Dobar dan svima. Prije nego što počnemo sjednicu imamo jedan prijedlog dopune dnevnog reda koji je vama dostavljen elektroničkim putem, radi se o čl. 227. Poslovnika koji određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li ko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kad se radi o donošenju zakona pod točkom 2. predložene dopune, a to je točka Prijedlog zakona o dopuni Zakona o postupanju s nezakonito izrađenim zgradama s konačnim prijedlogom zakona, to je br. 106. od onih koje ste dobili elektroničkim putem? Predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a. Ako nema primjedbi, ima, nema, onda smatra se da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno čl. 205. Poslovnika. To je sve. Ako nema primjedbi znači dobro. Ako nema primjedbi smatram da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka oko ovog prijedloga zakona SDP-a po čl. 205. Poslovnika. Kako sukladno, kako sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dopune dnevnog reda nema utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 6. sjednice i to bi bilo sve. Druga je gđa. Romana Nikolić koja će iznositi stajalište Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Pozivam Vladu RH da se probudi iz zimskog sna. Odlukom Stožera civilne zaštite o produljenju zabrane rada nastavlja se agonija hrvatskih poduzetnika i njihovih obitelji. Mnogobrojni poduzetnici će ključ u bravi morati držati do 1. veljače. Što će biti nakon toga datuma još nije poznato. Informacije o kriterijima za ponovno otvaranje zatvorenih djelatnosti ili ne postoje ili nisu dostupne javnosti. Poduzetnici su u prosincu već bili na koljenima, produžavanjem mjera zabrane rada do daljnjega dugovi se gomilaju. Do kada? Do kada će trajati mjera zabrane rada? Stanje je neodrživo. Mnogi poduzetnici još nisu dobili isplatu mjera za mjesec studeni, kako da isplate plaće radnicima, pitam vas gospodo? A najam, a računi, a njihova plaća? Što se s tih 4.000 kuna danas uopće može? Evo reći ću vam primjer četveročlane slavonske obitelji u kojoj je samo jedan roditelj zaposlen. 1.500 kuna odlazi na najam stana, 1.000 kuna su režije, 500 kuna je rata kredita i koliko ostane? Ostane 1.000 kuna. Pitam vas kako da ljudi prehrane svoju obitelj sa 1.000 kuna mjesečno? A što je sa drugim životnim troškovima? Ukoliko se nastavi sa zabranom rada mnogi će hrvatski poduzetnici propasti. Tko će nakon toga pokrenuti gospodarstvo? HZZ u današnje vrijeme ima najviše posla. Od početka pandemije bez posla je ostalo preko 26.500 ljudi, od početka ove godine na HZZ-u je 1.800 novo prijavljenih osoba. Iako su vaše mjere za pomoć gospodarstvu na snazi one nisu dovoljne i ne mogu jamčiti očuvanje radnih mjesta. Niti jedna vaša vatrogasna mjera koju donesete neće imati dugoročni pozitivni učinak ako je istodobno uskraćeno jedno od temeljnih ljudskih prava, pravo na rad. Uskraćivanjem prava na rad činite štetu hrvatskim poduzetnicima, njihovim obiteljima i hrvatskom gospodarstvu. Iako zima još traje pozivam vas da se probudite iz zimskog sna, omogućite radnicima pravo na rad i dostojanstven život. Hvala.
Hvala i vama. g. Marko Milanović Lite govorit će ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista. Nema ga, gubi pravo. I sada je na redu g. Vilim Matula koji će iznositi stajalište Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. Jutros nas je prerano i tragično napustila velika kazališna, filmska, televizijska glumica Mira Furlan. Moja generacija imala je tu sreću i zadovoljstvo Miru Furlan prvi puta gledati na sceni HNK-a u Zagrebu u predstavi „Šteta što je kurva“ Johna Forda, partner joj je bio sjajan Dragan Despot u izvrsnoj režiji Georgija Para. Njih dvoje donijeli su fantastičnu energiju i neku mladost, iskrenost i ono što je Mira u tome donijela to je uz ljepotu koju je kasnije i kamera prepoznala i filmovi i televizija. Međutim, jednu nevjerojatnu preciznost, jasnoću izraza, otvorenost, iskrenost koju je publika itekako nagrađivala. Igrala je Anabelu u fantastičnom komadu Johna Forda i kažem to je nešto što je svakako za našu generaciju bilo značajno. Nakon toga gledali smo ju kao „Petrunjelu“, partnericu Mustafe Nadarevića koja nas je tragično isto nedavno napustio u genijalnoj režiji Ivice Kunčevića. To je stvarno bila fantastična ansambl predstava HNK-a i Mira Furlan je tu također briljirala. Nakon toga kažem opet imali smo tu sreću da smo nakon prve godine sa Jiri Menzelom u Dubrovniku na Lovrijencu radili „Hamleta“ gdje je Mira Furlan igrala Ofeliju u režiji Jiri Menzela, „Hamlet“ je bio Lazar Ristovski. Što reć? Fantastična. I naravno da svi ti proboji koji su se događali da su nužno vodili tome da su je režiseri počeli vidjeti isključivo nju za svoje uloge, to je na filmu krenulo sa „Kiklopom“ Antuna Vrdoljaka, zatim „U raljama života“ Rajka Grlića, „Za sreću je potrebno troje“ također Rajka Grlića, „Otac na službenom putu“ Emira Kusturice, poslije toga TV serije „Putovanje u Vučjak“, „Tuđinac“ Eduarda Galića. Krajem osamdesetih više boravi i radi u Beogradu, a njezin cjeloživotni partner tada momak, dečko koji studira Goran Gajić koji studira u Beogradu režiju zatiče ih u to prokleto ratno vrijeme izmještene pogotovo na nju, možete mislit, takvu zvijezdu, tako značajnu u tom trenutku gdje se ti moraš jasno i potpuno opredijelit gdje ona kaže da cijelog života nije imala taj neki osjećaj definitivnog i jasnog pripadanja na koji velikim dijelom i ovi ratovi koji su ovdje nastali i kreću iz tih potpuno sigurnih osjećaja identiteta i njih dvoje naravno da ne mogu niti u Beogradu naći mjesto, njih dvoje odlaze u Ameriku. Takva talentirana, sjajna glumica dakako i tamo radi, ali naravno više u kazalištu, kasnije počinje raditi i na televiziji u seriji Babilon. Vraćala se u Zagreb i u Hrvatsku u Kazalištu „Ulyssesu“ RAdeta Šerbedžije i Lenke Udovički, igrala je „Medeju“ u HNK u Ivana Zajca u Rijeci za vrijeme intendanture Olivera Frljića igrala je „Kasandru“ Kriste Wolf u režiji Nade Kokotović. Kažem, Mira je sama za sebe govorila nakon svih tih iskustava rata da više nigdje ne pripada. Hvala. … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Prelazimo na Iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika prva je u ime Centra i GLAS-a gđa. Dalija Orešković.
Poštovani predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice [[Upadica Radin: Samo malo, oprostite, izvolite gđo. Orešković.]] Pa ja ću probat napraviti jednu malu šaljivu paralelu, često gledamo nacionalne utakmice kada se izgube, vrlo često se čitava javnost digne na noge, svi prozivaju izbornika, analizira se svaki njegov krivi i vrlo često se poziva na smjene. Ja vjerujem da su nam nacionalne utakmice bitne svima koji vole sport, stalo je do toga kako igra njihov klub ali zar je moguće da nam je sporta stalo više nego do same države. Govorim to zbog propusta koji je napravila Vlada načelu sa Andrejom Plenkovićem u reakciji na ogromnu katastrofu koja je zadesila Sisačko-moslavačku županiju i njegovu reakciju nakon samog potresa. Dakle, trebalo je našem predsjedniku Vlade više dana da proglasi katastrofu nego što je Bogu trebalo da stvori svijetu, jednu demokršćansku stranku to bi uistinu trebalo ozbiljno zabrinuti. A zatim se dogodilo i puno drugih stvari zbog čega bismo se trebali zapitati, dakle je li veći problem kad se izgubi nacionalna utakmica ili činjenica da imamo predsjednika Vlade koji gotovo da je izgubio čitavu državu i sustav kojim je on trebao na vrijeme kvalitetno upravljati. Ne čujem dovoljno glasova koji traže njegovu odgovornost pa čak i njegovu smjenu. Nakon katastrofe koja je zadesila Sisačko-moslavačku županiju, vidjeli smo i nešto što doista zabrinjava svakoga kome je do vladavine prava i do pravne države stalo. Dogodilo se to da se krše zakoni koji su upravo za ovakve situacije i predviđeni, a praksa po kojoj Vlada pozivajući se na krizne okolnosti, ekstenzivno tumači zakone i time pokušava sakriti da ih upravo ta Vlada krpi, vrlo je opasna praksa. Demokracija je krhka ako se samovolja otme kontroli a ona se bome ovdje otela kontroli. Postojeći Zakon o sustavu civilne zaštite je jasan i usklađen je s propisima EU, po tom zakonu morao je postojati lanac tijela zaštite i prije nastanka katastrofe kako bi se u slučaju potrebe taj lanac mogao pokrenuti. Toga nije bilo. Dakle, nije problem u samom zakonu već o nesposobnosti vlasti da taj zakon poštuje i da po njemu postupa. Nakon što je sustav pomoći zakazao na terenu osnovan je novi nacionalni stožer još jedan, drugi po redu za kojeg u samom zakonu ne postoji uporište. A tim novim stožerom uvedena je dvostruka linija zapovijedanja i time problemi nefunkcioniranja sustava nisu riješeni samo su gurnuti pod tepih. Ponovit ću ono što ponavljaju i naši istaknuti i ustavnopravni i drugi pravni stručnjaci, zakon predviđa postojanje jednog nacionalnog stožera, a ne dva, za formiranje još jednog novog nacionalnog stožera pored onog kojeg imamo za covid ne postoji uporište u zakonu. Nacionalni stožer kao i županijski, kao i gradski, kao i općinski stožeri trebali su biti formirani prije katastrofe odnosno ti stožeri trebali su postojati trajno, a aktivirati se u slučaju potrebe. Svjedočili smo da niti država, niti županije, niti gradovi, niti općine nisu imali formirane takve stožere već su se oni formirali tek nakon što je velika katastrofa i nevolja nastala. To govori o stanju sigurnosti naših građana, a sigurnost je riječ koju vladajući vrlo često koriste kako u svojim programima tako i u svojim pamfletima i dociranju kako oporbi tako medijima. Sigurnosti u bilo kojem smislu te riječi u RH naprosto nema, za to je odgovorna ova Vlada na čelu sa Andrejom Plenkovićem. Istaknut ću samo nekoliko stvari koje smatram problematičnim, a da su se kršili iz Zakona o sustavu civilne zaštite. Dakle, međunarodna pomoć se može zatražiti i primiti samo na temelju prethodne odluke Vlade. Iz onoga što smo iz medija imali prilike saznati, ne zna se je li Vlada takve formalne odluke donosila i kada i više je transparentnosti bilo u postupanju drugih država članica koje su najavljivale press konferencije kada su donirale svoju pomoć nego što smo imali transparentnosti u odlukama Vlade da bilo kakvu pomoć zatraži ili primi. To govori o tome na koji način Vlada tretira svoje građane i na koji način prema građanima iskazuje svoje poštovanje. Naglasit ću i to da je čl. 73. Zakona o sustavu civilne zaštite propisano da će RH osnovati poseban izvanproračunski fond civilne zaštite na temelju posebnog zakona. Pet godina je ovaj zakon na snazi ja u svo ovo vrijeme o tom fondu, o sredstvima koja bi trebalo za civilnu zaštitu biti na raspolaganju nisam čula niti vidjela niti jednu jedinu riječ. Pozivam HS da se nad ovim velikim problemima ozbiljno zapita.
