Dame i gospodo, poštovani zastupnici molim vas da zauzmete svoja mjesta uz ispriku za malo kašnjenje. Kolegij je imao jedan zajednički sastanak. Nastojali smo to brzo završiti i da nastavimo sa radom. Ja otvaram 82. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Kao što je to uobičajeno na ovu sjednicu smo pozvali naše redovite goste. Svi oni koji su tu, srdačno pozdravljam. Prema izvješću službe konstatiram da je nazočno 37 zastupnika. 20 iz Federacije i 14 iz RS-a. Imamo kvorum, možemo punovažno odlučivati. Dame i gospodo, dobili ste prijedlog dnevnog reda. Stjecaj okolnosti je naložio potrebu da se ovaj prijedlog dnevnog reda dopuni. Mi smo to i na sjednicu užeg Kolegija i na sjednici proširenog Kolegija verificirali. To su 5 točaka dnevnog reda novih. Pod jedan, 1. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o državljanstvu, po proceduri 104., 2. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima BiH, također po 104., 3. Zahtjev zastupnika Momčila Novakovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o administrativnim pristojbama, također po 104., 4. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o ustupanju predmeta od strane Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju Tužiteljstvu BiH i korištenju dokaza pribavljenih od Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju u postupcima pred sudovima u Bosni i Hercegovini, u prvom čitanju i 5. Imenovanje 4 člana Upravnog odbora Javnog radio televizijskog servisa i utvrđivanje trajanja njihovih mandata. Vi ste dobili i ovaj dopunjeni prijedlog dnevnog reda. Prije rasprave o prijedlogu dnevnog reda Kolegij predlaže da kao prethodno pitanje riješimo odnos prema Prijedlogu rezolucije koju je podnio zastupnik Muhamed Moranjkić. Naime, gospodin Moranjkić je 22.06. dostavio Prijedlog rezolucije o četverogodišnjoj reformi u BiH zasnovanoj na građanskoj platformi GROZD-a. Sukladno članu 121. stavak 2. 2 Poslovnika, Dom treba odlučiti hoće li se Prijedlog rezolucije prethodno razmatrati u mjerodavnoj Komisiji ili će biti odmah uvršten u dnevni red. Pozivam vas dakle, da se prvo izjasnimo o ovom pitanju. Ja mislim da nema potrebe za raspravu. Molim zastupnike da se dakle izjasne o stavu da ovaj prijedlog rezolucije ide na prethodno razmatranje u mjerodavnu komisiju. Molim da se pripremite za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da smo sa 33 glasa za, 3 protiv, bez suzdržanih, dovoljnom entitetskom većinom prihvatili zaključak da se Prijedlog rezolucije o četverogodišnjoj reformi u BiH zasnovanoj na građanskoj platformi GROZD-a koji je podnio zastupnik Moranjkić, uputi prema mjerodavnoj komisiji. Hvala zastupnicima. Vi ste dobili, još jednom podsjećam vas, prijedlog dopunjenog dnevnog reda kojeg sam i ja pročitao u smislu dopuna. Otvaram raspravu. Gospodin Gligorić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo, ja u ime Kluba želim da podržim ovo što smo dogovorili na proširenom Kolegiju a to je da ostane ovaj dnevni red sa molbom, pošto smo već radili da možda ne idemo na proširenje dnevnog reda. I, kad sam već uzeo riječ, da obavijestim ovaj cijenjeni Dom, da je gospodin Mišić Nenad istupio iz Kluba Srpske demokratske stranke i da će dalje raditi u Mješovitom klubu Socijalistička partija, Nezavisni kandidadti, Poslanici kao nezavisni poslanik i da je pristupio stranci profesora doktora Petra Kunića Stranci nova snaga Srpske. Ovo je samo kratko obaveštenje da smo se proširili, da imamo sadas 4 poslanika, da smo se izravnali sa SDS-om i da evo, možete računati na nas ubuduće. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Gligoriću. Za riječ se javila gospođa Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Pa evo u ime Kluba Stranke za BiH podnosimo inicijativu, odnosno prijedlog obzirom da nije postignuta saglasnost na proširenom Kolegiju da Predstavnički dom zaduži Vijeće ministara da formira komisiju od 9 članova, mješovitog nacionalnog sastava koja će ispitati stradanje civila na području Opštine Prijedor, u periodu 1992.- 1995. godina. U ime Kluba Stranke obrazloženje prijedloga tačke dnevnog reda daće gospođa Senija Kapetanović. 3
Meni je dostavljen, a hoćete vi. Izvolite.
Ja samo kratko. Zahvaljujem predsjedavajući, dame i gospodo, ja zaista neću ponovo ponavljati ono što sam već i obrazlagala u prvom pokušaju da se ovo uvrsti u dnevni red, samo vas molim da zaista imate razumjevanja da se ovo stavi kao tačka dnevnog reda jer mislim da to dugujemo prema građanima Prijedora, zbog onog što sam ja i navela, zbog onih koji su se vratili u Prijedor, zbog onih koji još uvijek se nisu vratili u Prijedor a ima ih mnogo koji su na kraju krajeva ovu inicijativu i na neki način podržali, odnosno zamolili me da je podnesem. Prema tome, mislim da to ne umanjuje i ne pravi nikakav problem da se takva komisija ovaj, formira i da na kraju dođemo do nekakvih stvarnih istina koje će pomoći narodu u Prijedoru da se vrati svakodnevnom životu da gradi zajedništvo. Evo, zahvaljujem.
Hvala ljepo. Čuli ste ovaj prijedlog za dopunu dnevnog reda i obrazloženje. Obrazloženje ste dobili još u pisanoj formi. Ima li potrebe za raspravu? Gospodin Zlatko Lagumdžija izvolite.
Gospodine predsjedavajući, mi nemamo nikakve dopune dnevnog reda jer naš predsjednik kluba i sam je prisustvovao Kolegiju i usaglasio... Htio sam samo da ovaj, s obzirom da sam ja član Komisije za finansije i budžet i da neke stvari smo planirali da će danas biti na dnevnom redu a nisu mogle zbog obimnog dnevnog reda i svega, ja bih samo zamolio komentirajući dvije stvari. Da za iduću sjednicu Parlamenta, svakako imamo ono što je bilo predmet rada Komisije za finansije i budžet i to dvije stvari. Prvo, čitav onaj set zakona oko PDV-a. I drugo, ništa manje važno, mi smo jučer imali gospodine predsjedavajući Izvješće o izvršenju proračuna budžeta za prvih pola godine i tu je bilo dosta interesantne rasprave i zaključaka koji ne trpe odlaganje. Pa bih molio, da to stavite za iduću sjednicu svakako jer jedan od zaključaka koji je jučer bio prihvaćen trenutno i u okviru institucija BiH u toku veliki broj nekontrolisanih konkursa za raspisivanje novih radnih mjesta za koje se ne zna kako imaju finansijsko pokriće i potpuno suprotni svim načelima i dogovorima koje smo ranije imali. I ukoliko to ne bude na idućoj sjednici dnevnog reda Parlamenta, onda praktično mi posušujemo nešto što bar trebamo znati da li jesmo ili nismo za to. Samo dakle kao neka vrsta sugestije da prihvatite, da na idućoj sjednici dnevnog reda ne bude nepotrebne rasprave o tim pitanjima hoće li ona biti i u kojoj formi će biti. Da ne bih otvarao sad taj set pitanja koja mogu rezultirati vrlo vrućom raspravom.
