...poslanici, poštovani gosti, članovi Savjeta ministara, nastavljamo 16. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na nastavak sjednice pored poslanika, kao i obično, pozvani su naši redovni gosti. Sve prisutne srdačno pozdravljam i konstatujem da sjednici prisustvuje ukupno 33 poslanika (Federacija BiH 22, RS 11). Imamo kvorum za odlučivanje. Zbog službenog puta opravdano su odsutni: Velimir Jukić, Sadik Ahmetović, Snježana Rajilić, Husein Nanić i Denis Bećirović. Podsjetiću vas da su nam ostale nerealizovane sljedeće tačke usvojenog dnevnog reda sa 16. sjednice. 1. Informacija o racionalizaciji u DKP mreži Bosne i Hercegovine, 2. Prijedlog Kluba poslanika SDP-a BiH za rekonstrukciju Savjeta ministara BiH, 3. Informacija Savjeta ministara BiH o realizaciji zaključaka sa 59. i 73. sjednice Doma prethodnog saziva Prelazimo na prvu tačku nastavka sjednice: Ad.1. Informacija o racionalizaciji u DKP mreži Bosne i Hercegovine, donesene odluke, kriterijumi za njihovo donošenje, efekti donesenih odluka, te daljnji koraci u ovoj oblasti - prijedlog poslanika Momčila Novakovića Ja ću vas podsjetiti da smo u dva navrata od Predsjedništva BiH i od Ministarstva inostranih poslova zatražili odgovarajući materijal za ovu tačku dnevnog reda. Prvi put nakon podnošenja inicijative poslanika uvaženog Novakovića, na 14. sjednici, i drugi put poslije 15. sjednice, kada smo ovu tačku skinuli sa dnevnog reda zbog nedostatka materijala i zaključili da ćemo je uvrstiti u dnevni red 16. sjednice. Nažalost, ni do danas nismo dobili pisani materijal koji bi mogao poslužiti kao osnova za raspravu. Tačka je i pored toga na dnevnom redu. Ja otvaram raspravu. Međutim, ministar Sven Alkalaj je tu i mislim da bi bilo dobro ako nemamo pismeni već prijedlog, ako ima potrebu, da se obrati poslanicima u vezi ove tačke dnevnog reda. Izvolite, ministre. 2
Hvala, predsjedavajući. Poštovani poslanici, dozvolite da dam par kratkih napomena. Mi smo na zahtjev Predsjedništva na njihovoj sjednici 14. marta dostavili jednu informaciju koja je imala karakter strogo povjerljivo i gdje smo dali kriterije koje smo uzeli u obzir prilikom prijedloga za racionalizaciju DKP mreže. Ja mogu da ponovim te kriterije. Oni su bazirani i opšteprihvaćeni u međunarodnoj diplomatskoj praksi i sagledavajući sve te elemente mi smo izašli sa konkretnim prijedlozima za zatvaranje dvije ambasade i jednog konzularnog predstavništva od postojeća tri u Njemačkoj, s tim da je poslije naknadno, odlukom Predsjedništva, promijenjena destinacija Generalnog konzulata koja se zatvara, i to je bilo dosta poznato u javnosti i došlo je do burnih reakcija i naših građana koji žive i rade u Njemačkoj, i na taj način smo i došli u priliku da razgovaramo o ovoj temi. Ja ću veoma kratko dati neke kriterije kojima smo se rukovodili prilikom donošenja konačne odluke i prijedloga Predsjedništvu radi odlučivanja o zatvaranju diplomatsko-konzularnih predstavništava BiH u inostranstvu. Kriteriji koji su bili u momentu uspostavljanja jednog DKP-a su bili politički razlozi, značaj zemlje akreditacije, stalne članice Vijeća sigurnosti UN, zemlje članice EU, da li je zemlja članica NATO-a, susjedi i značajne zemlje. Drugo, bili su ekonomski razlozi, sadašnje stanje, obim i kvalitet naših odnosa robne razmjene, investicija i mogućnosti daljnjeg unapređenja. Nadalje, da li se radi o sjedištu svjetskih i regionalnih organizacija od značaja na polju multilatelarne saradnje, da li se radi o organizaciji UN, EU, NATO-a, Pakta stabilnosti, SECEF-a i drugih regionalnih organizacija. Nadalje, brojnost i organizovanost dijaspore BiH. Kao faktor je uzet i faktor reciprociteta, odnosno da li navedena zemlja ima ambasadu u BiH, kakvi su nam politički odnosi između dvije zemlje i kada zemlja ili da li ta zemlja namjerava da otvori svoju ambasadu u BiH. U svemu tome smo uzimali u obzir i mogućnost nerezidentnog pokrivanja, pošto BiH nije bogata zemlja, a diplomatija je veoma skup sport, a bolje je imati smanjen broj diplomatsko-konzularnih predstavnišava koji će biti stvarno dobra ogledala BiH u svijetu, nego da imamo takve slučajeve gdje ljudi ili ne primaju plate ili da ta predstavništva veoma jadno izgledaju i onda stvaraju jednu kontraproduktivnu sliku. I na kraju, mogućnost unapređivanja privredne saradnje. E, sad, kad smo ocjenjivali našu diplomatsko-konzularnu mrežu i vršili reviziju svakog na bazi gore predloženih kriterija, mi smo pošli od pretpostavke kvaliteta suštinskog i formalnog predstavljanja BiH. Znači, šta je u proteklim godinama bilo od osnivanja diplomatsko-konzulatnog predstavništva pa do današnjih dana da vidimo kakva je bila komunikacija, saznavanje i dostavljanje relevantnih informacija državnim organima u funkciji odlučivanja u odnosima sa zemljama akreditacije. Nadalje, postojanje političke volje u državi prijema za jačanje međusobne saradnje i u tom pravcu 3 stvaranje pravnih i drugih pretpostavki za sve oblike saradnje. Smatramo da jedan od važnih faktora je aktivnost na zaštiti interesa državljana i pravnih subjekata BiH i napori na rješavanju otvorenih pitanja između BiH i države akreditacije. I u tom smislu smo također napravili jednu dodatnu tabelu gdje smo napravili uporednu tabelu naših susjednih zemalja ili zemlje u regionu, npr. kao Hrvatska ili Slovenija i jedna zemlja manjeg obima kao Irska, gdje one imaju diplomatsko-konzularna predstavništva u svijetu. I na osnovu svih ovih, upoređujući ove analize, mi smo došli do prijedloga da se zatvori Ambasada BiH u Pretoriji – Južnoafrička Republika, zatim smo došli da se zatvori Ambasada u Buenos Airesu u Argentini i da se zatvori Generalni konzulat BiH u Stuttgartu, što je promijenjeno da se zatvori Generalni konzulat u Bonu. Mi smo sagledavajući sve te elemente u cilju racionalizacije izračunali da bi ušteda ova tri diplomatsko-konzularna predstavništva iznosila negdje oko milion i 400 maraka godišnje. Ono što smo željeli ovim da postignemo i da kažemo, jer ako vam dam podatak da iz Argentine gdje imamo od 1997. Ambasadu, mi ne možemo dva dobra dosijea napraviti informacija koje smo dobili. Malo je veći obim bio korespondencije sa Južnoafričkom Republikom, ali ni tu nikakvih velikih političkih nismo imali efekata, a samim tim da ni ove obje zemlje niti imaju diplomatsko-konzularno predstavništvo u našoj zemlji. Argentina nas pokriva iz Beča, dok nas Južnoafrička Republika pokriva iz Grčke. Prema tome, svi su elementi navodili da ove dvije ambasade bi trebalo zatvoriti, zbog efekata koje one nisu postigle u prethodnih 10 godina. E, sad ostaje pitanje Generalnog konzulata, kako obezbijediti potpuno pokrivanje i zadovoljavanje potreba naših građana. Osnovno što smo željeli ovdje da naši građani ne ostanu uskraćeni. A kad govorimo o ulozi Generalnog konzulata, Generalni konzulat .../kratko prekinuta veza/ bez obzira što mi mislimo da samo zadovoljavamo to, Generalni konzulat treba da ima ulogu jednog privrednog konektora između privrede u toj regiji, pogotovo Njemačkoj koja je jaka i BiH i na promociji i povezivanju bh. kompanija. Mi, nažalost, ni u jednom generalnom konzulatu nismo imali takvu ni kvalifikacionu strukturu, ni ljude koji su to radili, nego smo bili jednostavno prodavnica pasoša, ovjeravanja potvrda. E, sad sigurno da postoji način unapređivanja i Predsjedništvo je nakon ovih primjedbi koje smo imali dalo nama konkretan zadatak i mi smo završili tu analizu koju ćemo dostaviti Predsjedništvu i naravno Parlamentarnoj skupštini: o racionalizaciji i prijedlozima koje mislimo da provedemo vezano samo za konzulate u Njemačkoj, na koji način da prevaziđemo situaciju da zadovoljimo potrebe naših građana da u budućnosti postignemo ovaj element privrednog povezivanja i da naši građani ničim ne budu oštećeni, a sve njihove potrebe da budu zadovoljene. Postoji više načina, ja ne bih išao sad u detalje, da ne bih zamarao, ja ću biti tu da vam odgovorim na sva pitanja, ali tu ćemo informaciju dostaviti Predsjedništvu na razmatranje u narednoj sedmici. Hvala. 4
Zahvaljujem ministru. Otvaram raspravu. Molim vas da se prijavite. Uvaženi poslanik Novaković, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, članovi Kolegija, ministri, kolege poslanici, cijenjeni gosti i naravno predstavnici medija, s obzirom da sam ja insistirao na ovoj tački dnevnog reda i s obzirom da sam je ja predlagao do sada, moram izraziti zadovoljstvo da evo poslije toliko vremena se ona ipak našla na dnevnom redu, odnosno našla pred nama da o njoj raspravljamo. Naravno, pri tome, isto tako moram izraziti nezadovoljstvo što nismo dobili pismeni materijal, bilo kakav pismeni materijal za ovu tačku dnevnog reda, ako ništa drugo, bar onaj koji nije strogo pov. E sad, ne znam da li ovaj strogo pov. što je sada usmeno iznesen i dalje strogo pov. ili nije? Moram reći da sam razmišljao prije ove tačke dnevnog reda da li sve ovo što ja imam materijala da umnožim za sve poslanike, a imam bar jedno dva kilograma, u vezi sa ovom tačkom dnevnog reda. Dakle, odluka koju smo mi tražili da nam bude dostavljena, valjda nije ona strogo pov. I ja imam tu odluku kojom se jednostavno kaže: zatvaraju se ambasade BiH u Republici Argentini, Južnoafričkoj Republici i Generalni konzulat BiH u Saveznoj Republici Njemačkoj – Bon. Moram reći da imam više podataka o ovom Generalnom konzulatu u Bonu nego oko Argentine ... i naravno Pretoriji, iako sam se trudio da dođem i do ovih podataka, ali nažalost nisam uspio doći, tako da mnogo više imam podataka o ovom gašenju ovog konzulata. Prije svega zato što sam ih dobijao i od samih naših građana, a ovdje imam 50-tak listova samo objavljenog u štampi, dakle samo onog što je objavljeno u štampi, vezano za gašenje Konzulata u Bonu, gdje imamo izjave različitih institucija, udruženja i odmah da kažem da su multietničkog karaktera. Dakle, ne radi se o bilo kakvom pitanju koje se tiče samo jednog naroda, bez obzira što je najveći broj korisnika usluga u ovom konzulatu upravo iz reda srpskog naroda. Ovdje sam čuo od ministra da su korišteni različiti kriteriji, pa su to politički razlozi, značaj zemlje, ekonomski razlozi, da li se radi o sjedištu koje je značajno, znači na neki način da li zemlja ima ambasadu itd. itd. Bojim se da neki dijelovi ove odluke teško mogu izdržati primjenu ovih kriterija. BiH nema ovde ambasade u sljedećim zemljama u kojima ona ima ambasade, a to su; Argentina, Australija, Indija, Indonezija, Izrael, Južnoafrička Republika, Jordan, Katar, Kuvajt i Ujedinjeni Arapski Emirati. Dakle, to su zemlje u kojima mi imamo ambasadu, a 5 one nemaju kod nas ambasadu. Od ovih zemalja, kao što vidimo, izabrane su dvije, Argentija i Južnoafrička Republika. Volio bih da imam argumentaciju zaista o kriterijima za izbor baš ove dvije. Posebno kad se radi o Argentini u kojoj je jedina ambasada u Južnoj Americi BiH. Dakle, mi nemamo više nakon ovog gašenja nijedne ambasade u Južnoj Americi. Nije valjda da zaista nema potrebe za uslugama u Južnoj Americi. Razgovarajući sa kolegama iz hrvatskog naroda, shvatio sam ustvari da je ovdje i druge vrste problem, a prije svega turističke mogućnosti ili sredstva ... od kojih može BiH imati koristi, korištenjem nekih turističkih destinacija u BiH, a za koje su živo zainteresovani građani Južne Amerike, prije svega katolici. Kad se radi o Bonu, moram reći da ne ulazeći u političke razloge jer se upravo plašim političkih razloga zbog gašenja Generalnog konzulata u Bonu. Govoriću o ovim drugim kriterijima. Značaj zemlje? Naravno da ne trebamo govoriti koliko je Savezna Republika Njemačka značajna za BiH i kao partner i privredni i ekonomski, naravno, u politici kao jedna od najvažnijih zemalja EU i osnivača EU. Ekonomski razlozi? U periodu od 1.1. do 31.8.2007. godine, Generalni konzulat u Bonu je ostvario prihod od 1.115.335 KM i po tom iznosu je drugi po značaju, znači, ili po ubiranju ekonomskih sredstava od svih konzulata BiH. Ušteda od milion i nešto, koliko je rekao ministar, 1.400.000 mi se čini prilično malom u odnosu na efekte koje možemo izgubiti evo samo gašenjem ovog Generalnog konzulata. Ovaj konzulat je koštao BiH od 1.1. do 31.12.2006. godine 332.879,40 maraka ili do 14.6.2007. 143.119,83 marke ekonomski posmatrano i da ekomonski razlozi ne mogu biti opredjeljujući razlozi za gašenje Generalnog konzulata u Bonu. Da li se radi o značajnom sjedištu? Pa valjda je Bon dovoljno značajan kao sjedište, ako ništa drugo, bivši glavni grad tada Njemačke i naravno značajno privredno sjedište, odnosno ne sjedište Bon nego regija je privredno značajna. I naravno, kriterij da li zemlja ima ambasadu ili nema? Apsolutno, dakle Savezna Republika Njemačka ima ambasadu u BiH koja sigurno ima itekako značaja u odnosima dviju zemalja. Kada je donosilo ovu odluku, ... Predsjedništvo je moralo dakle imati neke druge kriterije od ovih koji su ovde rečeni, jer očito da ovi ne stoje ili bar ne stoje u dovoljnoj mjeri. Vidite, ova Odluka o racionalizaciji je donesena 9. maja 2007. godine. Od 9. maja do 10. avgusta nije bilo značajnijih aktivnosti da bi 10. avgusta Ministarstvo inostranih poslova obavijestilo o potrebi da se hitno preduzmu mjere na realizaciji ove odluke. Dakle, izgubili smo jedan značajan period za pripreme za izvršenje odluke nego smo dobili da se to mora hitno uraditi. Ta diplomatska nota koja je poslana Saveznoj Republici Njemačkoj je suprotna članu 4. stavu 3. Bečke konvencije o konzularnim odnosima od 24. aprila 1963. godine u kojoj je rečeno da država imenovanjem može vršiti naknadne promjene sjedišta konzulata, njegovog ranga ili njegovog konzularnog 6 područja samo uz saglasnost države prijema. Dakle, ovdje ja bar nisam našao dokument da je država prijema saglasna sa ovom promjenom. Ja mislim da su razlozi neke druge prirode i bilo bi korektno i pošteno prema ovom domu i ovom parlamentu da se bar dio tih razloga iznese. Ja bih recimo, evo zaista bi bilo interesantno reći šta je to onda racionalizacija u DKP mreži ako gasite ovaj konzulat koji donosi najviše para. Ili, molim vas, da li je racionalizacija prijem tehničkog sekretara korespondenta u Konzulat u Bonu izvjesne gospođe Hrnjić Alme, koja je u rođačkim vezama sa gospodinom Tihićem i koja je tamo primljena godinu dana da bi stekla iskustvo da se može trajno primiti na to mjesto, i da je na to mjesto primljena dakle umjesto ili na tom mjestu je vrlo uspješno radio čovjek, kako kažu ovim jezikom diplomatskim, iz lokalnog stafa. Nisu li možda u tome i takvim sličnim razlozima u DKP- u ustvari razlozi za ove promjene? Nisu li personalni razlozi važniji nažalost od ovih kriterija koje je iznio ministar, i kome su oni važniji? Vidite, ovo je oblast u koju Parlament vjerovatno ima najmanje uvida i na koji ima najmanje uticaja od svih oblasti života u BiH. I ustavno je to tako definisano i zakonski, pa ako hoćete, i kod nas poslovnički. I ovdje se sve dešava izvan ovog parlamenta, izuzev što mi povremeno dobijemo jednu informaciju o vanjskoj politici, ustvari, kako se zove, o vanjskopolitičkoj situaciji, tako nešto, ne mogu se sjetiti tačno informacije kako se zove ali u principu znači povremeno, nije to ni redovno ali povremeno. I naravno da u takvim uslovima je moguće da se dešavaju i smjene ambasadora bez ikakvog obrazloženja prema javnosti i promjene ambasada, ukidanja, donošenje ukidanja konzulata, slanje korisnika usluga tih konzulata po 200, 300 kilometara dalje. Neću se vraćati sada u obrazloženja koja su išla prema Bonu: da će svi ti korisnici usluga moći to isto uraditi u Frankfurtu, da neće biti manjka ljudi jer ćemo one iz Bona i Študgarta prebaciti u Frankfurt, pa će oni tamo raditi i više nego što rade ovamo da bi sve stigli i sve to jeste racionalizacija. I naravno, sve to treba dati i koristi za BiH. Mislim da sam ja previše ozbiljno ovo shvatio, a da su oni koji su trebali da izvještavaju premalo ozbiljno ovo shvatili. Sve što bih ja dalje govorio o ovom pitanju, bojim se da ću zamagliti one ključne razloge zbog kojih se ovo nalazi ovdje i zbog čega mislim da Parlament treba, ako ništa drugo, biti pravovremeno informisan o nekim pitanjima. Zbog toga sam predložio i neke zaključke i predlažem neke zaključke i zamoliću kad ih pročitam da se podijele poslanicima. U skladu sa članom 150. Poslovnika Predstavničkog doma, a nakon obavljene rasprave o odluci, te kriterijumu racionalizacije u DKP mreži, predlažem zaključke. Pod jedan: 1. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Predsjedništva BiH da preispita odluke o gašenju Ambasade u Argentini i Konzulata u Bonu. Do završetka procesa preispitivanja, Ministarstvo inostranih poslova BiH će zaustaviti sve započete aktivnosti. 7 Pod dva: 2. Predsjedništvo BiH i Ministarstvo inostranih poslova BiH će najkasnije u roku od 15 dana dostaviti Parlamentarnoj skupštini BiH kriterijume za racionalizaciju u DKP mreži, te ocjenu efekata istih. Pod tri: 3. Predsjedništvo BiH će obavijestiti Parlamentarnu skupštinu BiH o promjenama ambasadora te o gašenju ili otvaranju novih ambasada i konzulata 30 dana prije stupanja na snagu ovih odluka. Naime, ja smatram da nisu povređene ustavne nadležnosti i Predsjedništva i Ministarstva ako nas obavijeste. Dakle, oni u skladu sa Ustavom mogu donijeti odluku, ali nas trebaju obavijestiti prije nego što ona stupi na snagu. I četvrto: 4. Predsjedništvo i Ministarstvo inostranih poslova BiH će najmanje dva puta godišnje informisati Parlamentarnu skupštinu BiH o stanju u DKP mreži. Ja se zaista izvinjavam ako sam bio predug, mogao sam biti i duži. Hvala.
