Kolegice i kolege zastupnici, uvaženi gosti, ja se ispričavam zbog ovoga kašnjenja ali u tijeku su još neke konsultacije unutar klubova, pa evo, ja kao predsjedavajući Doma predlažem da sjednicu počnemo sa odgodom od sat vremena. Dakle, vidimo se za sat vremena ovdje. Hvala. [[PAUZA]] Ja bih zamolio kolegice i kolege zastupnike, članove Vijeća ministara i goste da zauzmu svoja mjesta da bismo mogli početi sa nastavkom 36. sjednice. Poštovane dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti nastavljamo rad 36. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. I na nastavak sjednice su, pored zastupnika, pozvani naši redoviti gosti predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i veleposlanstava u BiH koji redovito prate rad našega Doma, predstavnici nevladinih organizacija i predstavnici medija. Na sjednicu je pozvan i glavni ravnatelj Regulatorne agencije za komunikacije BiH i glavni revizor Ureda za reviziju institucija BiH i predsjedatelj Upravnog odbora Radio-televizije BiH radi razmatranja materijala iz njihove nadležnosti, kao i parlamentarni vojni povjerenik BiH radi davanja prisege. Srdačno pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. Prema informaciji službe sjednici je nazočno 39 zastupnika i zastupnica. Odsustvo je opravdao uvaženi zastupnik Nermin Purić a uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović je najavila kašnjenje. Konstatiram da sjednica ima kvorum i rad za odlučivanje. Prije nego pređemo na realiziranje dnevnog reda imamo jedno prethodno pitanje. Naime, Zastupnički dom je na 35. sjednici, održanoj 23.10.2012. godine a Dom naroda na 22. sjednici, održanoj 16.11.2012. godine imenovao gospodina Boška Šiljegovića za parlamentarnog vojnog povjerenika BiH. Sukladno članku 11. stavak (3) Zakona o parlamentarnom vojnom povjereniku BiH mandat vojnog povjerenika počeće davanjem prisege u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. Zato pozivam gospodina Boška Šiljegovića da da prisegu.
2
Prisežem
Izjavljujem
da ću savjesno obnašati povjerene mi dužnosti,
da ću savjesno da vršim dužnosti koje su mi povjerene,
poštivati Ustav Bosne i Hercegovine,
poštujem Ustav Bosne i Hercegovine,
u cijelosti provoditi Opći okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini,
u potpunosti sprovoditi Opšti okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini,
štititi i zauzimati se za ljudska prava i temeljne slobode, te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana.
štititi i zauzimati se za ljudska prava i osnovne slobode, te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana.
Čestitam vojnom povjereniku.
Zahvaljujem. [[APLAUZ]]
Dame i gospodo, dakle nastavljamo sa radom sjednice. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim napomenuti da smo na dnevni red dodali i točke koje su ispunile poslovničke uvjete a to su: 3 Točka 2. Potvrđivanje Odluke predsjedatelja Vijeća ministara Bosne i Hercegovine o imenovanju ministara i zmajenice ministra u Vijeću ministara BiH. Kako vam je poznato danas smo dobili Odluku predsjedatelja Vijeća ministara BiH i odmah je zakazana sjednica Povjerenstva za pripremu izbora Vijeća ministara BiH. Nadam se da ste svi dobili potrebite materijale. Zatim točka 5. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopuni Zakona o administrativnim pristojbama po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Točka 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima (drugo čitanje). Naime, kao što vam je poznato mi smo sa 36 sjednice Zastupničkog doma skinuli ovaj Prijedlog zakona na zahtjev Ustavnopravnog povjerenstva. Kolegij Doma je kao krajnji rok za dostavu izvješća odredio 20.11.2012. godine. S obzirom da je taj rok istekao, a Povjerenstvo je jutros održalo svoju sjednicu i dostavilo izvješće Prijedlog zakona smo uvrstili na dnevni red nastavka 36 sjednice Doma. Zatim točka 18. Imenovanje članova Središnjeg izbornog povjerenstva BiH iz srpskog i bošnjačkog naroda, materijal broj: 01-50-19-712/12 od 12.06.2012. – Lista kandidata Povjerenstva za izbor i imenovanje članova Središnjeg izbornog povjerenstva BiH (odgođeno imenovanje na 30. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 21. lipnja 2012. godine). Zatim točka 19. Imenovanje člana Središnjeg izbornog povjerenstva BiH iz hrvatskog naroda, materijal broj: 01-50-19-1239/12 od 07.11.2012. – Lista kandidata Povjerenstva za izbor i imenovanje članova Središnjeg izbornog povjerenstva BiH. Sa dnevnog reda smo skinuli raniju točku 15. Izjašnjenje o inicijativi zastupnika Senada Šepića koja glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH obvezuje Vijeće ministara BiH da iz sredstava tekuće pričuve i iz drugih grantova predviđenih za financiranje institucija kulture od značaja za BiH osigura iznos na razini iz 2010. godine za rad tih institucija“, na zahtjev Povjerenstva za financije i proračun a zahtjev ste svi dobili. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Izvolite. Kolega Belkić. Izvolite.
Pa, nemam konkretnih prijedloga ali bih želio informaciju. Naime, mi smo na 35. sjednici zaključkom ovog Doma odložili glasanje o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju institucija BiH navodeći u obrazloženju da nam treba vrijeme, da vidimo Dom naroda i td. Prema mojim informacijama Dom naroda je donio zaključak da neće stavljati Zakon u proceduru u drugom čitanju dok se ne okonča procedura u Predstavničkom domu, pa želim da dobijem informaciju zašto taj zakon nije danas ovdje, odnosno zašto danas ne glasamo o tom Zakonu jer je rasprava završena? 4
Pa, prema našim informacijama zaključak je bio vezan, dakle za odluku Doma naroda ali Dom naroda nije uradio ništa i zato danas to nije ovdje.
... [[nije uključen mikrofon]] Dom naroda ga neće razmatrati ...
Zahvaljujem se. Dakle, nemamo više prijavljenih za raspravu o dnevnom redu. Konstatiram da nastavak 36. sjednice Doma ima sljedeći Dnevni red 1. Izbor zamjenika predsjedatelja/predsjedatelja Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH iz bošnjačkog naroda; 2. Potvrđivanje Odluke predsjedatelja Vijeća ministara Bosne i Hercegovine o imenovanju ministara i zmajenice ministra u Vijeću ministara Bosne i Hercegovine; 3. Usvajanje Zapisnika 35. sjednice Zastupničkog doma; 4. Zastupnička pitanja: a) Komentari na dobivene odgovore, b) Nova zastupnička pitanja; 5. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopuni Zakona o administrativnim pristojbama po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 45/12 od 19.11.2012.; 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-40/12 od 24.09.2012. (drugo čitanje); 7. Prijedlog zakona o izmjenama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnica Ismeta Dervoz, zakon broj: 01-02-1-38/12 od 04.09.2012. (drugo čitanje); 8. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o komunikacijama – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-34/12 od 27.08.2012. (prvo čitanje); 9. Prijedlog zakona o protuminskom djelovanju – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-39/12 od 11.09.2012. (prvo čitanje); 10. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-41/12 od 11.10.2012. (prvo čitanje); 11. Prijedlog zakona o zakladama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-42/12 od 11.10.2012. (prvo čitanje); 12. Izvješće o radu i poslovanju BHRT-a za 2011. godinu, materijal Upravnog odbora Radio- televizije BiH, broj: 01,02-50-19-580/12 od 30.04.2012. i 01,02-50-19-580-1/12 od 16.10.2012. godine; 5 13. Izvješće o izvršenju Proračuna institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za 2011. godinu, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-16-1-983/12 od 26.07.2012.; 14. Izvješće o financijskoj reviziji Izvješća o izvršenju Proračuna institucija BiH za 2011. godinu, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 01-16-1-1138/12 od 28.09.2012.; 15. Godišnje izvješće o izdanim dozvolama za vanjskotrgovinski promet oružja, vojne opreme, proizvoda dvojne i posebne namjene za 2011. godinu, materijal Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, broj: 01,02-25-1152/12 od 05.10.2012.; 16. Izjašnjenje o inicijativi zastupnika Bože Ljubića s 33. sjednice Zastupničkog doma, održane 06.09.2012., koja glasi: „U skladu s člankom 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH („Službeni glasnik BiH“, br. 33/06, 41/06, 81/06, 91/06, 91/07, 87/09 i 28/12), dostavljam vam zastupničku inicijativu: Prijedlog Vijeću ministara BiH da donese odluku o sezonskoj zabrani uvoza određenih poljoprivrednih proizvoda“; 17. Imenovanje člana Upravnog odbora Javnog rediotelevizijskog servisa iz bošnjačkoga naroda (rang-lista Regulatorne agencije za komunikacije BiH), materijal broj: 01,02-29- 1179/11 od 18.11.2011. i imenovanje članova Upravnog odbora Javnog radiotelevizijskog servisa iz srpskoga i hrvatskoga naroda (rang-lista Regulatorne agencije za komunikacije BiH), materijal broj: 01,02-50-19-1150/12 od 04.10.2012.; 18. Imenovanje članova Središnjeg izbornog povjerenstva BiH iz srpskog i bošnjačkog naroda, materijal broj: 01-50-19-712/12 od 12.06.2012. – Lista kandidata Povjerenstva za izbor i imenovanje članova Središnjeg izbornog povjerenstva BiH (odgođeno imenovanje na 30. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 21. lipnja 2012.); 19. Imenovanje člana Središnjeg izbornog povjerenstva BiH iz hrvatskog naroda, materijal broj: 01-50-19-1239/12 od 07.11.2012. – Lista kandidata Povjerenstva za izbor i imenovanje članova Središnjeg izbornog povjerenstva BiH; 20. Prijedlog odluke o imenovanju članova Vijeća nacionalnih manjina BiH, materijal Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, prava djeteta, mlade, useljeništvo, izbjeglice, azil i etiku, broj: 01,02-34-1-728/12 od 06.11.2012.; 21. Davanje suglasnosti za ratificifranje Sporazuma o uspostavi funkcionalnog bloka zračnog prostora srednje Europe, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-1084/12 od 13.09.2012.; 22. Davanje suglasnosti za ratificifranje Konvencije za osnivanje Europskog ureda za komunikacije (ECO) – sastavljena u Haagu 23. lipnja 1993., kako je izmijenjena i dopunjena u Kopenhagenu 09. travnja 2002., materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02- 05-2-1082/12 od 13.09.2012.; 23. Davanje suglasnosti za ratificifranje Osmog dodatnog protokola uz Ustav Svjetskog poštanskog saveza, usvojenog u Ženevi 12. kolovoza 2008., i akata Svjetskog poštanskog saveza, usvojenih u Ženevi 23. srpnja 2008., materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02- 05-2-1081/12 od 13.09.2012.; 24. Davanje suglasnosti za ratificifranje Ugovora o financiranju između Bosne i Hercegovine i Europske investicijske banke – Koridor Vc – druga faza, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-1199/12 od 24.10.2012.; 25. Davanje suglasnosti za ratificifranje Amandmana I na Ugovor o financiranju, sklopljen između Bosne i Hercegovine i Europske investicijske banke 26. ožujka 2007. u Sarajevu – Sanacija cesta u Federaciji Bosne i Hercegovine (FI 23.924), materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-1200/12 od 24.10.2012. Na taj način, dakle počinjemo raditi po ovom dnevnom redu. 6 Prelazimo na točku jedan dnevnog reda, Ad. 1. Izbor zamjenika predsjedatelja/predsjedatelja Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH iz bošnjačkog naroda Na 34. sjednici Doma, održanoj 19.09.2012. godine, kao točka dnevnog reda bilo je razrješenje s dužnosti dosadašnjeg zamjenika predsjedatelja/predsjedatelja Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Denisa Bećirovića i imenovanje zamjenika predsjedatelja/predsjedatelja Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na 35. sjednici, održanoj 23.10.2012. godine, Dom je razriješio s dužnosti uvaženog zastupnika Denisa Bećirovića, te usvojio zaključak da će se izbor zamjenika predsjedatelja/predsjedatelja Zastupničkog doma iz bošnjačkog naroda izvršiti na narednoj sjednici Doma. Želim da napomenem da će se glasovanje o predloženim kandidatima, odnosno kandidatu obaviti odmah, te ukoliko izaberemo prvog zamjenika predsjedatelja/predsjedatelja napravit ćemo stanku od pola sata kako bi službe odradile svoj posao koji je neophodan. Dakle, ima li prijedloga? Uvaženi zastupnik Saša Magazinović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, zamjeniče, uvaženi predsjedavajući Vijeća ministara, ministri, zamjenici, kolegice i kolege sve vas srdačno pozdravljam i želim uspješan i produktivan rad na današnjoj sjednici. U ime Kluba SDP-a za prvog zamjenika predsjedavajućeg/predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH predlažemo člana Kluba SDP-a gospodina Denisa Bećirovića. Hvala vam.
Zahvaljujem. Dakle, imamo prijedlog. Ima li još prijedloga? Nema. Otvaram raspravu o ovom prijedlogu. Nema prijavljenih za raspravu. Pristupamo glasovanju o prijedlogu predsjednika Kluba SDP-a da se za prvog zamjednika predsjedavajućeg/predsjedavajućeg iz reda bošnjačkog naroda izabere gospodin Denis Bećirović. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. 7 Konstatiram da je većinom glasova, sa 26 glasova za, 7 glasova protiv i 8 suzdržanih, uz obadvije entitetske većine, gospodin Denis Bećirović izabran za prvog zamjenika predsjedavajućeg/predsjedavajućeg Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. I kao što sam u najavi rekao da ćemo napraviti stanku od pola sata, a kolegi Bećiroviću u svoje ime i u ime, nadam se, svih vas čestitam na izboru. [[PAUZA]] Dame i gospodo, ja bih molio da zauzmete svoja mjesta, nastavljamo sa sjednicom. Prelazimo na drugu točku dnevnog reda, Ad. 2. Potvrđivanje Odluke predsjedatelja Vijeća ministara Bosne i Hercegovine o imenovanju ministara i zamjenice ministra u Vijeću ministara Bosne i Hercegovine
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Prije nego što krenem sa diskusijom, vezanom za ovu tačku dnevnog reda, zamolio bih vas da nas obavijestite šta se dešavalo pa smo bespotrebno čekali ovdje najmanje 40 minuta, svi mi zastupnici ovdje u sali, jednog ili dvojicu kolega, jedan od njih je i zamjenik predsjedavajućeg Predstavničkog doma. Mislim da je to praksa koja ne bi smjela ubuduće da se dešava i najmanje što smo zaslužili da nam kažete što smo ovdje svi u ovom broju čekali tih 40 minuta. Mislim da ovo ne bi trebalo da ostane bez odgovora. A kad je diskusija u pitanju, dakle SDA, o tome će naravno govoriti kasnije predsjednik Kluba, ali naš je stav, dakle mi ćemo glasati protiv imenovanja ovih ministara iz više razloga i želim da govorim sada o tim razlozima. Vidite, SDA kao jedna od najjačih, nakon lokalnih izbora sigurno najjača bosanskohercegovačka politička stranka, je opozicija i mi ćemo glasati protiv ministara, ali u strukturi ministara ostaće osam pozicija za koje je glasala SDA. Dakle, mi ćemo imati Vijeće ministara gdje će SDA glasati protiv dva člana Vijeća ministara, ali u Vijeću ministara nastavljaju da egzistiraju i rade svoj posao osmorica članova Vijeća ministara za koje je glasala SDA. I to je jedna potpuno nova situacija koju mi imamo sada u BiH. I ja nisam bez razloga, kada se govorilo o smjeni ministara iz reda SDA, predlagao da predsjedavajući Vijeća ministara fino ponudi ostavku, vrati mandat Predsjedništvu, jer se pravi nova parlamentarna većina i onda bismo imali kompletno Vijeće ministara koje je rezultat te nove parlamentarne većine. Ovako ćemo bez Odluke Predsjedništva BiH, koje daje mandat predsjedavajućem Vijeća ministara, uz glasove političke stranke koja od danas postaje ili je već postala opozicija, smjenom ministara iz reda SDA, imat od deset osam pozicija u Vijeću ministara i samo dvije za koje neće biti SDA. Dakle, ja sam ovo istakao da kažem da je ovo što se radi potpuno nelogično i ja mislim da ovo nije utemeljeno ni na Ustavu BiH i da je na ovaj način, mimo onoga ko daje mandat, BiH, dakle to je Predsjedništvo BiH, dovedena u ovu poziciju u kojoj jeste. Kada je u pitanju nova parlamentarna većina ja mislim da je BiH potpuno bespotrebno dovedena u stanje krize u aprilu mjesecu ili maju, nakon teško uspostavljenog Vijeća ministara u februaru mjesecu ove godine i umjesto da se bavimo nekoliko mjeseci evropskim putem i NATO putem BiH, ispunjavanjem uslova koje zemlja ima na tom putu, mi se bavimo sobom. I to kako se bavimo sobom? SDP i SBB su razbili politički blok koji je uspostavljen u ovoj zemlji nakon izbora 2010. godine koji je bio od velike koristi za BiH i koji je mogao da napravi veliki posao u BiH. I nakon što je razbijen taj blok, blok u kojem je bila SDA, počeli su se ispostavljat uvjeti za uspostavu nove parlamentarne većine. O tome je i gospodin Živković potpuno otvoreno govorio ovdje za 9 govornicom. Pa je onda kao rezultat tih uvjetovanja nastao sporazum SDP-a i HADZ-a kojeg je podržao SBB, kažu da nisu potpisali ali su podržali, očigledno. A nakon toga nastaje sporazum između SDP-a i SNSD-a i oba sporazuma je podržala šestorka prije dva dana u Mostaru. Šta je rezultat tih sporazuma? Na kom tragu i na čemu se uspostavlja nova parlamentarna većina? Nova parlamentarna većina se uspostavlja, ako gledamo analizu tih, ako analiziramo te sporazume, na tome da se Federacija BiH od Federacije kantona pretvara u Federaciju naroda. Da se vrednuju glasovi građana ove zemlje i da se izborni rezultat, koji se dobije na direktnim građanskim izborima, koriguje etničkom strukturom stanovništva prema posljednjem popisu, što je potpuno neprihvatljivo za demokratiju. Dobijamo dominantnu ulogu, dakle sporazum nastaje na dominantnoj ulozi Doma naroda kod izbora članova Predsjedništva BiH. To je taj prvi sporazum, najkraće govoreno o njemu. Drugi sporazum nastaje na tragu da se uruši Centralna banka BiH, jer 10% rezervi se neće više morati davati i držati u novcu nego u papirima. To je put u destrukciju, o tome stručnjaci bolje mogu govoriti nego ja, jer ja nisam stručnjak za tu oblast Centralne banke. Od Elektroprenosa se uzimaju sredstva za punjenje budžeta umjesto u razvoj Elektroprenosa, i to pet godina prije nego što je to zakonom propisano. Urušava se sistem sudske vlasti u BiH. Nije samo u pitanju stavljanje tužilaštava pod političku kontrolu, što je evidentno, nego je to urušavanje sistema sudske vlasti u BiH. Mi smo sa teškom mukom 2002., 2003. i 2004. godine izborili da na jednom mjestu, kada je sistem sudske vlasti u BiH u pitanju, biramo sve sudije i tužioce svih sudova u BiH. Sad se to razbija. Umjesto da reforma ide u pravcu da se to osnaži, da se osigura poseban budžet za te institucije, mi imamo potpuno obrnut, potpuno obrnut proces koji ja ne znam gdje će odvesti. Urušava se Centralna izborna komisija, Centar za prebrojavanje centralni se praktično uništava, on se, dakle ukida i zavaraju se liste. Umjesto da idemo daljnjim otvaranju listi, da omogućimo građanima, ne samo da glasaju za pojedine kandidate u okviru jedne političke stranke, nego da glasaju za kandidate različitih političkih stranaka, to je trebao da bude put BiH, mi zatvaramo liste, snažimo lidere političkih stranaka. I to je potez koji je direktno protiv demokratije. Ovih nekoliko činjenica, za jedan i za drugi sporazum, na kojem se uspostavila ova parlamentarna većina u kojoj nije, hvala Bogu da u njoj nije SDA, su dakle činjenice koje ukazuju na zaključak da ovo nije dobro za BiH. I ovo je loše za BiH i mi ćemo zbog toga glasati protiv. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Šefiku Džaferoviću. Dozvolite samo da izravno odgovorim na pitanje koje je upućeno, evo pretpostavljam i meni. Dakle, kasnili smo sa nastavkom sjednice zato što je jedan broj ključnih zastupnika kasnio, a oni imaju prilike odgovorite, ukoliko smatraju. Druga stvar, već kad sam uzeo riječ da kažem, dakle ako je presedan da će u novom Vijeću ministara sjediti ministri koje je podržala SDA, a koja nije više evo dio parlamentarne većine, onda to nije prvi presedan. Prije toga je bio presedan kada je članica parlamentarne većine glasovala protiv budžeta, a buduća članica parlamentarne većine podržala budžet. Hvala lijepo. Replika, uvaženi zastupnik Milorad Živković. 10
Zahvaljujem predsjedavajući. Kolegice i kolege poslanici, predsjedavajući Savjeta ministara, ministri, zamjenici, dame i gospodo. Ja želim da kažem da smo u jutrošnjim kašnjenjima poremetili sve svoje rasporede koje smo imali pojedinačno u sastancima koji su već dogovoreni i ne vidim nikakav poblem što se kasnilo na sastanku koji sam morao da odložim. Izvinjavam se svima onima koji su smatrali da je moje prisustvo neophodno da se ova tačka dnevnog reda otvori, jer prema Poslovniku ste mogli da otvorite ovu tačku dnevnog reda i bez mene, znači svima onima koji su mene čekali i smatrali da se treba sačekati jedan od članova Kolegija da se ova tačka otvori. S druge strane nesuvislo je odgovarati na pitanja koja se tiču samo predviđanja šta će biti. Da podsjetim kolege iz SDA da su govorili da mi iz RS-a ne želimo da popunimo Savjet ministara, da ne želimo da popunimo mjesto člana Kolegijuma, evo mi dolazujemo da su to bile samo insinuacije. Poručujemo kolegama iz SDA da je današnja tačka dnevnog reda potvrđivanje predsjedavajućeg Savjeta ministara i da govori o kadrovima koji su predloženi, a ne o sporazumu koji tek treba da dođe ovdje pred klupe poslanika i da raspravljamo o svakoj pojedinačnoj tačci toga sporazuma, kada bi mogli da govorimo o prijedlozima koji se tiču Centralne banke, Izbornog zakona, javnih nabavki, itd., itd., da se vrati poslovnički na tačku dnevnog reda i da kažu šta imaju protiv predloženih kandidata koji su ovdje i da nas puste da isto tako obrazložimo svoje razloge zašto želimo da ih podržimo. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Saša Magazinović, replika.
Vrlo kratko. Mislim da je diskusija mog uvaženog kolege Džaferovića otišla potpuno u pogrešnom smjeru. Kao što je to i predsjedavajući i dopredsjedavajući naglasio mi znamo šta je tačka dnevnog reda, ali nije problem ni da razgovaramo o drugim aktuelnim političkim pitanjima, pa i sporazumu. Ali jeste problem ako ga komentarišemo na način koji ne priliči čak ni sadržaju sporazuma. I ako napadamo neke stvari koje prije svega nisu takve kakve ih mi predstavljamo, a da odem korak više posebno je problem ako napadate neke stvari za koje ste vi do juče zalagali i koje sam siguran da bi takođe podržali da ste dio parlamentarne većine. Evo recimo, kada govorimo o otvorenim i zatvorenim listama, mi smo u potpunosti u sporazumu prepisali stav SDA iz 2010. godine, dakle onaj vaš dokument o zatvorenim listama, uključujući i obrazloženje koje ste dali. Dakle, taj dokument smo uzeli i stavili ga bez ijednog oduzetog zareza. Ali to vama danas nije prihvatljivo. Ukidanje Centra za brojanje, dakle to je dezinformacija. I nekoliko puta smo rekli, ne ukida se glavni Centar za brojanje i da vama sad ne objašnjavam, ja mislim da i vi znate o čemu se radi. Kada govorimo o Elektroprenosu, pa mi smo dogovorili red koraka na isti način na koji je to podržala Vlada Federacije i za koju su glasali svi ministri iz SDA, uključujući i resornog ministra. Dakle, ništa nije promijenjeno, ni riječ. 11 Dakle, da, ja vas pozivam da ne politiziramo neke stvari, nije problem sve će to doći u parlamentarnu proceduru, razgovarat ćemo o svakoj od tema pojedinačno. I na kraju, ako sam vas dobro shvatio, vi ste podržali 8 ministara koji čine Vijeće ministara. Pretpostavljam da ćete i nastaviti podržavati tih 8 ministara. 2 ministra i zamjenicu nećete podržati. Ali ja koliko znam da računam u totalu, vi ćete nastaviti podržavati Vijeće ministara, nastavljajući podržavati ovih 8 koje ste podržali. I po meni je to državotvorno i ja to zaista pozdravljam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mato Franjičević, replika.
Pa, ja ću se samo kratko osvrnuti na onaj dio kojeg je kolega Džaferović kritizirao, a tiče se sporazuma između SDP-a i HDZ-a, koji ima intenciju, bar što se tiče HDZ-a, da sa one, da se ona norma koja je zapisana u Ustavu da je BiH država tri jednakopravna konstitutivna naroda i svih građana koji u njoj žive, u praksi oživotvori, dakle da ta tri naroda i svi građani koji u njoj žive budu doista jednakopravni, da ne bude dominacije jednog nad drugim, da ne bude biranja predstavnika jednog naroda od strane drugog naroda i td., i td. Ja sam do sada vjerovao da, bar na načelnoj razini, svaki dobronamjerni političar, politički subjekt u BiH nema ništa protiv istinske jednakopravnosti naroda i svih građana koji žive u BiH. Čini mi se da me je ovo što je rekao kolega Džaferović demantira u tom mom uvjerenju pa ću postaviti izravno pitanje – Je li BiH kao država tri jednakopravna konstitutivna naroda prihvatljiva za SDA pod pretpostavkom da su ta tri naroda doista jednaki u pravima i u obvezama ili je ona prihvatljiva samo kao papirnata definicija uz pretpostavku da praksa ide kako je išla i do sada? A to znači da se predstavnici jednog naroda biraju, i da postoje institucionalni mehanizmi da se to stalno radi, od drugog naroda da se vrši preglasavanje i td., i td.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mirsad Đugum, replika.
Poštovani predsjedavajući, poštovani predsjedniče, predsjedavajući Vijeća ministara, kolegice, kolege, dragi gosti. Ja bih ovdje samo reagirao na konstataciju gospodina Džaferovića da je SDP i SBB razbila koaliciju. To je netačna konstatacija jer koaliciju je razbio SDA sa drugih 5 koalicionih partnera koji su bili u dosadašnjoj vlasti, a to je razlog neispunjavanja svojih preuzetih obaveza sporazumom između šest stranaka koje su činile do sada koalicionu većinu u ovome Parlamentu. I apsolutno SBB u svim svojim nastojajima i svim svojim djelovanjima do sada u ovome Parlamentu, a i u drugim parlamentima, maksimalno je bila konstruktivna i maksimalno radila u cilju rješavanja svih problema i na federalnom i na državnom nivou i apsolutno ta teza ne stoji, nego gospodine Džaferoviću svjesni ste da ste vi odbili budžet, da ste tim narušili vaš sporazum i da je jednostavno to bio razlog pucanja koalicije u kojoj ste bili do prije par mjeseci. 12 Druga stvar, nelogično je, apsolutno nelogično konstatacija o zatvorenim listama koji je prijedlog faktički SDA od prije određenog vremena. Ima tu još stvari o kojima bi trebali govoriti, ali mislim da je ovdje sada apsolutno tema o ministrima i da glasamo o ministrima i da ako ima neko da postavi pitanje ili bilo šta drugo, a ovaj dio mislim da smo otišli apsolutno ukrivu. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić, rasprava.
Evo, i ja sve pozdravljam. Ja neću govoriti o konstitutivnim narodima, koalicijama, petorkama, šestorkama, nego ću pokušati govoriti o Odluci predsjedavajućeg Vijeća ministara o imenovanju dva ministra i jednog zamjenika. Dakle, ja sam kao član Komisije za pripremu potvrđivanja imenovanja ova dva ministra i zamjenika nisam dao podršku preporuci da se ta Odluka danas ovdje potvrdi iz razloga koji su vrlo korektno prenešeni u mišljenju koje je dostavljeno ovdje poslanicima na klupe. Dakle, mi ostajemo kod tih razloga i na ovom dijelu sjednice, dakle mi jednostavno nećemo podržati tu Odluku iz razloga što to nije naš posao, mi smo opozicija u kontinuitetu u protekle dvije godine i tako će i ostati. Naravno iskoristit ću priliku i par rečenica da kažem. Nadam se, odnosno nadamo se, nas se dvoje nadamo, da će vrijeme ovog komponovanja i prekomponovanja, sezona da je završena i da ćemo ove dvije godine što su nam ostale, dvije godine su nam samo ostale, za razliku od ove dvije prethodne koje su otišle u vjetar, i kada sam ja izrazio bojazan da ćemo u odnosu na te dvije godine, odnosno na ovaj mandat 2006. do 2010. spominjati po dobru ja sam žestoko bio napadnut i rekli su mi da kletve neke izgovaram. Mi ćemo danas zatražiti analizu prve dvije godine mandata 2010.- 2012., 2006.-2008. i vidjet ćete činjenice. Dakle, ja se iskreno nadam da ove druge dvije godine, jer je to u interesu sviju nas i nas kao opozicije, će biti daleko bolje. Također se nadam da će Vijeće ministara u novom sastavu ovom Parlamentu ponuditi program rada, odnosno da će nam reći šta će raditi, šta namjerava raditi u sljedeće ove dvije godine. Podsjećam vas, ja sam u nekoliko navrata o tome govorio da aktuelni saziv, dosadašnji saziv Vijeća ministara je praktično radio po programu rada koje je kreiralo Vijeće ministara staro. Znate koje staro? Ono iz 2006. do 2010. godine, koje je godinu dana bilo u nekom tehničkom mandatu. Evo, dakle uz te želje i nade mi naravno ovaj čin danas smatramo važnim za državu, jer je nama jako važno da imamo kompletan Kolegij, jako nam je važno da imamo kompletirano Vijeće ministara, ali naša pozicija je pozicija opozicije i mi ćemo ostatu na tom fonu i dalje. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović, rasprava. 13
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti. Nesporno je da je, evo nepune dvije godine SDA bila u sastavu neke parlamentarne većine koja je napravljena na bazi jednog političkog sporazuma koji je bio na snazi. I naravno, ovo je odgovor jednom od mojih kolega, mi nismo mogli prihvatiti da budemo satelit SDP-a i da provodimo njihove stranačko-kadrovske ideje i nakane i zbog toga, evo mi smo se danas našli u opoziciji. Danas je SDA opozicija na državnom nivou. To mora biti jasno i glasno poslata poruka javnosti da se zna, jer ne želimo da za sve propuste koji će uslijediti vjerovatno, ja se, evo ja molim Boga da ih ne bude, ne bih želio da bude ponovo optuživana SDA, jer za sve što bude dobro bit će zaslužna novoformirana parlamentarna većina i Vijeće ministara i naravno ono što ne valja to je takođe vaše. Ali, ja bih želio da SDA u narednom periodu bude, znači i dalje državotvorna, konstruktivna politička opcija koja će podržavati sve dobre projekte i dobra zakonska rješenja koji će olakšati život građana BiH. Ali zato moramo imati nekoliko objašnjenja. U prvom redu od mandatara, odnosno predsjedavajućeg Vijeća ministara koji je mandat dobio na bazi političkog sporazuma prethodnih šest političkih stranaka. Interesuje me kakav je dalji kurs, kuda ide ovo Vijeće ministara, da ne kažem drugačiji izraz? Jel' to samo se mijenjaju dva ministra i jedan zamjenik, odnosno zamjenica ili je to promjena političkog kursa? Jel' i dalje ostaje BiH ubrzano na putu euroatlantskih integracija ili je možda nešto drugačije? Jer ja koliko vidim neki od političkih lidera iz ove novoformirane parlamentarne većine zagovara demilitarizaciju BiH. Jel' to se odustalo od NATO puta BiH? Red je da znamo, red je da znamo. Evo, mi smo odgovorni zastupnici i želimo da takav stav prenesmo i javnosti i naravno onima koje zastupamo. Druga stvar, jel' to potpuno nova politika Vijeća ministara ili je ista politika koja je bila i ranije samo se mijenjaju personalno dva ministra i jedan zamjenik? Kakva je dalja, kakve su projekcije ekonomske politike? Jel' to i dalje ostaje budžetski okvir koji je potpisao naš federalni premijer sa ostalim članovima Fiskalnog vijeća ili se nešto mijenja? Red je da mi to znamo. Evo, ne pitam za onaj tajni dio političkog sporazuma između nekih političkih lidera, nego tražimo objašnjenje kao zastupnici, kao odgovorni ljudi, kao oni koji bi trebali da možda sutra podrže neka od ovih zakonskih rješenja koja će nadam se doći u paketu možda već na sljedeću sjednicu Zastupničkog doma. Naravno, želim kao odgovoran zastupnik da znam da li trebaju građani BiH biti zabrinuti ako se odustalo od NATO puta BiH. Kakva će nam biti sigurnosna situacija? Jel' to zapravo prepuštanje građana BiH i BiH kao države nekoj stihiji? Zbog toga očekujem odgovore, u prvom redu od predsjedavajućeg Vijeća ministara gospodina Bevande. Naravno da ti odgovori ne budu stidljivi nego jasni i glasni i konkretni, da znamo šta da kažemo onima koje zastupamo. Je li u ekonomskom smislu zapravo projekcija da se pravi jedinstveno ekonomsko tržište u BiH? Je li očekivati u BiH još bolju budućnost, ako tako mogu reći? Prema tome, želimo da znamo odgovore na ta pitanja. Očigledno je da imamo jednu kadrovsku obnovu, kadrovski potencijal koji ima, odnosno ja hoću da vjerujem, hoću da budem optimista, koji ima potencijal da državu povuče naprijed. I naravno, evo da ne bi mi nagađali o kojim se kadrovskim rješenjima radi, mi imamo ovdje samo imena i prezimena, ja nisam dobio biografije kandidata, odnosno imenovanih ministara i 14 zamjenika. Da ne bi mi stvarali sliku u glavi o medijskim napisima o kome se radi i o kakvim se profilima kadrova radi bilo bi korektno da smo dobili bar u tri rečenice biografiju kandidata, odnosno imenovanih ministara, odnosno zamjenice ministra finansija. Stoga vas molim da o ovoj problematici, bez obzira što se vama žuri, da pristupite malo ozbiljnije i da zapravo imamo sve ove elemente kako bi, evo i mi kao odgovorna državotvorna stranka dali svoj glas možda za, evo novi sastav Vijeća ministara. Prema tome, ukoliko ne dobijemo i odgovore i biografije naš Klub će ostati u situaciji da bude ili protiv ili suzdržan iz već napomenutih razloga. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku gospodinu Mehmedoviću. Samo želim izvijestiti, dakle da je Povjerenstvo za izbor Vijeća ministara imalo životopise kandidata i da smo na temelju tih životopisa i imenovanja predsjedatelju Vijeća ministara izdali preporuku. Ali ako bi vi možda podržali ipak ove ljude ja bih se osobno potrudio da dobijete biografije u međuvremenu. Hvala lijepo. /kratko prekinut snimak/ ____________(?) Vidite da se i nama iz SDA žuri da što prije imenujemo ministre.