Zahvaljujem se gospodinu Lagumdžiji. Dobivam obrazloženje, odnosno objašnjenje od tajnice Doma da će to biti spremno i da ćemo imati to na narednoj sjednici. Naredna sjednica će biti ja se nadam u narednih 15 dadna već negdje oko 21-2. 7., planirajte to i ovo će se naći takođe na dnevnom redu. Hvala još jednom gospodinu Lagumdžiji. Ima li još nekog oko dnevnog reda? Nema. Zaključujem raspravu. 4 Stavljam prvo na izjašnjavanje prijedlog koji je u ime Stranke za BiH podnijela gospođa Azra Hadžiahmetović, da se zaduži Vijeće ministara i da se formira komisija za utvrđivanje činjeničnog stanja i stradanja u Prijedoru u periodu od '92-'95.godina, uz obrazloženje koje smo dobili i koje je dala gospođa Senija Kapetanović. Molim zastupnike da se pripreme za izjašnjavanje i pristupe glasovanju. Glasujte sad. Znači imamo zahtjev da ponovimo glasovanje. Pripremite se. Molim zastupnike da se pripreme. Glasujte sad. Znači, prijedlog za dopunu dnevnog reda ima opću ali nema entitetsku većinu. Nažalost, u Kolegiju nema suglasnosti. Znači sad samo trebaju glasovat oni koji su protiv ovog zaključka u drugom krugu. Molim zastupnike da se pripreme. Glasujte sad. Znači imamo iz RS-a više od 2/3 protiv i prijedlog dopune dnevnog reda nije prihvaćen. Prelazimo na realiziranje dnevnog reda. Prva točka, Ad.1.Usvajanje zapisnika sa 80. i 81. sjednice Zastupničkog doma Vi ste dobili zapisnike. Da li ima primjedbi? Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Molim zastupnike da se pripreme da se izjasnimo zajednički o zapisniku sa 80. i 81. sjednice. Glasujte sad. Konstatiram da smo jednoglasno, sa 30 glasova za, prihvatili usvojili zapisnike sa 80. i 81. sjednice Zastupničkog doma. Zahvaljujem se zastupnicima. Prelazimo na drugu točku, to su Ad.2. Zastupnička pitanja i odgovori
Ja želim da se zahvalim doista na odgovoru koji na moje poslaničko pitanje na 77. sjednici, 14. aprila koje sam dobio od predsjednika Suda BiH Medžide Kreso. Ovo je primjer kako je za vrlo kratko vrijeme dostavila odgovor vezan na moje pitanje postavljeno o transparentnosti trošenja finansijskih sredstava iz budžeta Suda BiH za dodjelu po službenoj dužnosti odbrana. Temeljito, po svakom predmetu kako sam postavio i to je primjer i zahvaljujem se na takvoj ekspeditivnosti. Želim da iskoristim priliku da zahvalim to. I, na 73. sjednici, dobio sam odgovor napokon, od Vijeća ministara BiH, na moje pitanje u kojoj je fazi procedura Zakona o advokaturi BiH. Obzirom da resorno ministarstvo nije na moje pitanje od 73. nije odgovorilo, onda sam uputio i Vijeću ministara. Dobio sam odgovor da je u fazi čekanja mišljenja Pravnog odjela OHR-a. Neki materijal vezan kao radni materijal i ja ovom prilikom apelujem na Pravni odjel OHR-a da u što je moguće kraćoj proceduri dostavi svoje mišljenje na taj radni tekst. I zahvaljujem se predstavnicima OHR-a a posebno takođe i predstavnicima OSC-a koji su dali podršku za usvajanje, ulazak u ovu parlamentarnu proceduru ovog zakona. Također, zahvaljujemo se a i iniciram pitanje. Ovo su moje konstatacije. S time ću, koristim priliku da postavim pitanje.
Imaćete
I molim samo resorno ministarstvo i Vijeće ministara da za ovog mandata, pošto je u parlamentarnoj proceduri Zakon o sportu BiH, on je završena javna rasprava, da ga resorno Ministarstvo civilnih poslova dostavi i Vijeće ministara u prijedlog ovoga. Mislim da zaslužuju naši sportaši u BiH da imaju takav jedan zakon i da pokušaju da riješe ona strateška pitanja bar za nastup reprezentativnih selekcija BiH u svim sportovima. E, to je moja konstatacija. A, koristim predsjedavajući,
Kasnije će biti mogućnost postavljanja pitanja. Dobro, hvala vam ljepo. Želi li još neko komentirati odgovore? Ne želi. Zaključujem ovaj dio druge točke i otvaram mogućnost za nova pitanja. Prvi se javio gospodin Šefik Džaferović, nakon njega gosodin Sipović, pa gospodin Bešlagić, pa gospodin Džedović, pa gospodin Kunić, pa gospodin Živković, pa gospođa Perkanović, pa gospodin Ćeman, lapsus Lozančić Lozančić. 6
Poštovane koleginice i kolege, dame i gospodo, gospodine predsjedavajući, ja sam do sada rijetko koristio mogućnost postavljanja poslaničkih pitanja. Ovaj put to moram učiniti jer se radi o realizaciji jednog našeg zaključka. Ja sam kao član Kolegija Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH primio prije nekoliko dana članove Udružena UGOR. Udruženje građana otpuštenih radnika iz Republike Hrvatske, Udruženje Jelah Tešanj, koji su se interesirali šta je sa zaključkom Parlamentarne skupštine BiH ovoga doma od 21.decembra 2005.godine. Tom sastanku je na zahtjev tog udruženja prisustvovao i predstavnik Helsinškog komiteta za BiH i ja sam peruzeo obavezu da danas postavim pitanje Predsjedništvu BiH, Vijeću ministara BiH, Ministarsvu vanjskih poslova, Ministarstvu civilnih poslova i Minsitarstvu pravde BiH, koje glasi, Šta je do sada urađeno na realizaciji zaključka Predstavničkog doma Parmentarne skupštine BiH broj; 01-50-1-54-71/05 od 21.decembra 2005.godine? Tražim da se odgovor dostavi u pisanoj formi što je moguće prije, kako bi već na idućoj sjednici, kada budemo raspravljali o realizaciji zaključaka Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, mogao konkretnije da se upustim u razmatranje ove teme. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Džaferoviću. Idemo znači po redoslijedu koji sam najavio. Gospodin Sipović, izvolite.
Molim vas predsjedavajući, ako mogu da zamolim, obzirom da ću postaviti vrlo neobično pitanje, vrlo interesantno za javnost i za ovaj parlament i za predstavnike međunarodne zajednice, OHR-a, OSC-a, i medije i javnost, ako mogu da dobijem, pokušaću da budem vrlo kratak i konkretan, da postavim jedno strateško pitanje koje možda niko nije postavio u ovom domu a ja ću ga postaviti kao poslanik, koristeći svoje ustavno pravo. A to je, komentirajući sa ostalim građanima BiH na fonu svih principa zaštite ljudskih prava, demokracije, vladavine prava, prosperiteta ove zemlje i principa međunarodnih konvencija, postavljam jedno pitanje, Da li je, pošto to nije definisano jasno zakonom o, Izbornim zakonom BiH, a centralni organ za provođenje Izbornog zakona je Izborna komisija BiH, Centralna izborna komisija i Sud BiH kao apelacioni sud i Ustavni sud. Molim vas, postavljam pitanje, kao što su me mnogi pitali, a ja ih lično pitam, kako, da li postoji nadležnost ijednog od ovih organa, Centralne izborne komisije, Suda BiH, Ustavnog suda, Ureda OHR-a, koji implementira Dejtonski sporazum, kada je neko od građana član političke stranke, kršenjem Statuta internih akata stranke političke povređeno 7 njegovo ljudsko pravo diskriminiran na temelju, odnosno direktno član 21. Opće deklaracije o ljudskim pravima UN-a, Aneks III, IV i VI Dejtonskog sporazuma, kome i Ustav BiH član 2. stav 2. Ustava i član 14. Evropske konvencije o diskriminaciji ljudskih prava a diskriminacija se može odnositi na socijalni ili bilo koji aspekt. Koja je nadležna institucija? Da li je to OHR, da li je to ovo, je li sve političke stranke su prilikom registracije se obavezale da će poštivati ljudska prava, Ustavni sud, Ustav BiH, Evropsku konvenciju i sve međuanrodne akte. Postavljam strateško pitanje, zato što to nije definisano Zakonom izbornim, jer se može desiti i desilo se da političke stranke grubim kršenjem svog statuta i svojih akata vrše diskriminaciju. Bez ulaska u diskreciju, političke strane, organa, mislim molim vas pojedinci zloupotrebljavaju ovlasti u organima i čak se može podvesti i pod zloupotrebu službenih ovlasti, odnosno krivično djelo u takvim konotacijama. Ovo postavljam pred ovim domom obzirom da smo imali danas raspravu o najvećem stepenu demokratije. Možda ovo moje pitanje će poslužiti i mojoj vlastitoj stranci i bilo kojoj političkoj