Zahvaljujem. Za prijavljene po ovom redoslijedu: uvaženi poslanik Raguž, Izetbegović, Marković, Lozančić, imam zapisano. Ako neko još hoće da se javi, Lijanović. Izvolite. Uvaženi poslanik Raguž.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo, poštovani zastupnici, članovi Vijeća ministara, gospodine ministre, zaista rijetka prigoda da i mi zastupnici kažemo nešto o ovom vrlo važnom pitanju i ukupnom načinu vođenja vanjske politike BiH. U proteklom mandatu bio sam predsjedatelj Komisije za vanjske poslove ovog doma i imali smo tri javne rasprave na ovu temu, pozivali ovo ministarstvo, ne znam, i ne vidim da imamo nešto od Komisije za vanjske poslove našeg doma i o ovom pitanju i o nekim drugim pitanjima. Ne prozivam kolege, ali mislim da je minimum da uloga Parlamenta jeste kontrolna i nadzorna u ukupnim procesima u BiH i trebamo imati legalno i legitimno stajalište naših tijela, to je jedan minimum. A zašto? Sad ću pokušati obrazložiti koji je dalekosežni značaj ovih odluka i kakve one posljedice mogu imati. 8 Znači, uz sav respekt prema onom što je rekao gospodin ministar i naporima koje on čini, smatram da je Odluka o racionalizaciji koja se odnosi na zatvaranje dva veleposlanstva i konzulata krajnje upitnja, da ne kažem, destruktivna po interese BiH kao zemlje i da pokazuje odsustvo logike i analitike u tim poslovima koji se vode u Ministarstvu, a i u strategiji i taktici kad se radi o najvažnijim organima ove zemlje. Zatvarati Veleposlanstvo i destinaciju jedinu na čitavom jednom kontinentu na kome se dešavaju najturbulentnije i najozbiljnije promjene ukupno globalno na svijetu?! Ne znam koja je to poruka. Ja se stvarno pitam koja je to poruka. I pravdati to nedostatkom korespondencije između destinacije i središnjice? Onda se mijenja onaj ko šalje tu korespondenciju, ko je sposoban ili nesposoban, a to ne znači da se na taj način rješava problem i u trenutku tog globalnog preispitivanja odnosa sa super silama koje pokreću pojedine latinoameričke zemlje ostaviti ovu zemlju bez službene komunikacije i ... Druga stvar, neću ulaziti u detalje ali postavlja se pitanje zašto ... na jednom od najjačih turističkih tržišta sa tendencijom poboljšanja mogućnosti valorizacije naših turističkih, pogotovu vjerskih turističkih kapaciteta, ta se odluka donosi sada. Samo postavljam kao pitanje, pa neka se da odgovor. I neću ja da ovdje dajem neke druge ocjene. Znači, smatram dakle tu odluku apsolutno neracionalnom, politički neopravdanom i štetnom. Ja mislim da sam dao previše i dovoljno argumenata da se ta odluka ozbiljno preispita. Druga stvar koju bih ovdje želio reći i neću je dovoditi u kontekst nikakvih drugih odnosa i balansa diplomatsko-konzularnoj mreži, ni po nacionalnoj ni po drugoj osnovi, kad je u pitanju racionalizacija diplomatsko-konzularne mreže, a moglo bi se, vjerujte mi, dva dana pričati o tome kako smo pokrili svijet po pojedinim kontinentima i prostorima i prioritetima. Pa pogledajte ovdje, niti Indija, niti Australija, čitav drugi kontinent, pa šta čekamo?! Evo samo drugo pitanje: Šta čekamo u odnosu na neke druge destinacije, njihov učinak i efekti? Evo da samo to drugo pitanje postavim. Dakle, smatram da ova tema uz svo uvažavanje, ovo što je gospodin Novaković pokrenuo, i ovo objektivno zaslužuje samo ... podršku, jedan zastupnički pristup i otvaranje ovog pitanja. Smatram da ovo mora proći kroz Komisiju za vanjske poslove i biti kandidirano na dnevni red Parlamenta, uz adekvatne informacije koje ćemo dobiti i od resornog ministarstva, gospodina ministra i od Predsjedništva BiH kako bi ovo temeljito raspravili, jer objektivno danas nemamo niti dovoljno ulaznih elemenata niti smo u ovom trenutku kapacitirani s tim informacijama da racionalne odluka, a ja želim da donosimo racionalne odluke, ne emocionalne, ne stranačke, i u tom smislu moram prokomentirati i ono što je uradilo Predsjedništvo vezano za smjenu veleposlanika BiH, mogu reći, u tri izuzetno značajne destinacije, paralelno i sinhronizirano: Briselu, Beču i Vatikanu. Ovo je jedan od najdrastičnijih primjera provođenja stranačke politike kroz instituciju Predsjedništva BiH, bez argumenata, suprotno proceduri, mimo rokova koji su utvrđeni odlukama Predsjedništva i Ministarstva vanjskih poslova, gdje na sjednici od 19. 9 rujna 2007. godine Predsjedništvo ili nije znalo ili nije informirano da odluke o smjeni ne može donijeti minimalno bez tri mjeseca prethodno datog roka, uz činjenicu da se takve izvanredne situacije mogu desiti samo ako se radi o težoj disciplinskoj povredi rada ili ako dođe do zahlađenja diplomatskih odnosa između dvije zemlje i da se time želi upozoriti zemlja domaćin. Ni jedan od ovih razloga nije bio sadržan da bi se takve odluke, takvog karaktera mogle donositi. I legitimno je pravo Predsjedništva, ja ne osporavam da te odluke donosi. Ali imamo legitimno pravo kao Parlament i predstavnici građana i birača da kažemo pod kojim okolnostima se te odluke donose. I kuda mogu dovesti dalji nastavak ovakve prakse? A da vas podsjetim, recimo da je ugledni Miroslav, prof. dr. Miroslav Palameta koji nema veze ni sa jednom strankom, koji je bio veleposlanik u Vatikanu, učinio jedan višegodišnji napor da dođe do realizacije ugovora između Svete Stolice i Vatikana, evo ovih dana u ime Predsjedništva, i čestitke gospodinu Komšiću – taj ugovor je realiziran. I to se radi u tom trenutku, da ne govorim o smjeni u Briselu gdje se u trenutku kada se zaista vodi neka rovovska bitka hoćemo li doći do tog Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju koji je u ovom trenutku, ja mislim, najveći mogući prioritet za ovu zemlju, otvara prostor da budemo pet, šest mjeseci, dok se ne ... agreman bez veleposlanika u toj najznačajnijoj misiji. Evo samo nekoliko elemenata, ne bih davao neke ... druge, druge sudove. Pridružujem se zahtjevu da se otvori ozbiljna rasprava, da nam Komisija za vanjske poslove pripremi kao nadležna komisija ovom parlamentu u suradnji sa Ministarstvom, Vijećem ministara i Predsjedništvom dovoljno informacija da ocijenimo što ove odluke, a i neke druge, znače za vođenje vanjske politike, za ugled ove zemlje i za dignitet svih onih koji trebaju biti u funkciji ove zemlje. Evo, hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ministar Alkalaj je tražio da se uključi u raspravu da pojasni, ako repliku želite. Izvolite, ministre.
Hvala, predsjedavajući. Htio sam samo da izvršim neku korekciju ili dopune nekih objašnjenja koja su rečena ovdje. Odgovorno tvrdim da nikakvi drugi razlozi nisu bili iza ovoga, koji su navedeni. To vam odgovorno tvrdim sa ovoga mjesta pred Parlamentarnom skupštinom, najvažnijim tijelom u našoj državi, i želio bih ubuduće da ne radimo da se oslobodimo tih nekih teorija konspiracije da neko protiv nekoga. Zato kažem, odgovorno tvrdim nikakvih pozadinskih razloga osim onih koji su navedeni. Samo da odgovorim na par pitanja koja je uvaženi poslanik Novaković rekao oko ambasada koje mi nemamo. Mi imamo najave i već zakupljena zemljišta ili se traži 10 zemljište za otvaranje Ambasade Katara, za otvaranje Ambasade Kuvajta i zahtjev za Ambasadu Ujedinjenih Arapskih Emirata. To su te tri ambasade koje ste napomenuli. Sve tri su podnijele zahtijev i već su u izgledu ti neki prostori gdje oni hoće da izgrade. Mi imamo diplomatske note upućene od njih ... na BiH da im obezbijedi dovoljan prostor. Što se tiče dijaspore, ja sam imao razgovore i prepisku i sa dijasporom iz Bona, baš ovo kako ste bili rekli multietnička, svi su došli svih, da kažem, i konfesija i etničkih grupa i baš sam u Ministarstvu imao jedan dobar razgovor i mi smo se složili o mogućnostima kako i da prevaziđemo ili da ostane u Bonu ili da se otvori nova destinacija u Frankfurtu, s čime su oni i u principu saglasni, ali otvaranje jednog diplomatskog konzularnog predstavništva, generalnog konzulata ili ambasade je vrlo kompleksan posao i traži najmanje od šest mjeseci do godinu dana da bi se solidan posao uradio. Prema tome, ne moramo mi kod zatvaranja tražiti saglasnost da zatvorimo, mi moramo kod otvaranja čitavu proceduru, i to ide, to je puno duža procedura, saglasnost zemlje itd. Što se tiče Argentine, da vam kažem da ... Argentina nerezidentno, ima odluka Predsjedništva nerezidentnim diplomatskim pokrivanjem, iz Argentine mi smo pokrivali Čile, Peru i Urugvaj, a iz SAD iz Vašingtona smo pokrivali Meksiko i Brazil. I da vam kažem, kad govorimo o religiskom turizmu, najveći broj ljudi koji putuju su iz Meksika, iz Brazila, to su ogromne delegacije, mnogo, mnogo manje mi imamo iz Argentine, da kažem, i ovih zemalja koje se nerezidentno vode. A kad smo usvajali, zašto? Stvarno je šteta, ja kažem šteta je ukinuti tu jednu jedinu, međutim pitanje je da li mi kao zemlja možemo izdržati kad ... mi ni u samom regionu nemamo u svim zemljama regiona i susjednim zemljama ambasade kao Albaniji itd. Prema tome, evo sad smo osvojili Crnu Goru, to je dodatni napor i pritisak na finansije. Ono što je imalo se u vidu prilikom otvaranja i odluke da se predloži Argentina za zatvaranje je da u samom Vašingtonu postoji Organizacija američkih država gdje su sjedišta i ambasadori svih južnoameričkih država, odnosno država svih, čitavog kontinenta Sjeverne i Južne Amerike i centralne Amerike. Prema tome, svi, komunikacije od onih poslovnih koje su najznačajnije i mogu se vršiti putem te organizacije i što sam ja svojim boravkom i radom i bio tamo. Oko pitanja da li mi Bonu gubimo sredstva? Ne. Pazite, jedna od varijanti je bila konzularni dani. Ja ću vam reći iz svog iskustva: kad sam bio ambasador u Briselu (Holandija ima 40 hiljada naših ljudi, u Bonu je 46 hiljada), mi smo samo jednom konzularnim danom, i to zadnje sedmice u subotu, pokrivali i zadovoljavali sve potrebe naših građana. Ja sam bio spreman da budu konzularni dani u Bonu četiri puta mjesečno, znači svake subote, što je prednost za ljude, ne moraju ići s posla, ne moraju gubiti dnevnice, bez obzira i da se ti dani održavaju i da se vidimo, je li četiri puta potrebno, ako treba šest puta, da ljudi iz Študgarta ili odakle dođu i pokriju te, da kažem, potrebe naših građana. Kad ste govorili o kriterijima, oni su stvarno, uvijek su kriteriji subjektivni, mi nemamo nekih pokazatelja, i ko god cijeni i procjenjuje može da ih sagleda i s jedne i s 11 druge strane, međutim ovo su na bazi iskustva i nekih pokazatelja koje smo imali i razgovora i sa drugim zemljama napravili, da kažem, nismo isisali iz prsta, pa prema tome bih molio da smo ozbiljni. Ono što je napravljena pauza u onom periodu, što ste rekli, mi smo čekali zvanično objavljivanje u Službenom listu, i tek kad se objavi u Službenom listu, to je za nas akcija u Ministarstvu. Prema tome, i još dvije što je uvaženi poslanik Raguž rekao, tri mjeseca, nigdje ne piše za ambasadore, tri mjeseca su za državne službenika, i to mi imamo Pravilnik u Ministarstvu vanjskih poslova jasno određeno za državne službenike, za ambasadore nigdje ne stoji. E, ja ne ulazim u meritum, ovo što ste vi govorili, međutim govorim o samoj toj klauzuli. Ona je samo za državne službenike i ovo drugo da samo dobivanje grama pri EU nije pet do šest mjeseci, to je po vademekum dokumentu i Protokolu EU dva mjeseca, maksimalno osam sedmica, i nije bilo razloga niti se do sad desilo da je i jedan predstavnik iz BiH, iz druge zemlje, dobio akreditivno pismo, odnosno dobio agreman za njegovu nominaciju duže od dva mjeseca, eto može biti koji dan gore, koji dan dole. Samo toliko na ova pitanja.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Lagumdžija ima repliku. Izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Tačka dnevnog reda je bila vođenje, ne vođenje spoljne politike i ne imenovanja Predsjedništva za ambasadore. Tačka dnevnog reda je bila Informacija o racionalizaciji u DKP mreži. Mi se do ovog javljanja nismo javili niko od nas za diskusiju zato što smo nezadovoljni jer je prošli put odgođena ova sjednica, zato što nismo imali pisanu informaciju od ministra, odnosno Ministarstva, a dovoljno dugo vremena je za tako nešto bilo. Mi tu informaciju ni danas nismo dobili. Uvažavajući da je napravljen veliki pomak, ja zahvaljujem ministru što nam je sa govornice dao neke elemente Informacije o racionalizaciji. Al' to uopšte nije ono što smo mi tražili. Međutim, s obzirom da su otvorene druge teme, gospodine predsjedavajući, izvan racionalizacije, ja želim uvaženom kolegi Ragužu da kažem, pošto je ovdje rekao da član Predsjedništva iz hrvatskog naroda Željko Komšić, dakle, o njemu se radi, da se ne lažemo, ovdje je citat bio u funkciji provođenja stranačke politike kod smjene ova tri ambasadora. Ne radi se ni o kakvom provođenju stranačke politike zato što od tri novoimenovana ambasadora dva su ambasadora iz reda postojećih diplomata, odnosno državnih službenika, a jedan novoimenovani ambasador je član SDP-a. Da vas podsjetim, tri ambasadora o kojima je riječ iz prethodnog saziva su za mene novina da gospodin Vasilj nije član HDZ-a, mada je meni drugačije govorio svojevremeno, ali je evidntno da članovi ambasadori iz Beča i Brisela su postavljeni tamo po liniji pripadnosti rukovodstvu i bliski su rukovodstvu HDZ-a. 12 Dakle, da zaključim. Mi već imamo iskustvo da u kapacitetu zamjenika ministra, svojevremeno, gospođa Topić ili gospođica Topić je vratila ambasadora iz Pariza u roku od 15 dana, mada je to isto pravilo važilo. I tad joj to nije smetalo. To je jedna stvar. Druga stvar, ako argumentacija da Ugovor o stabilizaciji i pridurživanju ne trpi da tamo nemamo ambasadora, možda je ovog ambasadora trebalo ranije smijeniti jer nemamo Ugovor o stabilizaciji i pridruživanju već evo odavno. Ali sasvim prirodno, da se ne lažemo, nije ambasador taj koji donosi Ugovor o stabilizaciji i pridruživanju. I na kraju, isto se brkaju kruške i jabuke. Da javnost zna da gospodinu Palemeti je davno istekao mandat u Vatikanu. ___________(?) Zašto je smijenjen? Istekao madnat iz Vatikana. On je razriješen. Dakle, da budemo jasni, razriješen i imenovan je novi ambasador koji također nije iz SDP-a iako je Željko Komšić također, pored toga što je građanin ove zemlje, i ugledni član SDP-a. I moram reći da ovo sve govorim zbog toga što, gospodine predsjedavajući, ako ste već se pitali, ako je gospodin Raguž već imao ova pitanja, što onda nije postavio pitanje za drugog člana Predsjedništva koji je iz njegove vladajuće koalicije, koji ga je uveo, da, da. Zašto nije postavio pitanje: Zašto se Kuvajćanin imenuje za ambasadora u Kuvajtu? Zašto nije postavio pitanje: Zašto se za ambasadora u Beogradu imenuje tata savjetnika tog člana Predsjedništva? Vjerovatno zato što je sin predsjednika njihove vladajuće stranke iz koalicije ambasador u Madridu i vjerovatno zato što su oni navikli da imenuju ljude iz HDZ-a koji nisu državljani ove zemlje za ambasadore. Nemam ja ništa protiv toga što su svojevremeno imenovali crnca u Japan. Al' čovjek se nije rodio u BiH pa je imenovan u Japan. I zato njima ne smeta kad Kuvajćanin ode u Kuvajt i kad tata ode umjesto sina i obratno. I na kraju, gospodine predsjedavajući, ako smo već izašli iz tačke dnevnog reda, ja predlažem da se Parlament najoštrije pridružu u zahtjevima koji su bili iz Predsjedništva, koji je zadužen za vanjsku politiku, da se osudi uplitanje Vojislava Koštunice na jedan brutalan i primitivan način u unutrašnje stvari ove zemlje i da se podrži Predsjedništvo u naporima da se most na Pelješcu ne gradi na način koji je suprotan interesima ove zemlje i suprotan elementarnim uzusima međunarodnog prava. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Očigledno da imamo mnogo tema ovdje o kojim ćemo razgovarati, a povezane su i sa ovom temom. Nadam se da će neko od poslanika dati i zaključak da to na jednoj od 13 sljedećih sjednica donesemo (polako, molim vas samo). Nisam rekao da vam neću dati. Znači, vi ste na redu za repliku, pa uvaženi poslanik Novaković i idemo tim redom. Izvolite.
Hvala lijepa. Znate, u nedostatku argumenata, onda pokušate stvari prebaciti na nešto što ja uopće nisam govorio. A drugo, priča o racionalizaciji DKP mreže i stanju u njoj valjda podrazumijeva da kažemo šta znači smjenjivati veleposlanike unutar takve diplomatsko- konzularne mreže. I treća stvar, svaku svoju riječ potkrijepio sam ili citatom odluka ili ovlasti Predsjedništva ili način na koji to treba raditi. I teća stvar, koja je ovdje vrlo važna. Znači, ne možemo mi ovdje osporavati legitimno pravo da otvaramo ova pitanja. Ja sam i zatražio dodatne informacije da bi otvorili argumentiranu raspravu, gospodine Lagumdžija, i o ovim pitanjima koja vi otvarate. Dakle, nemojte mi prebacivati da ta pitanja nisam spreman razgovarati, ni stranka koja nema nikakve veze, stranka kojoj pripadam, s ovim imenovanjima, ni prethodnim koje ste spomenuli, ni ja osobno. Znači, da vas ne podsjećam na sječu koju ste vi napravili za vrijeme alijanse koja je nezapamćena po kvantitetu i kvalitetu. Nisam vam to rekao, mogao bih i to. Znači, ima tu puno pitanja, predložio sam da otvorimo i da jedan od zaključaka bude da ih raspravljamo. A neka pitanja su sasvim legitimna jer proizilaze iz načina i na koji Ministarstvo vanjskih poslova i Predsjedništvo mora respektirati vlastite procedure i ... kad je u pitanju razrješenje jer je to u pitanju interes zemlje i dignitet tih institucija ali i ljudi i u tom smislu sam morao, morao reagirati. Hvala vam.
Zahvaljujem. Upozorio bih uvažene poslanike da zaključke dostave u pismenoj formi. Ja kod sebe imam zaključke samo od uvaženog poslanika Novakovića tako da ćemo samo u pismenoj formi zaključke stavljati na glasanje. Uvaženi poslanik Novaković ima repliku, izvolite.