Gospodine predsjedavajući, ja znam proceduralno da ste Vi u Komisiji za izbor i imenovanje Vijeća ministara imali biografiju, ali to ne opravdava što mi kao zastupnici koji nismo članovi te Komisije nemamo danas biografiju. Prema tome, ja Vas molim da vrlo ozbiljno pristupimo ovom poslu, jer se radi o ozbiljnim stvarima i o ozbiljnim resorima, evo u pitanju je Ministarstvo sigurnosti, Ministarstvo odbrane, evo i Ministarstvo finansija, to su tri ključna resora. Ili je možda važnost tih resora pala izlaskom SDA iz ove nove parlamentarne većine. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Asim Sarajlić, rasprava.
Hvala gospodine predsjedavajući. Kolegice, kolege, dame i gospodo. Dakle, nema ovdje dileme, ne trebaju nama SV-evi, ako treba ja ću kolegama iskopirati, mi ćemo glasati protiv. I naravno, politička slika u BiH se mijenja u ovom mandatu nešto češće, nešto brže. Gospodin Bećirović prošli put nije imao podršku, danas ima i to je sasvim legitimno i to je sasvim opravdano. Ja hoću reći da ovdje sve priče o legitimnim predstavnicima naroda, stranaka, regije i td. padaju uvodu. Mi ćemo ovdje kao opozicija, Klub SDA, budno motriti sve naredne aktivnosti novog 15 Vijeća ministara iako, slažem se sa Šefikom, u njemu ima ljudi kojima smo mi i dali podršku, danas ovima nećemo dati. Imamo demokratska sredstva i u ovom Domu i u Domu naroda i mi ćemo se skladno tome i ponašati. Ali, sve ono što bude na evropskom putu i sve ono što bude korak naprijed u MAP-u u NAT-u, rješavnje perspektivne imovine, rješavanje presude Sejdić-Finci, rješavanje drugih zadataka koji su pred ovim Domom ili Domom naroda, SDA će uvijek dati podršku tome. I bez obzira, evo danas se ne borimo za naše pozcije jer nemamo mi više naših članova u Vijeću ministara, dolaze neki drugi partneri, to je sasvim legitimno, to je sasvim opravdano. Ko je koliki Bošnjak ili ko je koliki Hrvat o tome, evo kažem već nakon dvije godine od izbora, više od dvije godine je prošlo, nema i bezpredmetno je zapravo više raspravljati. Ali, naravno sve buduće aktivnosti i ovoga Doma i Vijeća ministara će određivati poziciju SDA i, kažem, sve ono što bude dobro za državu BiH i dobro za sve njene narode i građane SDA će uvijek podržati. Mi imamo svoj principjelan stav i on će biti da mi ne možemo na ovakav način podržati ove kandidate i nadam se, evo da ćemo, i bez SDA nova šestorka da će naći snage i kapaciteta da ovu državu povede naprijed. Kamo sreće, ali na osnovu dosadašnjih iskustava i svega onoga što, evo je ostalo iza nas u ovoj godini, Bogami da bogda. Eto, u ime SDA toliko.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, replika.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja imam potrebu da se samo vrlo kratko osvrnem na nekoliko detalja koji su izneseni u diskusijama. Prije svega Vama gospodine predsjedavajući. Ja bih Vas zamolio da ubuduće dok sjedite za tim stolom se ne obraćate poslanicima SDA na jedan nedostojan način. Jer, Vaš komentar, da ako ćemo mi glasati za ove ministre da ćete se Vi potruditi pa nam pribaviti biografije, je nedostojan odnos prema sedmorici zastupnika u ovom Domu. Vi na to nemate pravo, ovo je visoki Dom direktno izabranih zastupnika i ja od Vas tražim da se ponašate na način kako propisuje Ustav i Poslovnik ovoga Doma. Vi ste nama dužni dostaviti, ako bilo ko od nas traži biografiju, odmah dakle sve dokumente, a ne reagirati na način na koji ste reagirali. Druga stvar, kada je u pitanju glasanje SDA o Budžetu, vi Budžet imate bez glasova SDA i svi imamo Budžet bez glasova SDA. Ali, nakon ovog današnjeg glasanja u BiH ćemo imati osam članova Vijeća ministara sa glasovima SDA i dva bez glasova SDA i to s dvije dijametralno suprotne situacije koje se ne mogu porediti i ne može se pravdati ovo o čemu ja govorim vašom argumentacijom koju ste vi istakli. Tačno je da je SDA na izborima nažalost, ja potpuno otvoreno govorim o tome, prije izbora 2010. godine podržavala zatvorene liste, niko to od nas ne krije. Ja sam i tada bio protiv zatvorenih lista. I hvala Bogu mi u SDA-u možemo da vodimo dijalog i u tom dijalogu naš je definitivan stav da zatvorene liste nisu rješenje. Ja sam i tada bio protiv zatvorenih lista. To se, dakle ja se nadam, zna, i ovo je definitivan stav SDA. I ja mislim da je pogrešno zatvarati liste i da je to suprotno demokratiji i nemojte pravdati ukidanje Centra za prebrojavanje, glavnog Centra ovom argumentacijom da je i SDA nekada bila za zatvorne. Jeste bila prije izbora 2010.godine, to je tačno. Ima pismo u toj 16 Komisiji. Ja sam bio protiv toga i mnogi ljudi su bili protiv toga. Vodili smo dijalog i naš konačan je stav ne zatvarati liste. I to nije vezano za ovo što se dešava sada. Taj stav je mnogo ranije korigovan i mnogo ranije ispravljen. I ja to, dakle otvoreno kažem ovdje, nema nikakvog skrivanja. Što se tiče ostalih stvari, dakle potpuno je jasno, ovdje se govori o programu. Program postoji, program je verifikovan u Mostaru prije dva dana na bazi dva sporazuma koji su štetni za BiH. Ja sam u to ubjeđen i to je ono što mene brine. I na kraju, SDA će podržati sve što je u korist ove države, sve što je u korist njenog evropskog puta. Mi nećemo biti opozicija državi BiH, nećemo biti opozicija evropskom i NATO putu BiH, ali ćemo biti žestoka opozicija svim pokušajima da se uruši dostignuti nivo reformi unutar BiH. To danas želim potpuno jasno ovdje da kažem, a ovi sporazumi indiciraju na takve mogućnosti. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik,Salko Sokolović, replika.
Hvala gospodine predsjedavajući. Replika gospodinu Đugumu i bilo bi neprimjerno da se ne odgovori na ovo što je gospodin Đugum iznio. Gospodine Đugum, kako tada tako danas i tako sutra SDA neće podržati Budžet koji urušava finansijsku konstrukciju države BiH, Budžet koji je nedovoljan da finansira institucije države BiH, Budžet koji je na štetu države BiH, Budžet koji je u rangu Budžeta Sarajevskog kantona i koji na takav način je nedovoljan da bi finansirao postojeće institucije države BiH, a ne da govorimo o procesu dogradnje institucija, koje u ovom momentu fale državi BiH, da bi ona mogla ispuniti obaveze na evropskom putu. SDA neće nikada podržati Budžet kojim se smanjuju sredstva za finansiranje sigurnosnih, obavještajnih i odbrambenih struktura države BiH, Budžet koji nije planirao sredstva za Zemaljski muzej, Budžet koji nije i nije. I na kraju, Budžet koji je zamrznut u narednih nekoliko godina. Mi smo od Stranke za bolju budućnost očekivali da nas podrži u tim nakanama da na ovakav način spriječimo urušavanje države i urušavanje institucija države BiH. Ali evo, sada vidimo da su oni iz prikrajka čekali da mi, kako oni kažu, napravimo grešku, da bi uskočili, ali evo, vidimo da nastave da ruše državu BiH. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Saša Magazinović, replika.
Ja moram ispraviti krivi navod po drugi put. Iako to nije današnja tema, ali evo nametnuli ste je, dakle ne ukida se ni jednim prijedlogom Glavni centar za brojanje. I ja molim, evo dva puta sam 17 to ponovio, ja se nadam da je dovoljno i da treći put, evo ja neću imati repliku, ali da neće neko od kolega morati replicirati. Takođe, pošto imam vremena za repliku, pročitat ću vam samo nekoliko stavova kada je u pitanju Izborni zakon o kome govorite. Kaže ovako – u posljednje vrijeme određene političke stranke, nevladine organizacije i pojedinci izražavaju zabrinutost zbog mogućnosti da se usvoji Prijedlog izmjena Izbornog zakona prema kojem bi se umjesto dosadašnjih poluotvorenih na izborima primjenjivale zatvorene liste. Tim povodom najprije moramo naglasiti da su zatvorene liste demokratska tekovina koja se uz različite varijacije primjenjuje u većini zemalja EU i demokratskog svijeta. Pored toga, ovdje želimo navesti argumente koje su Predsjedništvo SDA opredjelili za zatvorene liste. Prvi argument – osiguravanje zastupljenosti svih konstitutivnih naroda i ostalih u svim parlamentima BiH. Osiguravanje zastupljenosti žena i mladih, koji po aktuelnim odredbama Izbornog zakona rijetko imaju mogućnost da budu izabrani u zastupničke klupe. Osiguravanje ravnomjerne teritorijalne zastupljenosti višečlanim izbornim jedinicama. Osiguravanje zadovoljvajuće kvalifikacione strukture. Sprječavanje izbornih prevara dopisivanjem preferencija, od strane biračkih odbora, pa u zagradi kaže – (na ovim izborima je CIK kaznio 222 člana izbornih komisija). SDA naglašava da će se i po pitanju zatvaranja lista i po pitanju da li mandat treba pripadati pojedincu ili stranci opredjeliti za onu praksu koja preovladava u zemljama evropske parlamentarne demokratije. Također, odlučno odbacujemo određene izjave i komentare koji kažu da SDA zatvorenim listama želi eliminirati neke od mogućih kandidata koji navodno nisu po volji aktuelnom rukovodstvu. Dakle, ovo nije stav ni jedne od stranaka koje su napravile sporazum, nego je stav Predsjedništva, ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ja bih molio zastupnike da iz klupa ne dobacuju.
Predsjedništva SDA. I ja ne bih imao ništa protiv da razgovaramo, debatujemo o bilo kojem rješenju, gdje imamo različite stavove, pa evo, i o ovoj Centralnoj banci, o kojoj kažete i sami da niste na svom terenu, ali ja mislim da nije korektno poslije ovakvog stava SDA nekome spočitavati da ima isti stav. Ja sam siguran, i time ću završiti jer mi vrijeme ističe, da ste vi dio parlamentarne većine da bi vi bili sigurno najbolji promotor rješenja koja su dogovorena u sporazumu. Ali budući da niste, sada ste najveći kritičar. Hvala.
Zahvaljuejm. Uvaženi zastupnik Mato Franjičević, replika. 18
Dakle, vrlo, vrlo jasno. Svaki sporazum koji znači manje neravnopravnosti a više ravnopravnosti ne može biti štetan za BiH nego naprotiv, može biti samo koristan za ovu državu i može je samo učvrstiti i eventualno učiniti samoodrživom. Ne odnosi se samo na ovaj slučaj. Mi smo svjedoci u zadnje vrijeme da se svaki pokušaj dogovora koji nužno podrazumjeva kompromise, kompromise svih koji u dgovororu sudjeluju, uglavnom dočeka na nož jer se stvara takav ambijent. Dočeka se na nož od strane političkih subjekata koji u dogovoru nisu sudjelovali, a pretendiraju u određenim nacionalnim korpusima na glasove birača. Dočeka se na nož od strane medija koji su, u našoj sitiaciji to je javna tajna, uglavnom u funkciji određenih političkih subjekata, a isto tako stvori se ambijent u kojem i pojedine tzv. nevladine organizacije također biraju svoje favorite, pa onda orkestrirano sudjeluju u svemu tome. Sada je u ovom slučaju, od strane SDA, jedan takav pokušaj, jedna takva, jedan takav pokušaj dolaska do rješenja uz kompromise, dočekan ovako. Ali sjetimo se samo Travanjskog paketa, sjetimo se Sporazuma u Prudu, sjetimo se nekih drugih sporazuma koji su bili pokušaj iskoraka u pravcu dolaska do rješenja koja će osigurati jednakost i naroda i građana u BiH i ovu zemlju učiniti trajno samoodrživom, a ne da bude na infuziji kao što je nažalost ovo vrijeme od Dejtona na ovamo na infuziji, uvijek se događalo isto. Ja, evo koristim ovu priliku da plediram, da apeliram na sve nas da budemo više raspoloženi za dogovore i za kompromise, koji su nužni, kako bismo ne samo retorički, nego stvarno trasirali evropski put BiH, jer nema evropske BiH bez evropskih, dakle demokratskih standarda. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mirsad Đugum, replika.
Zahvaljujem. Ja bih samo odgovorio gospodinu Sokoloviću. Mi kada smo glasali o budžetu mi smo samo bili odgovorni poslanici u ime građana i države BiH. Uloga šestorke je bila da se dogovori oko Budžeta, da ga usvoji i implementira, a ne opozicije. Gospodine Sokolović, na ovome istome mjestu, taj dan kada se usvajao Budžet, postavljena su vam pet pitanja, predsjedavajućem, odnosno ministru finansija i to je jasno bilo – da li neusvajanjem Budžeta imamo popis stanovništva, da li imamo lokalne izbore, da li imamo aranžman sa Međunarodnim monetarnim fondom, imamo li izgradnju graničnih prelaza prema Hrvatskoj, i da li imamo evropski put? Na sva ta pitanja, ministar finansija iz Vijeća je odgovorio da je to sve ukočeno. To je bila naša odgovornost da glasamo o Budžetu i da apsolutno ne dozvolimo kočenje nijednog procesa koji ide prema EU. To je jedno Zatvorene liste, već ste rekli da su zatvorene liste bile vaš prijedlog pa ste ih povukli. Ali isto tako sjetite se da sam dva puta spominjao član 48. koji je kočio BiH da ide naprijed ka EU zbog toga što ste kočili popis stanovništva upravo na tom. I onda ste preko noći promijenili i ovdje nas 19 ubjeđivali da član 48. je apsolutno nebitan jer to ima regulisano u entitetskim zakonima. Da li često mijenjate mišljenje? U ovom momentu sam nabrojao tri stvari gdje ste promijenili mišljenje.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Amir Fazlić, replika.
Cijenjeni predsjedniče, kolege i kolegice. U prvom dijelu ja sam imao jednu repliku gospodinu Magazinoviću, pa je on izašao, pa sam sačekao da se vrati, ali sada malo i gospdinu Đugumu imam. Znači imam dvije replike. Prvo ću gospodinu Đugumu. Znači, SDA je bila protiv onakvog Budžeta kakvo je Vijeće ministara predložilo. Mi smo bili protiv fiskalnog okvira kakav je predložen jer SDA nije učestvovala u fiskalnom okviru. Naš prijedlog je bio određeni amandmani, popravka Budžeta. I nećemo se vraćati na te stvari, ti amandmani su bili reda veličine 50-tak miliona maraka. Za 50-tak miliona maraka, koji su trebali da ojačaju određene institucije, a vrijeme je pokazalo tamo kod nekih požara, kako je vojska, da li je imala gorivo ili ne, mi smo došli u situaciju da molimo Parlament da podrži te amandmane. Niste nas razumjeli i zato smo bili protiv Budžeta. A kolegi Magazinoviću, u prvi mah mi se učinilo ili vjerovatno je omaškom, on je iskusan političar, kada je kazao da je prepisao od SDA i vidim da je dobro citirao i dobro pročitao stavove SDA koji su u tom momentu bili ponuđeni u raspravi, nije dobro da jedna ozbiljna stranka kao SDP prepisuje. Nemojte više prepisivati, imajte svoj stav. Vi ste stranka koja ima svoj stav, tako barem govorite i nemojte prepisivati i nije dobro zaklanjati se iza SDA i Federalne vlade gdje su ministri donijeli Odluku o elektroprenosu. Znači kada vam treba odluka, kada vam treba opravdanje onda se zaklanjate iza SDA, a kada vam ne treba onda kritikujete SDA. Morate biti principjelni. Ja vjerujem da vi jeste principjelni. Evo, ja kolegu Sašu Mgazinovića cijenim, ali su mi ove druge kolege rekle da su malo bolji s njim, pa meni rekli da ja eto repliciram i morao sam mu replicirati.
Riječ ima predsjedavajući Predstavničkog doma, gospodin Božo Ljubić. Izvolite. Odnosno, replika, je li tako?
Zahvaljujem. Prvo želim reći da odbacujem objedu da sam na bilo koji način imao namjeru omalovažiti sedam zastupnika SDA svojom intervencijom jer, evo i predsjednik Kluba je zapravo SDA rekao da mu ne treba životopis. Ali bez obzira na to, ukoliko sam ipak bilo koga, odnosno uvrijedio ili se osjetio uvrijeđenim, ja se ispričavam. 20 Objašnjenje da SDA nije glasovanjem protiv Proračuna narušila bilo koji sporazum ne stoji. Narušen je sporazum šestorke koji je predpostavljao naravno da vladajuća paralamentarna većina podržri Budžet kao najvažniji dokument u jednoj godini. A što se tiče sastanka u Mostaru, pa ja želim, evo ovde sa punom odgovornošću ustvrditi da ovaj sastanak u Mostaru, odnosno njegov sadržaj i potpisana izjava i rezultati su najsnažnije reafirmirali moguću BiH kao državu tri konstitutivna naroda. I evo, ja sada s ovoga mjesta izražavam vjeru da će pozitivni efekti i rezultati ovoga sastanka u Mostaru ovomu sastanku dati epitet mostarskog dogovora, jer zapravo je najsnažnije nego ijedan sastanak prije toga, ali domaćih lidera, bez sudjela međunarodne zajednice, reafirmirao ono što jeste duh BiH, a to jeste država u prvom redu tri konstitutivna ravnopravna naroda, a onda naravno i svih njenih građana i ostalih koji se ne izjašnjavaju pripadnicima konstitutivnih naroda. I kada sam uzeo već riječ za repliku, ja bih ipak, evo kao predsjedavajući zamolio da se vratimo točki dnevnog reda a to su, to je Odluka o potvrđivanju trojice članova Vijeća ministara, dakle dva ministra i jednog zamjenika. Hvala lijepo. Uvažena zastupnica Ismeta Dervoz, replika.
Gospodine predsjedavajući, članovi Kolegija, uvažene koleginice i kolege, gosti. Zahvaljujem gospodine predsjedavajući da ste pozvali na povratak, na tačku dnevnog reda, jer smo se mi razmišljali o tome da li treba možda uložiti poslovničku primjedbu na ovo šta slušamo u posljednjih pola sata ili više vremena ovde u ovoj Parlamentarnoj skupštini. Gospodin Fazlić i ja imamo, mislim korektne odnose isto kao i on sa gospodinom Magazinovićem, pa pošto gospodin Đugum nema više mogućnost replike, onda ću ja zamoliti da gospodinu Fazliću uzvratim na ovo što je on sada kazao. Dakle, vi ste nas ovde u ovoj Parlamentarnoj skupštini ubjeđivali da se popis stanovništva može izvršiti iz budžetskih rezervi. Imamo stenograme i možemo vas na to podsjetiti. Druga stvar koja je ovde, jedno pitanje koje se 2-3 puta postavilo. Osam ministara za koje je glasala SDA i dva za koje navodno neće glasati, jer to još uvijek ne možemo vidjeti, nismo vidjeli, jer ne možemo doći do te faze u današnjem radu. Koliko vrijede glasovi SDA a koliko vrijede svi naši glasovi? Da li su regularni, prihvatljivi i važni samo oni ministri koje potvrdi SDA ili samo oni koji dolaze iz redova SDA? Demokratsko pravo svih nas je da imamo svoj stav i mišljenje o bilo kojem predloženom zvaničniku, ali isto tako je naša obaveza da poštujemo odluku većine. Za SDA je to bilo logično do jučer, dok su oni bili dio te većine. Danas, očigledno ništa više u BiH nije dobro zato što je SDA u opoziciji. Gospodin Mehmedović pita da li se nešto mijenja? Nadamo se gospodine Mehmedoviću. Iskreno se nadamo da se mijenja, jer je krajnje vrijeme da počne da se mijenja. Dvadeset godina se u ovoj zemlji ništa nije promijenilo na bolje, tako da – da, mi najavljujemo promjenu u bolju budućnost BiH. 21 Ja vas ljubazno molim da ne dezavuirate vrijednost našega glasa u ovoj Parlamentarnoj skupštini, svih nas koji smo potvrdili onih osam ministara i koji ćemo danas potvrditi i ove ministre koji će, sigurni smo, obavljati svoju dužnost u interesu građana BiH. I samo još jedna opaska. Biografije, gospodine Mehmedoviću, ja sam nekako ubjeđena da ih Vi znate napamet i da Vam vjerovatno ne prija to što piše u tim biografijama, jer znate na koji način će tako stručni, tako odlučni i u tolikoj mjeri posvećeni ljudi prosperitetu i radu u BiH učiniti to da Vijeće ministara dobije novi zamah i da se konačno neki problemi u BiH koji rješavaju ljudi koji imaju takve biografije mogu riješiti. Hvala gospodine predsjedavajući.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić, replika.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedavajući, dopredsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, poslanici, gosti, sve skupa vas pozdravljam. Nisam želio i računao se javiti, ali evo hoću prije svega da izrazim svoje jedno nezadovoljstvo i takođe podršku mojim prethodnicima, odnosno kolegama iz SDA koji su već izjasnili se na koji način ćemo mi danas se ponašati kada su u pitanju glasanja o novim kandidatima za ministre ovako važnih funkcija, kao što su Ministarstvo sigurnosti, odbrane i u dijelu finansija. Ono što bih želio da istaknem, moj kolega sa desne strane, Amir Fazlić, on je to lijepo na svoj način njemu svojstven, politički lijepo rekao da vjeruje da u SDP-u postoje ljudi sa stavovima, sa principima i td., ja bih želio kao mlađi političar ali i privrednik da kažem da u SDP-u je vrlo malo principjelnih i ljudi sa stavom, a to dokazuje i podatak da je veliki broj ljudi SDP napustio. Prije svega gospodin Željko Komšić koji je itekako bio principjelan, međutim da je SDP bila ta ona definitivno ne bi dozvolila da jedan čovjek kao što je Željko Komšić napusti sa takvim principom i sa takvim stavom kao što ga je on posjedovao. O drugim ne želim da govorim, ali smatram da smo također svjedoci da u SBB-u, kao partneru novom SDP-a, su na svu sreću našu ljudi koje smo iz SDA stranke ili otjerali ili isključili. I ja zaista SBB-u nemam šta reći, neka im je Bog na pomoći sa njima. Što se tiče moje kolegice prema kojoj gajim jednu simpatiju, moram reći, obzirom da smo u raznim komisijama, ali definitivno, kolegice sa ovakvim spiskom a pošto smo zajedno u Komisiji za promet i komunikacije pogledajte 15-17 listova za tri čovjeka u Upravnom odboru sa opisom ko su i šta su, a za tri tako velike funkcije kao što su ovi ministri, ja definitivno već dugo vremena ne čitam Avaz, ali čuo sam za gospodina Radončića, ali biografija bi bila dobra. Međutim, za ovo drugo dvoje, definitivno, slabo sam čuo, sad ne znam ni ko su, ni šta su, ni s čime su se bavili, a na kraju krajeva biće na izuzetno odgovornim funkcijama. Bilo bi dobro da njihovu biografiju bar na tri lista dobijem, ako ne na 15. Što se tiče dalje, Vijeće ministara na neki način, već dvije godine ja sam u politici i u ovom momentu ukoliko ovako bude ja definitivno računam da ponovo aktiviram firmu jer ću izgleda ostati bez hljeba. Kao čovjek privrednik koji 25 godina se bavim privredom, ali u politici, u ovako 22 nestabilnom stanju mogu zamisliti kako obični ljudi koji očekuju od ovako visokog Doma i ovako uglednih ljudi da rješavaju njihove probleme. Ovde izgleda rješavamo samo probleme pojedinih ljudi i na način kao što je to zamišljeno. Prije svega, vidim da u Vijeću ministara već dvije godine nije se raspravljalo o pitanju sukcesije, nije se raspravljalo o pitanju granica, ni o pitanju ekonomije, ljudskih prava. Evo pitanje i sigurnosti, ali i odbrane. Ja vam zaista želim ...
Molim uvaženog zastupnika da vodi računa o vremenu.
Eevo završavam, ja zaista želim da bez obzira kako će ovaj izbor proći, predpostavljam kako će, ali sigurno bez predstavnika, bez članova SDA stranke. Neka to ide, ali ja zaista mogu da kažem da ćemo biti veliki na neki način opozicionisti njihovim idejama koje budu išle na štetu BiH. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Amir Fazlić, replika.
Ma evo, ja ne znam jel' uljudno baš replicirati dami, ali evo svojoj kolegici samo da kažem da sam ja ovdje iznosio amandmane ispred Kluba SDA, da SDA nije bila protiv popisa stanovništva, da je SDA bila protiv budžeta onako postavljenog sa onim rješenjima i da smo tražili određene popravke. Ako je kolegica samo primjetila, samo primjetila popis sanovništva kao neki akcenat moje diskusije meni je žao, bilo je tu jako dobrih amandmana, jako dobrih amandmana za koje mislim da ste i Vi bili u duši za te amandmane, ali znam čvrsti politički stavovi Vas opredjeljuju da morate glasati. Evo znači, jedna mala replika, nadam se da se kolegica neće naljutiti.
Zahvaljujem. Svi su zastupnici ovdje ravnopravi i dame i gospoda, prema tome ukoliko diskusija zaslužuje repliku po ocjeni zastupnika, naravno svakome se može replicirati. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović, replika.
Prvo bih replicirao Vama, Vi ste na početku rekali da ste čekali neke veoma važne zastupnike. Očigledno je da nisu svi važni, a sad kažete da su svi jednaki, pa morate to u Kolegiju malo poravnati. Želio bih da repliciram uvaženoj kolegici Dervoz, jer je ona u svom obraćanju, obraćala se direktno meni, za šta ja mislim da nije bilo apsolutno potrebe, jer diskusije svakog od kolega i 23 kolegica zastupnika su obraćanje svima nama, ne meni personalno. Ali obzirom da je to tako ja nisam tražio odgovore od nje, nego sam tražio odgovore od predsjedavajućeg Vijeća ministara i očekujem odgovore od predsjedavajućeg Vijeća ministara – kakva je percepcija budućnosti BiH u političkom smislu, u ekonomskom smislu, je li to skretanje, je li to mjenjanje kursa, je li to vraćanje unazad, da čujemo, jer ja bih rado podržao evo nove ministre ali moram znati šta podržavam, ne mogu napamet. Pravo svakog od nas je da iznosi svoje stavove, naravno ne vrijeđajući nikoga, ali oprostite mi ne vidim razloge zbog čega se baš uvažena kolegica Dervoz obraća meni, osim ako želi da svoju poziciju unutar svoje političke stranke pred šefom ovdje ojača, to svakako, vjerovatno će to biti, dobro doći u sljedećoj smjeni gospodina Denisa Bećirovića, pa umjesto njega da bude izabrana za predsjedavajućeg. O budućnosti, ekonomskoj budućnosti BiH svakako ja cjenim mišljenje kompetentnih ljudi, ali ne onih kojima ta materija nije bliska. Ali ukoliko je bolja ekonomska budućnost građana BiH, evo već pripremljena, čini mi se da je možda već i donesena odluka Vijeća minstara kojom se 2,5 miliona dodjeljuje Kliničkom centru Banja Luka. Čini mi se da je ovo prenos nadležnosti sa države na entitete ili, naravno nemam ništa protiv, jer to su sredstva za liječenje građana BiH, ili ako je to dio tog nekog sporazuma ove nove parlamentarne većine, možda i Kliničkom centru Tuzla za srce treba 2,5 miliona il' možda milion, il' možda 500 hiljada da bi se malo i građani Tuzle i Federacije i čitave BiH možda kvalitetnije liječili. Ali naše pravo na biografije kao zastupnika mislim da su sasvim uredu, i to je principijelno pitanje, nije to pitanje, eto znamo mi sve ove naše kandidate za ministre i za zamjenicu ministra finansija. Naravno da smo čuli mi za te ljude i pogotovo iz medija i td. ali bi željeli da znamo da li se radi o mlađim kandidatima, starijim kandidatima, jer pobogu brate sasvim je, sasvim je opravdano i logično pitanje ako želimo da damo šansu mlađim kadrovima. Ja očekujem da je gospodin Radončić mlađi kandidat od njegovog prethodnika, da je gospodin Hakija Osmić mlađi od njegovog prethodnika i td. ja to očekujem. Evo, ovo je pozitivno što jedna dama ide za, je predložena za zamjenicu ministra finansija. Ali vas molim nemojte nam uskraćivati principijelno pravo. Nije stvar da li mi se znamo međusobno, ali je principijelno da dobijemo biografije, pa čak i imovinske kartone, da ne bi sutra neko rekao – eh Fahro Radončić se obogatio kao ministar sigurnosti. Ne, on je bio bogat i ranije, je li. Prema tome, ovo je čisto principijelno pitanje, nije uopće pitanje da li se mi međusobno poznajemo ili ne poznajemo. Prema tome, ja vas molim da ubuduće diskusiju vodimo
Vrijeme.
prema svima, a ne da se bilo ko personalno obraća bilo kome drugom.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Denis Bećirović, zamjenik predsjedavajućeg, replika.
Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, cjenjeni kandidati za ministre i zamjenice ministra, poštovani članovi Vijeća ministara. 24 Ja mislim da bi bilo dobro u okviru ove tačke dnevnog reda da se mi vratimo na dnevni red i da vrlo jasno konstatiramo da sve ovo što smo čuli do sada od poslanika SDA jednostavno možemo reći da oni danas nisu prezentirali ozbiljne argumente zašto mi u okviru ove tačke dnevnog reda ne bi podržali izbor dva ministra i zamjenika ministra. Da je to tako svjedoče evo i posljednje diskusije koje su intonirane na takav način da očigledno nemaju potrebnu dozu ozbiljnosti. SDA je od 1995. godine, dakle od Dejtona do danas, od 17 godina 15 godina bila u vlasti i mi ste strane razumijemo da nije jednostavno nakon 15 godina, evo danas na državnom nivou da se neko povlači u opoziciju. Za tih 15 godina nije SDP bio jedini koalicioni partner SDA, bili su to i GDS, danas više GDS-a nema ovdje, bili su i liberali, nema više liberala u Parlamentu, bila je Stranka za BiH, svedena je na dva poslanika. Ista sudbina je bila namijenjena i SDP-u, međutim to više ne prolazi. Biti u poziciji a glumiti opoziciju i sve tako uporno 17 gotovo godina poslije Dejtona je neodrživa politika i takvoj politici došao je kraj. Gospodin Mehmedović u jednom trenutku je rekao od čega smo mi sve odustali, pa je naveo čitav set pitanja. Pretpostavljam kada je o tome govorio da je mislio na ove do sada potpisane sporazume, pa je na bazi toga sve ono što nema u tim sporazumima navedeno je da smo od toga odustali. Ako ćemo slijediti tu logiku onda mi otvoreno možemo reći da je prije nego što je došlo do sporazuma SDP-a i SNSD-a i ostalih sporazuma nakon toga, SDA potpisala jedan sporazum. Nemam ga ovdje ali bilo bi ga dobro pogledati, da vidimo šta ste vi potpisali. Po vašem sporazumu nema, ne da nema NATO pakta, nema ni evropskih integracija, nema ni ekonomije, nema ni reformi, nema ništa, znate šta stoji u vašem sporazumu, je li to sporazuma za budućnost koji ste bili spremni da ga implementirate, vas 7 od 28 poslanika iz Federacije. Vas 7 je bilo spremno, a u tom sporazumu jedine dvije bitne stvari su prva – treba smijeniti Zlatka Lagumdžiju, druga – Denisa Bećirovića i nikakvog programa, nikakvih reformi. Jeste to nudili ovoj zemlji? Je li o tome pričate danas na sjednici Parlamenta? Govorite o budžetu, pa mi i dalje ne znamo evo šta se događalo kad je riječ o budžetu, ministri iz SDA, evo ovdje predsjedavajućeg Vijeća ministara, su glasali u Vijeću ministara za taj budžet, poslanici iz SDA nisu glasali, ovi što su glasali smjenjeni su, a ovi što nisu, je li, ostali su poslanici. Izgleda pomalo paradoksalno, ali govori o konzistentnosti vaše politike. A da se uopšte ne osvrćemo na ove diskusije i priče koji su to ljudi otišli iz SDP-a, da li ljudi u SDP-u imaju stavove. Ljudi iz SDP-a imaju vrlo jasne i precizne stavove. A ako bi ja sada govorio vama iz SDA ko je sve napustio SDA, pa to do večeras ne bi taj spisak iscrpili od Muhameda Filipovića, Adila Zulfikarpašića, Harisa Silajdžića, Safeta Halilovića, do brojnih, brojnih ljudi. Zar vam je to neki argumenta koji ovdje potežete. Nemojte se vi puno brinuti o SDP-u, vi se brinite o SDA-u i gledajte kako da budete konstruktivna opozicija u narednom perodu.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Salko Sokolović, replika. zajednička diskusija
nije uključen mikrofon 25
Samo malo, molim pozornost i red u sabornici, predsjednik Kluba SDA gospodin Sarajlić, replika.
Hvala gospodine predsjedavajući. Hvala i prvom zamjeniku, danas ponovo u stolici, gospodinu Denisu Bećiroviću što nam je dao kratak osvrt na bližu političku istoriju BiH, mada znam da je on i kao naučni radnik istraživao i malo dublje u istorijat BiH. Ali ono što ja hoću ovdje da kažem Denisu Bećiroviću, da kad god je SDA bila u kapacitetu uvijek je bilo više državi, nije SDA bila slučajni prolaznik, nije SDA zaledila svoj politički rad, nije SDA u 17 godina prodavala potencijale rijeke Drine, nije SDA davala pare Elektroprenosa i nije SDA puno toga o čemu Vi danas ne govorite. I SDA će biti i dalje tu, bilo opozicija, bilo pozicija, biće tu kad treba štititi interese države BiH i štititi prava svih naroda i građana u njoj, tako da se ne sikirajte. Jeste iz SDA poniklo jako puno stranaka, ali to je naš doprinos demokratskom razvoju društva u BiH. A u vas kad vođa kaže sjedi pola ih se prostre, i to nije dobro za BiH. I ono o čemu su kolege govorile, ne možete vi zaboraviti činjenicu da frontmen kampanje 2010. godine, Željko Komšić, koji je bio razlog, evo legitimnim predstavnicima hrvatskog naroda da štite svoje interese, donese 300 hiljada glasova SDP-u, danas nije član te stranke a sjedi u Predsjedništvu ove države. Je li to problem? Mi mislimo da SDP-u, i mi se nadamo da će u SDP-u doći zaista do, do demokratskog otklona i da će tamo ljudi početi slobodnije govoriti, jer diktatura ni u jednom sistemu nije dobra. A mi naravno iz SDA poručujemo, evo može i bez SDA vlast, idemo i mi ćemo svakako, rekao sam i ponavljam, podržati sve što je na evropskom putu i sve što je napredak ka NATO-u. Ali Bogami ni iz sporazuma iz Banja Luke, ni iz Mostara nigdje ne vidimo nikakvih konkretnih rješenja. Vi znate da smo 14 mjeseci nakon izbora u oktobru 2010. godine dobili Vijeće ministara, 14 mjeseci nam je trebalo, šestorki, i sastanaka po cijeloj BiH, dobili Vijeće ministara. Sad imamo neku novu šestorku, dopunjeno Vijeće ministara evo je danas i nije nikakav problem. Samo je problem što se problemi, Denise, ne rješavaju. Gdje je danas pet politika SDP-a? Hoćemo li ti danas malo, malo izvagati i vratiti se na to? Znači, otvorena pisma svuda po bijelom svijetu ne rješavaju probleme u našoj kući, a danas su problemi veći nego juče sigurno. I nije, nije sporna politička scena u BiH, poznati su stavovi i SDP-a i SDA i bićemo mi i dalje i poslije današnje sjednice na tim stavovima, ali ja se pitam da li će postojati u naradne dvije ili tri sjednice ova većina kojoj ti nisi prošli put bio podoban, a danas jesi. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Salko Sokolović, replika.
Hvala ponovo gospodine predsjedavajući. Mislim da je ovo suštinska priča o kojoj mi ovdje iznosimo stavove iz razloga što na neki način želimo da oslikamo budući način funkcionisanja nove parlamentarne većine. I ponovo replika 26 gospodinu Đugumu, jer evo, na neki način kroz to naše, da ne kažem prepucavanje, pregovaranje oslikavamo neke bitne detalje zbog čega SDA nije dio sada nove parlamentarne većine. Pa onda, gospodine Đugum, ako je odgovornost spram građana smanjenje plata pripadnicima Oružanih snaga, smanjenje plata pripadnicima SIPA-e, OSA-e, Granične policije, onda ja pretpostavljam da to nisu građani BiH, jer njih smo zakinuli. A oni su vrlo bitna karika u jačanju države BiH na pozicijama na kojim se trenutno nalaze. Znači, evo moja konstatacija, oni nisu građani. Ali jeste razlog popis, u suštini i vi i SDP prihvatili, e sad ću ja malo da animiram i ove kolege iz RS-a još oni šute, vi ste faktički pristali na ucjenu iz RS-a da bi takav budžet bio donešen. Znači, pristali ste na ucjenu iz RS- a da bi imali, što to, evo pitam ja kolege iz RS-a, je li njima bitan popis stanovništva? Znači ispalo je da je samo to interes iz Federacije, prevashodno SDP-a i SBB-a hoće li biti popisa. Pa kad imate takve stvari onda ne prihvatate ucjene, već sjedete i pričate o tome budžetu. I to je ono što je SDA htjela, da se priča o tom budžetu, da se koriguje u određenim stavkama, da bude prihvatljiv i za SDA, a kad kažem za SDA govorim da bude prihvatljiv i građanima BiH i onda mi ne bi danas pričali ovu priču. I zato kažem vi ste čekali tamo negdje u ćošku šta će se desiti, a vi dobro znate na kakve ucjene SDP kroz poziciju ministra vanjskih poslova je već prihvata ucjene iz RS-a da bi taj ministar vanjskih poslova ostao tamo gje je. Pa je bio jedan paket ucjena, pa ga čovjek ispoštovao, pa hajmo ga smjeniti. Pa sad paket novih ucjena, u kojoj ste i vi gospodo sad iz SBB-a ušli, pa onda opet zaprijetili iz RS-a smjeniće ga i onda čovjek kaže – prihvatam i taj paket. E kad bude prihvatao treći paket gotovo je. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Adnan Bašić, rasprava.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa ne znam da li u BiH još uvijek se cijeni starost, ali je sticaj okolnosti da sam eto najstariji poslanik u ovom Parlamentu, ne bih to htio da zloupotrijebim, ali slušajući pažljivo ove diskusije pitam se je li ovo onaj moj Parlament s kojim sam počeo. Vjerujte mi neke situacije su ponovo dežavi(?). Iskreno da vam kažem ovakva prepucavanja kao što je sada ovo uzburkane strasti, raspaljena mašta može svašta. Nije lijepo da se ovako predstavljamo u javnosti ako se slučajno ne dao mi Bog prenosi ova sjednica, vjerujte da nije lijepo. Narod je sit, ne samo nas, nego svih političara u BiH, to treba glasno i jasno reći. Možda je uzrok svemu tome upravo ova diskusija, krenuli smo jednim normalnim putem, kao jedan normalni Parlament, kako uobičajeno radimo, a onda naravno kada dođemo do bolne tačke za bilo koga ko ovdje sjedi onda odemo i u širinu i u dubinu i u visinu. Ja sam očekivao od svojih poštovanih kolegica i kolega da raspravljaju o mogućnosti predviđenih ljudi za izmjenu ministarskih mjesta u Vijeću ministara BiH. Da li ima primjedbi, kao što je lijepo i kulturno rekao predsjedavajući, da li imate sugestija, da li vas nešto zanima, da li vas nešto interesuje, da vidimo ko su, i šta su, i kavki su ti ljudi i da jednostavno poslije toga pristupimo glasanju. A mi smo krenuli do Markovih konaka, nema šta se danas ovdje nije reklo. I kakav onda utisak ostavljamo bolje da ne dajem ocjenu. Ja vas molim da se stvarno vratimo onome što mi jesmo predstavnici svog naroda bosanskohercegovačkog u najvećem zakonodavnom organu ove države, to je naš Parlament i da kao ozbiljni i trezveni, pametni, inteligentni i sposobni ljudi radimo i dovedemo do kraja današnju 27 sjednicu. Vidite koliko je sati, a mi još nismo ni počeli da radimo svoj posao. I to nešto govori o nama. Apropo ovoga ja ću se držati tačke dnevnog reda. Zabolila me jedna konstatacija, a mnoge su ovdje bile, ne bih rekao neprincipijelne, nego neljudske za mene, kada kaže – zar se na ovaj način podcjenjuju dva ministarstva i zar im je tako vrijednost opala. To je malo omalovažavanje naših ljudi koje treba danas da potvrdimo, koji će biti naši ministri, odmah se automatski srozava njihov ugled, njihovo obrazovanje, njihovo znanje i iskustvo i odmah se stavljaju na potpunu marginu kao neki tamo došli marginalci. To je draga gospodo vrijeđanje ljudskog dostojanstva ako ne znate za taj izraz i molimo vas da takve stvari u ovom Parlamentu ne radite. Svaki čovjek ima svoju ljudsku vrijednost, ima svoje intelektualno obrazovanje, ima svoju ljudsku harizmu, ima karijeru iza sebe i ja mislim da se nisu ugodno osjećala ova tri kandidata kada su to čuli. Oni ne treba da se na takav način podcjenjuju, možete vi njih prihvatiti ili ne prihvatiti, ali nemate ih pravo omalovažavati i podcjenjivati unaprijed. A ljudi još nisu ni stupili na dužnost, ružno to radite. I na kraju, kao star čovjek koji voli svoj narod i njegovu mudrost, nemojte u moje ime molim vas govoriti u ovom Parlamentu da ste vi veći dušebrižnici za BiH od mene. Sram i stid da bude svakoga onog ko to meni kaže, kažite nekom drugom. Ja sam i previše veliku cjenu za nju platio i nemojte se igrati sa tim stvarima, to vas molim. I na kraju kažem, iz narodnog iskustva lijepog, pametnog, inteligentnog, mnogo pametnijeg izgleda od mnogih od nas, narod je pametan, završiću sa jednom izrekom – svako ko gubi ima pravo da se ljuti. Ali ću dotati – i tu treba da ostane čovjek. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Amir Fazlić, diskusija.
Pa evo, ja nemam više pravo na repliku, poslovnički sam to potrošio vrijeme i želim da u okviru diskusije odgovorim na neka, na neke konstatacije. Ja sam naime kad sam replicirao kolegama, kolegici Dervoz zaboravio ovdje napomenuti da su kolege iz SBB-a dio amandmana koje sam ja predložio podržali, i hvala im na tome, ali cijeli budžet nije prošao, je li, znači dio amandmana je bio podržan. A ovdje, ovdje želim malo da diskutujem o ovih 17 godina SDA vlasti, a ja i Denis smo često ratovali dole u kantonu, politički ratovali i vodili polemike i uvijek smo se nekako nalazili, bio je i on pozicija, bio sam i ja pozicija i nema potrebe reagovati mimikom. Ali da vas podsjetim gospodo, pa mi imamo u BiH i sredina gdje imamo od 45 godine jednu vlast, jedan koncept vlasti i nismo, građani to podržavaju, dokle građani podržavaju to je demokratija, evo ispravljaju me 30., od '43. tako eto vidim, zahvaljujem Mirzi on razumije jer smo nekad zajedno vodili kantonalne odbore pa, znači ja sam ovo ..., znači to su građani, mi nikad nismo išli na taj koncept od kad je ko na vlasti, čestitamo, građani kad podrže to je demokratija, to je demokratski princip i nemamo tu šta reći. Što se tiče ovdje imenovanja, mi smo da se vratimo na dnevni red, ali gospodo ja vas podsjećam, mi smo ovu sjednicu počeli negdje u tri sata, nismo mi krivi iz SDA za to, prirodno je da 28 o ovakom važnom pitanju se 45 minuta, pa mi bi potcjenili ove ministre kad ne bi o njima barem sat raspravljali, ali niko ih ne podcjenjuje, niko nije rekao ružnu riječ i niko neće reći ...
Oprostite, ja bih zamolio samo zastrupnike na mir u sali da može zastupnik mirno svoju raspravu voditi.
Hvala predsjedavajući, nećete me pomesti, a kolege će slušati. Želim da kažem i mi smo opozicija i mi smo odmah na početku sjednice, koja je kasnila, iznijeli svoj stav da Klub SDA, SDA kao opoziciona stranka neće to podržati, niti vi nas ubjeđujete ko razvija ove diskusije i optužuje to je nešto drugo, normalno da mi moramo replicirati i braniti se. U tom smislu kad su bile smjene naših, naših ministara jedini razlog za smjenu je bio napravljena je nova parlamentarna većina i ja sam pitao predsjedavajućeg Vijeća ministara – koji je razlog, ima li i jedan razlog? Samo je to razlog. I shvatamo prošlo je demokratski, poštujemo. E pustite i nas malo da diskutujemo ovdje, da pričamo da otvorimo neke teme. I pazite, nismo mi za biografije kao biografije, do sad su uvijek bile na stolu poslanika, ja znam nešto malo o nekim, znam kolegu iz Brčkog, sve pozitivno, sve, znam nešto malo, al' zašto ne bi malo vidio šta su prošli i šta su radili i šta su to napravili. Pazite ljudi to su dva veoma važna ministarstva, iako smo to rekli, to nije uvreda. Toliko.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić, replika.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, poštovani predsjedavajući Savjeta ministara i članovi Savjeta ministara. Replika gospodinu Šefiku Džaferoviću. Opravdano je možda reagovao i pitao člana Kolegija gospodina Živkovića zašto se je kasnilo, jer on hoće da zna i ostali hoće da znaju. Gospodin Živković je to obrazložio i nisam ja njegov potparol, ali evo i ja hoću sad da znam, tražim od stručne službe – koliko još ima pravo iz SDA i drugih ovih stranaka što danas vode polemiku da govori, koliko ima pravo na replike. Pa znate kako, mi poslanici iz RS-a ne možemo biti statični i pratiti ovo nekoliko sati, moramo znati koliko ova neizvjesnost će još trajati da bi smo i mi unijeli malo živosti u sve ovo, znate mi smo uvijek dinamični, ne možemo mi ovo posmatrati tek tako bez našeg učešća. Ali evo, vidite da nismo učestvovali. Dakle, možemo li dobiti od sručne službe koliko još ima ovo, ovo svima poznato, danima, godinama, prije tri godine, prije četiri godine promjena jedne vlasti, druge, došli oni, otišli ovi, evo nama svejedno. Hvala vam lijepo, samo da dobijem to da znamo koliko ćemo sati ostati, da se ne mrcvarimo više na ovom.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Jovičiću. 29 Svi koji su do sada diskutirali ili replicirali imali su na to pravo po Poslovniku. Istina nekoliko replika je bilo preko tri minute, ali evo to je i moja i njihova odgovornost. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić, replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Poštovani članovi Kolegija, uvažene kolegice i kolege zastupnici, predsjedatelju i članovi Vijeća ministara, gosti. Kod nas kažu, u mom kraju, da se kokoš nikad ne kolje džabe ili je ona bolesna ili je neko u kući bolestan. Kod nas se nažalost ovdje puno često raspravlja uprazno i džabe, bez bilo kakvih argumenata, vrlo često lutajući od točke dnevnog reda otprilike kako kad kome zatreba i kako se kome navije. I uvijek se pozivamo na Poslovnik kako nama odgovara, na principe koji u tom trenutku i u toj situaciji nam se čine da nama odgovaraju i onda pitamo ko je kriv. Normalno, nismo mi, neko drugi je. I ja sam se zbog toga javio, prvo sam maloprije obukao sako, pa sam predsjeniku kluba rekao nisam džabe obukao sako ili ću napolje izaći ili ću se javiti. I odlučio sam da se javim. Ko je kriv? Denis Bećirović, ali nije kriv, on je bio kolateralna šteta jednog drugog Denisa u Federalnom parlamentu i pošto su oni vama iz SDA smijenili vašeg Denisa vi ste njima ovdje smjenili njihovog Denisa. To je argument koji ste vi rekli prilikom zahtjeva za smjenu Denisa Bećivorića. I pozivate se na ozbiljnost, pozivate se na principijelnost, pozivate se na državotvornost, tražite da idemo ubrzanim tokovima i td. Nemojte gospodo, nemojte, evo ako želite uvažavati sve nas koji sjedimo ovdje. Tražite životopise, ili da prevedem i na druge jezike biografije kandidata čije danas evo potvrđivanje očekujemo, i to bi dobro bilo, samo da ste to tražili i kad ste vi podržali onih osam koje ste podržali i onih dva koje ste bili podržali. I tad ste trebali tražiti životopise, ali niste tražili, niste tražili samo zato što ste vi tad bili dio parlamentarne većine i samo zato, ne zato što vam je bilo bitno i danas i onda, govorim samo o principima. Govorimo o nekim stvarima kao da one nisu vezane, SDA je valjda ista stranka i kad funkcionira ovdje i kad funkcionira u Federaciji. I o kojim principima govorite? Vi ste u Federaciji izabrali neustavnu vlast gospodo draga, uvažene kolege, uvaženi prijatelji, znači vi ste, ja govorim vama jer se vi pozivate na principe danas, vi ste izabrali neustavnu vlast. U toj vlasti imate svoje privatne ministre, svoje privatne ministre, jer Ministarstvo raseljenih osoba i izbjeglica, resorni ministar koji je iz vaše stranke ponaša se kao da su ona sredstva iz proračuna njegova privatna sredstva, ... to. Pitao sam prije godinu dana – kako se ta sredstva troše? Još nisam dobio odgovor. Jer ne misli, on ne uvažava ovu instituciju u kojoj, iz koje dobija pitanja, jer je on dobio tamo pare da ih krčmi kao da su njegove. Vi upravljate Sektorom elektroenergetike, pa valjda je taj Sektor bio glavni prilikom dogovora o Elektroprenosa.
Ja bih samo zamolio uvaženog zastupnika da je ovo replika, a ima pravo na raspravu ako želi nastaviti.
Imam pravo na raspravu, ali ovo je sve dio replike, ali evo neću, neću dalju i zamoljavam, znači nemojte da jedni principi vrijede prije podne, a drugi posle podne. 30
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mladen Ivanković Lijanović, rasprava.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedatelju, kolegice i kolege, dame i gospodo, ja vas sve srdačno pozdravljam. Dakle, imamo pred nama Odluku o imenovanju ministara i zamjenice ministra u Vijeću ministara. Odgovorna osoba predsjedatelj Vijeća ministara gospodin Bevanda, evo kojeg ja još jedanput pozdravljam. Ja istina nisam dosad zadovoljan radom Vijeća ministara i predsjedateljem Vijeća ministara ali da ne bude po onoj narodnoj – ženo kako si mi konja natovarila ja ga deset puta pretovara. Ja se nadam da ne bi to trebalo biti, ali ako će ova promjena biti za bolju budućnost ili za boljitak građana, ja sam bio na Povjerenstvu suzdržan, ja ću onda biti za ovu Odluku, iako kažem nemam resursa u izvršnoj vlasti ... Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, replika.
nije uključen mikrofon
Tajnik me upozorava da je druga iako sam ja bio u uvjerenju da je već dvije imao.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Nemojte se ništa sekirati ja se trudim da znam Poslovnik. Ja sam imao diskusiju i jednu repliku i ovo je druga replika, i ja znam šta još imam, šta imam, dakle pravo. Dakle, ovdje je bilo puno pokušaja da se isprave krivi navodi. Umjesto toga, zapravo u tim pokušajima iskrivljivani su pravi navodi i ja zaista ne želim da dajem odgovore na ta pitanja, ali hoću da kažem da mi poštujemo, dakle svakog zastupnika ovdje u Parlamentu, pravo svakog zastupnika da misli onako kako misli, da govori onako kako govori. Ali je, dakle činjenica, i zbog toga sam ja postavio to kao principijelno pitanje, da ćemo imati novu parlamentarnu većinu i imati opoziciju i Vijeće ministara gdje je osam od deset članova zapravo izabrala opozicija. Zato sam ja mislio da je ispravno da to postavim kao problem ovdje. Ako neko misli da to nije pitanje i nije problem, uredu. Dakle, vaše je pravo, vi imate većinu. To je, dakle jedna poruka koju smo željeli da pošaljemo. 31 I drugo, naš današnji nastup je zapravo želja da pokažemo da ni jedno pitanje koje ste dogovorili i koje ćete provoditi neće baš tako jednostavno proći ovdje u Parlamentu. Biće podložno mikroskopskoj analizi i aktivnosti SDA. To želim, dakle da vam poručim. Pogotovo kada su one stvari koje po našoj procjeni, kad su one stvari u pitanju koje po našoj procjeni predstavljaju destruktivne procese u BiH. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. I zahvaljujem se u namjeri da sve bude podvrgnuto analizi i kritičkom promatranju. Ja, dakle više nemam na monitoru prijavljenih ni replika ni rasprava. Tu je predsjedavajući Vijeća ministara, ja, evo još jedanput priliku ako želi da se obrati Domu prije izjašnjavanja. Izvolite.
Predsjedatelju i članovi Kolegija, uvaženi zastupnici, kolege ministri, dame i gospodo. Evo, ja koristim priliku i šansu da vam se vrlo kratko obratim i da kažem sljedeće. Formiranjem nove parlamentarne većine u sprnju ove godine sukladno utvrđenim demokratskim načelima i na temelju Ustava i zakona proveden je postupak smjene ministara i zamjenika ministra u Vijeću ministara BiH iz reda SDA, čiji politički stavovi više nisu bili dijelom političkih i programskih ciljeva parlamentarne većine. U cijelosti promatrano BiH se nalazi u iznimno teškoj situaciju u okolnostima kada domaće gospodarstvo ubrazno stagnira, kada neumoljivo raste broj nezaposlenih i kada se konstantno povećava broj osoba u stanju socijalne potrebe. Kreditni rejting naše zemlje je u opadanju a nepovoljan trgovinski bilans sa zemljama u okruženju, odnosno zemlje EU ili šire da i ne spominjem. Ovako ozbiljna situacija nalagala je da Vijeće ministara u što kraćem roku i punom obimu preuzme svoje planirane i preuzete obaveze u ispunjenju reformskih ciljeva ka evropskim i euroatlanskim integracijama. Stoga, nakon obavljenih razgovora sa predloženim kandidatima, sukladno važećim propisima, Povjerenstvo je dostavilo mišljenje o podobnosti kandidata za ministre i zamjenika ministra, ja sam na temelju Zakona o Vijeću ministara donio Odluku o imenovanju kolega, nadam se budućih ministara sigurnosti, obrane i zamjenika ministra financija. Ja sam uvjeren da će zastupnici ovog visokog Doma zauzeti ispravan stav spram ove Odluke te istu potvrditi u interesu svih onih koji su nam dali povjerenje, i na taj način stvoriti povoljne ... za ispunjenje proklamiranih ciljeva. Iskreno se nadam da ćete podržati ovu Odluku, da ću štovanu gospođu Đapo, štovanu gospodu Osmića i Radončića dočekati na prvoj zakazanoj sjednici Vijeća ministara, ne sumnjajući da će dati puni doprinos i ... i daćemo ići dalje. Hvala vam.
Zahvaljujem predsjedavajućem Vijeća ministara. Dakle, mi imamo Odluku ovdje pred sobom kao jedinstvenu Odluku za potvrđivanje Fahrudina Radončića za ministra sigurnosti, Zekerijaha Osmića za ministra obrane i Editu Đaspo za zamjenicu ministra financija i trezora. 32 I ja predlažem da onda glasujemo o Odluci koja podrazumijeva, dakle potvrđivanje svih troje predloženih. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da je, sa 29 glasova za, 9 glasova protiv, 0 suzdržanih, dovoljna entitetska većina iz Federacije i RS-a, da je Odluka potvrđena, odnosno da su izabrani za ministra sigurnosti gospodin Fahrudin Radončić, za ministra obrane gospodin Zekerijah Osmić i za zamjenicu ministra financija i trezora gospođa Edita Đapo. Ja ih pozivam sada da pristupe davanju svečane prisege, a ostale zastupnike takođe molim da ustanemo.
Prisežem
Izjavljujem
da ću savajesno obnašati povjerene mi dužnosti,
da ću savjesno obavljati dužnosti koje su mi povjerene,
poštivati Ustav BiH,
poštivati Ustav BiH,
u cijelosti provoditi Opći okvirni sporazum za mir u BiH,
u potpunosti sprovoditi Opšti okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini,
štititi i zauzimati se za ljudska prava i temeljne slobode, te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana.
štititi i zauzimati se za ljudska prava i osnovne slobode, te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana. 33
Jo jedanput, dakle sa ovoga mjesta želim čestitati svim izabranima. Evo, ja ću osobno doći i čestitati a onda, evo ostavljamo 5 minuta i za ostale zastupnike da to mogu uraditi. [[APLAUZ]] Ja bih zamolio kolege i kolegice zastupnike da zauzmu svoja mjesta da nastavimo sa radom. Koliko vidim čestitanje je završeno, idemo raditi. Ja bih molio stručne službe da uz zvono i osobno pozovu kolege i kolegice zastupnike koji su u holu, jer ovako odoka zaključujem da nemamo kvoruma ovdje. Dakle, evo izvješćen sam da imamo kvorum. Prelazimo na treću točku, Ad. 3. Usvajanje Zapisnika 35. sjednice Predstavničkog doma
Kratko, strana 12, tačka 12., dakle stoji konstatacija da su usvojeni zaključci SBB-a uz, pa samo kaže, sa 26 za, 11 protiv i 2 suzdržana. Ovo je drugi, vjerovatno je greška napravljena zbog toga što nije uzeto u obzir da je ovo bio drugi krug glasanja. Dakle, 11 je bilo protiv i zaključci nisu usvojeni. Dakle, treba ispraviti – nisu.
Ja se zahvaljujem na ovoj intervenciji, prihvaća se. Dalje nemamo više prijavljenih za raspravu. Prelazimo na četvrtu točku, Ad. 4. Zastupnička pitanja: a) Komentari na dobivene odgovore Prije nego što, evo pređemo na ovu točku, ja naravno nemam pravo nikome ograničiti vrijeme koliko će govoriti, ali bih zamolio, s obzirom na vrijeme koje smo već potrošili, da budemo maksimalno racionalni. A kada dođemo do postavljanja zastupničkih pitanja tko god to, da tako kažem, može i prihvata da ih priložimo u pismenoj formi. Izvolite. Prvi se javio uvaženi zastupnik Šefik Džaferović. 34 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja sam prošli puta kazao da ću rezervirati svoje pravo za danas da kažem samo po jednu rečenicu o dvije inicijative i da uputim prijedloge. Na moju inicijativu sačinjena je, od strane Vijeća ministara, Informacija o izvršenju Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u BiH. Informaciju ste svi dobili. Ja se zahvaljujem Vijeću ministara koje je sačinilo ovu informaciju. I sačinjena je Informacija o stanju na tržištu rada u BiH i prijedlog mjera koje je potrebno preduzeti u cilju smanjenja nezaposlenosti. Ja se takođe zahvaljujem Vijeću ministara BiH koje je dostavilo ovu informaciju. Predlažem da Kolegij obje informacije uvrsti na jednu od narednih sjednica Parlamenta na dnevni red, da se o njima obavi rasprava. Mislim da se radi o potrebnim stvarima za raspravu ovdje u Parlamentu, korisnim i dobrim informacijama. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Odustajem.
