Nastavljamo sa radom sjednice. Dakle idemo na točku dnevnog reda - Prijedlog liste kandidata za izbor suca Ustavnog suda Republike Hrvatske Prijedlog akta sukladno članku 125. Ustava Republike Hrvatske i članka 57. Poslovnika Hrvatskoga sabora dostavio je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Molim predsjednika Odbora, gospodina Dražena Bošnjakovića da uzme riječ.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege kao što znamo sucu Ustavnog suda gospodinu Vukoviću 1. ožujka je još istekao mandat suca Ustavnog suda jer je čovjek ispunio uvjete za mirovinu. Mi smo pokrenuli još prošle godine postupak za izbor novog suca Ustavnog suda, međutim kao što svi znate na 24. sjednici Hrvatskoga sabora, Saboru smo dostavili listu od dva kandidata. U toj priči bili su prof. gospodin Davor Krapac i gospodin Boris Koketi. Također kao što znate, niti jedan od ova dva kandidata nije dobio potrebnu većinu, većina je znači većina od ukupnog broja glasova ovog Sabora. Nakon toga pokrenuli smo novi postupak gdje su se javila tri kandidata, javio se ponovo gospodin Krapac, javio se ponovno na natječaj gospodin Labaš i dobili smo trećeg kandidata odvjetnika iz Vinkovaca, gospodina Mara Babića. Proveli smo kompletan postupak sukladno zakonu, znači sve je bilo vrlo javno, transparentno, obavili smo javni razgovor sa kandidatima i nakon toga utvrdili smo listu od dva kandidata. To su prof. Krapac i odvjetnik Marko Babić. Međutim ovdje što moram reći, u međuvremenu dogodila se jedna izmjena. Gospodin Marko Babić je odustao od svoje kandidature tako da ćemo imati samo jednoga kandidata što je opet sukladno zakonu, jer je zakon rekao da mi predlažemo listu sa u pravilu više kandidata. Evo ovdje to pravilo nećemo moći ostvariti, ali i dalje se sukladno zakonu, dakle imamo jednog jedinog kandidata o prof. Krapcu neću trošiti riječi. Mi smo na odboru analizirali i utvrdili da se radi doista o jednom stručnjaku, znanstveniku koji je poznat ne samo u okvirima Republike Hrvatske nego i šire u okviru svog rada. Ono što moram reći, predlažem znači da obzirom da suci moraju stupiti na dužnost na dan isteka mandata suca umjesto kojega oni dolaze, a to je bio 1. ožujak, to naravno više ne možemo ispoštivati nego da taj dan stupanja na dužnost bude u roku koji odredi Sabor, a mi predlažemo da to bude nakon polaganja prisege pred Predsjednikom Republike Hrvatske. Kolegice i kolege znate i sami da nas očekuje postupak izbora 8 sudaca Ustavnog suda, ali to je ono što će biti pred nama. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Za riječ se javio uvaženi zastupnik Slaven Letica.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, mislim da je vrlo važno da se ne ponovi situacija od zadnjega puta kada su kolege prije svega iz HNS-a i SDP-a javno podržavali kolegu Krapca, a onda nisu došli na glasovanje. Pred nama je izbor 9 sudaca Ustavnoga suda. Ustavni sud u razdoblju koje je pred nama, ima izuzetno važne zadaće pred sobom i zbog toga ja osobno sam se javio za riječ da bi podržao kolegu Krapca. Naime koliko god je važno da u Ustavnom sudu imamo ljude koji imaju građanski integritet, koji su čestiti ljudi, važno je da imamo i ljude koji su fundirani u znanju. Profesor Krapac to nesumnjivo jeste, jer smo i ovih dana svjedoci da jedan od bivših predsjednika Ustavnog suda diletantski nastupa u javnosti u odnosu na biračka prava hrvatske dijaspore. Radi se o Jadranku Crniću koji u javnosti doduše više ne nastupa kao bivši predsjednik Ustavnoga suda, ali svakako javnost ga kao takvoga doživljava. Prema tome, čovjek koji očito već godinama ništa na tom području nije pročitao, stvara zabunu u javnosti jer su svi trendovi danas u svijetu da dijaspora ima građanska prava pa i biračko pravo dakako i pravo sudjelovanja u glasovanju na referendumu. Dakle ja osobno bi želio da ovaj Visoki dom da podršku profesoru Krapcu koji je jedan od najviđenijih pravnika u Hrvatskoj, bivši dekan Pravnog fakulteta, član našeg Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav i da se ne ponavljaju situacije kojih smo praktički svakomjesečno svjesni. Prošle godine je donesena, zapravo početkom godine, jedna skandalozna odluka na Ustavnome sudu, gdje je odobreno je skupštinama dioničkih društava koje imaju više od 95% sudioništva u kapitalu da izvlaste male dioničare, to je praktički prošlo bez ikakve pažnje i u ovom Visokom domu i u Hrvatskoj, tako da mislim da je izbor prof. Krapca na neki način paradigma za buduće izbore. I konačno mislim da je i sam način kako smo mi na Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav proveli na jedan civilizirani način saslušanje kandidata na neki način dovelo do situacije da ljudi koji će se ubuduće javljati za takve položaje moraju računati na to da moraju polagati i javno i institucionalno račune. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Pero Kovačević.
Evo poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Konačno ćemo znači danas uspjeti riješiti ovo pitanje imenovanja suca Ustavnoga suda. Normalno da i osobno kao i kolega Slaven podržavam izbor prof.dr. Davora Krapca. On je bio i moj profesor na fakultetu. Mislim da njegov dosadašnji rad na području pravne znanosti u Hrvatskoj znači i kaznenog procesnog prava i drugoga dijela jedno od jamstava da će gospodin Krapac stvarno uspješno moći obnašati tu dužnost. I dobra je još ova situacija da ipak danas ćemo imati samo na listiću gospodina prof. Davora Krapca zbog činjenice jer je gospodin Marko Babić odustao, ali ipak moram reći da me malo i zabrinjava ova činjenica da se na ponovni poziv javili su se samo tri kandidata. To me malo zabrinjava s obzirom na činjenicu da idemo sad na izbor novih, odnosno zamjena 8 sudaca, tako da bi možda morali malo i ohrabriti ljude koji imaju pravno iskustvo, koji imaju doprinose na pravnom području u Hrvatskoj, koji su stručnjaci u svome području da ih ponukamo da se jave, ali mislim da je to problem jedne druge naravi zašto se ljudi ne javljaju jer uvijek se govori o tzv. političkom dilu. Sjećamo se ranijih izbora sudaca Ustavnoga suda gdje je bilo javno kazano da u biti nije bila presudna stručnost, priznatost u određenom dijelu prava kod izbora za suca Ustavnoga suda, nego je presudan bio politički deal, dogovor, u to doba je bilo mislim između HDZ-a i SDP-a, a znamo kakva je isto situacija bila kad je i SDP. Molim? … [[Upadica se ne razumije.]] Tako je da. Ali znamo kakva je situacija bila recimo 2001. isto kad je isto bio čisti politički deal i dogovor bez ulaska u ove dijelove. Moram pohvaliti ovdje i odbor, konkretno i kolegu Leticu koji je stvarno sa pitanjima koja su bila na odboru dogovorena i koja su kao takva postavljena kandidatima, tako da je odbor mogao dobiti jednu bolju sliku o svima onima koji su se prijavili. Mislim da moramo svi znači izvući jednu dobru pouku iz ovoga izbora jer se vidi da kasnimo sa izborom i ne bi bilo dobro da nam se nešto dogodi tako kod izbora ovih 8, jer automatski ostavljamo Ustavni sud bez sudaca, a ulazi li se u vrijeme znači parlamentarnih izbora, tako da bi upali faktički u jednu moguću i ustavnu krizu oko toga dijela i ovdje plediram da se danas znači opredijelimo da izaberemo prof. Krapca za suca Ustavnog suda i da kod izbora ovih 8 znači uputimo i ovdje danas u ovoj raspravi svima iskusnim pravnim stručnjacima koji imaju rezultate u svom području djelovanja da se prijave na ovaj pozivni natječaj odbora, da se kandidiraju za suce Ustavnoga suda, a da nam glavno mjerilo bude njihov rad, njihovi rezultati u područjima gdje su do sada, gdje rade i gdje su ih postizali, a ne politički dogovor i da ne bi išli u varijantu da se neki … [[Govornik se ne razumije.]] zbog toga što se ne zna šta će se s njima u političkim vodama događati. Evo toliko. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Damir Kajin.
Poštovani potpredsjedniče, uvažena gospodo zastupnici. Evo odbor iznosi u ovom obrazloženju ovog prijedloga liste kandidata za izbor suca Ustavnog suda doslovce na strani, ne znam koja je to treća, četvrta, da prigodom izjašnjavanja o kandidatima istaknuto je da je prof.dr. Krapac, ugledni sveučilišni profesor s nizom objavljenih radova, veliki autoritet u području kojim se bavi, a sudjelovao je u izradi božićnog Ustava itd. Odbor je također naglasio da je kandidat dr. Marko Babić dostigao zavidni doseg te je objavio niz znanstvenih radova vezanih uz pretvorbu i privatizaciju. Znači mi bi se trebali ili trebali smo se na neki način izjasniti, sada čujemo da je dr. Babić odustao za jednog od predloženih kandidata. Bez obzira na ustavne rokove, bez obzira na onaj kiks koji se dogodio prilikom izglasavanje pred ne znam mjesec ili mjesec i pol dana. Ovaj izbor koji je sad u ovom trenutku u tijeku pokazao je veliki napredak u odnosu na '99. godinu. Tada se kao što su rekli i neki moji prethodnici trgovalo sve u 16 uglavnom između HDZ-a, SDP-a i HSLS-a po onoj logici mi vama ovoga, ako vi nama onoga i tome slično. Sada prilikom biranja ovih kandidata za suce Ustavnog suda toga nije bilo, to možemo posvjedočiti i to je zasigurno ono što je dobro, što je pozitivno. S jedne strane dr. Krapac vidimo sudjelovao je i u izradi božićnog Ustava. S druge strane gospodin Marko Babić objavio je u ovom obrazloženju se kaže niz radova vezanih uz pretvorbu i privatizaciju. Možda bi bilo najbolje da obojica uđu u Ustavni sud pa i u kontekstu ove najnovije rasprave o reviziji pretvorbe koju ja 100% podržavam, samo ne znam kako će se npr. revidirati Todorićev "Agrokor" koji u ovome trenutku zapošljava točno 20 tisuća 990 radnika, počev od 10 tisuća 210 u "Konzumu", preko tisuću … [[Govornik se ne razumije.]] u "Pik Vrbovcu", hiljadu 123 u "Jamnici" itd. Tih 21 tisuća radnika, toliko kooperanata, 50, 60 tisuća članova obitelji, nekoliko stotina milijona kuna za reklame itd. pa svi onda mislite kako će se to razriješiti, a trebalo bi samo jedno pitanje postaviti svim tim ljudima kako ste vi gospodo došli do prvih milijun dolara, a odgovor će biti uvijek je bilo sve u skladu sa zakonom i na kraju će sve proći kao što je prošao gospodin, kako se zove Rajić sa svojim "Dukatom". … [[Upadica se ne čuje.]] Lijepo je prošao da. Dobio je 200 i toliko milijona eura ili čega li već i odneso te novce u Švicarsku i još je poručio nam ako mu Vlada savjetuje u što da uloži da će on to i učiniti, međutim vidimo niti mu je Vlada nešto korisno savjetovala, niti je on odlučio novce u zemlju vratiti. No, pustimo sada to. Ovaj, taj neki predkandidacijskih kako bih rekao postupak sigurno je obilježio nastup gospodina zastupnika Letice i ovih njegovih koliko osam pitanja, koje je postavio gospodinu doktoru Babiću, da li smatrate da treba otvoriti arhivu prvog hrvatskog Predsjednika Franje Tuđmana Međunarodnom sudu u Hagu? Odgovor, da. Da li smatrate da je Ante Gotovina kriv? Odgovor, suzdržan. Da li ste za zakonsku zabranu pobačaja? Odgovor ne. Da li ste za homoseksualne brakove? Odgovor ne. Dobro. Tu se, u redu. Da li ste za van tjelesnu oplodnju žena samaca? Ne. Da li biste vratili imovinu … [[Govornik se ne razumije.]] voolks deutschera. Odgovor, u skladu sa zakonom. Itd, itd. Znači, moglo bi se govor preseliti i na ova područja. Međutim, neću. Ono što je bitno, još jedanput ću ponoviti, da politika ovom prilikom kao što je to znao biti raniji slučaj, poglavito '99. nije pritiskala da ne kažem, nije silovala zastupnike. Kada govorim o politici onda jasno mislim prije svega na najjače strane. E, da li će sad to tako biti i u 9. mjesecu, kada treba izabrati još 9 sudaca vidjet ćemo. To će samo … … [[Upadica se ne čuje.]] Kol'ko? Osam. Osam, dan. To će samo vrijeme sada pokazati. '99. godina ne smije se ponoviti. O nikome jasno ništa neću reći, ali neki ljudi zbog vjerodostojnosti te institucije u Ustavnom sudu nisu se smjeli naći. Ja želim vjerovati da ovaj izbor sa kandidatom gospodinom Krapcom, Babićem, na kraju Krapcom jer će se njegovo ime jedino naći na listići, potvrđuje dozrijevanje hrvatske demokracije. Danas je sigurno i Ustavni sud neusporedivo autonomnija, zrelija ili ne znam kako ću reći, vjerodostojnija institucija no što je to bio '94. kada je odlučivao o Statutu Županije istarske o stanovima u kojima su bili tzv. vojni stanari ili kada je predsjednik suda tresao se kada je pokojni Predsjednik Tuđman polagao i prepravljao prisegu ovdje na Trgu svetoga Marka. Konkretno, taj Ustavni sud, ja bih se usudio reći, svoju punoljetnost stekao je u onome trenutku kada su donijeli odluku o povratu duga umirovljenicima. To je sigurno jedna od najznačajnijih, najhrabrijih odluka te institucije koja se ovih dana de facto stavlja ad acta, i na tom tragu razumljivo treba riješiti i nove umirovljenike. Sve najbolje mislim o novim kandidatima. Pošto imamo jednog kandidata barem s naše strane ako bude ovdje, neće biti problem da mu damo glas, a osobno držim da bi vjerojatno i jedan i drugi trebali se naći u Ustavnom sudu, jedan danas, drugi u 9. mjesecu. No, za sada je jasno samo jedno mjesto. A, bojim se upravo onoga o čemu su i svi prethodnici govorili da tamo negdje u 9. mjesecu ako već nije počela, počinje velika trgovina koja može završiti još jednom blamažom ne samo hrvatske politike nego i hrvatskog Ustavnog suda. Upravo to bi trebalo vis a vis vjerodostojnosti ovoga Doma izbjeći. I povjerenja jasno u tu instituciju i pravosuđa u cjelini.
Zahvaljujem. Riječ ima, replika uvaženi zastupnik Kovačević.
Evo, poštovani gospodine potpredsjedniče. Prvo sam mislio reagirati ali gospodin Kajin se sam ispravio. Budući je u međuvremenu gospodin Marko Babić odustao, mi danas ćemo samo imati, znači nećemo ni tajno birati, nego ćemo javno jer je kandidat samo jedan. Ali također se slažem sa ovim dijelom što je kolega Kajin rekao i pozivam gospodina Babića, mislim da bi bilo dobro da se javni kad bude ponovo izbor za ovih osam sudaca, jer svakako da osoba koja ima saznanja vezano za pretvorbu i privatizaciju treba biti u Ustavnom sudu. Ali moram ovdje isto reći da ne znam što će to do Ustavnoga suda i doći, kad imamo situaciju da je od tisuću 556 slučajeva koja je državna revizija nadzirala, za tisuću 481 je utvrđena nezakonitost ovoga ili onoga oblika. Ali nažalost, Hrvatski fond za privatizaciju, Državno odvjetništvo nisu još ustali ni sa jednom tužbom vezano za oglašavanje ništavnim odnosno za poništavanjem tako nezakonite provedene provedbe i privatizacije. Jedini prijedlog u tome je dao moj klub, kako i na koji način znači sve eklatantne slučajeve ići u postupak oglašavanja ništavnima. U drugima slučajevima blažih oblika nezakonitosti ići u po sustavu ovjere vlasništva. I onda moram stvarno reći, osvrnuti se na ovaj dio intelektualnog džeparenja SDP-a koji sad naš prijedlog HSP-a prikazuje na tiskovinama od 9. mjeseca kao svoj prijedlog. A još taj svoj prijedlog nisu ni izradili. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku.
Da, vidi se gospodin Kovačević što će se dogoditi. Ništa se neće dogoditi. Ma tko je danas uopće u ovom zemlji, recimo u stanju revidirati, mislim ja to uzimam samo kao paradigmu, ne mislim ništa loše. Todorićev "Agrokor" ili kako mu se već zove tvrtka koja u ovom trenutku zapošljava 20 tisuća 990 radnika. To je 10 tisuća 210 zaposlenih u "Konzumu". Tisuću 579 u "PIK Vrbovcu". Tisuću 123 u "Jamnici". Tisuću 892 u "Belju". 683 u "Zvijezdi". 235 u "Agrolaguni" iz Poreča. 303 u "PIK Vrbovac". 186 u "Ledu" itd. To je sa kooperantima 50 tisuća ljudi. Sa članovima obitelji 100 tisuća ljudi. Pa manje-više , gledali smo, čitali smo, slušali smo u posljednjih nekoliko godina, radnici su se naprosto borili u svojim tvrtkama koje su bile pred stečajem i krahom da dođu pod patronat Todorića. To su kompanije koje izdvajaju na stotine milijuna kuna za reklame, javnim glasilima koje mogu državu srušiti takoreći…
Kolega Kajin! Pa nije ovo dnevna točke, nije točka dnevnog reda vezana za vaš odgovor niti je, niti je odgovor na repliku. I ako se ne vratite na temu oduzet ću vam riječ.
… [[Govornik se ne razumije, isključen.]]
Kolega Kajin! Oduzimam vam riječ. Oduzimam vam riječ. Kolega Kajin! Izvolite sjest. Vaš govor nakon upozorenja nije vezan sa temom. Nadam se da onda i vi odustajete od povrede Poslovnika, jel'.
Poštovani gospodine potpredsjedniče! Pa, mislim da nije dobro da u ovoj sabornici, bez obzira na predizbornu kampanju povreda Poslovnika sastoji se dakle najprije da kažem u tome, da se govori potpuno van teme.
Je.
I to nema nikakvog smisla. Gospodine Kajin! Pa nije problem u tome šta vi to iznosite, nego je problem što vi na taj način dignitet ovog Sabora rušite. Vi sami, kroz ovakvu diskusiju.
Zahvaljujem. Ja sam rekao da se radi o povredi Poslovnika. Upozorio i oduzeo riječ gospodinu Kajinu. Riječ ima uvaženi zastupnik, potpredsjednik Doma Mato Arlović.
Gospodine potpredsjedniče …
Oprostite, povreda Poslovnika. Izvolite.
Članak 210. u vezi s člankom 214. Nitko gospodine Jarnjak ne ruši dignitet barem ne iz ovih klupa u kojima sjede zastupnici IDS-a. Ako netko ruši dignitet …
Ne radi se, gospodine Kajin ne radi se o ... [[Govornici govore uglas, ne razumije se.]] povredi Poslovnika članak 210. do 214. jer to nema veze sa ovom mjerom koju sam vam ja izrekao [[Upadica: Šta ste vi izrekli?]] Riječ ima uvaženi potpredsjednik Doma, gospodin Mato Arlović.
Gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Prvo bih se htio osvrnuti na jednu konstataciju koja se više puta ponovila u dosadašnjem dijelu diskusije, a to je da imamo jednog kandidata. Nije točno, mi nemamo jednog kandidata. Mi imamo jedan preostali prijedlog Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav, ali isto tako je ovom Saboru dostavljen i drugi kandidat koji ispunjava sve uvjete i na Saboru je da o tome odluči. Mi smo kao Odbor predložili dva kandidata kao naš prijedlog između kojih treba birati i uz njega dostavili i treći. To je kolega Labaš koji ispunjava sve formalno-pravne uvjete i u kojem Sabor također može provesti raspravu. Dakako na svakom od nas pojedinačno i naravno na osnovu i stajališta i naših klubova je da se opredjelimo za koga ćemo se glasati. Ja ću i sada ponoviti u ime Kluba zastupnika SDP-a i u svoje osobno ime ono što smo imali i kod prošlog glasanja kada je bio kandidat kolega Krapac. Klub zastupnika SDP-a i ja osobno se opredjeljujemo za glasanje za kolegu Krapca iz nekoliko razloga. Prvi su formalno pravni ako hoćete tako. Smatramo da je on osoba koja od kandidata koji su se javili, koji svi su ispunjavali uvjete najbolje ispunjava uvjete i u tom pogledu ga smatramo potrebnim predložiti iz razloga što se on svojim znanstvenim radom i stručnim radom dokazao u struci, a i svojim javnim djelovanjem u društvu. Ne smijemo zaboraviti da je kolega Krapac dugogodišnji profesor kaznenog prava, procesnog prava. Ne smijemo zaboraviti činjenicu da se radi o sveučilišnom profesoru koji je u niz slučajeva sudjelovao i na domaćim i međunarodnim tijelima u izradi pravnih propisa. Također je član bio više puta naših odbora saborskih i dao ogroman doprinos u zakonodavnoj djelatnosti Sabora. I treću stvar koju bi također trebali podsjetiti. Kolega Krapac kad je u pitanju radno iskustvo ima neuporedivo veće i stručno i znanstveno radno iskustvo nego što to imaju kolege koji su se javili i u tom pogledu svakako bi htjeli taj dio posebice naglasiti. Drugi dio koji bismo mi htjeli naglasiti jeste potreba i struktura Ustavnog suda. Činjenica je da u Ustavnom sudu po sadašnjem sazivu i sastavu Ustavnog suda jednostavno nedostaje sudac Ustavnog suda koji bi u užem pogledu pokrio područje kazneno-pravnih, kazneno-pravnog dijela našeg pravnog sustava. I u tom pogledu bi sasvim sigurno jedan ovakav vrhunski stručnjak, znanstvenik koji itekako je, raspolaže sa ogromnim teorijskim, praktičnim i stručnim znanjem dobro došao Ustavnom sudu i zbog toga da specijalističkim znanjima pokrije jedno područje, dodatno jedno područje u samom Ustavnom sudu. Treću stvar koju bismo htjeli naznačiti jeste činjenica da je ovo zapravo početak izmjena ili bolje rečeno izbora sudaca Ustavnog suda. Nakon ovoga valja podsjetiti da je u tijeku već sada raspisani javni poziv za natječaj za izbor sudaca, još 8 sudaca Ustavnog suda i mi u Klubu također podržavamo ideju da dođe što prije do obrade svih potrebnih podataka. Obrade prijavljenih kandidata na natječaj da bi se zapravo moglo utvrditi prijedloge i da bi Sabor se mogao o tome izjasniti. Htjeli bi podsjetiti da je situacija vrlo interesantna. U 12. mjesecu čini mi se 7.12. tim kandidatima ističe rok na koji su izabrani za suca Ustavnog suda. I ako do tada ne budemo imali izabrane suce Ustavnog suda, poglavito ako ne budemo imali potrebnu većinu sudaca Ustavnog suda da mogu odlučivati, raspravljati o čitavom, ne samo što će doći u zastoj u radu suda Ustavnog suda nego će se dogoditi da u isto vrijeme imamo i izbornu proceduru, izbornu kampanju kako je najavljeno za državni Sabor. I u takvoj situaciji, državne izbore, i u takvoj situaciji se otvara vrlo ozbiljno pitanje postupanje Ustavnog suda u datom trenutku koji može i treba rješavati sa ustavno-pravnog aspekta zaštitu izbornog prava. Prema tome važno je da pokušamo već do ljetnog raspusta izabrati dakako pod uvjetom da ispunjavaju uvjete i kriterije koji traži Ustavni zakon o Ustavnom sudu, potrebni broj sudaca Ustavnog suda. Ako ne možemo sve barem jedan veći dio, a onda već na prvoj sjednici u 9. mjesecu da izaberemo i preostali dio sudaca Ustavnog suda zapravo da bismo to riješili i zbog rada Ustavnog suda i zbog političke i zbog pravne i ustavno-pravne potrebe ove zemlje. I zadnju stvar koju bih htio … [[Govornik se ne razumije.]] Zastupnici SDP-a su kod zadnjeg glasanja za kolegu Krapca bili u Saboru svi koji nisu imali drugih obveza koje su mogli i morali, nisu mogli odgoditi. I u tom segmentu valja podsjetiti da je prava šteta što se glasanje tada dogodilo dan prije nego što je uobičajeno petkom. Inače da je bilo petkom glasanje bilo bi puno više prisutno i zastupnika SDP-a nego što je to … [[Govornik se ne razumije.]] A istine radi, a osobito radi kolege Letice kojeg nema ovdje krivnju zato, zašto tada zadnji puta nije izabran kolega Krapac jeste činjenica da je došlo do pucanja klupske discipline i stege unutar vladajuće stranke koja se dogovorila da će podržati kolegu Krapca ali nije mogla to provesti unutar svog kluba. Jedan veliki dio zastupnika tog Kluba je glasao protiv i zbog toga se nije izabrao tada kolega Krapac što je naravno ustavno, poslovničko i svako drugo pravo kako pojedine stranke tako i zastupnika u ovom Saboru. I ne treba se zbog toga ništa posebice ljutiti. Obnovljen je postupak. Kolega Krapac ima mogućnost se javiti i pokazalo se da je u ovom drugom postupku ispunjava daleko, daleko najbolje uvjete. A po nama iz SDP-a kao i prošli puta u odnosu na kandidate druge koji su također ispunjavali, dobri kandidati, ali on je po nama tada bio najbolji kao i sada. I zbog toga mi to glasamo. Ja ne bih o ovome uopće govorio da nije na ovakav način kolega Letica pokušao optužiti Klub zastupnika SDP-a sa ciljem da ga zapravo diskreditira i optuži za krivnju ne samo zašto kolega Krapac nije prošli puta izabran nego zašto se je morao obnoviti taj postupak i da budemo sada u situaciji da to moramo ponovo birati. Kolega Letica isto je tako znao za ove stvari kao i ja vezano za to što se dogodilo u vladajućoj stranci. I mislim ako je već bio onda je to trebao tada raditi, osim ukoliko se već sada ne dodvorava vladajućoj stranci iz znanih razloga koji su motivirani na stupajućim izborima za Hrvatski sabor. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu.
Prijedlog liste kandidata za izbor suca Ustavnog suda Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog odluke da se za suca Ustavnog suda izabere profesor doktor Davor Krapac. Napominjem da je za izbor potrebna većina od ukupnog broja zastupnika, član 6. stavak 7. Zakona o Ustavnom sudu. Molim uključimo se! Molim glasovati! Rezultat? Sa 101 za i jednim suzdržanim Davor Krapac izabran je za suca Ustavnog suda Republike Hrvatske.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda. 16. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrtu, drugo čitanje P.Z.E. br. 570 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona, članak 155. do 157. poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, gospodarstvo, razvoj i obnovu i Odbor za europske integracije. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Državna tajnica Tajana Kesić Šapić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane dame i gospodo zastupnici. Iskustvo u razvijenim zemljama Europe ukazuje da su mali i srednji poduzetnici pokretači razvoja cjelokupnog gospodarstva koje uz manje angažiranje poslovnih sredstava ostvaruju bolje financijske rezultate, a bilježe i stalan porast zapošljavanja. Isti čine 99% ukupnog hrvatskog gospodarstva. Obrtništvo u Hrvatskoj predstavlja tradicionalnu gospodarsku djelatnost koja je u posljednjim godinama sve izraženija i bitno utječe na ukupni gospodarski razvitak. Podatak od preko 260 tisuća zaposlenih u obrtništvu i 105 tisuća i 31 aktivan obrt govori o respektabilnoj brojci. Podaci govore i o trendu otvaranja proizvodnih obrta. Pored teškoća koje su pratile obrtništvo dugi niz godina isto se uspjelo održati zahvaljujući nizu poticajnih mjera, povoljnom poslovnom razvojnom te društvenom okruženju. Naša gospodarska stvarnog postavlja razvoj obrtništva u red onih pitanja koja u ovom trenutku zahtijevaju pojačanu društvenu brigu i to posebice zbog sve veće uloge u ostvarivanju bržeg zapošljavanja i samozapošljavanja, a stoga se i pristupilo izmjenama Zakona o obrtu. Cilj izmjena i dopuna Zakona o obrtu je omogućiti fizičkim osobama obavljanje djelatnosti kao domaću radinost ili sporedno zanimanje koje bi bili limitiranje unaprijed utvrđenom visinom ukupnih primitaka, 10 bruto prosječnih mjesečnih plaća. Zatim odrediti jednostavnije uvjete za pristupanje majstorskom ispitu pa se kao uvjet za polaganje ispita za osobe sa završnom odgovarajućom srednjoj stručnom spremom određuje dvogodišnje radno iskustvo. Za osobe sa neodgovarajućom srednjom stručnom ili školskom spremom određuje trogodišnje radno iskustvo, a za osobe sa završenom nižom stručnom spremom desetogodišnje radno iskustvo. Nadalje omogućiti dodjelu dozvola, licenci za primanje učenika na praksu što većem broju gospodarskih subjekata. Pa se predlaže da uz obrtnike i trgovačka društva i ostali gospodarski subjekti, pravne osobe mogu primati učenike na praksu. Ujedno s tim u svezi određeno je da uz osobe sa položenih majstorskim ispitom i s trogodišnjim radnim iskustvom u obrazovanju mladih mogu sudjelovati i osobe sa završnom odgovarajućom srednjom stručnom spremom, trogodišnjim radnim iskustvom i položenim ispitom o osnovnim znanjima o poučavanju naučnika. Zatim, cilj ovog zakona je proširiti uvjete zbog čijeg se nepoštivanja obrtnicima i pravnim osobama oduzima licenca za izvođenje naukovanja. Uspostavom nadzora nad segmentom naukovanja koje se izvodi u procesu rada osigurat će se kvalitetnije i sigurnije obrazovanje mladih. Dame i gospodo, donošenjem ovog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrtu omogućit će se širem broju fizička osoba, posebice umirovljenicima obavljanje djelatnosti određivanjem jednostavnijih uvjeta za pristupanje majstorskom ispitu, ubrzati će se i postići kvalitetnija provedba politike razvoja obrtništva i poticanja zapošljavanja. Stalnom dogradnjom sustava obrazovanja i propisivanjem obveze nadzora nad izdavanjem licenci za izvođenje praktičnog dijela naukovanja osigurat će se kvalitetnije obrazovanje za potrebe obrtništva. Hvala.
Zahvaljujem. Žele li predlagatelji, izvjestitelji odbora? Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu. Izvolite. Uvaženi zastupnik Pukleš.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani predstavnici predlagatelja, zastupnici Hrvatskoga sabora. Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu Hrvatskog sabora na 60. sjednici održanoj 13. lipnja 2007. godine razmotrio je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrtu koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 31. svibnja 2007. godine. Odbor je u smislu članka 67. Poslovnika Hrvatskog sabora navedenog konačnog prijedloga zakona raspravljao u svojstvu matičnog radnog tijela. U uvodnom izlaganju predstavnik predlagatelja istaknuo je da je pozitivna razlika između ugašenih i otvorenih obrta 2 tisuće i 500 obrta. U tekstu Konačnog prijedloga zakona uneseni su zaključci ovoga Odbora kao i veći dio primjedaba Hrvatske obrtničke komore i Hrvatske gospodarske komore. Ovim zakonom pojednostavljeni su uvjeti za pristupanje majstorskom ispitu, omogućeno je izdavanje dozvola za izvođenje praktičnog dijela naukovanja pravnim osobama koje ispunjavaju propisane uvjete, omogućeno fizičkim osobama da obavljaju djelatnost kao domaću radinost i sporedno zanimanje, te je osigurano kvalitetnije obrazovanje za potrebe obrtništva. Slijedom toga bez rasprave Odbor je jednoglasno odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrtu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Prelazimo na raspravu po klubovima. U ime kluba HSS-a, uvaženi zastupnik Željko Pecek.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. Državna tajnice, kolegice i kolege. Ja sam pažljivo gledao što se događalo sa prijedlogom izmjena ovoga zakona i kada sam analizirao zbog čega on tako kasni malo me je to i začudilo. Naime, naišao sam na komentar u jednom tjedniku koji se bavi biznisom iz prošle godine i rekao je u 2006. godini mi bi trebali usvojiti izmjene Zakona o malom gospodarstvu, trebali bi izmijeniti izmjene Zakona o obrtu i također trebali bi donijeti izmjene Zakona o zadrugama. Evo danas imamo izmjene Zakona o obrtu, to je zapravo na predzadnjoj sjednici ovog Sabor. Prošlo je četiri godine, a posebno je interesantno da je prijedlog izmjena ovog zakona došao zadnji dan u proceduru nakon isteka roka od 6 mjeseci, jer mi smo to imali u čitanju u Saboru 1.12. prošle godine, a evo prema datumu koji nam je ovdje kod prijedloga izmjena, to je zapravo 31.5. Što se tiče interesa za ovaj obrtnički sektor na taj način smo vjerojatno i pokazali da nismo reagirali dovoljno kvalitetno, da nismo reagirali dovoljno brzo jer i ove izmjene su važne, važne su izmjene koje očito i nećemo donijeti u nekim drugim sektorima. Stalno ponavljamo iste brojke. Ponavljamo iste brojke kako FINA bilježi 12 milijardi kuna blokada, a od toga je upravo najviše obrtnika. Stalno govorimo kako 20 i nešto tisuća ljudi radi u tome blokiranom sektoru i odnosi se na 4 do 5 tisuća obrtnika kako kada. Stalno govorimo o tome da trebamo već jedanput osnažiti Zakon o obrtu naročito u odnosu na Ovršni zakon. Staro je pitanje u Hrvatskoj kako Zakon o obrtu govori da obrtnik može odgovarati samom imovinom koju je unio u obrt, međutim što se tiče Ovršnog zakona ukoliko netko želi posegnuti i u ostalu imovinu koju ima obrtnik, naravno to je moguće. Moguće je da mu se zaplijeni kuća, moguće je da mu se zaplijene sve nekretnine a ne samo ono što je unio u obrt. Evo ni kroz ovaj zakon nismo to osnažili, a niti je to provedeno kroz ostale zakone a direktno se tiču obrtništva. Ono što nismo riješili iza ovaj sektor je i pogodovanje velikima. Ja smatram da naročito u zadnjih nekoliko dana veliko gospodarstvo ima ogromne prednosti u odnosu na male. Oni su zadnji u lancu plaćanja. Država kaže da ne kasni u plaćanju, međutim svi natječaji su orijentirani prema velikima. Obrtnik je zadnji u lancu i ako eventualno država i ne kasni u plaćanju, i ako to plati velikom na žiro-račun pitanje je kad će on to dobiti pogotovo ako nema nekog šofera koji je posrednik između velikog i malog obrtnika. Oni su potpuno sigurno zadnji u lancu plaćanja i mi se pravimo da to ne vidimo. Mi se pravimo da ne vidimo da država kasni, ali istovremeno ukoliko kasni obrtnik onda on plaća visoku zateznu kamatu od 15%. I ono što je najgore, ukoliko je država dužna obrtniku, istovremeno on državi nema kompenzacije, jer država ne pristaje na kompenzacije i redovno naplaćuje kamatu i čak stavlja u blokadu obrtnike kojima je država i dužna. Što se tiče projekta HITRO, da taj projekat je donio određene rezultate, imamo veći broj osnivanja obrta i veći broj osnivanja trgovačkih društava. Međutim tragedija projekta HITRO je da oni zapravo pomažu i onima koji su doveli svoju firmu u stečaj, koji su doveli svoju firmu u blokadu, koji su dužni kolegama obrtnicima, pa čak koji su dužni i državi. Znači servis HITRO pomaže onima lošima, onima koji su prevaranti da osnuju novo poduzeće i da opet mogu to napraviti isto prema sektoru gospodarstva, prema svojim poslovnim partnerima i prema državi. Ono što nismo riješili ni kroz ovaj zakon, a i drugdje, je da obrtnik nema ista prava kao i nezaposleni. Ukoliko obrtnik izgubi posao, ukoliko mora zatvoriti svoju radnju na Zavodu za zapošljavanje ga naprosto ne čeka ništa. Jednako je tako i ukoliko mora otići na bolovanje, nema nikakva prava. Postoji velika razlika između zaposlenih u sektoru obrta i ostalog dijela gospodarstva. HSS je ovdje već o tome govorio. Majke obrtnice nemaju ista prava kao majke koje su zaposlene u trgovačkim društvima i ustanovama. Tako da ovo je dobar pomak kroz izmjene zakona, međutim područje i najveći interes obrtnika je fokusiran na pitanja o kojima sam ja govorio. Proći će naš mandat, a da to na žalost nismo regulirali. Posebno upozoravam da smo mi ovdje u Saboru prije dvije i pol godine donijeli zakon prema, izmjene zakona prema kojem smo omogućili prodaju državnog poslovnog prostora obrtnicima. Međutim za to je trebalo donijeti uredbu Vlade. Evo nakon dvije i pol godine te uredbe nema i pogodnosti kod kupnje poslovnih prostora naprosto za obrtnike ne postoje. Evo vidite to je taj naš odnos o kojem ja govorim, za koji smatram da bi trebao biti drugačiji. Kada promatramo također odnos velikih uočavamo da veliki trgovački lanci mogu otvoriti svoje trgovine bez uporabne dozvole. Vidimo da i neki veliki hoteli također mogu raditi bez uporabne dozvole. Međutim kada bi se to dogodilo obrtniku, ja vas uvjeravam 15 inspekcija bi bilo u roku 15 minuta i bio bi zatvoren barem narednih 15 mjeseci. Što se tiče školovanja, ne vidim ni u ovom prijedlogu ni u ostalim popratnim aktima ni u drugim mjerama, stimulaciju deficitarnih zanimanja. Pa i vrapci na grani znaju što nama u Hrvatskoj nedostaje. Vrapci na grani znaju koja zanimanja i zvanja bi obrtnici mogli zaposliti sutra, međutim mi u strukovnim školama školujemo zanimanja koja direktno idu na Zavod za nezaposlene i tamo su u principu nekoliko godina. Ono o čemu također bi trebalo voditi računa, a to se moglo i u ovom zakonu, je uloga komore. Ovdje mislim na Hrvatsku obrtničku komoru koja ja smatram previše uzima obrtniku, a premalo daje. Ta davanja koja se plaćaju direktno za Hrvatsku obrtničku komoru i za udruženja su previsoka, međutim ne vidim efekte, ne vidim učinke, a i potpuno sam siguran da su očekivanja obrtnika a i potrebe hrvatskog društva da se to smanji, da se to prepolovi. Zbog toga smo mi i predlagali kod prvog čitanja ovog zakona da se Obrtničkoj komori dodijeli obrtni registar kako bi oni i na taj način na tržištu stjecali nešto novca za svoje poslovanje. Smatram da bi barem trećinu poslovanja u bliskoj budućnosti Hrvatska obrtnička komora trebala direktno stjecati na tržištu kako bi pomagala svojim članovima da kreiraju proizvodnju kako bi ih vodila na sajmove, kako bi im dogovarala kontakte sa inozemnim kupcima po modelu nekih komora iz okoline i po pravilu ponašanja zapravo za sva udruženja obrtnika u Europskoj uniji. Evo vidite to je neophodan korak da smanjimo davanja obrtnika prema Obrtničkoj komori i istovremeno da natjeramo komoru da bude učinkovitija, da bude efikasnija i da se bolje ponaša prema tom sektoru. Ja sam također i nezadovoljan time što smo izgubili kroz izmjene zakona mogućnost da se reinvestirana dobit, odnosno dohodak oslobodi plaćanja poreza na promet. Evo naprosto mi u Saboru o tome ne govorimo, odnosno mi govorimo, ali prijedloga Vlade nema, nema prijedloga i nadležnog ministarstva. Ja bih bio jako sretan da smo mi također ispred ovog ministarstva dobili Zakon o sigurnosti poduzetničkih potraživanja. Na prvi pogled možda neobičan naziv zakona, ali ja vam uvjeravam da on egzistira u Europskoj uniji, on definira drugačiju ulogu prema vjerovnicima u odnosu na dužnike. Poznato je da kod nas dužnici imaju prednost, poznato je da procedure traju preduge i poznato je da upravo obrtnici najviše nastradaju u tim procedurama. Što se tiče podrške za obrtnike u ovoj godini pratimo reklamne spotove na televiziji, 120 milijuna kuna će ići ukupno za malo poduzetništvo. Drugim riječima to je negdje oko tisuću kuna ukoliko podijelimo na broj obrta, odnosno to je kao 4 kilometra ceste one već čuvene o kojoj smo također govorili u Saboru, brze ceste u okolini Zadra. Ukupno obrtništvo i svi mali poduzetnici u Hrvatskoj će dobiti protuvrijednost za 4 kilometra brze ceste ili to je 1 kilometar autoceste Zagreb-Macelj. To je naše ponašanje prema tom sektoru od kojeg očekujemo da bude generator razvoja, zapošljavanja i ne znam što sve ne. U prilog obrtnicima baš i ne ide činjenica da su ukinute kreditne linije koje su uspješno 6, 7 godina rađene sa lokalnom samoupravom. Doduše tu ćemo sad imati mikrokreditiranje, ali to ne može kompenzirati plasmane od oko 1 milijardu eura koji su u ovaj sektor došli za investicije unatrag 5, 6 godina. Ovaj Zakon pokušava riješiti vječite dileme, a to je uvođenje domaće radinosti i proizvodne djelatnosti, odnosno sporednog zanimanja i uslužne djelatnosti. Ovdje se postavlja pitanje da li je to socijalna kategorija? Ja mogu razmotriti argumente predlagatelja koji kažu e penzije su u Hrvatskoj male pa ćemo mi omogućiti penzionerima da rade i da tako nešto zarade. Vjerojatno je to i za one druge koji bi htjeli kroz domaću radinost steći nešto veće prihode. Da li ovaj Zakon služi kako bi mogli krpati kućne budžete i da to zakonom reguliramo? Potpuno sigurno ne. Da li će na ovaj način se smanjiti siva ekonomija? Ma ja mislim da se neće smanjiti. Pa svaki pametan obrtnik će zatvoriti obrt i prijeći u sporednu djelatnost. Pa zašto da plaća velike doprinose i izgubi u tržnoj utakmici jer onaj koji bude se obavljalo sporedno zanimanje i onaj koji se bude bavio uslužnom djelatnosti plaćat će puno manje poreze i doprinose i neće mu moći biti konkurentan obrtnik koji je u sustavu. Potpuno sigurno neće. Jedan vodoinstalater koji će godišnje plaćati sve obaveze u odnosu na svojeg kolegu kojemu će to biti pomoćna djelatnost ne može opstati na tržištu kao i brojna druga zanimanja, ja samo navodim ovaj primjer. Što se tiče sustava školovanja ovdje je također jedna velika dilema druga. Da li omogućiti jednostavnije polaganje majstorskog ispita? Hrvatska se kune kako želi postati država znanja i ja smatram da je nedopustivo da se razina obrazovanja za obrtnička zanimanja snižava. Smatramo da je i komora u zadnjih 10-tak godina za strukovno obrazovanje učinila mnogo, dobili smo i brojne pomoći iz Europske unije, međutim ovdje sada mi omogućavamo da netko tko je završio osnovnu školu položi jedan ispit i stekne zvanje majstora. Pa da li se uopće isplati ići u školu 4 godine, da li se isplati čekati narednih 3, 4 godine za polaganje majstorskog ispita što je ukupno 7, 8 godina ili jednostavno nakon osnovne škole otvoriti obrt i u 10. godini položiti majstorski ispit. Ja vas uvjeravam da je ovo drugo isplativije jer što gubiti 4, 5 godina ako vam izmjene zakona omogućavaju ovakav prečac. Mi se kunemo kako bi htjeli biti društvo koje uči, kako bi htjeli da je učenje osnovni moto obrazovanja. Mi bi htjeli ući u Europsku uniju, ali zbog toga mi i ne bi smjeli pristati na degradaciju stečene razine znanja i vještina koja se postiže integracijom radi učenja. Ove izmjene zakona potpuno sigurno to degradiraju i obrtnik, od njega očekujemo kvalitetu, od njega očekujemo primjerene vještine, ali od njega očekujemo i znanje. Na ovaj način će obrtnik steći vještine, ali neće potpuno sigurno steći i znanje kroz izmjene ovog Zakona. Hvala lijepo.
Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Sopčić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ma u nizu netočnih navoda ispravio bih samo jedan. Nije točno da donošenje ovog Zakona neće smanjiti broj nezaposlenih i netočna je i tvrdnja da će obrtnici prijeći u sporednu djelatnost. Prvo, otvaranje sporednih djelatnosti regulirano je ukupnim prihodom, znači ukupni prihod je 10 prosječnih plaća i ni jedan ozbiljan obrtnik si neće dozvoliti prebacivanje u sporednu djelatnost. To je nebuloza.
Zahvaljujem. U ime kluba HSP-a, uvaženi zastupnik Pero Kovačević.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, predstavnici Vlade. Pa mi u klubu HSP-a za razliku od predlagatelja od Vlade Republike Hrvatske ne vidimo da će to biti nekakvi silni bitni pomaci donošenjem ovoga Zakona za pravni položaj i status obrtnika. Naime, s jedne strane u Hrvatskoj se već godinama deklaratorno zalažemo za obrtništvo i kažemo kako bi obrtništvo uz malo i srednje poduzetništvo, uz poljoprivredu, uz turizam trebala biti gospodarska osnovica razvoja naše države, razvoja gospodarstva, mogućnost rješavanja odnosno otvaranja novih radnih mjesta, zapošljavanja nezaposlenih. Ali s druge strane, imamo situaciju da su obrtnici u više nego nepovoljnom položaju jer država s jedne strane, općine, gradovi i s druge strane i da ne govorim na kraju o razno-raznim lobijima. Oni poduzimaju takve mjere da u biti uništavaju obrtništvo, onemogućavaju slobodno poduzetništvo. I došli smo nažalost u situaciju da mnogi tradicionalni obrti u Hrvatskoj su zamrli. Mnogi tradicionalni obrti u Hrvatskoj su zamrli zbog toga što ne koristimo recimo iskustva drugih država kao recimo primjer, odite u Prag, odite u Češku pa ćete vidjeti kako i na koji način su oni napravili bitan pomak, bitan iskorak u svom obrtništvu za sva ona svoja tradicionalna obrtnička zanimanja. A mi se tu i dalje držimo na razini deklaratornoga govorenja kako je obrtništvo treba ovo, treba ono. Uzmimo samo varijantu, iznijet ću vam primjer recimo obrtnika na tržnicama Grada Zagreba koji su devedesetih godina po načelu udruživali sredstva za izgradnju tržnica. Vi novac, tržnice ništa i na kraju sve od tržnice. I oni pokušavaju ostvariti svoja prava, riješiti svoja prava. Nažalost, pravna država spava. Grad Zagreb kaže, to je bila bivša vlast, HDZ-ova, ona je sklapala ugovore, Državno odvjetništvo daje USKOK-u, USKOK u biti još ništa nije napravio i ljudi su pred situacijom da će ih istjerati. A sustav udruživanje je bio znači po načelu, vi dajte novac, mi nećemo dati ništa i na kraju je sve vlasništvo tržnica. I onda će te tržnice kao takve ići u koncesije, pa će dobiti tajkuni. Znači, problem je u tome što je još onaj odnos prema obrtnicima u Hrvatskoj iz bivšega sustava još aktualan. Moramo priznati. Jer ono, svi u bivšem sustavu se obrtnik gledao sa podozrijenjem, sa onim dijelom, nije to to. A sad se gleda u ovome trenutku, kao da je on tajkun, kao da je on sudjelovao u pretvorbi i privatizaciji. A stvar je vrlo jednostavna. Treba ići sa novim Zakonom o obrtništvu koji će sa prve strane pojednostaviti i dati mogućnost jednostavnijeg otvaranja obrta i svih onih zanimanja koja u Hrvatskoj fali, svih tih obrta, dati sa razine države stimulacije, ići na domaću banku koja će imati osjećaja i koja će biti u funkciji obrtnika, a ne ove banke koje znamo i na koji način su pretvorene i privatizirane i kojima nije u interesu poticati obrt u Hrvatskoj. Zašto? Zbog toga što je njima u interesu poticati samo uvoz robe iz zemalja od kud te banke i jesu, a našim stanovnicima, hrvatskim građanima će davati kredite, pa već vam je i to preko sto milijardi kuna. I na taj način se uvodimo u taj jedan nepovoljan odnos. S druge strane, uzmite samo kakav nam je porezni sustav prema obrtnicima, koju sve dokumentaciju mora imati, kako i na koji način? Umjesto da idemo na jednostavniji način. Svi koji su poticali obrtništvo išli su sa mjerama paušalnom oporezivanja pošto se utvrde mjerila i granice kako i na koji način provesti. Pazite, cijelu dokumentaciju, knjigovodstvo i papirologiju treba provoditi obrtnik koji ima jednog zaposlenog i obrtnik koji ih ima znatan broj zaposlenih. Evo, to su te stvari koje obrtnici traže da se njima pojednostavi način rada, da se ide na paušalno oporezivanje tako da se on ima vremena više posvetiti svemu tome. I normalno, nadamo se da ćemo i u sklopu ovoga i pitanja javnih nabava i svega ostaloga uspjeti staviti obrtnike u ravnopravni položaj, jer nažalost njih melju ti razno-razni lobiji građevinski, bankarsko-novčarski i drugi lobiji, jer oni u bilo kojem natječaju su treća ili četvrta ruka da dođu do djela posla. I onda na kraju dolazimo u situaciju koliko je u ovome trenutku blokirano računa obrtnika u Hrvatskoj. S tim da onda država tvrdi da je ona, gdje su oni sve sudjelovala ako su to poslovi bili koje je znači kao država bila investitor, država je sve platila. Ali nažalost, netko je tu uzeo pinku, i pitanje je da li će mu ikad platiti. Ova mjera što se također moram osvrnuti, uvođenje domaće radinosti i sporednog zanimanja, veli omogućit će se širem broju fizičkih osoba posebno umirovljenicima obavljanje djelatnosti. Tu je u biti mjera koju je Vlada imala svojevremeno u programu borbe protiv sive ekonomije. E, sad tko će biti predmet borbe protiv sive ekonomije ovdje, znači umirovljenici, znamo kakva su im primanja, ljudi koji rade "a ne dobivaju plaće" i sve ostalo, umjesto da se krene na one koji su u pretvorbi i privatizaciji pokrali Hrvatsku, za koje je utvrđeno da su pokrali i da se uspostavi model funkcioniranja pravne države. Znači, ovo nisu dobra ova rješenja. Ona su samo jedan sitni, mali pomak u stvaranju boljih uvjeta za položaj pravnih i statusnih obrtnika u Hrvatskoj. I ne možemo biti zadovoljni s takvim zakonskim rješenjima. Zalažemo se za novi, cjelovit Zakon o obrtništvu koji će imati, najvažnije da će pojednostaviti mogućnost otvaranja obrta, pojednostavit porezni sustav znači paušalno oporezivanje i uvesti mjere poticajne sa domaćim bankama za razvoj obrtništva i to prije svega onoga obrtništva kojeg Hrvatska tradicionalno je imala, a ti obrti danas nam zamiru. I poglavito ovaj dio vezan za ovršni zakon i za sve ove situacije. Sad je došlo do izražaja ono, ja sam deset minuta šutio jer sam znao šta će on izazvati, ovršni zakon. On je samo u funkciji bankarsko-novčarskih lobija i razno-raznih drugih, a ne u funkciji onih koje je trebao biti. Recimo, kako će se obrtnik od nekog koncerna velikoga kojima je ovaj dužan? A on mora plaćati sve one obveze prema državi. On obavio poslove, ne može, usluge ne može dobiti novac. On prema tome ovršnome zakonu ne može ništa napraviti. Ali zato velika tvrtka, ali zato banka ili neka druga institucija pa i Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje, pa i državne institucije pa i Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, oni uredno fino idu "sitnim ljudima" i obrtnicima na ovrhu. Pa napravimo pravni položaj i prijeđimo konačno sa riječi na djela. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime kluba IDS-a uvaženi zastupnik Damir Kajin.
Poštovani potpredsjedniče, cijenjena gospođo državna tajnice, uvažena gospodo zastupnici! Pa evo, bit zakona je de facto da fizičke osobe obrt mogu obavljati zajednički, članovi obiteljskog domaćinstva mogu obrtniku pomagati u obavljaju obrta. Evo, konačno i ta odredba. Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona donošenjem kojeg se predlaže, želi se omogućiti fizičkim osobama obavljanje djelatnosti kao domaće radinosti ili sporednog zanimanja koje bi bile limitirane unaprijed utvrđenom visinom ukupnog primitka. Odrediti jednostavnije uvjete za pristupanje majstorskom ispitu. U redu. Omogućiti izdavanje dozvola, licenci za izvođenja praktičnog dijela naukovanja pravnim osobama, zadrugama, ustanovama. Uspostaviti nadzor nad segment naukovanja. I to je u redu. Uvoditi ili uvođenjem domaće radinosti, sporednog zanimanja, omogućiti će se širem broju fizičkih osoba posebice umirovljenicima obavljanje djelatnosti i ja se ma možda i zbog toga što dolazim iz kraja gdje je nezaposlenost 5%, u Buzetu 1% ako je uopće ima. Jednostavno takve jedne norme ne bojim. Za neke krajeve to je zasigurno i dobro. No bez obzira na sve kada je o obrtu riječ imam dojam da svaka vlast oko tog obrtnika kruži kao mačka oko vruče kaše. Ponekad znam reći pa ću reći i ovom prilikom da su mnogi obrtnici u težoj poziciji i od radnika koji rade kod njih. Obrtnik kao što znate odgovara cijelom svojom imovinom, radnik jasno radom. Apsolutno radnika treba 100% zaštititi, 110%, ali treba na neki način pomoći i tom obrtniku. Nije to tako jednostavno. Raditi, isplaćivati plaće, obveze, doprinose kao što ponekad ljudi misle. Treba se naći u toj situaciji pa onda suditi o tim ljudima. I zato u ovoj bespoštednoj tržnoj utakmici gdje veliki imaju apsolutnu prednost a stekli su je kroz pretvorbu, privatizaciju obrtniku odnosno tom malom poduzetniku valja pomoći. Drago mi je da je nešto o toj reviziji spominjao i Pero. Ja ću isto tako sigurno dići ruku za taj zakon, ali da budem iskren u konačnici ja u to ne vjerujem puno jer nema nikog u ovoj zemlji da velike i uspješne pita kako su došli do prvog milijuna dolara. On će sigurno reći po zakonu i doista došli su po zakonu, ali je zakon bio amoralan. I što danas na primjer sa tvrtkama koje zapošljavaju na tisuće i tisuće ljudi? Ja ništa nikome ne imputiram već samo, ne znam. Želim reći jedan primjer što sa radnicima koji se utrkuju da ih preuzme, ne znam, Agrokor, bilo da je riječ o radnicima iz PIK-a Vinkovci, PK Belja, PIK-a Vrbovca, Agro lagune iz Poreča, Zvijezde, Jamnice, Leda i tako dalje. Pa na kraju imate tvrtku koja zapošljava 20 tisuća 990 radnika. Oglašivačima isplaćuje na desetine ili stotine milijuna kuna ili ne znam čega i ako se on zatrese zatrest će se država. A ista stvar je i sa nekim drugima. Pa svi znamo isto konačno da su ti menadžerski krediti bili nemoralni ali su stvorili te tajkune a mnogi direktori nekada državnih banaka ušli su na taj način u vlasničku strukturu. Od nekih istarskih tvrtki da ih ne spominjem, a po pravdi bi onda Boga trebalo i te pretvorbe poništiti. Međutim ništa se od toga neće dogoditi. Ali da se vratim ja na ovu materiju. Ako bi netko volio da se dogodi nešto onda je to Damir Kajin. Da se vratim ja sad na ovu materiju. 2003. bilo je 100 tisuća i 61 registriranih obrtnika, obrta pardon sa 138 tisuća i 582 radnika. 2005. imali smo 105 tisuća 393 registriranih obrta sa 150 tisuća 943 zaposlena. Sa slobodnim profesijama prošle godine bilo je zaposleno 258 tisuća 678 radnika. Znači u slobodnim profesijama odnosno obrtima. Kako je u Istri? Bez obzira što 2007. imamo više radnih mjesta nego 1991. i manju nezaposlenost nego 1991. tu je interesantno pratiti sljedeći, sljedeće podatke. 2001. u Istri je bilo 9 tisuća 223 nezaposlena. 2005. 6 tisuća 374. 2007. oko 5 tisuća 500. U obrtu nam je 1991. bilo zaposleno 8 tisuća 883 osobe. 2005. 18 tisuća 919. Što je to? Zašto je došlo do takvoga jednoga skoka od gotovo 10 tisuća i nešto zaposlenih u obrtima. S jedne strane neki veliki sustavi su došli u probleme. Rad, pretvorba, gubitak tržišta ex Jugoslavije, kliringa. Nešto po zakonu prirode uvijek propada. Pojavile su se nove tehnologije i dovele su do toga da se broj zaposlenih iz tzv. društvenog sektora odjednom izmijenio u obrt. U poslovnim subjektima u Istri se broj zaposlenih smanjio. Od 1991. do današnjeg dana u obrtu se povećao za 10 tisuća. Ista stvar je u Hrvatskoj. U poslovnim subjektima se od 1991. do 2007. broj zaposlenih u Hrvatskoj smanjio za 200 tisuća. A u obrtu tj. slobodnim djelatnostima sa 129 tisuća ljudi koliko je radilo u obrtu i slobodnim djelatnostima u Hrvatskoj 1991. godine prošle godine bilo je zaposleno 258 tisuća 678 ljudi. Ili imamo to povećanje za 129 tisuća 678. I to je zapravo bit. I zato bi trebalo pomoći tom obrtniku. Kako? Poslovnim prostorom o kojem je govorio gospodin Pecek koji je, o čemu ja isto govorim u svakoj prilici, koji je danas u društvenom vlasništvu. Prodajmo taj prostor obrtniku. Nema seljaka bez zemlje, nema obrtnika bez prostora. U ovoj zemlji su svi nešto dobili. Ne znam, odabranici HDZ-ove vlasti ili socijalistički direktori tvornice, radnici su dobili otkaze ali ajde i stanove. Seljaci ako nisu Istrijani došli su do zemlje. A obrtnici jednostavno ništa. Znači ako želimo pomoći obrtniku mi bi trebali i ovaj PDV sa 30 dana koji dospijeva na plaćanje, taj rok preseliti ili prevesti na 60 dana. Za obrtnika država ili za obrtnika država bi trebala spasiti i neke velike sustave. Jer bez velikih sustava nema niti malog obrtnika. Zašto treba ojačati tog malog obrtnika ili tog malog gospodarstvenika? Da se može sutradan netko u ovoj zemlji koji je sve stekao svojim radom nositi sa onima koji su sve što imaju stekli iz pretvorbe i privatizacije. Treba ga razumljivo pratiti i sa zajmovima. Malo gospodarstvo, opet ću taj istarski primjer iznijeti od IDA-e, jedne regionalne asocijacije povuklo je negdje oko 500 milijuna kuna. Od HABOR-a još 302 milijuna kuna. To je preko 850 milijuna kuna. Ne govorim o zajmovima poslovnih komercijalnih banaka. Danas više čak ni nije potrebno participirati u kamati obrtniku od strane države ili lokalne zajednice, ali treba osmišljavati neke nove oblike pomoći. Od smanjenja komunalne naknade, od uređenja zona, od osiguravanja jamstva, od smanjivanja poreza pa i uvođenja za obrtnike paušala, da se dobit oslobađa koja se jasno reincestira, spomeničku rentu treba brisati, olakšati te administrativne prepreke, dozvoliti ljudima da grade ako normalno je to u skladu sa uvjetima uređenja prostora, u tom pravcu ide novi zakon, smanjiti birokraciju. I država treba jasno omogućiti pravedne javne natječaje, a ne da šoferi reketiraju te male poduzetnike. I ono što je naročito bitno. Treba konačno obrtnicima riješiti penzioni status, ni subvencije, ne znam, one su bitne ali nisu presude. Ali penzije za tu kategoriju ljudi koje su gotovo sramotne ispod svakoga kriterija i zdravoga razuma treba riješiti i to odmah. Treba smanjiti korupciju. Korupcija ja najveća prepreka poslovanju. Velik može doći bez problema do predsjednika države, do gradonačelnika, do ministra, a mali obrtnik mora čekati u redu za svaki zahtjev kojega želi nekome postaviti. Inače, samo da to kažem za djela gospodarskog kriminala 2002. tretiralo se osobe za 2 milijarde 670 milijuna kuna u ovoj zemlji, 2006. za milijardu 120 milijuna kuna. Netko bi mogao reći da po toj statistici se kreće na bolje. A sad da li je baš bolje ne znam. Negdje sam pročitao da se neki zalažu za devalvaciju. Pa ne daj Bože da se to dogodi. Male ćemo sahraniti. Izvoz mi nećemo povećati. Ako bi netko možda imao koristi opet je to istarska ekonomija koja ima 3 milijarde kuna od turizma, tako nam kažu, u što ja sumnjam i koja ima 1 milijardu dolara izvoza, a milijardu dolara uvoza. Ali da Hrvatska s druge strane ima problem s vanjskim dugom ima, jer samo ove godine treba vratiti 7,8 milijardi eura od čega je u tom iznosu i 500 milijuna kamata. I još jedno pitanje je obrtništvo. To je nelikvidnost. Nešto što recimo sad pogađa recimo i "Feral". I tu država mora imati mehanizam, a ne da blokira tog maloga, nego da mu pomogne, da ta tvrtka sutradan opstane. Što mi radimo? Mi jasno njemu naplaćujemo odmah zatezne kamate 15%, provodimo ovrhe umjesto da se na neki način tom malom obrtniku ponudi neko rješenje da se spasi. A što dobijamo? Krah jednog za sobom povlači još jednog. Npr. "Lenac" je državu ošteti za 600 milijuna kuna. Ali male kooperante još za 500 milijuna kuna, još za 500 milijuna kuna. Država sa tih 600 milijuna kuna nekako će izaći na kraj. Ali mnogi koji su u tih 500 milijuna ostali su naprosto bez svega, i bez svoje imovine. I zato treba stvarno učiniti sve da se izbjegne likvidacija, stečaj, bankrot jer od toga u konačnici gube i poduzetnik i njegova obitelj i država i kooperanti, odnosno partneri i zaposlenici. Znači ovaj zakon nudi neka nova rješenja, i to treba podržati. Ali obrtništvo i malo gospodarstvo držim da treba drugačije tretirati. Zašto? Još jedanput ću reći velik poslodavac koji je sve stekao kroz pretvorbu i privatizaciju, u pravilu su to takvi, ma njemu na noge dolaze i predsjednik države i Vlade i ministri i ne znam gradonačelnici. Mali obrtnik rekoh čeka u redu. Čak i ono što je još gore, čeka da ga se na neki način reketari. Veliki ucjenjuju Vladu, a male se reketari i od onih koji bi ih trebali štiti. Zakoni se pišu za koga? Za male. A rješenja za sebe nude preko jasno ministarstva ili ne znam koga oni koji su veliki. I sad treba okrenuti tu logiku i treba podržati tog obrtnika. Zašto? Jer jedino on koji je sve što je stekao stekao je svojim radom i jedino on se može sutradan nositi sa tim velikima. Ja tvrdim da je to bitnije od revizije u kojoj nažalost ne vjerujem, a za koju sam 100% jer ne znam kako će se to dogoditi. I obrtnici nisu prošlost, oni su budućnost. Rekoh, u zadnjih 11 godina u ovoj zemlji tih obrtnika i onih koji rade u slobodnoj djelatnosti ima negdje 130 tisuća ljudi više. Svaki 6. zaposleni u ovoj zemlji je obrtnik. I to treba uvažavati. Nisu obrtnici danas samo ona tradicijska zanimanja koja nam možda fali. Pitanje je da li se od toga uopće može danas živjeti. Oni su puno više od toga. I stoga ne može pomoć obrtnicima u jednoj godini svesti se na vrijednost kao što je moj prethodnih rekao gradnje jednog kilometara autoceste od Zagreba do Macelja ili 4 kilometra ceste od Zadra do njihovog aerodroma. Ne može se svesti niti na ove kozmetičke izmjene, već doista jednu logiku treba promijeniti prema njima u cjelini. Želim vjerovati da kako vrijeme odmiče sve više i više će se uvažavati upravo pozicija tih malih obrtnika, jer ponavljam, oni su budućnost i glede zapošljavanja. Danas teško je negdje zaposliti sina ili kćer. Prisiljeni ste da ako možete na bilo koji način, pa makar prodali 500 ili hiljadu kvadrata neke zemlje, nekoga nasljedstva otvorite mu radno mjesto. I zato imamo taj skok sa 129 tisuća zaposlenih u obrtu i slobodnih djelatnosti '91. na 258 tisuća 678 u 2006. ili taj porast za 129 tisuća 678 u, zaposlenih u obrtništvu odnosno slobodnim djelatnostima. Sve u svemu mali pomaci u Zakonu o obrtu dobro došli. I to treba podržati. Ali nemojmo od tog obrtništva stalno bježati ili kružiti kao mačka oko vruće kaše nego i konkretno i stvarno pomognimo i onim stvarnim potrebnim izmjenama, a to je mirovinski sustav, to je jasno mogućnost da im se pomogne u slučaju poslovnog nekoga kraha i razumljivo u tom poslovnom prostoru.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, Slaven Letica.