Hvala lijepo. Vidite, nakon izlaganja ministra nisam ponovo stekao dojam koji su kriteriji korišteni za gašenje Generalnog konzulata u Bonu. Znači, ako nisu presudni ekonomski, evo da zaboravimo ekonomske, ako nema nikakvih drugih nego ovih, a ja sam izvukao ovdje zaključke da oni nisu dovoljni za razrješenje, onda ne znam kako je 14 došlo do razrješenja, odnosno kako je došlo do ove odluke o gašenju. Dakle, nema nikakvih drugih sem ovih koji su ovdje rečeni, a oni koji su ovdje rečeni nisu mogli nikako dovesti jer sam ih sad ja stavio u taj kontekst i vidjeli smo da nisu. Znači, nemoguće je, nemoguće izvući iz ovih kriterija potrebu za gašenje ovog konzulata. Tim prije što bi ekonomski efekti sada mogli se izračunati. Ako ćemo mi tamo imati 6 ili 8 konzularnih dana, koliko će nas to koštati, koliko ćemo imati ušteda, pa ćemo vjerovatno vidjeti šta smo mi iz toga svega uštedili. Je li to ovih milion i 400 ili je 700 ili ne znam ni ja koliko. Znači, vrlo lako je to moguće. Drugo, ako mi imamo potrebe za svim tim, a imamo očito u Bonu, što to gasimo. Onda otvaramo u Frankfurtu potpuno novo gdje ćemo potpuno iste ljude vjerovatno prebaciti ili jedan broj prebaciti iz Bona itd. Meni je ostalo, zaista najiskrenije, nejasno zbog čega gasimo kad to treba tamo. Znači, zbog čega ćemo ugasiti ako nam treba, a otvoriti na nekom drugom mjestu gdje nemamo. Ne bih želio neke druge stvari komentarisati. Ja sam citirao, znači citirao jednu odredbu, jednu odredbu ... Bečke konvencije o konzularnim odnosima, dakle prepisao sam je, bukvalno citirao. Dakle, nisam govorio o tome šta imamo obavezu, šta nemamo, nego sam je bukvalno citirao, dakle. Znači, 'država imenovanja može vršiti naknadne promjene sjedišta konzulata, njegovog ranga ili njegovog konzularnog područja, samo uz saglasnost države prijema'. Dakle, to sam citirao, dakle nisam komentarisao jer mislim da ne treba komentar na ovo, da je sve jasno i samo sam pitao imamo li mi tu saglasnost jer ja je nisam dobio. Dakle, ja evo u svim ovim papirima ovdje o tome što imam nisam to uspio pribaviti da imamo. Zato sam pitao imamo li. Ako imamo je, jedna situacija; ako nemamo je, druga, sasvim druga situacija. Naravno, oko ovih osuda, oko diplomatskog jezika člana Predsjedništva itd., o tome ne bih govorio danas, jer nije tema ali biću veoma srećan ako to pitanje otvorimo pa da malo i o tome porazgovaramo.
Zahvaljujem. Znači, imamo jednu repliku, jednu poslovničku intervenciju. Prvo poslovnička intervencija, zatim replika. Izvolite, uvaženi poslanik Lagumdžija
Gospodine predsjedavajući, Vi ste rekli da imate samo pismeni prijedlog gospodina Novakovića. Ja sam vrlo jasno predložio bio pa Vas ovdje molim da se o tome također izjasnimo. Dakle da se zaduži Vijeće ministara i Ministarstvo vanjskih poslova da dostavi pismenu informaciju o racionalizaciji DKP mreže, u skladu sa ranijim zaključkom Parlamentarne skupštine na ovu temu, i pitanjima, eventualno, proisteklim iz današnje rasprave da bi mogli o ovome validno razgovarati. 15
Zahvaljujem. Ja sam samo upozorio da dostavite to napismeno. Na kraju rasprave ćemo o tome glasati. Znači, nisam rekao da se o tome neće glasati. Uvaženi poslanik, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, uvaženi članovi Savjeta ministara, imam repliku. Naravno, prijavio sam se za redovno izlaganje o ovoj tački dnevnog reda ali imam repliku na izlaganje gospodina Lagumdžije, na njegovih nekoliko rečenica da ovaj parlament najoštrije osudi izlaganje predsjednika Vlade Srbije, gospodina Koštunice. Potpuno se slažem da ovaj parlament treba osuditi, ali ne gospodina Koštunicu nego gospodina Komšića. Odakle pravo članu Predsjedništva, bez obzira iz koje političke opcije dolazi, da samoinicijativno, bez usaglašene platoforme sva tri člana Predsjedništva, daje onakve izjave u javnosti. Nisu to izjave samo usmjerene prema gospodinu Koštunici nego to je prijetnja, pogotovo onakvim riječnikom koji nigdje se do sada nije čuo, a pogotovo kad su u pitanju dvije susjedne i prijateljske zemlje. Ali, pošto je gospodin Lagumdžija izašao sa tom pričom van ovog dnevnog reda, ja repliciram na taj dio, i kažem da imam od nekoliko opština podršku da se pokrene ovdje cjelovita rasprava o istupanju članova Predsjedništva kad su u pitanju izjave nekih drugih visokih funkcionera i zvaničnika susjednih država. Pa evo, čak i taj most oko Pelješca, i to možemo staviti na raspravu, ali zaista je neshvatljivo da čovjek takvom jednom neodgovornom, rekao bih, sasvim nepristojnom izjavom izazove toliko animoziteta u Republici Srpskoj i srpskom narodu, a da pri tome apsolutno nije svjestan šta je gospodin Koštunica rekao i o čemu se radi.
Dajte da se vratimo dnevnom redu.
Mi ne smijemo ovdje prihvatiti, izvinjavam se, paušalne samoizjave, zato ja tražim naravno da ovaj parlament najoštrije osudi izjavu člana, odnosno predsjedavajućeg Predsjedništva BiH, jer on je, po meni, samoinicijativno istupio i nanio veliku štetu ovoj zemlji. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Izetbegović. Izvolite. 16
Ministarstvo inostranih poslova je očigledno napravilo analizu. Ja ne znam zašto je bio problem sažetak te analize ponuditi ovome parlamentu i javnosti. Dakle, spisak ambasada, konzulata, broj uposlenih, koliko po jednom tom DKP mjestu to košta BiH i njen budžet, kakvi su ..., kakvi su razlozi da mi imamo tamo te DKP-e, dakle politički, ekonomski, prisustvo naše dijaspore, relacije s tom zemljom, njene namjere, odnosno da li ima već otvoreno predstavništvo, ima li namjeru da ga otvori itd. pa da i mi možemo ovdje rasplagati sa jednom dobrom informacijom i eventualno razmišljati o daljoj racionalizaciji ili otvaranju i širenju mreže. Dakle, mislim da to nikakav problem nije bilo par stranica toga napraviti i predlažem ministru i molim ga da to svakako uradi poslije ove sjednice i da nas informiše i javnost o tome. Što se tiče Konzulata u Bonu, mi zaista imamo pritisak odande od naše dijaspore da ne dođe do zatvaranja nijednog od ovih predstavništava ovih konzulata u Njemačkoj. Dakle, država i njeni instrumenti, a dio toga svakako i DKP mreže, unutar DKP mreže su to konzulati, služe za to da bi pružili brz, jeftin servis koji je blizu građanima i mislim da dobro treba porazmisliti o tome da li zatvoriti Konzulat u Bonu i da li se to može zamijeniti nekim konzularnim danima. Kolega Lagumdžija je govorio prije mene pa je već neke teme pokrenuo koje smo mi imali namjeru pokrenuti. Dakle, izjave predsjednika Koštunice, miješanje u unutarnje stvari BiH i ovaj potez Hrvatske, ignorisanje potrebe BiH za izlaz na otvoreno more, mislim da zaslužuju reakciju ovoga parlamenta, neku deklaraciju o tome i podržavam diskusiju gospodina Lagumdžije. Hvala.
Zahvaljujem i ujedno se izvinjavamo zbog tehničkih problema koje imamo. Naime, imamo direktan prenos BHT ali sad je uključenje u dnevnik, tako da imamo, ovo što se čuje, to su ti tehnički problemi. Nadam se da ćemo u nastavku to moći da regulišemo. Uvažena poslanica Marković je sljedeća. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Poštovani predsjedavajući, kolege i koleginice poslanici, ja smatram da je mjesto i prilika u ovom domu da razgovaramo o stanju i situaciji u DKP BiH u svijetu i mislim da je racionalizacija u tom sistemu jedan od manjih problema ... kojeg se dotaklo Ministarstvo inostranih poslova u nekom prethodnom periodu ali isto tako smatram kao član Komisije za spoljne poslove da je bilo primjereno da bar Komisija za spoljne poslove dobije informaciju o toj racionalizaciji, ako ni zbog čega drugog onda zbog toga što poslanici u ovom domu glasaju i usvajaju godišnji budžet iz koga se finansiraju sva 17 diplomatsko-konzularna predstavništva i s tog aspekta imamo, valjda, toliko pravo da dobijemo informaciju šta se događa u toj oblasti. Osim toga mislim da mi danas teško možemo provesti jednu kvalitetnu diskusiju iz koje bismo došli do dobrih i kvalitetnih zaključaka, eventualno sugestija Ministarstvu inostranih poslova u ovoj oblasti iz razloga što nismo dobili pisani materijal. Ja uvažavam ovo što je ministar Alkalaj iznio, ali mislim da je to jedan dio samo informacija, tu je potrebna informacija iz Predsjedništva i naravno jedna temeljna informacija koja bi trebala da prođe, prvo, kroz Komisiju za spoljne poslova, pa onda naravno da dobije mjesto i vrijeme u ovom domu. Ja hoću da kažem da na osnovu informacija koje ja imam i iz situacija koje sam imala prilikom posjete određenim destinacijama moje lično zapažanje da mi kao država imamo značajne probleme u našim predstavništvima kako materijalne i ekonomske prirode, tehničke organizovanosti, tako isto i personalnih, odnosno interpersonalnih odnosa u tim predstavništvima i mislim da i to zaslužuje, ako ne u Parlamentu, a onda da se Ministarstvo inostranih poslova ozbiljno zabavi tim pitanjem jer imamo destinacije, odnosno ambasade ili predstavništva BiH, u kojima se događa da, recimo, savjetnik uzima sebi veća prava i ovlaštenja od samog ambasadora ili situaciju koja se dogodila prije nekoliko dana. Ja u tom kontekstu postavljam pitanje i tražim odgovor od ministra Alkalaja. Kada je delegacija BiH bila u zvaničnoj posjeti Ruskoj Dumi, dogodilo se da je ambasador u Moskvi uzeo sebi pravo i slobodu da reaguje i da odgovara na pitanja koja su bila postavljena članovima delegacije. Mislim da je to neprimjereno i neumjesno i pitam gospodina Alkalaja da li će provesti, kako se to zove u Ministarstvu, sakupljanje informacija ili provjeru ponašanja abmasadora Halilovića u Moskvi od 17. oktobra ove godine u Dumi Ruske Federacije. I tražim, naravno, pismeni odgovor na to pitanje. Dakle, do čega ste došli, a vjerujem da ćemo imati izvještaj na Komisiji za spoljnje poslova o kojima će Komisija raspravljati i donijeti svoje zaključke. Ja smatram da ovaj parlament treba ozbiljno da provede još jednu ozbiljnu i temeljnu raspravu, samim tim što mislim da dosadašnja praksa postavljenja određenih ambasadora kao i drugih službenika u diplomatsko-konzularnim predstavništvima nije bila dobra, a o optimalnom rješenju da i ne govorimo, i samom činjenicom da iduće godine jednom značajnom broju ambasadora i diplomata u svijetu ističe mandat, dakle da će Predsjedništvo biti u situaciji da imenuje nove. Ja smatram da tu treba voditi jednu drugačiju praksu, dakle voditi računa o kvalitetu, o iskustvu i uopše o ličnom dignitetu i dostojanstvu ljudi koji odlaze u predstavništva BiH i na taj način predstavljaju i ovu zemlju i narode koji žive u ovoj zemlji. I na kraju želim da postavim još jedno pitanje ministru Alkalaju: Da li ćete uputiti pismeno i javno izvinjenje, kao prvi čovjek bh. diplomatije, Republici Srbiji zbog nedavnog istupanja člana Predsjedništva gospodina Komšića i zbog komunikacije kakvu je imao prema premijeru, za njega, jedne strane zemlje, jer ukoliko se to ne dogodi mi ćemo imati situaciju da, recimo, taj član Predsjedništva u nekom narednom periodu sebi dozvoli slobodu pa da, npr., pita Nikolu Serkozija neka pitanja iz njegovog privatnog i porodičnog života, zato što ga to u posljednje vrijeme pitaju mnogi novinari. Dakle, da 18 bismo presjekli tu praksu, mislim da je taj čin istupa člana Predsjedništva stvorio situaciju vrlo neugodnu i za ovu zemlju i za narode koji žive u njoj i mislim da je umjesno da kao prvi čovjek bh. diplomatije uputite javno i pismeno izvinjenje Republici Srbiji. O ovim nekim konstatacijama koje su prethodno iznesene ovdje ne bih uopšte komentarisala nego bih samo rekla da ovakvi postupci, dakle i političari i funkcioneri koji imaju status diplomata unutar zemlje, ostavljaju utisak i u našoj a i u široj javnosti da, nažalost eto, imamo u ovoj zemlji da na određene značajne državne funkcije dolaze i ljudi koji nisu u stanju da se izdignu iznad mentaliteta i vokabulara svojih drugara i svoje ulice kad dođu na tako značajna mjesta. Hvala. I samo da kažem da na ovo drugo pitanje očekujem Vaš usmeni odgovor, a na prvo može i naknadno.
Zahvaljujem. Podsjećam poslanike da imamo i drugu tačku dnevnog reda pa da se ta pitanja ... i rasprava za drugu. Sada imamo dvije replike prijavljene. Uvaženi poslanik Genjac, zatim Novaković, Alajbegović. Prvo, poslovnička intervencija. Uvaženi poslanik Novaković ima poslovničku intervencija.
Predsjedavajući, član 69. i član 73. govore o načinu rasprave, znači vođenju rasprave, i ja vas molim da ono što nije predmet dnevnog reda danas, dakle, a to je rasprava koja je sad počela, koju je nametnuo gospodin Lagumdžija, ne bude predmet zaključak, ne bude predmet bilo kakvih zaključaka, a nemam ništa protiv da raspravu, rekao sam biću srećan, da otvorimo ovu raspravu kada neko predloži da dođe na dnevni red. I kad sam već uzeo riječ, izvinjavam se, pazite, kao predlagač zaključaka, molim vas, ima prijedlog ovdje zaključka takođe gospodina Raguža da se sve ovo da Komisiji za vanjske poslove. Pazite, ja bih volio, znači da kad te zaključke dobijemo da malo oko toga prodiskutujemo, jer nije sporno da Komisija treba da se bavi ovim. Na kraju krajeva, Komisija je mogla uzeti učešće i bez ove rasprave, ali bih ja onda insistirao da se glasa o ovom zaključku broj 1. koji sam predložio, a ostali zaključci mogu biti predmet rasprave na Komisiji za vanjske poslove i da ona sagleda čitavu problematiku i dostavi na sljedeću sjednicu Parlamenta svoj prijedlog zaključaka.
Zahvaljujem. Moram reći da nije prekršen Poslovnik, da pokušavam da usmjerim poslanike da pričaju o tački dnevnog reda, da zaključak koji sam dobio od gospodina uvaženog poslanika Lagumdžije nije izvan dnevnog reda i kaže 'da se zadužuje Savjet ministara i 19 Ministarstvo inostranih poslova da dostavi pismenu informaciju o racionalizaciji DKP mreže BiH, u skladu sa ranijim zaključkom Parlamentarne skupštine ... pitanjima proisteklim iz današnje rasprave'. Molim vas, prema tome, nemojte unaprijed da upozoravate na nešto što još nije ni došlo na dnevni red. Druga stvar, o zaključcima još nismo raspravljali tako da zaključci koje ste vi predložili će biti tema kada o tim zaključcima budemo pričali. Još uvijek smo u raspravi i imaju replike. Uvaženi poslanik Genjac pa Alajbegović. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovane kolege, ja pozdravljam inicijativu kolege Novakovića da se ovo pitanje demistificira i da se učini sadržajem parlamentarne rasprave. Naravno, razumijem i potrebu kolege Novakovića da traži uvjerljiviju argumentaciju, ali mislim da bi i kolega Novaković trebao izbjeći ... da olako iznosi svoju argumentaciju, npr. argumentaciju da je jedan od razloga racionalizacije mreže ukidanje konzularnih predstavništava i dovođenje u vezu jedne radnice sa rodbinskim odnosima gospodina Tihića. Ja poznajem gospodina Tihića i njegov odnos prema DKP mreži i prema vanjskoj politici u sasvim drugom svjetlu i mislim da to ne treba raditi na taj način, u najmanju ruku, zato što čovjek nije prisutan ovdje. Hvala.
Uvažena poslanica Alajbjegović, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, ja bih htjela samo da kažem vezano za ovu posjetu predstavnika našeg parlamenta Ruskoj Federaciji da osjećam, kao član, kao zastupnica koja je bila član te delegacije, nekoliko rečenica koje su krucijalne za mene što se tiče te posjete. Ono što je bitno, to je da je posjeta naše delegacije Parlamenta državnoj Dumi Ruske Federacije, na poziv Komiteta državne Dume Ruske Federacije, bila sadržajna i vrlo uspješna i da smo mi imali ...
Imate li Vi posebnu repliku na to? To ipak nije tačka dnevnog reda.
Imam repliku. Ovo je uvod u repliku, gospodine Živkoviću. Ja se vrlo rijetko javljam i mislim da je ovo vrlo značajno. 20
Ne bih želio Vam oduzeti riječ. Molim Vas u roku od 3 minute da replicirate na dio koji se odnosi.
Hvala. Ja inače vrlo brzo govorim i nadam se da ovo što sam sad rekla ne ulazi u te 3 minute. Znači, ovo je bio prvi susret parlamentaraca dviju država u historiji parlamentarizma ove dvije države otkako su BiH i Ruska Federacija nezavisne i samostalne države. Parlamentarci BiH su imali niz susreta na vrlo visokom nivou: sa zamjenikom predsjednika državne Dume, sa predsjednikom Komiteta za međunarodne odnose Dume, sa predsjednikom Komiteta za spoljne poslove Savjeta Federacije tako da je zapravo ruska strana obezbijedila susrete parlamentaraca BiH sa skoro svim strukturama na najvišim nivoima ruske vlasti koji se bave vanjskom politikom. Na svim ovim susretima razgovori su bili vrlo srdačni, otvoreni, prijateljski, uz veoma visoko međusobno poštovanje i uvažavanje. Na svim ovim sastancima, među svim učesnicima dviju strana manifestiran je vrlo visok stupanj međusobnog razumijevanja različitih strateških pravaca vanjske politike naše dvije države, znači BiH sa tendencijom da postaje članica EU i NATO pakta i Rusije koja ima drugačiji strateški cilj ali zajednički cilj, a to je međusobna kvalitetna bilateralna saradnja. Znači, što se tiče predstavljanja ove komisije u Ruskoj Federaciji i naše delegacije, predsjednik naše delegacije gospodin Slavko Matić je cijelo vrijeme bio zapravo predsjedavajući naše delegacije i naš ambasador u Ruskoj Federaciji gospodin Halilović ni u jednom trenutku se nije postavljao kao predsjedavajući. On je bio član naše delegacije ali zaista maksimalno respektirao našeg predsjedavajućeg, gospodina Slavku Matića, gospođu Milicu Marković i mene kao članove te delegacije. On jeste u jednom trenutku u jednoj neugodnoj, neprijatnoj, vrlo kratkoj situaciji koja je zapravo poprimila ... jednu potpuno neadekvatnu notu važnosti spram činjenice da je to bila, prije svega, prijateljska posjeta koja treba da utre put našoj međusobnoj saradnji sa kvalitetnim, pozitivnim predznacima saradnje, a ne tako negativno zapravo reagirao, i mislim da je njegovo reagiranje bilo krajnje adekvatno. Ja bih molila gospodina Slavka Matića ukoliko želi da me dopuni i ukoliko želi neko nešto da kaže da izvoli. Hvala lijepo. Nadam se da su istekle moje 3 minute.