Odustaje. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Samo jednu rečenicu. Na pitanje kakva je moć Oružanih snaga za pomoć lokalnom stanovništvu u slučaju požara i poplava dobili smo odgovor koji nije sadržan u ovom dijelu koji nam je, koji je dostavljen u odgovoru na moje poslaničko pitanje, nego je rečeno da helikopteri nisu mogli letiti zato što je nedostajala šaka zaptivki To je poruka stanovništvu da ne mogu ništa očekivati ni ove zime zato što je, zbog šake zaptivki, to je odgovor Ministarstva.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić. Izvolite. 35
Poštovani predsjedavajući. Dozvolite mi da iduće sjednice komentarišem odgovor Ministarstva inostranih poslova na moje poslaničko pitanje – kome su dijeljeni doplomatski pasoši, sa kojim rokom trajanja, koja imena, i td., i td. Pošto sam dobio materijal nedavno, i to je jedna obimna knjiga, dozvolite mi da je dobro pogledam i da sljedeće sedmice komentarišem a ne danas. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Nemamo više prijavljenih za komentare. Prelazimo na, b) Nova zastupnička pitanja Dakle, uz opet zamolbu ako ukoliko je moguće da ih dostavimo u pisanoj formi. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Evo, cijeneći potrebu za racionalnošću vremena neću ga čitati, ali uglavnom ponovno pitam, dakle zastupnici Stranke za BiH ponovno pitaju, odnosno ažuriraju svoje ranije pitanje o učincima parlamenata 2006.2010., 2010.-2014. za prve dvije godine mandata. Evo, imamo sada dvije godine pa da malo uporedimo efekte i rezultate. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Amir Fazlić. Izvolite.
Ja imam kratka pitanja. Ponukan revizorskim izvještajima iz 2011. pitat ću – Koliko vozila u 2012. godini posjeduju institucije BiH, te koja je njihova knjigovodstvena vrijednost u 2012.? I drugo – Koliko su institucije utrošile za vozni park u 2012. godini, razdvojiti održavanje od nabavke novih vozila? I 2. za entitetske vlade, da se ne bi naljutili – Koliko vozila u 2012. godini posjeduju institucije Federacije BiH, te koja je njihova knjigovodstvena vrijednost u 2012., te koliko se utroši za vozni park, koliko su utrošili za vozni park u 2012. godini? Isto i ovdje razdvojiti održavanje od nabavke novih vozila. 36 I isto pitanje za RS – Koliko vozila u 2012. godini posjeduju institucije RS-a, koja je knjigovodstvena vrijednost, te koliko se utrošilo za vozni park u 2012. godini. Razdvojiti održavanje od nabavke novih vozila. Kratak komentar: Za 2011. godinu imam podatak da institucije BiH imaju 3.549 vozila knjigovodstvene vrijednosti od 25 miliona i da je za održavanje ili nabavku novih vozila potrošeno 18,5 miliona. Kada bi ovo spustili pitanje na opštine, kantone i sve ostalo postavlja se pitanje opravdanosti pokretanja domaće proizvodnje automobila.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Dakle, moje pitanje je upućeno predsjedavajućem Savjeta ministara a odnosi se na revizorske izvještaje. - Zašto Savjet ministara ne implementira preporuke revizije koje se svake godine navode u izvještajima o reviziji finansijskog poslvoanja institucija BiH? - Zašto se Savjet ministara oglušuje o mnogobrojne zaključke oba Doma Parlamentarne skupštine na popravljanju stanju u upravljanju, trošenju i raspolaganju javni, novcem? - Kada će Savjet ministara početi sa razmatranjem i postupanjem po negativnim revizorskim izvještajima, izvještajima sa rezervom finansijskog poslovanja institucija BiH koje je uradila Kancelarija za reviziju? - I šta će Savjet ministara uraditi na otklanjanju nedostataka iz izvještaja o reviziji Izvještaja o izvršenju Budžeta institucija BiH koji je dobio negativno mišljenje? Dakle, vezano je sve za reviziju.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Moje pitanje je upućeno Vijeću ministara i glasi – Da li je Vijeće ministara BiH upoznato i da li sprovodi bilo kakve aktivnosti vezano za zaključenje Ugovora oko izgradnje hidroelektrana na rijeci Drini između Vlade RS-a i jedne strane, sad već nekoliko stranih firmi? Rijeka Drina je međunarodna rijeka. Prema članu 1. stav (2) Zakona o koncesijama BiH Komisija za koncesije, odnosno Vijeće ministara i Parlamentarna skupština BiH je nadležna za dodjelu koncesija u sektorima koji po Ustavu BiH i zakonima BiH su u nadležnosti institucija BiH, kao i slučaju predstavljanja međunarodnog subjektiviteta BiH kao i kada se koncesiono dobro prostire na oba bosanskohercegovačka entiteta. Iz opisanog člana Zakona o koncesijama jasno je da 37 se dodjela koncesija na međunarodnoj rijeci može vršiti samo od strane državnih institucija BiH a nikako entitetskih. Iz medija saznajemo informacije da se aktivnosti na ovom planu vode isključivo od strane organa entiteta RS, te da se ne poduzimaju nikakve aktivnosti od strane Vijeća ministara BiH. Zbog navedenih razloga se postavlja ovo pitanje. Ono je napisano 07.11.2012. godine, ali je sjednica odložena. A kao prilog tvrdnje da to baš ne može ići bez institucija BiH, bez Vijeća ministara je i zahtjev iz RS-a da Vijeće ministara BiH da izjavu, kako se piše ovdje, dakle da prihvati i potpiše izjavu kojom se potvrđuje izjava RS-a o zajedničkoj realizaciji energetskih projekata sa jednom državom, ja neću govoriti kojom državom. Dakle, ovo ne može bez institucija BiH. Molim da Vijeće ministara hitno reagira i da se da odgovor na ovo pitanje. I što je mnogo važnije da hitno reagira. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Saša Bursać. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Da pozdravim prije svega sve kolege. Imam jedno kratko pitanje – Koliko je iz BiH izvezeno gotovog namještaja, odnosno finalnih proizvoda od drvata? Koliko je iz BiH izvezeno elemenata za namještaj, tj. poluproizvoda od drveta? Koliko iz BiH je izvezeno rezane građe oblovine? Molim da se navede koji su to izvoznici i da se za svakog napiše vrsta robe, vrsta proizvoda, vrsta drveta, količine i vrijednost u novcu. Pitanje je upućeno Ministarstvu spoljne trgovine i ekonomskih odnosa i Upravi za indirektno oporezivanje. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja imam jednu incijativu za Vijeće ministara, dva pitanja i jedno za Ured za razmatranje žalbi. Ovu inicijativu bih pročitao a ovo ostalo ćemo dati u prilogu. Ovom inicijativom od Vijeća ministara iniciram, odnosno iniciram urgentno pristupanje razgraničenju sa Republikom Hrvatskom prije svega u području Neuma. Obzirom da je BiH tretirana kao pomorska zemlja isključivo radi svog izlaza na more, ali da u tom dijelu, prije svega od strane Hrvatske, postoje određene dileme. Smatram da je neophodno i tražim da Vijeće ministara BiH urgentno pristupi razgraničenju sa Republikom Hrvatskom prije nego se ozvaniči granica sa EU na južnoj strani, jer će u narednom periodu biti daleko teže i zahtjevnije taj proces okončati. Hvala. 38
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Anto Domazet. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Moje pitanje će biti nešto malo duže. U traganju zaizvoznim tržištima BiH je neopravdano zanemarila tržište Ruske Federacije na koje u 2010. godini otpada svega 0,5% izvoza BiH, a po veličini izvoza Ruska Federacija je tek 22. izvozno tržište BiH. Druge zemlje regiona, posebno Republika Srbija, su znatno efikasnije iskoristile tržište Ruske Federacije. Tako udio Ruske Federacije u ukupnom izvozu Srbije, koja sa Ruskom Federacijom ima i bilateralni Sporazum o slobodnoj trgovini, iznosi 5,5% u 2010. godini, a po veličini izvoza Ruska Federacija je 4. izvozno tržište Srbije. Slovenija ostvaruje oko 3% svog izvoza na tržište Ruske Federacije, to je tržište za nju 6. po veličini izvoza, dok Hrvatska ima svega oko 2% izvoza u Rusku Federaciju, to tržište je 8. po veličini izvoza za Hrvatsku. S druge strane BiH i navedene zemlje, sa izuzetkom Slovenije, imaju u Ruskoj Federaciji vanjskotrgovinskog partnera koji zauzima visoko mjesto na ljestvici zemalja iz koje se uvoze energija, sirovine i raznovrsni proizvodi. Iz ovih karakteristika robne razmjene sa Ruskom Federacijom otkrivaju se brojne mogućnosti vezanih trgovinskih aranžmana koji su u BiH bili aktualni u prvim godinama obnove i rekonstrukcije privrede BiH. Pored toga što su postojeće mogućnosti izvoza u Rusku Federaciju nedovoljno iskorištene od strane BiH treba istaći da se u perspektivi mogu očekivati dodatne mogućnosti izvoza na bazi očekivanog ekonomskog rasta i životnog standarda u Ruskoj Federaciji, te liberalizacijom trgovine nakon sticanja punopravnog članstva Ruske Federacije u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji od augusta 2012. Sve okolnosti ukazuju na to da u uvjetima ... na nekim tradicionalnim izvoznim tržištima tržište Ruske Federacije može biti značajan izvoz generiranja novog izvoza privrede BiH. Moje pitanje glasi – Šta Vijeće ministara BiH i Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH kane poduzeti kako bi stavili u fokus i promovirali izvoz BiH u Rusku Federaciju i unaprijedili ekonomske odnose BiH i Ruske Federacije? Hvala na pažnji.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Upućujem inicijativu svim muškarcima, članovima Predsjedništva BiH, Vijeća ministara BiH, članovima oba kolegija zastupničkih domova u Parlamentarnoj skupštini, svim izabranim muškim kolegama na svim nivoima u BiH. 39 25. Novembar se obilježava kao Međunarodni dan borbe protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici. I u BiH je predstavljena zajednička kampanja UN agencija pod nazivom Muškarci udruženi protiv nasilja nad ženama koja je dio globalne ... kampanje generalnog sekretara UN-a Ban Ki-moon. Kampanja promoviše mrežu muškaraca lidera koji čine sadašnji i bivši političari, aktivisti u civilnom društvu i među mladima, vjerske vođe, ličnosti iz kulture i drugi prominentni pojedinci koji djeluju u svim sferama uticaja kako bi pokrenuli konkretne akcije na eliminiranju nasilja nad ženama kroz podizanje svijesti javnosti, preko zauzimanja za odgovarajuće zakone, pa do pokretanja odgovornosti institucija vlasti. I u BiH je osnovana Liga pravih muškaraca, odnosno forum muškaraca koji podržavaju prevenciju i borbu protiv nasilja nad ženama i djevojčicama. Pozivam vas uvažene kolege da svojim priključivanjem u mrežu muškaraca lidera udruženih u borbi protiv nasilja nad ženama pokažete odgovornost i brigu i doprinesete smanjenju broja žena kojima je zbog nasilja koje trpe ugroženo osnovno ljudsko pravo – pravo na život, da doprinesete ozdravljenju porodica ugroženih nasiljem i stvaranju novih generacija mladića i muškaraca kojima će bilo kakav oblik nasilja biti stran i neprihvatljiv. Učinite to kao odgovorni izabrani zvaničnici i kao muškarci. Doprinos Komisije za ravnopravnost spolova BiH Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH je Priručnik koji se danas našli na svojim stolovima. To je Priručnik za parlamentarce Vijeća Evrope koji nam može pomoći i u promoviranju konvencije koja će biti prvo pravno obavezujući instrument, prvi pravni obavezujući instrument koji definira nasilje nad ženama i nasilje u porodici kao kriminalno djelo. Stoga vas molim da ga upotrebljavate i da učinimo, dakle zajednički sve što možemo da ovaj problem bude što manji i da omogućimo da buduće generacije žive u mirnijem društvu, u društvu koje neće tolerirati nasilje, osobito nad ženama i nasilje u porodici. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Poslaničko pitanje u vezi implementacije Sporazuma o petogodišnjem programu razvojne saradnje između Vlade Republike Grčke i Vlade Vijeća ministara BiH, upućujem sljedeće pitanje Vijeću ministara BiH i Uredu za reviziju institucija BiH. 1. Na osnovu kojih zakonskih propisa je Vijeće ministara BiH donijelo zaključke na 2. i 46. sjednici kojima se derogiraju odredbe Međunarodnog ugovora zaključenog između BiH i Republike Grčke? 2. Na koji način i na osnovu kojih propisa je moguće finansijska sredstva osigurana iz rezerve Budžeta institucija BiH i namijenjena za sanaciju i rekonstrukciju kotlovnice u zgradi Vijeća ministara BiH u visini od 570.000 KM upotrijebiti za rekonstrukciju Bolnice Kasindo Istočno Sarajevo. Obrazloženje: Sporazum o petogodišnjem programu razvojne saradnje između Vlade Republike Grčke i Vijeća ministara BiH i Aneksom A utvrđeni su ciljevi i programi, ciljevi programa dodjela sredstava 40 evaluvacija(?) i praćenje procedura, zajednički Upravni odbor pravila i propisi, način isplata finansijske podrške, način izvršavanja i druga pitanja potrebna za provođenje procedura u skladu sa evropskim standardima. Nacionalni komitet BiH imenovan je od strane Vijeća ministara i odobren od strane Ministarstva vanjskih poslova Republike Grčke je ispoštovao sve predviđene procedure i uspješno završio sanaciju i rekonstrukciju zgrade prijateljstva BiH između BiH i Republike Grčke, što je potvrdio i Ured za reviziju institucija BiH. Drugi odobreni projekat za pomoć od strane Republike Grčke, a koji se odnosi na rekonstrukciju Bolnice Kasindo u visini od 3.556.052 eura je odobren u junu 2008. godine, ali zbog poznate situacije u ovoj zemlji projekat se vrlo usporeno i sa teškoćama odvija o čemu je Nacionalni komitet BiH izvještavao Vijeće ministara BiH. Svi izvještaji o implementaciji projekata rekonstrukcije Bolnice su do Izvještaja 2011. godine prihvaćeni od strane Vijeća ministara i hipera Republike Grčke. Izvještaj o implementaciji i rekonstrukciji Bolnice Kasindo za 2011. godinu je Vijeće ministara razmatralo na 2., 4. i 6. sjednici i donosilo zaključke koji su nezakoniti i koji su u suprotnosti sa ratificiranim Međunarodnim ugovorom dvije države. Nepravilnosti u donošenju zaključaka se uglavnom ogledaju u derogiranju odredaba ratificiranog Međunarodnog ugovora, onemogućavanju daljnje implementacije sporazuma, prenosu ovlaštenja za upravljanje finansijskim sredstvima na Ministarstvo finansija i trezora BiH, prenosu ovlaštenja za vođenje procedure na daljnju implementaciju i rekonstrukciju Bolnice na Ministarstvo finansija i trezora iako je Nacionalni komitet već potpisao dva ugovora za pružanje usluga, Projekt menadžera i usluga nadzora na izvođenju radova i Prenos finansijskih sredstava koja su ostala neutrošena od odobrenih sredstava za sanaciju i rekonstrukciju glavne kotlovnice, a pripadaju Budžetu institucija BiH.
Molim zastupnika da vodi računa o vremenu.
Evo, iz naprijed navedenog razloga tražim od Vijeća ministara da odgovori na naprijed postavljena pitanja. Hvala i izvinjavam se.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Ja imam, gospodo predsjedavajući, četiri kratka pitanja za ministra, Ministarstvo prometa i komunikacija BiH. 1. Prije osam mjeseci smo u medijima obaviješteni da do 11. mjeseca BHDCA, znači naša Direkcija za civilnu avijaciju preuzima kontrolu BH neba, tako je bar izjavio ministar Hadžić. Da li je BHDCA spremna i da li su ispunjeni svi preduslovi za to, te da li se to i desilo ili ne? Ako ne, zbog čega? 41 2. Šta je Ministarstvo prometa i komunikacija uradilo da iz svoje nadležnosti pripremi BiH za 01.07., datum ulaska Republike Hrvatske u EU, te kakve neprilike BiH privreda i građani mogu očekivati od toga datuma iz nadležnosti ovog Ministarstva? 3. Početkom 2014. godine naši susjedi gase analogni signal za elektronske medije. Da li je BiH spremna za taj trenutak i dokle je BiH došla sa procesom digitalizacije, te kakve posljedice možemo očekivati? 4. Zašto ne počinje izgradnja mosta na rijeci Savi u Svilaju? Je li istina da je izvođač radova "Štrabak" podnio tužbeni zahtjev zbog kašnjenja uvođenja radova sa odštetnim zahtjevom od oko 2.880.000 eura, te ko će snositi odgoornost za nanesenu štetu BiH? I imam jedno pitanje Vladi Federacije, odnosno Ministarstvu pravde Vlade Federacije – Da li ste upoznati sa stanjem i uslovima boravka u Kazneno popravnom domu Luke Bihać? Obrazloženje: Ukatko bih opisao stanje o boravku u KPD Luke Bihać, jer mi pišu zatvorenici da je situacija neizdrživa, da su ljudi spremni progovoriti ali ne smiju reagirati, te trebaju pomoć od nekoga iz vana. Obavljanje vjerskih obreda je misaona imenica, tuku ih stražari, psuju, maltretiraju, nemaju nikakvih uslova za higijenu, čak i uskraćuju im hranu. Prema tome, očekujem od Vlade Federacije odgovor da li je ovakvo stanje, te da me o tome informišu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik, odnosno poslanička pitanja postavlja Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine zamjeniče predsjedavajućeg. Ja bih, obzirom cijeneći kratko vrijeme koje imamo neću obrazlagati moje pitanje, ono je upućeno Kancelariji za koordinaciju i harmonizaciju sistema plaćanja u poljoprivredi i prehrani u ruralnom razvoju, odnosi se, dakle na negativne izvještaje o napretku BiH ili zastoju BiH na evropskom putu – Na koji način je moguće popraviti ovo loše stanje u ovom veoma važnom segmentu? Obrazloženje i cjelovitost pitanja ću dostaviti u pisanoj formi i zahtijevam pisani odgovor po ovom pitanju. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Niko Lozančić. Izvolite. 42
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo. Ja imam dva kratka pitanja. Prvo pitanje ide Ministarstvu industrije, energetike i rudarstva Federacije BiH – Kada se planira početak izgradnje osmog bloka Termoelektrane Kakanj u Kaknju? Drugo pitanje ide Ministarstvu prometa i komunikacija Federacije BiH, Federalna direkcija autocesta Federacije BiH, a ono glasi – Kada i kako se planira izgraditi alternativna prometnica uz auto cestu A1 od Čatića do Kaknja? I drugo podpitanje – Kada i kako se planira izgraditi petlja na auto cesti A1 u Čatićima, Općina Kakanj? Hvala lijepa.
Zahvaljujem. S obzirom da nema više prijavljenih poslanika, prelazimo na petu tačku dnevnog reda, Ad. 5. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopuni Zakona o administrativnim pristojbama po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika Zastupničkog doma Otvaram raspravu o zahtjevu. Za diskusiju se prijavio poslanik Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja predlažem da ovo premjestimo, da ne bude u žurnom postupku nego da bude po skraćenom postupku iz razloga što ne mogu pristati na povećanje takse na carinsku prijavu gdje se roba izvozi. Maloprije smo imali pitanje šta Vijeće ministara radi na poboljšanju izvoza, evo povećava takse na izvozne robe. Dakle, ja to ne mogu prihvatiti. Ja se slažem da se povećaju takse na, i više od ovoga, da se izmiri na uvoz, a na izvoz čak ako može da se i oslobodi ili da ostane, u najmanju ruku, kakva jest. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Beriz Belkić. Izvolite.
Evo vrlo kratko. Kad je riječ o zahtjevu za hitni postupak u obrazloženju se kaže da je praktično očekivanih 10 miliona prihoda već, ako sam ja ovo dobro shvatio, uključeno na prihodovnoj strani nacrta budžeta i da se očekuje, dakle hitnim postupkom da se stigne, da tako kažem, i donošenje ovog zakona i učini izvjesnim ovih 10 miliona, ako je proračun dobar. A stavili 43 su, Fiskalno vijeće prije nekoliko dana, dakle poručuje da je rok za usvajanje budžeta 05. decembar. Nacrt budžeta još nije utvrđen. Dakle, na Predsjedništvu nije utvrđen. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, ne, molim vas. Rokovi, niko ne spominje 15. oktobar, niko ne spominje 15. novembar. Dakle, 15. novembra budžet je već trebao biti u Domu naroda, a u Parlamentu je trebao biti 15. oktobra. Mislim da mi ne možemo popraviti situaciju u koju nas je dovelo Vijeće ministara i da usvojimo budžet do 05., pa čak ni do konca godine, a kamoli tada da se ide na varijante, ako, ovo vam je kao mi ražanj a zec u šumi. Mislim da ja također ne bih mogao podržati ovaj hitni postupak. Koliko bude budžet kasnio kasniće i ovaj zakon, pa molim lijepo.
Zahvaljujem. I poslednji prijavljeni u okviru ove tačke Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
U ime Kluba zastupnika SDA, ne možemo prihvatiti proceduru po hitnom postupku u skladu sa članom 127., jer zapravo radi se o povećanju taksa u stopostotnom iznosu i to je još jedan namet na vilajet, što bi rekli. Mi smatramo da bi trebalo napraviti jednu kvalitetnu analizu šta to zapravo znači u smislu otežanja života građanima. Iz tog razloga smatramo da bi trebalo možda intervenisati i amandmanski na neke od članova od ovog zakona i zbog toga ne odgovara ova procedura po hitnom postupku po članu 127. Mi ćemo glasati protiv takve procedure.
Zahvaljujem. S obzirom da nema više prijavljenih zaključujem raspravu o 5. tački dnevnog reda. Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje) Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Izvolite. Za diskusiju se prijavio poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. 44 Ustavnopravna komisija Predstavničkog doma je danas završila svoj izvještaj vezano za ovaj zakon u drugom čitanju. Mi smo usvojili 6 amandmana koji su zapravo tehničke naravi i predlažemo da Dom, dakle usvoji Zakon sa ovim amandmanima. Pojavilo se još jedno pitanje, koje je doduše kasno stiglo zato što se kasno počelo dešavati u odnosu na ovaj Prijedlog zakona, a to je pitanje mogućnosti izručenja domaćih državljana za određena krivična djela u skladu sa zahtjevima Evropske komisije i usklađivanja zakonodavstva BiH sa zakonodavstvom EU. BiH će svakako ući u režim zaključenja bilateralnih ugovora ratificiranih od strane Parlamenta vezano za izručenje državljana na bazi reciprociteta za krivična djela koja su vezana za korupciju i td., organizirani kriminal, mislim da je ministar Čolak već zaključivao određene ugovore sa nekim zemljama u susjedstvu, i to je zapravo zahtjev koji se stavlja pred BiH, a onda se pokušalo amandmanima u zakon koji je već u toku reagirati sa tom vrstom rješenja. To je nešto novo u odnosu na onaj tekst koji je ponuđen. I danas je Komisija opredjeljenja da se prihvate ova tehnička rješenja, da se Zakon usvoji ovakav kakav jeste, a da Ministarstvo odmah krene da cjelovito razradi tu oblast. Ja sam razgovarao i sa ministrom pravde, gospodinom Čolakom, i on takođe, evo on je tu, on će svakako govoriti, ja se nadam, da se pripremi i uputi u parlamentarnu proceduru, dakle nova izmjena koja će uređivati ovu oblast o kojoj smo govorili. Tehnički, dakle nije bilo moguće to ugraditi u ovaj tekst Zakona jer bi se moralo intervenirati i na osnovne odredbe Zakona i ne bi cjelovito bilo sagledano to rješenje koje se mora cjelovito sagledati. Dakle, predlažem da, kao predsjedavajući Ustavnopravne komisije, da se ovaj Zakon usvoji sa izvještajem Ustavnopravne komisije onako kako je Komisija govorila. A evo, u ime SDA, kao opozicione stranke, mi ćemo dati doprinos usvajanju ovoga zakona, jer je ovo dobar zakon za ovu zemlju. Nećemo biti protiv iako smo opozicija. Hvala vam.
Zahvaljujem. Zatvaram raspravu o 6. tački dnevnog reda. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda, Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama Izbornog zakona BiH – predlagatelj: zastupnica Ismeta Dervoz (drugo čitanje) Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. S obzirom da nema prijavljenih zatvaram raspravu o 7. tački dnevnog reda. Prelazimo na osmu tačku dnevnog reda, Ad. 8. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o komunikacijama – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje)
... [[nije uključen mikrofon]]
Izvinjavam se, možete li ...
Poslovnička intervencija prije početka rasprave. Dakle, prije no što pređemo na raspravu, ja bih zamolio i predložio da u skladu sa članom 106. stav 4., dakle kada se radi o zakonu manje složenosti, a ovdje stoji u stavu 4., dakle ako se ocijeni da se radi o zakonu manjeg stepena složenosti, Dom može da odluči da Prijedlog zakona se razmatra u drugom čitanju bez razmatranja u nadležnoj komisiji, tj. ova druga faza. Obzirom da se ovdje radi o samo dva člana zakona ja bih vas zamolio da ne dajem šira obrazloženja, obzirom da je ova tematika svima poznata, ja bih vas zamolio za jednu kratku pauzu od 2-3 minuta. Obzirom na broj prisutnih poslanika u ime Kluba bih zatražio pauzu najduže do 5 minuta kako bi se prikupili poslanici da se mogu izjasniti. Dakle, u skladu sa Poslovnikom predlažem da se ovaj zakon razmatra u drugoj fazi obzirom na stepen složenosti, kako već rekoh da stoji u Poslovniku. ____________(?) [[(nije uključen mikrofon/]]
Samo malo, ja vas molim malo pažnje. Dakle, poslanik u ime Kluba naravno da ima pravo tražiti i ja ću dati pauzu ako je to zahtjev Kluba, samo je pitanje je li zaista potrebno da i koliko ćemo dati pauzu, 5 minuta? ____________(?) Treba 10 minuta. Evo ja vas onda molim, s obzirom da već kasnimo u apsolviranju današnjeg dnevnog reda, da to zaista bude 10 minuta i da nastavimo nakon 10 minuta i da se izjasnimo o ovom Prijedlogu. Pauza 10 minuta. [[PAUZA]]
Ja bih zamolio kolegice i kolege zastupnike da zauzmu svoja mjesta i da nastavimo s radom. Koliko vidim imamo kvorum ovdje. Klub zastupnika SDS-a je tražio stanku. Ukoliko imaju potrebe da obrazlože slobodno, ako ne onda da nastavimo sa raspravom. Dakle, tu je jedan zaključak koji ćemo prezentirati Domu na kraju rasprave o ovoj točki. 46 Ja ovdje vidim na displeju, sljedeći se za raspravu javio uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Ja ću vrlo kratko. Dakle, za mene su neprihvatljivi ili bolje rečeno nejasni motivi izmjena i dopuna. Dakle, ulazimo stalno u jednu praksu da, kada zakonom utvrđena procedura se ne provodi iz očigledne opstrukcije nekoga od učesnika strukture te procedure, mi pribjegavamo izmjenama i dopunama. Evo vidite, tako je bilo i sa Zakonom o finansiranju institucija, evo i ovaj Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o komunikacijama. Mijenjamo ga zbog toga recimo što je Vijeće ministara nakon osam mjeseci i neprihvatanja predloženih kandidata od nas ovdje konstatiralo, jednostavno nije predložilo nove ljude, nego je samo konstatiralo da ovaj zakon koji ima treba ga mijenjati i td. Šta i ako ove predložene promjene, ako ovaj Parlament ne izabere, što se može desiti. Dakle, po meni, po meni razlozi za izmjene i dopune zakona, bez prethodno utvrđene odgovornosti ljudi u procedurama, neće nam donijeti poboljšanje. Tako da ja ne vidim potrebu za mijenjanje, vidim potrebu za ozbiljnijim sprovođenjem onoga što je zakonom propisano. Ako nije izabran kandidat, kojeg je predložilo Vijeće ministara, od strane ovog Parlamenta, Vijeće ministara je dužno predložiti drugog. Ono to nije uradilo i kaže hajmo sad izmijeniti zakon. Meni je to neprihvatljivo.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Odustajem.
Odustaje. Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o komunikacijama. Nadležna Komisija za promet i komunikacije je dala pozitivno mišljenje o ovom zakonu, doduše sa veoma kritičnim brojem glasova. Za bilo je 3, 2 su bila protiv i 1 suzdržan, što dovoljno govori o tome da ovo ponuđeno zakonsko rješenje i nije baš neko najsretnije rješenje. S druge strane, evo kolege iz SDS-a pripremaju neki zaključak koji ide, čini mi se u prilog tome da danas se izjasnimo i u drugom krugu čitanja, u drugom krugu glasanja, pardon. Nećete valjda, evo vi jeste parlamentarna većina koja ima dovoljan broj glasova, nećete valjda uskratiti nama zastupnicima pravo da uložimo i amandmane, da intervenišemo na ovaj zakon. Ako i to uradite onda možemo slobodno reći u ovom Domu zbogom demokratiji, opozicija nema pravo ni da učestvuje u radu, ni da predlaže, ni da mijenja, ni da koriguje zakone, nego eto ima pravo samo da 47 kritikuje, a naravno biće preglasana, nadglasana ili ne znam kako hoćete, ali morate onda izmijeniti Poslovnik. Naravno imate za to ruke i Poslovnik se mijenja zaključkom, i to razumijem, ali mislim da to nije u redu, da je to suprotno svim mogućim principima, da nam se ostavi pravo da uložimo amandmane i da intervenišemo na zakonsko rješenje koje je nakaradno. Ja sam o tome govorio i na Komisiji. Nakaradno je u smislu, ja znam da se vama žuri da imenujete v.d., odnosno Vijeće agencije, pa da imenujete v.d. direktora Regulatorne agencije za komunikacije, ali nemojte u zakonu predviđati da Vijeće ministara ima dominantnu ulogu, jer je to direktno miješanje, odnosno intervencija na nezavisnost ovog regulatora koji bi trebao da bude regulator koji je u najmanju ruku neovisan od Vijeća ministara. Ne treba da bude neovisan od kompletne države, kompletnog sistema i td., ali vas molim nemojte da pristajemo na takve stvari. Vjerujem da vam se žuri da bi što prije imenovali tog direktora i da se ispune i vaši zahtjevi iz ovog sporazuma koji ima, ali morate shvatiti da, ako napravimo nakaradno rješenje, možda za 2 ili 4, možda i prije, godina će se potpuno promijeniti parlamentarna većina pa će možda biti intervencija u drugom pravcu i td., to nas ne vodi nigdje. Zbog toga vas molim da poštujemo Poslovnik i da ostavimo priliku da intervenišemo na ovaj predloženi zakon koji jeste kratak, koji ima samo dva člana, ali on zapravo, ovaj prvi član zadire u suštinu neovisnosti regulatora. Ovo je vrlo osjetljivo pitanje, znači uticaj na medije, i zbog toga bi vas molio da ne pravite takvu jednu katastrofalnu grešku. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku. Ja sam dužan pojasniti, dakle jer je bilo govora ovdje o možebitnom kršenju Poslovnika, na posjeti na članak 106. točka 4. koja kaže – ako Dom ocijeni da se radi o zakonu manjeg stepena složenosti, Dom može da odluči da Prijedlog zakona razmatra i u drugom čitanju, bez razmatranja u nadležnoj komisiji, odnosno druga faza. Prema tome ne krši se Poslovnik, ali na kraju krajeva Dom će odlučiti o tome, dakle neće odlučiti niko od zastupnika pojedinačno niti iz Kolegija. Replika, uvaženi zastupnik gospodin Mehmedović.
Znači, potpuno je jasno da vi imate broj ruku i da možete izglasati i takav zaključak, ali nije u redu da nam ne ostavite mogućnost da napravimo amandman. Što niste rekli ranije da će biti takva situacija, evo ja bih pripremio amandman i donio ga i da glasate o njemu. Ali nije u redu da nam isključite pravo da uložimo amandman.
Uvaženi zastupnik Milorad Živković, replika.
Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege poslanici, dame i gospodo. Znači, ovaj zakon je bio već u proceduri po članu 127. i tad se moglo odlučiti da se on odmah usvoji, tako da tad ne bi stajala konstatacija Vaša da se ne mogu amandmani davati, jer jednostavno je zakon tako predložen. 48 Isto tako nemojte zaboraviti da ovdje u Parlamentarnoj skupštini ima dva ravnopravna doma. Ja koliko znam u Domu naroda imate svoje poslanike gdje će zakon možda biti u toj fazi da tamo predložite amandmane. Mislim da smo i danas dogovarali se, znači evo da kažem parlamentarna šestorka koja trenutno ima većinu u ovome Parlamentu, da prepustimo Domu naroda da taj zakon koriguje u obliku i prema amandmanima koji su čak i SNSD-u bili prihvatljivi. Smatrali smo čak da se taj federalni model treba da primijeni gdje Parlament sve rješava, kako je u Federaciji riješeno. I nemamo ništa protiv s tim. Ali danas je bio zahtjev da se ovaj zakon usvoji u oba čitanja kako bi i onaj dogovor, koji smo imali prije početka ove sjednice, ispoštovao se. Glasa se nakon prvog čitanja u prijedlogu i zaključku, koji je gospodin Bojić predložio, da ovaj Parlament pređe i u drugo čitanje. Vidjet ćemo prema glasanju kako će se Parlament odrediti. Mi odmah da kažemo iz SNSD-a da ćemo glasati i za drugo čitanje. Ali ovdje je ono što nije rečeno. Ja očekujem da se još jedan zaključak ovdje podnese, o kojem ćemo takođe glasati, koji bi glasio i koji bi išao u pravcu da nakon nekoliko godina čovjeka koji je tamo v.d. ili je van svog mandata, Savjet ministara uđe u proceduru da ga smijeni i da stavi v.d. dok se svi ovi zakonski projekti ne usvoje i nakon toga sprovede procedura izabiranja toga čovjeka. Znači taj zaključak, i to smo dogovorili, trebali bi da napišemo i glasat ćemo i o njemu. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović, replika.
Ja se zahvaljujem gospodinu Živkoviću na pojašnjenju koje je dao, znam ja za tu mogućnost koja postoji i u Domu naroda i mogućnost eventualne i blokade, ako tako možemo reći, ali nije to to. Mi smo ovdje zastupnici, čini mi se, trebali bi biti ravnopravni u ovom Domu, da imamo pravo predlaganja, donošenja odluka, glasanja, za, protiv, suzdržanih, i td. Ali ne možemo predlagati zaključak koji se podrazumijeva, a podrazumijeva se poštivanje Poslovnika. Ovaj zaključak je zapravo, na neki način, intervencija na Poslovnik. Prema tome nema potrebe da predlažemo zaključak da se poštuje Poslovnik. I vi naravno imate broj ruku, možete izglasati šta hoćete, ali ja vas upozoravam da to nije dobro, to je uvođenje prakse. Mi nismo, koliko ja znam, evo šest godina sam u ovom Domu, nismo ni u jednom slučaju tako postupili bez da u prvom glasanju nije bilo jednoglasno. Znači ako nema niko protiv toga da glasamo u drugom krugu onda smo išli. Prema tome ja vas molim da, ovo je grubo kršenje Poslovnika, ovo je nasilje nad demokratijom. Ako vi smatrate da to tako trebate progurati progurajte, nema problema, ali čekaju i drugi mehanizmi, nemojte nas tjerati da mi budemo ti koji blokiramo u Domu naroda, nema potrebe.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih za raspravu niti za replike. Rasprava ili je ovo greška bila? ____________(?) Tako je, pogriješio sam. 49 Dobro. Zaključujem raspravu o točki 8. Prelazimo na točku devet, Ad. 9. Prijedlog zakona o protuminskom djelovanju – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje)
Zahvaljujem. Dakle, dobili ste mišljenje Zajedničke komisije koja je praktično jednoglasno usvojila ovaj Zakon. Poznato je da BiH 13 godina od završetka rata još uvijek nije uspjela da riješi pitanje deminiranja, odnosno problema zagađenosti minama u BiH. Savjet ministara je 2008. godine usvojio Strategiju protivminskog djelovanja i jedan od osnovnih ciljeva tog Akcionog plana koji je nastao po Strategiji je da se donese Zakon o protivminskom djelovanju. Znamo da je u prošlom sazivu zakon pao zato što nije prošao na zajedničkom usaglašavanju između domova, ali je važno reći šta je osnovni kvalitet ovog zakona. Dakle, predloženi zakon poboljšava organizacionu strukturu deminiranja na svim nivoima. Znači, entiteti iz svojih sredstava vrše svoje deminiranje, BiH vrši deminiranje po konkursima iz stranih donacija pa deminira i područje RS-a i Federacije. A ono što je osnovno bilo, onaj ko je zadužen i odgovoran kao ključnu nadležnost za deminiranje to je Ministarstvo civilnih poslova. Ko je to bio do sada? Bila je neka Komisija za deminiranje koju su činili tri čovjeka, tri lica, koja nisu imala nikakvu obavezu prema Ministarstvu civilnih poslova, a čiji je Nadzorni organ bio BHMAC. Dakle, konačno dovodimo u red da Ministarstvo će biti odgovorno, odnosno nadležno za postupak deminiranja. 50 Šta je još značajno tu? Od osnivanja u Sloveniji se sakuplja novac donatora za deminiranje u BiH. Nevjerovatno je da ova zemlja do mnogih stvari ne drži, ali da ne drži do toga da formira vlastiti fond iz koga će deminirati svoju teritoriju to je nerazumno. Dakle, bezbroj zemalja donatora nam je govorilo ili formirajte vlastiti fond ili ćemo vam ukinuti, prekinuti donacije za deminiranje. Njemačka je to nedavno eksplicitno rekla. Ne formirate li fond više nemojte da računate na donacije od nas. I ne samo Njemačka, Kanada, Japan, mnoge zemlje koje su uključene u ovo. Šta to znači? To znači da BiH, za koju Slovenci skupljaju u okviru ITF fonda za koju skupljaju sredstva, nema predstave o tome ni koliko je novaca sakupljeno, ni koji je donator koliko dao za tu namjenu, ni koliko teritorije je očišćeno od tog novca od donacija, dakle nema predstavu ni o čemu. Dakle, nevjerovatno je da bilo ko u ovoj zemlji, ako se ne radi o pitanjima kriminala i korupcije, može da brani stav da Fond ne bude u zemlji koja treba da brine o očišćenju od mina. Dakle, to je nevjerovatno. Ono što bih htjela još reći da finansiranje deminiranja, kao što pomenuh maloprije, znači ide iz Budžeta institucija BiH. To će biti planirana sredstva u Budžetu. Do sada iz Budžeta su se finansirali samo zaposleni u BHMAC-u, a deminiranje sve je finansirano iz donacije. Dakle, sad ćemo osnovati sa minimalnim iznosom taj fond i sve zemlje će ulagati u Fond u BiH. Iz budžeta entiteta, Brčko Distrikta, kantona i opština kao i do sada tu se ništa neće promijeniti, a donacije i kredite iz međunarodnih finansijskih institucija. A umjesto BHMAC-a to će biti upravna organizacija u sastavu Ministarstva civilnih poslova, Agencija za deminiranje. Dakle, nema formiranja novih institucija, ta već postoji institucija, ali će se značajno redukovati njene nadležnosti, jer do sada je BHMAC kao organ komisije koju čine tri čovjeka, zaposlena kao državni službenici u tri ministarstva, odlučivali o stvarima, bili članovi Upravnog odbora ITF fonda i ostalo. Dakle, haos jedan totalni. Ima puno stvari gdje su nam haotične, ali ovo je valjda primjer bez presedana. Ne mogu da vjerujem da će bilo ko biti ko će biti protiv ovog zakona. Ima jedna stvar koju također treba reći da je, ne znam kakvom greškom, vezano za rukovođenje agencijom. Dakle, postojeći rukovodilac je izabran na neograničeno trajanje. Zamislite mi imamo rukovodioca, državnog službenika kome nije uopšte regulisan mandat. Dakle ovim zakonom se uvodi red u tu oblast. I takođe u članu 20. koji se odnosi na penzijski staž za angažovana lica, neko je predložio da to bude 18 mjeseci, neko od učesnika u tom. Smatramo da je to suprotno Zakonu o penzijsko- invalidskoj zaštiti i kolektivnom ugovoru i da to treba da bude 16 mjeseci kao i za druge stvari. A kao garancija da će Ministarsvo civilnih poslova uspješno sredstva koja budu namijenjena od donatora, oni su nam dostavili prijedlog amandmana kojim bi trebalo da se ispravi, da se formira poseban račun neki u trezoru, dostavili su nam tačno promjenu člana 19. stav 1. koji kaže da će u cilju prikupljanja finansijskih sredstava iz stava 1. člana 18. tačka c) i d) i drugih potreba za provođenje protivminskog djelovanja u BiH, Ministarstvo finansija i trezora BiH otvoriti poseban račun pod nazivom Sredstva za protivminsko djelovanje u BiH. To će biti riješeno amandmanski. Dakle, predlažem da podržimo principe ovog zakona.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić, replika.
Zahvaljujem. 51 Dobro je da je ovaj Prijedlog zakona danas na dnevnom redu, međutim mene prije svega zanima, pogledajte Agencija, odnosno Centar za protuminsko djelovanje BiH je vrlo vrijedan, potreban i td. Ali ja smatram da u ovom momentu imamo isto tako problema koji se tiču recimo Agencija za okoliš ili Agencija za oblast poljoprivrede koja daleko veće efekte daje i nudi kompletnom društvu i zemlji, međutim ovih agencija mi nemamo. Imamo sada prijedlog ovdje i složio bih se, prije svega uočio sam u članu 20. i 41. gdje govori upravo šta je cilj prelaska iz centra u agenciju. Stabilnije finansiranje, normalno niz nekakvih pogodnosti koje će upravo agenciji dati mogućnosti, međutim iza toga se krije upravo još nešto što sam uočio, neću reći da ne zasluže pojedini zaposlenici u ovoj agenciji ili centru beneficiran radni staž, ali pogledajte u članu 20. i 41. navedeno je, da ne kažem i šoferi i medicinari i vozači i radio operateri i niz drugih koji imaju pravo na beneficirani staž od godinu, na godinu, 18 mjeseci. Međutim, šta mi je posebno interesantno, da u članu 59. kad je u pitanju, u kaznenim odredbama nema odgovornosti glavnih inspektora. Pogledajte, često puta se dešava da su čak i pregledani tereni, ali poslije toga opet se nešto dešava. Nema tu odgovornosti. Ja zaista smatram da o ovim stvarima i ovim članovima ovog Prijedloga zakona treba dobro razmisliti i tek onda reći šta i kako dalje. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Nermina Zaimović Uzunović, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolegice i kolege. Ja neću ponavljati ono što je kolegica Majkić rekla, ali ću se nadovezati sa nekim drugim činjenicama. Činjenica je da BiH treba Zakon o protuminskom djelovanju i da je davno trebao takav zakon. Djelatnosti i aktivnosti koje se odvijaju u oblasti deminiranja moraju biti dobro uređene kako bi se obezbijedila efikasnost izvršavanja postavljenih zadataka. Postoji više razloga koji su važni da bi se ovaj zakon donio. Prije svega BiH još uvijek ima 2,5% teritorije koja je minirana ili 1.275 km2 minske površine, taj termin koriste u Centru za uklanjanje mina, ukupna. Drugi razlog je što, kako je pomenuto, BiH izdvaja samo za plaće državnih službenika koji su u MAC-u, dok za realne aktivnosti, odnosno aktivnosti deminiranja sredstva se obezbjeđuju iz donacija. Jako je važno da ta sredstva i dalje budu obezbijeđena s obzirom na stanje budžeta i na ovisnost od donatora i u nekom dužem narednom periodu sve dok bude postojalo takvih potrebe. Drugo na što ću se ja posebno osvrnuti je – zakon treba uskladiti sa međunarodnim standarima i konvencijama koje je BiH ratificirala i koji nas obavezuju s obzirom na naš evropski put i NATO integracije. Stoga je potrebno da se ovaj zakon što bolje uredi i da, ne mora se odmah nakon što ga usvojimo ići ponovo sa korekcijama tog zakona. Naime, ovaj zakon je potrebno prije svega uvrstiti, a to nije nažalost urađeno, uvrstiti Konvenciju o zabrani kasetne municije, te uskladiti domaće sa evropskim propisima koji regulišu ovu oblast. Mislim da je to u redu i BiH je raitificirala Konvenciju o zabrani kasetne municije, a dokumente deponovala kod UN-a 2010. godine. U članu, također 2., 3. i 5. Nacrta zakona nisu na adekvatan način ugrađene odredbe Konvencije o zabrani upotrebe skladištenja, proizvodnje i transfera protupješadijskih mina i njihovom uništenju, što smo 52 mi kroz Istražnu komisiju i svašta nešto i radili, pa bi trebalo to detaljnije možda razraditi ovim zakonom, što se može naravno u amandmanskoj fazi uraditi. Definicije pojmova kako je sugerisano nisu usklađene sa najnovijom terminologijom koja se koristi u ovoj oblasti pa bi na tome trebalo uraditi, što mislim ništa nije strašno ... samo poboljšati kvalitet ovog zakona. U članu 19. Nacrta zakona u cilju prikupljanja finansijskih sredstava već je pomenuto da je Komisija donijela zaključak da se potkrala greška i da treba da ostane ... koji danas egzistira, jer je to uslov koji postavljaju veliki donatori pred BiH, ali isto tako treba izaći u susret i onim drugim koji nisu za to da na taj način doniraju sredstva BiH i mislim da u ovom slučaju možemo biti fleksibilni i udovoljiti, kad već pravimo zakon, svim donatorima i njihovim zahtjevima, uostalom mi zavisimo od tog. Zatim, izbor u članu 14. koji predviđa izbor i imenovanje lica koje vrši Vijeće ministara na prijedlog ministra civilnih poslova BiH u skladu sa postupkom propisanim Zakonom o ministarskim imenovanjima, može se dodati da u skladu, da to ne odlučuje samo ministar nego da to odlučuje uz saglasnost i neki drugi npr. zamjenika ministra ili sekretara ministarstva i tako. Zatim član 16. Nacrta zakona je nejasan i trebalo bi ga pojasniti. I također ću pomenuti da je ovo sigurno zanimljivo pitanje, i kolegica Majkić je to rekla, za beneficirani radni staž. Ovdje postoji, treba uskladiti to sa zakonodavstvom vezano za ostvarivanje prava prema Zakonu o penzijsko-invalidskom osiguranju, a onda vidjeti koja je to realna osnova. Ali da bi se izbjegla zloupotreba ovog instituta beneficiranog radnog staža treba navesti koje to kategorije eksplicitno imaju pravo na beneficirani, da se ne bi desilo da sekretarice koje rade u kancelarijama imaju pravo na beneficirani radni staž. Mislim da to nije regulisano. S tim u vezi ja ću se pridružiti naravno podršci za usvajanje ovog zakona koji treba korigovati u smislu da on bude još bolji, i naravno da nam treba, a posebno što će se konačno riješiti i ta vrlo sporna organizaciona struktura u okviru koje ovo funkcioniše. Dakle, ja hoću da podržim i pozivam vas da podržimo ovaj zakon i da ga uputimo u drugo čitanje. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite.
Možda je čak i nepotrebno ovoliko da se javljamo kao članovi komisije jer smo mi imali usaglašen stav koji je predsjednica Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost iznijela autentično i to je tako. Dakle, i dalje što se mene lično tiče apsolutno podržavam, ali evo koristim priliku da prije drugog čitanja predlagača, odnosno resornog ministra, koji je hvala Bogu tu, zamolim za dvije tri stvari. Dakle, da se još jedanput isprovjerava da li ovaj koncept može nekim slučajem, iako nam je to objašnjavano, odbiti neku drugu vrstu donatora, odnosno da li bismo u nekoj situaciji mogli imati gubitke nekih donacija kojim se ne sviđa ovakvo rješenje. To je jedno. I molim da se, o tome sam na Komisiji govorio, da se član 66. precizira. Dakle, namjera je bila vjerovatno da se kaže da ljudi koji su zaposleni u MAC-u danom prestanka, odnosno danom 53 osnivanja prelaze u Agenciju i namjera je bila da se kaže da Agencija preuzima imovinu. Pogledjte član 66. kako je formulisan, vrlo, vrlo nespretno. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa znam, ali evo nek se to ispravi, promaće nam. I ovaj član 69. apsolutno, pod hitno precizirati da do izbora direktora Agencije, do izbora i provedene procedure direktora Agencije poslove će obavljati v.d. direktora. Nemojte čak ni govoriti direktor MAC-a, stavite v.d. direktor pa imenujte v.d. direktora. Ja vas molim, evo da to do drugog čitanja razriješimo, jer vam je potpuno konfuzan ovaj član 66. i ovaj član 69., apsolutno, o tome smo mi na Komisiji, jel tako govorili. Evo što se mene tiče, naravno podrška zakonu ostaje.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević, replika.
Ja ne bih možda ovo nazvala replikom na konstataciju gospodina Belkića da ćemo možda izgubiti neke donatore. Možda i hoćemo, gospodine Belkiću, ali ovim smo Agenciju uveli u sistem. I budite sigurni da ćemo daleko više dobiti nego što gubimo na ovaj način raznim mutnim rabotama, raznim mutnim tenderima gdje su, evo čitamo po medijima, to je sramota.
Evo ja se nadam da ćemo ...
Znači po medijima čitamo šta se, ja igrom slučaja dolazim iz sredine gdje zbog ovih poslova sadašnjeg MAC-a, dolazila je inspekcija Vlade SAD-a jer su neke deminerske mašine, jedan tender je ovdje iskorišten pa su završile u Sudanu koji je pod embargom UNA-a. I ja čestitam što se ovim zakonom uvodi transparentnost u trošenju sredstava, što se ovim zakonom donose pravilnici, da znamo kako će, i to pravilnik donosi Savjet ministara ne neka tri privatna lica i što se ovim zakonom konačno i ovi tenderi stavljaju pod kontrolu Ministarstva civilnih poslova da znamo kako ko i šta radi, jer bojim se da ako na ovaj način nastavimo da radimo kao što se do sad radilo, svi možemo doći na neku crnu listu. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić, replika. 54
Znači, ja sam iz Vaše replike stekao utisak da ste Vi prepoznali da ja se zalažem za te šeme.
nije uključen mikrofon
Ali način na koji ste to govorili vrlo je specifičan. Dakle, ja sam pokazao šta mislim o ovom zakonu i šta mislim o cijelom ovom projektu. Ja sam samo jednostavno rekao sljedeće – molim predlagača da nam pojasni reakcije i nekih drugih donatora i td, da vidimo ko su ti ljudi, šta su davali, kako su davali i td. Potpuno se s Vama slažem treba reda zavesti i trebaju otići u zatvor oni koji te, kako Vi to kažete, prebacili nešto u Sudan tamo, ovamo. Da se razumijemo mi smo na istoj liniji, apsolutno.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, rasprava. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Mi smo ovaj zakon imali prije nekoliko godina ovdje u Domu i on je ovdje u Domu usvojen sa glavnim rješenjima koja sadrže i ovaj tekst zakona, ali nažalost zbog drugačijeg stava u Domu naroda i nemogućnosti usaglašavanja zakon je pao i nije usvojen. Ovo je sad prilika da ponovo usvojimo ovaj zakon. Ja pozdravljam donošenje ovog zakona, njime će uvesti red u ovu oblast. Postoje brojni prigovori na rad u ovoj oblasti. Ono što bih ja želio da podvučem, mada je to još kazano, da je vrlo važno da Ministarstvo ide sa amandmanom da je tačka e) u članu 19. stav 1. greška, to piše u izvještaju Komisije, ali to treba i da bude amandman da se to briše, jer to je zvanično u samom tekstu, neka se to napiše. Da umjesto te tačke zapravo treba da stoji tačka d) kako je napisano u izvještaju Komisije, ako je to to, jel'. To je vrlo važna stvar kako bi imali sve moguće donacije koje je BiH do sada imala u onom kapacitetu u kojem je imala, da ne bude bar manje, jel'. I druga stvar je vezano, također su kolege govorile o tome, vezano za ova rješenja, vezano za prelazni period, ne može stajati rješenje da direktor MAC-a nastavlja da biva direktor Agencije do isteka mandata njegovog, a zna se da on nema mandat, to je i ministar sam kazo da je to greška u samom zakonu i mislim da se to treba popraviti, dakle amandmanom na način kako je to već i govoreno, dakle ovdje već u ovim diskusijama. I mi ćemo onda naravno, ako bude još nekih drugih amandmana koji korisno poboljšavaju tekst ovoga zakona, to na kraju podržati. Podržat ćemo dakle zakon u prvom čitanju i odmah govorimo šta treba da se napravi da bi imali našu podršku i u drugom čitanju, zato što je to dobro. Dakle, ovdje se uvodi red u ovoj oblasti u BiH ovim zakonom. Toliko, hvala vam. 55
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Boško Tomić, rasprava. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Evo, i ja da se kratko osvrnem na ovaj zakon. Mislim da je izuzetno kvalitetno urađen, da je dobro i stručno definisan iz sve oblasti. Ja sam u razgovoru sa određenim ljudima koji su iz te struke bavili se i dao zakon da pročitaju, moram reći da nisu imali nekih krupnijih niti značajnijih primjedbi na njega. Čini mi se da ovom problemu je trebalo mnogo ranije prići sa većom odgovornošću i ozbiljnošću i staviti ga pod ingirencije Ministarstva, zbog toga što još uvijek mi imamo na, po našim šumama gdje se ne može doći do izvoza drvnih sortimenata zbog ugroženosti od minsko eksplozivnih sredstava, do toga da na turističkim mjestima takođe nije dozvoljeno prolazi. Znate kad vi stranca dovedete na ove naše prostore i kad on vidi da je žuta traka i ograničeno sa minama, on tu više nikada ne dolazi. Iz tih razloga to treba čim prije i ozbiljnije prići ovom poslu i rješavati ga na kvalitetan način. Mislim da će time umnogome privreda BiH uznapredovati i mislim da će, a prije svega mislim na turizam i drvoprerađivačku industriju gdje, da ne govorim o problemima sa kojima se susrećemo, izuzetno svaki život je zlata vrijedan, a mi smo u deminerskim poslovima, odnosno u deminiranju izgubili dosta deminera, dosta ljudi je ranjeno, onesposobljeno, civila da ne pričam, i td. Prema tome ovaj posao se treba raditi i brže i odgovornije i mislim da će u svakom slučaju kada ovu stvar uzme u svoje ruke Ministarstvo ići u nekom boljem kvalitetu. Ja se nadam da će pravilnicima i podzakonskim aktima sve stvari biti detaljno definisane. Možda samo, gospodine ministre, u članu 62. kaže – deminer koji obavlja poslove iz humanitarnog protivminskog djelovanja bez minimalne zaštitne opreme, pa će se kazniti od 100 do ..., ja bi izbjegao minimalnu nego punu zaštitnu opremu. Nema minimalne, ima propis po kojem mora da ima. Evo vidite vi vojnici SFOR-a oni su u svakom zadatku u punoj borbenoj gotovosti, odnosno u punoj opremi, jer mu osiguravajuća društva neće nikad da priznaju ako samo jednu od opreme. Prema tome, da ne ostavljamo onima koji će praviti pravilnike pa će reći, eto minimalna oprema je šljem, pa ne znam ovo i ono, znači puna uvijek mora biti oprema. I zalažem se za to da beneficirani staž, ako je to moguće, ako je zakonom predviđeno 16 mjeseci neka ide, ali nemojte iz toga molim vas izuzimati vozače, medicinske sestre i bilo koga ko dolazi u prostor gdje su minsko eksplozivna sredstva još uvijek nepronađena. U razgovoru sa ovima, moram reći da skoro ni jedna od tih mina nije vremenski stradala nego da su još sve 95% aktivne. Što kaže gospodin Lozančić, kvalitet vjerovatno, da je pravljeno kvalitetno, ali eto nažalost ni jedna od tih mina više ne strada vremenski nego ostaju i stvaraju nam velike probleme. Iz tih razloga mislim da će doprinijeti i sama transparentnost jer je malo ružno, bez obzira na koju od ustanova, agencija, se neke od afera pojavi, moram priznati da to sve ide ovdje na naš račun. Mi smo ti koji donosimo zakone i odluke i iz tih razloga raduje me da ovaj zakon čim prije stupi na snagu. A kao što su ove kolege rekle, mislim da član 69. treba mijenjati, da će poslove direktora agencije obavljati v.d. direktor koji bude imenovan, a da odmah zakonom ne određujemo ko su ta lica. To ne sprečava i bilo koga da se izabere. Evo hvala, toliko. 56
Zahvaljujem. Riječ ima predsjedavajući Predstavničkog doma, doktor Božo Ljubić. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Odmah da kažem na početku ja podržavam donošenje ovoga zakona i ono je neophodno iz više razloga. Prvo da se uspostavi, da tako kažem, više domaće vlasništvo nad ovim procesom i na taj način više odgovornosti svih nas za budućnost našu i naše djece. Drugo, da se zakon uskladi sa ostalim zakonima koji su u međuvremenu donešeni kao što je navedeno i u obrazloženju, ali uz to mislim da bi ovom prilikom postavio par pitanja, a u drugoj fazi razmatranja namjeravam uložiti i odgovarajući amandman. Moje osnovno pitanje se odnosi na članak 12. gdje se kaže – sjedište Agencije u Sarajevu, a onda Agencija ima organizacijske jedinice u Sarajevu, Mostaru i Banja Luci. Koliko ja znam mi smo do sada vodili organizacijske jedinice samo tamo gdje nije sjedište nekih agencija, pa evo ja sad, možda postoji opravdanje, dakle da pored sjedišta u Sarajevu postoji i organizacijska jedinica. Ja, evo u ovom momentu ne mogu baš sebi samom govoriti je li to neophodno. S druge strane u odnosu na članak 14. kaže se – radom Agencije rukovodi ravnatelj. Ravnatelj ima zamjenika. Nakon toga se kaže da, u stavku 5. – osobe iz stavka 3. ovoga članka ne mogu biti iz reda istog konstitutivnog naroda. Ako ovaj stavak, zapravo pogleda suštinu onda bi, dakle u stavku 3. moralo stajati da ravnatelj ima dva zamjenika jer imamo tri konstitutivna naroda, jer ovdje se govori o konstitutivnim narodima. I jedno pitanje gospodinu ministru, gdje se kaže – zamjenik ravnatelja obavlja dužnosti ravnatelja u vrijeme njegovog odsustva i izvršava druge dužnosti koje mu ravnatelj povjeri. Ja postavljam samo pitanje, dakle osnovno, ako govorimo o konstitutivnim narodima i ako govorimo o zamjeniku, onda bi ovdje trebalo stavljati u množini, zamjenike, dva zamjenika, ali naravno to se može ispraviti u drugom koraku, dakle kroz amandmansku fazu. Pa evo, samo volio bih da o tome se povede računa. Uvaženi zastupnik Saša Bursać, rasprava. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa evo, Boško Tomić u svojoj diskusiji malo me je ponukao ovako da i ja kažem par nekih praktičnih stvari, da iskoristim tu prisustvo ministra. Zaista ovaj zakon i zakoni slični ovome ako treba treba da budu na svakoj sjednici Doma zato što jako su veliki problemi iz ove oblasti. Ja sam evo spremao jedno poslaničko pitanje, ali evo, dobio sam informaciju da će ići ova tačka, pa tako da iskoristim u okviru ove tačke da kažem par nekih stvari. Konkretno na tromeđi Banja Luke, opštine Banja Luka, opštine Oštra Luka i opštine Sanski Most, na teritoriji Sanskog Mosta prošle godine negdje oko ova doba su postavljene table da je neko područje minirano, a u tom području gdje su postavljene table nalazi se nekoliko kuća i ljudi tu 57 nesmetano žive i funkcionišu apsolutno normalno i nisu znali da ta neka područja se smatraju miniranim, da to njihovo praktično oko kuće područje smatra se miniranim. I ne znaju ljudi, sad su u nedoumici da li mina ima ili nema. To s jedne strane. S druge strane, između Vlasenice i Han Pijeska bili su ispred IRC-a banjalučkog angažovani ljudi za taksaciju šume. Niko u planskim dokumentima, kojima raspolažu šumska gazdinstva, nisu ta područja evidentirana kao minirana, mada trebaju biti ako to zaista jesu. I onda se došlo u situaciju da ekipa, a to su obično momci i djevojke do 30 godina, od 20 do 30 godina života, aktivirali su jednu tu minsko eksplozivnu napravu, tu minu zaostalu iz rata, i na svu sreću izbjegnuta je tragedija tada. Kako to još uvijek, mislim da nikome nije jasno kako se to izbjeglo. Postoji masa tih problema u praksi, na terenu. Mislim da robujući u ovom zakonu, da li je zarez ovdje, da li je zarez ondje, da li treba ovo ili ono, mislim da ovakav zakon treba da se pojavi na sjednici ovog Doma kad god treba nešto da se promijeni na bolje i kad god nešto ide u susret građanima BiH. Građani misle da paleći teren, znači jedan određen teren koji je miniran, znači da paleći šume, polja, zarasle površine, ovo, ono, će aktivirati, deminirati ili ne znam kako više da kažem to, ali ja mislim da postoje situacije gdje vjerovatno te mine su podložne tom gorenju vegetacije, ali vjerovatno tu u tom dijelu i dalje zaostaju ta minsko eksplozivna sredstva. Ima problema iz prakse, kada nečija stoka zaluta u minsko polje onda čovjek se moli Bogu i čeka kad će ona sama da izađe iz tog minskog polja, čovjek može čekati danima da ih vrati svojoj kući. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ako ne izginu, tačno. Ima slučajeva masu, da vam ne pričam sad da u tim baš miniranim poljima nalaze se neke najveće štetočine koje prave ljudima štetu na stoki, ljudi to ne mogu odatle da istjeraju zato što su tu mine i td., i td. Zato vas ja molim, ne treba robovati u ovim zakonima ovome ili onome. Kada pogledate i kada vidite nekoga kome nedostaje noga ili neki drugi dio tijela biće vam svima jasno da ne treba tu sad robovati oko zareza. Ovaj zakon treba unapređivati, ako treba na sjednici svakoj, samo da bude što efektniji, što bolji i da što bolje služi građanima BiH. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo, članovi Vijeća ministara. Mi danas imamo zakon jedan, ja ću reći dosta dobar zakon a u prvom čitanju. Govorimo o principima ovog zakona i ponukan nekim ranijim iskustvima, evo želim u ovom prvom čitanju reći nekoliko stvari, podsjetiti nas i na određen način zamoliti sve skupa. 58 Ovo je zakon koji nakon 2-3 godine imamo u proceduri od, uvjetno da kažem, od istog ministra, iz istog Ministarstva, evo iz drugog saziva Vijeća ministara. Ako me pamćenje dobro služi, nisam siguran da ima puno razlika u odnosu na ono rješenje koje je bilo u parlamentarnoj proceduri prije 2-3 godine. I tada, kao i sada i drago mi je, pozdravljam, evo suglasan sam sa svim ocjenama ovog zakona koje su kolegice i kolege istakle i sa ovim, ja ću reći, sitnicama, sitnim primjedbama koje bi trebalo otkloniti, da li kroz amandmane zastupnika, da li kroz povjerenstvo nadležno, da li kroz amandmane eventualno Ministarstva, potpuno je svejedno, ali mislim da se radi uistinu o sitnim tehničkim korekcijama, ne suštinskim. I tad smo ovaj Prijedlog zakona hvalili. I tad je ovaj zakon prošao ovaj Dom i dogodilo se nešto vrlo interesantno. Tada su različite interesne skupine, kojima itekako odgovara nesređeno stanje u ovoj oblasti, bile jače od nas zastupnika u ovom Domu. I bio sam sudionik nekoliko rasprava na tu temu i moram reći da nije tužno bilo bi smiješno kakvim su argumentima branili i prepadali nas da ne daj Bože ne usvojimo ovaj zakon. Evo, ja sam se samo zbog toga javio, nemojte dopustiti, nemojmo dopustiti svi skupa da se ponovo pojave, jer ovdje ima onih koji su zainteresirani, ali ne da proces deminiranja bude bolji, uspješniji, i td., nego zainteresirani osobno, nemojte samo da dopustimo ponovo da takvi budu jači od potrebe i interesa svih građana ove zemlje da uistinu ovu oblast stavimo u sustav tamo gdje joj je mjesto i da počnemo konačno sustavno djelovati, ja vjerujem i imati bolje rezultate u ovoj oblasti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Adnan Bašić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Sticajem okolnosti da u zadnjih 2-3 godine se družim sa čovjekom koji je 10 godina profesionalni deminer u Oružanim snagama BiH, oficir je. Veliki broj problema koji su neki ljudi ovdje iznijeli znam i ja pa ih neću ponovo iznositi, ali vjerujte vrlo je teška situacija, posebno kod naših profesionalnih pripadnika Oružanih snaga koji rade još uvijek tamo gdje je život uvijek o koncu. Jedan od najvećih problema na koje oni ukazuju jeste to strašno miješanje tzv. privatnih timova za deminiranje koji upravo ovaj zakon treba sada da definiše i reguliše. Ogromne probleme su im stvarali. Kada je u pitanju materijalno tehnička sigurnost i obezbjeđenje svega potrebnog za rad, tu je jako teška situacija, vjerujte, profesionalnoj vojsci, ne samo u ljudima koji vrše deminiranje. Dešava se slučajeva da službene Toyote, specijalno namijenjene našim deminerima, nemaju goriva pa ljudi iz svojih privatnih autmobila presipaju. Hoću da kažem dokle je nekad situacija došla. Pošto čovjek radi u jednom posebnom timu koji ide na zadatke tamo gdje se ukaže potreba, po statističkim podacima koji pokazuju gdje civili najviše stradaju od mina u minskim poljima, kako obilježenim tako u nekim koji još nisu obilježena, onda njih šalju jer su oni najbolji specijalci i najbolje su obučeni, sa velikim brojem atesta koje su položili pri NATO savezu. Ovdje me je zainteresovala jedna druga stvar, kada sam shvatio o čemu se radi. Sistem beneficiranog radnog staža. Mene jako, jako pogađa ako neko to zloupotrebljava, a ako se već sada dešavaju takve situacije, kako se ovdje navodi, da ljudi koji rade u kancelarijama i jednostavno i vrlo 59 lako varaju državu i dobijaju beneficirani radni staž koji im nikada ne pripada. Ja sam 10 godina proveo u građevini i 14 u rudarstvu. Kada je u pitanju beneficirani radni staž, zna se vrlo doro ko ga može dobiti i zašto. Recimo najveća grupa beneficiranog radnog staža, mi imamo tri grupe koje su poznate još iz EX Jugoslavije, primjenjuju se i danas, kada je u pitanju radni odnos. To je 1:2, 1:4 i 1:6. Dakle, 12 mjeseci koliko čini godina dodaje se plus 2 mjeseca, to je prva kategorija, druga je dodaje se još 4 mjeseca i treća ona najrjeđa dodaje se 6 mjeseci. Ova najveća kategorija se obično dodjeluje u građevini kesoncima, ljudima koji rade na opasnim eksplozivima, u rudarstvu samo ljudi koji rade direktno u jamskim iskopima. Dakle, najteži oni ljudski poslovi koji se obavljaju. Mi nemamo ništa protiv da se dadne ova treća kategorija ljudima koji rade direktno u minskom polju i oni je sigurno zaslužuju. Ta nadnica za strah se ne može ničim platiti. Ja mislim da samo njima to pripada. Ako imate ljudi koji rade na terenu onda ide terenski dodatak onaj i on se računa u beneficirani radni staž, to je ova druga kategorija, kad se na svaku godinu ... dodaje 2 mjeseca. Dakle, to su ljudi koji opslužuju ljude koji ulaze u minska polja. Ne može imati beneficirani staž isti onaj koji ulazi u minsko polje i onaj koji sjedi vani. To je stvarno van pameti. Ne znam otkud ta logika i kako je to nama promaklo do sada. Evo, samo da kažem, da vam skrenem pažnju, ovih momenata za koje ja znam da su tu i znam da se tako dešava, ali vjerujte mi, naši demineri se nalaze u veoma, veoma teškoj situaciji i ja se divim svakoj mini koju oni izvade u okolnostima u kojima danas žive i rade u BiH. Ovim zakonom ja vjerujem da će se njihov status poboljšati, a BiH će krenuti da se što više smanje ta prokleta minska polja koja nam uništavaju živote i dan danas. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Nemamo više prijavljenih za raspravu, niti replika. Zaključujem raspravu o točki 9. Prije prelaska na 10. točku dnevnog reda, Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave Bosne i Hercegovine, sukladno članku 27. točka f) ograničavam raspravu na 5 minuta u pokušaju da, u cilju da pokušamo završiti sjednicu danas. Dakle, točka 10., Ad. 10. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje) Predlagatelj Vijeće ministara BiH je Prijedlog zakona dostavilo u parlamentarnu proceduru 11.10.2012. Nadležno Ustavnopravno povjerenstvo Mišljenje o ustavnom osnovu i načelima Prijedloga zakona dostavilo je 06.11.2012. godine. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju sa trajanjem rasprave 5 minuta. Izvolite. Nema prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. 60 Prelazimo na točku 11. dnevnog reda, Ad. 11. Prijedlog zakona o zakladama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje)
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Vi znate da na prošloj sjednici nije usvojen Zakon o udruženjima. Mi smo, sada u BiH na snazi je Zakon o udruženjima i fondacijama. Ideja je Vijeća ministara – Ministarstva pravde da se urade dva posebna zakona: Zakon o udruženjima i Zakon o fondacijama. Zakon, i obadva su došla u parlamentarnu proceduru, Zakon o udruženjima na prošloj sjednici nije prošao ovdje u Predstavničkom domu, a sada imamo Zakon o fondacijama. Oba zakona su predvidjela situaciju da je moguće da jedan ne prođe pa onaj koji ne prođe a drugi prođe ona materija zakona koji nije prošao ostaje na snazi iz ranijeg zajedničkog Zakona o fondacijama i udruženjima. Ja mislim da je to jedna nespretna situacija i mi na Ustavnopravnoj komisiji nismo htjeli da, naravno ovo vraćamo, on formalno, dakle ispunjava sve uvjete koje treba da ispunjava za prvo čitanje. Mi smo dali pozitivno mišljenje ali moža ne bi bilo loše da ne bi došli u situaciju, ako se ovo danas usvoji, da imamo Zakon o fondacijama koji je na snazi, koji uređuje oblast fondacija i da imamo Zakon o udruženjima i fondacijama koji je na snazi u dijelu koji se odnosi na pitanje udruženja. Da možda ministar pravde danas iskoristi ovu priliku, prošli put je bio pomoćnik ministra, da se povuče ovaj Zakon iz procedure i da se cjelovito uradi ova oblast, jer ne vrijedi nam imati samo zakon za jednu oblast a za drugu oblast nemati zakona. Ali evo, kako god ministar odluči, mislim da bi to bilo najbolje nego čekati, ne znamo kako će to danas proći, ako bude bila ona logika od prošli put to neće proći. Ali pravo da vam kažem ja se brinem i za slučaj ako bi prošao. Ne mogu glasati protiv njega ali brinem se šta ako prođe i u prvom i u drugom čitanju imajući u vidu da raniji zakon koji uređuje pola oblasti, dakle pitanje udruženja nije prošao. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić, izvolite, rasprava. 61
O istoj stvari sam želio govoriti, samo ja smatram da trebamo uraditi dvije stvari – ili ga danas apsolutno oboriti ili ako je poslovnički moguće da ga predlagač, mene čudi da predlagač nije reagirao. Dakle, nemoguće je, ako se danas ovaj zakon usvoji pravimo pravni haos ... Ako vi mislite da nije svaka čast, usvojite. Pa imate Zakon o udruženjima i fondacijama i imate sad posebno Zakon o fondacijama a radi se o istoj materiji, uređuje se. Ako predlagač kaže, evo čovjek kaže nema problema, odlično, usvojite ovaj zakon nema problema. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mato Franjičević, rasprava. Izvolite.
