroz jedno izborno mjesto koje je dobro organizirano, u 12 sati prođe negdje, nije propisano zakonom, između ja ću reći tisuću ili dvije tisuće birača. Stuttgartu izbornom mjestu generalnog konzulata u Stuttgartu gravitira nekoliko tisuća birača. Kud i kamo je teže uspostaviti kontrolu u Stuttgartu nego na jednom izbornom mjestu u domovini. No, međutim i pored svega i pored svih tih poteškoća sigurna sam da Zakon o popisu birača će pomoći i biračima i pomoći će organizatorima i zaduženim koji će organizirati izbore izvan domovine da se uklone one sumnje koje su ukazane i na prvom, i u prvoj rasprava i sada u drugoj, prema biračima XI. izborne jedinice, ja sam sigurna da su oni odgovorni kao što su bili do sada. Za neke su oni teret ove države, ali ja kažem da su oni bogatstvo ove države.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Poštovani gospodine predsjedniče, ispravljam dva netočna navoda kolegice. Prvo je netočan navod vezano za određivanje biračkih mjesta za glasovanje hrvatskih državljana koji nemaju prebivalište u Hrvatskoj. Nije dovoljno samo DKP nego se mora tražiti i suglasnost države u kojoj se održavaju takvi izbori, to bi trebali znati. Drugo, da diplomatsko-konzularna predstavništva vode evidenciju uredno, znači da se obavi predregistracija i sve ostalo, nemoguća je varijanta da može isti čovjek glasovati i u Stuttgartu i u Hamburgu zbog činjenice da se obavlja predregistracija i da kao takva ne može ga prihvatiti na glasovanje kod glasovanja u Hamburgu i prijavio se, nema ga u Stuttgartu jer 15 dana prije se zaključuju birački popisi. Hvala.
Povreda Poslovnika, poštovana zastupnica Zdenka Babić Petričević.
… [[Govornica nije uključena.]] kolega Kovačević uopće nije ispravio ono što sam ja govorila. Državna izborana, Državno izborno povjerenstvo, odnosno Hrvatska država, odnosno Ministarstvo vanjskih poslova poštiva Bečku konvenciju i po Bečkoj konvenciji podnosi zahtjeve zemljama primateljicama za održavanje izbora za parlamentarne i predsjedničke izbore. Prema tome nemoj biti svetiji i od Pape.
Replika, poštovana zastupnica Jagoda Martić. Molim vas dvoje da se zbližite više. Zbližite se malo. Ljubavi i tolerancije treba više. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. S jednim dijelom rasprave kolegice Babić Petričević bi se mogla složiti, naime s onim dijelom gdje je rekla, konstatirala da je Hrvatska mlada država, razvijamo se i time samim time zasigurno svakim danom dosižemo određene standarde suvremene demokratske države i to je dobro i to je ono što nas svih veseli. Kolegica govori o tome da nepravilnosti nije bilo, nepravilnosti prilikom izbora ili da ih je bilo malo. Ovdje zapravo raspravljamo o popisu birača koji bi trebao biti osnovni temelj za regularno provođenje svih izbora. Znači, točnost popisa birača je onaj temelj na čemu bi se trebali i svi ostali podaci bazirati. Međutim, htjeli mi to priznati ili ne, popisi birača do sada nisu baš bili odraz stvarno stanja. Prema tome, i ovaj sam Zakon zapravo nam ne daje da tako kažem garanciju da ćemo i ubuduće imati tačne popise birača. Govorili smo o mjestima, i sama dolazim iz mjesta iz Makarske koja je već postala sinonim o tome da imamo više ljudi upisane u popise birača nego što imamo stanovnika. I to ne, nije ta razlika mala. Radi se o nekoliko tisuća razlika između stvarnog broja i onoga što imamo. Prema tome, dok se ne, i ono što smatram da bi trebalo napraviti. Najprije bi trebalo točno utvrditi stvarno stanje. Preko policije, preko, kontrolirati mjesta prebivališta, odnosno prijavljene adrese da se ne desi da na jednoj adresi imamo prijavljeno toliko ljudi da oni fizički praktički tu ne mogu stati i tek iza toga preći na elektronski oblik popisa birača jer ćemo u protivnome zapravo jedan nepravilni, nepravilno vođenje imati samo sada u drugom obliku. Znači i dalje te netočne podatke. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Zdenka Babić-Petričević.