Hvala lijepa. U osobno ime pridružujem se sućuti povodom smrti velike glumice Mire Furlan koju sam i osobno poznavao. I na kraju g. Nevenko Barbarić iznosit će stajalište Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS-a. Kolegice i kolege. Prije nešto više od mjesec dana sam s ove govornice pokušao pojasniti kompliciranost izbornog procesa u Gradu Mostaru, složenost međunacionalnih odnosa, nedosljednost međunarodne zajednice kada je u pitanju ovaj grad, ali i o značaju Mostara za hrvatski narod u BiH. Nažalost, u većem dijelu sam bio u pravu o čemu svjedoče događanja na sam dan izbora i sve ono iza izbora u režiji centralne izborne komisije uz šutnju međunarodne zajednice uz neizvjesnost oko formiranja vlasti i izbora legitimnih predstavnika gradske vlasti. Nakon dva propuštena izborna ciklusa nedavno provedeni izbori Gradu Mostaru, Mostarcima u cijelom okruženju su obećavali prosperitet, razvoj, rješavanje brojnih problema, suživot, toleranciju, nažalost trenutni odnosi i u ovo post izborno vrijeme prijete blokadama, sporovima oko svega i svačega, prijete dizanjem nacionalnih tenzija, urušavanjem povjerenja, stagnacijom. A koliko ovakvi odnosi mogu biti štetni za razvoj jedne sredine, svekoliki napredak i zadovoljenje potreba građana ili ukupnu kvalitetu života navest ću na primjeru izgradnje HNK u Mostaru. Dakle, vodeći se uzrečicom da kultura čuva, ali i razvija identitet jednoga naroda vlada tadašnje HRHB je u rujnu '94. utemeljila HNK kao prvu profesionalnu kazalište hrvatskog naroda u BiH. nakon Daytona osnivačka prava preuzima Hrvatska zajednica Herceg-Bosna koja ta prava u kasnijoj fazi prenosi na Hercegovačko-neretvansku županiju i Grad Mostar u omjeru 50:50 koji preuzima i obvezu financiranja. Radi na … gradskog vijeća Grad Mostar još nije završio proceduru preuzimanja iako izdvaja sredstva za financiranje. Općinsko vijeće Grada Mostara je '95.g. donijelo odluku o izgradnji, '96. je postavljen kamen temeljac, a zanimljivo je da je prvi donator bio pokojni prvi hrvatski predsjednik. Nakon provedene procedure odobreno je rješenje arhitekta Vjenceslava Lončarića 2002.g. je dovršena izgradnja prve faze tzv. male scene od tada projekat stoji i čeka. 2013.g. se radi nova studija opravdanosti, elaborati, glavni izvedbeni projekat Gradski odjel za urbanizam i graditeljstvo izdaje novo odobrenje za građenje. U skladu s projektnom dokumentacijom u zgradi bi bile smještene i ostale važne kulturne i znanstvene institucije hrvatskog naroda u BiH kao Hrvatska akademija za znanost i umjetnost u BiH, simfonijski orkestar, Akademija glazbenih umjetnosti, Akademija dramske i filmske umjetnosti te Matica Hrvatska BiH. Preznačajan objekat za hrvatski narod u BiH, financijski iznimno zahtjevan do sada realiziran oko četvrtine ukupnog projekta, a u funkciji niti pola od realiziranoga. Dakle, za daleko veće i financijski bogatije sredine ovo bi bilo jako zahtjevno realizirati. Nažalost, moram se vratiti na uvod ovoga izlaganja na riječi sporenje, blokada, politikanstvo što dodatno usporava realizaciju izgradnje ovoga objekta. Objekat se gradi u centralnoj gradskoj zoni za koju nije rađen detaljan plan pa Gradsko vijeće Mostara 1.12.2010. zanemarujući prethodne odluke istoga tijela i gradske uprave nalaže zabranu izgradnje novih objekata te izradu detaljnog plana centralne zone s rokom važenja odluke od dvije godine. Svo to vrijeme HNK ima valjanu dozvolu za gradnju izdatu '96. za koju nije niti pokrenuta procedura poništenja, ali niti ikada donesen pomenuti detaljni plan pa tako vrijedi postojeća planska dokumentacija. Cilj ove odluke jeste zaustaviti izgradnju HNK-a, kompromitirati projekat neovisno što su Hercegovačko-neretvanska županija i Grad Mostar preuzeli osnivačka prava financiraju ustanovu, neovisno što u istoj gradskoj zoni pod istim uvjetima objekte sagradiše i vlada Federacije i Vijeće ministara i cijeli niz privatnih tvrtki. Sve može, kazalište ne ili ako ćemo po pravici, po važećim dozvolama izdanim od mjerodavnih institucija ipak može. Postavlja se pitanje, koga ovaj projekat ugrožava, ograničava? Nije li ovo prilika za nadvladavanje ili premošćivanje mnogih društvenih političkih pa i kulturnih razlika s kojima se Mostar godinama suočava? Istovremeno ovaj projekat Hrvatima jest jedan izvrstan okvir jačanja vlastitih institucionalnih umjetničkih kapaciteta. I na koncu uz veliko hvala Uredu za Hrvate i ovoj Vladi RH na dosadašnjoj pomoći, zamolba za aktivniji angažman iznalaženja modaliteta dovršetka ovog uistinu kapitalnog projekta. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sjednicu nastavljamo u srijedu 27. siječnja u 9:30 sati iznošenjem stajališta klubova. Hvala lijepa i vidimo se u srijedu. SJEDNICA PREKINUTA U 11:18 SATI Idemo sa današnjim prijedlogom dnevnoga reda. Dobro, vidim da nema nikakvih ovaj naknadnih primjedbi. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti od buke, drugo čitanje, P.Z.E. br. 14. Prijedlog, radi se o drugom čitanju, znači na redu su odredbe koje se odnose na konačni prijedlog zakona. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona, dakle amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Gospodin državni tajnik u Ministarstvu zdravstva g. Željko Plazonić je s nama, izvolite.
Hvala lijepo. Pozdrave nećemo ponavljati. Dakle, pred nama je konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti od buke. Ovim predloženim odredbama zakona predlažu se mjere zaštite od buke kojima se nastoji spriječiti nastajanje emisije prekomjerne buke odnosno smanjenje postojeće razine buke nedopuštene razine. Zaštitu od buke obvezni su provoditi i osigurati njezino provođenje tijela državne uprave, zatim JLS-ovi, te pravne i fizičke osobe koje obavljaju registrirane djelatnosti. Zakonskim se prijedlogom dopunjuju i mijenjaju odredbe važećeg zakona u vezi instrumenata usklađivanja odnosno osiguranja provedbe Uredbe EU iz 2019.g. br. 1010 koja mijenja pojedine odredbe direktive iz 2002.g. o procijeni i upravljanju bukom okoliša. Izvršeno je usklađivanje važećih pojmova sa odredbama posebnih propisa kojima se uređuje izdavanje okolišne dozvole. Nadalje, propisuje se da u postupku izdavanja alokacijske dozvole i posebnih uvjeta građenja, potvrde glavnog projekta, te građevinske ili uporabne dozvole i to prema posebnom zakonu sudjeluju sanitarni inspektori državnoga inspektorata koji utvrđuju uvjete odnosno potvrđuju ispunjenost uvjeta zaštita od buke. Nadalje, uvedena je nova definicija pojma „repozitorij podataka“. Da ponovim, informacijski sustav je, znači repozitorij podataka je informacijski sustav kojim upravlja Europska agencija za okoliš i koji sadržava informacije i podatke o buci iz okoliša koji su stavljeni na raspolaganje putem Nacionalnog tijela za izvješćivanje i razmjenu podataka. Znači racionaliziraju se i određuju se novi rokovi izvještavanja Europskoj komisiji u pogledu strateških karata buke, te akcijskih planova, propisuje se obveza dostupnosti javnosti i strateških karata buke, kao i akcijskih planova, kao i obveza dostavljanja ažuriranih informacija elektroničkim putem nadležnom tijelu u Europskoj komisiji. Odredbe zakona usklađuju se i sa odredbama Zakona o državnom inspektoratu, te odredbama Zakona o sustavu državne uprave. Razlika koja se odnosi na prvo čitanje je u nomotehničkoj doradi zakonskog prijedloga, te propisivanja prekršajne odgovornosti za odgovornu osobu u pravnoj osobi, a sukladno pristiglim primjedbama tijela državne uprave kojima je zakonski prijedlog bio upućen na mišljenje. Slijedom svega ovoga navedenoga predlažem usvajanje ovoga zakonskog prijedloga. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama g. državni tajniče. Žele li predstavnici odbora uzeti riječ? [[Upadica iz klupe: Replika, replika]] Ima Replika? Dobro. Nisam vidio replike, niko mi nije rekao ništa [[Upadica iz klupe: Piše]] Dobro. Gđa. Anka Mrak-Taritaš prva replika.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, uvaženi državni tajniče. Dakle kad je riječ je o buci i vi usklađujete propis s direktivama EU-a i nemamo tu što niti dodatni niti oduzeti. Ali ajdemo malo možda razmišljati i korak dalje. Dakle, nije problem kada vi planirat određene namjene vezano uz problem buke. Problem koji imamo danas i koji ako nešto ne napravimo ćemo imati i ubuduće a to su vam zgrade, višestambene zgrade, tzv. mješovite namjene gdje su prizemlja poslovne namjere, katovi su stambene namjene i gdje i vi to dobro znate iz vlastitog iskustva i sanitarna inspekcija vrlo često je problem dakle prizemlja namjenjujete za ono što ljudi kupe. I ako cijelo prizemlje se kupi u doba kad razmišljamo, dakle u doba ne korone nego izvan za ugostiteljstvo i tu nastaje veliki problem. Da li se razmišljalo o tome da se ipak u fazi planiranja s vašeg aspekta imate određena ograničenja koja se može i u fazi planiranja i postaviti? Hvala.
Hvala lijepo. G. Plazonić, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] s vama se mogu složiti po pitanju tih prijedloga međutim, to znate i sami, nije tema ovoga zakonskog prijedloga nego to je nekih drugih dozvola koje čak i nisu u domeni Ministarstva zdravstva nego Ministarstva graditeljstva i onda oni moraju donijeti, morate uskladiti to sve skupa što namjeravate kupiti, graditi itd. sa tim zakonskim odredbama. Mislim da to nije dio koji je vio ovoga zakona.
Hvala lijepa. Gđa. Renata Sabljar-Dračevac.