Ja ću vrlo kratko. Mi smo se na Ustavnopravnom povjerenstvu dotakli ove problematike i odprilike smo se zadovoljili sa objašnjenjem koje smo čuli i nekako je prevladalo, prevladala je misao da je bolje i ovako nego da ostanemo bez regulirane ove oblasti na ovaj način. Ja ću vrlo kratko upozoriti samo, s obzirom da je zakon u prvom čitanju, ima dovoljno vremena da se na tome još nešto doradi, po mom mišljenju nedostatno je regulirana situacija koja može proisteći iz eventualnih izmjena statuta neke zaklade koja je, dakle već prošlo proces registracije i onda se u toj fazi izmjene statuta moće doista dogoditi da se statut tako radikalno izmijeni ili tako značajno izmijeni da poprimi one karakteristike koje da je imao pri zahtjevu za registraciju ne bi prošao taj proces. Mislim da bi bilo dobro da se to dodatno obradi ili u članku 45. koji govori o zabrani rada ili u članku 44. koji govori o uvjetima i načinu brisanja iz registra. Evo, samo toliko. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu o točki 11., oprostite nisam vidio, ministar želi pojasniti. Izvolite gospodine Čolak.
Poštovani predsjedatelji i poštovani zastupnici i zastupnice. Ja samo želim kazati da je moguće, dakle da mi ovaj Zakon donesemo kao što je bilo moguće donijeti i onaj zakon, međutim ukoliko nema, dakle dovoljno ruku da se on denese zna se kakva će biti sudbina. Ali ova rješenja koja su bila predložena ona su stvarno moguća. Mi sutra možemo zajednon predložiti ova dva zakona, ništa nam ne jamči da će proći ta dva zakona. Dakle, da to dođe, da dođu na istu sjednicu sa istim rješenjima, sa izvjesnim poboljšanjima. Dakle, na vama je naravno, na zastupnicima, što ćete napraviti. Hvala vam. 62
Zahvaljujem gospodinu ministru Dakle, zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 12. dnevnog reda, Ad. 12. Izvješće o radu i poslovanju BHRT-a za 2011. godinu, materijal Upravnog odbora Radio-televizije BiH Upravni odbor Radio-televizije BiH 30.04.2012. godine dostavio je Izvješće sukladno Zakonu o Javnom RTV servisu BiH. Nadležno Povjerenstvo za promet i veze je na 14. sjednici zaključilo da ne razmatra Izvješće jer je potrebno da Upravni odbor BHRT-a dostavi Domu Izvješće neovisne revizije o poslovanju BHRT-a za 2011. godinu, kao i da sačini plan sanacije i finansijske konsolidacije BHRT-a. Zaključilo je i da je potrebno otkloniti tehničke greške u Izvješću i sačiniti njegovu dopunu. 16.10.2012. godine Upravni odbora Radio-televizije BiH je dostavio Izvješće o radu i poslovanju BHRT-a za 2011. godinu s ugrađenim korekcijama i Izvješće revizorske kuće Revik iz Sarajeva o reviziji – finansijski izvještaj BHRT-a za 2010. i 2011. godinu. Povjerenstvo za promet i veze je dostavilo Mišljenje 05.11.2012. godine. Otvaram raspravu o Izvješću. Za raspravu se javila uvažena zastuupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Ja mislim da mi nemamo večeras osnovu za raspravu o ovoj tački. U prilog tome navodim. Dakle, Radio-televizija, odnosno Upravni odbor BHRT-a nam je dostavio nekoliko dokumenata. Prvi dokument se zove Izvještaj o radu i poslovanju BHRT-a za 2011. Pošto neću moći, ako ne budete slušali nećemo moći izaći iz ovoga, dakle dostavili su nam tri dokumenta. Prvi je dokument Izvještaj o radu i poslovanju BHRT-a koji je nadležnost Komisije za saobraćaj i komunikacije. Drugi dokument koji su nam dostavili zove se Izvještaj revizorske kuće Revik iz Sarajeva o reviziji finansijskog poslovanja BHRT-a za 2010. i 2011. Zato nam treba izvještaj zajedničke komisije za finansije i budžet čija je to nadležnost. I treći dokument koji su nam dostavili zove se Plan sanacije i finansijske konsolidacije BHRT-a gdje takođe treba mišljenje Komisije za finansije i budžet. Dakle, nemamo pokriven cijeli materijal analizom od strane nadležnih tijela. Takođe smatram da ni ovo što je Komisija za saobraćaj i komunikacije uradila da se nije ona posebno osvrtala, nego uopšte je bacila jedan pogled ali da se nije osvrtala posebno pitanjima izvještaja o radu BHRT-a za 2011. godinu. Zato predlažem da se stavka 1., dakle Izvještaj o radu i poslovanju BHRT-a za 2011. vrati nadležnoj komisiji na ponovno izjašnjavanje a da se stavka 2., znači Izvještaj revizorske kuće i Plan sanacije i finansijske konsolidacije dostavi Komisiji za finansije i budžet koja će dostaviti svoje mišljenje i sa mišljenjem ovdje ćemo moći da raspravljamo o tome. Ovo je veliki materijal i zaista nije moguće na ovakav način izjašnjavati se o njemu. 63
Zahvaljujem. Za raspravu se javila uvažena zastupnica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene koleginice i kolege. Kao članica Komisije za saobraćaj i komunikacije sam glasala za prihvatanje ovih dokumenata koje je dostavila Radio-televizija BiH iz nekoliko razloga. Najprije zbog toga što se Komisija zaista, u ovom periodu od kada smo ušli u mandat, beskrajno trudi da proizvede interakciju i odgovor od strane BHRT-a na način da se poštuju i usklade obaveze i dužnosti nas kao zastupnika i članova Komisije nadležne i parlamentaraca u Parlamentarnoj skupštini i BHRT-a kao emitera koji ovom Parlamentarnom domu šalje svoje izvještaje na potvrđivanje i usvajanje. Dakle, mi smo konačno, poslije jednog dugog perioda, uspjeli dobiti odgovor od strane BHRT-a koji je ispoštovao nekoliko zahtjeva naše Komisije i koji su na taj način omogućili da eventualno otvorimo proces koji će dovesti do toga da ubrzamo rad na tome da se BHRT kao institucija ozdravi i dovede u funkciju koju ona stvarno mora imati, a to je odgovornost prema građanima kao javni emiter. Ovaj Izvještaj, koji smo mi dobili, su svi članovi Komisije za saobraćaj i komunikacije zaista vrlo pažljivo pročitali i bavili smo se čak i pojedinačnim elementima finansijskog izvještaja. Ne možemo reći da smo zadovoljni osim sa činjenicom da je BHRT iskazao pozitivno poslovanje u ovom periodu iako, naravno ima nasljeđe onih negativnih godina od ranije, tako da ima negativni bilans, ali čini se da se neke stvari pomalo kreću unaprijed kad se o tome radi. Ono šta je moja primjedba je to da je očigledno se štedilo na onome na čemu ne smije da se štedi. Programski troškovi su za 23% manji u odnosu na plan, a manji su od perioda, istog period prošle godine za čak 46%. To je ono što treba brinuti i to je ono što treba biti naša akcija prema BHRT-u kao javnom emiteru. Jedino što je važno je program i to je njihova osnovna zadaća i na tome se ne smije štediti. Ja bih htjela reći nakoliko riječi o onome o čemu se nikad ne govori kad govorimo o BHRT- u, to je to slovo R u ovoj skraćenici, a to je Radio BiH. To je bolji dio ovog emitera. Radio BiH u potpunosti izvršava svoju funkciju, njihove redakcije za kulturu, nauku, obrazovanje, naročito redakcija dokumentarno-dramskog programa sa vrlo skromnim sredstvima, to se da vidjeti iz finansijskog izvještaja, rade zaista posao od javnog interesa. Ono što bi trebalo učiniti je svakako što prije dobiti novi Upravni odbor javnog emitera koji će onda, sigurna sam, na zdraviji način, bez ovih tragova koji se kontinuirano pojavljuju iz ove loše situacije koja je vezana za BHRT posljednjih nekoliko godina, možda realnije, pravilnije i energičnije reagirati na sve one potrebe koje se ukazuju u ovome što se zove sanacija i finansijska rekonstrukcija ovog emitera. Mi nismo dobili ovdje, to je istina, gospođa Majkić je u pravu, ovo nije niti pravi plan sanacije, niti je ovo potpuni plan rekonstrukcije, ali to ni ne treba možda očekivati od gospode koja su izvan mandata već četiri godine i koja se na pravi način očigledno ne bave BHRT- om. Moja sugesija je da prihvatimo ovaj Izvještaj i da damo, kroz izglasavanje novih članova Upravnog odbora, mogućnost da BHRT krene novim zamahom i na pravi način. Hvala. 64
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić, replika.
Poštovani predsjedavajući. Ja mislim da Vi niste razumjeli ono što sam ja rekla. A rekla sam da je očito greška kod Kolegija, jer Kolegij je vidio samo prvu stavku i doznačio je, znači plan, Izvještaj o radu i poslovanju i doznačio nadležnoj komisiji. Druge dvije stavke nisu u nadležnosti te komisije nego Komisije za finansije i budžet. I svake godine Komisija za finansije i budžet raspravlja o tom dijelu materijala. Dakle, nemamo obrađen materijal, od dva dijela materijala nemamo obrađeno od strane nadležne komisije. A u ovom materijalu koji je Komisija za saobraćaj i komunikacije dostavila to je priča samo o ovim materijalima. Nema nigdje suštine rada koji treba da bude definisan u Izvještaju. Ja vas molim da ova dva materijala proslijedite nadležnoj komisiji a to je Komisija za finansije i budžet i da nakon toga vodimo raspravu. Ne može ova Komisija da raspravlja o finansijama i revizorskim izvještajima, to nije vaša nadležnost. Ja vas molim, dakle da tri materijala koja ste dobili da se dva daju nadležnoj komisiji.
Zahvaljujem. Dakle, možda sam ja razumio ali nisam uvažio argumente. Prema tome ...
nije uključen mikrofon
Ali možda će pomoći predsjedatelj Povjerenstva, gospodin Kunić, jer mi smo otvorili već većinom glasova, dakle ovo Izvješće, ja sam čak bio suzdržan da vam kažem.
Hvala predsjedavajući. Uvažene dame i gospodo. Mislim da gospođa Majkić ima pravo što se tiče Izvještaja o poslovanju, odnosno sanacijskom planu i konsolidaciji. Mislim da to treba ići na nadležnu komisiju, to je Komisija za finansije. Mi se nismo ni upuštali u raspravu o sanaciji i konsolidaciji, dakle mi nismo raspravljali, koliko se ja sjećam, ali smo raspravljali o radu i tu smo zauzeli stav. I ne znam zašto bi se to vraćalo ponovo na Komisiju s obzirom da ništa novo nećemo, nećemo doći do novih saznanja, nema potrebe da se to vraća. Može se dati ovim komisijama nadležnim, pričekati da se one očituju ali vraćanje na ovu Komisiju nema osnova, nema razloga. Naime, kako je moja uvažena kolegica Dervoz rekla, jedan ... pozitivne tendencije vidjeli smo u činjenici da je Radio-televizija poslovala pozitivno za ovu prošlu godinu što je značajno i što upućuje na mogućnost pozitivnog poslovanja. Naime, bilo je tamo prigovora jako puno vezano za 65 programske šeme, na program, na rad te televizije kao što postoje velike primjedbe na rad entitetskih televizija, državnih javnih servisa koji, po mom dubokom uvjerenju, nisu u funkciji građana nego su u funkciji političkih elita, dakle vodećih političkih elita. I to je, po meni, najveći problem u BiH kada se radi o javnim servisima, oni su pod utjecajem politike a nisu u funkciji građana. I to je osnovna stvar na kojem bi trebao ovaj Parlament raditi i davati eventualno neke smjernice, ako nas uopšte neko više poštuje i uvažava, s obzirom da smo pomalo postali transmisija sprovođenja odluka političkih lidera. Dakle, mislim da je ovaj prijedlog u smislu Plana sanacije i konsolidacije, da se uputi na odgovarajuću komisiju kao i o radu i poslovanju da i Komisija za finansije razmotri to. A što se tiče nas mislim da smo mi, da smo se mi očitovali, dali svoje stanovište i nema potrebe više da raspravljamo ovo. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Anto Domazet, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja bih htio da podsjetim samo da smo mi pored izvještaja Radio-televizije tražili i revizorsko izvješće. I dobili smo to, i sa tim materijalima smo raspravljali to na nadležnoj komisiji. U raspravi smo spomenuli i pitanje sanacije. I sada smo dobili kao zaključak, sa te Komisije zadnje, dobili smo i elemente sanacionog programa Radio-televizije. Prema tome, Komisija za komunikacije je obavila svoj dio posla, ona je kao mjerodavna donijela odgovarajuće zaključke i preporuke i mislim da nije potrebno prebacivati sada odgovornost i raspravu usmjeravati ka nadležnoj Komisiji za finansije i proračun jer je riječ o jednoj veoma bitnoj razlici. Ovdje se radi o poslovnim financijama biznis kompanije, a Komisija za proračun i finansije se bavi javnim finansijama, tj. proračunskim sredstvima, javnim novcem koji je uključen u proračun. Prema tome, kolegice Majkić nemojte se toliko uzbuđivati na ove moje riječi. Ja mislim da nisam toliko iritantan, hoću da kažem da ćemo sutra raspravljati Izvještaj o DERK-u, Izvještaj o Nezavisnom operatoru sistema, pa hoćemo li i onda finansijske aspekte prebacivati Komisiji za finansije i budžet. Mi moramo da imamo kompetenciju da raspravljamo o poslovnom dijelu finansija kada raspravljamo o poslovanju kompanija koje su od javnog interesa i koje nam polažu svoja izvješća. Inači uz moj, dakle prijedlog da usvojimo ovo Izvješće ja želim da kažem jednu konstataciju koja je, koju sam iznio i na komisiji a to je da je Radio-televizija u vrlo složenoj situaciji, da činjenica da je ona ostvarila nekakav mali dobitak u 2011. ne znači puno, nije dokaz stabilizacije. Prije bi se moglo reći da je firma u veoma nestabilnom stanju jer ima veliki dug od 21 milion naspram kapitala od 16 miliona. To je veoma nepovoljan odnos zaduženosti i kapitala i ukazuje i na insolventnost a i na nelikvidnost kompanije. Dokaz tome su velike obaveze prema dobavljačima koje dominiraju u strukturi kratkoročnih obaveza. 66 Inače, naša bi odgovornost trebala da bude, pored onoga što je javna funkcija emitera, što je zapravo javna funkcija Radio-televizije, i činjenica da se kapital u toj kompaniji snažno erodira, ostvarena je velika erozija kapitala. Osnivački kapital je bio 38 miliona a kroz gubitak je pojedeno 21,8 miliona i kapital je aktualni 16,3 miliona. Mislim da bi trebalo da suština sanacionog programa, suština programa restrukturiranja, ja ne želim i ne bih mogao nikada podržati termin „sanacioni program“, to mora biti program restrukturiranja koje će imati i tržišni aspekt, koje će imati finansijski aspekt, i organizacioni aspekt, i aspekt reorganizacije u pogledu ljudskih resursa, tehnologije i td. I mislim da bi njegova suština trebala da bude upravo da se, pored stvaranja uslova za kvalitetu programa, da se osigura i finansijska stabilnost te kompanije. Inače mislim da bi to trebalo da bude zadatak novog Upravnog odbora i ja smatram da nema ništa logičnije nego da na koncu 2012. godine usvojimo ovaj Izvještaj, da damo preporuke novom Upravnom odboru na energičnom provođenju programa restrukturiranja i da očekujemo da u 2013. godini se ostvare značajni rezultati u restrukturiranju kompanije uključujući i aktivnost na osnivanju korporacije javnih servisa u BiH. Dakle, moj zaključak je, moja preporuka je da usvojimo ovaj program kao što je to Komisija ustvari odobrila, a da ne širimo aktivnosti jer ćemo ući u 2013. godinu i praktično nećemo imati nikakvu svrhu od usvajanja tog programa. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić, replika. Izvolite.
Pa hoću samo da kažem da bi zaista svi trebalo da pročitaju nadležnost svojih komisija. Evo, član 45., profesore, jasno definiše šta je nadležnost Vaše komisije. Možda Vi kao čovjek imate afinitet da se bavite finansijama. Onda ste trebali da budete u Komisiji za finansije i budžet a ne u Komisiji za komunikacije. Dakle, Komisija za finansije i budžet je, to je njena nadležnost. Ja sam treći put u sazivu u Parlamentu i nikad niko iz Komisije za finansije i budžet nije raspravljao o revizionim izvještajima i izvještajima vezanim za konsolidaciju, dakle nikada niko. Ako ćemo uvoditi nova pravila ja hoću da znam da je to tako, ali ovo je prvi put i presedan. Ja mislim da je to posljedica što ljudi nisu obratili pažnju na to i da je u stvari greška Kolegija koji nije vidio da se radi o tri materijala a ne o jednom. I na kraju iz izvještaja, iz mišljenja o Izvještaju o radu i poslovanju, ovaj koji ste dostavili, se ne vidi ništa. Dakle, vidi se da ste vratili jednom i da je to jednom popravljeno i da je revizorska kuća Revik dostavila, ni jedne rečenice šta je, ustvari kako to izgleda. Gdje su ti rezultati koji su urodili ... poslovanjem, čega su oni rezultat. Dakle, ono što je bila dužnost to niste ni jednu rečenicu napisali, a govorite o onome što vam nije bila dužnost. Vratite Komisiji za finansije ono što je njen posao.
Zahvaljujem. S obzirom da me nema tko najaviti za repliku ja ću sam sebe najaviti dakle. 67 Uvažena zastupnice Majkić ne stoje ove primjedbe na račun Kolegija. Dakle, Kolegij je dobio izvješće Povjerenstva za promet i veze koje konstatira da je Povjerenstvo nakon rasprave, sa 3 glasa za, 2 glasa protiv i 1 glasom uzdržanim, prihvatilo izvještaj, te predlaže Predstavničkom domu da usvoji Izvještaj o radu i poslovanju Radio-televizije BiH za 2011. godinu. S druge strane Povjerenstvo, a ja sam član tog Povjerenstva i bio sam na toj sjednici, kao što rekoh bio sam tada suzdržan, Komisija je konstatirala da su dostavljeni traženi materijali, te primila k znanju Plan sanacije i finansijske konsolidacije BHRT-a. Dakle, mi ga nismo usvajali jer nismo za to niti nadležni. Što se tiče drugog izvještaja, Izvještaja nezavisne revizije o poslovanju, on je dostavljen također nakon što u prvom razmatranju ovo nije izvješće bilo preporučeno za slanje na Dom, dakle govorim o Povjerenstvu. Ja mislim da, bez obzira što, dakle tada sam bio suzdržan, ja mislim da treba ići ovo Izvješće na Dom, treba ići na usvajanje. Ja, iako sam tada bio suzdržan, evo danas ću ga podržati ovdje na Domu, jer cijenim makar te male napretke koje je BHRT ostvarila i treba im dati priliku da nastave tim pravcem. A isto tako ja mislim da možemo pomiriti, kolegice Majkić, i ove Vaše zahtjeve i ukoliko smatrate prilikom glasovanja predložite zaključak da ova dva izvješća se upute na nadležna povjerenstva, to je sad moje razmišljanje ovdje, ali to ne priječi da mi danas raspravljamo o ovom Izvješću koje je nadležno Povjderenstvo prihvatilo u odgovarajućoj proceduri i dostavilo ovom Domu. Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja bih kao član Komisije za promet i komunikacije želio da iznesem svoje mišljenje. Što se tiče kako ćemo glasati, bar ja, ja ću se konsultovati sa svojim kolegama iz stranke pa ćemo vidjeti kako ćemo. Međutim, evo želio bih upravo predsjedniku naše Komisije da isto tako kažem da prošli puta sam imao jednu primjedbu kada smo raspravljali o izvještaju, predsjednik je bio na neki način tih, blag, umjeren, međutim ono što sam ja želio i očekivao da debatiramo zaista u najmanju ruku o finansijskom izvještaju ovog subjekta, jer ako smo već dobili to dajte da porazgovaramo. Složio bih se takođe sa kolegicom Majkić da na neki način Komisija za finansije i budžet, da li treba da raspravlja ili je to samo na komisiji ja o tome ne bih, o tim nadležnostima nemam uvida u prethodne periode kako se to, ko je sve raspravljao i donosio zaključne stavove i mišljenja. Međutim, ono što bih ja želio da upoznam kolegice i kolege ovog Parlamenta je to da šta se može iz ovog Finansijskog izvještaja uočiti, što je meni posebno bilo zadovoljstvo da oni imaju fakturisanih 72 miliona maraka, al' da su naplatili 52, to je bilo u 2011. godini. Međutim, isto se tako odnosilo i 2010. i ne znam u prethodnim godinama. Kada to uzmemo da oni 40% ne naplate, mene samo podsjeća u privredi šta znači kad 40% ja ne kasiram ili ne naplatim od svojih dobavljača, nešto nije uredu. Stoga mogu reći da rukovodstvo ovog, pa to je već pred bankrotom. Međutim, ovdje se govori da je u pitanju i dobit. Ja zasigurno mogu reći da tu nema dobiti, tu je riječ o dubokoj dubiozi i na kraju krajeva upravo iznosi koje bi oni pokasirali u proteklih par godina, ja mislim da oni se sigurno mogu mjeriti pedesetak miliona maraka nenaplaćenih. Da li je to zastarjelo, da li je opšta, relativna zastara, to treba vidjeti. Međutim, smatram da je tu puno toga propušteno ili na kraju krajeva ko nosi odgovornost neka se prepoznaju ovdje. 68 Međutim, smatram da gubici ove firme po određenim informacijama ističu se da su između 20 i 30 miliona maraka, što to niko pouzdano ne može reći koliko je toga. Što se tiče prihoda i rashoda, oni kad bi bili ovakvi, ja sam i na jednoj od prethodnih komisija isticao i tražio da nam se iznese ko, na kom području i koliko korisnika uopšte BHRT ima? Koja su to pravna, fizička lica koja plaćaju, ne plaćaju, gdje su te gravitaciske tačke, šta oni poduzimaju po tom dijelu da se riješi ovaj problem? Nažalost, tog odgovora nisam dobio, premda iskreno želim da ova kuća funkcioniše i takođe sam na komisiji zadnji puta rekao koliko fakturišu mogli bi da plivaju u novcu. Međutim, još uvijek smatram da oni imaju dobar osnov, imaju na neki način monopol, kasiraju, pobiru, ali izgleda u tome, u tom inkasiranju i naplati nisu po mom mišljenju toliko vispreni i vješti da dođu do novca koji ima je potreban. Što se tiče takođe mog uočavanja problema, oni imaju sudskih presuda koje se vode duži niz godina, međutim ... BHRT ni jednu od tih sudskih presuda nije dočekao ni u prvostepenom tom, prvostepene presude nije dočekao. Šta se tu dešava? Tu je opet mogu reći odgovornost menadžmenta. Što se tiče revizorskih izvještaja, moram iskreno reći da su i u izvještajima navedeni, da ne kažem, dosta loši i upozoravajući stavovi revizora, što takođe ovo rukovodstvo, menadžment ovog sistema mora se pozabaviti i ukoliko želi to voditi moraju neke stvari malo drugačije shvatiti i ovaj sistem voditi u skladu sa zakonima. Dosta se ističe da je propusta učinjeno što revizori prije svega, evo samo na jednoj od ovih, ovo ću, s ovim ću i završiti, kaže – Registracija vlasništva i vrijednosti osnovnog kapitala je na neki način sporna, formiranje korporacije javnih RTV servisa i tu su, su već poznati problemi. Građevine i oprema su iskazani po trošku nabavke uvećanom za kasnije revalorizacije, s obzirom da ranije korišteni koeficijenti revalorizacije nisu u korelaciji sa tržišnom vrijednošću određenih sredstava i oni nisu odgovarajuća osnova za revalorizaciju istih, to znamo šta znači. Vlasništvo nad nekretninama odnosno nad građevinama je sporno. Nepravilna klasifikacija stalnih sredstava, prihode od marketinga, da ne kažem tu su isto tako u padu, i sudski sporovi koji se vode od strane BHRT-a i protiv BHRT-a kao i mogući efekti tih presuda. Nema sredstava za vikciju, što znači da ovaj sistem u svakom primjeru zavisi od sudskih presuda. Mogao bi doći u izuzetno tešku situaciju, imajući u vidu na drugoj strani finansijske mogućnosti. Smatram da u ovom sistemu i kroz sam menadžment je neophodno i urgentno reagovati u svim ovim napomenama koje su i revizori, a i ovi izvještaji koji ukazuju. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Ismeta Dervoz, replika. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedavajući samo ispravka krivog navoda uvaženog kolege i člana Zajedničke komisije. Naime naplata, gospodine Jagodiću, nije u ingerencijama BHRT-a, naplatu RTV takse, pristojbe vrše emiteri entitetski, i dakle to je ono na šta BHRT ne može uticati ni na koji način, tako da se to njima onda ne može spočitavati kao manjkavost u njihovom djelovanju. A što se tiče nekih od izvještaja koji su ranije bili pred našom Komisijom za finansije, oni su izgleda, ja nisam bila u tom mandatu pa dozvoljavam da me možete ispraviti, 2007. i 2008. godine je Ured za reviziju 69 institucija BiH se bavio revizorskim izvještajima BHRT-a i slijedom svojih nalaza upućivao mišljenja na Komisiju za finansije i budžet. Još jedanput zahvaljujem, gospodine predsjedavajući, da ste precizno pojasnili da je Komisija primila k znanju ove izvještaje, a da o njima nismo raspravljali na način da smo se proglašavali nadležnima, niti smo davali neko mišljenje. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Petar Kunić, replika. Izvolite.