Gospodine predsjedniče. Kolegice, pa nije da Zakon pa niti popis birača koji je pred nama nije garancija za nešto. Ni Ustav Republike Hrvatske, a prozivamo ga svetinjom, biblijom pored ono što prozivamo da nam je Biblija svetinja i kažemo za Ustav Republike Hrvatske da nam je svetinja. Nije garancija niti za bilo što, a kamoli za izbore. Ali u nastojanju da se izbjegnu mnoge nepravilnosti, u nastojanju da popis, da izbori prođu u jednom demokratskom ozračju sam rekla da je i ovo jedan od glavnijih uvjeta da i ovi sljedeći izbori pa i idući izbori budu nam što točniji, što demokratskiji i što ljudskiji, ako hoćete na kraju. Nijedan zakon, ponavljam, nije garancija za nešto pa niti Zakon o popisima birača. Ali kroz ovaj Zakon nastojimo rješavati one pogreške, ponavljam, ako su se dogodile, a njih ima ako ne ništa drugo onda smanjiti.
Hvala. Za klub PGS-a, SBHS-a i MDS-a poštovani zastupnik Nikola Ivaniš.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, uvaženi državni tajniče. Dozvolite da u ovih završnih 5 minuta kažemo u ime kluba regionalnih stranaka da ćemo podržati ovaj Prijedlog zakona iz jednostavnog razloga što držimo da je između prvog i drugog čitanja došlo do poboljšanja čitavog niza rješenja koja se ovdje predlažu. Imali smo prema prijedlogu zakona koji je dala Vlada rezervu glede pitanja dostupnosti popisa birača. Iz jednostavno, ne želeći ulaziti u dijametralno suprotne stavove oko popisa birača očito je da su oni na određen način u našoj političkoj i ukupnoj javnosti bili sporni kao što je i apsolutno jasno da u rasponu od 400 pa do spominjanih i 900 tisuća imamo neusklađenosti u tim popisima i iz tog razloga mislimo da upravo kako državni tajnik kaže, Hrvatska je demokratska zemlja, ima reformski demokratski kapacitet i s obzirom na to treba ići dalje i učiniti popise birača dostupnim onima koji su za izbore zainteresirani. S obzirom da se prihvaća amandman kojim će svi sudionici u izborima od stranaka do nezavisnih lista moći dobiti popis birača s podacima koji definitivno nisu tajna, ime i prezime i adresa i ukoliko se kao sudionici izbora žele potruditi, baš svi, učiniti i raditi u konačnici i štih probe kontrola, svi sudionici u izborima će temeljem takvog rješenja imati osjećaj da je ovo korak dalje i da će izbori u Hrvatskoj, dakle, biti i javniji i demokratičniji. I mi zaista mislimo da s obzirom na to zaista treba podržati ovaj Zakon. Naravno, suglasni smo i sa ovim dijelom gdje se govorilo o značaju problematika boravišta i prebivališta pa bi s obzirom na to, mi držimo, trebalo u narednom periodu razmišljati o tome da se ide i u kvalitetnija zakonska rješenja i da se Zakon o prebivalištu i boravištu donese, a ovaj Zakon danas podržavamo. Hvala lijepa.