Zahvaljujem potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Pa evo zakon je u svakom slučaju dobar, u interesu je građana i direktiva EU-a ali ono što mene zanima vezano je uz provedbu ovoga zakona. Hoćemo li sve prepustiti javnosti, hoće li javnosti novinari morati pratiti javne objave karata buke ili će ministarstvo odmah preuzeti svoju ulogu i staviti nekog tko će biti zadužen za praćenje ispred ministarstva? Hvala.
Hvala i vama. Izvolite, odgovor.
Gledajte, praćenje buke, ishodovanje dozvola za nešto graditi u prostoru je dio lokalne samouprave njihove pa onda regionalne pa do ministarstva. Nije Ministarstvo zdravstva tu nije onaj koji određuje te vrijednosti koje su na terenu osim mjernih, mjerenja određenih i stvaranja određenih karata buke ali one moraju biti opet u duhu sa zakonskim regulativama. Prema tome, mi sa naše strane radimo samo uviđaj odnosno mi radimo inspekciju vrijednosti buke odnosno nalaza jakosti buke na određenom teritoriju a sve ostalo radi u krajnjoj liniji ako smatrate da nije u redu i Državni inspektorat koji to mora verificirati i donesti svoja ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. G. Ivan Ćelić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kao što ste spomenuli, dakle ovdje ne govorimo samo o ingerenciji Ministarstva zdravstva jer taj informacijski sustav strateških karata spada recimo pod Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja. Izrada strateških karata buke je na neki način stručna podloga za izradu prostornih planova, mene zanima veš mišljenje, ova odrednica dakle da su samo naselja veća od 100 000 stanovnika dužna raditi svakih 5 g., revidirati strateške karte buke, mene zanima vaše mišljenje je li to malo ili puno ili mislite da je to nekakva zlatna sredina s obzirom na okolnosti unutar RH i naseljenost naše zemlje? Hvala.
Hvala, izvolite odgovor.
Pa ja sad ne znam koliko bi bilo, to ... [[Govornik se ne razumije.]] mišljenje, to se usklađuje sa nekakvim europskim standardima, ne u ovim standardima, to je prva stvar a druga stvar, jasno da se mora po meni, da je 5 g. sasvim jedan ispravan ili ja bi rekao adekvatan vremenski period jer i proces gradnje nije baš tako brzi da se moralo iz godine u godinu revidirati stanje tih karata buke. A uostalom to sve moramo mi na neki način prezentirati Europskoj komisiji pa prema tome ako ona pronađe bilokakve elemente, ona može protiv nas pokrenuti određene postupke.
Hvala. G. Ivan Kirin.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani tajniče. Pošto se raspravlja o buci, u medijima se pojavila velika rasprava o buci LNG terminala. Ispitivanjem je utvrđeno da je ona u razinama koje su zakonom dozvoljene odnosno 80 dB na granici terminala odnosno granici zone. Znamo da je osjetljivost na buku individualna i da neki ljudi reagiraju nakon kratkog vremena oštećenjima a drugi gotovo cijeli život ne reagiraju. Da li vi mislite da se tu radi o medijskoj prenaglašenosti i o politikanstvu?
Hvala, odgovor, izvolite.
Pa sad ja ne bih te kvalifikacije sa ovoga mjesta i u ovom trenutku želio iznositi, ja ipak predstavnik sam Ministarstva zdravstva i na prvom mjestu mi je zaštita zdravlja naših građana a buka je poslije onečišćenja drugi agens koji negativno djeluje na čovjeka prema tome, buka nije nešto što možemo zanemariti i što možemo ovako olako shvatiti. Buka na čovjeka djeluje izravno i djeluje neizravno izazivajući umor, smanjenje radne sposobnosti, ometa sporazumijevanje i koncentraciju, odmor i sam san. Izaziva neraspoloženje, nadražljivost, nemir, smetnje mentalnog zdravlja i ponašanja, umor i nesanicu. Ono što je puno bitnije za mene kao kardiologa da izaziva i jedan je od rizika faktora nastanak i kardiovaskularnih bolesti, općenito endovaskularnih promjena a i imaju svoje ... [[Govornik se ne razumije.]] ponovio sam već i rekao na početku, izuzetno važne negativne efekte na kognitivno i mentalno stanje kod naših građana. Ako danas mi upotrijebimo vrijeme u kojem se nalazimo, onda znamo da je to itekako važan pojam odnosno važna stvar o kojoj moramo voditi računa [[Upadica Radin: Hvala lijepa, vrijeme.]] da bude sve po zakonu [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] kako je to u ovom našem novom prijedlogu preporučeno.
Hvala. Gđa. Boška Ban Vlahek.
Poštovani državni tajniče, ovim putem sugeriram i pitam da li ste možda u pravilnicima i smjernicama vezane uz ovaj zakon ili u nekim odlukama, predvidjeli donošenje mjera za anticipiranu odnosno očekivanu razinu buke u prostoru a ne za izmjerenu razinu buke jer je razina buke dinamična kategorija koja se u praksi kako je vidljivo, s vremenom povećava?
Hvala, odgovor.
Kad govorimo o tome o čemu ste vi govorili onda postoji percepcija buke kod svakog pojedinca. Prema tome, to ne možemo generalizirati da svaki od nas ima jednaki prag i jednaku percepciju buke. Prema tome, ovo sve što vi kažete to je jasno da je to dio svega onoga o čemu moramo razmišljati, ali to je onda i dio kontrole, verificiranja, dinamike razvoja i treba onda u pravom trenutku intervenirati ukoliko ta razina buke prelazi one dozvoljene vrijednosti na jednom određenom mikro teritoriju ili malo većem teritoriju.
Hvala. Gđa. Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, zanima me da u situacijama kada je za obavljanje određene djelatnosti prvo potrebno izdati rješenje ministarstva u ispunjavanju uvjeta da bi onda tek nadležno upravo tijelo županija odnosno Grad Zagreb mogli izdati rješenje o ispunjavanju uvjeta, zanima me u kojem roku se može očekivati rješenje ministarstva, dal će to biti realno gledano dan, dva ili nekakvih maksimalnih 15 dana? Hvala.
Hvala. Odgovor.
U kojem roku? Pa ja sam uvijek pristalica da bude što prije to riješeno, a jasno da to zavisi i od službi koje rade u ministarstvu i vjerojatno postoji, ne postoji pisani zakonski rok, ali postoji onaj dio u kojem administracija mora reagirati, a nakon toga se to zove ako nije reagirala i „šutnja administracije“, pa to ne bi baš bilo dobro za bilo koju administraciju da ima takav epitet, a u svakom slučaju treba što prije. Ne smijemo uopće dozvolit da nam ti neki dokumenti budu otežavajuća okolnost za sve one ostale bitne elemente koji slijede iz tih nazovi dozvola koje nisu periferne, a koje su isto bitne, ali koje moraju biti na vrijeme izdane [[Upadica: Hvala]] Znači, osobno se zalažem da bude što prije gotovo.
Hvala lijepa. I posljednja replika gđa. Anita Pocrnić Radošević.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, već ste spomenuli da su naselja s više od 100.000 stanovnika, kao i pojedini poslovni subjekti definirani ovim zakonom obvezni izraditi strateške karte buke i akcijske planove koje dostavljaju Ministarstvu zdravstva koje ih onda prosljeđuje Europskoj komisiji u određenim rokovima. Zanima me da li su napravljene i dostupne strateške karte za prethodna izvještajna razdoblja odnosno koliko ih imamo? I znamo li koliki je broj ili udio građana izložen prekomjernim razinama buke odnosno kojoj vrsti buke su građani RH najviše izloženi i kakav je to rezultat u odnosu na zemlje EU? Hvala.
Hvala i vama. Izvolite odgovor.
Sad ste vi postavili jako puno pitanja i to numeričkih. Ja te numeričke podatke napamet ne znam, ali mi smo do sada isto imali karte koje smo izrađivali. One su obično se radile i mjerile se na osnovu određenih žalbi nekih naših lokalnih samouprava ili pojedinaca čak, pa čak postoje i sudske presude za lajanje pasa itd., da ne bi sad išo u te egzotične sudske presude, ali činjenica je da je puno toga bilo već na tapeti po pitanju buke kod i pojedinaca i lokalne samouprave i ovo. Točno kolko je taj podatak ja vam to ne mogu reć jer to bi iziskivao jednu posebnu ja bi rekao pripremu. Te podatke nemam, al je bitno to da ovaj zakon upravo djeluje na taj način da to sve bude pod kontrolom i da se na vrijednosti zabilježenih buke na vrijeme reagira. To je poanta ja mislim zakona kao takvoga i ta jedna javna dostupnost svih podataka preko, preko elektronskih medija.
Hvala. Sada stvarno nemamo više replika. Hvala lijepa g. Plazonić. Izvolite. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da? Ne? Da? Da? Ne? Da? Ne? Da? Da, izvolite, izvolite.
Hvala, još jednom pozdravljam vas potpredsjedniče, pozdrav našem državnom tajniku i kolegama i kolegicama saborskim zastupnicima. Dakle, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku je na svojoj 6. sjednici održanoj 19. studenog 2020.g. raspravio o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti od buke, drugo čitanje. Na sjednici je bilo prisutno 10 članova, svih 10 članova je glasalo za. Mi se slažemo da je ova Direktiva EU dobra i dobro je to što sad imamo i repozitorij buke odnosno promatranje kako se kroz periodično kroz vrijeme mijenja odnosno obaveza da se svako 5.g. ponovno izmjere svi parametri. Akcijski planovi i strategijske karte one su bile već i u prijašnjem zakonu, ali ono što svi moramo misliti je negdje da li se zbilja možemo nasloniti samo na državni inspektorat jer znamo da građani nisu pretjerano zadovoljni njihovim djelovanjem. Mislim da Ministarstvo zdravstva ovo mora uzeti ozbiljno i da mora odrediti ljude koji će pratiti parametre odnosno probleme koje će prijavljivati građani. Zahvaljujem.