stranci i ovom domu, možda će neko prokomentarisati da sam ja vrlo naivno postavio pitanje, da sam politički neiskusan i da sam ovo, ja sam samo principjelan i postavljam principjelno pitanje. Na kraju da kažem, da ću o ovom postavljenom pitanju zatražiti izjašnjenje organa kao što su i moje mnoge kolege zatražile da postavim to pitanje, zatražiti od ovih organa i molim da ću se obratiti takođe i Visokom predstavniku, Vijeću za implementaciju, Vijeću Evrope da li je moguće i na taj način vršiti diskriminaciju, povredu ljudskih prava? Ja bih zamolio bar ako ništa, za javnosti uvaženi gospodin Džaferović dopredsjednik ovog visokog doma zna u kom smislu upućujem pitanje. Ja dalje neću postavljati pitanje, osim što ću zatražiti od najvećih organa svoje stranke SDA Predsjedništva, zbog čega nisu ni jednog momenta poštovali Statut Pravilnik o provođenju kadrovske politike i zašto su dozvolili da me Abdulhari Šeta ili mnoge druge u privatnom kantonalnom odboru SDA eliminiše, nedozvolivši ni da uđe u proceduru moj prijedlog gdje sam predložen. Molim vas, ja principjelno postavljam, od tog odgovora će zavisiti molim vas, će zavisiti moj status. Ja ću se odrediti prema ovom pre svega, ja sam vjerodostojan, ja neću koristiti mandat Stranke SDA, ja ću se iskoristiti u znak kršenja ljudskih prava ako, ja ću procijeniti da li ću se povući iz Doma i obavijestiti međunarodne institucije jer ja kao poslanik neću dozvoliti kršenje ljudskih prava, ni moje ni građana. I treće, postavljam pitanje, da li sam ja to kažnjen zato što sam glasao za amandmane na Ustav BiH? da li su neki koji su rušili amandmane nagrađeni i stavljani na liste? Nek mi se to odgovori i neka odgovore međunarodni faktori i OHR kao i Vijeće za implementaciju i gospoda. Ja volim otvoreno da prićam a drugo, odrediću se i prema svom statusu ovde. Ja nisam nevjerodostojan, ja u takvim, smatram da sam poštovao tokom cijelog, izražavao sam svoje mišljenje molim vas, dozvolite predsjedavajući
Molim zastupnike da saslušamo gospodina Sipovića. Ja sam vas upozorio nekoliko puta, molim vas ovo su pitanja. Molim i vas gospodine Sipoviću evo, da imate u vidu. 8
Molim vas, evo pitanja, ja postavljam principjelno pitanje. Da li predsjedavatelj, kad sam polagao ovde zakletvu, ja sam se zakleo da ću poštivati Ustav, Evropsku konvenciju, ravnopravnost građana, ljudska prava, Ustav BiH i zakone BiH. I u tom principu sam cijelo vrijeme radio i radio na projektu i podržavao projekat ka EU i svim drugim strateškim zakonima osim što sam iznosio neka svoja mišljenja i sudove i zauzimao određene principjelne stavove. To se može provjeriti u stenogramu. Sa tog aspekta molim vas, možda će, želim da biraćima koji su mi dali glas, a nažalost ja sam tek u januaru mjesecu spletom okolnosti došao u ovaj parlament i obnašam funkciju volonterski nepuna 4 mjeseca. Da li mogu ja kao poslanik i unutar svoje stranke, ja poštujem, uvažavam Stranku demokratske akcije, ali nikako neću dozvoliti pojedincima da krše moja ljudska prava i poslanička koje su mi dali povjerenje građani. Da li ja mogu zastupati interese građana pod takvim pritiskom? Eto to su neka pitanja. Možda pitanja koja će mnogim ovde smiješna biti, možda će neki dušebrižnici ovaj, imati sa osmjehom ali žrtvujem se, princip, svoju dalju sudbinu u političkom radu žrtvujem za progres demokratije i u vlastitoj stranci i možda i za druge stranke i u ovom parlamentu želeći dobrobit ovog naroda i ovih građana i ove države. Uvijek sam principjelno bio za to i ne libim se podnijeti sve konsekvence. A ako moja žrtva doprinese tračku svijetla demokratiji, biću, učiniću veliko djelo. Možda nisam toliko pragmatičan kao mnogi ali sam vjerujte iskren, vjerodostojan i vrijeme će pokazati koliko sam istrajan u svemu i onome i ako pogriješim i onome čemu radim. Vrijeme će sve pokazati da li je moj istup bio dobronamjeran i u cilju opće demokratije i u ovom parlamentu i građana BiH. Ali ja sam, ja građane koji su mi povjerili svoj mandat želim da obavijestim da ću uvijek nastojati ukoliko ostanem u Parlamentu, da ću nastojati, ukoliko ne mognem ja ću se fino povući i u znak toga obavijestiti sve međunarodne faktore. I, izvinite molim vas uvažene kolege ja sam iskreno malo, iskreno prićao sa puno emocija, sa puno malo ljudskog onog što sam doživio, nije u pitanju sad, moj istup zbog nekih bolesnih ambicija da je meni stalo dotle, nije mi više stalo, ali hoću da kažem da neću da obavijestim javnost šta se je desilo i šta se dešava mnogi, ne govorim ja u ime svoje gospodine dopredsjedniće, ne govorim samo u ime svoje, u ime i drugih članova drugih partijskih, političkih stranaka koji su isto me pitali da li može politička stranka vršiti diskriminaciju na takav brutalan način? Ama da skloni moj prijedlog, da uopšte ne raspravlja, kao da uopšte nije nikakav zahtjev došao, a da se ni jedan od organa ne obrati ne odgovori na postavljenu žalbu ili prigovor. Ako je tako, ja mislim da se može i te kako kršiti ljudska prava na taj način.
Dobro gospodine Sipoviću, hvala vam. Evo, ja mislim da je dato dovoljno vremena da obrazložite svoje pitanje. Idemo dalje. Sljedeći je bio gospodin Selim Bešlagić. Neka se pripremi gospodin Ibrahim Đedović.
Poštovane kolege, poštovani predsjedavajući, predsjedništvo, dozvolite samo da postavim vrlo kratko pitanje. 9 Mi smo svi dobili zaključke Pan evropske konferencije koja je održana u Sarajevu od 18. do 20. 05. i oni su dostavljeni i Ministarskom vijeću. Kada će Ministarsko vijeće da razmatra ove zaključke i kada ćemo dobiti informaciju o njima? Obrazloženje je vrlo kratko. U zaključcima su precizirana neka od bitnih pitanja za BiH i njenu pomorsku infrastrukturu kao što su transportni koridor Vc, izgradnja mosta Komarna-Pelješac a time i izlacija ovog pomorskog dijela BiH strategija razvoja Neuma i pomorska orijentacija zatim izrada elaborata o razgraničenju na moru sa Republikom Hrvatskom itd. Ova pitanja imaju jednim, smatram jednim od ključnih za BiH u ovom trenutku i kao takva trebaju što prije biti razmatrana. Mislim da očekujem odgovor.
Hvala gospodinu Bešlagiću. Sljedeći je na redu gospodin Đedović. Neka se pripremi gospodin Kunić.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege poslanici, poštovani gosti, ja ću biti vrlo kratak. Pitanje je Vijeću ministara. Da li je tačno da državljani BiH koji borave i rade u Italiji moraju ponovno polagati vozački ispit bez obzira na godine rada i kategorije koje posjeduju? Posebno pada u oči činjenica da to moraju uraditi jedino državljani BiH za razliku od državljana svih drugih država nastale od bivše SFRJ. Ako je to tačno, zašto je to tako i što nadležne institucije planiraju činiti, da izjednače prava naših građana sa pravima drugih državljana nastalih od bivše SFRJ a da ne govorim o ostalim? Toliko.
Zahvaljujem se. Gospodin Petar Kunić. Neka se pripremi gospođa Perkanović.
Poštovana gospodo, ja bih postavio sljedeće pitanje. Zbog čega državni službenici i zaposlenici koji su radili u bivšem Ministarstvu odbrane RS posle stvaranja jedinstvenog Ministarstva BiH imaju manje plate i druge prinadležnosti od ostalih državnih službenika i zaposlenika iako su u istom rangu, dakle imaju isti status, istu stručnu spremu itd.? Mislim da je to jedan diskriminatorni čin i ako je zakon to tako reguliše, naravno da je antiustavan. I drugo pitanje, Kako je došlo do delegiranja molim vas, nadležnosti od strane Suda BiH Kantonalnom sudu u Tuzli kada mu nadležnost, kada tu nadležnost Sud BiH nema, što je rezultiralo hapšenjem, kršenjem stvarne i mjesne nadležnosti od strane Kantonalnog suda u Tuzli, 10 djelovanjem na području Zvornik? Naime, Sud BiH nema ovlaštenje da delegira nadležnosti. A u ovom slučaju, on je delegirao nadležnost, dakle prkršio je Zakon o Sudu BiH. Hvala.