Pa kolega Kajin je rekao da ove godine na naplatu stiže 7 milijardi i 800 što je netočan podatak, što je netočan podatak. Na stranici 185 moje knjige "Let iznad kukavičjeg gnijezda" ove godine na naplatu stiže ovako 5 milijardi 086 milijuna eura, od toga je samo za kamate 737 milijuna. Ali od 207. do 213. godine stiže na naplatu 21 milijarda 566 milijuna kuna gospodine predsjedniče Sabora. Tako da neće biti ugodno predsjednik Sabora, a još manje predsjednik Vlade kad se mora potplaćivati tolike kreditne obveze koje su stvarale sve Vlade, znači i Matešina Vlada, i Račanova Vlada i Sanaderova Vlada na žalost i Vlada budućeg centra koju će voditi Andrija Hebrang.
Hvala. Drugi ispravak, poštovani zastupnik Zvonimir Sabati.
Hvala gospodine predsjedniče. Naime, kao i obično zastupnik Kajin u … [[Govornik se ne razumije.]] spomenuo je da se zakoni pišu za male. Ja mislim da je to netočno, da se zakoni pišu i za velike i za male, ali u pravili veliki diktiraju pravila igre uključujući i trgovački lobij, uvozni lobij, novčarski itd., itd. Zakoni se između ostalog i pišu da mali ne narastu. Na žalost to je praksa dosadašnja pokazala i to pokazuje praksa i sada. To se odnosi naravno i na obrtnike. To pokazuje realnost. Hvala.
Klub HDZ-a, poštovana zastupnica Ivana Sučec Trakoštanec. Povreda Poslovnika Damir Kajin.
Povreda Poslovnika u kontekstu članka 209. i 214., a u svezi jedne netočne izjave gospodina Letice.
Hvala lijepa. Izvolite sjesti. Imate opomenu. Hvala. Izvolite. … [[Upadica se ne čuje.]] Nemojte se izrugivati Poslovniku.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. Za razliku od prethodnih govornika i drugih kluba klub Hrvatske demokratske zajednice ne dijeli mišljenje o niti stanju o obrtništvu o kojem je bilo više riječi nego o samom zakonu do sada, a niti u posljedicama koje će ovaj Zakon proizvesti za one na koje se odnosi, a to je da ponovimo dakle obrtništvo u kojem za sada radi oko četvrtina zaposlenih u Republici Hrvatskoj, u kojoj se ostvaruje značajan dio društvenog proizvoda i gdje vladaju drugačija pravila nego što vladaju u ostalima dijelovima gospodarstva i sasma je nemoguće uspoređivati stanje u gospodarstvu u različitim granama, a i u onima koji čine velika poduzeća jer oni svi zajedno surađujući i kooperirajući jedni s drugima čine ukupno gospodarstvo Hrvatske i naravno da obrt i obrtnici kao što su imali cijelo vrijeme i u socijalizmu imaju još veće značenje u ovoj državi, a nadamo se da je evolucija i za obrtništvo puno bolja od revolucije, a da će evaloacija svega onoga što je Vlada postigla od 2003. preko Ministarstva gospodarstva, naročito u zadnje dvije godine pokazati da je klima oko obrtništva sasma drugačija, da se potiče poduzetništvo, a svaki poduzetnik bira oblik u kojem će djelovati. Dakle, poduzetnik sam određuje da li će svoju djelatnost prijaviti kao obrt koje potpada pod određene zakone i pod određene računovodstvene standarde tako da je ovdje izrečeno dosta toga što nije uopće istina. Dakle, obrtnici plaćaju PDV tek kad naplate svoje račune, obrtnici izdaju F2 račune, obrtnici dakle imaju danas mogućnost da za 200 kuna koliko košta obrtnica u jednom danu koristeći i obrt prijave svoju djelatnost, obrtnici će stupanjem na snagu ovoga Zakona i naravno pročišćenog teksta što podržava i klub Hrvatske demokratske zajednice da se svi mogu lakše snaći u ovih nekoliko dopuna izmjena. Oni će dakle moći još lakše poslovati konzumiraju i poštujući naravno hrvatske zakone kao i svi ostali. Ja moram ovdje reći dakle u ime svih onih kolega naših župana, gradonačelnika i načelnika općina koji zajedno s Vladom stvaraju ozračje poduzetnične klime, stvaraju pogodnosti i za obrtnike u svojim lokalnim sredinama i nije točno da općine, gradovi i županije rade na uništavanju obrta. Dapače, kroz različite olakšice koje daju i kroz komunalne naknade, kroz industrijske zone, kroz poslove inkubatore potiče se dakle osnivanje novih obrta, potiče se rad novih obrtnika, a to dokazuje broj novoprijavljenih obrta koji se može mjeriti kroz par godina na milijune i gdje imamo ponavljam u zadnjih nekoliko godina po prvi puta pozitivnu razliku. Dakle, imamo stotinjak, odnosno od stotinjak prijavljenih tisuća imamo tisuću i 200 obrta više otvorenih nego odjavljenih. Dakle, i u tom dijelu se pokazuje pozitivan trend i sve one mjere koje je Vlada kroz niz malih koraka napravila krupnim pomakom. I dakle ne mogu se složiti da se može uspoređivati ulaganje od 120 milijuna direktno u gospodarstvo od obrazovanja do različitih povrata kapitalnih ulaganja i svega ostalog sa gradnjom ceste, jer i ulaganje u ceste je ulaganje u obrtnike. Tim cestama se voze i obrtnici, oni će brže dostavljati dakle svoje proizvode, brže će dolaziti do razmjene svih onih ostalih informacija. Dakle, ulaganje u ceste je ulaganje i u hrvatski obrt i u hrvatske obrtnike i Hrvatska demokratska zajednica i njen klub podržava dakle i izgradnju cesta, a naravno i ulaganje u obrt. I ja ću se sad na kraju dakle vratiti na zakon koji kao što kaže eto Odbor za europske integracije bez primjedbe je sasma usuglašen dakle sa pozitivnim propisima Europske unije i sa našim obvezama prema Paktu o stabilizaciji i pridruživanju, a isto tako mi je drago da od prvog čitanja naovamo zahvaljujući dakle predlagaču prihvaćen niz primjedbi koje smo mi ovdje dali, a dobili smo ih bili i od Hrvatske obrtničke komore gdje je Hrvatskoj obrtničkoj komori dano niz novih ovlaštenja, mogućnosti kontrole i sudjelovanja dakle u svim onim postupcima i obrazovanja, izdavanja licenci ili uzimanja licenci kad netko ne ispunjava uvjete i tu je dakle ovaj Zakon to sasma jasno i definirao. Dakle, mi možemo otvoriti ovdje raspravu, ali sve ovdje što je rečeno je tema drugih zakona. Po tome bi trebalo izmijeniti skoro kompletnu legislativu da bi se obrtnicima sve ono o čemu smo govorili drugačije posložilo, ali dakle postojećim zakonima je regulirano da je Hrvatska obrtnička komora obvezno davanje, a naravno da postoji u Europi niz različitih drugih modela, da li to kombinirano, da li dobrovoljno, međutim kod nas je tako kako je. I dakle, Hrvatska demokratska zajednica smatra da je Ministarstvo gospodarstva, odnosno Vlada kroz ove godine dobro ustrojila registar obrtnika definirajući matični broj obrtnika dakle kao njihov identifikacijski broj, da je ustrojilo 107 mjesta u cijeloj državi gdje radi visoko stručno obrazovani kadar koji vodeći te registre može dakle dati informacije svim onima kojima su potrebne, može voditi kvalitetno i kvalificirano upravne postupke, dakle i da se što je najvažnije dakle od svega taj novac koji se prikuplja vraća u obrtništvo, da je to oko 40-tak milijuna kuna godišnje i da ne bi bilo dobro kad bismo sad taj jedan dobro ustrojeni kvalitetni sustav da tako kažem demontirali i ponovo ustrojavali u Hrvatskoj obrtničkoj komori gdje onda naravno ne bi se niti na dovoljno kvalitetan način niti bi se taj, moglo obavljati te poslove, niti bi se taj novac vratio u obrtništvo kao što je dosada slučaj. A da je to bilo jako dobro kao ideja, to je onda se moglo gospodine Pecek po meni, provesti dakle u onom mandatu kad ste vi bili ministar tog malog gospodarstva i poduzetništva i onda bi to već sad funkcioniralo i pokazalo bi se da li je to bolje od ovoga što je sad. Dakle, Hrvatska demokratska zajednica smatra da taj registar treba ostati tu gdje jest dakle sukladno postojećim propisima. Nama je dakle drago još jednom podcrtati dakle da se uvodi institut domaće radinosti i sporednog zanimanja, da se određuje obavljanje vezanih obrta i da se uvodi srednja stručna sprema za obavljanje istih, da se uvodi nova uredba kojom se definiraju i sasma dobro uređuju tradicijski i umjetnički obrti, da se konačno uvodi institut prava korištenja prostora ako je to potrebno za obavljanje istog tog obrta, da je dodan i uvjet odgovarajuće stručne spreme kod polaganja i položenog majstorskog ispita, da se govori dakle i zaštićuje industrijski dizajn, da se prema novim Zakonima o graditeljstvu uređuje ono što se odnosi na uređenje prostora i one zahtjeve koji se trebaju da tako kažem ispuniti, da se kao osnov za obavljanje domaće radinosti i sporednog zanimanja uvodi odobrenje kojeg dosad nije bilo dakle, i tu će biti kontrola, da se ostaje eto, naravno kod upisa u središnji registar. Ali da se uvodi Sud časti dakle u Hrvatskoj obrtničkoj komori koji će proširiti i pooštriti uvjete za oduzimanje licence onima koji zlorabe institut obrta ili koji ne rade sukladno propisima. Isto tako dakle ne smatramo da će proširenje mogućnosti da netko sa nižom stručnom spremom koji svoj posao kvalitetno obavlja deset godina a može dakle pristupiti majstorskom ispitu, da će to biti sniženje kvalitete obavljanja tog obrta ili da će biti na uštrb kvalitete proizvoda ili usluge za krajnjeg korisnika. Smatramo samo da je to jedno olakšanje koje će u biti regulirati postojeću realnost. Ništa novo jer se to već i sad događa. I da će u tom dijelu se naći veći broj ljudi koji će iskoristiti tu mogućnost i koji će a tu se ja, mi tvrdimo dakle i smanjuje polje i rad za sivu ekonomiju povećati i broj zaposlenosti. A isto tako dakle samim time što Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa uz prethodno pribavljeno mišljenje Hrvatske obrtničke komore i uz suglasnost Ministarstva gospodarstva dakle, to su tri instancije, Obrtnička komora, dva ministarstva dakle da će se ta majstorska škola sasma dobro ustrojiti jer se time dakle usuglašeno od osnivanja pa do njenog dakle poslovanja vodi kontrola i ne vidimo da će to sniziti razinu onih koji će moći dobiti licencu u obrtu. I eto, u svakom slučaju ponavljam još jednom, drago nam je da je predlagač usvojio niz primjedbi, a one primjedbe koje nisu usvojene naravno da držimo da će u nekom budućem vremenu prateći život koji se u Hrvatskoj odvija i u ovom dijelu, se moći dorađivati jer ni jedan zakon nije, to se naravno uvijek govori Sveto pismo, i da će se dakle uočavanjem novih tendencija i ulaskom u Europsku uniju otkriti još i nove mogućnosti rada u obrtništvu i da će i taj segment društva koji je vrlo važan i jedino u suradnji sa velikima može ukupno dizati gospodarstvo države razvijati na zadovoljstvo i samih obrtnika a i njihovih korisnika. Zahvaljujem gospodine predsjedniče.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Željko Pecek. Izvolite!
Hvala lijepo. Netočno je da je ova Vlada uvela Obrtni registar jer je on u elektronskom obliku prisutan od 2002. godine. Netočno je da obrtnici imaju matični broj, jer ovdje uz članak 12. se upravo uvodi matični broj obrtnika kao identifikacijska oznaka obrta što je trebala kolegica pročitati. I netočno je, da će omogućiti se obrtnicima da sa osnovnom školom postanu majstori obrtnici unaprijediti sustav obrazovanja. Obratno. Ja mislim da je to protiv politike Vlade koja se zalaže za obavezno srednjoškolsko obrazovanje.
Poštovana zastupnica Vesna Škare Ožbolt. Nema je. Gubi pravo na riječ po ovoj temi. Poštovani zastupnik Slaven Letica. Nema ga. Gubi pravo na riječ po ovoj temi. Poštovani zastupnik Vladimir Šteng. Izvolite!
Hvala poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo državna tajnice sa suradnikom, kolegice i kolege zastupnici. Kao uvod u raspravu o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrtu, želio bih i smatram da treba nešto napomenuti pa i naglasiti. U Gradu Zagrebu, u reprezentativnoj zgradi svakako postoji Muzej za umjetnost i obrt. Zbirke sličnog sadržaja postoje i u drugim muzejima diljem Republike Hrvatske. Postoje zato i moguće su zato što je obrt pa svakako i umjetnički obrt, jedna od povijesnih tekovina i stečevina ovih prostora koji i to treba naglasiti, nisu od jučer. Međutim, potpuno je i to normalno i razumljivo da vrijeme čini svoje. Jedan veliki dio poglavito tradicijskih obrta i to ne samo umjetničkih jednostavno odumiru. Razloga je bezbroj. Od nezainteresiranosti mladih ljudi ili mlađih ljudi, nemogućnosti brze i velike zarade i tako se to nekad tumači i opravdava, nereguliranih propisa glede naukovanja i ne znam sve čega, do pitanja od koga uopće te vještine naučiti. Međutim, ako se cijela stvar, cijeli problem postavi malo drugačije recimo to malo elastičnije, pruža se prilika za oživljavanje nečega što je neupitno i sigurno zamiralo. Relativno jednostavnim rješenjima dakle elastičnijim rješenjima propisa, cijela situacija se itekako može popraviti. Važeći Zakon o obrtu je donesen 1993. godine, mijenjan je i dopunjavan dva puta '96. i 2001. U smislu zakona obrti su, slobodni obrti vezani obrti, povlašteni obrti. A mogu ih obavljati fizičke osobe ako ispunjavaju opće uvjete. Zakon omogućuje i sezonsko obavljanje obrta do šest mjeseci godišnje, što je za neka područja i neke djelatnosti posebno značajno. Zakon naravno propisuje i način školovanja za rad u obrtničkim zanimanjima u sustavu obrazovanja prema kojem se odvojeno izvodi obrazovanje u strukovnom i opće obrazovnom dijelu. Zakonom je određena i organizacija komorskog sustava. Primjena zakona pokazala je, upozorila je na nedostatke što je uvjetovalo izmjenama i dopunama sada predloženog. Predložene izmjene i dopune bi omogućile fizičkim osobama obavljanje djelatnosti kao domaće radinosti ili sporednog zanimanja uz određeni limit glede visine ukupnih primitaka. Omogućile bi jednostavnije uvjete pristupanja majstorskom ispitu u ovisnosti od prethodno stečene stručne spreme. Omogućilo bi uspostavu nadzora nad segmentom naukovanja u procesu rada radi postizanja sigurnijeg i kvalitetnijeg naukovanja. Domaća radinost i sporedna zanimanja proširila bi broj fizičkih osoba koje bi obavljale određene djelatnosti uključujući tu i umirovljenike. I u svemu tome još nešto, ali posebno važno. Na taj način snizio bi se krug, snizio bi se krug osoba koje rade na crno. U iznimne ulazi odredba o tradicijskim i umjetničkim obrtima gdje stoji da su to obrti za koje je potrebno posebno poznavanje zanatskih vještina i umijeća u obavljanju djelatnosti te koji se obavljaju pretežno udjelom ručnog rada. Ovaj prijedlog rješava i pitanje priznavanja inozemnih obrazovnih kvalifikacija, pokretanje postupka za isto te što zahtjev za to treba sadržavati? Pitanje vezanih obrta za područje od posebne državne skrbi, brdsko-planinsko područje i područje određeno Zakonom o otocima posebno je regulirano. Proširuju se i ovlasti suda časti Hrvatske obrtničke komore, a u smislu privremenog ili trajnog oduzimanja prava primanja naučnika na naukovanje obrtnika i pravne osobe. Za očekivati je da će ovako predložene izmjene i dopune Zakona o obrtu, a one to i jamče uvesti više reda u te djelatnosti. Da će to rezultirati oživljavanjem nekih gotovo nestalih zanimanja. Da će smanjiti nezaposlenost. Određenim kategorijama umirovljenika omogućiti dodatna primanja legalno. I već rečeno smanjiti obavljanje djelatnosti na crno. Iz tih razloga podržavam donošenje ovog Zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Nikola Sopčić, izvolite.