Hvala i vama. I sada otvaram raspravu, prvi je g. Davor Dretar koji će govoriti ispred Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Poštovanje svima. Dobar dan svima. Poštovani g. predsjedavajući, poštovani g. državni tajniče sa suradnicom, svima lijepi pozdrav. U ovim izmjenama zakona uglavnom stoje prilagodbe vezane uz Direktive Europskog parlamenta i Vijeća Europe, pa eto tu ne treba stvarno niti dodavati niti oduzimati ništa, samo eto možda spomenuti neke sitnice. Riječi „rješenje o objedinjenim uvjetima zaštite okoliša“ zamjenjuje se riječima „rješenje o okolišnoj dozvoli“, što dakle u principu eto samo moramo pravno se prilagoditi europskim direktivama. U objašnjenju terminologije izraz „depozitorij podataka“ predstavlja središnji informacijski sustav kojim upravlja Europska agencija za okoliš, a sadržava informacije i podatke o buci iz okoliša. Kako je spomenuti tj. uvaženi gospodin državni tajnik i rekao, buka jest jedan od najozbiljnijih oblika zagađenja životnog prostora ometa ljude, naravno stvara probleme i za normalan život i za rad. No moramo primijetiti u proteklih 30-ak godina da se razine buke u Hrvatskoj poprilično smanjuju, naročito buke koje su nekad dolazile iz naših željezara, iz naših brodogradilišta i naših tvornica. Nažalost, razina te buke izuzetno se smanjila u proteklih 30 godina, očigledno zahvaljujući vrijednim malim ekolozima čije su se ruke složile i ukinule nas opasnosti od te vrste zagađenja bukom. Pretvorili smo se u naciju konobara i sobarica koji na prstima hodaju u apartmanima ne bi li probudili svoje goste. Prije nešto više od godinu dana mediji su izvještavali o izuzetno visokim razinama buke koje stvaraju turbine jedne vjetroelektrane u Omiškome zaleđu. Po podacima koje sam uspio provjeriti izvršen je inspekcijski nadzor koji je utvrdio čak 16 puta jaču buku od razine prije puštanja vjetroelektrane u rad, dakle izuzetno visoke razine buke. Nastavljajući dalje svoj istraživački rad po bespućima hrvatske elektronske zbiljnosti pronašao sam da taj vjetropark ima dvije uporabne dozvole. Jedna izdana 13. rujna 2019., a druga 10. ožujka prošle godine od strane Upravnoga odjela za graditeljstvo i prostorno uređenje Splitsko-dalmatinske županije. Obećajem hrvatskoj javnosti da ćemo provjeriti ispravnost tih dozvola i o svemu iz izvijestiti. Nadalje u čl. 7. mijenjaju se ili dodaju određeni članci i stavci i vrijedno je i na njih baciti oko, spominju se stručni izrazi kao akcijski planovi, strateške karte buke koji čine stručnu podlogu za izradu prostornih planova. Uvijek kada čujemo te dvije lijepe riječi prostorni planovi, svakom od nas odmah srce zatitra. Ono što stvarno znaju raditi momci koji nas vode znaju napraviti dobar prostorni plan. Recimo, imamo jednog izuzetnog prostornog planišu koji na Braču tako kreativno mijenja prostorne planove, nekakvi zakržljali pašnjaci, jalove uvale postaju građevinska zemljišta pa ih onda eto uspije netko i otkupiti i vremenom jako lijepo materijalizirati. Naravno, takvi ljudi više nisu u Vladi. odlučnom akcijom oni su uklonjeni. No, kao što smo jučer slušali brojke u izvješću o radu DORH-a bojim se da ovaj slučaj kreativne instalacije prostornih planova još nije dobio svoj broj u prostornim ili poslovnim planovima DORH-a. Posvetit ću se sada još jednoj hrvatskoj grani koja je nažalost stvarno, izuzetno pati i trpi ogromne štete od pandemije virusa covid-19, to je naravno ugostiteljstvo. U čl. 16. govori se o ovlastima komunalnog redarstva da poduzima upravne mjere, predlaže pokretanje prekršajnih postupaka i na licu mjesta naplaćuje kazne. Korona krizu ugostitelji su dočekali i onako pod stalnom paskom raznih inspektorata, označeni kao najveći muljatori i prevaranti iako kada bi sve eventualne prevare i muljanja hrvatskih ugostitelja zbrojili, bojim se da ne bi došli niti do jedne desetine kakve kvalitetne korupcijske vragolije. Nakon lockdowna proglašenog na proljeće pa eto malo kasnije proglašene i pobjede nad pandemijom, stigao nam je i drugi val. Drugi val rezultirao je zatvaranjem svih ugostiteljskih objekata, to pravilo na snazi je i danas. Ne zna se kada će doći barem do neznatnog popuštanja mjera, raduje nas eto da su u tijeku sastanci pa će se možda sa početkom veljače i nešto dogoditi, ali naravno sve će ovisiti o velikom akcijskom planu na razini EU i suglasan sam da pratimo europske politike po tome pitanju. No ako na trenutak bacite pogled na društvene mreže, svi imate prijatelje na nekoj od njih, vidjet ćete mnoge ljude kako sjede na klupama, piju kavu koju su kupili u obližnjoj pekarnici ili na benzinskoj postaji, ali to u kafiću to ne smiju učiniti. Ako već pekari smiju prodavati sokove, mlijeko i kavu, dozvolite barem ugostiteljima da posluju na terasama makar i samo prodajući tople napitke. Zato bih još jednom kao i u prvome čitanju ovoga zakona podsjetio na neke prijedloge iz ugostiteljskih udruga. Potrebno je podići granice trenutno propisane najviše ekvivalentne razine izvođenja glazbe od 65 dB u zatvorenom prostoru, potrebno je smanjiti novčane kazne trenutno propisane na iznose od 50 pa do 100.000 kuna. Zbog dopušteno izrazito niske, kako se navodi u zakonu, najviše ekvivalentne razine izvođenja glazbe od 65 dB koji često premašuje i sam razgovor gostiju u punom ugostiteljskom objektu, ugostitelji naravno često dobivaju prijave od strane anonimnih osoba, stanara zgrada te prijave idu nadležnim službama, na teren izlaze inspektori i često pomalo i zloporabe svoje zakonske ovlasti i ponašaju se kao šerifi i naplaćuju visoke kazne i prijete zatvaranjem lokala. Kao zemlja koja će se jednoga dana kada pobijedimo covid-19 ponovno vratiti uglavnom oslanjanju na turizam, Hrvatska bi trebala i morala ublažiti određene zakonske mjere i u uredima EU izboriti se za povišenu toleranciju kako kroz zakonski okvir tako i kroz tolerantnije inspekcijske nadzore, naročito u doba turističke sezone za koju se svi nadamo da ćemo ju dočekati bez maski na licu i sa svim ugostiteljskim kapacitetima u punom pogonu. Naravno uvijek trebamo gledati i drugu stranu medalje, razumijemo i ljude koji žive u neposrednoj blizini ugostiteljskih objekata kako u velikim gradovima ili uz našu obalu u turističkim mjestima i mjestašcima, naravno da i cjelonoćno partijanje ljudima remeti san i smanjuje radnu sposobnost, ali tu ćemo još jednom pozvati na malo više tolerancije i uzajamnog poštovanja i da svi zajedno nađemo prostor za kvalitetan suživot. Nažalost, što se tiče buke bojim se da imam još jedan zabrinjavajući podatak, do 2050.g. Hrvatska će izgubiti 16% trenutnoga stanovništva. Procjena je da ćemo u idućih 30 g. ostati bez pola milijuna stanovnika. Dakle, onaj koji će izlaziti zadnji, neka zatvori vrata ali tiho.
Hvala lijepa. Imamo povredu Poslovnika gđe Peović.
Pa evo povrijeđen Poslovnik, čl. 238., zastupnik se ne drži teme, to je česta povreda ali moram je ipak spomenuti. Osim što se ne drži teme, o COVID-19 epidemiji govori kao nekoj globalnoj zavjeri pa kao da su se kafići i restorani zatvorili zbog neke teške zavjere ali u svakom slučaju, morali ste ga opomenuti jer se ne drži teme.
Da, moj odgovor je uvijek isti i na to, mislim ako mi svaki put morali dijeliti opomene kada ide malo izvan teme u širokom govoru gdje govori ipak i o temi, onda bi stalno dijelili opomene, znači neću dijeliti nikakvu opomenu ni vama niti g. Dretaru [[Upadica Peović: Možda da počnemo s tim.]] Hvala lijepa, hvala lijepa. Nemojte da ne moram dijeliti opomenu. Gđa. Anka Mrak-Taritaš, Klub zastupnika Centra i GLAS-a.
Hvala lijepo, poštovani Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pred nama je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti od buke. Ja ću zaista nastojati ne izaći iz teme nego malo govoriti o nekakvim iskustvima koje imamo iz prošlosti i malo govoriti o tome o čemu svemu u budućnosti moramo voditi računa. Dakle, mi ćemo ovu izmjenu i dopunu zakona prihvatiti, ta izmjena i dopuna zakona je na tragu svih direktiva EU-a ali i na tragu i zdrave pameti i onog svega o čemu mi trebamo voditi računa. U našem prostoru uvijek medijsku pozornost dobiju pojedini zahvati u prostoru ili građevine na kraju. Dakle sve to prođe proces prostornog planiranja pa proces izdavanja lokacijske dozvole i onda kad bageri sukladno građevinskoj dozvoli, dakle govorim sve on što je napravljeno kako treba, izađu van onda javnost vidi o čemu je riječ. A ono što je kolega rekao vezano uz uporabne dozvole, kad je izdana uporabna dozvola, onda je tom uporabnom dozvolom utvrđeno da je sve u postupku bilo kako treba. I toliko o tome. Dakle, u procesu planiranja prostora i kako ćete prostor koristiti, bavljenje bukom je jedan od izuzetno važnih stvari. Ja ovim svijetom hodam dosta dugo, završila sam fakultet u nekom prošlom stoljeću i počela se baviti prostornim planiranjem u jednoj drugoj državi. Tad se prostornim planiranjem bilo baviti ja moram reći znatno jednostavnije nego iza toga jer vlasništvo nije bilo bitno, dobili ste prostor, imali ste viziju, uzeli ste rajšinu pa gdje ste htjeli, to smo mi zvali ili napolitanke ili blokovi, lijepo ste krenuli projektirati i raditi a od toga čije je to vlasništvo bilo, čija je to bila zemlja, s tim se bavio neko drugi. Stvaranjem hrvatske države smo shvatili da iza toga postoji jedna zemlja i prostorno planiranje baš i nije tako. Kad je tema zaštita okoliša i zaštita prostora, negdje tamo 80-ih godina prošlog stoljeća je jedanput tema bila da čovjek ako tako krene raubat prostor, neće mu ostati ništa. I onda smo se počeli baviti zaštitom okoliša, počeli smo voditi računa o niz stvari, jedna od tih stvari o kojoj smo počeli voditi računa je i buka. Pri tom znate, morate imati na pameti slijedeće. Malo pogledajte gradove ili općine iz kojih dolazite. Ja se tu uvijek referiram na grad Zagreb, tu najduže živim, tu najduže radim i to mi je nekako najprihvatljivije, kad vidite da je grad Zagreb u neka druga vremena, kad nije bilo niti ovako sofisticiranih načina i svega ostalo, kad je planirao svoje industrijske zone, onda ih je planirao u pravilu na istočnom dijelu grada zato što vjetrovi koji u Zagrebu pušu, ne oni politički o kojima mi volimo govoriti nego stvarni, pušu na način da svi smradovi koji iz tih industrijskih zona idu, zapravo ne