Hvala ljepo gospodinu Kuniću. Riječ ima gospođa Perkanović. Neka se pripremi gospodin Lozančić.
Poštovani prerdsjedavajući, dame i gospodo poslanici, uvaženi gosti, ja tražim informaciju od Ministarstva bezbjednosti BiH vezano za zlčin koji se dogodio u selu Nemila kod Zenice u noći između 1. i 2. decembra 2005.godine. tom prilikom je Bogdan urić Srbin, star 81 godinu, napadnut i na svirep način ubijen u svojoj kući u kojoj je nakon smrti supruge živio sam. Po nalazu patologa, smrt je nastupila od serije udaraca tupim predmetima. Iz kuće, kako se saznaje iz novina i od familija, nije odnešeno ništa. Pitam se ko je počinilac ili ko su počinioci i sa kojim motivom? Napominjem da je do rata u selu Nemili živilo oko 60 domaćinstava srpske nacionalnosti i da je nakon progona u ratu ostalo samo 5 domaćinstava i to samo staračke populacije. O povratku nema ni govora. Ova vijest je odjeknula zastrašujuće među onim koji su ostali još tamo i žive, tih 5 domaćinstava staračke populacije a isto tako je odjeknula i među onima koji su daleko od sela Nemila koji su imali možda volju ili želju da se vrate u svoj zavičaj. Hvala.
Zahvaljujem se gospođi Perkanović. Riječ ima gospodin Ivo Lozančić. Neka se pripremi gospodin Mirsad Ćeman.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, razlog za postavljanje današnjeg pitanja je razgovor sa dosta uposlenih u industriji naoružanja i vojne opreme a konkretno sa uposlenim u Poduzeću «Vitezit» Vitez, a poznajući stanje u industriji naoružanja i vojne opreme, vjerovatno je tako u svim poduzećima u BiH. Naime, ovi su ljudi već odavno ispod ruba egzistencije. Postoje, ima mogućnosti da se izvrši revatilizacija industrije, namjenske industrije i da se oživi ta grana koja je vrlo profitabilna u svijetu. Naime, prije rata BiH je u ukupnom gospodarstvu imala sudjelovanje industrije sa 48,6% a najvećim dijelom je to bila industrija proizvodnje vojne opreme i naoružanja, mada je to bilo dosta specifično vezano za raniju organizaciju vojnih poduzeća i da je vrlo rijetko u jednom poduzeću bio potpun proizvod. Danas mi imamo u entitetima imamo vojna poduzeća i da uglavnom vlade entiteta nisu u mogućnosti da uplate dugovanja poduzećima nastala u ranom i poratnom periodu, tako da imamo potpuno ugušenu proizvodnju u tim poduzećima i preživljavanje tih preduzeća dodatno se devastiraju da bi možda nestala negdje ili bila ovaj, olak plijen tajkuna. U svijetu je poznato da je profitabilna grana proizvodnja vojne opreme, vojne opreme i naoružanja, tako da razvijene zemlje svijeta SAD, Velika Britanija, Francuska, Njemačka, Rusija, u ovoj oblasti ostvaruju visoku uposlenost i visoku profitabilnost. Npr. podatak da je '97.godine na svjetskom tržištu streljiva 11 procijenjeno da je vrijednost ukupnog prometa 3,9 milijardi dolara, govori da bi Vijeće ministara trebalo da ozbiljnije koordinira i razgovara sa vladama entiteta i da ima strategiju, kako da oživi vojna poduzeća i da uposleni počnu i da rade i da zarađuju. Mislim da je to moguće i ovde se pokazuje jedna nebriga Vijeća ministara oko stanja u vojnoj industriji, posebno što je ranije ostao jedan dug prema BiH koji iznosi oko 250 miliona dolara na prostorima bivše Jugosalvije, potraživanja su vojne industrije. Pa moje pitanje je za Vijeće ministara. Što Vijeće ministara poduzima, kako bi naplatilo prijeratno potraživanje bosanskohercegovačkih poduzeća vojne industrije koje iznosi preko 250 miliona? Mislim da bi ovim potraživanjima i dijelom naplate mogli riješiti velike probleme koje imaju uposleni u vojnoj industriji, a posebno što je ova grana ovaj, danas toliko zanemarena kod nas, bez obzira što je imala izrađen sustav, što je imala stručnjake, mi ne možemo obaviti ni obične remonte ovaj, za borbena sredstva Ministarstva obrane i Vojske BiH nego plaćamo remonte stranim kompanijama a imamo ovolika potraživanja i mogli bismo da pokrenemo proizvodnju koja bi bila profitabilna i od koje bi mogli da žive u BiH.
Hvala ljepo gospodine Lozančić. Riječ ima gospodin Mirsad Ćeman.
Hvala ljepa. Zahvaljujem se kolegama, Džaferoviću i Džedoviću što su aktuelizirali dva pitanja na koja sam ja svojevremeno ukazivao. Ovo pominjem samo zato što su me ljudi, posebno kada je riječ Ugor i sami kontaktirali ovih dana i namjeravao sam i sam postaviti to pitanje, ali evo postavljeno je i samo ih i sam podržavam dakle. Odlučio sam da postavim jedno pitanje koje se tiče naime, moje procjene da neefikasno koristimo raspoloživa sredstva, odnosno bi bilo dobro da se u određenoj oblasti razmisli o možda dugoročnom zaduživanju. O čemu se radi? Gotovo svake godine, pogotovo u proljeće i jesen, mnoge bosanskohercegovačke rijeke se izliju i poplave kako velike površine zemljišta obrađenog i neobrađenog, tako i veliki broj stambenih i privrednih objekata. Posljedice su ogromne, znatne finansijske i materijalne štete a ponekad i ljudske žrtve. Neposredan povod je evo i prije nekoliko dana izljevanje rijeke Usore ali prisjetimo se izljevanja rijeke Spreče, Sane, Une ne znam već koje sve pa do ovdje evo u okolini Sarajeva Željeznice itd. Pokušavao sam proteklih godina u neposrednim kontaktima inicirati i kod nadležnih, jednu vrstu politike na principu, bolje se dugoročno zadužiti i sredstva uložiti u uređenje riječnih tokova i tako zaštititi imovinu i živote ljudi nego u našoj bezparici, neefikasno i uzaludno domaćim skromnim sredstvima i mogućnostima samo djelimično sanirati štetu koja se iz godine u godinu ponavlja. Zbog toga, dakle postavljam pitanje i iniciram preko Vijeća Ministara i nadležnim entitetskim, pa i nižim organima, zašto se umjesto uzaludnog pod navodnicima, bacanja para kroz neosmišljene djelimično saniranja posljedica, racionalnim dugoročnim zaduživanjem i adekvatnim ulaganjem, ne otklanjaju uzroci poplava? Hvala ljepo. 12
Zahvaljujem se gospodinu Ćemanu. Nemam više prijavljenih za zastupnička pitanja i zaključujem raspravu po drugoj točci dnevnog reda. Svima koji su postavili pitanje zahvaljujem. Ona će biti proslijeđena. Prelazimo na treću točku dnevnog reda. To je, Ad.3. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju postizanja Sporazuma o nastojanju o zahtjevu zastupnice Jeline Đurković za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakon o Centralnoj banci po proceduri članka 104. Podsjećam vas da zahtjev gospođe Jeline Đurković na prošloj sjednici nije dobio entitetsku većinu, u Kolegiju je provedeno usuglašavanje. Izvješće Kolegija ste dobili. Nema suglasnosti Kolegija. I u ovom trenutku idemo na izjašnjavanje u drugom krugu. Molim zastupnike
Ukupno se glasa pa onda dvije trećine, ukupno. Mora ponovo imati
Ne mora
Jeste, jeste iz početka za, protiv, suzdržan i dobijemo ukupnu većinu.
Dobro. Znači sad glasamo o ne, molim vas. Zahtjev, glasujemo o zahtjevu Jeline Đurković da se razmotri Prijedlgo zakona o izmjeni Zakona o Centralnoj banci, po proceduri 104. u drugom krugu. Šta sam ja rekao? To sam i rekao. Ali trebamo li svi glasovati.