Zahvaljujem. Mi smo dobili taj izvještaj i slijedom ovoga što ste govorili mi ćemo taj izvještaj proslijediti svim poslanicima, pa ako se i ova komisija u vezi sa tim odredi, stavi na tačku dnevnog reda, nema potrebe da to ne razmatramo na Parlamentu. Međutim, hoću da vas upozorim da sljedeći koji su se javili za diskusiju: uvaženi poslanik Lozančić, Dokić, Lijanović, Okolić, Belkić, Jovičić, Matić i Kadrić po ovom redoslijedu. Uvaženi zamjenik Lozančić, prvi. Izvolite. 21
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo zastupnici, poštovani članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti, ja ... po ovoj točci dnevnog reda moram početi opet na jedan način iskazivanja suosjećanja prema uvaženom ministru Alkalaju jer on danas brani ono što nije njegovo da brani. I moram reći da će se vjerovatno i nakon moje diskusije nalaziti u neugodnoj poziciji ali da me ne shvati osobno jer je prihvatio sam ulogu da brani ono što ne treba braniti. Mnogi su postavljali pitanje danas zašto o ovoj bitnoj temi (jer, čim se našla na dnevnom redu zasjedanja našeg parlamenta, sigurno da je važna tema), nemamo pismenu informaciju. Mi imamo pisanu ali moram se složiti da nemamo pismenu informaciju, pa ću ja tu informaciju pročitati i tu informaciju nam je dostavio onaj ko je nadležan, ne resorni ministar, jer resorni ministar ne vodi vanjsku politiku. Resorni ministar nije donio odluku o zatvaranju veleposlanstava i konzularnog predstavništva, resorni ministar ne smjenjuje veleposlanstva itd. itd., da ne govorim dalje. Znači, te odluke donosi ustavno nadležno tijelo a ono se zove Predsjedništvo BiH, i to mu je u isključivoj nadležnosti. Ono što se normalno postavlja kao pitanje svima nama: Šta se može dogoditi nakon današnje rasprave, hoće li Predsjedništvo poslušati ono što mi danas eventualno zaključimo glede njihovih ustavnih nadležnosti? Nisam siguran da hoće, ali evo ostavljam i vama da procjenjujete, jer iz ove informacije koje smo dobili 24.9. od Predsjedništva BiH iz Sekretarijata Predsjedništva kaže se 'Predsjedništvo je zatražilo informaciju od Ministarstva vanjskih poslova o naprijed navedenim kao i drugim pitanjima od značaja za racionalizaciju u DKP mreži', pa onda u nastavku kažu: 'S obzirom da se tražena informacija još priprema u Ministarstvu vanjskih poslova, te da su predsjedavajući Predsjedništva i ministar inostranih poslova otputovali u Njujork na zasjedanje Generalne skupštine, molimo da se ova točka skine s dnevnog reda.' Ovo je završen citat. Ovo je dopis Predsjedništva BiH, ustavno nadležnog organa za donošenje odluke o racionalizaciji ....mreže. I šta ja sad iz ovog zaključujem? Predsjedništvo je donijelo ovu odluku, a tek nakon ove odluke traži nekakve informacije od ... Tako piše u ovom dopisu iz Predsjedništva. Znači da se nije rukovodilo nikakvim kriterijima. Nisam se htio javljati i replicirati nekim uvaženim kolegama ali ću kroz raspravu dotaći se njihovih rasprava. Ja razumijem gospodina Lagumdžiju, razumijem njega, stil rada u ovom paralmentu, evo ponovo ga nema i žao mi je što ga nema da mu kažem. Njegova obveza je da štiti svoje stranačke drugove, bez obzira gdje oni bili, da li bili u Predsjedništvu, u Parlamentu, u diplomatsko-konzularnim predstavništvima, ja to poštujem i uvažavam. Ne znam što mu smeta ako neko drugi to isto čini. Za mene je to korektan odnos prema svojim stranačkim prijateljima, stranačkim suradnicima itd. I ja u tom smislu razumijem njegove replike koje uopće nisu replike na izlaganje gospodina Raguža ili na izlaganje gospodina Novakovića. Moram reći da je argumentacija koju je gospodin Novaković iznio u obrazlaganju ove svoje inicijative više nego dovoljna. 22 Međutim, postavlja se pitanje šta su moguće posljedice. Znači, na neracionalne odluke, nemoguće je donijeti racionalnu odluku. A ova odluke je očigledno neracionalna. Nažalost, čini mi se da nije jedina neracionalna odluka Predsjedništva BiH, jer ja moram reći, evo, i iz ovog pisma ovde koje sam vam pročitao ste čuli da nismo mogli dobiti odgovor, jer su predsjedavajući Predsjedništva, gospodin Komšić, i ministar vanjskih poslova, uvaženi Alkalaj, u to vrijeme išli u Njujork. Znate što su išli u Njujork? Da predstavljaju BiH pred Generalnom skupštinom UN. A znate li jesu li imali platformu Predsjedništva za taj istup i predstavljanje BiH u Njujorku? Čuli ste iz novina isto vjerovatno kao i ja. Nisu. Ne znam što su uopće išli i jedan i drugi. I ne znam koga su tamo predstavljali. I ne znam je li bilo racionalno da u njihovoj pratnji idu savjetnici druga dva člana Predsjedništva koji se ne slažu sa predsjedavajućim, pa ne znam što su išli s njima. Ovo govorim u prilog teze o racionalizaciji. Kamo sreće da se mi u svemu tako ponašamo racionalno. Pogledajte malo spisak službenih putovanja, i naših ovdje ali i drugih i u Ministarstvu vanjskih poslova i u Predsjedništvu, pa ćete vidjeti koliko ima uporišta za pristupom racionalizaciji. Kad je u pitanju korespondencija između naših diplomatsko-konzularnih predstavništava i onih šefova ovdje u zemlji, a šefovi su normalno Predsjedništvo BiH, u jednom dijelu, i Ministarstvo vanjskih poslova, volio bih da se o toj korespondenciji, koja postoji makar, ne daju dezinformacije, da se javnost u BiH ne obmanjuje, iako znam da nije tema racionalizacija, da nije tema smjena veleposlanika, to zaslužuje poseban osvrt, ali ću pomenuti u nedoslijednostima kao prikaz nedoslijednosti onih koji su nam trebali donijeti ovu informaciju, dostaviti je ovde. Pa se kaže da je 'uvažena veleposlanica BiH u Austriji smijenjena zbog toga što nije Predsjedništvu dostavila informaciju o incidentu koji se dogodio u američkom veleposlanstvu u Beču.' I pazite, to je stvarno krupan propust, ako je to tako, jer naš opunomoćeni veleposlanik dužan je svoje šefove izvještavati. Ali niti uvaženi ministar niti šefovi našeg veleposlanika nisu rekli kako se dostavljaju te informacije, koji je put dostave tih informacija. Nisu rekli da se ta informacija dostavlja uvijek Ministarstvu vanjskih poslova preko koga naši veleposlanici komuniciraju s Predsjedništvom. Ne mislite valjda da svaki veleposlanik može na telefon zvati predsjednika države? Ja nisam čuo da je to moguće. Zato postoji Ministarstvo vanjskih poslova kao veza. I slučajno sam evo, jer sam pitao, dobio informaciju da je informacija isti dan dostavljena Ministarstvu vanjskih poslova. Znači, obmanjujemo javnost. Ovdje očigledno u donošenju ove Odluke o racionalizaciji diplomatsko- konzularne mreže nema, moram reći, nikakvih argumenata. Znači, nema nikakvih kriterija, što možemo vidjeti iz pisma koje smo dobili iz Tajništva Predsjedništva. Pazite, jedino možemo pozvati Predsjedništvo da kad se već ovako usuglašavaju složno oko smjene koja nije zabilježena u diplomatskoj praksi veleposlanika oko zatvaranja naših diplomatsko-konzularnih predstavništava u svijetu, neka se usuglase i o predstavljanju BiH prema vani. Neka se usuglase u bitnim pitanjima za sve građane ove zemlje. Lako se usuglasiti oko smjene dva-tri veleposlanika. To je njihova nadležnost i ja moram, samo mogu prihvatiti kad oni donesu, onda je to njihova odluka, ali nek se ne događa da jedan 23 član Predsjedništva, ne znam u čije ime, predstavlja sam sebe. Jer oni imaju ovlasti da kao Predsjedništvo predstavljaju BiH i da .... kao Predsjedništvo, a ne kao slobodni strijelci, i ne kao stranački dužnosnici. I neka onda ne dovode nas u pitanje, ne dovode u pitanje našu poziciju. Nama je dovoljno izolacije. Mi smo dovoljno izolirani ... što nam je neko drugi to doprinio. Nemojte da nas izolirate i od susjeda još. Nema potrebe, da tako kažem, da se narodski izrazim, da zakuhavamo sa susjedima. Uvažavajući, neka Predsjedništvo o bilo kojoj temi, pa i o mostu i o istupima drugih dužnosnika drugih država, neka zauzme stajalište i neka ga iznesu javnosti. Ja ću uvijek podržati to, istupe slobodnih pojedinaca nikada neću podržati, jer mislim da to neće donijeti dobro ni ovoj zemlji niti poziciji kako u regiji tako i u svijetu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Dokić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege poslanici, vrlo ću kratko. Naime, gospodinu Alkalaju bih rekao zaista da nije bio ubjedljiv obrazlažući ovdje mjere koje je donio. Evo sad od uvaženog kolege Lozančića sam čuo da nije ni odgovoran za ovo i da je to trebao neko drugi da obrazlaže. I stoga bih podržao sve one inicijative koje govore o tome da je konačno potrebno da ovaj parlament dobije jednu iscrpnu informaciju o kompletnoj strukturi DKP mreža, o efektima koje postižu u svim mjestima gdje postoje i onda da se na osnovu toga napravi jedna analiza kako bi ubuduće mogla da bude i racionalnija a što je još veoma važno i efikasnija. Evo ja lično ne mogu da prihvatim nikako činjenicu da jedan ambasador iz SAD-a uopšte je u stanju da bude još ambasador i u nekim drugim zemljama, pogotovo ako su to tako velike zemlje i na drugom kontinentu. Čini mi se da ta ambasada radi svoj posao kako treba da radi da bi imala više posla nego ne znam ni ja koliko drugih ambasada. Dakle, i ta činjenica govori da tu nisu stvari uređene onako kako treba. Ali, kad je već pokrenuto pitanje ovih smjena ambasadora, ja moram da kažem da onaj član Predsjedništva koji je potpisao to da je još jednom pokazao da on ništa ne prizna nego svoj ulični mentalitet i svoju samovolju. Isti taj član Predsjedništva je potpisao na mjesec dana prije nego što je donio tu odluku i Odluku o načinu postavljanja i načinu smjene ambasadora. I on je ni mjesec dana poslije toga prekršio propis koji je sam potpisao. Neću sad da vam interpretiram šta tamo stoji. Zaista, mijenjati ambasadora u Briselu, nije važno ime i prezime? Mi smo, nažalost, u toj našoj opštoj podijeljenosti, uvijek se vežemo ili za partiju ili za naciju. Mijenjati ambasadora u Briselu u ovom tako važnom trenutku, usput budi rečeno, ambasadora koji je, evo iz svog iskustva govorim, a imao sam komunikaciju sa Briselom i u ovom svojstvu sadašnjem i u bivšem, ambasador koji je najprofesionalnije radio svoj posao ili među najprofesionalnijim, nezgodno je isticati skroz na prvo mjesto, svim destinacijama gdje sam imao priliku da budem, i to 24 bez ikakvog obrazloženja? Ne bih sad u ovoj političkoj situaciji htio da komentarišem ovu inicijativu za izjave predsjednika Vlade Republike Srbije, podržavam tu inicijativu, ali da dođe u jednom cjelovitom kontekstu i vremena i sa autentičnim izjavama ovdje ali naravno i sa izjavama našeg člana Predsjedništva koji ja zbog svog kućnog odgoja takav kakav je, ne mogu da nazovem onim imenom kako bi zaslužio da ih nazovem. Ali kad otvorimo tu cjelovitu raspravu, onda ću možda naći neki blaži izraz koji ću moći javno izgovoriti za ono što je on izgovorio. Hvala vam lijepo. I, usput budi rečeno, evo vidite, mi iz PDP-a hoćemo pozadi, ali stalno nas guraju naprijed, zbog toga sam ja ovdje jer bilo je komentara među vama.
Čuvajte vrat. Uvaženi poslanik Lijanović je sledeći, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice, kolege zastupnici, uvaženi gosti! Kolegice i kolege su govorile o ovim odlukama koje su već donesene. Ja želim nešto kazati što bi moglo doprinijeti za neke odluke koje će biti donesene u narednom periodu. Mi nismo slučajno najsiromašnija zemlja u Evropi i sigurno je zato zaslužna i naša diplomatska mreža koja ne samo ove godine nego i dulji vremenski period u biti radi samo na uvozu u ovu zemlju, a ne na izvozu iz ove zemlje. Taj smjer je potrebno žurno promijeniti i u kriterije o kojima je gospodin ministar govorio ugraditi jedan bitan elemenat, a to je da izgradimo jednu jaku ekonomsku diplomaciju koja će promovirati naše proizvođače, naše proizvode u drugim zemljama i deficit koji danas imamo od 20 miliona maraka svaki dan da ga pokušamo smanjivati i on ove godine iz dana u dan raste. Dok mi danas ovde zasjedamo, saldo računa BiH će večeras biti 20 miliona maraka manje građanima BiH. Jedno od menadžmentskih pravila koje može ministru biti od pomoći kaže: štedeći se ne zarađuje. Znači, država može zarađivati ispravno ulažući. I ja savjetujem da se to pravilo počinje primjenjivati. Mi u diplomatsku mrežu trebamo dodatno ulagati, ovaj parlament treba odobriti dodatna sredstva ali za onaj dio koji će promovirati našu privredu, promovirati naše proizvode kako bi ovu štetu koju imamo polako smanjivali. Mi smo ratificirali Sporazum CEFTA u ovom domu, ratificirali i Zakon o provedbi koji je omogućavao određene zaštitne mjere ali, nažalost, ... u Domu naroda nije dobio potrebnu većinu i neće doći do njegove primjene, a Sporazum CEFTA će sa zemljama koje se uključuju u njega i dalje nanijeti još veće štete BiH jer naše gospodarstvo nije pripremljeno za jednu takvu utakmicu i ja bih predložio da se posebna pažnja u području diplomatske mreže usmjeri na zemlje potpisnice Sporazuma CEFTA, da se to uključi i u mjere koje Vijeće ministara treba pripremiti na osnovu zaključaka koje je ovaj dom usvojio, kako bi deficit sa tim zemljama smanjili, kako bi štetu za naše gospodarstvo koje će CEFTA evidentno nanijeti makar malo ublažili. Hvala. 25
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Okolić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, gospodo zamjenici, uvažene kolege poslanici, cijenjeni članovi Savjeta ministara, poštovani predstavnici međunarodnih institucija, sredstava informisanja i nevladinih organizacija, dragi gosti, ja ovu informaciju kada sam u ovakvom obliku u kakvom jeste dobio ili bolje rečeno čuo, smatrao sam da ćemo dobiti jedan odgovor u pisanoj formi u vezi ovoga što je gospodin Novaković postavio kao traženje, zatim u vezi eventualnih priča i dopiski procesima informisanja i nisam smatrao ništa tako ni dramatično ni loše u svemu tome. Međutim, ne dobijajući pismene informacije u dva navrata, onda čovjek posumnja da tu nešto nije uredu pa makar to i bilo uredu. Čini mi se da smo mi trebali dobiti informaciju u pisanoj formi za ovaj parlament i ne može nikako da stoji kvalifikacija da je informacija izostala zbog toga što je uglavnom ona strogo pov. To za mene ne važi. Za koga važi od nas kolega poslanika, neka je prihvati, za mene to ne važi. Ja prvo sumnjam u stepen tajnosti, da li je ona potpuno usaglašena sa stepenom i nazivom tajnosti u potpunosti. Mogu biti određeni segmenti iz djelokruga rada Ministarstva ili iz oblasti ove o kojoj mi danas pričamo, ali informacija kao informacija ne može da ne dođe na ovaj parlament zato što je ova oblast strogo pov. I zato ja izražavam u to svoju sumnju. Zatim, plašim se da možda nisam u pravu ali možda jesam, jer nedostavljanje ove informacije je možda i ignorisanje u određenom smislu ovoga parlamenta. A mogu isto tako da kažem da smo mi uglavnom i krivci ako je to ignorisanje, ograđujem se za sve to, jer mi smo često skloni da kritikujemo izvršnu vlast, odnosno nedovoljno informisanje ovog parlamenta, a kada trebamo određenu informaciju da dobijemo ili da zatražimo, onda se stranački podijelimo i gledamo od koga je trebamo dobiti pa se nadglasavamo. Ja mogu da shvatim stranačke kolege da kada se dobije informacija da je stranački zastupaju i u određenom segmentu podrže ili ne podrže, štite ili ne štite itd. Ali, ne mogu da shvatim, taman da se radi o mom najbližem, da nismo složni da dobijemo tu informaciju i da jedanput stavimo tu temu na son i da raščistimo svu ovu priču oko ove teme koja je nametnuta, evo i današnjom raspravom u sve većoj i većoj mjeri. Na početku ovih diskusija pokazivalo se vjerovatno da je ovde određeni nesporazum, da je malo upravo ovaj, malo onaj, da to nije ništa tako strašno. Međutim, vrijeme kako odmiče i kako naše diskusije se ponavljaju, vidimo da sve novi i novi segmenti problematike u ovim segmentima DKP-a se pojavljuju. Međutim, DKP mreža je ogledalo ove države u svijetu kao što je to ogledalo i svake druge države. I možete misliti šta se o nama misli ukoliko imamo incident u ambasadama ili konzulatima, a opet šta se o nama u pozitivnom smislu misli ukoliko je to sve lijepo uređeno itd. 26 I ja mogu da kažem da smo mi nailazili na zaista lijepe određene prijeme kod naših ambasadora i u svojstvu njihovog djelokruga rada su i radili, a evo vidim da je bilo i određenih suprotnosti. Prema tome, ja mislim da je danas potrebno da bi i naša javnost znala, građani, i sredstva informisanja mogli to adekvatno i kvalitetno da prenesu, a naravno i mi, podržati ove određene zaključke koji traže da se ova informacija upotpuni, a sve ono što oni misle da je strogo pov., ima i tome lijeka, zna se kako se i to kroz stepen tajnosti i kome sve je moguće da bude dostupno, a kome sve nije. Postoji mogućnost i da bude sjednica Parlamenta zatvorena ukoliko je to potrebno ali ja ne vidim da je to još takvo stanje da u tom obliku bude. Ako budemo došli na ovu temu do toga da mora biti zatvoren Parlament, onda mislim da stanje je zaista gore nego ovo na koje sada mi nailazimo kroz ove naše diskusije. I zato ne vidim razloga da se ne dostavi jedna informacija koja bi prekratila muke. A u toj informaciji neka se obradi ono što oni misle da je najbolje a onaj ko se ne bude slagao sa informacijom tražiće protuargumente i pobijaće tu informaciju. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Drugi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi poslanik Belkić, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, ja ću pokušati biti vrlo kratak i držati se dnevnog reda. Dakle, motivi inicijatora i predlagača ove tačke dnevnog reda i argumentacija pominjanja kasnije u diskusijama i replikama itd. mene na neki način upućuje da se mi danas bavimo samo segmentima jedne vrlo važne oblasti. Dakle, skoncentrisali smo se na racionalizaciju, motive itd. i govorimo o DKP mreži. I uglavnom, svi govorimo o konkretnim slučajevima za koje smo na neki način politički, partijski ili na neki drugi direktan način povezani. Dakle, otišli smo u parcijalnom jednom, otišli smo ka parcijalnim problemima u ovoj izuzetno važnoj oblasti. Dakle, nismo razgovarali praktično o ciljevima i prioritetima vanjske politike ove zemlje. Dakle, to je dokument iz kojeg proizilazi i kreacija DKP-a, dakle prema tim ciljevima i prioritetima. Po meni, ključna stvar za ovaj parlament treba da bude slijedeća: - imati povjerenja u Predsjedništvo koje po Ustavu ove zemlje donosi jedan takav dokumenat, - imati povjerenje u Vijeće ministara, odnosno u izvršnu vlast koja provodi takvu politiku. Da bismo to imali, moramo vršiti svoju kontrolnu funkciju. Moramo imati izvještaje, moramo znati o čemu se radi. I ja mislim da mi danas bez kompletnog uvida u postojeće stanje DKP mreže, bez kompletnog uvida u ciljeve i prioritete vanjske politike koju ova zemlja vodi teško ćemo izaći iz ovih, da tako kažem, konkretnih parcijalnih 27 slučajeva koji nam ne daju sliku o ukupnom stanju u DKP mreži i šta mi dobijamo. Po meni, spoljna politika ove zemlje je oblast u kojoj moramo i trebamo i nema nikakvog razloga da nemamo isti interes i narodi i stranke i entiteti itd. Ako i jedna oblast ima pretpostavku da građani ove zemlje mogu iskreirati opšti interes, to je spoljna politika. Dajte da idemo u tom pravcu i da pomognemo da dobijemo takav jedan dokumenat koji će afirmirati interese ovih građana i onda ćemo mi lako moći i da reagiramo kao institucija, i na izjave i na pojave itd. Mi danas reagiramo kao pojedinci. Evo da probamo dobiti konsenzusom o bilo kojoj replici ovde, odnosno bilo kojoj inicijativi na izjave nekoga. Drugačije ti, gospodine Dokiću, doživljavaš izjavu gospodina Komšića od mene i obratno ili gospodina Koštunice. Dakle, mi moramo pokušati iskreirati politiku ove zemlje, spoljnu politiku ove zemlje, jer ona kreira se na osnovu opšteg interesa. I to je prilika. Ja vas stvarno molim da idemo u tom pravcu. Ima tu još niz drugih stvari. Finansijske mogućnosti ove zemlje? Koliko ova zemlja ima snage da otvori predstavništva? Da li nam treba 10 ovde ili 15 ovde? Lijepo vas molim da u tom pravcu idemo sa daljom raspravom, naravno ovih nekih prijedloga, zaključaka ima koji idu u ovom pravcu, da dobijemo neke cjelovite informacije, ali ja se zalažem da mi dobijemo uvid u ukupno stanje u ovoj oblasti, počev od toga šta su prioriteti i ciljevi spoljne politike do instrumenata kojim to provodimo. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, dakle, ako se sjećate, na 2. sjednici ovog Predstavničkog doma postavio sam tada poslaničko pitanje, ali ovo je suština ove ukupne danas rasprave o ovoj tačci dnevnog reda. Tada sam tražio da mi se dostave svi podaci, bez obzira kako će ko shvatiti, ali evo, izbjeći ću tu nacionalnu konotaciju, pa sam naveo jedan primjer i to je nacionalizacija i to je zloupotreba i to je nepotizam onih ljudi koji su to radili ranije i nije bitan period. Da mama radi u Bugarskoj, sin sa 23 godine u Njemačkoj, tetka u Londonu, i to sve iz iste porodice. I ja sam postavio tada pitanje kakve oni imaju reference da su baš oni svi rođeni za diplomatiju. Eto, ta porodica je diplomatska. Ne može se drugačije zvati. Dakle, ja sam dobio, moram priznati, jedan odgovor od Ministarstva i djelimično sam bio zadovoljan, jer sam tada tražio da mi se dostavi nacionalna struktura i u Ministarstvu inostranih poslova i u DKP mreži. Hajmo mi ovde pošteno i iskreno govoriti i zaista tada ćemo se uvažavati, sve je ovdje u fokusu nacionalnog. Ali naravno, kada to razriješimo, onda ćemo u prvi plan staviti interes države. Ne možemo staviti interes države u prvi plan ako nam se dešavaju ovi slučajevi da čovjek samoinicijativno odredi šta će biti nekome i hoće li on biti taj što je pripadnik stranke ove ili one, ili zato što nije pripadnik njegove političke partije itd. itd. Dakle, potpuno se slažem sa svim ranijim 28 kolegama koji su ovdje govorili da smo mi danas ušli u jednu, rekao bih, možda je pregrub izraz avanturističku priču o nekoj temi bez ikakvih podataka koji bi nam osvijetlili cijeli ovaj problem, a on je evidentno problem oko DKP mreže naših predstavništava, pa naravno, uključujući i Ministarstvo ovdje, jer mi znamo i pratimo u štampi. Ali zašto da mi kao najodgovorniji ljudi u ovoj zemlji pratimo u štampi da li dobro sarađuje ministar i njegova zamjenica. Dakle, bezbroj je tu problema i kontraverzi. Naravno da i ova priča mora biti ključna za BiH oko ekonomskih odnosa. Ali moramo imati cjelovitu informaciju da li je neko naše DKP predstavništvo, evo konzulat, ambasada, organizovalo sajam neki u nekoj zemlji od čega ćemo mi imati koristi, gdje će otići naših 50 predstavnika, 100 ili ne znam gdje. Dakle, nisu samo ovde političke stvari, ovde su privredne mnogo važnije za ovu zemlju, jer mi gdje god odemo – a evo ja sam sad prvi put bio u inostranstvu u svojstvu parlamentarca, i da vam odmah kažem, nisam išao na trošak ove zemlje, platio je OSCE – ljudi pitanju gdje su naše pare. Njih ne interesuje ko će ovde reformu koju sprovesti. Oni kažu gdje su pare što smo mi dali iz Njemačke u BiH, a ogromne su cifre. Pa valjda to treba da odgovori Ministarstvo inostranih poslova, a ne ja kao poslanik. Ali je nama upućeno to pitanje bilo. Dakle, bezbroj je ovdje stvari i ja, gospodine predsjedavajući, pridružujem se ovim nekim zaključcima da se ovo stavi kao posebna tačka koja će imati cjelovitu informaciju koju nećemo čekati naredne godine, nego zaista da pripreme nadležne institucije. Ako je spoljna politika, a jeste u nadležnosti Predsjedništva, onda zaista da ovde ministar ne bude izveden na čistac pa da brani nešto tamo što nije pripremljeno. Dakle, ja ni ne sugerišem i ja sam naravno ušao u tu priču da se drugi ne javljaju, ali o čemu ćemo danas donijeti zaključak ako nemamo informacije šta se dešava u bilo kojoj ambasadi, u bilo kojem konzulatu. Da budem još jasniji, ne znamo šta se dešava u ovom ministarstvu. I tamo je bilo smjena. A hoćemo da vidimo šta je sa Ambasadom u Argentini. Hoću i ja naravno, ali ovdje je bilo samovolje i od strane ministra i zamjenice i ne znam ni ja već ko je tamo radio i šta je radio. Dakle, nema koordinacije. Kako će se onda zastupati spoljna politika ove zemlje pred drugim zemljama i institucijama ako se mi ovde nismo usaglasili? Dakle, to mora biti jedna ako treba tačka dnevnog reda, da cijeli dan ostanemo, ali da to jednom riješimo. Zato danas mislim da nećemo ništa uraditi ako budemo govorili da je trebala doći informacija. Je li ona strogo povjerljiva, ovog ili onog karaktera, mi nju nemamo! I samoinicijativno ćemo donositi svoja neka viđenja kako mi to vidimo. Ponavljam, sjećate se, 12 sjednica je prošlo da dobijem odgovor na pitanja koja su trebala biti dostavljena u roku 60 dana. I šta sam dobio? Ništa nisam dobio. A hoću da dobijem čija tetka, strina, tetak, evo ne tatin sin, mamin sin, jer on se mora zvati mamin sin, ne znam ni ko je tata, ko radi i gdje radi, ko će biti ambasador. Dajte da vidim ko je mama, ljudi! I ko je njen sin tamo, kakve ima reference baš da on to mora biti. Evo ja, ako sam zaposlio rođaka u bilo koju instituciju BiH, odmah tražim da me smijenite. Ali naši funkcioneri, čuli smo danas, važno je da ode u diplomatiju. A jeste važno. A šta će doprinijeti ovoj zemlji, niko ne pita niti ima informacije. Eto te informacije moraju biti ovde na stolu. Hvala lijepo. 29
Imamo jednu repliku. Uvaženi poslanik Novaković, izvolite.
Uvažene kolege, ja moram replicirati jer zadnjih nekoliko diskusija imam osjećaj da neću reći namjerno a evo reći ću slučajno razvodnjavaju suštinu tačke dnevnog reda. Pa smo se sad počeli baviti situacijom u DKP mreži, odnosno stanjem, pa smo se počeli baviti odnosima ministara i zamjenika, pa vanjskom politikom BiH itd. Ja nemam ništa protiv da svaki od kolega predloži tačku dnevnog reda kako on misli da treba da se zove. Ja sam predložio tačku onako kako sam ja mislio da treba da se zove i ona je vrlo usko usmjerena, dakle mjere racionalizacije, kriteriji, donešene odluke, efekti, molim vas. Ja nisam mogao govoriti o racionalizaciji mreže u Engleskoj kad nije u Engleskoj ukinut ni konzulat ni ambasada. Ali sam mogao govoriti o Bonu, Argentini i Pretoriji jer tamo jeste. Jer jedino tamo jeste. Dakle, molim vas, usmjerio sam raspravu na kriterije koji se odnose na konkretne slučajeve, a nemam nikakve političke veze sa Argentinom, gospodine Belkiću, ama baš nikakve, vjerujte mi. Sa Pretorijom, pogotovo. Dakle, imamo prijedloge zaključaka. Ja kao predlagač tačke dnevnog reda dozvoljavam – dakle, predsjedavajući, možda kršim Poslovnik, ali ne vjerujem – dakle, dozvoljavam pravo sebi kao predlagaču ove tačke dnevnog reda da komentarišem i zaključke. Ja mislim da bi bilo dobro kad se završe sve rasprave da se odlučimo oko sudbine zaključaka. I naravno, ipak je došao zaključak, koji nema veze sa ovom tačkom dnevnog reda – gospodina Lagumdžije. Naravno, ja se nadam da on neće biti stavljen na dnevni red, jer onda ćemo morati otvoriti raspravu o njemu, a onda ulazimo u neku drugu tačku dnevnog reda.
Polako, molim vas. Samo da kažem da ide sve po redu, da otvorimo raspravu i da svako ima pravo da iznese svoje mišljenje. Nemoguće je ovako široko definisanu tačku dnevnog reda ograničiti samo na jednu odluku koja se tiče Bona i mislim da je tolerantna rasprava i da je ne trebamo posebno skraćivati a o zaključcima, kada se završi rasprava o ovome, svako ima pravo da kaže svoje mišljenje, međutim mi ćemo kao Kolegij predložiti način na koji će se ti zaključci .. staviti na glasanje. Uvaženi poslanik Belkić je imao repliku. Izvolite.
Gospodinu Novakoviću. Dakle, aspolutno mi nije bila namjera da razvodnjavam diskusiju nego sam našao sasvim prirodnu vezu sa ciljevima i prioritetima spoljne politike zemlje sa racionalizacijom, odnosno kreiranjem diplomatsko-konzularne mreže. Dakle, da bismo razgovarali da li je potrebna neka ambasada u nekoj zemlji, moramo 30 znati je li ta zemlja u okviru nekih prioriteta i ciljeva utvrđenim tom spoljnom politikom. Ništa drugo, gospodine Novakoviću. Apsolutno mi ne pada napamet da razvodnjavam.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Matić je sljedeći. Izvolite. Znači, Matić, Kadrić, Križanović.
Gospodine predsjedatelju, uvažene kolegice, kolege zastupnici, poštovani članovi Vijeća ministara! Uvaženi kolega Raguž je potpuno u pravu kad je ustvrdio da za ovakvu raspravu je Povjerenstvo za vanjske poslove trebalo sve ovo razmatrati, predložiti svoje viđenje, stavove, eventualne mjere. Nažalost, Povjerenstvo za vanjske poslove nije bilo u mogućnosti to učiniti iz prostog razloga što, kao što je i ovaj uvaženi Zastupnički dom ignoriran od onih nadležnih institucija koje su trebale dostaviti ulazne podatke, potrebne informacije da bi uopće to raspravljali, nisu nam dostavili. Reći ću vam da smo još proljetos na jednoj od sjednica Povjerenstva za vanjske poslove, ponukani dopisom Udruge hrvatskih iseljenika iz Argentine, razmatrali taj dopis u kojem se tada navodilo da oni imaju informacije da se želi ići u smjeru gašenja Veleposlanstva BiH u Argentini. Zatražili smo informaciju od Ministarstva vanjskih poslova je li to uistnu tako, koji su kriteriji za tako nešto i hoće li se to na kraju i obistiniti. Odgovor nismo dobili, a 4.9.2007., kad se sve skupa već odigralo i došlo do gašenja veleposlanstava BiH u Argentini i Južnoafričkoj Republici i Konzulata u Bonu, dopisom i zaključcima sa naše sjednice Povjerenstva za vanjske poslove zatražili smo od Predsjedništva BiH obrazloženje kojim kriterijima su se rukovodili pri donošenju ovakve odluke. Odgovor naravno nismo dobili. Radi podsjećanja reći ću da je zastupničko pitanje zastupnika Zorića bilo vezano za gašenje Veleposlanstva u Argentini, gospodina Novakovića za Konzulat u Bonu, slična pitanja od Jovičića, a moje zadnje zastupničko pitanje na prethodnoj sjednici bilo je vezano za smjene troje veleposlanika iz hrvatskog naroda. Sve je bilo upućeno prema Predsjedništvu. Ni na jedno od tih pitanja odgovor, koliko ja znam, do sada nije dostavljen. Na taj način nismo bili u prigodi da na Povjerenstvu za vanjske poslove uopće razmatramo ovu problematiku, jer nismo imali nikakvih ulaznih podataka za tako nešto. Želim prokomentirati ove odluke na način da držim da je Odluka o gašenju veleposlanstava, prije svega, u Argentini, pa i Konzulata u Bonu, negativna za BiH, da nije u smjeru racionalizacije. Postavlja se pitanje, ako je racionalizacija, zašto nisu i neke druge destinacije ugašene. Zašto ih nije više nego samo ove ili zašto nisu druge dvije, a ne ove. Ne vidim ni jednog razloga i reći ću da je razlog koji se bar ovdje koje smo čuli 31 za Veleposlanstvo u Argentini da je to moguće sad realizirati u Washingtonu. Mislim da za one ljude koji će trebati takvu uslugu je i uvredljiv i licemjeran, jer te udaljenosti od Argentine, Čilea, Bolivije, Kolumbije do Washingtona mjere se u tisućama kilometara i dok ti ljudi odu u Washington i vrate se nazad u svoju državu mogli su za to vremena i za to novca doći u BiH. Nema ni jednog razloga da na čitavom jednom kontinentu BiH nema nikakvo diplomatsko-konzularno predstavništvo niti u Južnoj Americi, niti, koliko znam, u zemljama srednje Amerike. Iako možda nije izravno, a ja držim da i uostalom smjene su se dogodile nakon što je u proceduru ovakvu točku dnevnog reda predložio i na kraju i uspio u tome da i dođe u dnevni red gospodin Novaković, i smjene držim da su vrlo štetne za BiH. Da li je slučajno što je smijenjeno troje veleposlanika iz hrvatskog naroda, s obzirom da se ne nude nikakvi jasni i pravi argumenti, za mene to nije slučajno. Radi se iz prostog razloga što je očito da, nažalost, pored bošnjačkog i srpskog naroda, hrvatski narod nema svog člana Predsjedništva u ovakvom Predsjedništvu da jure ga. Ima ga, de facto nema, zato smo i doživjeli ovakvu smjenu. Nove zaključke neću predlagati, a podržat ću neke od postojećih. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Kadrić. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Ja ću zaista kratko – i na tragu ovih ideja i inicijativa da se ovo pitanje nađe na dnevnom redu Komisije za vanjske poslove – samo predložiti dakle jedan zaključak. 'Zadužuje se Komisija za vanjske poslove da u saradnji sa Ministarstvom vanjskih poslova i Predsjedništvom BiH pripremi u skladu sa članom 42. Poslovnika potpunu informaciju o vođenju vanjske politike i u sklopu toga i o racionalizaciji DKP mreže BiH. Nakon te informacije, to će se pitanje uvrstiti na neku od narednih sjednica Predstavničkog doma.' Dakle, da i ja dodam nešto što je ovdje dodavano kad su u pitanju istupi pojedinih državnika. Dakle, ne bi bilo loše, ne bi bilo viška poslati i Koštunici poruku da rješava, bilo bi dobro odavde poslati poruku da rješava kosovske, a ne bosanskohercegovačke probleme. Dakle, ima on dosta problema koji su pred njim i pred Vladom Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. I zadnjeg kao prijavljenog imamo uvaženog poslanika Križanovića. Izvolite. 32
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege, uvaženi članovi Vijeća ministara, ja sam danas imao zaista jako puno poticaja za repliku ali sam se nekako uzdržavao nastojeći dati vrijeme da se ova točka okonča. Međutim, zaista i neću nikome replicirati osim kolegi Matiću. Zaista je neumjesno u Parlamentu, Državnom parlamentu, govoriti o jednoj tako ozbiljnoj instituciji kao što je Predsjedništvo BiH i kazati da mimo Ustava to Predsjedništvo nema hrvatskog člana. Ne bih ništa zaista dalje govorio o tome, osim da konstatiram da cjelokupna današnja rasprava odražava jedno bijedno političko stanje u BiH. Prije svega mi smo, evo uzmite, dva sata izgubili da bismo imali, pazite, da bismo imali na kraju rezultat kao glavni zaključak naš da se ponovo dostavi informacija na temelju koje ćemo mi nešto razgovarati. To je eklatantan pokazatelj ignorancije ovog doma, o kojem ja stalno govorim. Ignorira se Državni parlament. Ignorira se i zbog našeg ponašanja u koje uključujem i istup kolege Matića. Vidite, mi smo danas otvarali pitanje. Naravno, kad nemamo informacije, onda se tema širi. Umjesto da dobijemo normalno informaciju koju smo tražili prije dva i po ili tri mjeseca i koja jasno kaže: dajte nam informaciju o racionalizaciji u DKP mreži BiH, koje su u vezi s tim donesene odluke, koji su kriteriji bili za njihovo donošenje, efekti donesenih odluka te dalji koraci u vezi s tim, mi danas dobivamo jedno usmeno izlaganje ovde za koje smo čuli da je državna tajna. Nebuloze su to i zbog toga imamo ovako jednu široku priču koja uključuje ... Potpuno su u pravu ovi koji su zaboravili šta je tema, pa govorimo o spoljnoj politici BiH, govorimo o internoj stvari funkcioniranja samog ministarstva, a ne govorimo ono što je kolega Novaković tražio da nam se dostavi informacija o konkretnim pitanjima koja su postavljena. Pa nije valjda racionalizacija samo ukidanje ove tri destinacije u DKP mreži Bosne i Hercegovine u svijetu. Valjda se još nešto treba racionalizirati u radu ove DKP naše mreže. Dakle, pridružit ću se nekim od ovih zaključaka, ali bih molio da se prihvati i jedan zaključak koji ću ja sad predložiti, a to je: 'Zastupnički dom izražava nezadovoljstvo zbog nedostavljanja pravovremene informacije po točci dnevnog reda, kako je ovde definirano, 'racionalizacija, donesene odluke, kriteriji za njihovo donošenje, efekti donesenih odluka, te daljni koraci u ovoj oblasti'.
Prema kome? 33
Molim? Zadovoljstvo
Molim vas, dopustite da pričaju
na institucijama BiH koje su trebale da dostave adekvatnu informaciju.
Molim vas, taj zaključak pismeno da nam dostavite. Uvaženi poslanik Raguž. Replika, je li?
Ako mogu vezano za zaključke.
Htio sam da predložim u vezi sa zaključcima kako ćemo raspravu ...
Jednu rečenicu. Vezana je za ovu ocjenu koju je dao gospodin Križanović. Ne bih htio izravno replicirati, ali mislim da je korisno. Evo, ako će nazvati replikom, replika.
Izvolite.