idu prema gradu nego izvan grada. Jednako tako kad su te industrijske zone prve planirane je jako vođeno računa da se blizini ne planira stanovanje. One su uvijek planirane sa nekim tampon zonama u odnosu na stanovanje jer apsolutno se probalo zaštititi stanovanje. Sad kad idemo korak dalje, onda naravno da radimo i sofisticiranim mogućnostima, mi imamo i karte buke i sve ostalo ali to trebamo raditi, tog se trebamo pridržavati. Dakle kad govorimo o kartama buke, vi ih možete gledati ih na fazi globalnog planiranja, gdje ćete planirati pojedine zone. Da li su zone namijenjene za gospodarstvo, da li su zone namijenjene za stanovanje, da li je centar grada i pri tom naravno da nisu svud isti parametri. Jednako tako, veliku buku čini infrastruktura, pri tom mislim nadzemna infrastruktura. Pogledajte naše autoceste kako su vrlo pametno i vrlo nekako vodeći računa, one u principu zaista zaobilaze gradove, kad idu kroz grad, vode računa da idu kroz najmanje osjetljivi dio gradova i tamo imate one bukobrane koji su vrlo, vrlo uspješni i nešto što se postavlja. Ono što je problem a to je ono što sam i državnom tajniku stavila kao repliku, to su vam te naše tzv. mješovite zone. Dakle, u trenutku kad je bila velika potreba za novom količinom stanova, onda su vam se, Novi Zagreb je, da sad ja tu vas ne gnjavim i ne davim ali ovo je jedan od zakon o kojem ja izuzetno volim govoriti, to je zakon, taj nije politički zakon, taj nije svjetonazorski zakon ali je zakon koji je izuzetno važan, važan za korak dalje, dakle pogledajte Novi Zagreb, kad malo idete, Novi Zagreb u prizemlju nema u onim prvim zgradama poslovnih prostora. Ne zato što tad nije trebalo biti tamo poslovnih prostora nego zato što ako hoćete imati stanovanje i ako hoćete imati kvalitetno stanovanje a imate poslovnih prostor u prizemlju, vi tu definitivno morate imate neki problem. Od onih najprozaičnijih, da ujutro nekakva dostava dođe, pa lupa vratima pa vas budi, od toga u korištenju da, naravno, ja sad neću govoriti o ugostiteljstvu u kontekstu pandemije, ali moje jedno iskustvo u jednom dijelu grada Zagreba je u prostornom planu koji je bio donešen da bi mogli ići dalje se, u detaljnije planiranje, je bilo da u, na jednom dijelu gdje su se radila dva stambena nebodera, da u prizemlju može biti maksimalno 30% ugostiteljstva. I onda onaj koji je bio prvi je dobio dozvolu za kafić i kad se iskoristilo 30% više se nisu izdavale u prizemljima dozvole, tako svejedno jesu kafići, bistro ili bilo šta. Ti ljudi koji su kupili poslovni prostor su pokrenuli spor pred Ustavnim sudom i dobili su ga jer 30% ne znači ništa, nisu točno određeni koji su prostori za koju namjenu i vi ne možete reći da je 30% prvi koji je iskoristi, iskoristio, a drugi ne. Što vam ja hoću reći? Hoću reći da treba jako voditi računa u fazi planiranja. Dakle, imate razvojno planiranje gdje planirate pojedine zone i tu zaista voditi računa, svi znamo, analize su napravljene, rade se različite procjene da se ne planiraju zone, dakle, kad je riječ o stanovanju da ili budu tampon zone i da se gledaju sve moguće stvari. Kad je riječ o tome da je, radite zgradu koja u prizemlju ima poslovni sadržaj, jedino uvjet je da onda u tom projektu te zgrade točno stoji koja namjena može biti kojeg poslovnog prostora, da netko kad kupuje taj poslovni prostor zna za što kupuje i tu su, to je uvijek bilo najvećih prijepora i kod inspekcije jer ljudi, naravno, pogotovo ovi koji su na prvom katu, lošije im je stanovanje, nisu dobro gledali, čak možda i u projektu je pisalo da ispod toga imaju ugostiteljstvo, oni to nisu vidjeli, ali to se uči. Znate, tko se prvi put opeče, drugi put zna. Ali, što vam ja hoću reći? Dakle, vi uvijek kad vidite i javnost i novinari, vidite na kraju, dakle planiranje je jedan ozbiljan proces u kojem svi dokumenti prostornog uređenja odnosno prostorni planovi su u javnoj raspravi. Ljudi na to zaborave. Ne odu, ne gledaju, dakle o svemu tome treba voditi računa. Zaista, treba voditi računa i da se kontinuirano rade karte, ono što sam na početku htjela reći, a ponovit ću na kraju. Imate dva sustava prostornog planiranja. Jedan sustav je da je sektorsko prostorno planiranje, drugi sustav je da je interdisciplinarno. Različite zemlje su se odlučile na različite modele. Hrvatska je tako malo odlučila se za interdisciplinarno, ali na kraju se je pokazalo da imamo i sektorsko, sektorsko znači da svaki sektor planira za sebe, a ne objedinjujete na jednoj karti. Ono što zaista treba voditi računa, a to je da sve ove karte buke su zapravo, su vama za korištenje, ali podloga i za interdisciplinarno prostorno planiranje. I sad ću samo u zadnjoj rečenici reći nešto. Vidite ovaj potres, razorni potres koji je razorio zaista područje Banije/Banovine. Prva podloga koja bi trebala biti bi trebale biti karte seizmičkih problema i da možda kad će se graditi nove zgrade, odnosno kuće, ja se nadam da će do toga doći da se na prostorima na kojem su posljedice, a zemlja je napravila posljedice, napravila je procjepe, napravila je rupe, da to bude na kartama koje su baza za prostorno planiranje, da tamo više nema izgradnje. Ne samo kuća nego ni infrastrukture. Dakle to bi trebala biti prva podloga i to je to, interdisciplinarno planiranje o kojem govorim i nećete mi zamjeriti da sam od buke došla do potresa, ovo sam iskoristila, ali buka je [[Upadica: Anka, vrijeme.]] jedna od stvari koje čovjek jako osjeti i o tome moramo voditi računa. Hvala lijepo.
G. Sačić je tražio riječ. Vjerojatno stanku. Je l' da?
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, hrvatska javnosti. Tražim stanku u ime Kluba Hrvatskih suverenista kako bi izrazio najdublji, najoštriji protest protiv ponašanja predsjednika RH g. Milanovića i ministra obrane koji su danas uvrijedili grubo [[Upadica: G. Sačić]] žrtvu hrvatskih [[Upadica: Uz uvažavanje…]] Obrambenih snaga obilježavajući [[Upadica: G. Sačić, uz svo uvažavanje…]] oslobodilačku akciju Maslenica [[Upadica: … o dnevnom, samo o dnevnom redu možete tražiti stanku.]] To je sramotno, [[Upadica: Moram…]] molim vas, dozvolite mi da završim svoje 2 minute [[Upadica: Moram vam izreći opomenu.]] Predsjedniče, to je [[Upadica: Ne, ne moram, ne moram ako nije točka...]] sramotno ponašanje, osudite taj čin.
Ako nije točka dnevnog reda, ne moram po Poslovniku. Oprostite [[Upadica: Ovo je izvanredna okolnost.]] Idemo, ne, ne, [[Upadica: Grubi nasrtaj na Domovinski rat.]] Dalje, ispričavam se, ali uz svo moguće uvažavanje, mislim, moram davati opomenu jer, to, samo o točci dnevnoga reda može se tražiti stanka. Imate druge mogućnosti. Gđa. Boška Ban Vlahek ispred Kluba zastupnika SDP-a ima riječ.
Uvaženi predsjedavajući, državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Buka je jedan od glavnih psihofizičkih inicijatora problema kod ljudi i danas je raširena u gotovo sva urbano industrijalizirana područja, kako kod nas tako i u svjetskim okvirima. Pogotovo je to razvijeno u razvijenim zemljama i područjima. Uz pomoć državne regulative i tehnološkog napretka, buku je apsolutno moguće staviti pod razumnu kontrolu, ali njoj se treba posvetiti potrebnu pažnju i izdvojiti određena financijska sredstva. Doći će vrijeme kada će buka postati jedan od najvećih neprijatelja čovjeka te će se protiv nje morati boriti kao što se borimo protiv kuge i kolere. Ove proročke riječi izrekao je Robert Koch, krajem 19. st., a danas su one stvarnost. Prema izvješćima Svjetske zdravstvene organizacije, buka se ubraja uz onečišćenje vode i zraka u 3 najopasnija onečišćivača ljudske okoline. SZO onečišćenje bukom definira zvukom višim od 65 dB. Dokazano je da zvukovi koji prolaze 75 dB su štetni za zdravlje ljudi te da štetno utječu na okoliš, dok se zvukovi koji prelaze 120 dB već smatraju bolnim. Ozbiljnost ovog problema može se vidjeti u činjenici da je buka prema Europskoj agenciji za okoliš uzrok za više od 16.600 preuranjenih smrti i više od 72.000 hospitalizacija svake godine samo na području Europe. Sustavno rješenje zaštite od buke bitan je element pri donošenju svih propisa vezanih za zaštitu građana gdje bi pri donošenju zakona trebalo iznaći rješenje koje će dozvoliti kompromis između potreba građana za gospodarskim, društvenim, vjerskim i ostalim potrebama i zaštite njihovog zdravlja. Zaštita od buke je bitan čimbenik u poboljšanju kvalitete života svakog čovjeka i smanjenju rizika za ugrožavanje zdravlja osoba koje su izložene većoj emisiji buke. Iako je ovaj prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti od buke uglavnom predviđen kao usklađenje sa zakonodavstvom EU koje smo stalni član, a koja ima veliku senzibilnost na ovu vrst zagađenja i potencijalne zaštite, smatram da je sada bitno i da je ovo prilika da se u zakon ugrade i rješenja koja su donijeta od strane gradova sa implementiranim sustavima pametnih gradova gdje je sustavnim rješenjima bitno smanjena razina buke na njihovim područjima. Provedbene probleme ovog zakona također prepoznajem u ovlasti predstavničkog tijela JLS-a za donošenje odluka o privremenoj mogućnosti povećanja dopuštene razine buke radi zadovoljavanja potreba za održavanjem javnih skupova i organiziranja razonode, zabavnih i sportskim priredbi i drugih aktivnosti na otvorenom ili u zatvorenom prostoru za stanovništvo i goste jer se u praksi dokazalo da učestalost održavanja sjednica predstavničkih tijela nije u skladu sa potrebama za donošenje ovakvih odluka. Sanitarni inspektori državnog inspektorata ovlašteni su privremeno ograničiti ili privremeno zabraniti obavljanje određene djelatnosti pravnoj odnosno fizičkoj osobi obrazloženim usmenim rješenjem u trajanju od najdulje 15 dana, što smatram pretjeranom ovlasti u smislu trajanja roka zabrane ili ograničenja obavljanja djelatnosti. Ministru koji će donijeti pravilnike i smjernice vezane uz ovaj zakon, kao što sam već i rekla državnom tajniku putem replike, ovim putem sugeriram da u odlukama predvidi donošenje mjera za anticipiranu odnosno očekivanu razinu buke u prostoru, a ne za izmjerenu razinu buke jer je razina buke dinamična kategorija koja se, kako je vidljivo u praksi, s vremenom povećava. Klub zastupnika SDP-a podržat će ovaj prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona zaštite od buke. Hvala lijepa.