Hvala. Klub HSP-a, poštovani zastupnik Pero Kovačević, 5-minutna rasprava.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, državni tajniče. Pa na završetku ove rasprave moram ponoviti stajalište kluba Hrvatske stranke prava, a ono je najbitnije sadržano u činjenici da mi ovim zakonom, donošenjem nećemo imati jamstvo da ćemo imati ažurne, popis ažurne i točne popise birača zbog činjenice što nije ključ samo ovome zakonu. Postoji još niz drugih zakona, Zakon o prebivalištu i boravištu, Zakon o državljanstvu, Zakon o radu i DKP-a i svega ostaloga. I ovim nećemo dobiti ono što bi trebali dobiti ukoliko nadležna državna tijela, znači Ministarstvo unutarnjih poslova, Diplomatsko-konzularna predstavništva i državna tijela uprave nadležna za opću upravu ne rade svoj posao striktno i onako kako je to u zakonu propisano. Ovaj zakon recimo neće dati, ne daje odgovor kako će se riješiti slučaj, što je govorila kolegica, da je recimo u Makarskoj u popisu birača ima više nego koliko ima stanovnika prema popisu birača. To vam je slučaj i Plaškoga, imamo slučajeva takvih puno u Hrvatskoj. Je li se rješava to pitanje ovim zakonom? Ne rješava se to pitanje ovim zakonom. Znači, ovaj zakon automatski time, ne, ovaj zakon automatski time što je uveden elektronički sustav ne rješava taj dio ukoliko se ne utvrdi što je to prebivalište. Ukoliko Ministarstvo unutarnjih poslova taj dio prvo ne riješi. Jer ne može riješiti Državni ured za opću upravu da nekoga briše iz popisa birača ukoliko nema od Ministarstva unutarnjih poslova da netko nije, nema prebivalište recimo u Plaškome, da nema prebivalište u Makarskoj ili svagdje drugdje. To vam je ta varijanta. Znači bez toga je nemoguće pravno riješiti. Tko zna kako se to radi, a tako se pravno radi. U popis birača se čovjek uvodi i znam za razliku od vas koji ne znate. Naime, radio sam na provođenju izbora na mješovitom biračkim mjestima Oružanim snagama gdje su daleko teže organizirati. To je slična situacija koja bi trebala i raditi jer na jednome glasuje se za sve s obzirom gdje čovjek ima prebivalište. To je dosta odgovoran posao u smislu popisa birača, dobivanja izvadaka, pravovremeno dobivanje od Izbornoga povjerenstva biračkih materijala i svega ostaloga, ali kažem ovaj Zakon ne rješava ove situacije na koje se dugovremeno ukazujemo, ne rješava. Znači imali smo mi situaciju da je jedna novinarka u isto vrijeme glasovala u Hrvatskoj i da je otišla i u Hercegovinu i to je bio slučaj, nitko nije dao odgovor kako je to bilo moguće napraviti. Bilo je moguće napraviti zato što popis birača ne štima. Ne štima što nam ne štima predregistracija i sve ostale situacije. Nemoguća je ona varijanta da netko može u isto vrijeme ako je registriran u Njemačkoj u Stuttgartu da će moći glasovati u Munchenu. Moguće je zasad kako se to radi jer DKP ne rade svoj posao, ali da se obavi predregistracija i u roku 15 dana prije izbora se zaključuju birački popisi to je nemoguće razumjeti, ali to je teško govoriti ljudima koji ne znaju kako se to radi. Hvala.