Hvala. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, državna tajnice, pomoćniče ministra, kolegice i kolege zastupnici. Podržavam donošenje izmjena i dopuna Zakona o obrtu. Samim ovim donošenjem zakona omogućit će se daleko širem krugu naših građana otvaranje obrta koji oni do sada nisu mogli otvoriti zbog nezadovoljavanja određenih uvjeta što je često na kraju rezultiralo i radom na crno. Ovim se zakonom ponovo uvodi institut domaće radinosti i sporednog zanimanja čemu je cilj da se omogući i fizičkim osobama obavljanje domaće radinosti. S time da je to limitirano, unaprijed utvrđeno visinom ukupnih primitaka koji iznosi do 10 bruto prosječnih plaća. Ne slažem se sa kolegom Pecekom koji je rekao da će ova odredba omogućiti ili stimulirati obrtnike da prijeđu u sporedno zanimanje, ali će omogućiti pogotovo našim umirovljenicima da legalno ostvare dodatni prihod i dodatnu zaradu. Ovaj Prijedlog zakona propisuje uvjete za dobivanje dozvole za otvaranje obrta pa tako propisuje polaganje majstorskog ispita kojemu mogu pristupiti osobe sa završenom odgovarajućom srednjom školom i dvije godine radnog iskustva u zanimanju za koje se polaže majstorski ispit, a koji nema odgovarajuću srednju školu mora imati tri godine radnog iskustva u zanimanju. Sa nižom školom mora imati desetogodišnji staž u zanimanju za koje polažu majstorski ispit. I samim ovim prijedlogom otvara se prostor širokom krugu ljudi da polože majstorski ispit i otvore obrt što će sigurno u konačnici doprinijeti broju obrtnika, povećavanju zapošljavanja i smanjenju broja rada na crno u obrtu. Isto tako ovaj Prijedlog zakona širi i prostor za osiguravanje dovoljnog broja mjesta za izvođenje prakse jer se širi prostor i na ustanove i zadruge, a ne samo na obrtnike i trgovačko društvo. Isto tako ovim Prijedlogom se posebno uređuju tradicijski i umjetnički obrti što do sad nije bilo riješeno u zakonu. Danas u Hrvatskoj sa preko 260 tisuća zaposlenih u obrtu i preko 105 tisuća aktivnih obrta ovo je jedna od najznačajnijih gospodarskih djelatnosti. Uz otvaranja poduzetničkih zona kojih danas u Hrvatskoj ima preko 300 koje dodatno omogućuju otvaranje obrta i izgradnju kvalitetnog prostora za obavljanje istog. Tu je postignut odličan rezultat kao i uvođenje servisa "hitro" što je sve rezultat rada ove Vlade i ovog Ministarstva na čelu, na čemu vam treba čestitati. Sam Prijedlog zakona uvjeren sam dodatno će poboljšati stanje u obrtništvu i povećati broj registriranih obrta kao i smanjenje broja nezaposlenih koji je sada prvi put u zadnjih 10 godina pao na 263 tisuće, a vjerujem da će upravo zahvaljujući i ovom Prijedlogu zakona taj broj biti i manji. Tu bih jedino apelirao na djelatnike Ministarstva gospodarstva da te podatke što više ističu jer ne znam šta može biti više činjenica nego upravo ovaj podatak o padu broja nezaposlenih. O kvaliteti rada i ovog Ministarstva i ove Vlade. Hvala lijepo.
Hvala. Replika, poštovani zastupnik Antun Kapraljević. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa evo slažem se i podržavam uglavnom većinu ovoga i sve što ste rekli. Međutim ima jedna stvar koja se tiče baš umirovljenika. Činjenica je da im se omogućava da dodatno zarade. Međutim ne znam da li je to trebalo sada, ali bi trebalo i u svakom slučaju u budućnosti razmisliti i o tome da ti umirovljenici koji se samo zaposle ili koji ponovo se zaposle ne kao dodatno, nego koji žele otvoriti ponovo obrt da im to ulazi u nekakav novi izračun za mirovinu i da im postoji mogućnost povećanja te mirovine. Jer šta se dešava? Mi sa ovim odnosom 1 zaposleni, 1 umirovljenik na 1,39, 37 zaposlenih sa prosjekom godina koje imaju naši umirovljenici u svakom slučaju bi trebali stimulirati te umirovljenike da se samo zaposle i da pokušaju povećati svoju mirovinu. I na taj način bi jedino mogli smanjiti broj umirovljenika jer sve drugo je samo čekanje prirodne ...
Poštovani zastupnik Velimir Pleša. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče, gospođo državna tajnice, gospodine pomoćniče. Pa svu važnost obrta i obrtnika pokazuje nam samo jedna činjenica naoko sitna, a zapravo vrlo, vrlo bitna za sve nas. A ta je da je samo u jednom mjesecu hrvatski obrtnici su u jednom mjesecu otvorili više od 5 tisuća radnih mjesta. Za mene kao i za sve nas u Međimurju prije svega obrt i obrtnici trebaju biti u žiži zanimanja ne samo sada prilikom donošenja ovog zakona već i samog dana i vremena. Obrt je nastao sa prvim počecima civiliziranog života na zemlji održao se do današnjeg dana. Kod nas u Međimurju gdje je velika agrarna naseljenost, malo zemlje i težak život stvorili su od Međimurca vječnog putnika, ali i valjanog marljivog i stručnog obrtnika. Međimurci su kao vjekovni istinski Hrvati svojim radnim kršćanskim ljudskim vrlinama kroz povijesti bili nemali oslonac svojoj domovini kada je stoljećima bila aktivni sudionik u stvaranju europske gospodarske i kulturne civilizacije. U Međimurju je obrtnik oduvijek bio doživljavan kao stvaratelj, kao izumitelj, kao krajnji oblikovatelj ideja. I tako zasigurno u Hrvatskoj nema područja koje bi imalo toliko obrtnika najrazličitijih struka kao što to ima Međimurje. Zbog toga uvijek sa posebnom pozornošću gledamo na svaku novinu koju donosi bilo koji novi zakonski tekst koji se bavi reguliranjem prava i obveza obrtnika. Ovom novelom Zakona o obrtu kojom se na određeni način usklađuje zakonodavstvo Republike Hrvatske sa zakonodavstvom Europske unije želi se prije svega provesti sljedeće. Uvođenjem domaće radinosti iz sporenog zanimanja kojim se omogućuje osobama, naročito umirovljenicima obavljanje djelatnosti, određivanje jednostavnijih uvjeta za pristupanje majstorskim ispitima i završenom srednjom stručnom spremom ubrzat će se i postići kvalitetnija provedba politike razvoja obrtništva i poticanja zapošljavanja. Uvođenje obveze raspolaganja poslovnim prostorom za obavljanje djelatnosti usklađuje se s drugim materijalnim propisima koji štite institut vlasništva. A stalna dogradnja sustava obrazovanja i propisivanje obveza nadzora nad izdavanjem licenci za izvođenje praktičnog dijela naukovanja čime se osigurava kvalitetnije obrazovanje za potrebe obrtništva. Pozdravljajući sve ove novine kao i sve uvažene primjedbe Hrvatske obrtničke komore sa prijedlozima koji će se iskristalizirati nakon ove rasprave u konačnici uvjeren sam da će se donijeti jedna dobra i korisna novela Zakona o obrtu. I na kraju dozvolite mi samo još, budući da nisam htio ispravljati gospodina Peceka. Gospodine Pecek ovo je bilo u prijašnjem prijedlogu i u prijašnjem zakonu, nema osnovna škola i 10 godina radnog iskustva. Po ovom zakonu radi se o nižoj stručnoj spremi u strukovnom području plus 10 godina radnog iskustva. To su dvije stvari različite.
Replika, poštovani zastupnik Željko Pecek. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa ja ne znam u čemu se mi ne razumijemo. Ako netko ima osnovnu školu i ako mu je potrebno 10 godina radnog iskustva i može postati majstor obrtnik to je inovacija u ovom zakonu. Drugi, ukoliko želi otvoriti obrt mora ići u strukovnu školu i mora čekati nekoliko godina, znači potrebno mu je 5, 6 godina da bi posao majstor. Temeljna dilema o kojoj sam ja govorio je isplati li se uopće ići u školu, da li smo postali kroz izmjene ovoga zakona zemlja koja podržava obrazovanje i naročito ovo obrazovanje vezano uz srednju školu što se toliko zalažemo i što je najvažniji Vladin projekat u zadnje vrijeme na području obrazovanja. Neosporno je da ćemo kroz ovaj zakon omogućiti onima koji imaju nižu spremu da postanu majstori, kao i ono koji su se školovali i dodatno obrazovali 5, 6 godina za to isto zanimanje. Neosporno je da stjecanje radnog iskustva je dobro kao jedan povod da omogućimo nekome da se bavi djelatnošću, ali ono što ne nauči u školi teško da će naučiti samo ukoliko obavlja tu djelatnost. Ja smatram da ćemo stvoriti jednu rupu u obrazovanju. Smatram da smo degradirali sve one koji su išli u srednju školu, koji su se dopunski obrazovali za majstora i koji su položili majstorski ispit i konačno puno platili za polaganje tog majstorskog ispita. Pa upravo od tih ljudi koji se zovu majstori i mi kao građani puno očekujemo, očekujemo kvalitetu. Na ovaj način možda ćemo izgubiti dio te kvalitete.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Velimir Pleša. Izvolite.
Mislim da niste shvatili zbog čega sam vam to rekao. Ja tvrdim da ste vi u krivu govoreći o tome da ovaj zakon omogućava nekome sa osnovnom školom i 10 godina iskustva u struci dobiti majstorski ispit. To nije točno, jer ovo NSS znači niža stručna sprema, to je 2 godine, nakon osnovne škole 2 godine netko mora završiti i onda može, plus 10 godina radnog iskustva dobiti majstorski ispit. To je ta razlika između toga. Znači u svakom slučaju velim da je izbačeno iz zakona ono što vi tvrdite da u zakonu postoji, a to može značiti da niste pročitali zakon.
Poštovani zastupnik Damir Kajin. Nema ga. Gubi pravo na riječ. Poštovani zastupnik Jozo Topić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana državna tajnice gospođo Kesić Šapić, poštovani pomoćniče ministra gospodine Begović, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Evo mogao bih početi sa onom poznatom "Ipak se kreće.". Sad samo da li se dovoljno brzo kreće i da li se uvijek kreće naprijed i u pravom pravcu e o tome ćemo malo reći. Činjenica je da ima dobrih i pozitivnih pomaka u ovom prijedlogu zakona. I osnovna intencija kako je ja iščitavam iz ovoga prijedloga zakona je da se postigne još veća mogućnost zapošljavanja u obrtu. Jer cijelo vrijeme govorimo i dobro je da se o obrtu govori i o malom poduzetništvu da upravo u ovom dijelu hrvatskog gospodarstva imamo jedino porast zaposlenih. No međutim taj porast zaposlenih ne može biti neograničen. On je ograničen i sa rekao bih ovako malim pomacima u zakonu on će kratkoročno donijeti sigurno određene učinke, ali dugoročno nisam baš siguran da smo na najboljem tragu. Odmah na početku želim istaći bitne novine u ovome prijedlogu zakona. To je ovaj mogućnost domaće radinosti što smatram dobrim i to podržavam. No kad je u pitanju sporedna djelatnost e tu sam vrlo sumnjičav i plašim se i bojim se da je ovo jedna od mogućnosti da se ova mogućnost sporednog zaposlenja, u ovom slučaju umirovljenika da će biti teško kontrolirati njenu legalnost i bojim se da bi mogao ono što je rekao kolega Pecek, s njim se baš uvijek ne slažem, ali u ovom slučaju da bi mogao jedan broj obrtnika stvarno ići u mirovinu i onda raditi po ovome modelu što sigurno ne bi bilo dobro. I naravno značajna novina ovdje također ovi tradicijski i umjetnički obrti za koje smatram da bi bilo izuzetno dobro kad bi sustav oporezivanja za ove obrtnike bio u paušalu jer smatram da oni i tako rade sami svojim samostalno i neko veliko administriranje i vođenja knjiga bilo bi stvarno neučinkovito, odnosno ne bi dalo neke efekte koji se očekuju, no s čim ja se baš ne slažem jer mislim da nije dobro ovo rješenje, a to je da se stvarno ide u pravcu redukcije obrazovanja i redukcije osposobljavanja. Da, sigurno da je tako jer sam majstorski ispit i obrazovanje za obrtnika kako stručno tako i praktično i sam majstorski ispit je jedna garancija da je taj obrtnik poduzetnik osposobljen samostalno voditi posao da poznaje, barem je to srednjoeuropska praksa, a ovaj cijeli Zakon o obrtu i ustrojstvu obrta je upravo napravljeno po modelu srednjoeuropskih država, u ovom slučaju primjerice Njemačke, Austrije i drugih zemalja. Samo obrtnik majstor tamo je sposoban i poznaje djelomično i vođenje poslovnih knjiga, poznaje pravnu regulativu, za to je osposobljen, stručno je osposobljen i poznaje sve vještine u svom zanimanju. On ima također i pedagoško obrazovanje i sposoban je obrazovati mlade ljude, odnosno naučnike i tamo su kriteriji vrlo jasni i dosta strogi. Vi majstorski ispit, odnosno majstorsko pismo ili onaj dokument možete dobiti kad imate navršenih 24 godine, kad završite srednju stručnu školu, kad završite strukovnu školu i polažete majstorski ispit i morate biti nekažnjavani i da bi vi imali pravo otvoriti tvrtku, odnosno obrt i da bi mogli izučavati obrtnike. I po jednome majstoru možete imati najviše dva naučnika. To je praksa. No, međutim sa ovim prijedlozima koji nam se nude da se majstorski ispit može polagati nakon stjecanja određenih vještina u samoj praksi mislim da to nije dobar prijedlog. Također nije dobar prijedlog da se stvara razlikovanje u kvaliteti obrtnika, odnosno majstora na područjima od posebne državne skrbi ili na drugim područjima Hrvatske. Mislim da to nije dobar model. Hrvatska teži i to smo se i deklarirali, i ova se deklarirala za stvarno društvo znanja i mi uvodimo i sustav obveznog srednjoškolskog obrazovanja šta je za pozdraviti i mislim jedino podizanjem kvalitete obrazovanja i stručnog osposobljavanja naši obrtnici će biti sposobni i moći će se nositi sa konkurencijom kad uđu u europsku zajednicu. To je činjenica da je problem izvršavanja, odnosno prakticiranja praktične nastave jer su školski centri loše opremljeni, nemaju adekvatnu opremu, a i mnogi obrtnici ne ispunjavaju ni prostorne, ni tehničke uvjete, a često puta ni ove kvalifikacione, a na ovaj način to će biti još gore. Ja bih predložio i ja bih volio da je tako i zalažem se za to da i upravo iz ove spoznaje da nemamo idealne uvjete za praktični dio nastave da ministarstvo da Obrtnička komora osnivaju određene obrazovne stručne centre koji bi bili primjereno opremljeni sa adekvatnom opremom koja je na zadnjem stanju tehnike jer na taj način mi možemo izvršiti, odnosno garantirati jednu kvalitetnu nastavu i stvaranje kvalitetnog kadra. Evo pozitivan primjer koji imamo sada upravo u Ministarstvu mora i turizma i razvitka i tako. Oni financiraju izgradnju jednog školskog broda. Nakon dugo, dugo, dugo godina se ulaže i ministarstvo ulaže sredstva u izgradnju jednog školskog broda upravo zbog toga jer smo svjesni toga da su naši pomorci bili nekad vrlo kvalitetni, da su bili vrlo traženi i da je to deficitarno zanimanje i da bi imali kvalitetnu naobrazbu i da bi zadržali onaj ugled i značaj koji su naši pomorci imali ide se u izgradnju jednog školskog broda. Ne samo da bi trebalo izgraditi školske brodove, smatram da i pri fakultetima trebalo bi napraviti, odnosno izgraditi najsavremeniju, najmoderniju navigacionu opremu da bi naši pomorci mogli, odnosno časnički kadar mogao zadovoljiti sve potrebe koje se od njega očekivaju. Meni je žao vidjeti da mi svijetli jer ova materija je vrlo interesantna, o njoj se da puno reći. U svakom slučaju pomaci jesu i ponovo ponavljam svaku dobru namjeru pozdravljam i mislim da ovaj institut domaće radinosti je u svakom slučaju dobar i ja ga podržavam, no međutim evo vezano oko sustava obrazovanja, pristupanja majstorskom ispitu, oko praktične nastave mislim da u tom pogledu mora se puno više napraviti. Također bih želio skrenuti pažnju i to smo i zadnji put rekli u zakonu kad je bila rasprava o poticajima da trebamo voditi računa da su svi subjekti na tržištu … [[Govornik se ne razumije.]] Mi imamo slučajeve upravo područja od posebne državne skrbi i ostala područja da se određene tvrtke registriraju na područjima od posebne državne skrbi čak i velika trgovačka društva, a njihova cjelokupna djelatnost se odvija na ostalom dijelu Hrvatske i oni se dovode u izuzetno povoljan položaj jer plaćaju daleko manje poreze u odnosu na druge kolege odnosno na konkurenciju. Tako isto će se događa i u obrtima, da vam prijavi obrt primjerice prijevoznički u nekom dijelu Hrvatske koji je od posebne državne skrbi, a cijelu djelatnost obavlja u Istri ili Međimurju ili u Zagrebu. Mislim da su to stvari o kojima moramo voditi računa. Hvala vam lijepa, vrijeme mi je davno isteklo.
Nije vam davno isteklo. Isteklo je, ali nije tako davno.
Molim?
Nije tako davno vam isteklo. Jer je svijetlilo. Imamo par replika. Poštovani zastupnik Antun Kapraljević prvo.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ponovno bih se vratio pitanju umirovljenika. U obrazloženju iz članka 2 piše ovako. Ako umirovljenik obavlja domaću radinost ili sporedno zanimanje, ne uspostavlja se svojstvo osiguranika s obvezama u mirovinskome osiguranju. Činjenica je da će to vjerojatno biti tako. Međutim, postavlja se pitanje, šta sa onima koji obavljaju dopunsku djelatnost, koji plaćaju i mirovinsko i zdravstveno. A netko im već, pošto je to dopunska djelatnost, netko im već u firmi u kojoj rade, plaća i mirovinsko i zdravstveno. Pa ne može se taj čovjek liječiti dva puta, ne može se liječiti po dva osnova. I nadam se i razgovarao sam dolje, nadam se da će taj dio vrlo brzo biti ispravljen i da ti ljudi koji rade dopunsku djelatnost neće morati za zdravstveno osiguranje plaćati duplo. Druga je stvar ako plaćaju mirovinsko pa im ulazi u osnovicu. I onda je to u redu. Ali mi ne ulazimo u osnovicu. Kad bi im ulazilo u osnovicu za mirovinu onda da. Ali pošto im ne ulazi, oni plaćaju dva puta i jedno i drugo, ajd' ovo ima neke veze mirovinsko, pa nek' se ubaci u osnovicu štima. Ali ne mogu se oni dva puta liječit, da bi trebali dva puta plaćati zdravstveno.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Jozo Topić.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Kapraljević! Ja sam pokušao u mojoj raspravi jasno reći da se zalažem uvijek za ona rješenja koja su jasna, koja su nedvosmislena i koja neće dovesti do različitih tumačenja zakona. Ja se zalažem načelno za ravnopravnost svih subjekata na tržištu, zalažem se za to da nemamo pogodovanja po ni jednoj osnovi, a mislim da ja sam vrlo kritičan u ovome institutu dopunskog zanimanja, ako ste pažljivo slušali. I mislim da ne bi trebalo o tome dalje širiti raspravu. Ja sam za to da zakon funkcionira, da zakon bude što jednostavniji, što jasniji i da bude i da sve subjekte na tržištu dovede u istu poziciju. Hvala vam lijepo.
Poštovana zastupnica Marija Lugarić, sljedeća replika.