Hvala i vama. g. Ivan Kirin će sada govoriti u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani tajniče, uvažene dame i gospodo zastupnici. Definitivno smo došli do Konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti od buke. Ovim zakonom se usklađuje zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU. Ovim zakonom u hrvatsko zakonodavstvo preuzima se Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2002.g. o procijeni i upravljanju bukom okoliša koja je posljednji puta izmijenja Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019.g. o usklađivanju obveza izvješćivanja u području zakonodavstva povezanoga sa okolišom. Zakon o zaštiti buke utvrđuje sve mjere u cilju izbjegavanja i sprječavanja ili smanjivanja štetnih učinaka na zdravlje ljudi koje uzrokuje buka u okolišu uključujući i smetnje prilikom posebno osobito utvrđivanje izloženosti buci na način da se izrađuju karte buke na temelju metoda za ocjenjivanje buke u okolišu, osiguranje dostupnosti podataka o buci okoliša i izradu akcijskih planova zaštite od buke koji se temelje na podacima korištenim u izradama karata buke. Zaštitu od buke obvezni su provoditi i osigurati njezino provođenje tijela državne uprave, jedinice lokalne i područne samouprave, te pravne i fizičke osobe koje obavljaju registrirane djelatnosti. Inspekcijski nadzor nad primjenom navedenog zakona i propisa donesenih na temelju njega obavljaju sanitarni inspektori državnog inspektorata. Obvezu izrade strateških karata buke i akcijskih planova koji proizlazi iz zakona imaju naseljena područja preko 100.000 stanovnika, glavne ceste sa više od 3 milijuna prolaska vozila godišnje, glavne željezničke pruge sa više od 30.000 prolaza vlakova godišnje, glavne zračne luke s više od 50.000 operacija. Predloženim zakonom uveden je i novi pojam „repozitorij podataka“, a to je informacijski sustav kojim upravlja Europska agencija za okoliš i koji sadržava informacije i podatke o buci iz okoliša koji su stavljeni na raspolaganje putem Nacionalnog tijela za izvješće i razmjenu podataka odnosno strateške karte buke i akcijski planovi su stručna podloga za izradu prostornih planova u postupku strateške procijene utjecaja plana i programa na okoliš. Strateške karte buke usklađuju se sa izmjenama u prostoru, a obvezno se obnavljaju svakih 5.g. od dana izrade odnosno od dana odobravanja. Akcijski planovi se preispituju i prema potrebi revidiraju u slučaju veće promijene koja utječe na postojeće stanje buke, a najmanje 5.g. nakon datuma odobrenja tih planova. Buku možemo definirati kao nepoželjni zvuk. Buka je neravnomjerna mješavina tonova različitih frekvencija. Prema Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji buka je drugi najozbiljniji uzrok zdravstvenih problema kojima je uzrok u okolišu odmah nakon zagađenog zraka. Buka okoliša je neželjeni po ljudsko zdravlje štetan zvuk izazvan ljudskom aktivnošću, uključujući buku koju emitiraju prijevozna sredstva cestovni, pružni, zračni, pomorski, riječni promet kao i postrojenja i zahvati za koje se prema posebnim propisima iz područja zaštite okoliša pribavlja rješenje o objedinjenim uvjetima zaštite okoliša odnosno rješenje o prihvatljivosti zahvata za okoliš. Buka je otrov modernog života i veliki zdravstveni problem, šteti ljudima kao i pasivno pušenje. 113 milijuna Europljana pati zbog buke. Buka šteti ljudima i životinjama npr. kitovi zbog zvuka propelera brodova često su dezorijentirani pa se nasuču na obalu, no i drugim životinjama šteti buka. 70 milijuna Europljana zbog prometa je izloženo buci koja prelazi 55 dB, veliki problem predstavlja nedovoljno sna. Po WHO-u za dobar san buka bi trebala biti ispod 30 dB, a pojedinačna ne bi smjela prelaziti 45 dB. Najviša buka je dozvoljena u gospodarskoj zoni i to 80 dB na granici posjeda zone da bi se ostvarila normalna komunikacijska razina buka u radnom prostoru ne smije biti viša od 65 do 70 dB. HDZ-a, klub HDZ-a će podržati ovaj zakon ne samo zbog usklađivanja hrvatskog zakonodavstva sa zakonodavstvom EU nego što će se njime regulirati i kontrolirati razina buke koja prelazi preporučene vrijednosti i koja višestruko ugrožava ljudsko zdravlje. Hvala vam na pozornosti i neka vas dragi Bog čuva.
Hvala lijepa. Jedna informacija sada prije nego što prijeđemo na pojedinačne rasprave, imamo tri pojedinačne rasprave i onda nakon toga imamo samo jedan bilateralni ugovor sa Republikom Portugalom i samo jedan klub prijavljen tako da nakon ove dvije rasprave koje će najvjerojatnije trajati kratko prijeći ćemo odmah na iznošenje stajališta tako da znate unaprijed da iznošenje stajališta neće bit u jedan nego prije. Sada je na redu g. Ivan Ćelić. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicom. Pred nama je Konačni prijedlog Zakona o zaštiti od buke. Ovim zakonom se utvrđuju mjere u cilju izbjegavanja, sprečavanja ili smanjivanja štetnih učinaka na zdravlje ljudi koje uzrokuje buka u okolišu. Dio politike EU jest postizanje visoke zaštite razine zdravlja i okoliša, a jedan od ciljeva kojim treba težiti jest zaštita od buke. Europska komisija se u zelenoj knjizi o budućoj politici zaštite od buke bavila bukom okoliša kao jednim od najvećih problema zaštite okoliša u Europi. Europski parlament je još 1997.g. pozvao na utvrđivanje posebnih mjera i inicijativa Direktivom o smanjenju buke iz okoliša te uočio nedostatak pouzdanih i usporedivih podataka o stanju različitih izvora buke. Stoga je bilo potrebno razviti kratkoročne, srednjoročne i dugoročne mjere za smanjenje buke koju proizvode najveći izvori. Ovo je jedan od zakona koji bi mogao biti u resoru nekih drugih ministarstava kao što je već zastupnica Mrak Taritaš spominjala vezano za strateške karte buke, dakle koje bi bile u resoru Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja odnosno Ministarstva prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine. Ako pogledamo podatke vezano za Grad Zagreb on je izradio strateške karte buke za treći krug izvještavanja Europskoj komisiji i za dan, večer i noć 26,7% stanovnika je izloženo prekomjernim razinama buke cestovnog prometa, 2,9% prekomjernim razinama buke željezničkog prometa i 0,05% prekomjernim razinama buke industrijskih pogona i postrojenja. Podaci ne odudaraju značajno od drugih europskih gradova slične veličine. Mi u ovome trenutku Hrvatska agencija za okoliš i prirodu provodi mjerenja indeksa kvalitete zraka u Gradu Zagrebu i u Slavonskom Brodu zbog specifične situacije vezano za rafineriju u susjednoj državi. Ono što možemo definitivno očekivati u dogledno vrijeme u gradovima EU jest i mjerenje indeksa zagađenja putem buke. Kada se radi o prekoračenju dozvoljene buke prema Zakonu o zaštiti od buke, najuputnije je tražiti pomoć od Sanitarne inspekcije koja je dio Državnog inspektorata. Sanitarna inspekcija po prijavi buke odlazi na teren te obavlja mjerenje, na temelju dobivenih rezultata sastavlja izvješće koje može naložiti smanjenje buke ako ono prelazi zakonsku granicu. Prema Pravilniku o najvišim dopuštenim razinama buke u sredini u kojoj ljudi borave i rade, spomenute granice u zatvorenim boravišnim prostorijama zone pretežito stambene namjene iznosi 35 dB danju, a 25 dB noću i najčešće se radi o prekomjernoj buci ukoliko je riječ o gradilištima na naseljenom području ili o izvođenju glazbe u objektima koji rade noću. Treba naglasiti da se odredbe Zakona o zaštiti od buke ne odnose na buku svakodnevnih kućanskih aktivnosti i na buku iz stambenih prostora pa onda u slučaju laveža pasa, lupanja vratima to nije ingerencija Sanitarne inspekcije, ona ne može postupati u tom slučaju. U tom slučaju može postupati policija, dakle ako se radi o obilježju narušavanja javnog reda i mira, onda policija u slučaju prekršaja nadležnom sudu dostavlja izvješće odnosno prijavu. Dakle, ovim zakonom postižemo usklađivanje sa zakonodavstvom EU-a, uveden je novi pojam repozitorija podataka, mislim da su izrada strateških karata buke, o tome je bilo govora tijekom prvog čitanja, s obzirom da se radi o naseljima većim od 100 000 stanovnika, onda tu ne potpada tu baš značajan broj jedinica lokalne samouprave jer se izražavala bojazan da bi to predstavljalo veliko financijsko opterećenje za manje jedinice lokalne samouprave ukoliko bi i manje jedinice lokalne samouprave trebale izrađivati strateške karte buke.
Hvala lijepa, ostanite, imate jednu repliku gospodina, dvije replike zapravo, jedna je g. Kirina.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani tajniče. Uvaženi zastupniče Ćelić, buka šteti samom pojedincu ali i društvu s obzirom da je pojedinac potreban društvu u vidu svoga rada pa tako možemo govoriti o oštećenju sluha, smetnje pri komunikaciji, uznemiravanje, umor, slaba koncentracija i slaba produktivnost pojedinca. Buka izaziva bolesti fizičke, socijalne, psihičke prirode. Što mislite o tome i da li vi profesionalno možete pomoći kod ovih psihičke prirode? Hvala.
Hvala lijepa, izvolite odgovor.
Hvala, potpredsjedniče. Poštovani zastupniče, mi smo imali sad situacija dakle, dva urođena straha su strah od iznenadnog zvuka i strah od gubitka podloge, to govorim u kontekstu potresa koji su se dogodili, ako pogledamo područje grada Zagreba di potresi gotovo 10 mj. u manjim ili većim razmacima podrhtavaju tlo, to definitivno može imat implikacije na mentalno zdravlje. Dakle, u onome trenutku akutne reakcije, dakle taj strah od iznenadnog zvuka može imat određene reperkusije, neki govore o PTSP-u, ja bih tu bio vrlo oprezan, dakle to bi bilo samo za one ljude koji su izgubili nekoga svoga bližnjega ili su izgubili materijalnu imovinu na način da su ostali bez kuće, ali nesanica, depresivnost, anksioznost definitivno značajan broj ljudi zahvaća zbog problema koji su između ostaloga vezani i sa izloženošću buci.
Hvala lijepa. Gđa. Pocrnić Radošević.
... [[Govornik naknadno uključen.]] znači i prilikom ranije, prilikom donošenja ovog zakona, bilo je nekih prijepora oko toga u čijoj nadležnosti bi ovaj zakon trebao biti, da li bi to bilo Ministarstvo zdravstva, ministarstvo koje se bavi zaštitom okoliša ili prostornim uređenjem. Iz ovog vašeg izlaganja je jasno da je zaštita zdravlja bila prioritet stavljanja određeno odnosno Ministarstvu zdravstva ingerenciju ovoga zakona. Isto taj repozitorij podataka i informacijski sustav kojim upravlja Agencija za okoliš, ali to isto znači da će Ministarstvo zdravstva davati te podatke u tu bazu podataka.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala, g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice, dobro ste to spomenuli, dakle ako govorimo o tom repozitoriju gdje se nalaze strateške karte buke, onda to definitivno nije Ministarstvo zdravstva. Mislim da je odluka da to ide prema Ministarstvu zdravstva upravo vezana za zaštitu od buke i implikacije kao što je kolega Kirin govorio, implikacije i na tjelesno i na psihičko zdravlje, tako da je onda implementacija ove direktive na neki način prebačena na ingerenciju Ministarstva zdravstva htijući naglasiti važnost i eventualne posljedice od prekomjerne buke na naše zdravlje.