Dakle, ja ne mogu kao jedan od sudionika u raspravi prihvatiti da smo potrošili dva sata vremena bez veze ovde danas. Ja aspolutno smatram da je ovo bila korisna rasprava i kao uvod u moguću još ozbiljniju raspravu temeljem ovih zaključaka koji se predlažu. I ne prihvatam, a dao sam konkretan zaključak na tragu još nekih koji je izravno vezan za točku dnevnog reda a to znači da Ministarstvo vanjskih poslova i Predsjedništvo preispitaju i povuku odluke vezano za gašenje veleposlanstava jer je ovde dato toliko argumenata da su to odluke koje su štetne. Ako vi ukidate destinaciju na jednom kontinentu, sa tolikom brojem stanovnika i tolikom potencijalnim mogućim vezama, onda zaista ne znam šta su argumenti. Dakle, možemo selekcionirati zaključke i svesti ih samo na ovu temu. To mogu prihvatiti kao izlazak i traženje jedne cjelovite informacije u nekom realnom i razumnom roku. Sami ti zaključci su korisni i opravdavaju ova dva sata. Hvala lijepa. 34
Zahvaljujem. S obzirom da nema više onih koji su se prijavili za raspravu, dozvolite da konstatujem da imamo zaključke poslanika Novakovića, Raguža, Lagumdžije (dvije vrste), Kadrića i još nisam dobio od poslanika Križanovića, da je Kolegij, na tragu ovoga što je govorio i uvaženi poslanik Kadrić, mišljenja da se zadužuje Komisija za spoljne poslove Predstavničkog doma da zajedno sa predlagačima zaključaka i Ministarstvom za spoljne poslove razmotri predložene zaključke sa današnje rasprave o racionalizaciji u DKP mreži i predloži ih na sljedećoj sjednici Doma. To je jedan prijedlog koji ide ispred Kolegijuma. I drugi prijedlog je da o svakom ovom zaključku glasamo pojedinačno, pri čemu vas moram upozoriti da neki zaključci se podudaraju. Zaključak 1. uvaženog poslanika Novakovića i ovaj zaključak 1. uvaženog poslanika Raguža su identični, osim samo da se doda još Južnoafrička Republika. Da je ovaj zaključak 2. uvaženog poslanika Raguža identičan sa zaključkom koji je uvaženi poslanik Lagumdžija dostavio, pa može se sigurno usaglasiti, mogu vam pročitati i jedan i drugi. I imamo neke zaključke koji izlaze iz okvira današnje tačke dnevnog reda i Kolegij će u tom slučaju dati na glasanje da ti zaključci se ne stavljaju na glasanje. I evo, kao što sam i obećao, raspravu u vezi sa ovim našim prijedlogom o ovom načinu kako ćemo da glasamo za zaključke ja otvaram. Izvolite. Uvaženi poslanik Novaković.
Vidite, ja ću pokušati vrlo kratko prokomentarisati stav Kolegija. Naime, za mene nije sporan predlog gospodina Kadrića u dijelu koji govori o potrebi da se napravi cjelovita informacija i dostavi. On je rekao, doduše, na jednu od narednih sjednica, što je sudeći po odnosu Predsjedništva prema ovom pitanju vjerovatno daleka budućnost. Ali ono što jeste za mene sporno, baš zato što je to daleka, vjerovatno daleka budućnost, jeste sporno da se kroz tu informaciju sagleda Odluka o racionalizaciji koja je već donesena. Jer mislim da to dvoje ne mogu zajedno, nema smisla. Jer pazite, Odluka o racionalizaciji je konkretna i donesena je. Radi se na realizaciji te odluke, dakle provode se mjere, dato je uputstvo da se otkaže zakup u Bonu itd. itd. Dakle, ovaj prijedlog za mene je moguć u kombinaciji ... sa nekim našim stavom ili zaključkom da Predsjedništvo preispita tu odluku, a da se aktivnosti na njenoj realizaciji zaustave do ove cjelovite informacije. Dakle, to je moguće rešenje i za mene ono je prihvatljivo ako definišemo na takav način. Mislim, to sadržava otprilike i ove prijedloge gospodina Raguža i gospodina Lagumdžije, kad se radi o definisanju stanja, s tim da bi bilo dobro da se ograniči ovaj rok u prijedlogu gospodina Kadrića i da se kaže, ne znam, u narednih 60 dana, recimo, najkasnije u narednih 60 dana. Ili u narednih, ne znam, dakle da ipak definišemo, a ne na jednu od narednih sjednica. Hvala. 35
Zahvaljujem. Ako se nema više niko prijaviti za raspravu, ja zaključujem raspravu i tražim da se glasa, prvo o prijedlogu Kolegijuma, koji glasi: 'Zadužuje se Komisija za spoljne poslove Predstavničkog doma da zajedno sa predlagačima i predstavnicima Savjeta ministara razmotre predložene zaključke sa današnje rasprave o racionalizaciji u DKP mreži i predlože ih na sljedećoj sjednici Doma.' Da ne objašnjavam ovo o čemu smo predložili. Mislim time da svi zaključci idu na našu komisiju koja će ih klasifikovati, vidjeti šta su nadležnosti Parlamentarne skupštine, Savjeta ministara i Predsjedništva. Molim vas da se pripremite za glasanje. Izvolite.
Je li to prijedlog Kolegija ili je to ...
Ovo je prijedlog Kolegija što sam pročitao. Time idu i zaključci gospodina Kadrića isto tako u ovu komisiju.
Dakle, Kolegij ima svoj predlog zaključaka.
Da.
Koji je ispred svih ovih zaključaka, o njemu se prvo glasa.
Da. Zato što ih objedinjuje.
Ja sam već rekao da ovaj prijedlog nije sublimacija ostalih prijedloga. Dakle, za mene je on nesporan ako će pri tome se zaustaviti aktivnosti. Evo dajte, molim vas, dakle ja sam za to da podržim ovaj prijedlog ako to podrazumijeva zaustavljanje aktivnosti na gašenju konzulata i ambasada. Ako to podrazumijeva to. 36
Mi u Kolegijumu nismo sigurni da Parlamentarna skupština može da naredi Predsjedništvu da to uradi. Mislim da je to izvan naših nadležnosti ali, da bi u svakom slučaju bili sigurni, predložili smo, 16. je sjednica. Ja mislim da to nije dalek termin, za 14 dana ništa se neće desiti, da oni predlože ono što je u mogućnosti Parlamentarna skupština da uradi.
Možda ministar će mi pomoći da ja onda ne raspravljam dalje.
Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! „Za“ 19 (14 iz Federacije BiH, pet iz RS-a) Ima dovoljno i opšte i entitetske većine. Zaključak je usvojen. I, ja bih volio da se Dom izjasni o tome da li da sad napravimo pauzu za ručak, s obzirom da je i dogovoreno sa generalnim sekretarom Vijeća Evrope da prisustvujemo sa njim na ručku; do 2,00 sata da napravimo pauzu i u 2,00 sata da počnemo da radimo. Zahvaljujem. Kolegice i kolege poslanici, molim vas da nastavimo sa raspravom. Sljedeća tačka nastavka sjednice je: Ad.2. Prijedlog Kluba poslanika SDP-a BiH za rekonstrukciju Savjeta ministara BiH preko smjene gospodina Svena Alkalaja, ministra inostranih poslova u Savjetu ministara BiH
Poštovani gospodine predsjedavajući,
Molim vas prije nego što počnete da ubacite kartice svi koji su prisutni. Hvala.
Mogu? Poštovani gospodine predsjedavajući, članovi Kolegija, koleginice i kolege poslanici, evo, mada zahtjev SDP-a koji je danas pred poslanicima ima vrlo precizno obrazloženje, dozvolite mi da u ime Kluba SDP-a naglasim da naš prijedlog koji danas treba da razmatramo nije usmjeren na ličnost gospodina Svena Alkalaja, dakle personalno ne bi voljeli da atakujemo na njegovu ličnost. I ne osporavajući – naime, da sad ja pokušam malo da objasnim – pravo gospodinu Alkalaju na njegovo državljanstvo Republike Srpske, kao što ne osporavamo pravo, Republike Hrvatske ...
Dobro ste rekli.
... (dobro, izvinite na lapsuzu) ... ... ni bilo kojem građaninu BiH da ima više državljanstava, mi samo smatramo da je gospodin Alkalaj izjašnjavajući se pri izboru za ministra vanjskih poslova kao pripadnik grupe ostalih, odnosno kao Jevrejin, a pri 38 dobivanju državljanstva Republike Hrvatske kao Hrvat, da je on ovu Parlamentarnu skupštinu BiH doveo u zabludu, i to u zabludu s namjerom da bi osigurao punu podršku pri izboru na imenovanu funkciju kakvu je i dobio kad smo ga birali. Dakle, to je jedan od osnovnih razloga što mi smatramo da bi gospodin Alkalaj trebao da ima jedan moralni poriv, moralnu potrebu, odnosno da iz moralnih razloga podnese ostavku na ovu dužnost. Ja moram ovde reći upravo zbog toga što je gospodin Alkalaj u jednom od svojih javnih istupa govorio, ustvari, dao sebi za pravo da obrazlaže našu inicijativu, pa je govorio o tome da su to težnje ili pretenzije Socijaldemokratske partije da na poziciji ministra vanjskih poslova vidi nekog od svojih članova, da to uopće nije tačno. Naime, nama ne pada napamet da sporimo pravo vladajuće koalicije da imenuje svoje ministre, pa samim tim i da imenuje ministra vanjskih poslova iz redova partija koje tu vladajuću koaliciju čine. I samo na kraju, evo pokušavam da budem sasvim kratka, štedeći vaše i svoje vrijeme, da mi ovaj put nećemo, iako je u prethodnoj raspravi po prethodnoj tačci bilo čak nekih natuknica u tom smislu, uopšte otvarati priču o diplomatskoj izolaciji u kojoj se nalazi BiH trenutno, o mnogim aferama koje potresaju Ministarstvo vanjskih poslova i koje su dospjele u javnost. Mi mislimo da to zaista zahtijeva jednu seriozniju raspravu ili da je vrijeme za takvu priču neko drugo, a ne današnje. I evo, nadamo se da ćemo ovom našom inicijativom otvoriti priču i o ovom potezu gospodina Alkalaja, koji je koristeći svoje ustavno pravo koje mu ne sporimo, ustvari, doveo u situaciju Parlament da ga verifikuje za poziciju ministra vanjskih poslova, misleći da je on jedne nacionalnosti, a ispalo je da je on ustvari kako kad i kako gdje i to je za nas moralno neprihvatljivo. Hvala vam najljepša.
Zahvaljujem. Da li ima neko još sa ovim ispred predlagača da bi htio da obrazloži ovaj zahtjev? Pozivam ostale, ko želi da učestvuje u raspravi da se prijavi za raspravu? Uvaženi poslanik Dolić. Izvolite.
Gospodo, predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, uvaženi gosti, osobno, ovaj zahtjev za rekonstrukciju Vijeća ministara BiH doživljavam u ovom tenutku opravdanim, i to ne samo iz razloga koji su navedeni u inicijativi Kluba SDP-a već zbog brojnih drugih razloga koji su proizvedeni u ovih osam mjeseci rada Vijeća ministara u ovom sastavu. Rezultati ovoga Vijeća ministara su nažalost vidljivi na svakom koraku u ovoj zemlji i ovome Vijeću ministara je trebalo samo osam mjeseci da nas prilično čvrsto zalijepi za dno Evrope. Reformski procesi ne samo da nisu pokrenuti i unaprijeđeni, već ima sve više slučajeva vraćanja reformskih procesa i unazad. Mi smo svjedoci da je ovo Vijeće ministara u nastupnom govoru predsjedavajućeg, gospodina Špirića, zacrtalo vrlo 39 ambiciozne i, rekao bih, u tom momentu ohrabrujuće ciljeve. Ako je osam mjeseci dovoljno dug period da se izvrši analiza ostvarivanja tih ciljeva, onda su ti ciljevi još jedna fina priča za javnost, a naša stvarnost je danas više nego sumorna. Samo u nekoliko stvari mi uopće nemamo na dnevnom redu refomskih zakona bez kojih je BiH tamo gdje jeste, na dnu Evrope. Mi smo u ovom periodu prokockali šansu da brod koji se zove BiH bar usmjerimo prema Evropi, svjedoci smo da su u ovome domu bila rijetka pitanja kod kojih nije bio jasno istaknut nacionalni i stranački predznak i još rjeđe su bila prisutna pitanja sa predznakom interesa BiH i građana BiH. Ovo Vijeće ministara u ovome periodu je potpuno devalviralo i funkciju ovoga doma i ministri su po mišljenje umjesto u ovaj dom išli i idu i danas kod svojih stranačkih lidera koji su se potpuno stavili u funkciju zakonodavne vlasti i u takvom ambijentu se postavlja pitanje da li je ovaj dom u ovom momentu suvišan. Osobno sam ubijeđen da je pozicija i položaj BiH i njenih građana danas daleko teži nego prije osam mjeseci i zato najveću odgovornost snosi parlamentarna većina i Vijeće ministara kao nadležno izvršno tijelo ovog doma i ove zemlje. Ne trebam podsjećati da je i ministar Alkalaj član ovog Vijeća ministara, sa posebnom specifičnom težinom. Kada je u pitanju konkretna inicijativa za rekonstrukciju Vijeća ministara, personificirana imenom ministra inostranih poslova Svena Alkalaja, ja istu doživljavam kao podsjećanje na moralni lik i čin Svena Alkalaja koji je rezultat njegovog dvojnog državljanstva. Činjenicu uzimanja dvojnog državljanstva ministra Alkalaja ja ne tumačim kao pravni i zakonski grijeh, već kao pitanje njegovog ličnog, moralnog lika. Istina, visoki dužnosnici ove zemlje u koje spada i ministar Alkalaj bi trebali biti pod strožijom lupom rendgenskog promatranja ali, ruku na srce, pitanje je i koliko bi visokih dužnosnika pa i nas u ovome domu po tom osnovu imali dobre rezultate i nalaze. Osobno, dakle, pitanje dvojnog državljanstva ministra Alkalaja ne doživljavam kao veliki grijeh ali, da budem iskren, mrak na oči bacaju i informacije koje su ovih dana prezentirane javnosti i koje zaslužuju reakciju pa i očitovanje ovoga doma. Razumijem da u tome ima i velika doza dima, ali očito ima i vatre. Ja osobno, dakle, neću dati doprinos i učestvovati u bilo kakvoj hajci na bilo koga, a u ovom slučaju ako je to u pitanju ministar Alkalaj, jer sam na svojim leđima i puno puta vidio koliko je to teško, ali neću biti zaista ni indolentan ni prema vatri jer i vatra zna biti opasna koliko i hajka. U ovom slučaju, dakle ja ponavljam, ne smatram da je dvojno državljanstvo kao čin dvojnog državljanstva grijeh ministra Alkalaja. Ukoliko drugih grijehova ima, koji su ovih dana u javnosti prezentirani, zaista onda u tom drugom dijelu ja ću dati svoje mišljenje putem glasanja. Hvala lijepo.
......evo možda nije baš se očekivalo da ja dam poslovničku intervenciju koja ide u korist Vijeća ministara ili ministara, ali radi korektnosti ne bi trebalo da otvaramo raspravu po Poslovniku, to je i za nas nova situacija, posebno za ministra koji nije u ovakvom položaju bio prije. Poslovnik kaže da nakon obrazloženja koje je dao klub 40 predlagač, profesorica Malić dala, da vi po članu 146. stav (2) trebate dati pravo da iznese svoj stav i Vijeće ministara (pretpostavljam u ovom slučaju ministar), prije nego se otvori opšta rasprava. Dakle, ministar može da kaže, ja ne želim da koristim to pravo, pustit ću da vodite opštu raspravu ali korektnosti radi, s obzirom da Vijeće ministara nije koristilo svoje pravo da nam pismeno odgovori, onda sad ulazimo u sljedeću fazu primjene Poslovnika koja praktično daje Vijeću ministara mogućnost da se očituje prije otvaranja opšte rasprave. Pa samo korektnosti radi, mislim da bi to trebali da ponudite. Druga je stvar da li će ministar tako nešto uraditi ili će čekati šta ja znam šta.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Lagumdžiji. Ministar je kroz raspravu o prethodnoj točci dobro pokazao da poznaje proceduru u ovom domu i da zna zatražiti riječ kad osjeti potrebu da se obrati i u svakom trenutku kad osjeti potrebu on će dobiti riječ. Riječ ima uvaženi zastupnik Novaković.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ja sam prvo mislio zaista da predložim ovo o čemu je govorio gospodin Lagumdžija. Dakle, da član 145. iskoristimo ovdje i da jednostavno, znači, neko ispred Savjeta ministara podnese ovaj stav Savjeta ministara o ovoj inicijativi. Sad očito je da mi danas nemamo nikoga izuzev ministra. To sad govori vjerovatno o stavu Savjeta ministara prema ovoj inicijativi i vjerovatno je oni ne smatraju dovoljno ozbiljnom kao što ni prethodnu, koju je Klub SDS-a prije nekoliko mjeseci pokrenuo, takođe nisu smatrali dovoljno ozbiljnom i nisu se osjećali obaveznim da odgovore u skladu sa Poslovnikom na tu inicijativu, bez obzira kakve će ona proizvesti posljedice. E sad, kako je već tako kako jeste, ja samo hoću iznijeti stav kluba da razlozi zbog kojih smo mi nekada kao klub predlagali rekonstrukciju Savjeta ministara – sa željenjem moram reći nisu prestali. Naime, i nakon toga je bilo zaista dosta aktivnosti koje su ocijenjene u RS, najblaže rečeno, kao nekorektne. Ovdje nije problem ministra. Ovdje je problem sistema u kome funkcioniše sadašnji Savjet ministara. Ovdje je problem što imate izjave koje govore o samim odnosima u Savjetu ministara. Dakle, ja ne polazim od zahtjeva, odnosno razloga o kojima je govorio gospodin Lagumdžija, ja govorim o potrebi rekonstrukcije i mislim da rekonstrukcija nije samo, ne treba sada biti rekonstrukcija samo u ovom ili do ovog nivoa, nego znatno šira. Molim vas, pročitaću vam samo od 3. jula 2007. godine izjavu predsjedavajućeg. Da budem iskren, ne vidim smisao razgovora sa ministrom, jer sam već jednom razgovarao sa njim zbog stvari koje je ranije napravio. Nadao sam se da će se ozbiljno okrenuti vanjskoj politici ali je očito da nema smisla za rad, izgradnju zajedničkog stava. Dakle, molim vas, u ovakvim odnosima, dakle to je objavljena izjava. Dakle, u ovakvim odnosima nije realno očekivati funkcionisanje sistema. Ali ne ulazim u to, pazite, to je 41 stvar parlamentarne većine. Naravno, ja sam to morao prokomentarisati sa stanovišta opozicije, da ne kažem s pozicije opozicije. Dakle, gospodo, mi ćemo podržati zahtjev za razrešenje ministra Alkalaja iz već ranije navedenih razloga koji nisu prestali ali i novih koji su se nakon toga dogodili a odnose se na aktivnosti ministra i odnose se na inače aktivnosti Savjeta ministara. Nadamo se da ukoliko se izglasa rekonstrukcija Savjeta ministara kroz razrešenje jednog ministra da ćemo otvoriti proces ukupne rekonstrukcije Savjeta ministara. Hvala vam.