Moramo. Provesti kompletnu proceduru da vidimo da li je dobio ukupnu većinu, u toj ukupnoj većini je bitno utvrditi da li su 2/3 iz entiteta,
Dobro. Molim zastupnike da se pripreme. Glasujte sad. Gospodine Novakoviću, ja sam jedno 5 minuta i to 3 puta, baš da pojasnim pitao sve, ako treba još ćemo. To nema veze sa mojim pojašnjavanjem. To može biti apsorcijski kapacitet, što je rekao Van Der Liden. Ponovićemo izjašnjavanje. Ima li još potrebe da se pojasni? 13 Znači mi se prirodno, izjašnjavamo svak pojedinačno o zahtjevu da se Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Centralnoj banci. Konstatiram da nije dobio potrebnu većinu ovaj zahtjev i ovaj zakon ide Prijedlog zakona ide u redovitu proceduru. Prelazimo na četvrtu točku dnevnog reda, to je Ad.4. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju postizanja Sporazuma o zahtjevu zastupnika Momčila Novakovića da se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o koncesijama BiH razmotri po skraćenoj proceduri 104. Poslovnika Također, na prošloj sjednici ovaj zahtjev gospodina Novakovića nije dobio entitetsku većinu, u Kolegiju nije postignuta suglasnost i sad ponavljamo isti postupak kao i po prethodnoj točci. Molim zastupnike da se o ovom zahtjevu gospodina Novakovića izjasne. Pripremite se. Glasujte sad. Znači ista situacija za ovaj zahtjev Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o koncesijama zastupnika Momčila Novakovića ide u redovitu proceduru. Prelazimo na petu točku, to je Ad.5. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju postizanja Sporazuma o Izvješću Istražnog povjerenstva za ispitivanje aktivnosti u svezi sa izgradnjom carinskog terminala u Tuzli
Molim vas, ista procedura ..... da vidimo je li odluka prošla jer ovo je drugi krug glasanja. Primjenite Poslovnik, član 65. tačka 4.
Molim vas samo sekundu neka Branka objasni pa ćemo ponoviti glasovanje. Izvolite Branka. 14
Molim vas, samo malo. Vidim da ima umora ali izdržaće se. Znači mi glasamo o drugom krugu o Izvještaju Komisije vezano za terminal. Obzirom da sam Izvještaj na prošloj sjednici nije entitetsku većinu dobio, glasamo za, protiv, uzdržan, da vidimo da li je dobio ukupnu većinu, onu običnu i onda u toj ukupnoj većini vidimo da li ima 2/3 protiv. To je član 65. tačka 4. Poslovnika.
Hvala vam lijepo. Prerlazimo dakle na izjašnjavanje o Izvješću Istražnog povjerenstva. Pripremite se. Glasujte sad. Konstatiram da Izvješće Istražnog povjerenstva, u svezi sa izgradnjom carinskog terminala u Tuzli prihvaćeno u drugom krugu glasovanja. Prelazimo na šestu točku dnevnog reda a to je, Ad.6. Zahtjev Vijeća ministara Šefik Džaferović, Branka Todorović i Nikola Špirić – upadica – nerazumije se. Imamo tumačenje da ne možemo sad naknadno se izjašnjavati o ovome. To je tumačenje Poslovnika. Ako treba pojašnjenje gospodine Andriću, izvolite.
Ja sam predložio dopunu zaključka i zadnji put kad smo htjeli da se glasuje prije, o toj dopuni, onda smo kazali da nećemo glasovati prije nego da ćemo glasovati nakon izvješća. Izvješće nije dobilo potrebnu većinu entitetsku i tu smo prekinuli. E, sad ostaje znači, ostaje ovo ne riješeno. Ja bih molio ukoliko je moguće pojašnjenje.
Dobro, evo na zahtjev gospodina Andrića molim tajnicu Doma da da pojašnjenje.
Ja molim samo da me malo pratite, da ne bi došli u nekakvu dilemu kad ovo završimo. Mi smo sad usvojili Izvještaj Komisije sa dva zaključka. Potenciram zaključak broj 2. Jer vaš zaključak ukoliko bi bio predmet izjašnjavanja bi derogirao zaključak broj 2. Zaključak broj 2 koji smo mi već usvojili glasi – imajući u vidu niz propusta koji su pratili procedure raspisivanja javnih tendera, te donošenje odluka o izboru najpovoljnijeg ponuđaća, bilo bi dobro da se obustave daljnje aktivnosti na realizaciji odluke o izboru najpovoljnijeg ponuđaća do okončanja postupka iz tačke 1. ovog zaključka. A već ovaj, tačka 1 ovog zaključka je ocjena Doma da bi ovaj predmet trebalo ustupiti SIP-i. Uvaženi zastupnik gospodin Andrić, on traži da se iza riječi ponuđaća, zato vam potenciram zaključak broj 2, stavi zarez i doda – 15 poništiti tender za zakup od 21.03.2005.godine, te iznaći mogućnost izgradnje terminala u vlasništvu države a ostali deo teksta brisati. Mi bi usvajanjem ovog zaključka došli u kontradiktornost. Molim,
Onda je poslovnička pogreška. Trebalo je glasovati prije o dopuni mog zaključka pa onda o ukupnom izvješću.
Mi smo imali na usaglašavanju Izvještaj Privremene komisije koja je radila na terminalu i on je predmet usuglašavanja. A sastavni dio tog izvještaja su ova zaključka.
Znači prijedlog izmjene i dopune mog zaključka koji sam uputio ja, uopće nije u proceduru mogao ući. Je li ušao u proceduru? Jeste. Trebalo se izjasniti prije o njemu pa onda o ukupnom.
Pa čujte, to više ne bi bili zaključci Komisije istražne. Ali su u koliziji jedan s drugim. Mislim, to bi trebali rasčistiti.
Zorić, jeste li vi tražili riječ? Jeste. Izvolite.
Ja bih samo htio da se ovde konstatira. Očito je ova točka završena ali da se konstatira da je neko pogriješio. Ali da to nije Filip Andrić. Da je to vjerojatno tajnik Doma koji je trebao upozoriti šta treba raditi dok točka ne bude završena. Ne može Filip kazati ko je za moj zaključak, ko je protiv, ko je suzdržan. Neko je to trebao upitati, odnosno upozoriti gospodina Raguža koji vodi ovu sjednicu da to treba napraviti prije nego se izjašnjava o kompletnom izvješću. Ja mislim da gospodin Andrić ne treba inzistirati sad na tome ali da se to konstatira ovde zapisnički da je napravljena pogreška ali ne greškom zastupnika i ne greškom ovog doma. Nas zastupnika zapravo. Neko je napravio grešku u proceduri.
Pa čujte, ja zaista nemam namjeru da se branim
Izvolite Branka. Ja mislim da se ovdje radi o slabostima Poslovnika, zato što smo se mi izjašnjavali prvo o zaključcima Komisije i nije nas uopće omogućeno poslje poslovnički da glasujemo o dopuni zaključaka zato što nije prošlo Izvješće Komisije. I ne vidim kakav je propust moguće napraviti osim činjenice da imamo slabost u Poslovniku. Evo da, ako ne 16 prođe i nema suglasnost Kolegija, nema mogućnosti regularna dopuna zaključka da bude uopće uvrštena u dnevni red. Izvolite gospodine Zoriću, a zamoliću još jednom Branku za tumačenje.
Da, ovaj, ne tražimo mi ovdje da bilo ko bude kriv za nešto, nego da ovo nam bude opomena. Kad zastupnik traži da se po nekoj točci dnevnog reda uvrsti zaključak neki, onda taj zaključak ide prvi. To je kao amandman. I onda se poslije kaže ko je za izvješće uz ovaj dodatni zaključak. A ne može kad se usvoji izvješće, ko je za još nešto, nešto ćemo mijenjati. Ja mislim da smo svi pogriješili, evo ako je lakše podijeliti odgovornost, zašto se najprije nije o promjeni ili dodatnom zaključku glasovalo, pa onda o nečemu što je jedna cjelina a i to bi spalo u tu cjelinu kad bi dobilo potrebnu većinu ovde u ovom domu. To je to. ne želimo mi sad da neko, da se kaže Pedro je kriv, neka visi. To nema nikakva smisla ali evo da naučimo nešto iz ove lekcije za sljedeća izjašnjavanja o izvješćima. Ništa drugo.