Hvala lijepa, nemate više replika. Hvala lijepa, sada je na redu gđa. Renata Sabljar-Dračevac. Izvolite.
Zahvaljujem, potpredsjedniče. Još jednom uvaženi tajniče sa suradnicom, kolege i kolegice saborski zastupnici. Evo, dakle u ovom zakonu najvažnije je da budemo, da buka bude regulirana i kontrolirana. I na tome se trebamo držat. Mi znamo da je intenzitet buke različit, on oscilira u dnevnim ritmovima ali također ne smijemo zaboraviti ni sezonsku buku. Znači buku koje naše priobalno područje ima tijekom ljetnih mjeseci. Ovaj Sabor donosi mnoge zakone većinom kao i ovaj, to su direktive EU-a koje su dobre i u većini slučajeva u interesu građana ali onda sve zapne. Provedba u ovoj državi baš i ne ide najbolje. Plašim se da bismo i s ovim zakonom kojeg ćemo sada usvojiti, ponovno mogli imati probleme sa provedbom a mi se onda poslije svi čudimo kako građani percipiraju ovaj uvaženi dom. Da, akcijski planovi i strategijske karte bit će javne, znači mi ponovno očekujemo da će sve te karte i planove pratiti javnost, građani, novinari a institucije će reagirati jedino ako su prozvane od medija. Ja moram priznati da se ja jako plašim da će i ovaj zakon koji je dobar i u interesu građana biti mrtvo slovo na papiru ako se ne aktiviraju javnost i novinari. Hvala vam.
Hvala i vama. I sada je na redu posljednja govornica, gđa. Mirela Ahmetović. Hvala, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege zastupnici, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Čl. 5. ovog prijedloga zakona u izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti od buke, utvrđuje se između ostalog, citiram: „U postupku izdavanja rješenja o prihvatljivosti zahvata za okoliš, utvrđuju se uvjeti koji se moraju ispunjavati vezano uz provedbu mjera zaštite od buke“. I ovakva rješenja odnosno ovakve mjere propisuju se rješenjem o prihvatljivosti zahvata za okoliš koji potpisuje između ostalog ministar Čorić kroz Ministarstvo zaštite okoliša i energetike u prethodnom mandatu a u ovom mandatu kroz Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja. Takvo rješenje izdalo je Ministarstvo zaštite okoliša i energetike u proteklom mandatu za projekt plutajućeg LNG terminala u Omišlju. U studiju utjecaja na okoliš, utvrđeno je da je postojeće stanje buke na referentnim točkama a referentna točka nije samo unutar gospodarskog područja nego je i unutar građevinskog područja naselja Omišalj, utvrđena je buka odnosno razina buke od 42,3 dB odnosno 44 dB, govorimo o dvije referente točke. Rješenje je propisalo, rješenje koje je izdao odnosno potpisao ministar Čorić, da je najviša dopuštena razina buke tog zahvata LNG terminala, 36 dB na jednoj referentnoj točki odnosno 38 dB na drugoj referentnoj točki. E sad da se nadovežemo na pravilnik o dopuštenim razinama buke koji kaže da je imisija buke koja bi nastala od novo projektiranih građevina a tu pripada i LNG terminal sa pripadnim izvorima buke, ne smije povećati postojeće razine buke za više od 1 dB. Temeljem naprijed navedenog, slijedi da imisija buke koja nastaje od rada plutajućeg LNG terminala, uopće ne povećava postojeću razinu buke. Da je sve u redu, tvrdi i direktor tvrtke LNG Hrvatska koji doduše samo usmeno kaže da problema nema jer kao što je kolega Kirin maloprije u jednoj replika rekao je izmjerena razina buke u gospodarskom djelu, dakle samo na jednoj referentnoj točki, nisu mjerene na dvije točke unutar građevinskog naselja, iznosi 80 dB i to je sasvim u redu. Međutim, kada se traži od istog tog direktora tvrtke LNG Hrvatska da se dostavi dokumentacija koja bi to potvrdila, naravno, on to odbija. Direktor ne vidi razlog da surađuje ili umiri lokalnu zajednicu ili pak ima isti stav kao njegov nadređeni ministar Čorić a to je da su građani Omišlja, otoka Krka i Primorsko-goranske županije, građani drugog reda i da su potpuno nebitni. Izgleda da su stanovnici i Omišlja i Njivica i Malinske i Kostrene i Crikvenice i Kraljevice koji su pisali primjedbe, dostavili brojne primjedbe i davali izjave u javnosti o buci i vibracijama unutar tih područja koje sam navela, ili gluhi ili zapravo im nije smetala ona buka koja bila viša po postojećem stanju 2016., napominjem 42 i 44 dB a smeta im ova koja navodno jeste 36 ili 38 dB odnosno 6 ili 8 dB manja. I sad mi ovdje govorimo o zakonu o izmjenama i dopunama Zakona zaštite od buke, naravno mi ga moramo uskladiti i donijeti jer smo ga dužni uskladiti sa EU direktivama međutim ostaje problem njegove provedbe. Kao zastupnica mogu podržati ove izmjene zato što su one u skladu sa direktivama EU-a ali apeliram da se zakoni u ovoj državi konačno počnu poštovati. Ovako ostaju mrtvo slovo na papiru i ispunjavaju formu a utječu na vrlo negativan način, potvrdio je to i kolega Ćelić, sad ga ne vidim ovdje, ne samo na fizičko nego psihičko stanje ljudi kad govorimo konkretno o buci. Kakav god zakon bio, on ostaje suštinski problem odnosno ono što ostaje suštinski problem jeste da svi oni koji trebaju ovaj zakon pretočiti u stvarnu provedbu, posebno onaj koji danas odgovara za taj resor a to je ministar gospodarstva i održivog razvoja koji je izdao rješenje, naredio mjere koje se moraju poštivati da bi zdravlje i život stanovnika općine Omišalj zaštitili, zapravo taj zakon ne poštuje odnosno ne mari za njegovu provedbu i ostaje prvak bešćutnosti. Takvima zdravlje i život stanovnika općine Omišlja kao što sam čula i u replici g. zastupnika Kirina, takvima život i zdravlje stanovnika VIII. izborne jedinice zapravo nisu predmet interesa. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Ne vidim replika, ne vidim daljnjih rasprava zato zaključujem raspravu i glasovat kada se steknu uvjeti. Prelazimo na posljednju točku dnevnoga reda prije iznošenja stajališta. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Portugalske Republike o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka, drugo čitanje, P.Z. br. 74 Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 207. Poslovnika Hrvatskog sabora. Za vašu informaciju radi se o prijedlogu zakona odnosno o konačnom prijedlogu zakona br. 74. Navedenim člankom Poslovnika propisano je znači da to bude u jednom čitanju. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave a raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? S nama je g. državni tajnik Josip Salapić iz Ministarstva pravosuđa i uprave, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Pred nama je Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade RH i Vlade Portugalske Republike o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka. Ovim zakonom potvrđuju se ugovori između Vlade RH i Vlade Portugalske Republike o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka kako bi njegove odredbe u smislu 141. Ustava RH postali dio unutarnjeg pravnog poretka RH. Vlada RH i Vlade Portugalske Republike potpisale su ugovor o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka dana 13. lipnja 2020. g. u Zagrebu. Navedenim ugovorom stvara se pravni okvir i uspostavljaju pravila uzajamne zaštite klasificiranih podataka o odnosima RH i Portugalske Republike koje će se odnositi na sve buduće klasificirane ugovore i ugovore o suradnji, a koji sadrže ili uključuju klasificirane podatke. Ugovorom se uspostavlja pravni okvir za osiguranje zaštite klasificiranih podataka koji zajednički nastaju ili se razmjenjuju između ugovornih stranaka, određuju se nadležna tijela za provedbu ugovora, utvrđuju se istoznačni stupnjevi tajnosti postupanja sa klasificiranim podacima, obveze u pogledu nacionalnih mjera za zaštitu klasificiranih podataka, mehanizmi prijenosa klasificiranih podataka, sadržane su posebne odredbe o klasificiranim ugovorima, uređuje se način ostvarivanja posjete i sastanaka stručnjaka, postupanje u slučaju povreda sigurnosti kao i pitanje troškova nastalih u provedbi ugovora. Za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u Državnom proračunu RH. Predlažemo zastupnicima i zastupnicama da prihvate navedeni međunarodni ugovor. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Replika gđa. Radošević, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Ured Vijeća za nacionalnu sigurnost RH je nacionalno sigurnosno tijelo odgovorno za provedbu i nadzor predmetnog zakona odnosno ugovora između RH i Portugalske Republike kao i ostalih ugovora o razmjeni takvih podataka kojih je prema nekim informacijama do sada potpisano 17 u RH. Zanima me o čemu ovisi dinamika i potreba za potpisivanjem ovakvih ugovora i da li je taj broj od 17 mali, veliki ili je on u skladu sa iskazanim potrebama? Također zanima me koja tijela najčešće koriste podatke koji su predmet ugovora o zaštiti klasificiranih podataka? Znači očekujemo da tijela isključivo koriste te podatke, a ne fizičke osobe.
Hvala. g. Salapić, izvolite.
Što se tiče obveze HS-a i nas kao predstavnika Vlade i vas kao predstavnika zastupnika i zastupnica u HS-u radi se o međunarodnom ugovoru pa sukladno čl. 141. Ustava mi ga moramo inkorporirati u naš pravni sustav. Što se tiče ove tematike, dakle o dinamici potpisivanja ugovora ovisi o međunarodnim procjenama u suradnji između dvije države. Radi se o specifičnom području sigurnosnih podataka vrlo visoke tajnosti i Ured Vijeća za nacionalnu sigurnost odnosno tijelo koje je predstojnica Ureda Vijeća za nacionalnu sigurnost u suradnji sa Ministarstvom pravosuđa i uprave priprema taj međunarodni ugovor. Dakle, to su specifični podaci koji ovise o sigurnosnim procjenama o suradnji o podacima između dvije države koje sada ne spadaju u domenu javnih podataka, radi se o zaštiti nacionalnih interesa Republike i obustavne suradnje između više država članica kako EU tako i izvan nje. Dakle, specifično područje koje je međunarodni ugovor koji mi kao takvog prihvaćamo samo zbog razina tajnosti to je u nadležnosti Vijeća za nacionalnu sigurnost. Hvala.