Poštovani kolega Topić! Iako se s vama slažem u većini dijela vaše diskusije koju ste govorili oko obrazovanja, mislim da je krajnje vrijeme da prestanemo samo govorit. Neke ocjene vam naprosto nisu točne. Rekli ste da Vlada uvodi obvezno srednjoškolsko obrazovanje. Ja se nadam da ćete to čitati materijal koji je došao za ovu sjednicu dakle, program uvođenja srednjoškolskog obrazovanja koji za cilj nema uvođenje obveznog srednjoškolskog obrazovanja, to naprosto je Vlada napisala u svom vlastitom materijalu. Drugo. Oko opremanja srednjih strukovnih škola. Ja se slažem s vama da su one loše opremljene i da nisu dobro opremljene. Međutim, isto tako umjesto hvalospjeva koji ste održali kako to treba i kako se to dobro radi, kako djeca sretno idu u školu, kako imamo nove programe, ja bih više voljela da ste spomenuli a vi ste za to između ostaloga i glasali, da u državnom proračunu tri godine nisu bila osigurana sredstva za opremanje škola. Nama te stvari ne padaju s Marsa. Naprosto novac i programi za opremanje i izgradnju se osiguravaju u državnom proračunu, a vi ste kao zastupnik niste za to u ove protekle tri godine zalagali. Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Željko Pavlic, replika.
Poštovani gospodine predsjedniče!
Pardon! Vi niste podigli pločicu.
Jesam. Jesam [[Upadica: Je. Je.]]
Kako ja ne vidim to da vi jeste?
Pa, ne znam. Možda mogu pomoć…
Ja ne vidim a vi ste mi propisali naočale.
Možda mogu pomoć.
Vi ste taj optičar koji mi je propisao naočale.
O, no. Hvala što mi pravite reklamu.
Sad ne vidim dobro.
Naravno kolegica Lugarić je proširila malo temu. Ja sam govorio da ova Vlada nastoji, ovo ministarstvo nastoji i rečeno je zalaže se za uvođenje društva znanja na svim razinama i veliki napredak je učinjen upravo u sustavu školstva. A za dvije godine koliko sam informiran trebalo bi biti obvezno srednjoškolsko obrazovanje. To je po tom pitanju. A s druge strane, mislim da ste vi kad sad govorimo o opremanju škola i posebnih radionica itd., ja nisam puno govorio o toj temi, nego sam govorio o pozitivnom primjeru primjerice u Ministarstvu mora, neba i zemlje kako već govorimo, da je Vlada čini sve napore da bi se sustav školovanja i obrazovanja svih kadrova poboljšao. Pa tako i rekao sam kao pozitivan primjer izgradnja jednog školskog broda koji bi trebao biti upravo u te svrhe. Hvala.
Poštovani zastupnik Željko Pavlic, replika.
Pa evo, ja isto dakle tvrdim da je naš sustav školovanja manjkav dakle da ga treba upotrijebit, ima puno prostora da se upotrijebi, treba ga uskladiti sa gospodarstvom, treba ga uskladiti sa obrtništvom, treba ga uskladiti s vremenom dakle. Treba nam i tradicionalni zanati a i neki modernije vještine. A kakva je situacija trenutno na terenu, koje nam to dokazuju na primjer u Međimurskoj županiji, na početku prošle školske godine bilo je 470 raspoloživih mjesta u programima za obrtnička zanimanja, a popunjeno je 345 mjesta u 15 razrednih odjela. Na primjer, limari su druge godine ostali bez naučnika, nije dakle se pojavio niti jedan učenik. No, s druge strane, jedan novi odjel koji je formiran u … [[Govornik se ne razumije.]] dakle u Čakovcu bio je popunjen na brzinu. Svih dakle 30 učenika je ušlo u taj razred a radi se dakle o novom zanimanju, to su obrađivači na CNC strojevima. Dakle, to su obrađivači koji rade na kompjuterski vođenim strojevima. Dakle na takav način bi trebalo što prije i što snažnije razvijati naše obrazovanje.
Poštovana zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite!
Hvala poštovani gospodine predsjedniče, poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Govoreći o zakonu odnosno o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrtu uz nesumnjive poboljšice koje se događaju u samom zakonu ja mislim da je i vrijeme da se progovori odnosno o položaju općenito obrtništva u Hrvatskoj navlastito u ovoj situaciji globaliziranog svijeta i napada odnosno ulaska međunarodnih korporcija na hrvatsko tržište. Prema tome uloga Hrvatske države posebno mora biti prema samom obrtništvu takva da mu omogući da veliki broj ljudi prema tome i naših obrtnika mogu opstati i pristojno zarađivati. U kojim uvjetima danas rade mali i srednji poduzetnici? Možda je i ovo prigoda o čemu je govorio kolega Pecek da se ali ne samo kroz ovaj zakon nego jednako tako da se pogledaju i oni drugi zakoni koji u biti stavljaju malog i srednjeg obrtnika u neravnopravni položaj glede velikih korporacija. A trebalo bi upravo biti suprotno. Naime mi smo i u socijalizmu imali onu odredbu koja je upravo privatne inicijative pa i malo obrtništvo odnosno obrtništvo stavljala u neravnopravan položaj govoreći da su oni eto samo u načelu izjednačeni je li sa društvenim tadašnjim sektorom. Danas više na, naravno nema takve odredbe u Ustavu, ali stvarni položaj obrtnika je daleko, daleko, u ravni u odnosu na ostale krupne poslodavce odnosno da i ne spominjem velike multinacionalne korporacije. Za napomenuti je evo da je nedavno prije nekoliko dana Svjetska banka izašla sa najnovijim izvješćem gdje njihovi analitičari procjenjuju da je stvarna, da stvarna korupcijska djela u Hrvatskoj u godini dana iznose, dakle godišnje iznose čak 6 milijardi. To je naravno da poskupljuje uvjete poslovanje. To je nešto nad čim se moramo ozbiljno svi zamisliti. FINA-ino nedavno izvješće je zaista alarmantno. Iz tog izvješća proizlazi da je nelikvidnih, među nelikvidnima najveći broj upravo ovih malih i srednjih obrtnika. Zbog čega su oni nelikvidni? Taj iznos u toj ukupnoj masi od 17 milijardi potraživanja odnosno nelikvidnih sredstava iznosi upravo, odnosi se upravo na male i srednje poduzetnike odnosno i fizičke osobe u iznosu od 12,700 milijardi a 4 milijarde su ovi veći. Dakle ukupna su tu potraživanja. Nelikvidnost 17 milijardi. To je nešto što je zabrinjavajuće jer će se najviše odraziti na one manje, na najmanje, na male poduzetnike koji onda neće moći ispunjavati svoju, jednu od temeljnih svojih obveza isplate plaće radnicima. Zašto to država tolerira i čemu je i zbog čega je tomu tako? Evo često se Vlada voli hvaliti ovim projektom "Hitro" i on je zaista unaprijedio mnoge stvari. Ali ni one do tada, te što su unaprijeđene nisu bile toliko katastrofalne. Jer najmanji problem je osnovati tvrtku. Međutim najveći je problem u tome što se upravo po ovom modelu projekta, vladinog projekta "Hitro HR" omogućilo onima koji su ostali dužni i državi i radnicima da ponovo formiraju novu tvrtku. Onaj osigurač koji smo imali i koji se također mogao zloupotrebljavati dakle umjesto da ga osnažimo on je jednostavno izvađen i sada eto tako nakon mukotrpnih parničenja vjerovnici dakle bivaju izigrani. Šteta je što je među njima upravo najveći broj i radnika ili njihovih također sitnih i manjih kooperanata. To je nešto što se ne bi smjelo događati. Također ovo je prigoda da se sjetimo i svih onih mjera koje su bile malim poslodavcima omogućene zadnjih nekoliko godina. One su ukinute uz obrazloženje da eto nisu polučile dobre rezultate. A 80 tisuća imamo novih radnih mjesta u tom razdoblju koje su bile upravo primjenom tih mjera i za zapošljavanje kod poslodavaca. Imali smo veliko razdoblje skoro dvije godine ali godinu i po sigurno gdje nismo imali više ni jednu mjeru dok ove nove mjere koje Vlada je predložila sami poslodavci tvrde da nisu dovoljno za njih stimulirajući. To je prigoda upravo da Vlada pogleda i sasluša upravo te male i srednje poduzetnike o čemu je ustvari riječ? Veliki problem s kojim se sreću odnosno gdje se sva, gdje se negativnosti takvog ponašanja najviše upravo reflektiraju na malog i srednjeg poduzetnika jeste neplaćanja države. Država je ponovo postala jedan od generatora nelikvidnosti, jedan od najvećih dužnika. Država naručuje poslove, robe, usluge, a ne plaća ih. Odnosno ako ih ne plati u adekvatnom roku možemo također reći da ih ne plaća jer stvara veliku uzbunu i veliki poremećaj na tržištu, a kažem najviše cijenu toga plaćaju mali i srednji poduzetnici odnosno obrtnici. Naime evo nakon veledrogerija i ljekarnika javili su se upravo i građevinci. Prosvjeduju naravno vrlo oprezno jer onda kasnije bivaju ucijenjeni da neće ni dobiti poslove, ali evo oglasili su se putem svog izvršnog odbora, Udruge poslodavaca, graditeljstva Hrvatske. Javili su se dakle Hrvatskoj udruzi poslodavaca sa zahtjevom da se u tom sektoru učini nešto što je neophodno. Naime dugotrajna kašnjenja u plaćanjima jednostavno onemogućavaju njihov rad. Dovode ih također u neravnopravni položaj u odnosu na one koji ne isplaćuju obveze, a oni bivaju često onemogućeni da to uredno čine. Naime takav problem guši više od 75 malih i srednjih građevinskih tvrtki. Prema tome Hrvatska udruga poslodavaca, ovo je eto kažem prigoda i da Vlada sigurno za to i zna jer je upravo i takav zahtjev njoj i upućen da inicira uvođenje reda u sustav plaćanja za obavljene radove i to primjenom pravila koja važe u Europskoj uniji. Kada bi Vlada upravo adekvatno odgovorila na tu inicijativu značilo bi to višestruko smanjenje rokova, s obzirom na raspon koji sada u biti guši. Trebalo bi uvesti stroga pravila i u zakonu, to ćemo imati sada, odnosno ove sljedeće dane raspravljati o Zakonu o javnoj nabavi. I inzistiranje upravo u tome da se u zakon uvede obveza investitora da u sklopu natječaja podnesu izjavu o osiguranju sredstva za pokriće cjelokupnih investicija, a ne eto da država ipak i plati onom velikom izvođaču, a kasnije on ne podmiruje svoje obveze, navlastito ne prema radniku. Prema tome evo današnji položaj i sumnjam da će ga sam ovaj prijedlog zakona, konačni prijedlog zakona kad bude usvojen promijeniti njihov težak položaj koji je objektivno zato što su mali i srednji naspram velikima koji su u biti onda pravi majstori, a ovi majstori u obrtništvu često su samo šegrti u odnosu na kažem takve majstore. Prema tome obveza je države da osigura njihov ravnopravni položaj na tržištu, da se izmijeni slika i situacija da je država popustljiva prema velikim korporacijama koje ne štite ni naš okoliš ni obveze prema države često se oglušuje odnosno ne inzistira se na toj naplati jednako tako ne plaćaju ni radnika. Dok sve zakonske obveze usmjeruju se upravo prema tim malima. Dakle situaciju ako ne treba promijeniti onda sigurno u ravnopravni položaj dovesti i jedne i druge. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo moram kolegicu ispraviti jer je rekla da je njihova Vlada imala u zakonu osigurač koji je sprječavao makinacije firmi. Pa ja tvrdim da nije tako. Jer evo jedan njihov bivši ministar, današnji premijerski kandidat je imao, osnovao je firmu d.d. iz nje jedno 6, 7 firmi, odnosno d.o.o. i jedno 6, 7 firmi niklo d.o.o. uzimao poslove, namještao si poslove i oštetio upravo građevinske obrtnike ovo o kojima vi govorite, iako nije imao ni jednog jedinog zaposlenog građevinskog radnika. Hvala.
Replika. Molim? … [[Upadica se ne čuje.]] Povreda poslovnika.
Kolega je povrijedio odredbu članka 209. poslovnika ispravljajući što ja uopće nisam govorila. Ali molim vas predsjedniče, nemojte ga kazniti jer on je bio zadnji sekretar svog komiteta tamo u školu kada se je natjecao za mjesto direktora pa mu dajte uzmite to kao.
Prvo, zastupnik Markovinović je ispravljao vaš netočni navod. Iznio je, iznijeli ste i određenu tvrdnju koju je on ispravljao. To da li je to sve skupa. Prema tome nije povrijedio poslovnik. A drugo, vi ste povrijedili poslovnik tako što ste upustili u nešto što ste pod maskom poslovnika nešto drugo iznosili. I neću ga, neću kazniti jasno ni zastupnika Markovinovića, a neću ni vas kazniti. Jer treba vas, dakle. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro. Pustimo se. Replika, poštovani zastupnik Željko Pavlic.
Poštovana kolegica je govorila o ulozi države, dakle o dosta teškom funkcioniranju obrtništva i obrtnika u Republici Hrvatskoj. Ja ću proširiti tu temu dakle i s ulogom naših općina, gradova i županija također koje su, a zbog svojih niskim proračuna u odnosu na proračun Republike Hrvatske koji je izrazito veliki prisiljene uvoditi nove poreze i namete prema obrtnicima. O tome dugo već pričaju i upozoravaju obrtnici. Nažalost u tom smislu se ništa nije promijenilo. Dakle obrtnici se tuže da su svakim danom suočeni sa višestruko povećanim poreznim nametima, da su suočeni sa enormno visokim koncesijskim provizijama, a također u posljednje vrijeme je prisutno da su jedinice lokalne samouprave da su počele se pretvarati u njihovu nelojalnu konkurenciju, nelojalnu konkurenciju obrtnika i poduzetnika tako da stvaraju i otvaraju neke svoje firme. I te firme onda bez natječaja dobivaju određene poslove. Sve je to rezultat toga što je država, dakle naša država funkcioniranje države izrazito skupo pa onda dakle moraju i proračuni državni, državni proračun mora biti veliki. Sve to dakle stvara i visoku cijenu našeg proizvoda. O tome nam služi dokaz evo i činjenica da je u srijedu obilježen 13.6. mislim da je to nekakav dan dan odnosa države i svojih građana, dakle 13.6., do 13.6. kako je bilo objavljeno u vijesti na "Dnevniku" Hrvatske televizije, do 13.6. ove godine građani su radili samo za državu. Znači sve ono što su zaradili ovih proteklih nekoliko mjeseci taj dio je išao državi, a tek od 14. dakle na dalje oni su radili za sebe. Tako je, sad će raditi opet za kamatare itd. To je dakle jedan simboličan dan koji se dešava u svim državama da se znade kako je opterećenost i gospodarstva i građana poreznim nametima. Evo. Hvala.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Željko Pecek. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Jako je dobro što u ozračju demokratičnosti provodimo raspravu o ovako važnom zakonu. Međutim temeljno pitanje koje sam si ja postavio čitajući ovaj prijedlog je hoćemo li ove izmjene zakona prilagoditi obrtnicima, odnosno hoćemo li ispuniti njihova očekivanja. Većina nas ovdje se je složila kako ovaj zakon nije baš previše inovativan. Eto vidite nismo uvažili čak ni ono što je zaživjelo u praksi, a to je da omogućimo i šoferima polaganje majstorskih ispita bez dodatnog obrazovanja jer su se oni eto već niz potvrdili kao najbolji poduzetnici i najbolji lobisti kako u velikom tako i malom gospodarstvu i bez njih zapravo se ne može dobiti, a kamo li naplatiti posao. Potpuno sam siguran da ovaj zakon neće ispuniti očekivanja onih koji su u blokadi žiro računa, onih kojima prijeti ovrha, onih koji očekuju razvojni kredit, onih koji očekuju da ne plaćaju porez na reinvestirani dohodak i onih koji očekuju i to već predugo da se smanje porezna davanja, da se smanje porezni doprinosi. Evo nesretan sam što u ovom Zakonu nije decidirano rečeno da se nad obrtnikom kao fizičkom osobom ne može provesti stečajni postupak jer to Ovršni zakon omogućava. Bilo bi logično da se ovdje naglašava kako se stečajni postupak nad obrtnikom može provesti samo za imovinu koju je on unio kako bi obavljao obrt kao dodatnu djelatnost, međutim vjerojatno i danas ima nekoliko parnica na sudovima koji upravo plijene cjelokupnu imovinu ljudi koji su se počeli baviti obrtom. Klub HSS-a je ovdje u ovom Saboru kroz protekle 4 godine predlagao zakup o prodaji poslovnog prostora obrtnicima pod povoljnijim uvjetima koji je u vlasništvu države. Na žalost donijeta je ta promjena zakona, ali nikad već treću godinu ne donašamo uredbu koju se obavezava donijeti Vlada da to i provedemo. Mi smo se ovdje borili u Saboru ako mogu upotrijebiti tu riječ borili za smanjivanje i ukidanje spomeničke rente. To nije prošlo. Mi smo predlagali i izmjene Zakona o porezu na dobit i na dohodak koje bi pomogle obrtnicima da lakše i jeftinije obavljaju svoj posao. To nije prošlo. Mi smo htjeli izjednačiti prava obrtnika, odnosno obrtnica sa onima koji su zaposleni u trgovačkim društvima i u ustanovama. To nije prošlo. Mi smo se zalagali i za zaštitu obrtnika kao vjerovnika, međutim također to nije prošlo. Ajde jedanput pokušajmo shvatiti da uopće nije teško osnovati obrt. Teško je opstati na tržištu, teško je preživjeti. To je zapravo poruka koju svaki dan čujemo od obrtnika i kojoj bi se mi trebali prilagoditi. Izmjene ovog Zakona potpuno sigurno u tome neće pomoći. Ono o čemu sam ja polemizirao je uvođenje dopunskog zanimanja, odnosno sporedne djelatnosti što se uvodi zapravo kao socijalna kategorija i ovdje mi u tom Prijedlogu zakona tvrdimo kako mirovina ne omogućava pristojan život i treba omogućiti obrtniku koji je u mirovini da radi do smrti. Ja vjerujem da bi puno bolji efekat postigli i da bi se zapravo trebali zalagati kako bi obrtnik koji radi 40 godina mogao pristojno živjeti od svoje mirovine, ali to sada nije slučaj jer mirovina onih koji su obavljali obrtničku djelatnost i to radili preko 40 godina je znatno manja od tisuću kuna. To je problem onih koji imaju obrt, koji su otišli u mirovinu i koji zapravo od toga ne mogu živjeti. Druga tema za polemiku je omogućavanje pogodnosti da bez završene srednje škole, znači bez završene strukovne škole netko može položiti majstorski ispit. Ja mislim da to nije dobro rješenje, ja mislim da je to u koliziji sa Hrvatskom kao zemljom znanja za koju se toliko zalažemo unatrag nekoliko mjeseci, u kojem naročito proklamiramo važnost i nužnost srednjoškolskog obrazovanja za koju eto ćemo dati besplatne udžbenike i riješit ćemo prijevoz, dat ćemo niz pogodnosti, ali onda nekom omogućavamo da stekne titulu majstora a da ne završi srednju stručnu spremu, a istovremeno od njega očekujemo da bude kvalitetan, da konkurira na tržištu trgovačkim društvima. Ono što ja pozdravljam u ovom Zakonu je omogućavanje otvaranje vezanih obrta na otocima i na područjima od posebne državne skrbi jer je točno da tamo na taj način ćemo omogućiti jednostavnije otvaranje obrta, ali jednako tako i zadovoljiti potrebe stanovništva lokalnog. Međutim, pitam se zbog čega u ovom Prijedlogu nisu obuhvaćena i ruralna područja. Gospodine predsjedniče, mi koji smo u Slavoniji znademo da preko 300 općina je nestalo na tome području u zadnjih 25, 30 godina. Potpuno sam siguran da bi bilo opravdano ovu mjeru uvesti i za ruralni prostor, npr. barem za kategoriju općina koje imaju 5 tisuća stanovnika, a nemaju niti jedan vezani obrt. Ti ljudi putuju ili zovu obrtnike da dođu kod njih sa udaljenosti od 50-tak kilometara. Ne vidim nikakvu razliku između tog ruralnog područja koje je napušteno, koje intenzivnu depopulaciju ima i otoka i brdsko-planinskog područja. Ono što ovdje mi omogućavamo kao mogućnost u izmjenama zakona je da obrtnik može obustaviti obavljanje obrta duže od jednu godinu radi njege djeteta sa težim smetnjama u razvoju. Ma to je divno. Gledajte, mi mu dajemo mogućnost da zatvori obrt na dvije, tri godine, ali idemo reći da za to vrijeme on ne dobiva nikakvu naknadu, da za to vrijeme on nema mirovinsko osiguranje. Istovremeno u trgovačkim društvima i ustanovama ljudi koji koriste na taj način godine kako bi njegovali djecu imaju znatno bolje uvjete. Pa čemu ta neravnopravnost? Zašto već jedanput ne reguliramo to područje o kojemu HSS govori u ovom Saboru, a barem dvadeseti puta. Zbog čega razlika između onih koji rade u obrtu i onih koji rade u trgovačkim društvima? Zbog čega jedne majke imaju jedna prava, a druge majke imaju druga prava? Zbog čega obrtnik kada izgubi posao nema nikakva prava na Zavodu za nezaposlene? Zbog čega kada ode na bolovanje ne dobiva naknadu prvih mjesec dana? Pa to su ta pitanja koja smo trebali regulirati jer ti isti ljudi plaćaju i zdravstveno osiguranje, ti isti ljudi plaćaju mirovinsko osiguranje i ti isti ljudi plaćaju doprinose za nezaposlenost za ljude koji kod njih rade. Ovdje nisam također niti vidio koja će prava imati umirovljenici u odnosu na dosadašnje stanje. Znači ako su i u mirovini i ako obavljaju sporednu djelatnost, a nisam ni vidio da li će imati nekakve nove obaveze. Ono o čemu smo također polemizirali je 120 milijuna kuna podrške za obrtnike i za male poduzetnike u ovoj godini. Pa gledajte smiješno je reći da je to dovoljno, smiješno je to uspoređivati sa protuvrijednosti od 4 kilometra brze ceste ili kao što smo rekli 1 kilometra autoceste Zagreb-Macelj. Ma to je nedovoljno. Pa idemo barem mi ovdje u Saboru reći da je to nedovoljno i da taj sektor nismo podržali onako kao što je to trebalo, kao što taj sektor i zaslužuje jer je u zadnjih 7, 8 godina otvorio preko 100 tisuća novih radnih mjesta. To je ta činjenica. Mi ih hvalimo. Da, napravili ste pomake, ali podrška u svakom slučaju nije dovoljna. Primjer kako podržavamo taj sektor je obrtnička škola. Izmjenama zakona prije pet godina, u zakonu je definirano da se osnuje Obrtnička škola za cjeloživotno obrazovanje obrtnika. Međutim, evo sada kroz izmjene ovog zakona se kaže da će ministar obrazovanja donijeti neka pravila kako bi se ta škola osnovala. Ali je činjenica da nakon pet godina nismo ništa napravili. I završno, očekivanja su bila potpuno sigurno veća, očekivanja su jednako tako i veća obrtnika u odnosu na Obrtničku komora i bilo bi dobro da smo i u ovom zakonu vidjeli neku novelu koja bi obavezala Komoru da kaže gdje, kako i na što troše novac koje sakuplja u obliku doprinosa? I jednako tako bilo bi dobro da smo razmišljali o smanjenju tih doprinosa kako za Komoru, tako i za poreze, tako i za mirovinsko i zdravstveno osiguranje. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Ivana Sučec-Trakoštanec.