Vrlo kratko još da kažem. Naime, ova Komisija ne može riješiti probleme koji su nastajali godinama. Ja sam ovdje veliki pristalica zakonitosti rada, veliki, ali molim vas lijepo, šta je ovaj Parlament, ja barem sjedim dvije godine ovdje, šta je napravio u tom pravcu? Da li postoji u ovoj zemlji politička volja da se išta pokrene i da se i da se riješi? I ovdje kriminal, molim vas budimo otvoreni, ovdje ima i te kako puno kriminala, neovlaštenog rada, zloupotreba ovlaštenja, pozicije i td. Pa šta rade mili organi naši koje i te kako plaćamo, šta radi SIPA, šta radi policija, šta rade organi gonjenja? Da li oni uopšte postoje u BiH? Osim što hapse za 10, dvije, tri, dva, tri kilograma droge nekog. Ja postavljam pitanja. Mi ćemo se sučeliti itekako sa tim, ja vam kažem da je to neminovno. Gospodin Jagodić kaže da sam i ja bio tamo blag, pa neću udarati šakom od sto, ta vremena su prošla, prošla su vremena autoriteta i mogućnosti nametanja svoje volje drugima, to više nije aktuelno, nije produktivno, gospodine Jagodiću. Prema tome, mi smo svi pogledali ovaj Izvještaj i vidimo gdje, gdje su tu problemi. Dakle, tu je problem u poslovanju, neodgovornosti, zaduživanju, davanju poslova advokatima koji zarađuju ne znam koji novac na tome i td., razne vrste spekulacija. Ali to je stvar ovog Parlamenta da razmotri i da donese zaključke vezane za to. Da li je ovaj Parlament poslao do sada nešto SIPA-i? Čini mi se da sam ja mlatio sa nekim papirima ovdje koji su za SIPA-u, SIPA još nije, niti će pretpostavljam preduzeti ništa. Molim? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ma lako vam je za mene. Prema tome ne vidim razloga šta dalje govoriti o ovom Izvještaju, svi sve vidimo, vide nadležni organi koji treba da rade po ovim izvještajima. Možemo jedino na Parlamentu reći da to dostavljamo nadležnim organima da provedu određene radnje gdje sumnjivih poslova ovdje ima i te kako puno. Pa postavljam pitanje kad budemo raspravljali o revizijskim izvještajima, opet ćemo ovdje pričati kao i prošle godine, kritikovati, a na kraju nema efekta. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Boško Tomić, rasprava. Izvolite. 70
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. Ja veoma rado podržavam prIJedlog gospođe Majkić da se jedan dio, odnosno da se ovaj Izvještaj vrati na Komisiju za budžet i finansije i da se o finansijskom aspektu razgovara na toj Komisiji. Možda to zakonom nije ni na najbolji način definisano, ali u ovom Parlamentu, možda u nekom drugom sastavu, je donešen zakon na osnovu kojeg se vrši izdvajanje za BHT i td. Imamo tu, kad gledamo te finansijske aspekte onda imamo, pojedini pa gledamo ako BH Telekom naplaćuje nekih 40% ili recimo Telekom m:tel naplaćuje značajna sredstva za razliku od Eroneta koji ne naplaćuje nešto sasvim malo. Tu treba znači malo dublje ući u suštinu i srž. Ali evo, ako to bojim se da neće Parlament donijeti odluku, ali onda da bar nešto kažem nekoliko riječi oko programa koji je, odnosno Izvještaja koji nam je ovdje dat. Meni se ne sviđa što se BHT nalazi na šestom mjestu i uzima 50% ukupno pretplatnih sredstava, a u odnosu na Federalnu TV i TVRS a tek je na šestom mjestu. Ne bi on bio ni na šestom mjestu da nije zakupio ova prenose utakmica i td., vjerovatno bi to bilo na mnogo nižem nivou. Što se tiče broja zaposlenih, teško se može i vidjeti tačan broj zaposlenih, posebno se obrađuju BH, posebno RTRS, nisam siguran, ali u jednom od tih govori se da, hajte da ovdje ne iznosim, ali nacionalna struktura ni izdaleka ne zadovoljava nacionalnu strukturu u BiH. Tako da iz tih razloga i na tom planu treba kada je ovaj Izvještaj, jer ako smo mi osnivači onda imamo pravo i da kažemo određene primjedbe. Ali nažalost mi nemamo tu danas priliku nikome da kažemo jer ovdje ne prisustvuje predstavnik ni Upravnog odbora, niti BHTV, što znači i oni baš, ako neko prisustvuje ja se izvinjavam, ali nisam, nisam do sada primjetio. Iz tih razloga dobro bi bilo da i oni ovdje kažu, možda i oni imaju problema sa kojima se susreću pa bi smo mogli lakše da dođemo do zajedničkog rješenja. Na 9. strani govori se o projektima koje tv produkcija radi. Ja koliko sam vidio ni jedan od tih produkcija se ne radi u RS-u, pa ne znam način na koji se to bira i td. Vidim da su troškovi od ukupne pretplate 50%, od ukupnog prihoda, negdje oko 19 miliona ide na plate i prevoz i td., topli obrok. A na drugom mjesu ne vidim posebnu zainteresovanost kada su prihodi od reklama, 3,6 miliona je bilo u 2011. godini, a u 2010. godini 4,5. Nisam siguran da su u dovoljnoj mjeri zainteresovani da bi, da bi obezbjeđivali prihode po tom osnovu, nego se samo čeka ta pretplata. Ali se moraju nametnuti svojim programom, moraju sasvim na drugačiji način prilaziti ovome i moraju polagati račune ili da, ovdje ovom Parlamentu koji je stvorio uslove za njihov rad ili nekom drugom kao što to Federalna TV polaže Parlamentu Federacije ili TVRS Narodnoj skupštini RS-a. U tom smislu bi dobro bilo da su i ovdje predstavnici pa da i njih čujemo. Nažalost ne dolaze jer ne smatraju baš da mi možemo nešto značajnije učiniti, a koliko znam i ovaj zakon nije baš donesen nekom posebnom voljom, nego nametanjem. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić, rasprava. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege. 71 Pa opominju već kolege koliko su neki ovdje u Parlamentu, evo i ja ću reći, šesta godina, svake godine imamo ovakvu situaciju. Kakav god da dbijemo izvještaj svi problemi polaze, pa nek oni objave i nek kritikuju, od uređivačke politike i njihovog programa, odatle svi polaze i kasnije se reflektuju na lošu finansijsku situaciju. Kolege su ranije odlično govorile, a ovo je nama neko utrpao da smo mi osnivač, nikad ga ovaj Parlament barem što se tiče Srba ne bi nikad glasao, a zam i raspoloženje Hrvata, nikad ne bi prihvatili da bude onom televizija jer nemate kanala na svom jeziku, to svi govorite godinama i treba jasno ovdje reći. Dalje, TVRS jedina posluje pozitivno, ali i ona će ovakvim načinom ubiranja pretplate i ovakvim programom i ona će iduće godine zapasti u ekonomske teškoće. Zašto? Pa ljudi svi vi kontaktirate sa građanima, pa ja imam bezbroj poziva ljudi koji kažu – neću da plaćama televiziju, odnosno taksu zato što program TVBH je usmjeren protiv Srba. Dalje, mora li ići evo, evo vam primjera gdje ide to, mora li ići televiziska ekipa i trošiti ogromne pare da izvještava sa Filmskog festivala u Kanu? Ma šta me briga koji film u Kanu prikazuju, daj čovječe ovdje imamo svojih problema. Dalje, Eurosong to niko živ ne može izbrojati kolika je delegacija BH navodno i koliko oni potroše. Kakav Eurosong čovječe, nećemo zauzeti nikada, i da budemo prvi samo bi BiH natovarili da valja finansirati organizaciju Eurosonga, to Boga pitajte koliko bi miliona koštalo i maraka i td. i td. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ja ću vam pjevati bez Eurosonga, hajde. I dalje, dakle svi problemi dolaze, i sutra ćete biti ovako, prvo ja Boga molim da me ne zovu ni u jedan program, ali to je tako ako vi kažete ono što je istina. Prve možda godine sam se zalagao da ovu televiziju stavimo na noge, ali kako. Da raščistimo sve dubioze i finansijske probleme i taman kad je to trebalo doći na red, ovaj stari Upravni odbor, koji je tada u to vrijeme bio, doviđenja, a ostavili ogromne gubitke i niko njih da pozove. I ovo što kaže uvaženi kolega Tomić, i svi su govorili, govorio je i profesor Kunić, šta rade naši kontrolni organi gonjenja? Pa jesam li tražio prošle godine kod revizorskih izvještaja da svi direktori institucija ovdje sjede, SIPA, OSA, Tužilaštvo, agencija, direktor jedan, drugi, treći i četvrti kad nemaju mjesta ja pređem i ja stojim, oni sjede u ovom redu, da ih sve pitam šta oni rade, e to vam je BHTV. Pa ćete u tom programu imati u 22. minutu izvještaj iz Banja Luke iz pozorišta, a prva minuta je Krug 99. Krug 99 je ljudi nevladina organizacija. U RS-u nikoga ne interesuje šta se tamo dešava. Zašto ne prenose jedan izvještaj od bilo koje nevladine organizacije iz Banja Luke ili neke institucije, nego izvještaj Vlade RS-a 14. Minita. Zašto znam tačno ove minute zato što jedini ja gledam tu televiziju da je mogu kritikovati, da mogu istinu govoriti, drugi Srbi to i ne gledaju, niko živ to ne gleda sem mene, ali ja gledam stalno. I zapišem koja minuta, kad koji urednik. Pa izvještaj ovaj, pa izvještaj onaj, ljudi govorim vam kao prijatelj, kolega, sve polazi od programa, da je to dobar program ma ja neću da gledam TVRS-a mada se za nju borim, idem gledati BH1 jer ću tamo vidjeti svašta. Ali ću vidjeti svašta protiv RS-a i srpskog naroda i onda normalno da ljudi neće da plaćaju. I odatle su sve ove dubioze, svi su ovi problemi. Pa onda nikad onaj, nacionalna struktura, 763 zaposlena u emisionoj tehnici, trojica Srba. Bože ti sačuvaj i sakloni što bi moja rekla jedna komšinica, ovo je da Bog sačuva i gore od da Bog 72 sačuva. I sad večeras, Boga molim da me zovnu, baš bih volio da budem gost pa da im kažem čekajte šta radite, ovdje samo zovnete Srbe ... pravite sprdnju od njega ili kad imate izvještaj neki iz Banja Luke hoće li neko tamo hodati po onom parku, kako, ne smijem ovdje, neću da se izražavam kako su ga zvali ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Uvaženi zastupniče vrijeme, a kolege zastupnici pustite da zastupnik završi u miru, molim vas. 5 minuta je rasprava ograničena.
Pa znate što ovo oni dobacuju? Zato što ne gledaju tu televiziju jer nemaju pojma šta se emituje tamo.
Upozorio sam ja i zastupnike na mir u sabornici, a Vas takođe upozoravam na vrijeme.
Gospodine predsjedavajući pa ja znam da Vi gledate i ja samo. Zato što Vi trežite kanal, opravdano, na Vašem jeziku, što ja podržavam, i ja gledam zbog ovih nesreća što su protiv RS-a usmjerene sve vijesti. Pa pogledajte koliko, jedno vrijeme je bio talas zapošljavanja Srba, eto da vode kao, nemam ja ništa protiv urednika i koliko je sad ostalo Srba i oni što su bili pobjegli u RS. Vidjeli da tu nema hljeba, da tu je nemoguće opstati Srbinu da radi i da bilo koju vijest kaže iz RS-a afirmativno. Evo nek kažu jednu afirmativnu, da kažu svaka časta, ja ću sam plaćati pretplatu posebno, taksu televiziji RS-u, a posebno njima u istom iznosu, ali to je nemoguće. Dakle ...
Vrijeme je na 5 minuta ograničeno, već ste minutu i po preko.
Hvala Vam gospodine predsjedavajući, to je pet minuta, inače bi 5 sati govorio džabe se trošio. Hvala lijepo. 73
Zahvaljujem. Ja bih te mogao stvarno slušati još, ali ograničili smo vrijeme svima pa onda trebamo biti pravedni prema svima. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja bih ipak rekla da uvaženi kolega Jovičić itekako gleda BHT, s obzirom da nam je ovdje vrlo detaljno onako u minutažu kad koji prilog ide. Ja ne gledam BHT, gospodine Jovičiću, nažalost kao i Vi plaćam i BHT i RTRS, a gledam one televizije koje su besplatne i profesionalne, to su BN i Alternativna televizija. Ali evo, vidim kako Vama smeta, kažete – ne treba plaćati ove televizije. Ja Vas pozivam, evo mi iz SDS-a ćemo Vam dati naše zakone koje smo upućivali ovdje u parlamentarnu proceduru, kojim se ukida RTV pretplata i evo mi Vam ih ustupamo i sad ih Vi uputite u parlamentarnu proceduru, a mi ćemo glasati za njih. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mato Franjičević, replika. Izvolite.
Kolega Jovičić reče da svi problemi proizlaze iz programa, iz programske koncepcije koja je takva, samo se djelimično slažem s tim, mislim da svi problemi proizilaze iz generalne koncepcije kojom je dogovoren RTV sustav u BiH, a dogovoren je ako se ne varam, te konture su dogovorene davno negdje u potkraj 2003. godine na sastanku tri prmijera, dva entitetska i jednog državnog, od kojih, pogodićete svi, ni jedan nije bio Hrvat. Koncepcija koja je tada dogovorena, koncepcija generalno tog Javnog RTV sustava u BiH, a ovaj Servis o kojem sad, o čijem Izvješću sad raspravljamo je jedna od komponenti tog sustava, je takva da su već tada trasirane nekakve nacionalne funkcije svakog od članova tog Javnog RTV sustava. A u međuvremenu, protokom vremena ti naši javni servisi, ovo javni možete shvatiti s navodnicima ili bez njih, uz te nacionalne funkcije koje su tada dobili, dobili su, poprimili su i partijske, da ne kažem stranačke funkcije. Tako da umjesto javnih servisa, na žalost kroz program koji se, koji defilira pred našim očima, ukoliko imamo živaca da sve to gledamo, mi zapravo vidimo itekakvu stranačku profiliranost koja ide čak do u nekim slučajevima, kad je riječ o BHT-u biću iskren, nije taj slučaj, ali u nekim slučajevima to ide do toga da zapravo gledamo stranačke biltene koji su potpuno podređeni i u funkciji su određenih političkih stranaka. Ja ću vas samo podsjetiti, s obzirom da me rasprava kolege Jovičića potakla na to, da ne kažem da me isprovocirala, da je taj sustav dio kojega je BHT, da je Zakon o Javnom sustavu i Zakon o ovom Javnom servisu donijet bez ijednog hrvatskog glasa na bilo kojoj razini, pa čak i kad se potegao vitalni interes to je propalo na Ustavnom sudu preglasavanjem sudaca hrvatske nacionalnosti koji tamo sjede. To dovoljno govori o našem ovdje i sada kad je riječ o ovoj problematici. I s obzirom da sam dva put pokretao inicijativu prema Vijeću ministara da se konačno 74 ispoštuje zaključak Doma naroda u prethodnom sazivu, da se priđe izmjenama zakona koji reguliraju ovu oblast, mislim da je izlišno da po treći put potežem istu stvar. Želim samo izraziti nadu da će sazreti ili da je sazrela svijest na ovoj našoj razini da se konačno nešto uradi kako bismo svi doživljavali i BHT i Federalnu TV i TVRS-a i generalno Javni RTV sustav u BiH kao nešto što je naše i kako bi Hrvatski narod, a na područjima na kojima pretplatu prikuplja HT Mostar, svi znamo kakva je naplata te pretplate, dakle kako bi Hrvatski narod osjetio da i on ima emitera koji izražava i njegova identitetska obilježja i kako bi onda naravno se to na odgovarajući način odrazilo i u plaćanju te RTV takse. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić, replika. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa replika uvaženoj kolegici Pandurević. Ja ne znam zašto meni replicira, ničim izazvana, kad nisam pominjao ni SDS, ni nju, ni privatne televizije gdje su oni, ali ja govorim o Javnom servisu Republike Srpske. I ovaj njihov prijedlog jeste to da nam uvale novi krompir ovdje vruć, da mi navodno tražimo pare u budžetu da spasimo ovog najvećeg gubitaša BHT, a da time posredno ukinemo TVRS koja ionako sa smanjenim budžetom, izdvajajući 50% za BHTV, dolazi u velike probleme. Ali evo, da Vam iskreno i ovo kažem, taj prijedlog što ste Vi dali, to je protiv TVRS, i ne branim je TVRS, ali Vi ste tamo zvijezda, ja pet godina nisam bio, ako hoćete da znate, na toj televiziji. Vi ste i na toj televiziji zvijezda i neka ste, ja Vam čestitam, ja Vas uvijek gledam. Vi ste televizija, na svim privatnim televizijama zvijezda i ja Vas pozdravljam. I ja sam bio kad sam prve dvije godine bio svaki dan na nekoj televiziji, pa prođe i to vrijeme. Sad Boga molim da nisam ni na jednoj, jer čim ste negdje jedni će vam reći – ja ovog pametnog momka svaka čast, a njih 30% ili 70% – ko dovede ovu budalu na televiziju. Dakle, nemate koristi što ćete večeras to pričati i što ste već dali unaprijed izjavu o ovome a da uopšte ne znate šta će biti rasprava. Dakle, ja Vas nikad ne prozivam, ja Vas ne pominjem, al' Vaš prijedlog da se pretplata plaća iz budžeta jeste direktno usmjeren protiv TVRS. Ja ne znam šta Vam smeta kad ste Vi tamo, interviju Vi, izvještaj Vi, gost Vi, debata Vi. Mene zaobiđu, ovdje novinari neće da me pozdrave a sve moji prijatelji, neće niko da uzme izjavu. Nego znate ko mi uzimaju izjavu? Ovi iz Sarajeva koje zaista poštujem, valjda Srbi neće da se odazivaju pa mene kao nađu, kao rezervnog nekog igrača, e neće ni tih izjava biti. I zato Vas, kolegice Pandurević, molim ovo je četvrti put, lako je Vama gledati televiziju BH1 ovdje kad stanujete u Sarajevu, pa koristite privilegiju da uzimate vozače kao predsjednik Komisije, pa dolazite ovdje svaki dan. Ja gospođice Pandurević kad dolazim na sjednicu vozi me kolega Boško Tomić, on mi je vozač, kad dolazim na sjednice komisije, platim kolegu jer ne ide mu auto na vazduh, platim kolegu, gorivo, platim sve. I da Vam još nešto kažem, al' niko se ne smije urvijediti, ja sam jedini poslanik u ovom sazivu koji dvije godine nije otvorio vrata od blagajne, ni u Travnik nisam mogao otići, ne mogu da odem na Sokolac u službenom putu, jer bi mi rekli 46 km nemaš pravo na dnevnicu, al' kad bi do Han Pijeska možda bi naplatio. Prema tome, nemojte mi to meni imputirati, meni kao čovjeku koji ništa protiv Vas nije nikad rekao i neće reći. Uostalom na kraju da vam jednom još ponovim, ja sam vas i osnivao, SDS, Vi niste ni bili. 75
Zahvaljujem kolegi Jovičiću. Samo bi dometnuo – zvijezda je zvijezda i po danu i po noći bila vidljiva, nevidljiva, dakle uvijek je zvijezda, šta ćete. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. I budući da, evo nema mi tu ni zamjenika, htio bih se s vama konsultirati, mi imamo još dosta točaka dnevnog reda, mnoge od njih su vrlo zahtjevne. Imamo dvije mogućnosti – da nastavimo s radom ili da prekinemo sjednicu, pa da nastavimo sutra u 10:00 sati. [[zajednička diskusija]] Ok, nastavljamo s radom, pa onda dokle stignemo. Prelazimo na 13. točku dnevnog reda, Ad. 13. Izvješće o izvršenju Proračuna institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za 2011. godinu, materijal Predsjedništva BiH
Hvala lijepa. Evo, neću nadam se izazvati druge reakcije, želim kratko da samo prokomentiram i da dam podršku ovim izvještajima koji su bili, Izvještaju o Proračunu za 2011. godinu sa nadom da ćemo i u narednim periodima redovito dobijati izještaje, ali da neće biti na bazi privremenog finansiranja, jer znamo da je to jedna od najgorih varijanti koja može biti kad se usvaja Proračun i kad pogledate rashode institucija vidite da su realizirani sa 99,7% što govori samo po sebi. I mislim da nije bilo nikakvog razloga da ne bude 100% jer smo Proračun usvojili nakon fiskalne godine, što evo moglo se i to čak desiti. 76 Ono što ja mislim da treba za naredni period da se vode ove aktivnosti, da ne dolazi do ovakvih okolnosti, jer privremeno finansiranje defakto je najbolja opstrukcija za funkcije koje država mora, mora da obavlja i kroz ono što mi često puta sami stavljamo kritike, vidimo da defakto smo mi jedni od krivaca zbog čega je to tako. I mislim da, evo u prošloj, u tekućoj godini smo imali Proračun koji smo usvijili, znači, kroz tjek fiskalne godine. I mislim da kroz njegovu realizaciju, evo postigli smo to da nije privremeno finansiranje, a mislim da je to najbolji put da kroz obnašanje svih naših funkcija defakto dajemo najbolju podršku jednom kvalitetnom proračunu, pa i njegovom Izvještaju o njegovoj realizaciji. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Sljedeći za diskusiju uvaženi kolega Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Proračun je jedan od najvažnijih dokumenata poslije Ustava i jasno definiran i Ustavom i zakonom. I u Ustavu član 4. točka 1. Ustava BiH se kaže – Parlamentarna skupština svake godine na prijedlog Predsjedništva usvaja Proračun kojim se financiraju troškovi potrebni za izvršenje, mjerodavnost institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH. Postupak pripreme i donošenja zakona o Proračunu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH definiran je Zakonom o financiranju institucija BiH. A Zakon kaže, točkom 10., člankom 10. Prijedlog i usvajanja Proračuna – Vijeće ministara obavezno je Predsjedništvu BiH podnijeti Nacrt proračuna za narednu godinu najkasnije do 15. listopada tekuće godine, dakle što je već prekršeno. Sukladno s vlastitim Poslovnikom Predsjedništvo BiH dužno je podnijeti za narednu godinu Prijedlog proračuna Parlamentarnoj skupštini BiH do 01. studenog tekuće godine, isto prekršeno. Parlamentarna skupština bi trebalo to usvojiti do 31. prosinca, a pošto ovi kasni, mi vjerovatno ćemo opet kasniti. Dakle, mi smo, ja sam i član Povjerenstva za financije i proračun i dali smo to u Zaključak. Još jedanput podvlačim dakle, Proračun za 2011. godini nažalost usvojili smo, odnosno u „Službenom glasniku“ izišao 14.02.2012., 14.02.2012. u „Službenom glasniku“ izašao je Proračun za 2011. godinu. Izgleda kako smo nastavili, i zato sam kazao da sam nezadovoljan radom Vijeća ministara danas, i ključ svih problema je upravo u startu, nedefiniranju i neodgovornom odnosu, dakle prema sredstvima. I zato još jedanput, evo podvlačim i ovo što smo mi na Povjerenstvu usvojili da se toga držimo. Hvala ljepo.
Zahvaljujem. Diskusija, uvaženi poslanik Darko Babalj. Izvolite. 77
Uvaženi predsjedavajući, drage kolege. Pa evo, neću ja puno pričati o Budžetu. Znam šta je Budžet, mi smo ga usvojili, ovo izvršenje Budžeta i on je takav kakav jeste ovdje pred nama. Mislio sam postaviti pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara, međutim njega nema. Raspravljamo o Izvještaju Budžeta a nema predsjedavajućeg Vijeća ministara, nažalost nema ni ministra finansija, isto tako, kome sam mislio postaviti pitanje. I onda mi jedino ostaje da postavim pitanje nama svima, jer ako se ne sjećam, ako me pamet služi, koliko se ja sjećam, prije nekih godinu dana smo mi ovde imali Izvještaj isto tako Budžeta samo za onu prethodnu godinu i mi poslanici smo donijeli jedan zaključak, odnosno donijeli smo jednu odluku. Analizirajući i gledajući ovaj Budžet, odnosno izvršenje Budžeta na 131. strani gdje se kaže raspored akumulisanog viška prihoda, tabela 7a) u tačka 1,6 piše opet namjenska sredstva po Odluci visokog predstavnika, pa povlaka, sredstva Srpske demokratske stranke. Ukoliko me pamćenje služi, a mislim još uvijek da me služi, da smo svi ovdje glasali, odnosno da je taj zaključak donesen, međutim taj zaključak nije ispoštovan. E šta treba još da se desi da neko nešto ispoštuje i šta treba da se desi i ko treba nekom da naloži ako ne, ako se ne poštuje Parlament najveći zakonodavni organ ove države, o čemu pričamo i u prethodnim tačka i u onim tačkama. Nemam, jednostavno nema čovjek potrebe više da se javlja, jer onda tim javljanjima mi samo uveličavamo jedan cirkus. Znači opet na vas i sebe podsjećam da smo mi glasali da se te pare vrate Srpskoj demokratskoj stranci. Evo, ovdje vidim da nisu vraćene. Naravno da neću predlagati da opet donosimo zaključak jer on neće piti vode. Samo nas sve zajedno molim da se ne igra niko više sa nama, mislim sa ovim Domom. Hvala.
Zaključujem raspravu. Prelazimo na 14. tačku, Ad. 14. Izvješće o financijskoj reviziji Izvješća o izvršenju Proračuna institucija BiH za 2011. godinu, materijal Ureda za reviziju institucija BiH Ured za reviziju institucija BiH je 28.09.2012. godine dostavio je Izvještaj a u skladu sa članom 16. stav 2. Zakona o reviziji institucija BiH. Nadležna Komisija za finansije i budžet je dana 01.11.2012. godine dostavila Mišljenje. Komisija je usvojila dva zaključka i predlaže Domu njihovo usvajanje. Zaključci glase: 1. Predstavnički dom traži od Ministarstva finansija da detaljno analizira sadržaj Revizorskog izvještaja za 2011. godinu, te pristupi sveobuhvatnoj realizaciji svih preporuka revizije. 2. Predstavnički dom zadužuje Vijeće ministara da, u roku od 30 dana, izradi i Domu dostavi plan izrade propisa koji nedostaju, instrukcija jedinstvenih pravila za budžetske korisnike s utvrđenim prioritetima, nosiocima obaveza i dinamikom realizacije, te da od utvrđenih nosioca 78 obaveze zahtjeva pravovremenu realizaciju plana, a sve radi unapređenja i preventivnog smanjenja uzroka pojavljivanja ili ponavljanja brojnih revizorskih nalaza u budućim izvještajima revizije. Otvaram raspravu o Izvještaju. Uvažena kolegica Dušanka Majkić. Izvolite.
Nekoliko rečenica samo. Žao mi je što nisam bila kada je otvorena prethodna tačka, samo utoliko ukoliko bi predložila da se te dvije tačke zajedno razmatraju. Jer i Budžet za, izvršenje Budžeta za 2011. je onoliko koliko jeste, ali revizija Izvještaja o izvršenju Budžeta institucija za 2011. je negativna. Dakle, to je četvrti negativan izvještaj koji su institucije BiH dobile za 2011. godinu. To je prvi put uopšte, ovo je godina negativnih izvještaja, prvi put da imamo uopšte negativna, a posebno da imamo četiri negativna izvještaja. Šta je osnov za mišljenje? Ključni osnov je da je nerealizovan veliki broj preporuka revizije, mislim na 2010. godinu. Taj sistem internih kontrola, o kome već toliko svi pričaju, već bi bilo vrijeme da revizija kaže tačno u kom segmentu i šta to više nije uredu, jer očito institucije ne znaju šta to treba da urade da bi tu stavku promijenile. I ono što se uočava takođe, to je nedostatak pravila kojima bi se na sistematičan način utvrdili okviri ponašanja u pogledu racionalne potrošnje. Revizija kaže nedvosmisleno kupuju se isključivo skupa kola, skupa oprema, vozni park se često mijenja, putuje se biznis klasom. Sjetite se kada ste vi putovali biznis klasom? Iznajmljuju hotele visoke kategorije, učestvuje se na seminarima i konferencijama čije je učešće tamo veoma upitno. To su stvari koje je dovoljno da svakog obzbiljnog čovjeka i svakog građanina ove zemlje zamisli. Strašna je stvar da svake godine, gotovo nije godina ni jedna prošla da nismo rekli da Zakon o platama koji je usvojen 2008. godine još uvijek nam nedostaju podzakonska akta. Od 2008. godine Minsitarstvo finansija nije napravilo podzakoneske akte iako revizija svake godine nepopravljivo ponavlja iste preporuke. Upravljanje jedinstvenim računom trezora nije unapređeno. Šta to znači? Koliko ta preporuka revizije još treba da se pojavljuje? Povećan broj sudskih sporova. U ovoj zemlji niko ne vodi računa o velikom broju sudskih sporova za koje uopšte ne znamo kako će nas se dotaći kada je u pitanju Budžet koji je zaključan do 2014. godine. Kakav je odnos institucija bio prema ranijim preporukama revizije? Da, radi informacije, da se podsjetimo samo 2010. godine revizija je na Izvještaj o reviziji Izvještaja o izvršenju Budžeta dala 81 preporuku. Koliko je realizovano? Šest, samo šest preporuka je realizovano. U toku je 17 preporuka, a 36 preporuka nije realizovano. Kaže revizija ostatak nije mogla da izmjeri jer se radi o privremenom finansiranju. Na koga locira greške, ko je krivac za to? Revizija i tu nedvosmisleno kaže – Savjet minstara i Parlament. I jeste, mi smo najveći krivci jer mi smo prvi partneri revizije i godinama ništa ne činimo i mi smo ključni krivci što dozvoljavamo da se stanje svake godine ponavlja i da se ni u čemu ne uznaprijedi. I građani bi trebali prvo na nas. Kako je moguće da je skoro 1.000 zaposlenih, novozaposlenih u godini kada je privremeno finansiranje? Ima li iko odgovora na to? I zašto uopšte ovu stavku, ovu raspravu o ovome vodimo ovde bez prisutnog ijednog člana Savjeta ministara? Pa mi pričamo sebi ono što svake godine pričamo. Za tih 970 ili gotovo 1.000 zaposlenih, platili smo nova 24 miliona. Odakle su našli taj novac u vrijeme kada je privremeno finansiranje? Kažu da je najveći uzrok za veliko zapošljavanje novih zaposlenih u institucijama BiH pravilnici koji ne podliježu nikakvoj kontroli. Stvarno sam 79 vidjela nedavno je usvajan Pravilnik o instituciji koja se zove Agencija za prevenciju korupcije, to je, taj postupak je trajao jedno osam mjeseci. Nikada Savjet ministara nije rekao ljudi Božiji smanjite broj zaposlenih jer je to razlog zašto mi nećemo da vam to prihvatimo. Ne, nego se vraća između institucija, agencije i Savjeta ministara. Dakle, neefikasnost jedna koja se ne može ničim uporediti. Plaćanje naknada za neangažovana sredstva – krediti koje smo dobili, koji su nam odobreni. 3,6 miliona smo platili zato što smo podigli kredite koji nam ne trebaju izgleda, jer godinama ih ne koristimo. Dakle, sudski sporovi više od 2,5 miliona. Revizija je rekla sve što je imala. I mislim da nije trebala ništa dodati, nijednu novu preporuku. Sve preporuke su već bile poznate i prošle godine, iako je tada ... izvještaj s rezervom. Dakle, stanje će se promijeniti onog momenta kada se odnos Parlamenta prema ovim izvještajima promjeni. Biće zanimljivo da vidimo kako će ove godine se razmatrati revizorski izvještaji, bez obzira na to što je Komisija za finansije i budžet završila svoj posao, to sve mora da potvrdi Parlament. Od nas, naše ozbiljnosti i odgovornosti zavisi hoćemo li se baviti time na jedan profesionalan način i zaustaviti ovakav haos u institucijama BiH.