Hvala. Završni osvrt, državni tajnik Antu Palarić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođe i gospodo zastupnici. Pa mislim da smo na pragu donošenja dobrog zakona kojeg podržava većina parlamentarnih klubova i koji ćini korak naprijed u rješavanju u dogradnji izbornog zakonodavstva Republike Hrvatske. Ja sam jutros odmah najavio da ćemo u pogledu zaštite osobnih podataka s jedne strane i u pogledu prava na pristup informacijama ili sudionik prava da sudionici izbornog procesa znaju koje biračko tijelo izabrati najmanje štetnu varijantu ili nešto, jedan odrediti mjeru i prihvatiti ćemo amandman da se političkim strankama i nositeljima neovisnih lista dostave popisi birača, ali samo adresa, ime, prezime i adresa. Dakle, zaštiti ćemo one podatke koje mislimo da treba zaštiti, da se mora zaštiti od jedinstvenog matičnog broja koji se koristi u bankama i pred drugim tijelima i isto tako nacionalnost iako o nacionalnoj pripadnosti moram reći da ne stoje primjedbe da mi prisiljavamo nekoga da se nacionalno izražava. Za nas je nacionalna pripadnost vrlo važna baš za ostvarivanje Ustavnog Zakona o pravu na proporcionalnu zastupljenost u predstavničkim tijelima jedinice lokalne samouprave i jedinice područne samouprave, nema posebnog popisa birača za predsjedničke izbore, parlamentarne i lokalne izbore. Popis birača je jedan i jedinstven. Mi svakome moramo omogućiti da se nacionalno izjasni i u svako doba i da ono kako se izjasnio da to promijeni, ali ne možemo ne imati tu rubriku. Dakle, prema Ustavnom zakonu kada budu usklađeni popisi birača, kada se cijela ova procedura provede morat će se osigurati zastupljenost kao korektivni element uređen, promjene registrirane u popisima birača u odnosu na predstavnička tijela i zato je vrlo važno da se u popisima birača navede pripadnost nacionalnoj manjini. Bilo je prigovora da ovaj Zakon nema kaznene odredbe, a da je iz ureda koji ja imam čast voditi zakoni dolaze ponekad i sa drakonskim kaznama. Da. Mi smatramo da kao što je dobro rečeno treba biti mrkva i batina, pa i ovaj Zakon ima kaznene odredbe, one nisu navedene taksativno već je u članku 43. propisano da je povreda, ovo se odnosi na činovnike, povreda odredba ovog Zakona predstavlja tešku povredu službene dužnosti. Gospodo, za teške povrede službene dužnosti može se izreći brojne kazne, ja ću inzistirati da se kaznena politika službenih sudova uozbilji, da se prestanu pronalaziti razno-razne olakotne okolnosti, a za prekršaje, za povrede zakona koji se tiču samog izbornog procesa ne mogu biti olakotne okolnosti i mogu vam reći svaka ozbiljnija povreda značit će i otkaz za državnog službenika. Otvorilo se pitanje prebivališta, boravišta, mi to u Hrvatskoj imamo tu praksu jedno mjesto prebivališta, a drugo mjesto boravišta. Druge zemlje to nemaju i mi nemamo pretenzije našim zakonom uređivati pravila o drugim zemljama, tamo mu na dokumentu koji je izdan piše gdje on boravi, gdje on živi, zato mi nismo htjeli našu razliku između prebivališta i boravišta prenositi izvan Republike Hrvatske. Otvorilo se tu i niz pitanja, pokušalo se jednu formulaciju ovog Zakona tumačiti da imamo namjeru ograničiti izborno pravo pozivajući se na neposredno na Ustav da biračko pravo ima iz Hrvatske građane sa navršenih 18 godina. Naravno da ima, naravno. A ne može on bilo gdje glasovati i on ako i nije bio upisan, dakle može se dogoditi primjerice u tjednu kada su zaključeni birački popisi on je objavio prebivalište iz Splita, došao u Zagreb, prijavio se i sad temeljem potvrde ili navrši 18 godina ili nešto se dogodilo nema ga u biračkom popisu. On kao hrvatski državljanin sa 18 godina ima Ustavno pravo glasa i on će se temeljem te potvrde upisati, dopisati i dat će mu se birački materijali. Evo, dobili smo nekoliko amandmana, nešto sam najavio da ćemo prihvatiti, vidjet ćemo što će još od amandmana doći, ali vjerujem da je ovo korak naprijed. U jednoj skoroj budućnosti kada Državno izborno povjerenstvo ojača, kada uspostavi stručnu službu predat ćemo im vođenje popisa birača uredne, čiste, bez mrtvih duša, već sada nema dvostrukih upisa, predat ćemo im, ali nismo neozbiljni da predajmo to ovim Zakonom tijelu koje još nije profunkcioniralo. Kada profunkcionira, kada ojača stručnu službu, kada bude sposobno obavljati te poslove vrlo rado ćemo im predati onakve kako sam rekao uređene popise birača. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Tako je. Gospodine predsjedniče u pravu ste, ispravljam netočan navod. Kaže gospodin Palarić da se ovim Zakonom nigdje ne ograničava izborno pravo. Ograničava se ako imamo 11. izbornu jedinicu, a ne omogućavamo svima državljanima bez prebivališta u Hrvatskoj da mogu glasovati. A to onemogućavamo zbog toga što nismo uveli dopisno glasovanje i što sami znamo da se ima par, u svakoj državi par biračkih mjesta a ima daleko više državljana koji tamo žive odnosno imaju hrvatsko državljanstvo. Oni ne mogu ni tehnički odglasovati i onemogućava se biračko pravo. Pa prema tome, ili ukinuti 11. izbornu jedinicu ili uvedite dopisno glasovanje. Ovo je manipulacija.