Zahvaljujem. Prvi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi gospodin Lozančić, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo zastupnici, poštovani ministre, uvaženi gosti, nemam uopće namjeru niti potrebu biti odvjetnik uvaženog ministra, ali moram reći da rasprava koja se otvorila povodom inicijative Kluba zastupnika SDP-a, koja je vrlo konkretna, uopće ne pominje ono što je izneseno kao argumentaciju. Znači, mi sad pričamo jesmo li zadovoljni vanjskom politikom, jesmo li zadovoljni stanjem u vanjskoj politici, jesmo li ovo, jesmo li ono itd. što, moram reći, nema blage veze sa ovom inicijativom. Ja ne sporim nikome pravo da podnese i takvu inicijativu, iako bih bio puno sretniji da mi možemo podnijeti inicijativu pa da pozovemo na odgovornost one koji su odgovorni za vođenje vanjske politike. To nije ministar. Znači, za vođenje vanjske politike ustavno je odgovoran neko drugi i nije korektno, bez obzira o kome se radilo, evo ne radi se znači niti o pripadniku stranke kojoj pripadam, ni po bilo čemu, evo, nemam razloga da budem subjektivan, ali mislim da nije korektno, ... ovakvim načinom, da tako kažem, omalovažavati osobu, iako je uvažena zastupnica, koju osobito cijenim, rekla i ja vjerujem da ona tako misli da nije cilj napad na ličnost. Međutim, sve rasprave koje ide svode se na to. Znači, mi imamo ponuđenu argumentaciju, koja je ponuđena u ovoj inicijativi, ne sporimo pravo da bilo ko drugi podnese neku drugu inicijativu, ali dajte da se držimo onoga što je ponuđeno. I predlažem evo da priđemo glasovanju o ovom prijedlogu, pa onda ćemo vidjeti kakvo je stanje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ako nema više prijavljenih za raspravu ... Uvaženi poslanik Ajanović. Izvolite. 42
Hvala, gospodine predsjedniče. Ja ću početi ... ovako. Ja imam tri identiteta. Musliman sam, Bošnjak i Evropljanin. Nažalost, dva mi negiraju, dva mi negiraju. Ne negiraju mi da sam Bošnjak, ali mi ponekad negiraju da nisam dovoljno musliman. Kako vidim, Evropa mi negira da sam uopšte Evropljanin, jer ne da da uđem u EU, ne da mi ni pasoš da mogu da odem do EU. I razlozi, ako neko ima dva državljanstva ili dva identiteta, ne mogu biti za smjenu takvog čovjeka, pogotovo ne u uvjetima kakve mi imamo u BiH, gdje više od pola vlade ima više od dva pasoša. Prema tome, to je prvo. Insistirati na tome, to je u prvom redu nemoralno, jer onda je trebalo mnoge ministre prije toga niti postaviti niti smijeniti. To je jedna stvar. Druga stvar. Kada bi bilo sve med i mlijeko u BiH da se smijeni gospodin Alkalaj, ja bih odmah glasao za to. Ali, udarati na najslabiju tačku među nama – ne mislim, izvinjavam se gospodinu Alkalaju, neka ne misli da je to slaba tačka po njegovom znanju i zvanju i svemu ostalom – onda opet kažem da to nije ni moralno ni opravdano. Prema tome, da završim, mislim da je ovo jedna lakrdija koja treba da se završi i to da se završi danas, da Parlament odbije ovu inicijativu. To smatram da treba tako da se završi, a pogotovo ovo imam pravo da kažem, jer u vrijeme Alijanse, kad sam bio zamjenik ministra, onda su novinari i mediji udarali po meni pričajući gluposti gdje vodim spor sa novinama i dan-danas i smatram da sam ga danas završio. Smatram da sam ga danas završio, jer naši novinari, bez obzira koliko bili kvalitetni, još nisu došli do tačke one koja treba da bude, a to da znači da se mora provjeriti druga strana prije nego što se objavljuju gluposti. Ovo što pričaju da je u ovom momentu u BiH vanjska politika na najnižem stepenu, to nema uopšte relevantnih pokazatelja neko da bi to mogao da dokaže. To je odoka i to je rečeno ovako, jer ja mislim ili onaj drugi misli. I da završim, molim vas. Predlažem da se ova inicijativa odbaci i da mi nastavimo dalje da radimo jer i u ovako teškoj situaciji političkoj koja ima da li smo, da li sam ja u tome učestvovao ili da li sam kriv ili nisam, to na kraju krajeva nije ni bitno, jer na kraju je bitno da mi svi zajedno dođemo i napravimo određene stvari koje će nam krenuti nabolje da se bavimo onim što treba, a ne o onome rekla-kazala ili, da ne kažem, ovaj popio vino s onim ili onaj nije sa onim, ili da je onaj otišao sa ženom, a nije otišao sa ženom, a danas, kada smo imali uvodno izlaganje na zajedničkoj sjednici, čovjek koji je sekretar u Vijeću Evrope kaže otvoreno da vodi suprugu. Pa Buš nigdje ne ide bez svoje supruge. I nikom ništa to ne smeta. 43 Prema tome, mislim da nije potrebno braniti gospodina Alkalaja niti bih želio da se shvati ... da ja u određenim stvarima branim Alkalaja, ali ja branim određene principe koje trebamo da prihvatimo kao princip. Ako neko nije uredu i ima dokazano nešto da se uradi, onda se treba kazati da ovo i ovo nisi uradio, a ne čula sam ili kazala sam ili ima ono ili ono. Eto, hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Imamo dvije replike za sada: uvaženi poslanik Bešlagić, poslanica Malić; a zatim prijavljene za diskusiju: poslanik Halilović i Kadrić. Izvolite.
Dozvolite mi samo da kažem o ovim navodima gospodina Ajanovića. SDP nije insistirao ni na kvalitetu rada nego je insistirao na jednom određenom principu koji smo mi faktički postavili. Kada je gospodin Sven Alkalaj postavljan za ministra, onda je imao ostali. U trenutku kada je već imao državljanstvo Hrvatske, to nije rekao. I o tome se radi. Znači, radi se o tom moralnom principu i našem moralnom zahtjevu. O ostalim zahtjevima, mi ne želimo, mi smo govorili. Ako se bude nekad povela rasprava o ..., mi ćemo onda ići sa argumentacijom. ... Prema tome, ni jednog trenutka SDP, Klub poslanika SDP-a, nije išao na ovo o čemu ste vi pričali i nama je čast što je Sven Alkalaj bio ostali. Međutim, kada se izjasnio i kada je poslije toga potvrdio da je on i šta se njega tiče i tako, znači obmanuo je ovaj parlament, mi smo smatrali samo zbog toga da je potrebno da se izjasnimo. I, s druge strane, smatrali smo da je vrlo bitno da se Vijeće ministara očituje o ovim stvarima. Nažalost, Vijeće ministara se nije očitovalo. Ja smatram da je onda jedini način da se ovde nakon ove rasprave otvori glasanje. Znači, podržavam glasanje i neka se izjasni Parlament za ili protiv.
Uvažena poslanica Malić prvo i ona je isto.
Ja sam stvarno htjela da samo jednu rečenicu kažem. Ja mislim da ja sebi ne bih dozvolila situaciju da učestvujem, ja ne bih sebi dozvolila situaciju da učestvujem u lakrdiji, pogotovo ako bi tom lakrdijom uvrijedila ličnost ili identitet ili osobu bilo koju. Ali moram reći, osnovni motiv je bio ne postojanje dvojnog državljanstva, čak sam imala za potrebu da to naglasim i kad sam obrazlagala, nego činjenica da mi nismo imali punu informaciju u momentu našeg opredelenja pri izboru gospodina Alkalaja za ministra vanjskih poslova. Mi njemu ustvari zamjeramo što je on tu informaciju tajio, a ne zamjeramo mu pravo da je imao i da ima dva državljanstva. I molim vas lijepo, upravo zbog zapisnika, ja sam se samo javila da kažem, nije po srijedi lakrdija nego moralni čin a na većini u ovom parlamentu je da prosudi. 44
Imamo još jednu repliku. Uvaženi poslanik Matić. Izvolite.
Vrlo kratko, možda više pokušaj pojašnjenja. Mislim da je vrlo neispravno i netočno stavljati znak jednakosti između hrvatskog državljanstva i pripadnosti hrvatskom narodu. To je već nekoliko puta ovde rečeno. To što je netko dobio ili podnio zahtjev za hrvatsko državljanstvo, pa možda i dobio domovnicu i kasnije putovnicu, ne znači da je postao pripadnik hrvatskog naroda. Postoji jedan dio Bošnjaka iz BiH koji imaju hrvatsko državljanstvo, a nisu prestali biti Bošnjaci niti su postali Hrvati. Postoje ljudi iz reda ostalih iz BiH koji su dobili hrvatsko državljanstvo, ali nisu postali Hrvati samim tim činom. A ne sporite, ali ste to rekli čak i u obrazloženju a maloprije i vi, gospodine Bešlagiću, na taj način da je gospodin ministar postao ministar iz reda ostalih, pa je dobio hrvatsko državljanstvo i on nije više iz reda ostalih.
Zahvaljujem. Ministar Alkalaj je tražio riječ. Izvolite.
Nisam imao namjeru, međutim, pošto vidim da je ovde počelo – pogotovo od strane SDP-a koji slovi kao jedna multi, da kažem, stranka, počelo brojanje krvnih zrnaca, pa u tom smislu kao pripadnik jedne, da kažem, stare sarajevske familije, ne neke novokomponovane od 40. i neke, dozvoljavam da si kažem da imam razloga da sumnjam u dobre namjere SDP-a i netačne tvrdnje, prije svega, pokrivajući se tim moralnim činom takozvanim – da postoje problemi u MIP-u. Mislim da je suština problema i ovdje ću to javno da kažem, a bit će i prilike o tome da se i očitujemo. Stupanjem na dužnost ministra vanjskih poslova, odlučio sam zbilja znajući posao i znajući materiju (bio sam ambasador nekih 13 godina, prema tome, znam dobro i sistem i sve) krenuo sam u jednu pravu rekonstrukciju Ministarstva vanjskih poslova. Donio sam jedan zakon koji traži jedan novi zakon koji će se vrlo brzo naći u proceduri pred Vama kad prođe Predsjedništvo i Vijeće ministara. Znači, jedan zakon koji mi nismo imali od '92., s kojim smo do sada radili, jedan moderni zakon koji treba da bude kompatibilan zakonima s kojima trebamo sutra da se suočavamo na putu za EU, koji će imati jedan moderni organigram, koji će tražiti određene zahtjeve prema radnicima. Međutim, vjerovatno to je jedan od razloga. Drugi je, počeli smo jednu ... oštriju kampanju prema kvalitetu, prema radnoj disciplini a, i Boga mi, da kažem da vršimo reviziju poslovanja, internu reviziju ... finansijskog poslovanja i donošenje drugih određenih akata. I tu smo naišli na veoma značajne propuste. Dozvolit ću da kažem i bit će i nezakonitosti. Na njima radi trenutno SIPA već dva mjeseca. Prema tome, gospodo, imat ćete šta čuti. I mislim da su to osnovni razlozi od nekih koji su u MIP-u, koji su van MIP-a da takve stvari pokušavaju, smjenom mojom itd., da zaustave taj proces. Taj se proces ne može zaustaviti, bio ja na čelu ili ne. Međutim, imat ćete, gospodo poslanici, taj izvještaj kad SIPA ga dostavi 45 najkasnije za mjesec dana, pa ćemo razgovarati onda sa kojih osnova mi govorimo o tzv. moralnom jednom liku ili želimo da spriječimo neke procese da MIP postane takva institucija, takvo ministarstvo s kojim će se dičiti u svijetu – da sam ja tokom Generalne skupštine u Njujorku imao oko 30 bilateralnih susreta sa svojim kolegama ministrima koji ne dolaze baš tako i ne prihvataju susrete na takvim skupovima, da sam obavio 26 bilateralnih posjeta, da smo učestvovali na 15 konferencija, što u zemlji, što u inostranstvu, da smo bili organizatori, nosioci i predsjedavajući brojnih aktivnosti, sve ovo u ovih osam mjeseci. To je već naznačeno u izvještaju koji je na Vijeću ministara, koji ćete i vi vjerovatno razmatrati. Prema tome, mislim da se radi o smišljenoj kampanji koja ide preko određenih medija i bili ste i svjedoci jedne određene kampanje ljudi koji ne poznaju šta su vanjski poslovi a putem medija kao što su „60 minuta“ i sličnih i putem svojih tih internih doušnika kradu dokumente na nedozvoljen način i dostavljaju ih tim medijima. Imali ste sinoć priliku da vidite originale koje oni vjerovatno imaju pravo da vide, oni su transprarentni. Međutim, ti dokumenti su ukradeni i tako, mogu da kažem, niko nije tražio dozvolu ni da ih izuzme. Prema tome, ovo su ozbiljne stvari i mislim da je ovo jedna smišljena kampanja koja tu dolazi baš da zaustavi te procese na koje ... Prema tome, ne bih govorio o problemima u MIP-u, govorio bih o problemima ali za koje idemo na rješavanje, a koji se pokušavaju ovim načinom tzv. zamaskiravanjem u moralne i druge, pa da se ne igramo i da nismo djeca, jer se pokušaju zataškati, međutim proces je nezadrživ. Lokomotiva ide naprijed i sve će to izaći na vidjelo i bit će mi drago da danas- sutra pred sobom vidite taj izvještaj, pa ćemo se sjetiti i ovog glasanja i da možemo, da kažem, s ponosom reći - ovo ministarstvo ide naprijed i ovo iministarstvo gradi bolji imidž BiH. Za sada toliko, hvala.
Zahvaljujem ministru. Sljedeći za diskusiju se javio uvaženi poslanik Halilovć. Izvolite.
Vrlo kratko. Mene je na ovu kratku diskusiju više inspirisao uvaženi poslanik Ajanović ovom konstatacijom da mi zapravo u Vijeću ministara imamo polovinu, ako sam ja dobro razumio ministara, koji imaju pored bosanskog još jedan pasoš. Ako je ovo tačno, a najvjerovatnije da je tačno, jer radi se o ozbiljnom čovjeku i ozbiljnoj tvrdnji, onda se mi ne moramo čuditi što nam je situacija u BiH takva kakva jeste. Mi ćemo situaciju u BiH imati ovakvu kakva jeste, imat ćemo koaliciju ovakvu kakvu imamo, dok god budemo imali ovako Vijeće ministara. Meni bi bilo logično i mislim bilo bi i patriotski i ljudski da naši zvaničnici prilikom putovanja po svijetu nose pasoš države koju predstavljaju. Mislim da iz onog perioda imamo jedno iskustvo, žao mi je što moram pomenuti to ovdje sada, imamo situaciju sa kolegom gospodina Alkalaja, Šaćirbegovićem, s kojim 46 ima problema oko ekstradikcije. Ja bih sad ovde mogao nabrojati još nekoliko imena visokih zvaničnika koji su se sklonili u susjedne države da bi izbjegli odgovornost zato što su upravo nosili dva pasoša, odnosno imali dva državljanstva. Ne sporeći ljudima pravo da imaju, da koriste pravo na dva državljanstva, ja ću podsjetiti ovaj parlament ... da ovaj parlament uskraćuje na više od 500 hiljada građana pravo državljanstva ove države koja se zove BiH, koji iz ove države nisu otišli zato što nisu imali šta da jedu nego otišli, pobjegli su da bi spasili živu glavu i mi mjesecima, odnosno, evo godinama se taj problem vrti ovde u Domu i nikako da taj problem riješimo. Ono što bih, ono što mislim da je jedno od mogućih rješenja jeste da imamo isti princip i prema Alkalaju. A mi nadignemo oko priče kad Dodik ode u Beograd, a ne nadižemo priču kad naši ministri u Vijeću koji sjede u Vijeću ministara podržavaju izgradnju mosta na Pelješcu, a slušamo ministre iz Hrvatske koji su protiv izgradnje mosta na Pelješcu. Zalažem se samo da pokušamo doći do istih principa. Jer konačno, mislim da ćemo mi ovde u BiH veoma lako i pored toga što se ovde više potenciraju razlike, a ne zajedničko, naći najbrže moguće rješenje onda kad se Beograd i Zagreb budu – govorim Beograd i Zagreb, misleći na dvije susjedne države – kad se budu prestale miješati u unutrašnje poslove BiH. I konačno, one mogu da nastave da se miješaju koliko god hoće, ako neko bude imao ovde da ih sluša. Ako budu imali partnera ovde koji će ih slušati i koji će provoditi njihovu politiku, onda ćemo mi imati, onda ćemo biti u problemu, i onda ćemo biti u stanju u kojem jesmo i onda ćemo imati situaciju da se ne možemo dogovoriti ni o jednom pitanju i ako ne budemo to imali, onda će se situacija biti bolja. Meni bi bilo logično da nakon odluka, recimo, visokog predstavnika, zadnjih odluka visokog predstavnika, sjednu koalicioni partneri da se dogovaraju, a ne da idu u Zagreb, Beograd po mišljenje. Bilo bi korektno da se koalicija dogovori šta da radi u ovakvoj situaciji. I ono što bih ja predložio kao zaključak jeste da ovaj parlament usvoji zaključak ... da obaveže sve državne zvaničnike da koriste pasoš države BiH. A državljanstvo neka se rješava po zakonu. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći za diskusiju se prijavio uvaženi poslanik Kadrić. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Ja ću dakle kratko. Dakle, predlagač u obrazloženju ovog prijedloga, između ostalog, ističe: 'Smatramo da je ovim ministar Alkalaj obmanuo cjelokupnu bosanskohercegovačku javnost, lažno predstavljajući svoje nacionalno opredjeljenje, tako 47 što se u BiH izjasnio kao pripadnik jedne, a u Republici Hrvatskoj druge nacionalne pripadnosti.' Dakle, radi se ovdje o teškim kvalifikacijama i smatram da je to direktni atak na čovjeka koji se zove Sven Alkalaj. Dakle, ovde je okvalifikovan kao čovjek koji je sklon obmanama i lažima i, prema tome, predlažem gospodinu Alkalaju, kojeg uvažavam, da on obezbijedi sudsku zaštitu od ovih kvalifikacija.