Ja ovo što je rekao gospodin Zorić zaista mogu prihvatiti kao jedan realan odnos prema ovoj situaciji. Ako želite još povodom ovoga, nije bilo znači ovde nikakve neke namjere, nego jednostavno je takva procedura i način vođenja tako da ja zaista molim da se ove situacije ne ponavljaju jer evo vidimo šta se desi ako se prethodno ne uvrste zahtjevi zastupnika na izjašnjavanje jer negativnim odnosom prema izvješću ti zahtjevi se automatski isključuju kasnije. Filipe želite li vi još nešto ovde? Ja ne znam šta bih rekao. Dobro, hvala ljepo. Idemo na šestu točku, to je Ad.6. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi BiH, po proceduri članka 104. Poslovnika Podsjetiću vas, 22.06. Vijeće ministara je dostavilo ovaj prijedlog zakona sa zahtjevom za proceduru 104. Materijale ste dobili. Otvaram raspravu o zahtjevu. Gospodin Špirić, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege poslanici, ja mislim da ovo stvarno nema smisla. Ovo stvarno nema smisla za rad građana BiH. Carinska tarifa je ozbiljna stvar. Tražiti proceduru člana 104.a ne imati nikog iz Vijeća ministara, da barem kaže šta je razlog hitnosti postupka, a imate na desetine zahtjeva poslanika da se to mijenja, oni jednostavno neće da u vremenskom roku odgovore. 17 Ja sam za to da ovu tačku ne raspravljamo dok Vijeće ministara na narednoj sjednici ne bude prisutno. Pa mi smo dozvolili takav ignorantski odnos, kakav vjerujte nigdje u svijetu ne postjoji. Nema razloga da sami to činimo sebi. Ja vas molim, dakle moj je prijedlog da se ne izjašnjavamo o ovoj tačci, da bude na narednoj sjednici, dok Vijeće ministara se ne udostoji da obrazloži barem svoj zahtjev za hitni postupak. Hvala vam ljepo.
Ja molim zastupnike, ovde glasujemo procedure. Ako niste suglasni sa realnošću zahtjeva, odredite se. Prema tome, da budemo racionalni imamo mogućnost dakle i da prihvatimo skraćenu proceduru i da odbijemo da idemo u redovitu proceduru. Znači to je legitiman zahtjev i legalan. Giospođa Majkić, pa gospođa Hadžiahmetović, izvolite.
Ja hoću samo da podsjetim da je ovo u skladu sa odlukom Parlamenta i da se ovaj zakon izmjena i dopuna odnosi na uvoz mesa, odnosno onih kvota o kojima je Parlament veoma žestoku diskusiju vodio. Mislim da je, jeste da ovo kasno stiže ali bolje i sad nego nikako jer se dosadašnje četiri puta uvoz, četiri puta kvote godišnje smanjuje na dvije. To pomaže domaćim prerađivačima i mislim da bi trebalo usvojiti ovu preporuku da bude po hitnom postupku, samo iz razloga što je to zahtjev Parlamenta.
Zahvaljujem gospođi Majkić. Za riječ se javila gospođa Azra Hadžiahmetović, izvolite.
Pa evo u prilog zahtjeva kolege Špirića, zaista se pridružujem i bez obzira što možemo smatrati hitnim ili ne, ovaj zahtjev Vijeća ministara ali evo, predsjednik resorne komisije, gospodin Kunić koji je trenutno odsutan, vjerovatno bi vam pružio i obrazloženje kako na sjednici Komisije za vanjsku trgovinu i carine, mi nismo imali apsolutno nikoga iz Vijeća ministara ni resornog ministarstva iako smo imali carinsku tarifu na dnevnom redu.
Zahvaljujem. Ko dalje želi da govori? Zaključujem raspravu. Pripremite se za izjašnjavanje. Glasamo o proceduri po članu 104. Predsjedavajući, preuzmi kod tebe je tamo komanda. 18
Molim, izjasnite se. Znači, zahtjev ima opću ali nema entitetsku većinu. Prelazimo na usuglašavanje. Ostavlja se za 3 dana u roku Poslovnika, poslovničkom roku. Hvala ljepo. Prelazimo na sedmu točku dnevnog reda, to je Ad.7. Zahtjev zastupnice Ruže Sopta za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi BiH također po proceduri 104. Ovaj zahtjev je gospođa Sopta dostavila 21.06. Materijal ste također dobili na vrijeme. Ja otvaram raspravu. Gospođa Sopta izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege, ja sam podnijela uistinu Zakon o izmjeni Zakona o carinskoj tarifi jer mi se obratila jednad firma, mlada firma proizvođač. Riječ je o proizvodu za koji nemamo ni jednog subjekta koji proizvodi na području BiH. Riječ je odječijim pelenama i koju je potrebu do sada BiH u cjelosti podmirivala iz uvoza. Činjenica je da na uvozne proizvode se ne naplaćuje, znači uvozni proizvodi su oslobođeni plaćanja carina. Druga je činjenica da zemlje iz okruženja koje imaju tu proizvodnju organiziranu, a takođe imaju uvoz sirovina bez carina. Treće, kao argument kažem da je 60% ove proizvodnje namjenjena i izvozu. Dovoljna tri razloga da se ovo oslobodi plaćanja carina a da je konkurencija iz uvoza vrlo promptno reagirala, imam dopis da je poslije mog podnošenja zakona nelojalnom konkurencijom uputila dopis svimd istributerima da snižava cijene za 15%. Znači ide damping cijenom da bi ugušila proizvodnjukoja je tek stasala u našoj zemlji. Takođe napominjem, da Uprava za neizravno oporezivanje nije mogla računati na ove prihode, jer prošle godine prihoda po osnovu ovog nije bilo jer nije bilo ni organizirane proizvodnje. Proizvodnja je startala tek u ovoj godini. Zato vas kolege molim, da imate razumjevanja, da vodite računa da sačuvamo jedan proizvodni subjekt koji je i izvoznog karaktera ali proizvodni subjekt koji može podmirivati vrlo kvalitetnim proizvodima koji je dobio posebno priznanje u Parizu kao jedan od najboljih proizvoda te vrste a koji se distribuira na evropskom tržištu, čak su bolji od pampersa. Hvala ljepo. 19
Zahvaljujem se gospođi Sopta. Ima li prijavljenih za raspravu? Nema. Zaključujem raspravu. Molim zastupnike da se pripreme za izjašnjavanje. Dakle, izjašnjavamo se o zahtjevu zastupnice Ruže Sopta, da se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi BiH razmotri po proceduri članka 104. Glasujte sad. Konstatiram da smo sa 31 glas za, 1 protiv, bez glasova suzdražnih, dovoljnom entitetskom većinom, prihvatili ovaj zahtjev zastupnice Ruže Sopta da se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi BiH razmotri po skraćenoj proceduri, članka 104. Poslovnika. Hvala vam ljepo. Prelazimo na osmu točku. To je, Ad.8. Zahtjev zastupnika Momčila Novakovića za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o obrani BiH po proceduri članka 104. Dobili ste ove materijale. Otvaram raspravu o zahtjevu. Gospodin Momčilo Novaković, izvolite.
Hvala ljepo gospodine predsjedavajući. Ja ću vrlo kratko. Naime, radi se o pokušaju da se primjena zakona izjednači na sve koji su reformom odbrane praktično ostali u potpuno istom položaju. Ovdje se radi o jednoj grupaciji ljudi koji su zaposleni bili u Ministarstvu odbrane odnosno, u vojsci, tzv. civilnom služenju vojnog roka i koji su praktično ostali u odnosu na ove druge u neravnopravno položaju zakonskim odredbama. Dakle, ovde je namjera, tih ljudi nema mnogo, prema procjeni nešto preko 180, oko 183 tačnije rečeno lica koji bi sa ovim bili izjednačeni sa svojim radnim kolegama koji su već radili pri Ministarstvu odbrane i Vojsci. Hvala.
Hvala ljepo. Ima li više prijavljenih za raspravu? Nema. Zaključujem raspravu. Idemo na izjašnjavanje o zahtjevu gospodina Novakovića, da se ovaj Prijedlog zakona o dopuni Zakona o obrani razmotri po proceduri članka 104. 20 Pripremite se. Glasujte sad. Znači, sa 20 gasa za, 2 protiv, 6 uzdržanih, dovoljnom entitetskom većinom, prihvaćen je ovaj zahtjev gospodina Momčila Novakovića. Prelazimo na devetu točku dnevnog reda, to je Ad.9. Zahtjev Vijeća ministara da se Prijedlog zakona o dopuni Zakona o državljanstvu BiH razmotri po proceduri članka 104. Prijedlog ovog zakona, dobili ste 29.06. kao zahtjev za skračenu proceduru po članku 104. Otvaram raspravu o zahtjevu. Prvi se prijavio zamjenik predsjedatelja gospodin Nikola Špirić, izvolite.