Hvala. Zaključujem raspravu. Prekidam sjednicu. Nastavak u 15,00 sati glasovanjem o raspravljenim točkama. U 15,00 sati glasovanje o raspravljenim točkama. Konačni prijedlog Zakona o popisima birača. Amandmane su podnijeli Klub zastupnika HNS-a i Klub zastupnika SDSS-a. Državni tajniče, Klub zastupnika HNS-a. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Mi prihvaćamo sadržaj amandmana, ali predložili bi Vladinu formulaciju da ne bi bilo nekakve dvojbe pa ću ja to pročitati. Dakle, iza članka 13. dodaje se članak 13.a koji glasi: "Nakon potvrđenih kandidacijskih lista, napisani zahtjev sudionika u izbornom postupku nadležno tijelo koje vodi popis birača dat će podatke sa osobnim imenom i adresom birača iz evidencije popisa birača u roku od 24 sata nakon zaprimanja pisanog zahtjeva.", to je bio stavak 1. 2. stavak, ipak moramo voditi računa i o drugim elementima kaže: "Kod podnošenja zahtjeva i korištenja podataka iz popisa birača na sudionike u izbornom postupku primjenjuju se propisi o zaštiti osobnih podataka.". Dakle, ti podaci ne bi se smjeli distribuirati i ne znam trgovačkim kućama ili nekim za reklamne svrhe.
Hvala. U ime predlagatelja kluba zastupnika HNS-a, poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
U roku od 24 sata je ostao?
Da, da.
Onda je prihvatljiva ova performulacija. Hvala.
Hvala. Dakle prihvaća se ovaj amandman u promijenjenom obliku. Postaje sastavni dio zakona. Klub zastupnika SDSS-a.
Prihvaćamo u većem dijelu. Naime, mi bi predložili da se iz ovog teksta brišu već postojeći evidencije, odnosno naime, za nas je popis birača službena evidencija, nikakve druge evidencije ne bi trebale stvarati zabunu. Stoga bi Vladina formulaciji amandmana glasila: "U članku 16. stavak 1. iza zareza briše se: "a" i na kraju teksta umjesto točke stavi zarez i dodaju riječi: "a na temelju usmenog ili pisanog zahtjeva".
Primljeno.
Hvala. Dakle u izmijenjenom obliku i ovaj amandman postaje sastavni dio zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 97 glasova za, 1 suzdržanim i 1 protiv prihvaćen Zakon o popisima birača u tekstu kako ga je predložila Vlada zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Gospođe i gospodo zastupnici započinjemo radom na 24. sjednici Hrvatskog sabora. Na dnevnom redu je - Godišnje izvješće o radu Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave za 2005. – Predlagatelj Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave. Molim zastupnik Pero Kovačević. Izvolite.