Zhvaljujem uvaženom zastupniku Kadriću. Sljedeći se za diskusiju prijavio uvaženi zastupnik Zlatko Lagumdžija.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Ja se zaista nisam mislio javljati. Smatrao sam da bi to bilo bolje i za mene i za one koji su me nažalost ponukali da se javim. Ovdje se izgleda vrši jedna vrlo brutalna zamjena teza. Ja ne vjerujem da je ovdje iko toliko naivan da to ne vidi. Ponavljam još jednom, u našem obrazloženju jasan je kao bijeli dan: drugi pasus i razlog. Nema ovde veze nikakve dvojno državljanstvo niti bilo šta. Molim vas, i nemojte nam spočitavati nigdje ni u jednoj našoj rečenici, u našem obrazloženju ne postoji kao problem što neko ima dvojno državljanstvo. U krajnjoj konsekvenci može se reći i ovo, može me kolega Halid Genjac ispraviti ukoliko griješim, on je vodio onu komisiju kad smo saslušavali kandidate. Ali ja se ne sjećam da je tamo pisao podatak, ne sjećam se, možda je i pisalo, ali eto, ja se ne sjećam da je pisao podatak koliko državljanstava imate, zahtjeva za državljanstvima, zelenih kartona, duldunga ili ne znam ni ja čega. To tamo nije pisalo. Tamo je samo pisalo koje ste nacionalnosti. E sad, ne bi problem bio ni da smo mi od Vijeća ministara ili od ministra, bilo koga, obaviješteni ono što je javnost tražila odmah kad je sve ovo počelo. Ali nažalost, jedinu informaciju koju mi imamo i koja nije demantirana je saopštenje Ministarstva unutrašnjih poslova susjedne zemlje koje je potvrdilo da je naš ministar primljen u hrvatsko državljanstvo na temelju člana 16. Zakona po osnovu pripadnosti hrvatskog naroda koji nema prebivalište u Republici Hrvatskoj. Dakle, pazite, ne bi čak problem bio ni da je naš ministar dobio državljanstvo kao zaslužni građanin, kao Nijemac, kao Hans Ditrih Genšer, nikakav to problem nije. Problem je u tome što u trenutku kada je naša parlamentarna komisija pregledala upitnike koje su svi popunili pod moralnom, materijalnom, krivičnom i svakom drugom odgovornošću, tamo je rečeno da je čovjek pripadnik jevrejskog naroda, u našoj kategoriji zakonodavnoj pripadnik iz reda ostalih, a da ustvari u tom trenutku u susjednoj zemlji je imao državljanstvo po osnovu toga što je pripadnik jednog drugog naroda, također konstitutivnog bh. 48 Dakle, o tome se radi kada je ovo u pitanju, ništa drugo. I sve su drugo potpune zamjene teze. Recimo da smo dobili od Vijeća ministara ili od ministra odgovor - netačno je saopštenje Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Hrvatske - završena priča. Nije tačno ovo. Nikakvih problema nema. Mi se povlačimo i smatramo i onda tražimo da se ustvari diplomatskim putem uputi najoštrija zamjerka Ministarstvu unutrašnjih poslova Hrvatske, zbog toga što nas je dovelo u Parlamentu da na ovakav način o tome govorimo. Dakle, samo o tome se radi, i tu je u pitanju obmana. Ja ovo govorim zato što sam ja predsjednik, gospodine ministre, te multi stranke. Imam privilegiju da sam predsjednik stranke, kao i moj kolega Halilović i Dolić, koji smo i predsjednici stranke pa sjedimo ovdje u Parlamentu, pa zato kao predsjednik stranke tu koristim privilegiju da sam član Parlamenta. Izjava da se počelo sa brojanjem krvnih zrnaca od strane SDP je najbezočnija laž za koju ćete vi, ne snositi odgovornost, Bože sačuvaj, ali živjet ćete s tom izjavom i mi s vama takvim, koji ste uspjeli to da nam kažete. Niko nije brojao krvna zrnca nikome od vas, najmanje iz SDP-a, i to nikada niste dobili u Parlamentu. Niko nije spočitavao ljudima da ima više identiteta, niko to ne spočitava, naprotiv i to uopšte nigdje ne stoji ni u naših zahtjevima. Samo u našem zahtjevu stoji da se ne može pred Parlament izaći sa jednim upitnikom, pod punom moralnom i materijalnom odgovornošću, a poslije ispostaviti da ste slagali. To ne može. Vi danas prihvatanjem da stanje ostane kakvo jeste, vi više ne govorite mi smo svoj posao završili, mi, vi imate dovoljno matematike, vi ćete s tom matematikom završiti sve. Vi ćete istovremeno s tom matematikom nešto reći i o moralu i o svemu onome što je davno prestalo da stanuje u političkom životu BiH, ali to više nije problem ni SDP-a ni naše multietičnosti. Nažalost, mi smo danas čuli i od ministra da su ovdje u pozadini neke druge stvari. Mi smo spremni razgovarati o toj pozadini u Parlamentu, otvoreno, sa informacijama koje će se, čak i sa formiranjem parlamentarne komisije, zašto da ne, da se formira i parlamentarna komisija da se pomogne ministru u raščišćavanju stanja ukoliko mu je potrebno. Ukoliko mu ne treba, nema razloga. Ima našu punu podršku da raščisti stanje do kraja. Profesorica Malić je rekla, i svjesno ponavljam to, nećemo govoriti o tome gdje je naša vanjska politika danas, nećemo govoriti o stanju u DKP-u, nećemo govoriti o stanju u Ministarstvu vanjskih poslova, nećemo govoriti o aferama, nećemo govoriti o defanzivi diplomatskoj, nećemo govoriti o skandalima, sve što smo rekli, nećemo. Samo da se fokusiram na jednu stvar – obmanjivanje Parlamenta. Međutim, od nas se traži o tome. Ako hoćete, mi smo i o tome spremni da govorimo. Nema nikakvih problema, vrlo rado ukoliko hoćete, čak može i tematska sjednica biti, šta god hoćete. Ali nama ovdje ministar kaže, 'donio sam jedan zakon koji nije bio od '92. Citiram, 'donio sam jedan zakon', pred onom tamo govornicom, kolega Alkalaj, 'donio sam jedan zakon', pa onda, 'o vršenju vanjskih poslova'. Istina, poslije ste rekli, citiram: 'koji će biti u proceduri'. Ne donosite Vi zakone, ne donosite Vi zakone, nećete nikad ni donositi, neće niko u ovoj zemlji donositi. Ova zemlja nije ni kraljevina ni begovina niti će to biti. Ova zemlja je zemlja u kojoj će se u ovom parlamentu donositi zakoni, a ministar koji je u stanju reći, kada ga ponese malo, iznerviran, da je on donio jedan zakon iz '92., ko biva od '92. debili to radili pa sad Vi odlučili da donesete zakon. Ne znam, ako vas čuju kod kuće – u stranci, šta će vam reći, da ste Vi morali donijeti jedan zakon. 49 Također ste rekli da ste vršili reviziju, da vršite revizije i da SIPA radi već dva mjeseca. Meni je jako žao što to niste ranije rekli da dobijete podršku ovog parlamenta. Ja, gospodine predsjedavajući, ja ću formulisati zaključak pismeno, predlažem zaključak. Dakle, SDP podržava da svaki pojedinac, svaka institucija radi na rasvjetljavanju svih nečasnih afera, a naročito u Ministarstvu vanjskih poslova, kad je sad to ministar stavio na dnevni red. Predlažem zaključak da ne bi ministar nama, ko biva, objašnjavao da će on nama nešto informisati nas ... Predlažem zaključak kao poslanik: 'Zadužuju se istražne i pravosudne institucije BiH da u roku od mjesec dana sačine informaciju o postupcima koji se vode i nalazima vezanim za Ministarstvo vanjskih poslova i rukovodne radnike.' Da pomognemo ministru da dobije podršku ovog parlamenta, da i SIPA i Tužilaštvo i svi tamo okončaju to što radi, jer ne bi trebalo da ministar ostane bez podrške Parlamenta ako je krenuo u takav obračun sa bibliotekarima i, ne znam ni ja, s kim još. Također, ovdje je rečeno da se želi spriječiti proces. Mi smo kao SDP optuženi ovdje od ministra da sprečavamo procese da ova zemlja ima pravu diplomatiju. Neću da budem grub pa da kažem nešto ministru što je zaslužio, što kaže kao stari Sarajlija, ali optužiti nas da sprečavamo procese pravljenja dobre diplomatije, dobre diplomatske slike o BiH, pa mislim, pa zaista je otišlo predaleko. Profesorica Malić svjesno kaže da samo o jednoj stvari hoćemo da razgovaramo, ništa drugo, a vi nas onda optužite da rušimo diplomatiju. I odgovor je da se sreo čovjek sa 30 kolega. Neka nam kaže ministar, jednog dana, informaciju kada je otkada je on ministar u ovu zemlju došao – pazite, pričam jasno, ministre, znate šta govorim – u zvaničnu posjetu Vama kao ministru ministar jedne zemlje iz Kontakt grupe ili PIK-a ili Vi otišli tamo u zvaničnu posjetu, međudržavnu? Nabrojte ih koliko ih je bilo, ne koliko ste ljudi sreli, šta ste Vi razgovarali sa ministrom vanjskih poslova Brazila i Vijetnama, ja to zaista ne znam niti mislim da je nešto spektakularno važno za ovaj parlament. Ako ste tamo bili da bi 30 ljudi sreli, tih, onda ne vjerujem da imate razloga previše da se time hvalite. Možemo i o tome razgovarati, možemo i o tome razgovarati ali Vi bi trebali onda da sebi date odgovor: koliko je ministara vanjskih poslova došlo u zvaničnu službenu posjetu Vama kao ministru ovdje i na koliko ste Vi takvih zvaničnih službenih posjeta pozvani i otišli u zadnjih godinu dana od ministara kolega članica Kontakt grupe ... još jednom kažem PIK-a. Da završim. Mi ne podržavamo nijednog ministra u Vijeću ministara, ne podržavamo ovu koaliciju, to nije sporno. Mi smo čak izbjegli i da se očitujemo prema bilo kome sa stanovišta kvalifikacija i sl. Mi smo jedino smatrali, i još jednom ponavljam ono što je rečeno, SDP ne pretenduje da sruši bilo kog ministra da bi neko naš došao na to mjesto. Bože sačuvaj. Mi samo smatramo da i vi treba da pomognete samima sebi, pa i ministar sam sebi što neće dalje srljati. Što kažu, nije majka karala što se kockao, ne govorim o Šaćirbegu, nego zato što se vadio. Nemojte se više vaditi, daleko ćete otići. Evo, ja sam spreman na svaku debatu o proceduri, o sadržini, o diplomatiji. Insistiram za mjesec dana da Parlament dobije informacije o svemu, o svemu od SIPA-e i od 50 Tužilaštva i mi dajemo punu podršku za to. Dakle, ovo ću napisati pismeno, ne sve, samo diskusiju, samo zaključak, ne brini.
Zahvaljujem. Ako nema više prijavljenih, ja zaključujem raspravu i želim da pročitam član 147. Poslovnika, koji kaže '(1) Nakon završetka rasprave, prijedlog o nepovjerenju stavlja se na glasanje. (2) Ako prijedlog ne bude usvojen, može se glasati o drugim inicijativama u vezi sa ovim prijedlogom.' Znači, vaša inicijativa, odnosno zaključak, ili kako već nazivate, će se desiti ako se izglasa ili ne izglasa, naravno. Idemo. Znači, ne, ne. Vi napišite, a mi ćemo sada da glasamo. Stavlja se na glasanje Prijedlog Kluba poslanika SDP BiH za rekonstrukciju Savjeta ministara BiH preko smjene gospodina Svena Alkalaja, ministra inostranih poslova u Savjetu ministara BiH. Molim vas da se pripremite za glasanje.
nije uključen mikrofon
Mi smo u fazi glasanja. Ako je sad neophodno?
nije uključen mikrofon
Izvolite, uvažena poslanica Hadžiahmetović.
Ja ću se više orijentisati na Poslovnik, nevezano za konkretnu inicijativu i konkretan slučaj. Klub je SDP-a, u skladu sa Poslovnikom i pozivajući se na član 143., podnio ovu inicijativu. Član 143., između ostalog, govori o nepovjerenju Vijeću ministara ili o potrebi rekonstrukcije Vijeća ministara. Dakle, ili nepovjerenje Vijeća ministara ili potreba rekonstrukcije. Obrazloženje konkretno se odnosilo na potrebu rekonstrukcije. Ja pred sobom imam Zakon o Vijeću ministara koji, između ostalog, govori kako neko ne može biti ministar, pa kaže da ... ukoliko predsjedavajući Vijeća ministara podnese ostavku, to znači da je Vijeće ministara dalo ostavku u cjelini. Dakle, neko prestaje biti ministar ukoliko predsjedavajući Vijeća ministara podnese ostavku – što nije slučaj. Član 13. Zakona o Vijeću ministara kaže da Predsjedništvo BiH može predložiti 51 smjenu predsjedavajućeg Vijeća ministara ako Parlamentarna skupština izglasa nepovjerenje predsjedavajućem. I u tom slučaju lančano neko prestaje biti ministar. Član 14. kaže da ministri i zamjenici mogu podnijeti ostavku bez obrazloženja; dakle, neko svojom ostavkom može prestati biti ministar. I član 15. koji kaže da predsjedavajući Vijeća ministara može pokrenuti postupak za smjenu ministra, odnosno zamjenika ministra, ukoliko, naravno, Parlamentarna skupština donese odluku, odnosno potvrdi. Ja sad postavljam pitanje, opet kažem, s povodom konkretnim ali i generalno. Sutra se možemo naći u poziciji da eventualno ova Parlamentarna skupština inicira smjenu ili rekonstrukciju Vijeća ministara, pa se fokusira na nekog drugog, u skladu sa kojim članom ... Vijeća ministara mi možemo izvršiti, eventualno, izglasati nepovjerenje itd. Po meni, u skladu sa Poslovnikom Parlamentarne skupštine i Zakonom o Vijeću ministara, a pozivajući se na Ustav BiH, Vijeće ministara, odnosno predsjedavajući Vijeća ministara se treba očitovati o ovoj inicijativi da bi ova Parlamentarna skupština eventualno nešto odlučila. Mi toga nažalost ili na sreću, kako god hoće ko da tumači, ovdje nemamo. Ja mislim da se nisu stekli uslovi da se mi izjašnjavamo na način na koji ste vi predložili. Ja mislim da se mi možemo izjašnjavati o ovoj inicijativi Kluba poslanika SDP-a ali ne da mi smijenimo bilo kog ministra, bilo kog, jer u skladu sa Zakonom o Vijeću ministara, dakle opet pozivajući se na Poslovnik i Ustav, mislim da nemamo uslova za to. Ja bih molila da ukoliko ima potrebe – ja također imam dilemu, možemo se sutra opet, kažem, naći pred sličnom situacijom, eventualno nekim drugim zahtjevom – da nam nadležne institucije ovdje, eventualno, Sekretarijat da pravno tumačenje prijedloga za glasanje koji ste vi stavili na dnevni red. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženoj poslanici Hadžiahemtović. Shvatam njenu zabrinutost u vezi ovog, međutim hoću da napomenem nekoliko stvari. Kao prvo, već smo tumačili Poslovnik na način kada je bila inicijativa Kluba SDS-a u vezi sa ovim i tada nije bio problem da se na ovakav način završi ta tačka dnevnog reda. Mi u Kolegijumu smatramo da trebamo i dalje da na taj način Poslovnik tretiramo i mi ćemo staviti, bez obzira na Vaše upozorenje za kršenje Poslovnika, na glasanje ovaj Prijedlog Kluba poslanika SDP- a. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete da glasate. Sad! „Za“ 16, “protiv“ 14. Poslanika iz Federacije BiH je sedam, to je nedovoljna entitetska većina. U Kolegijumu nismo postigli saglasnost. Pozivam Dom da se izjasni u drugom krugu. Svi glasaju. Računaju se glasovi „protiv“. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete da glasate. Sad! „Za“ 15, „protiv“ 16, „uzdržanih“ jedan. 52 S obzirom da nema opštu većinu, ovaj prijedlog nije prošao. Nemamo opštu većinu. Neko se predomislio u međuvremenu. [[zajednička diskusija]] Da li ima neko možda primjedbu na glasanje? Ako nema primjedbi na glasanje, prelazimo na sljedeću. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
... je za konsultaciju u vezi sa predloženim zaključcima i evo dozvolite da pomenem da su za nas prihvatljivi zaključci. Klub ima pred sobom prijedloge zaključaka gospodina Sefera Halilovića i gospodina Zlatka Lagumdžije, uz jednu napomenu. Gospodin Sefer Halilović je predložio: 'Obavezuju se svi zvaničnici BiH da prilikom zvaničnih putovanja koriste pasoš države BiH.' Dozvolite da pomenem samo da ovo 'obavezuju se' ne stoji po našem stavu, imajući u vidu legitimno pravo na dvojno državljanstvo, jednako tako, i sve ono što proizilazi iz sporazuma koje je BiH potpisala o dvojnom državljanstvu. Dakle, mi nekoga ne možemo obavezati da ne koristi i državljanstvo, odnosno pasoš druge zemlje, i u tom smislu cijenimo da bi bilo bolje da se preporučuje svim zvaničnicima BiH da prilikom zvaničnih putovanja koriste pasoš države BiH. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Da li uvaženi poslanik Halilović prihvata ovu izmjenu? Izvolite.
Ja zaista uvažavam što uvažena kolegica Azra govori i mislim da ... tu materiju razumijem dovoljno, ali mislim da je neprihvatljiva ova zamjena iz sljedećih razloga. 'Obavezuju se zvaničnici BiH da prilikom zvaničnih putovanja koriste isključivo pasoš države BiH', dakle samo u tom segmentu. Oni koji imaju sva druga državljanstva, koji imaju druga državljanstva, oni bi mogli koristiti sve privilegije koje iz toga proizilaze. Sad, da li je to Srbije, Hrvatske, Turske, Njemačke, Australije, šta ja znam koje države. Ali, u vrijeme dok su zvaničnici države BiH, mislim da bi bilo korektno da se obavežu da koriste pasoš države BiH. Mogu misliti kako izgleda to neozbiljno ako se pojavimo negdje u nekoj stranoj zemlji koja i ne zna da postoji BiH. Danas je bilo priče o Argentini. Ja vam moram reći da je skoro moja supruga bila na kongresu u Argentini iz Kliničkog centra Koševo i oni su se ubili objašnjavajući po Argenti zapravo gdje se nalazi BiH. Oni ne znaju da postoji BiH kao država, i taj svijet sa kojim se komunicira ne 54 zna. Prema tome, mislim da bi bilo korektno da se ovaj zaključak ostavi ovakav kakav jeste, da se u segmentu: dok obavljaju funkcije u ime države BiH, putuju sa pasošom države BiH.
Zahvaljujem. Preći ćemo na fazu glasanja. Glasamo o prvom zaključku uvaženog poslanika Lagumdžije. Zaključak glasi: 'Zadužuju se istražne i pravosudne institucije da u roku od mjesec dana sačine informaciju o postupcima koji se vode i nalazima vezanim za Ministarstvo vanjskih poslova i rukovodne radnike.' Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete da glasate. Sad! „Za“ 25, „protiv“ nije bilo, „uzdržanih“ dva, dovoljna entitetska većina. Ovaj zaključak je usvojen. S obzirom da uvaženi poslanik Halilović nije prihvatio ovu izmjenu, njegov zaključak glasi: 'Obavezuju se svi zvaničnici BiH da prilikom zvaničnih putovanja koriste pasoš države BiH.' Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! „Za“ 16, „protiv“ dva, „uzdržanih“ pet, nedovoljna entitetska većina. S obzirom da nemamo trećeg člana Kolegijuma, biće Dom obaviješten u zakonskom roku. Prelazimo na treću tačku nastavka 16. sjednice: Ad. 3. Informacija Savjeta ministara o realizaciji zaključaka sa 59. i 73. sjednice Doma prethodnog saziva povodom razmatranja prijedloga zaključaka Komisije za ljudska prava, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku o rezultatima rješavanja predstavke Udruženja decertifikovanih policajaca Federacije Bosne i Hercegovine i Udruženja decertifikovanih policajaca Republike Srpske – predlagač: poslanik Zlatko Lagumdžija Za ovu tačku dobili smo materijal od Vijeća ministara. Materijal vam je dostavljen. Otvaram raspravu. Uvaženi poslanik Lagumdžija. Izvolite. 55
Što bi rekao nekadašnji moj drug, ovaj jedan, da prvo pređemo na prethodno pitanje da ga razriješimo. Ne znam, predsjedavajući, kako mislite da sad raspravljamo o ovoj tačci dnevnog reda. Evo pogledajte tamo, mislim, što kažu, ne treba biti naučnik da bi se zaključilo da nemamo s kim o ovome razgovarati. Da donesemo ponovo ovaj zaključak, to zaista čak gubi i sportski karakter. Drugim riječima, ja predlažem, gospodine predsjedavajući, da mi zaista, pošto je ovo svakako kraj dana, da mi ovo fino zaključimo da ovo ide za iduću sjednicu, da iskažemo svoje, da Vas zadužimo da iskažete zaista svoje negodovanje prema Vijeću ministara. Možda da iskoristimo da nam, po zaključku, daju informaciju jer, ovo što ovdje imamo, ovo je informacija Ministarstva vanjskih poslova koja, najblaže rečeno, ne odgovara. On je jadan napisao stvarno dosta toga što je tu urađeno. Pa ne, nije sve, nemoj da ti kažem šta sve fali. Recimo da je zaboravio da je Željko Komšić sa Banki ... razgovarao o ovome, a naveo s kim je on pričao: sa ministrom Vijetnama i ostalo. Mislim, tako da dobro bi bilo da se to ažurira i ovo njegovo i da dobijemo od ovog drugog ministra. Berize, mogli bi tebe da zadužimo, je li, od ovog ministra za ljudska prava i izbjeglice da i on kaže koju, jer ovo sve on fulio ovdje kako stvari ovdje stoje sad. Pa bi dobro bilo da dobijemo zaista jednu, i naročito, molim te, gospodine Živkoviću, ovdje posebno nama treba odgovor na prva dva zaključka sa 73. sjednice, odnosno poenta je na drugom zaključku. Po drugom zaključku nije urađeno, po drugom zaključku koji kaže da se ovim ljudima iz budžetskih sredstava osiguraju sredstva za rješavanje socijalnih i radno-pravnih pitanja, u skladu sa statusom suspendovanih službenika, dok entitetske vlasti ne realiziraju obaveze prema njima do završetka postupka. Dakle, to ništa nije urađeno prema tim ljudima a mi jako dobro znamo, eto sticajem okolnosti rekao mu je predsjedavajući Predsjedništva da je od Banki ... dobio uvjeravanje da je sve do nas, da što se njih tiče da oni više nemaju onu zabranu zbog koje mi njima nismo mogli rješavati ove probleme. Dakle, sad je zaista do nas i zato eto da iskoristimo ovo vrijeme do iduće sjednice, kad god to bilo, da se ipak proba nešto uraditi, a ne da imamo tačku radi tačke. Eto, to je moj prijedlog. Inače, možemo diskutovati. Što se mene tiče, ja sam spreman.
Zahvaljujem. Da li ima neko možda još u vezi sa raspravom o ovoj tački dnevnog reda da se javi? Ako nema, staviću ovaj zaključak uvaženog poslanika Lagumdžije na glasanje. Zaključak je: 'Da se ova tačka dnevnog reda stavlja u dnevni red 17. sjednice koja će se održati 14. i 15. (ako ne završimo 14., radićemo i 15.) a da u međuvremenu se zadužuje Savjet ministara da dopuni materijal u smislu drugog zaključka, u skladu sa ovom tačkom dnevnog reda.' Da li je to u onome fonu kojim ste Vi govorili? Molim Dom da se izjasni u vezi sa ovim. Pripremite se za glasanje. 56 Glasajte sad! „Za“ 28, bez „protiv“ i „uzdržanih“, dovoljna entitetska većina – usvojen je ovaj zaključak. Time smo iscrpili dnevni red ove sjednice. Molim vas samo nekoliko napomena. Za 12. novembar je zakazana sjednica Poslanici – delegati pitaju, Savjet ministara odgovara. Do 7. se još uvijek mogu pitanja, u skladu sa Poslovnikom, postaviti pismeno. Ja se nadam da ćemo imati Savjet ministara u punom kapacitetu da bi mogao prisustvovati toj sjednici, a naša sljedeća sjednica je zakazana za 14., odnosno i 15. idući mjesec. Ja vam se zahvaljujem. Sjednica je završena u 16,00 sati.