Dame i gospodo, meni je drago da smo prihvatili proceduru poslanika koji su predložili proceduru, skraćenu proceduru člana 104. Ja mislim da ovde ozbiljnosti radi, treba iako se radi o bitnim zakonima, slijediti logiku prethodnog glasanja kada je Vijeće ministara u pitanju i na tački broj 9 i na tački broj 10. I, ja ću se tako izjasniti i ja mislim da moramo bez obzira što je ovo kratko vrijeme do izbora uozbiljiti Vijeće minsitara da radi svoj posao. Hvala.
Evo čuli smo gospodina Špirića. Želi li još neko? Ne želi. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o zahtjevu da se, samo malo ispričavam se Prijedlog zakona o dopuni Zakona o državljanstvu od strane Vijeća ministara razmotri po proceduri članka 104. Molim zastupnike da se pripreme. Glasujte sad. Konstatiram da je ovaj zahtjev sa 21 glasom za, 7 protiv, 2 suzdržana, dovoljnom entitetskom većinom prihvaćen. Prelazimo na 10. točku dnevnog reda, to je Ad.10. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima u BiH, razmotri također po proceduri članka 104. Dobili se Prijedlog ovog zakona kao i zahtjev za proceduru. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. 21 Molim zastupnike da se izjasne o ovom zahtjevu Vijeća ministara. Pripremite se. Glasujte sad. Konstatiram da je sa 20 glasova za, 5 protiv, 5 suzdržanih, dovoljnom entitetskom većinom, prihvaćen zahtjev Vijeća ministara da se Prijedlog zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima u BiH razmotri po skraćenoj proceduri članka 104. Poslovnika. Prelazimo na 11. točku dnevnog reda, to je Ad.11. Zahtjev zastupnika Momčila Novakovića da se Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o administrativnim pristojbama razmotri po 104.
S obzirom da je način na koji je pisan dakle zakon i ne vidi se dovoljno o čemu se radi. Radi se o tome da je prema jednoj analizi do koje sam ja došao, taksa za otpust iz državljanstva BiH daleko veća nego kod drugih država, tako da recimo, samo primjera radi, kod nas je 1.700 maraka, dok je recimo u Srbiji 200 evra. Hoću da kažem namjera ako nam je bila namjera da zadržimo ljude u BiH zato što ćemo im skupo naplatiti otpust iz državljanstva, onda smo se grdno prevarili. Samo ćemo ostati u sjećanju onakvom kakvom ćemo i ostati znači. Zbog toga je dakle prijedlog da smanjimo ove takse kako bi jednstavno to doveli na nivo zemalja u okruženju.
Čuli smo gospodina Novakovića. Ima li još? Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o zahtjevu gospodina Novakovića da se ovaj prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o administrativnim pristojbama razmotri po 104. Pripremite se. Glasujte sad. Konstatiram da je sa 23 glasa za, 6 protiv, 2 suzdržana i dovoljnom entitetskom većinom, prihvaćen ovaj zahtjev zastupnika Momčila Novakovića. Prelazimo na 12. točku dnevnog reda, to je 22 Ad.12. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o ustupanju predmeta od strane Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju Tužiteljstvu BiH i korištenju dokaza pribavljenih od Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju u postupcima pred sudovima u BiH, u prvom čitanju Za Prijedlog ovog zakona smo na 79. sjednici odlučili da idemo po proceduri članka 104. Mišljenje o Prijedlogu Ustavno-pravne komisije o pravnom osnovu dostavljeno nam je 27.06. a kao mjerodavne izvješće Ustavno-pravne, 29.06. Vi ste iz izvješća vidjeli da je Ustavna komisija kao mjerodavna usvojila samo jedan amandman. U plenarnoj fazi nije bilo amandmana. Otvaram raspravu u prvom čitanju. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnimo o Prijdlogu ovog zakona o ustupanju predmeta od strane Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju Tužiteljstvu BiH i korištenju dokaza pribavljenih od Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju u postupcima pred sudovima BiH u prvom čitanju. Pripremite se. Glasujte sad. Jednoglasno sa 31 glasom prihvatili smo Prijedlog ovog zakona u prvom čitanju. Predlažem da se izjasnimo da idemo i u drugo čitanje. Molim zastupnike da se pripreme za glasovanju u drugom čitanju. Glasujte sad. Prijedlog za drugo čitanje. Konstatiram da smo sa 31 glasom za, samo jednim glasom protiv, bez suzdržanih prihvatili da idemo u drugo čitanje. Otvaram raspravu u drugom čitanju. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o ustupanju predmeta u drugom čitanju. Pripremite se. Glasujte sad. Konstatiram da smo jednoglasno sa 32 glasa za prihvatili Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o ustupanju predmeta od strane Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju Tužiteljstvu BiH i korištenju dokaza pribavljenih od Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugosalviju u postupcima pred sudovimad u BiH u oba čitanja. Zahvaljujem se zastupnicima. Prelazimo na 13. točku dnevnog reda, to je 23 Ad.13. Prijedlog Okvirnog zakona o visokom obrazovanju u BiH s Izvješćem Ustavno-pravne komisije, predlagatelja zastupnika gospodina Momčila Novakovića
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, kao što je predsjedavajući napomenuo, mi smo na prošloj sjednici prihvatili ostavke tri člana ovog odbora, Ureda za žalbe. Ja sam tada, da vas podsjetim,
Molim zastupnike, ako ste tražili da radimo onda budite kolegijalni.
Dakle, bio sam tada protiv toga da se prihvate tako jednostavno ostavke bez ijednog valjanog obrazloženja od strane Vijeća ministara koji su problemi defakto u tom uredu da on još 1,5 dana nakon stupanja na snagu Zakona o koncesijama još nije profunkcionirao. Nismo dobili nikakvu informaciju o tome. Dakle, od 5 članova Upravnog odbora imamo 3 prihvaćene ostavke na zadnjoj sjednici. Sad nam se nudi jedno rješenje kako bi smo došli do broja 3 i po nekakvoj odredbi je li, zakona ipak nekakvo moguće funkcioniranje tog ureda. Ja se bojim da ovo je privremeno i loše rješenje i danas sam na proširenom Kolegiju se zalagao ipak da bi bilo dobro da se odloži danas izjašnjavanje oko ovog imenovanja i da se zaista traži jedno kvalitativno rješenje. Bojim se da sa ovim imenovanjem nismo riješili problem. Evo ja bih preporučio da odložimo ovo danas imenovanje. Hvala.
Hvala gospodinu Križanoviću. Za riječ se javio gospodin Nikola Špirić, izvolite.
Šefik dobacuje pošto nema predlagača ovaj put, nije to jedini razlog. Ja mislim da je ova parlamentarna skupština i složiću se s kolegom Križanovićem, olako pristupila svim imenovanjima koji dolaze od Vijeća ministara. Nedopustivo je da Vijeće ministara predloži ljude čija je funkcija u sukobu interesa, da za 2 mjeseca za tako važan organ, da tako važan organ izgubi 3 člana i da sada biramo trećeg tobože da bi to moglo funkcionisati. Da je stalo Vijeću ministara da ovo funkcioniše, mi bi imali popunu svih 5 članova danas. I zato ja mislim da treba uz svo uvažavanje kandidata koji je predložen, sačekati da Vijeće ministara popuni, radi se dadkle o imenovanju Kancelarije za razmatranje želbi iz 26 oblasti izvođenja radova javne nabavke, transporta i strateško poslovnog upravljanja. I moram da kažem, da je tu opšta anarhija. Ako je ovo traženje pokrića da se samo točak okreće, ovo je dobro. Ali ja ne mislim, ja mislim da smo mi morali tražiti šta je razlog, a mi smo dobili javne pravobranioce na ova mjesta. Sjetite se. Pa su svi, jedan po jedan odustajali, jer je birao ono što mu je bolje ko medo gnjile kruške. Ova mi je veća, mekša i bolja, tu ću ostaviti ovo vam evo Vijeću ministara. To je samo znak da Vijeće ministara ovome pristupa na način na koji je pristupalo inače kad su imenovanja u pitanju. Ja mislim da ovo treba kompletirati za narednu sjednicu ukoliko im je stalo da to funkcioniše. Ukoliko im je stalo da se pogađaju, evo mogu dobiti trojku da se pogađa. Hvala.