Hvala lijepa. Nemate više replika. Žele li predstavnici, izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi je g. Davor Dretar koji će govoriti u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Poštovani g. predsjedavajući, poštovani g. državni tajniče, kolegice i kolege. Volio bih kada bi stvarno uvijek imali ovakav nivo usuglašenja oko svih točaka koje su ovdje pred nama kao što ćemo imati oko ove. Nema se tu što govoriti. Ovaj ugovor samo da iscitiram nekoliko rečenica iz obrazloženja, uspostavlja pravila za osiguravanje zaštite klasificiranih podataka koji zajednički nastaju ili se razmjenjuju između stranaka, klasificirani podaci označavaju bilo koje podatke neovisno o obliku koje treba zaštiti od povrede sigurnosti koji su klasificirani u skladu s nacionalnim zakonima i propisima stranke pošiljateljice. U ovom se ugovoru definiraju i stupnjevi tajnosti podataka kao što su ograničeno, povjerljivo, tajno i vrlo tajno. Ugovor definira i mjere zaštite i pristupa klasificiranim podacima. Podsjećam, nalazimo se u izuzetno informatiziranoj civilizaciji u kojoj su podaci postali roba kojom se trguje. Kada ovakvi klasificirani podaci na nivou država dospiju u javnost onda imamo „Panama papers“ ili slučajeve Edwarda Snowdena ili Julian Assangea. Siguran sam da će naravno i svi ostali klubovi postupiti kao i ovaj naš, klub Domovinskog pokreta koji će kao i svaki dokument nužan za bilateralnu suradnju podržati ovaj ugovor. Hvala lijepa.
Hvala i vama. g. Domagoj Prica govorit će u ime Kluba zastupnika SDP-a. izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici. U današnje vrijeme jedna od najaktualnijih tema postala je zaštita podataka. Moderna tehnologija omogućuje kvantificiranje i širenje podataka nevjerojatnom brzinom pa tako i onih podataka za koje se smatra da ih po nekoj osnovi ne bi trebalo učiniti dostupnima. Stoga je logično i donošenje ugovora između dviju država, u ovom slučaju između RH i Portugalske Republike o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka. To je i posljedica rastuće potrebe za usklađivanjem, ali i bliskih odnosa između naših dviju država. Radi se o materijalima ili podacima koji su utvrđeni stupnjem tajnosti prema nacionalnom zakonodavstvu. Ugovorom između RH i Portugalske Republike se stvara pravni okvir za sve buduće u govore o suradnji i klasificirane podatke koji ili sadrže ili uključuju podatke. Važno je napomenuti ono što je već danas i rečeno da nije potrebno iz državnog proračuna osigurati dodatna sredstva. Pravni temelji proizlaze iz viših pravnih propisa, uključujući Ustav. Ugovorom se definira razmjena klasificiranih podataka takva je razmjena potrebna kao posljedica dobre suradnje država, onih podataka koji se razmjenjuju između Hrvatske i Portugala. Povreda sigurnosti bila bi gubitak povjerljivosti dostupnosti ili cjelovitosti podataka. Više je dakako stupnjeva tajnosti do ograničenog, povjerljivog, tajnog ili vrlo tajnog u promjenama se između država obavješćuje diplomatskim putem. Pri tome se moraju koristiti odgovarajuće mjere zaštite klasificiranih podataka. Važno je da sigurnosno tijelo jedne države obavijesti sigurnosno tijelo druge države u slučaju povlačenja ili promijene stupnja tajnosti. Važno je uz važnost podataka, vezano uz važnost podataka treba napomenuti da se uništavaju osim klasificiranih kao vrlo tajni koji osim klasificiranih oni koji su klasificirani kao vrlo tajni koji se vraćaju stranci pošiljatelju osim u kriznim situacijama kada se mogu uništiti uz obavijest državi pošiljateljici. Jasno kada se radi o podacima takve važnosti treba osigurati i nadzor putem inspekcije, što ovaj ugovor predviđa. U ovom slučaju sigurnosno tijelo jedne države traže od države u kojoj se nalaze podaci da sigurnosno tijelo te države obavi sigurnosnu inspekciju. Zbog sigurnosti potrebno je i definirat pristup podacima, to je riješeno čl. 10. tim ugovora. Važno je napomenuti da u ovom ugovoru o kojem danas govorimo ostaje na snazi na neodređeno vrijeme. No, moramo znati da Hrvatska može pisanim putem bilo kada okončati ovaj ugovor, radi se o bilateralnom ugovoru između dviju država, dakle Portugalske republike i RH. Hrvatska je već takve ugovore potpisala sa 17 drugih država EU ili drugih europskih država. Hvala.
Hvala i vama. g. Ivan Budalić ispred Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani g. predsjedavajući, poštovani g. državni tajniče. Pred nama se nalazi Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između RH i Portugalske republike o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka. Cilj ovog zakonskog prijedloga je da sukladno čl. 140. st. 1. Ustava RH u propisanoj proceduri i uz potvrdu HS RH okonča svoj unutarnji i pravni postupak kako bi se stvorile pretpostavke da ugovor između RH i Portugalske republike o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka stupi na snagu, te kako bi njegove odredbe u smislu čl. 141. Ustava RH postale dio unutarnjeg pravnog poretka RH koje su po svojoj pravnoj snazi iznad zakona, a ispod Ustava RH. S obzirom na prirodu samog postupka potvrđivanja međunarodnih ugovora koji je uređen Zakonom o sklapanju i izvršavanju međunarodnih ugovora, a kojim država i formalno izražava spremnost biti vezana već sklopljenim međunarodnim ugovorom, kao i na činjenicu da se u ovoj fazi postupka u pravilu ne može mijenjati ili dopunjavati tekst međunarodnog ugovora predlaže se sukladno čl. 207. Poslovnika HS ovaj konačni prijedlog zakona raspraviti i prihvatiti u jednom čitanju. Za provedbu predmetnog zakona nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u državnom proračunu RH. A zakon će stupiti na snagu 8. dana od dana objave u Narodnim novinama, dok će ugovor stupiti na snagu 30 dana nakon datuma primitka posljednje pisane obavijesti upućene diplomatskim putem kojom se priopćuje okončanje unutarnjih postupaka svake stranke potrebnih za tu svrhu. Sam ugovor između RH i Portugalske republike o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka rezultat je dobre suradnje između dviju država u području razmjene klasificiranih podataka i temelji se na zajedničkim interesima i razvoju odnosa dviju država u području informacijske sigurnosti, kao i u ostalim područjima međudržavne suradnje. Slijedom toga, a sukladno rješenjima i standardima utvrđenim u propisima kojima je od 2007.g. uređeno područje zaštite klasificiranih podataka u RH, kao i temelj ocjene da je potrebno urediti suradnju između dviju država u području zaštite klasificiranih podataka potpisan je 30. lipnja 2020.g. u Zagrebu ugovor između RH i Portugalske republike o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka kojim se u odnosima dviju država stvara pravni okvir, te uspostavljaju pravila uzajamne zaštite klasificiranih podataka koja će se odnositi na sve buduće ugovore o suradnji i klasificirane ugovore koje ugovorne stranke sklapaju, a koji sadrže ili uključuju klasificirane podatke. Nadalje, ugovorom se uspostavlja pravni okvir za osiguranje zaštite klasificiranih podataka koji zajednički nastaju ili se razmjenjuju između ugovornih stranaka. Određuju se nadležna tijela za provedbu ugovora, utvrđuju se istoznačni stupnjevi tajnosti, postupanje s klasificiranim podacima, obveze u pogledu nacionalnih mjera za zaštitu klasificiranih podataka, mehanizmi prijenosa klasificiranih podataka, sadržane su posebne odredbe o klasificiranim ugovorima, uređuje se način ostvarenja posjeta i sastanaka stručnjaka, postupanje u slučaju povrede sigurnosti, kao i pitanje troškova nastalih u provedbi ugovora. Do sada je RH potpisala 17 bilateralnih sporazuma o razmjeni i zaštiti klasificiranih podataka s državama EU i drugim europskim državama, te su isti doveli do kvalitetne razmjene klasificiranih podataka i poštivanja najviših standarda u njihovoj zaštiti. Slijedom iznesenog u ime Kluba zastupnika HDZ-a podržavam donošenje ovog zakona koji je usmjeren na jačanje zaštite klasificiranih podataka koji zajednički nastaju tijekom suradnje ili se razmjenjuju između RH i Portugalske Republike. Hvala.
Hvala vam lijepa. Hvala. Sada je na redu jedna pojedinačna rasprava i to je od g. Željka Pavića. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege. Javio sam se samo da pokušam dobiti odgovor od predstavnika Vlade s obzirom da sam zbog obveza u klubu morao biti odsutan za vrijeme vašeg izlaganja. Vezano je za pristup klasificiranih podataka od strane fizičkih osoba. Naime, znate i sami da veliki broj naših ljudi radi na projektima u drugim državama i kad su ti projekti vezani za klasificirane podatke, nastaju problemi. Zašto nastaju problemi? Zbog toga što se jednostavno do tih podataka ne može pristupiti zbog zakonodavne regulative koja je prisutna u tim zemljama a isto tako ukoliko su stručnjaci iz nekih drugih država kod nas u Hrvatskoj, na tim projektima na kojima se treba pristupiti do klasificiranih podataka, moraju se provesti određene procedure. Naime, radi se o tome da ukoliko se želi pristupiti do podataka, klasificiranih podataka osoba koja do njih pristupa treba proći određenu sigurnosnu provjeru odnosno sigurnosnu provjeru određenog stupnja. Moje je pitanje, evo sad usmjereno prema vama ako imate odgovor, ako ne, možda da mi pošaljete pisani odgovor, da li postoji mogućnost da se postigne neki sporazum da ukoliko je osoba u svojoj matičnoj državi prošla sigurnosnu provjeru određenog stupnja, da ta provjera automatski vrijedi i za pristup podataka u državi u kojoj radi na nekom projektu, tako da se ne radi ponovno provjera istog stupnja jer se zapravo produžavaju rokovi na projektu, to ponekad zna trajati i nekoliko mjeseci i onda dolazi do kašnjenja. Evo, hvala lijepa.
Hvala i vama. Ne vidim nikakvog govornika više pa zato zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu… … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Koja replika? Pa zašto ne piše gore? A dobro. Izvolite, g. Stier.
Hvala g. potpredsjedniče, samo sam htio jedno pojašnjenje, da li se kolega kad se referirao na ove slučajeve mislio na građane koji su iz zemalja EU-a ili ne? Mislim da to ipak čini jednu važnu razliku.
Hvala lijepa.
Da, mislio sam na ljudi koji su iz zemalja EU-a bez obzira na kojem projektu rade. Ukoliko želite pristupiti unutar Unije do klasificiranih podataka neke druge države, morate ponovno prolaziti tu provjeru. Naime, znate i sami, ukoliko je sigurnosna provjera visokog stupnja, te su provjere dosta neugodne jer se obilazi i susjedstvo, ima tu puno stvari koje se nakon toga čeprkaju i kopaju i ukoliko ste tu provjeru prošli za neki drugi posao, smatram da nema potrebe da se ta provjera ponovno prolazi jer se postavljaju nepotrebna pitanja i ljudima stvarno izaziva nelagodu. Hvala.
Hvala lijepa. Ja mislim da je g. Stier htio reć da ćemo se načekat takvih plemenitih projekata ali zaključujem, sada stvarno zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti i prelazimo na Iznošenje stajališta kao što sam najavio.