Ispravljam netočan navod gospodina Peceka u smislu da je predlagač odnosno ova Vlada institut domaće radinosti i sporednog zanimanja uvela isključivo zato da poboljša socijalni status umirovljenika koji su potplaćeni sa svojim malim mirovinama, jer to ne odgovara istini. Dakle, taj institut je uveden za sve one koji se u okviru toga nađu da ne zarađuju više od 63 tisuće kuna godišnje na ime tog obavljanja bilo kakvih vrsta djelatnosti, a to je toliko širok krug da obuhvaća skoro svakog stanovnika države koji to želi. Dakle, tzv. nekomercijalni poljoprivrednici, dakle domaćice, bilo koji drugi ljudi, sve fizičke osobe u Hrvatskoj mogu konzumirati taj institut. A naravno između ostalog, jedan od toga segmenata mogu biti i umirovljenici. Dakle, omogućava se da oni koji sad to rade nelegalno stave se u okvire kontrole i da prihoduju sasma legalna sredstva kojima će evo, da sad na kraju kažem ja kao žena, niz žena moći obavljajući kućanske poslove komercijalno poslovati od ne znam, tradicionalnih ženskih stvari pečenja kolača pa do izrade ručnih radova i svega ono ostaloga i biti sasma u legalnom sustavu. Zahvaljujem.
Replika poštovani zastupnik Jozo Topić.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa, moram priznati da me ugodno iznenadilo da je gospodin saborski zastupnik gospodin Pecek vrlo kritičan prema Obrtničkoj komori. I ja sam, dijelim njegovo mišljenje po tome pitanju i takve stavove sam zastupao cijelo vrijeme. I pred dvije godine, i pred tri godine itd. No, ne znam je li to ta promjena u stajalištu gospodina Peceka jer prije je on upravo imao suprotne stavove, vezana uz promjene na čelu Hrvatske obrtničke komore? Jer vjerujem da to sigurno ima neke veze s tim, jer prije je bilo upravo obrnuto. Hvala.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Željko Pavlic, Željko Pecek, pardon.
Pa kolega Topić! Odgovor je jako jednostavan a vi bi ga trebali znati kao obrtnik. Evo, u ovom prijedlogu zakona ne vidimo niti jedno mišljenje Komore. Ako ste pažljivo pročitali obrazloženje ja smatram da je Komora trebala aktivno učestvovati u tome. Ako je aktivno učestvovala onda je ministarstvo trebalo to i napisati, tako da znamo što je Komora predlagala, a što je odbijeno. Drugi dio priče se zove uz zadnji događaj, a to je Šibenik i Konferencija o malom gospodarstvu. Ja naprosto ne znam da li je Komora tamo bila. Nekad u neko drugo vrijeme tamo su bile radionice, tamo su bile rasprave koje je inicirala Komora u smislu izmjena zakona, tako da nikakve veze to nema sa izmjenama čak i ne znam koje su se dogodile u Komori, nego je to stav. To je stav HSS-a da su davanja za Gospodarsku komoru i za Hrvatsku obrtničku komoru previsoka. A ono što se dobiva natrag od jedne i druge komore je premalo. Ja vjerujem da će vam barem 70, 80% obrtnika i poduzetnika to reći. Pogotovo zato jer se ta davanja sve više i više iz godine u godinu povećavaju i to neopravdano se povećavaju. Tako da evo, znači zbog neaktivnosti u zadnje vrijeme a ne zbog promjena koje su se dogodile u sustavu.
Pet minutna rasprava. Klub HDZ-a poštovana zastupnica Ivana Sučec-Trakoštanec. Izvolite!
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. I samo želim podcrtati neke sporne teme koje su se cijelo vrijeme provlačile kroz raspravu o prijedlogu ovog zakona, a koje ustvari uopće nisu sporne ako se zakon dobro pročita i ako se on tumači onako kako je u duhu njegovih članaka i zamišljeno. Dakle, nama bi svima bilo jako drago da je Hrvatska visoko razvijena na svakom svom kvadratnom metru i da ima jednake uvjete za privređivanje, pa i za obrtništvo. Međutim, netom izašla iz rata i sa velikim nasljeđem iz prošlosti, ona to ovog časa nije. I zbog toga je ova Vlada u cilju dakle proklamiranog uravnoteženog razvoja dakle cijele države uvela privremeni institut pozitivne diskriminacije kojim i kroz ovaj zakon omogućava ostanak ljudi u tim krajevima, time da za vrlo malu stepenicu umanjuje potrebne uvjete koje mora netko imati da bi registrirao obrt. Dakle, mora imati poslovođu određene kvalifikacije i samo za jedan stupanj nižu spremu za obavljanje obrta. I to je pokazalo dakle svoju punu ispravnost jer od 2001. od kad je taj institut uveden je veći broj osoba ostao raditi na tim područjima i puno je veći broj novootvorenih obrta. Dok se ne ispune uvjeti da budemo svi jednako razvijeni, taj institut Hrvatska demokratska zajednica treba zadržati u prijedlogu ovog zakona i to je stav našeg kluba. Isto tako stalno se tvrdi da će svi oni koji sad posluju kao obrtnici bježati u institut domaće radinosti i sporednog zanimanja što uopće nije točno. Jer taj institut domaće radinosti i sporednog zanimanja ima sasma jasne kriterije i svatko onaj tko zapošljava i jednog više od samog sebe, mislim na obrtnika, neće moći konzumirati taj institut, jer će se on odnositi samo na onoga tko ima jednog zaposlenog i koji ostvaruje podvlačim prihod ne veći od oko 63 tisuće kuna. Dakle, svi oni koji imaju veće obrte i koji imaju više zaposlenih će ostati u klasičnom obrtu da tako kažem. I isto tako u svakom slučaju želim pojasniti ovo stalno što se govori da se ide na nižu razinu obrazovanja i da to nije u skladu sa proklamiranom Vladinom politikom srednjoškolskog obrazovanja i uvođenja tog instituta u budući sustav. To je sasma u skladu sa time i to se jasno rješava u člancima koji govore o prijedlogu novih uvjeta za polaganje majstorskih ispita gdje se kaže da se mora imati odgovarajuća srednja sprema i dvije godine radnog iskustva. Da se mora imati odgovarajuću srednju spremu i obrazovanje u majstorskoj školi. Da se može imati neodgovarajuću srednju spremu sa 3 godine radnog iskustva. I da se može imati neodgovarajuću stručnu spremu u strukovnom području sa 10 godina radnog iskustva, nižu spremu, ali to su ponavljam: osnovna škola plus dvije godine ondašnje Šuvarove škole. Jer mi ne možemo taj krug ljudi da tako kažem nesretnih koji su bili u jednom sustavu koji je sad naslijeđen, mi ne možemo te ljude ostaviti kao da ne postoji kad postoje. Oni su završili dva razreda Šuvarove škole. Ja neću govoriti kakve su to škole bile i kakva su zanimanja imala jer otvaramo jednu Pandorinu kutiju, ali dolazim iz područja koje, iz kojeg to dobro poznajem. Radila sam u velikom kombinatu pa smo se šalili da imamo ne znam, skidača zadnjih papaka ako se radi konkretno o mesnoj industriji. Dakle takvi ljudi mogu ako deset godina rade u struci kojom se bave i imaju osmogodišnju plus ta dva razreda ondašnjih tzv. srednjih škola otvoriti obrt i tu nema spora da bi netko išao na snižavanje kriterija i tu je prihvaćen prijedlog Hrvatske obrtničke komore koja se s tim sasma složila. Dakle ponavljam kad se zakon dobro pročita i kad se razgovara za ovom govornicom o člancima zakona, a ne o nečemu što netko zamišlja da iz tog zakona proizlazi pa onda kritizira … [[Govornica se ne razumije.]] ovo sve i svašta a najmanje govori o zakonu dakle onda se ponovo tvrdim Klub Hrvatske demokratske zajednice stavlja u podupirače ovog zakona. Glasovat ćemo za njega jer smatramo da on donosi boljitak obrtnicima, onima koji koriste njihove usluge i ukupno hrvatskom gospodarstvu. Hvala.
… [[Govornik se ne razumije.]] Dalje. Klub zastupnika IDS-a poštovani zastupnik Valter Drandić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospođo državna tajnice, gospodine pomoćniče, poštovani kolegice i kolege. Evo na kraju ove rasprave u ime Kluba IDS-a samo nekoliko, nekoliko riječi. Prvo vidi se iz ove rasprave da je očigledno obrtništva i nedavna rasprava o poticanju malog gospodarstva su teme koje itekako je potrebno puno šire i kvalitetnije raspraviti jer su očigledno one sasvim konkretne, životne teme. Reći ću vam jedan podatak iz moje županije, Istarske županije, u Istri je danas blokirano 21% obrtnika. I očigledno je da je što su mnogi već podcrtali problem naplate nešto što najviše muči naše obrtnike, nešto što, čemu oni jednostavno u mnogim situacijama nisu dorasli. Nisu dorasli jer jednostavno nemaju snage da se suprotstave takvom jednom trendu koji postoji na našem tržištu. Naime mnogi mali obrtnici moraju raditi za velike, pod navodnicima. I to je dobro. To su sustavi klastera koje, za koje se svi zalažemo da bi trebali funkcionirati. Međutim kad oni funkcioniraju samo na način da se uzme nečiji rad, da se neki posao napravi a da se kasnije ne plati onda to nije ono što nitko u ovoj zemlji ne želi. I ovo sigurno nije problem koji može riješiti samo država ili javni sektor. Ovo je problem koji moraju riješiti jednim primjerenijim odnosom i ti tzv. veliki za koje mnogi, mnogi obrtnici mali poduzetnici rade. Ako ga ne budu riješili, ako se ne mogu, drukčije postavili prema tim ljudima onda će, neće im nitko imati raditi te poslove. Prema tome ovo je i jedan apel na one koji se bave velikim biznisima. Da tako kažem velikim gospodarstvom da se na drukčiji način odnose prema obrtnicima, prema malom gospodarstvu o kojeg ipak i oni itekako, itekako ovise. Sigurno da ova rasprava zaslužuje mnogo, mnogo širu elaboraciju međutim ako se koncentriramo samo na ono što je u ovom Zakonu predloženo za nas u IDS-u uz nekakve male dubioze koje smo i danas ovdje čuli od drugih zastupnika je ovaj zakon prihvatljiv. Mislimo da on ipak nekakvim malim koracima ide naprijed. Ide naprijed u smislu da je moguće da i mi doprinesemo sa malim koracima kvalitetnijim i boljim rad u obrtništvu. Međutim to je apsolutno, apsolutno nedovoljno. Obrtništvo, malo gospodarstvo, pa i gospodarstvo u cjelini ima još uvijek puno problema u našoj zemlji. Najveći problem je jasno apsolutno ne, neću reći apsolutno ispričavam se, ali još uvijek velika nekonkurentnost. … [[Govornik se ne razumije.]] već rekao, ogromni problem su kadrovi. Tu počinje od škole ali počinje i od nas samih. Jer i mi često znamo dati izjave ili neki od nas da je sramota, ne znam, raditi neki posao. I to je ja mislim jedan od temeljnih velikih problema da je danas recimo takav trend da je sramota biti, ne znam, konobar, kuhar ili ne znam šta. To su ljudi koji pošteno rade i žive od svog rada i to apsolutno nije sramota nego treba biti ponos. Velik problem je rad na crno. Nema radne snage pogotovo u građevinarstvu. Kontroliraju se nažalost samo oni koji su registrirani, oni koji nisu su izvan sustava kontrole. I tako dalje i tako dalje. Mi nešto u tom dijelu možemo napraviti ali velik dio je jasno u ovim stvarima i na lokalnoj i na regionalnoj samoupravi a treba biti iskren i reći nisu ni svi obrtnici u takvim problemima. Ima vrlo uspješnih, vrlo dobrih i vrlo kvalitetnih obrtnika i oni bi vjerojatno trebali biti ti koji bi trebali voditi te institucije kao što je Hrvatska obrtnička komora da svojim iskustvom i znanjem doprinesu da i drugi obrtnici postanu kao i ovi. I na kraju jedan sasvim konkretan prijedlog. Postoji jedan zakon koji je nekoliko godina već u proceduri na ovom Saboru. Koji bi itekako mogao pomoći našim vinogradarima, vinarima, ugostiteljima. Promijenimo konačno tih 0,0 na 0,5 promila. Hvala vam lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Ivana Sučec-Trakoštanec.
Dopunit ću, ustvari ispraviti netočan navod. Kad je rekao gospodin na početku dakle da su naglo blokirani i povećan je broj blokiranih računa u Istarskoj županiji i iz otežanih uvjeta poslovanja i ne znam čega. To treba imati na umu da je, sad smo u dobu godine kad dolaze porezna rješenja. Dakle i ovaj čas su stigla ljudima porezna rješenja. Nisu plaćali porez jedno dulje vrijeme i logično je da moraju u jednom kraćem vremenu plaćati to šta su inače obveze dakle, evo u tom smislu sam samo željela ispraviti taj navod da ne bi sad ispalo da su neke nove mjere pogoršale poslovanje na taj način da su svi blokirani zbog toga. Blokirani su zbog [[Upadica: Obveza.]] Obveza, tako je [[Upadica: Neplaćanja.]] Legalnih i redovnih [[Upadica: Tako je.]]
Klub HSS-a petminutna rasprava. Poštovani zastupnik Željko Pecek, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa završno ja bih htio reći da su ovdje … [[Govornik se ne razumije.]] teme, a ja smatram da je zapravo najvažnija tema o tome je nešto kolegica malo prije govorila koja se zove diskriminacija. Moja tvrdnja je da je obrtnik diskriminiran zato jer nema ista prava kao oni koji rade u trgovačkim društvima. Rekao sam i primjer Zakona o ovrsi gdje obrtnih odgovara cjelokupnom svojom imovinom, pa čak i imovinom obitelji. Pa zamislite vi kako bi to izgledalo da se i vlasniku trgovačkog društva po principu obrtnika se dođe plijeniti u likvidaciji ili u stečaju cjelokupna imovina i kuća u kojoj stanuje, a ne samo imovina koju je unio u trgovačko društvo. E vidite tu je ta neravnopravnost, tu je ta diskriminacija. Druga diskriminacija je u tome da obrtnici nemaju ista prava kao zaposlenici u trgovačkim društvima i u ustanovama. Kada dođe na zavod za nezaposlene ne dobivaju ništa, ako odgajaju djecu ne teče im mirovinsko osiguranje, zdravstvena prava su im ograničenja. To su ti oblici diskriminacije koje smo po malo trebali mijenjati, upozoravati na njih i poboljšavati stanje u tome sektoru jer upravo obrtnici, potpuno je sigurno to i zaslužuju. Kroz ovaj zakon mi ćemo njima omogućiti da oni dodatno rade, da oni zapravo rade do kraja svojega života. Iz jednostavnog razloga jer mirovina koju primaju je u zadnjoj kategoriji od svih umirovljenika, svodi se svega na nekoliko stotina kuna. Jedinu manju mirovinu od njih imaju poljoprivrednici. Što se tiče obrazovanja, ja smatram da Republika Hrvatska želi jakog i da želi i stručnog obrtnika poduzetnika koji može ići u Europu, koji može konkurirati na tržištu. Opredjeljenja Vlade Republike Hrvatske, a jednako tako i nas u Hrvatskom saboru, barem deklarativno mi tako kažemo su obrazovanje i konkurentnost. A ja vas uvjeravam da se to postiže samo na jedan način, kroz potpuno obrazovanje ali jednako tako i kroz provjeru znanja što upravo omogućuje sustav školovanja. Dakle kriterije znanja mi trebamo podizati, a ne smanjivati. Ovdje u ovom prijedlogu zakona upravo to radimo. Snizujemo kriterije znanja. Taj primjer ide u tom smjeru, taj primjer ide u lošem smjeru i ja sam siguran da ti ljudi koji poprečno završe obrazovanje već za 2, 3 godine kada uđemo u Europsku uniju, odnosno kad konkurencija čvršće dođe u Hrvatsku neće znati odgovoriti na te izazove i da će morati zatvarati obrtničke radnje. Ovime im dajemo jednu lažnu nadu, jedan prečac. Oni će smatrati da su osposobljeni, da to znaju ali čeka ih propast nakon 3, 4 godine. Mene također ne veseli kad sam govorio o Hrvatskoj obrtničkoj komori što oni nisu dobili podršku za osnivanje obrtničke banke. Imali su tu namjeru ali očito Vlada nije to reagirala. Pogotovo sam tužan što evo nakon 4 godine kad je zakon promijenjen i zakon je predvidio osnivanje obrtničke škole, na neki način "visoke obrtničke škole", pod navodnicima za cjeloživotno obrazovanje. To nije zaživjelo kroz 4 godine. kroz ovaj zakon tumačimo na koji način je moguće tu školu osnovati. I ono također što me ne veseli, nema novih iskoraka u odnosu partnerstva između Vlade, ministarstva i Hrvatske obrtničke komore. Obrt, obrtnički registar u elektronskom obliku je osnovan prije 3 godine. I bilo bi vjerojatno dobro da je to prenijeti na upravljanje Hrvatske obrtničke komori zbog dva razloga. Jer oni svejedno vode paralelni registar. I drugi razlog je mogli bi stvarati neke prihode na tržištu kroz tu djelatnost i mogli bi komorski doprinosi biti manji. A centralno pitanje, jedno od važnih pitanja zapravo kod obrtnika je smanjenje doprinosa za komoru. Ali jednako tako i smanjenje poreznih doprinosa i ostalih doprinosa mirovinskih i zdravstvenih. Tu nismo napravili dovoljno. Neki dan smo kao Hrvatska se oslobodili plaćanja prema državi doprinosa. Ja se zalažem da te datume pomičemo prema unatrag. Ovaj prijedlog smatram da ne ide dovoljno u tome smjeru.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Ivana Sučec Trakoštanec.