Hvala ljepo. Gore ovima šaljem pozdrave da nas popuste da završimo na miru ovu sjednicu. Znači, ima li još prijavljenih za raspravu po ovom pitanju? Nema. Ja zaključujem raspravu. Mi smo se na proširenom Kolegiju dogovorili da ovo danas ipak stavimo na dnevni red i ja molim da se držimo tog zaključka proširenog Kolegija koji je postignut konsenzusom i da se izjasnimo o ovom predloženom kandidatu s tim da tražimo žurno dopunu i popunu preostalih mjesta od Vijeća ministara. Molim da se pripremite i izjasnite o prijedlogu da se u ovaj ured imenuje gospodin Ranko Krsman, prema prijedlogu i životopisu, kako ste dobili. Molim zastupnike da glasuju. Glasujte sad. Znači, sa 24 glasa za, 3 protiv, 5 uzdržanih, dovoljnom entitetskom većinom Zastupnički dom je imenovao gospodina Ranka Krsmana za člana Ureda za razmatranje žalbi i na taj način i uz ovaj zaključak koji sam predložio prelazimo na sedadmnaestu, posljednju točku dnevnog reda današnje sjednice Zastupničkog doma. To je, Ad.17. Imenovanje četiri člana Upravnog odbora Javnog radio televizijskog servisa Bosne i Hercegovine i utvrđivanja trajanja njihovih mandata Uvažene dame i gospodo zastupnici mi smo u par navrata imali ovu točku na dnevnom redu i svaki put smo vas podsjećali na odredbe Zakona o Javnom RTV servisu koje se odnose na imenovanje članova Upravnog odbora i nadam se da nema potrebe da to činim i ovaj put. 27 Ovaj put su na naše traženje od strane Regulatorne agencije dostavljeni svi nephodni podaci koji otvaraju pretpostavke da danas odlučujemo. Sada ću vas samo podsjetiti da trebamo imenovati 3 člana Upravnog odbora i to po jednog iz reda od svakog od tri konstitutivna naroda i jednog iz reda ostalih, znači četiri, pa rekao sam. Imenovati četiri člana Upravnog odbora i to po jednog iz sva tri konstitutivna naroda i jednog iz reda ostalih, s tim da 2 budu iz Federacije a 2 iz RS. Važno je podsjetiti vas na odredbu stavka 4. člana 26. Zakona o Javnom RTV servisu kojim je regulirano trajanje mandata. Znači propisano je da mandat članova Upravnog odbora traje 4 godine. Međutim, kada Upravni odbor bude prvi put konstituiran, članovi Upravnog odbora biće imenovani na sljedeći način pa pod, a) jedan član na 4 godine, b) jedadn član na 3 godine, c) jedan član na 2 godine i d) jedan član na 1 godinu, taj je izabran iz reda članova posjtojećeg Upravnog odbora Javnog RTV servisa BiH. Znači, jednog člana imamo iz reda članova sadašnjeg Upravnog odbora i njegov mandat se određuje na 1 godinu, kako bi se osigurao kontinuitet rada Odbora. Konačno smo 25 prvog ovog mjeseca (?) dobili kompletan materijal kojim su otklonjene sve dvojbe vezane za proceduru. Obaviješteni smo od Regulatorne agencije da iz postojećeg Upravnog odbora ostaje gospodin Plamenko Čustović a da ostali članovi postojećeg Upravnog odbora nisu ni sudjelovali na natječaju. Dakle, imamo rang listu iz reda sva tri konstitutivna naroda po ostvarenim rezultatima koji su bili i zahtjevima koji su bili na natječaju. Rang lista je sljedeća, Kandidati iz reda srpskog naroda, 1. gospodin Nikola Deretić, 2. gospodin Ranko Risojević. Kandidati iz reda hrvatskog naroda, 1. Marija Putica, 2. Miroslav Landeka. Kandidati iz redad ostalih, 1. Nada Milošević, 2. Majda Despotović, oboje iz RS-a Kandidat iz redad bošnjačkog naroda, 1. Plamenko Čustović 28 Mi smo razmatrajući opredjeljenje o trajanju mandata i kako izvršiti raspored u prvom sastavu ovog odbora na Kolegiju dogovorili se da trajanje mandata bude kako slijedi, Kandidatu iz reda hrvatskog naroda prvi mandat ide na 4 godine, Kandidatu iz reda srpskog naroda 3, Iz ostalih 2 i Ovome koji se imenuje iz bošnjačkog naroda 1 godina jer će se nakon, to je sve zakonu jer će se nakon 1 godine imenovati novi, sa punim mandatom. Sad trebamo preći na izjašnjavanje o ovom. Hoćete li raspravu? Dobro. Na zahtjev gospodina Špirića a i evo logično, ako imate potrebe za rasprasvu. Gospodin Špirić, izvolite.
Zapravo nemam raspravu, imam jedno pitanje koje je bitno da Parlament donese pravu odluku, ali to bi moglo da Regulatorna agencija, da nam neko to odgovori, kandidati ili neko.
Ima li još za raspravu? Mi smo do sada tražili od Regulatorne agencije i ima stvarno upozorenje od ranije, skoro dva mjeseca da smo prekoračili zakon i rok za imenovanje od strane Uredad Visokog predstavnika i ja stvarno molim da danas mi se izjasnimo o ovom, pa ako bude i nekih drugih zahtjeva za obrazloženje neka svako radi svoj posao. Ja vas molim da pređemo na izjašnjavanje. Pošto je postignut dogovor da se prvi mandat od 4 godine dodijeli kandidatu iz reda hrvatskog naroda, predlažem da se prvo izjasnimo o kandidatu broj 1. iz reda hrvatskog naroda. To je gospođa Marija Putica. Molim zastupnike za izjašnjavanje. Glasujte sad. Znači konstatiram sa 33 glasa za, bez glasova protiv, 1 suzdržanim, da je gospođa Marija Putica imenovana za člana Upravnog odbora iz reda hrvatskog naroda sa mandatom od 4 godine. Prelazimo na izjašnjavanje o kandidatu iz reda srpskog naroda sa mandatom od 3 godine. Prvi na toj rang listi je gospodin Nikola Deretić. 29 Molim zastupnike da se pripreme i glasuju o ovom prijedlogu. Glasujte sad. Sa 23 glasa za, 4 protiv, 5 suzdržanih, konstatiram da je za člana Upravnog odbora iz reda srpskog naroda na mandat od 3 godine imenovan gospodin, hoćete da ponovim? Ako tražite ne, to je do vas. Molim da se ponovi izjašnjavanje o kandidatu iz reda srpskog naroda. Znači glasujemo prvo o kandidatu pod rednim brojem 1. to je gospodin Nikola Deretić. Glasujte sad. Sa 23 glasa za, 4 protiv, 4 suzdržana i dovoljnom većinom, ovaj kandidat je imenovan za člana Upravnog odbora na mandat od 3 godine. Prelazimo na izjašnjavanje iz reda ostalih, pod brojem 1. to je gospođa Nada Miletić, Milošević oprostite. Molim da se pripremite za glasovanje. Glasujte sad. Sa 28 glasova za, bez glasova protiv, 4 suzdržana, konstatiram da je za člana Upravnog odbora iz reda ostalih imenovana gospođa Nada Milošević. Prelazimo na izjašnjavanje o kandidatu iz reda bošnjačkog naroda. To je gospodin Plamenko Čustović. Molim vas da se pripremite za izjašnjavanje. Glasujte sad. Konstatiram da je sa 30 glasova za, bez glasova protiv, 2 suzdržana, za člana Upravnog odbora iz reda bošnjačkog naroda imenovan gospodin Plamenko Čustović. Svi kandidati pod rednim brojem 1. dobili su većinu, tako da konstatiram da su za članove Upravnog odbora Javnog radio televizijskog servisa imenovani Marija Putica na mandat od 4 godine, Nikola Deretić na mandat od 3 godine i Nada Milošević na mandat od 2 godine i Plamenko Čustović na mandat od 1 godinu 30 Ovim smo realizirali u cijelosti dnevni red 82. sjednice i sada zaključujem rad 82.sjednice Zastupničkog doma uz napomenu da ćemo narednu sjednicu održati negdje oko 22-23. ovog mjeseca. Hvala vam ljepo. Sjednica završila sa radom u 16:15 sati.