Netočan je navod da sam ja govorila o diskriminaciji. Ja sam govorila o pozitivnoj diskriminaciji što je sasma suprotan pojam, znači pogodovanje, ustupke, poboljšava mogućnosti određenih kategorija na određenim područjima. I ispravljam drugi navoda koji se odnosi na to da bi jeftiniji bio obrtni registar u HOK-u što nije točno. On bi uzeo dodatnih 40 milijuna kuna minimalno iz proračuna i ne bi vraćao sredstva od registracije u obrtništvo kao što je sadašnji sustav i ne bi imao stručno osposobljene ljude niti logistiku koju ima danas, ponavljam na 107 mjesta u Republici Hrvatskoj koja je ova Vlada, ovo ministarstvo ustrojilo baš za pogodovanje obrtnicima i za ustrojavanje jedinstvenog sustava.
I poštovana zastupnica, Ivanka Roksandić, ispravak netočnog navoda.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa kolega Pecek je rekao govoreći o obrazovanju da se kriterij znanja u ovom obrazovanju, u ovom prijedlogu zakona smanjuje. Ma ne smanjuje se kolega Pecek. Već nekoliko puta je danas upravo ispravljeno na koga odnosi ono o polaganju majstorskih ispita. Ali ja vam hoću reći koliko se ulaže u strukovno obrazovanje. Pa želim sve nas podsjetiti radi gledatelja i radi vas da je 13 centara izvrsnosti u području strukovnog obrazovanja sa upravo danas spomenutim CNC tehnologijama otvoreno u ovoj Hrvatskoj u posljednjih godinu dana, da se smanjuje broj strukovnih sektora, da se smanjuje, a sve u smislu povećanja kvalitete obrazovanja i ulaganja u obrtničke škole. Ja ću biti zaista i jesam najsretnija osoba da se napokon u obrtničke škole dovede reda, jer je do sada zaista u obrazovanju u obrtničkim školama bilo nereda. Dakle, ulaže se, ne da se smanjuje, nego se povećava kvaliteta obrazovanja u obrtništvu. … [[Upadica se ne čuje.]]
Vidio sam, čuo sam ja. Ja čujem na tim niskim frekvencijama ovo došaptavanje. Rekla je 230 i nešto je. Povreda poslovnika. Ali kolega vi ćete biti sigurno u skladu sa poslovnik da kažete da je povreda poslovnika.
Hvala lijepa. Evo maloprije ste konstatirali da malo slabije vidite, ali je dobro da dobro čujete. Pa evo, ovu komunikaciju koju smo imali ovdje ste uspješno primijetili. Ma što želim reagirati kod povrede poslovnika? Kolegica je govorila kako se osnivaju centri, članak 209. kako se osnivaju, pa dozvolite da kažem gospodine Jarnjak, nećete ni doznati ako ne kažem. Ona je govorila kako se osnivaju centri izvrsnosti, a ja sam govorio kako upravo ti obrtnici u te centra ne moraju ići da bi položili majstorski ispit. Kolegice, govorili ste potpuno obratno od onog što sam ja spominjao. Meni bi bilo drago da to unapređenje srednjeg školstva koriste i obrtnici. Ovako to neće morati oni koji nemaju obrazovanje.
Kolega Pecek, vi ste govorili da se smanjuje razina obrazovanja po strukovnim školama i to je zastupnica rekla da to nije točno i obrazložila te razloge. Državna tajnica Tajana Kesić Šapić, završni osvrt.
Poštovani predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Evo kratko. Drago mi je što je danas na osnovu našeg ovog Prijedloga zakona vođena rasprava. Ja moram napomenuti i odgovorit ću gospodinu Topiću budući da je on napomenuo i rekao da kod nas u Hrvatskoj ne postoji praktikum i da se ne ulaže dovoljno novaca u to. Ja ću samo napomenuti da Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva godišnje izdvaja milijun kuna za praktikume za strukovna obrazovanja za 20 škola, da dodjeljuje 164 stipendija za deficitarna zanimanja, da izdvaja 1 i pol milijun kuna godišnje obrtnicima koji primaju obrtnike, znači na praksu djecu. To je samo od nekih aktivnosti od onih 130, odnosno 260 milijuna kuna kad ubrojimo i poduzetničku infrastrukturu i ostale projekte ministarstva vezane za malo i srednje poduzetništvo. Isto tako bih se složila sa vama da ima puno toga što bi se još moglo unaprijediti, ali nije predmet ovog Zakona. Znači gospodin Pecek je govorio o direktivi Europske unije vezano uz naplatu potraživanja. To će se uvesti ta direktiva, ali u Zakon o obveznim odnosima. Ne može se unositi u ovaj Zakon. Isto tako što se tiče smanjenja poreza doprinosa na plaće, reinvestiranje poreza, to isto tako nije predmet ovog sadašnjeg Zakona. Morat ću još reagirati vezano i za majstorske, pristupanje majstorskim ispitima. Znači nije ovdje rečeno da čovjek koji ima nižu stručnu spremu i 10 godina radnog iskustva može otvoriti obrt. Ne, on ne može otvoriti obrt. On samo stiče uvjete da ide na majstorski ispit, a oni koji ocjenjuju na majstorskom ispitu da ocjena da li taj čovjek zadovoljava da li bi mogao postati obrtnik ili ne zadovoljava, da se ne misli da onaj čovjek da nekako završi ne znam i ima.
Što se to rondla?
Molim?
Nešto se rondla tu.
Ne znam što se rondla. Samo sam to željela pojasniti. Isto tako na kraju dame i gospodo želim reći da, ponoviti da donošenjem ovog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrtu omogućit će se širem broju fizičkih osoba, posebice umirovljenicima i onima koji žele raditi neki dodatni posao da obavljaju djelatnost određivanjem jednostavnijih uvjeta za pristupanje majstorskom ispitu ubrzat će se i postići kvalitetnija provedba politike razvoja obrtništva i poticanja zapošljavanja i stalnom dogradnjom sustava obrazovanja i propisivanjem obveza nadzora nad izdavanjem licenci za izvođenje praktičnog dijela naukovanja osigurat će se kvalitetnije obrazovanje za potrebe po obrtništva. I isto tako dobili smo amandmane Odbora za zakonodavstvo koji u cijelosti prihvaćamo.
Hvala. Ispravak netočnog navod, poštovani zastupnik Željko Pecek.
Hvala lijepo. Ma netočno je naime gospodine predsjedniče da se govorilo o onom što ne piše u ovom Zakonu. Dobar primjer je ono što sam ja govorio o ovrsi. Ovaj Zakon ne dozvoljava ovrhu ostale imovine kod obrtnika osim one koje je unio obrt, a Ovršni zakon omogućava ovrhu cjelokupne imovine obrtnika, znači i one koje nije unijeta u obrt i njegove obiteljske kuće. Zato sam i rekao da bi trebalo osnažiti kroz ovaj Zakon, ali konačno i predložiti izmjene Ovršnog zakona. Pa to je uloga ovog ministarstva i Vlade.
Zaključujem raspravu. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama I dopunama Zakona o obrtu. Amandmane koje je podnio Odbor za zakonodavstvo predlagatelj je prihvatio. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Molim glasovati! Rezultat? Sa 92 glasa za, 10 suzdržanih donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o obrtu, tekstu kako ga je predložila Vlada zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovane dame i gospodo saborski zastupnici. Republika Hrvatska kao sredozemna srednjoeuropska i podunavska zemlja s malim i otvorenim gospodarstvom nalazi se na putu izgradnje stabilnog, konkurentnog te socijalno osjetljivog nacionalnog gospodarstva koje je sposobno uklopiti se u globalno tržišno natjecanje. Visoka razina zaštite potrošača nužna je kako bi se osigurao razvoj i funkcioniranje tržišnog gospodarstva te osigurao odgovarajući nadzor na tržište. Naime, dobro uređeno gospodarstvo jedne države bazirano je na konkurentnosti poduzetnika, a i u velikoj mjeri ovisi o visokom stupnju povjerenja i zadovoljstva potrošača. Svjesna važnosti zaštite potrošača i zdravlja Vlada Republike Hrvatske provodi niz aktivnosti vezanih uz izgradnju sustava zaštite potrošača. Te su aktivnosti usmjerene na stvaranje dobrog pravnog temelja za zaštitu potrošača, jačanje administrativne strukture za provođenje cjelovitog nadzora nad tržištem, povećanje razine znanja potrošača i informiranosti o njihovim pravima te na poticanje razvoja i rada udruga za zaštitu potrošača i njihovih savjetovališta u zastupanju interesa potrošača. Zakonom o zaštiti potrošača iz 2003. godine je dan opći okvir politike zaštite potrošača, a konkretna politika zaštite potrošača u određenom razdoblju izbor i opseg prioritetnih poslova na području zaštite potrošača koji će se financirati iz državnog proračuna nadležnosti svih subjekata aktivno uključenih u provođenje te politike izrađuju se nacionalni programi zaštite potrošača koji se odnosi, koji se donosi temeljem članka 96. ovog Zakona. Hrvatski sabor je 25. veljače 2005. godine usvojio Nacionalni program za zaštitu potrošača za razdoblje 2005.-2006. kojim se određuju temelji politike zaštite potrošača u određenom razdoblju i obavlja izbor i opseg prioritetnih poslova na području zaštite potrošača koji se financira iz državnog proračuna Republike Hrvatske. I tako na temelju članka 96. stavka 3. Zakona o zaštiti potrošača Vlada Republike Hrvatske jednom na godinu izvješćuje Hrvatski sabor o ostvarivanju politike zaštite potrošača iz Nacionalnog programa u proteklih godinu dana. Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva kao tijelo nadležno za poslove zaštite potrošača … [[Govornik se ne razumije.]] suradnji sa članovima Vijeća za zaštitu potrošača, nacrt prijedloga godišnjeg izvješća o ostvarivanju Nacionalnog programa zaštite potrošača za razdoblje 200.5-2006. godine koji je jednoglasno usvojen na sjednici Vijeća za zaštitu potrošača održanoj 14. ožujka 2007. godine. Vlada Republike Hrvatske do danas je realizirala niz, čitav niz mjera i aktivnosti vođena osnovnim ciljem, a to je omogućiti stalan napredak kvalitete života svih građana Republike Hrvatske radi zaštite gospodarskih interesa te promicanja važnosti zdravlja i sigurnosti potrošača. Sami ciljevi određeni i razrađeni Nacionalnim programom zaštite potrošača 2005.-2006. godine su stvaranje uvjeta za učinkovito rješavanje uočenih problema na području zaštite potrošača, osvješćivanje potrošača o njihovom stvarnom položaju i snazi na tržištu, senzibilizaciju cjelokupne javnosti o pravima potrošača u Republici Hrvatskoj, osiguranje potpore potrošačima u ostvarenju njihovih prava, jačanje položaja potrošača na tržištu, podizanje svijesti potrošača u odnosu na njihova prava i ulogu u tržišnom gospodarstvu, zaštita zdravlja i sigurnosti potrošača uz daljnje usklađivanje zakonodavstva sa zakonodavstvom Europske unije. Dozvolite mi još samo u ovih par minuta da izdvojim najznačajnije od provedenih aktivnosti na području zaštite potrošača tijekom 2006. godine. Nacionalnim program zaštite potrošača Republike Hrvatske za razdoblje 2005. do 2006. iskazana je potreba za jačanjem razine zaštite potrošača na sljedećim prioritetnim područjima javnih usluga, zdravstvenih usluga, zdravstvene ispravnosti i kvalitete hrane, sigurnosti proizvoda, obrazovanja, obavješćivanja, trgovine, financijskih usluga i bankarstva, zaštite okoliša, turizma i ugostiteljstva te na području korištenja nekretnina. Sljedom toga u 2006. godini u tijeku je bila implementacija projekta EU CARDS 2002. pod nazivom "Jačanje kapaciteta na području zaštite potrošača" kojim je Europska unija pružila potporu Republici Hrvatskoj u ostvarivanju cilja povećanja razine potrošača, jačanja institucionalnih kapaciteta, razvoja ljudskih potencijala i povećanja razine svijesti o potrebi zaštite potrošača, štiteći pri tom zdravlje, sigurnost i gospodarske interese potrošača. Sa zadovoljstvom možemo ustanoviti da je projekt uspješno proveden, te da je uvelike doprinjeo povećanju razine zaštite potrošača u Republici Hrvatskoj. Kroz navedeni projekt pojačani su administrativni institucionalni kapaciteta nositelja politike zaštite potrošača. Kroz ovaj projekt tehnički su ojačane i udruge za zaštitu potrošača i provedena je edukacija Vladinih i nevladinih kadrova koji rade na ovom području. Tijekom 2006. godine u Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva provodile su se aktivnosti koje su se fokusirale na izradu prijedloga novog Zakona o zaštiti potrošača čemu se je pristupilo ne samo radi usklađivanja njegovih odredbi sa zakonodavstvom Europske unije, nego prvenstveno kako bi se i poboljšale njegove odredbe sa ciljem postizanja osnovnog cilja, a to je visoka zaštita potrošača. Veliki dio aktivnosti odnosi se i na uspostavu centralnog informacijskog sustava zaštite potrošača koji će se u ovoj fazi povezivanjem nositelja politike zaštite potrošača a to je Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva, Državnog inspektorata i Udruga za zaštitu potrošača omogućiti brži protok informacija o učestalim kršenjima prava potrošača i pravovremeno poduzimanje mjera nadležnih te tijela za nadzor nad tržištem radi otklanjanja. Radi što bolje informiranosti potrošača unutar centralnog informacijskog sustava zaštite potrošača je dizajnirana i web. stranica na kojoj su prezentirani sadržaji iz područja zaštite potrošača. Stranica je dio postojeće web. stranice Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva i kontinuirano se dopunjuje svim važnim sadržajima iz područja zaštite potrošača. Za aktivnosti i projekte namijenjene Udrugama za zaštitu potrošača predviđenih Nacionalnim programom u 2006. godini, utrošena su financijska sredstva iz državnog proračuna u Republici Hrvatskoj u iznosu od milijun i 994 tisuće kuna. Samo za registraciju u Litvi koja broji tri milijuna stanovnika i gdje je osnovano oko 22 Udruge za zaštitu potrošača godišnje se izdvaja za potrebe Udruga za zaštitu potrošača oko tri puta manje sredstava. Iz toga se može zaključiti da Vlada Republike Hrvatske itekako vodi računa o značaju zaštite potrošača i njegovom razvoju. U Hrvatskoj danas djeluje četiri Savjetovališta za zaštitu potrošača a koji se financiraju isključivo iz državnog proračuna, a čija svrha je educirati potrošače o njihovim pravima i obvezama. U razdoblju od siječnja do kraja prosinca 2006. godine u sva četiri savjetovališta zaprimljeno je oko, od potrošača ukupno 11 tisuća i 862 upita putem telefona, pošte ili izravnim dolaskom u savjetovalište. Izneseni podaci upućuju da su potrošači u Republici Hrvatskoj prepoznali značaj i prednosti savjetovališta i Udruge za zaštitu potrošača kao mjesta kroz koje djelotvorno ostvaruju svoja temeljna potrošačka prava. Tako je i u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa ostvarilo niz aktivnosti u cilju podizanja znanja o zaštiti potrošača, edukacijom i informiranjem. Sve odgojno obrazovne ustanove upoznale su učenike s Nacionalnim programom zaštite potrošača za razdoblje 2005./2006. godine. Hrvatski mediji su uvelike doprinijeli informiranju i educiranju javnosti o problematici zaštite potrošača. Hrvatska radio televizija u okviru svojih javnih zadaća pratila je problematiku zaštite potrošača u programima radija i televizije, a informativni program Hrvatskog radija kroz svoje dnevne emisije prati problematiku potrošača a posebnu pozornost daje emisijama građanski glas i večernji program. Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva kontinuirano obavješćuje potrošače o ekološkom aspektu proizvoda i usluga putem svojim web. stranica, promiče i podiže svijest o održivoj potrošnji i proizvodnji te promjeni potrošačkih navika na državnoj i regionalnoj razini o zaštiti okoliša te promiče ekološku kulturu kod potrošača. I da dalje ne nabrajam ostali elementi koji su sadržani u cijelom izvješću. Dozvolite da na kraju naglasim da predloženo Godišnje izvješće o ostvarivanju Nacionalnog programa zaštite potrošača za 2006. godinu kao dokument predstavlja niz realiziranih aktivnosti čiji rezultat su pozitivni učinci na području podizanja razine zaštite potrošača u našoj zemlji. Područje zaštite potrošača potrebno je kontinuirano unaprjeđivati i jačanjem administrativnih i institucionalnih kapaciteta, podizanjem razine svijesti o značaju zaštite potrošača edukacijom i informiranjem potrošača o njihovim pravima, obvezama i nastavkom dobre suradnje Vladinog i civilnog sektora. Niska razina zaštite potrošača na otvorenom tržištu rezultira nepovjerenjem među svim sudionicima što posljedično dovodi u pitanje i funkcioniranje samog tržišta pa tako i gospodarstva u cjelini. I za kraj koji bih rekao da je iz tog razloga Vlada Republike Hrvatske, a što je i prikazano u ovom izvješću, u proteklom razdoblju poduzela čitav niz aktivnosti i mjera u cilju podizanja razine zaštite potrošača, a što će i u narednom razdoblju i nadalje provoditi. Cilj koji želimo postići je moderno razvijeno socijalno gospodarstvo kojim se potrošači osjećaju zaštićeni, sigurni i zadovoljni. Sljedom navedenog predlažem da se prihvati Godišnje izvješće o ostvarivanju Nacionalnog programa zaštite potrošača za razdoblje 2005./2006. za 2006. godinu. Hvala vam na pažnji.
Hvala. Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu? Odbor za ljudska prva i prava nacionalnih manjina? Otvaram raspravu. Zastupnica Vesna Škare Ožbolt. Nema je. Gubi pravo na riječ. Drugi se nitko više nije prijavio za raspravu. Zaključujem raspravu. Prekidam sjednicu. Nastavak u 13,00 sati glasovanjem o raspravljenim točkama dnevnog reda. Godišnje izvješće o ostvarivanju Nacionalnog programa zaštite potrošača za razdoblje 2000.-2006. u 2006. godini. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prihvaća se Godišnje izvješće o ostvarivanju Nacionalnog programa zaštite potrošača za razdoblje 2005.-2006. u 2006. godini. Molim uključimo se! Možemo glasovati! Rezultat? Sa 84 glasova za, 7 suzdržanih, 9 protiv donesen predloženi zaključak.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege! Odbor za izbor i imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 56. sjednici održanoj 14. lipnja 2007. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika Nacionalnog odbora. Za predsjednika Nacionalnog odbora imenuje se Zoran Milanović.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Molim uključimo se! Molim glasovati! Rezultat? Utvrđujem da je sa 101 glasom za i jednim suzdržanim Zoran Milanović imenovan za predsjednika Nacionalnog odobra za praćenje pregovora sa Europskom unijom. Izvolite dalje!
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 56. sjednici održanoj 14. lipnja 2007. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju člana Upravnog odbora Nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske. Za člana Upravnog odbora Nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske imenuje se danom 24. lipnja 2007. godine na prijedlog Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje Rudolf Cvitovski.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Molim glasovati! Rezultat? Sa 98 glasova za, dva suzdržana profesor Rudolf Cvitovski je imenovan za člana Upravnog odbora Nacionalne zaklade za znanost, visoko školstvo i tehnologijski razvoj Republike Hrvatske. Izvolite dalje!
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na 56. sjednici održanoj 14. lipnja 2007. godine jednoglasno je utvrdio prijedlog odluke o imenovanju i prestanku mandata članova Nacionalnog zdravstvenog vijeća. 1. Za članove Nacionalnog zdravstvenog vijeća imenuje se Željko Rajner, Zvonko Pusić, Miljenko Krapović, Mate Ljubičić, Krešimir Glavina, Stojan Polić, Jasna Lipozenčić, Branka Vizner i Zdenka Gizdić. 2. Dosadašnji članovi Nacionalnog zdravstvenog vijeća Dragan Dekaris, Zdenku Škrabalu, Branimiru Čvoriščecu, Slobodanu Langu, Branku Bakuli, Mihaelu Viragu, Zdravku Eblingu, Miljenku Krapoviću, Mati Mihanoviću protekom zakonskog roka od četiri godine prestao je mandat.
Dobro. To je dakle ona odluka gdje je promijenjeno na zahtjev zastupnika i zastupnica pa je ministar, Ministarstvo stavilo 3 [[Upadica: Žene.]] dame u sastav, kao kandidate za sastav Nacionalnog zdravstvenoga vijeća. Dajem na glasovanje prijedlog, otvaram raspravu, da, da. Zatvaram neotvorenu raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke u cjelini. Možemo glasovati. Rezultat? Odluka donijeta sa 95 glasova za, 4 suzdržana i jednim protiv. Gospođe i gospodo zastupnici glasovanje je završeno. Nastavljamo sa sjednicom u utorak, u utorak i to sa raspravom o Prijedlogu zakona o strancima i nakon toga sa Prijedlogom zakona o azilu.