Zahvaljujem. Za repliku se prijavio gospodin Zijad Jagodić. Evo, informisan sam da je diskusija skraćena na pet minuta, tako da vodite računa.
Ja ću dvije minute najviše. Želim da repliciram, po ovoj tački dnevnog reda, uvežnoj kolegici Majkić. Nekada dok nisam bio u politici i gledajući televiziju i gospođu Majkić mislio sam da je ona svemoguća, da ona sve može učiniti. Ali sada vidim da ne može. Međutim, protekli period koliko ste gospođo Dušanka ovdje, zaista me čudi, Vi ste u svim komisijama, evo Finansije i budžet, ne znam sve, u sigurnosnim, bezbjednosnim, inspekcijskim, u svim organima, molim Vas jeste li ih ikada upozorili i rekli nadležnim za ovakvo poslovanje, da poduzmu odgovarajuće mjere u skladu sa zakonom i važećim propisima? Ja zaista gledajući, evo svi smo dobili ove izvještaje, na strani 7, 8 i 9, neću ih ponavljati, zato da skratim, sve je tačno navedeno šta valja, šta ne valja. Što se tiče ovih preporuka koje nisu realizovane. Tačno sam ih obilježio i mislio sam da nećete slučajno koju propustiti, tačno 36 ih nije ispunjeno. Mene zaista zainima da li oni imaju, gdje su te institucije, upravo naš novo izabrani ministar, gospođo Majkić Vi ste u novoj, u vladajućoj strukturi, pokrenite ove stvari. Evo, mi ćemo sada dati podršku, ali dajte da jednom krenemo sa ovim izvještajima, Molim vas. Hvala.
Za diskusiju se prijavio poslanik Mladen Ivnković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem. 80 Evo, zahvaljujem uvaženoj gospođi Majkić, pomogla mi je dosta u diskusiji i raspravi. Ja bih naveo samo jedan primjer. BiH raspolaže sa 3.540 vozila, od čega putnička vozila M11, dakle što vozi „B“ kategorija 2.111. Revizija je kazala da preporučuje Vijeću ministara da hitno donese jedinstvena pravila i procedure korištenja službenih vozila na razini institucija BiH, te poduzme konkretne mjere u cilju racionalizacije, te transparentnog i namjenskog korištenja javnih sredstava. Ovo smo mi sve naveli, ja sam isto član Povjerenstva za financije, napisali smo mi to tamo dakle, jedan detalj koji jeste. Tko je Vijeće ministara? Ja sam i danas kazao, predsjedatelj je potpisao za sve, a njega je imenovala stranka koja je iz ovog Parlamenta. Dakle, to je odgovorna osoba. Ko je u Parlamentu odgovorna osoba? Gospodo, vi Kolegij najodgovorniji, pa onda mi. Zna se točno odgovornost tko je odgovoran i kome, i većina stvari, odnosno skoro sve stvari se upravo odnose na Vijeće ministara, odnosno gospodina predsjedatelja koji je najodgovorniji i stranke koja ga je kandidirala. Dakle gospodo, tu počinje odgovornost i tu trebamo početi preuzimati odgovornost i u tom pravcu ići da bi krenuli naprijed. Hvala lijepo.
Riječ ima poslanik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Pa, naš odnos prema ovoj problematici je vidljiv i kroz činjenicu da ovu temu raspravljamo već negdje u poodmaklim satima, poodmaklog dana, poprilično već poodmaklim interesom za bilo šta što bi bilo ozbiljno, ali evo to je ovako najblaža ocjena generalno našeg odnosa kada je u pitanju Izvješće revizije o reviziji Izvještaja o izvršenju Proračuna BiH za proteklu godinu. Sama činjenica da i ovo Izvješće ne treba čitati, nakon prve, druge stranice čini mi se da je samo sedam preporuka revizije u odnosu na prethodnu godinu, na prethodno Izvješće realizirano, da je 17 započeto, ne znamo dokle se stiglo u tom započetom ali to je započeto, pa ja ovako vrlo skeptičan šta je urađeno oko toga, a da 36 preporuka nije ni započeto, govori samo o sebi. E sada, da ne bih, mogao bih pričati o svakoj od ovih pozicija, stavki, o rastrošnosti, o nepostojanju standarda, mjerila i td., ali to ponavljam, ja sam evo, 5-6 godina u ovom Parlamentu i svaki put kada raspravljam o ovome čini mi se da se u suštini ponavljaju jedne te iste priče. Mi se ovde ispričamo, kao iskritiziramo sve to i prije nego što sjednica završi zaboravimo na ono šta smo pričali i svi se nastavimo ponašati kao da se ništa nije dogodilo. Zbog toga ću predložiti ovako usmeno jedan zaključak, možda malo zakašnjelo, ali. Postavlja se pitanje svrsishodnosti rasprave o ovoj vrlo ozbiljnoj temi na ovakav način i sad. Za ovu temu po meni treba osigurati nazočnost i glavnog revizora, uz uvažavanje Ureda za reviziju koji je ovdje zastupljen, znači i zamjenice glavnog revizora i revizora koji su sudjelovali u pravljenju ovog Izvješća, ali treba osigurati i puni sastav, znači ne predsjedatelja Vijeća ministara, nego puni sastav Vijeća ministara. I ovo je tema za koju treba organizirati posebnu sjednicu. Ovo nije tema o kojoj ćemo mi, mi ćemo, mi imamo preporuka i zaključaka bezbroj već donesenih, mi postajemo inflatorni, uz ispriku, znači ja razumijem Ured za reviziju da i ove godine stalno ponavlja preporuke koje već ponavlja ne znam ni ja koliko vremena. Mi temeljem tih preporuka, podržavajući Ured za reviziju, podržavajući njihove preporuke, podržavamo njih, pa onda mi donesemo još toliko 81 zaključaka kojima kao obvezujemo sve institucije da ispoštuju ono što je Ured za reviziju preporučio svima nama. I sve se to tako završi, završen krug i čekamo narednu godinu, naredna izvješća Ureda za reviziju i opet manje ili više slične rasprave. Znači manje više slične rasprave. Zbog toga, evo uz ispriku, znači mislim da je malo zakasnio i ovaj moj prijedlog, jer možda je, o tome nisam doduše očekivao da će doći na dnevni red u ovo doba, ja sam očekivao da ćemo danas oko podneva o ovome raspravljati. Ali nisam mogao predvidjeti da ćemo u 7:00 raspravljati o ovoj temi. Znači predlažem prvo da odgodimo raspravu o ovoj točci dnevnog reda, evo iako je započeta, da je odgodimo ako je moguće. Evo, ako je moguće da se Dom o tome izjasni. Predlažem, ako je moguće da o ovoj točci dnevnog reda, opet da se Dom izjasni, zakažemo posebnu sjednicu za koju ne treba nekakav specijalan termin. Znači to može biti već naredni tjedan, ponedjeljak, utorak, da se za tu sjednicu osigura nazočnost svih ovih koje sam pomenuo i da uistinu vidimo ovdje u neposrednoj komunikaciji. Je li moguće, evo samo nekoliko primjera, je li moguće da je nemoguće tako dugo donijeti nekakav podzakonski akt kojim će se definirati standardi ko u ovoj državi ima pravo na državni auto. Je li moguće? Je li moguće da je toliko trebalo vremena da ne možemo reći koja je to najviša klasa koju uopće iko u ovoj državi može na račun proračuna imati? Je li moguće da ne možemo donijeti isto takav akt kojim ćemo smanjiti bezbrojne privilegije, kojim ćemo standardizirati koliko može država plaćati četvorni metar poslovnog prostora? Jer mislim, da se ne vraćam na tu temu, pričali smo o tome, ja samo podsjećam malo, jer smo pričali na tu temu o enormnim iznosima zakupnina, o enormnim izdvajanjima za mobilnu i fiksnu telefoniju, o enormnim iznosima za održavanje voznog, o enormnim i sad da dalje, mogao bih sada redati, ali ponavljam se. Meni se dojadilo ponavljati. Znači, ako želimo uozbiljiti i sebe i druge, evo predlažem ovo što sam predložio, već da ne ponavljam i da uistinu jednom presječemo ovakvo stanje, da pokažemo, da ove priče ne pričamo demagoški iz nekakvih dnevno političkih potreba, nego da smo stvarno iskreno odlučni da uvedemo red u raspolaganje javnim sredstvima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Lozančiću i sugerišem da dio od ovih zaključaka koji se odnose na sama tretiranja ovog pitanja da nam do trenutka glasanja i dostavite u pisanoj formi, kako bi se eventualno mogao i Dom izjasiti. Za repliku se je prijavio poslanik Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Replika se odnosi na ono da mi ništa ne radimo po ovom pitanju, uvijek ponavljamo. Ja osobno nije da ništa ne radim, ja ću raditi, inzistirati, maloprije sam naveo točno gdje je odgovornost i tko treba biti odgovoran i točno se zna ko to treba uraditi. Povjerenstvo za financije i proračun, gospodin Lozančić nije možda bio prošli put s nama, mi smo baš u zbirnom izvješću će upravo ovo biti prijedlog i prijedlog je da Vijeće ministara dođe na sjednicu Parlamenta i da se raspravlja upravo o ovim stvarima. Evo, samo još jednu rečenicu. Dakle, kada smo bili na toj sjednici, kada smo kazali da imamo 2.111 vozla, ovaj gospodin iz USAID-a koji je bio u Švedskoj, kaže Švedska ima samo 50 vozila i sve to kaže obavlja kao ... A mi imamo 2.111. 82
Replika, poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Bila bi dobra ideja zaista kada bi mi znali ša ustvari hoćemo i kako hoćemo da izađemo iz toga. Desiće se ta sjednica, doći će i predstavnici Savjeta ministara, opet ćemo se slatko ispričati i završiće se na istom. Parlament nije pokazao da zna šta treba da uradi da izađe iz toga. Dakle, mi smo, godinama donosimo zaključke koje Savjet ministara ne poštuje. Što je još gore Savjet ministara ne razmatra revizorske izvještaje. Zamislite to, instituciju izvršne vlasti koja ne razmatra revizorske izvještaje. To nema nigdje na svijetu. Oni nikada nisu vidjeli nijedan revizorski izvještaj, oni ne znaju šta piše tamo. Pa kako će onda postupati po našim preporukama kada ne znaju šta piše u revizorskim izvještajima? Dakle mi se moramo dogovoriti šta hoćemo od toga. Šta vrijedi toliki posao koji je radila, koji radi Komisija za finansije i budžet? Ne vrijedi ništa jer, kako ćemo, šta ćemo uraditi s onima koji su odgovorni? Hoće li politička odgovornost biti, ne samo pozicije, oni su, sad su, sad su najbolji u tome, ali hoće li naša politička odgovornost ići dotle da svi koji ne urade svoj dio posla budu sankcionisani? Pa mi to ne smijemo da progovorimo o tome. A bez toga bilo šta praviti nema smisla. Dakle, Parlament je krivac, nije Savjet ministara. Mi smo krivi. Onog momenta kada odlučimo da te stvari promjenimo i kada budemo znali kako ćemo, to će se promjeniti.
Riječ ima uvaženi poslanik Petar Kunić. Izvolite.
Pa, ja sam htio reći da nije teško naći rješenje ovom problemu. Čini mi se da smo na tom, javio sam se za repliku gospođi Majkić, čini mi se na prošloj sjednici da smo razmatrali ovakve izvještaje, da smo rekli da je legislativa institucija BiH potpuno nedovršena i nepotpuna. Da bi nekog pozvali na odgovornost morate imati osnov u zakonu. Nađite osnov u zakonu da možete pozvati nekog direktora agencije ili ministra. Ministar može i krivično odgovarati, ne samo politički, nego i krivično, prekršajno i td. Dakle, šta nedostaje? Biću vrlo kratak, ja sam u tom pogledu malo razmišljao, nedostaje prevashodno zakon o pravima i dužnostima ministara i drugih rukovodećih visokih državnih službenika, to se može kratko reći, puno jednostavnije i kvalitetnije, gdje će se utvrditi njihova prava i dužnosti. Pa će se utvrditi njihova prava i dužnosti u kontroli budžetskih, trošenja budžetskih sredstava. Pa to je osnovno da se posjeduje, da Parlament posjeduje kontrolu trošenja budžetskih sredstava u savremenom svijetu. Dakle, da bude stvarni kontrolor trošenja sredstava. Ovo što se zbiva, sad ponavljati, slažem se sa svima, to, molim vas lijepo, to nije moguće. Zar je to moguće, da se pozovem na Mladena Delića, poslije one utakmice, pa ovo djeca do osam godina ne bi radila što ovaj Parlament, molim vas, radi već godinama. Ovde se okreću stalne diskusije, stalno se govori o automobilima, o telefonima, o utrošku sredstava na ovaj, na onaj način, a sve to može se sačiniti u jedan, taksativno navesti, čak ne samo zakonom da se riješi, ovaj Parlament je ovlašten da donosi i odluke, dakle kao opšte normativne akte kojima se ta pitanja mogu rješavati. Dakle, izlazi postoje. 83 Druga stvar, veoma je osvjedočeno, potvrđeno, ovjereno, kako god hoćete, da što god date Savjetu ministara nemojte očekivati neke efekte. Kakav je način odlučivanja, koliko se Savjet ministara brine o tom i td., to je već druga stvar. Ali, možemo da zakonom to riješimo, odnosno drugim normativnim aktima, odlukom za čije je donošenje ovlašten ovaj Pralment. I sve možemo ograničiti i za sve možemo utvrditi mogućnost kontrole. U našim rukama, slažem se tu sa gospođom Majkić, sve je u našim rukama. Dakle, sve ove slabosti možemo pripisati na našu adresu, na adresu ovog Parlamenta. Sve se da naći rješenje i to normativno pravno rješenje, pa će onda kontrolni organi, organi gonjenja moći imati osnov da nekog i priklješte, je li, da nekog potjeraju, da ga strpaju s onu strane brave. Ako se ide u zatvor za 15.000 maraka, a ovde se koriste milioni na jedan vrlo, vrlo neracionalan način. Pa molim vas ovde agencije, direktori agencija, rukovodioci rade što hoće, jer nisu ograničeni uopšte ničim. Gdje piše da ...
Ja ću samo podsjetiti da je vrjeme za repliku ...
Dobro, hvala.
Zahvaljujem. Replika, poslanik Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala gospodine zamjeniče predsjedavajućeg. Ovo je više pojašnjenje da podržim sve kolege koje su učestvovale u diskusiji, ali evo u šta smo mi i dokle smo dovedeni. Svjedoci ste, uvažene kolege, da je glavni revizor održao nekoliko konferencija za štampu i govorio o svemu. Da su dnevne novine koje ... interesovale, naravno oni jedva čekaju to da pišu, i ja ih podržavam, objavili sve. I ova sjednica mi sada liči, da ja čitam odlomke samo jednog dijela iz nekih novina, ko je šta pronevjerio, ko je potrošio, zbog čega je budžet doveo u ovo oziciju, je li prekršio ovaj ili onaj zakon. Imali smo ovdje ljudi bezbroj poslaničkih pitanja – zašto će ovoliko institucija, zašto će ovoliko automobila, telefona, ne znam ni ja čega. I podržavam ovo što je govorio, svi što su govorili i kolegica Majkić, i profesor Kunić i gospodin Lijanović i gospodin Lozančić i svi što su govorili na ovu temu, ovo je nemoć Parlaamenta. I ono maloprije što sam govorio ...
Ja moram pitati, kome je replika, ako ih sve podržavate?
Replika nama, replika nama svima. Hoćemo li u stanju biti da dovedemo, da popunimo ovaj red što sam maloprije govorio, pa da onda raspravljamo s tim ljudima, a ne da se sami trošimo međusobno kad nema nikoga. Dok smo birali Savjet ministra, svi prisutni. Dok raspravljamo o revizorskim izvještajima, znate kada trebamo postaviti revizora, dođu oni koji ne trebaju, kada trebamo o izvještajima nema nikoga. I šta ja sada kažem? Vi ste u pravu. Drugi red nije, treći red jeste, četvrti jeste, onaj šesti tamo nije. Što trošimo vrijeme s ovim, gospodine predsjedavajući? I 84 ovaj je dobar prijedlog gospodina Lozančića da odložimo raspravu, jer ne možemo preko ovoga ovako preći. Ničim ovim, samo dovodimo sebe, da bismo mi tuđe sve odgovornosti preuzeli sebi ni krivi ni dužni na leđa natovarili, a sve je ovo ranije objavljeno. Pa vidjeli ste jedna konferencija glavnog revizora i sve je upozorio šta je on uradio, koje institucije. Dnevne novine, pa uzmite, uzeli ste kao i ja nravno, i pogledali, pa samo danas želim da podsjetim, dakle nemojmo sami sebe da dovodimo da smo odgovorni za nešto kad nismo. I zato da odložimo raspravu, odnosno nastavak da bude, ali da budu popunjeni svi ovi redovi. Svi redovi da budu, oni koji trebaju da budu prisutni, pa da kažemo ljudi radite, počnite se miješati u svoj posao. Hvala lijepo.
Za diskusiju, odnosno evo imamo ipak repliku. Poslanik, Darko Babalj. Izvolite.
Evo ja ću biti kratak. Znači, uz uvažavanje, ako smo pažljivo slušali gospodina Kunića, sve nam je bilo jasno i prethodne ove diskutante, replika gospodinu Jovičiću. Znači, nije ovo nemoć Parlamenta, ako smo sve dobro čuli i shvatili, nego je ovo nerad Parlamenta.
Za diskusiju se prijavio poslanik Drgan Vrankić. Izvolite.
Hvala lijepa. Saslušao sam sve ove, je li, rasprave koje su bile i stvarno mi je žao što je ovo ovako, ono bi se reklo u sitne, u krupne sate, da o ovako važnoj temi raspravljamo. Ja nemam namjeru, s obzirom da sam bio ministar u ovome sazivu, da sada branim ovaj Izvještaj koji je ovdje, je li, dostavljen, pogotovo s ovog aspekta što imamo negativan Izvještaj revizije. Ja bih ovo rekao jednom rečenicom – kakva slika, takva i prilika. Kada sam pogledao prvi izvještaj, pa kada sam vidio da se daje negativno mišljenje zato što nismo usvojili osnovni dokument u jednoj državi koji se zove Proračun za cijelu godinu, onda zašto i ne očekivati negativno mišljenje. I dobro ste ga dali. Mi nismo u stanju da usvojimo osnovni dokument, a kamoli da provedemo i usvojimo dokumente, i slažem se sa kolegom Kunićem, da se stvar riješava samo kroz akta. Nema milosti i nemilosti. Imaš zakon, ponašaj ga, ili se krši ili se ne krši zakon. Pa prema tome, kada mi nismo u stanju osnovne dokumente usvojiti, a reviziju imamo koja je uzela, kao i mnoge institucije kod nas, ili otišla vani ili došle međunarodne organizacije, pa nam pomogle, pa mi prenijeli, znači standarde međunarodne zajednice ili najvećih iskustava zemalja koje imaju, i naravno stavili na matricu i sada to hoćemo iskopirati kod nas. Naravno da ne ide. Naravno da imaju stotine primjedbi, jer još smo mi dole negdje do koljena onome što bi mi morali postići u BiH. I na takav način sigurno da će biti jako puno primjedbi. A ono što bih ja razdvojio ovdje iz onoga dijela koji stoji, a to je kriminal i nedograđenost sustava. Ja sada kada bih znao da bilo gdje u ovome dokumentu stoji kriminal, vjerujte isto kao i vi, da bih ga prijavio. Ali ne znači ako je neko se ponašao, ako je ne znam bilo to auto tamo parkirano da je napravio krivično djelo. Ne znači da nije mogao više i štediti, vjerovatno jeste, ali ću vam reći jako puno primjera, baš u ovoj godini da se i previše štedilo i da se nisu mogle određene funkcije 85 obnašati u ovoj državi. Ja, neko je spomenuo vozila. Ja znam da te zemlje se drugačije ponašaju. Oni nemaju vozila. Ali imaju agencijsku uslugu i provedu godišnji tender i to iskazuju kao trošak ko će im vršiti servis prevoza. I naravno da nemaju više od 30 auta. Njih vozi neko drugi. Isto kao što mi imamo dostavu. Mi imamo konobare na proračunu. A negdje u drugim državama rade agencije, pogođene na način kako se to radi. Evo govorim samo kao jedan slikovit primjer, da svaka kritika ne može biti tako jednostavno upućena. S druge strane, kao ministar imao sam primjedbu, ne znam evo i neka se piše i sluša, doduše prije par godina dođem na more ja sa svojim kolima, a kolega iz jedne agencije sa državnim autom. Popijemo kavu, velim ja kolega nije fer. Ja dobijem neprijatelja. Ja mu prijateljski, nije fer na moru si, službena su kola, zašto to radiš, ja sam sa svojim vozilom. Pazi, i mi smo u jednoj fazi da, evo kada nešto pokušaš raditi, ako to nije stavljeno kroz institucije, kroz zakone, onda naravno da dobijaš neprijatelja jer vidiš svojim očima. A ja vam sad kažem da sam nekoliko puta na Vijeću ministara predlagao cijeli set ovih odluka, evo kolege iz ministarstva, evo revizora, koje Vijeće ministara nije usvojilo. Zašto? Zato što su pogledali, oni iz agencije su došli pa nekome ono, od ministara, nemojte ovo usvojiti, znaš to će nas malo poštrapat. A onda da ne bih sada ja, ja sam to kao na Vijeće ministara gdje sam ja, je li, sjedio. S druge strane ovde sam bio svjedok, pa čak i predlagač, jer je jedno vrijeme išlo preko Ministarstva financija, Zakon o javnim nabavkama, da ga popravimo kao najveći izvor, ili nešto što vrši opstrukciju ili kočnicu razvoja BiH ili otvara mogućnost za korupciju i kriminal, mi smo ga ovde imali pet puta, svaki put je vraćen, nisu usvojeni amandmani, a on se ovdje spominje kao nešto što, je li, je vrlo problematično, što bi trebalo dograditi, unaprijediti i td. Znači ovo samo govorim sa jednog aspekta da je ovo jedna slika i prilika i da se mi prema ovome moramo ponašati puno drugačije. Država ima jako puno prostora za štednju, ali nije ovo razlog da se uništavaju državne funkcije kroz potencijal njihova rada koji oni moraju obnašati. Mi ne možemo imati 70 državnih agencija a ne imati kola. Mi ne možemo ići na službena putovanja. Vjerujte da sam kao ministar, na stotine puta bio u tuđoj zemlji sa jednim ili dvoje sa mnom. Pogledajte kada dolazi strana delegacija ovde, je li ih 5-10 ili 15. A da ne govirim da ima i aviona koji dovoze ljude, i to sam doživio u BiH, kada sam bio ... kada su sa sva aviona došli a ne sa dva auta. Evo moja, završiću s time, da primjedba revizije, prijateljska kao kolega. Jako malo uvažavate obrazloženja i stavove nadležnih institucija. Ja ovdje sada imam primjedbi, a vidio sam da je Ministarstvo financija se obraćalo reviziji sa obrazloženjima da neke stvari ne stoje. Mislim da ne treba ni u tome dijelu ići preoštro ..., a isto tako ne treba nešto ni reći da je usvojeno ili popravljeno ako nije popravljeno. I u tom kontekstu mislim da je ovo posao i zadaća svih nas i ovog Parlamenta i Vijeća ministara i revizije. I predlažem jednu tematsku sjednicu i to je dobar prijedlog da se sjedne bez ovoga grča i nekakve težnje da se prebaci krivnja na nekog drugog, da se vidi malo kako podići ovu našu transparentnost i ostati u funkciji racionalnosti, da to ne bude u konačnici opstrukcija države. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Vrankiću. Riječ ima poslanik Boško Tomić i s ovim zaključujemo listu prijavljenih. 86
Evo, ja ću pokušati da budem kratak jer sam iskoristio priliku da na Komisiji za finansije i budžet o ovome i detaljno raspravljamo. I jedno od glavnih tema naših svih sastanaka i rasprava su upravo revizorski izvještaji gdje smo u 90% slučajeva bili jednoglasni o čemu može da potvrde i članovi koji su ovde danas prisutni. Mislim da ovi svi prijedlozi se uklapaju u ono što smo mi na zadnjoj sjednici Komisije za budžet i finansije, razmatrajući zbirni izvještaj u kome smo predložili određene zaključke, da mislim da ćemo u sklopu te tačke moći da razgovaramo o ovim problemima. I ja se ne smatram uopšte nemoćnim niti smatram da gubim ovde vrijeme. Neke stvari su se poboljšale, ostalo je, sedam odluka je realizovano, 17 odluka je u fazi rješavanja, 36 odluka nije se prišlo njihovom realizovanju. Ali ja to ponavljam po ko zna koji put, ima stvari koje se mogu ujutrko završiti za pola sata. Upotreba automobila, pravo na reprezentaciju, troškovi, pravilnik definiše i stvari su jednostavno riješene. Ali samo treba malo više dobre volje. Ali kada već govorim o tim troškovima, kad sam već uzeo riječ vrlo ću kratko. Od troškova smještaja, o čemu je govorio Niko, uvaženi poslanik Niko Lozančić, od troškova smještaja, dajte da konačno jednom definišemo koliko maksimalno može biti cijena kvadrata, odnosno koliko kvadrata sleduje po jednom zaposlenom. Dajte da vidimo koju vrstu automobila, do kog nivoa, ko može. Neprihvatljivo je na nekim sastancima gdje dođu parlamentarci, skupe se po autobusima, direktori agencija dođu sa vozačima, kolima i td. Ne smeta meni ni autobusom ići, ali mislim da nije, nije to primjereno, nije uredu. Znači ima mjesta za trošenje, ako već idemo autobusom, mogli smo se svi spakovti autobusima a ne na ovakav način. Ali, poseban problem je, znači pitanje reprezentacije, vozila, telefona koji su 9 miliona. Mi smo udarili samo na ove mobilne telefone. Fiksni telefoni nam troše 5-6 miliona. Mnogo više nego mobilni telefoni. Pitanje je da li je to sve u službi i za potrebe države i društva. Ali je posebno, recimo ugovorne i druge usluge 44 miliona. I nije problem što su 44 miliona nego je problem što je – kaže angažovanje vanjskih saradnika za obavljanje sličnih poslova koji su u sistematizaciji. A dešavalo se da ljudi koji su na tim mjestima raspoređeni, dobivaju oni naknade o ugovoru o djelu. E to su stvari koje moramo brže i efikasnije rješavati. I mislim da ćemo, mislim da će se i gospodin Lozančić složiti s time, da u okviru razmatranja zbirnog izvještaja ove zaključke koje je komisija predložila mislim da ćemo tada imati priliku da na neki način detaljnije raspravimo o svim ovim detaljima i u svakom slučaju tada treba da bude prisutan i predsjedavajući Savjeta ministara i ostali ministri.U tom pravcu bi možda dobro bilo da na ovakav način okončamo raspravu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Zvonko Jurišić, replika.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo, ja sam se javio za repliku mada sam imao potrebe za diskusiju nakon evo ovih diskusija kada su u pitanju znači Izvješće Ureda za reviziju institucija BiH. Mislim da bi, kada se bude usvajalo ovo godišnje izvješće, znači zbirno svih institucija, znači da bi trebali to raspravljati 87 na jedan drugačiji način. Ovo mi liči, što je govorio kolega Jovičić, da se mi između sebe ... neki način pričamo, da se žalimo da postoje neki problemi, a da ih mi ili ne možemo ili nećemo riješiti, da smo nemoćni, ili da ne radimo, ili oni koji trebaju provesti smiju se na sve ovo što mi činimo i radimo. Parlament ovaj, znači ovaj Dom je usvojio jedan zaključak koji sam ja predložio odprilike možda prije godinu dana, upravo da imamo tematsku sjednicu kada su u pitanju revizorska izvješća i da ovdje, znači ovaj Parlament ili bar Komisija za financije i proračun, znači da pozovu zajedno sa ljudima iz Ureda za reviziju, koji su pripremili ovo revizorsko izvješće, i sa svim onim, i agencijama i institucijama, i ministarstvima, i da zajednički o tome raspravlja. Jer, ne možete opravdati, odnosno možda i treba, ja neću reći iz ovih izvješća da je neko napravio bilo kakvo kriminalno djelo. Ja to neću reći, vjerovatno i nije. Ali ako kažemo da je preko 6 miliona maraka potrošeno za ugovore o djelu za privremene i povremene poslove, ovo što je rekao kolega Boško, znači isti djelatnik koji radi u jednoj instituciji ima još i dodatno ugovor o djelu. Pa možda ti ljudi da nama pojasne da to baš tako treba. I da jednom ostanemo s time načisto, odnosno i ti ljudi koji, je li, pogoduju tamo sebi, oni donose neke pravilnike o sistematizaciji, a neko im drugi usvaja ko se i ne unosi u to. Smiješno je da mi sada kažemo da Ministarsko vijeće, znači nije pogledalo, niti njih interesira ovo revizorsko izvješće. Ne interesira ih iz razloga toga jer nemaju po ovom pitanju bilo kakvih sankcija. Prema tome, odgovornost je sva na ovom Parlamentu. Ovaj Parlament može napraviti ako hoće, a je li, kažem prijedlog je ovdje većine kolega da se po ovome održi tematska sjednica, da se pozovu, jer ovde nema, mi raspravljamo ovde o nečemu a nema ljudi koji bi nam eventualno dali odgovore, jasne odgovore. Imate sistematiziran ne znam, 25 radnih mjesta i imate pet ljudi po ugovoru o djelu. Šta vam rade? Šta ste vi napravili? Jeste li vi zaslužili te plaće, gdje ste koristili ta vozila i treba li vam pet vozila? Znači trebaju nam ljudi obrazložiti, možda im treba i šest, ... nećemo govoriti o 2.111 ili 211 takvih i takvih vozila. Znači, moramo pozvati ljude da nam daju jasne odgovore. Čini mi se da je praksa u Federalnom Parlamentu, ovi koji su bili, znači da postoji Parlamentarni odbor i da postoji Ured za reviziju i da postoji institucija i da sjede po dva sata i razmatraju jedno financijsko izvješće, odnosno mogućnosti popravka ili eventualno ponavljanja istih grešaka. I naravno, ako ima kriminalnih djela tu je Tužiteljstvo koje može sve ovo razmotriti. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Emir Kabil, replika.
Poštovani predsjedniče. Evo, u ove sitne sate kroz formu replike rekao bih nekoliko rečenica vezano za sve ove aktivnosti i Komisije za budžet i finansije a i aktivnosti Ureda za reviziju. Ne bih se složio s činjenicom da nisu napravljeni neki pomaci kada je u pitanju Ured za reviziju. Mislim naprotiv da su napravljeni veliki pomaci, da su njihovi izvještaji vrlo detaljni, vrlo kvalitetni i imogu biti osnova za, ako hoćete i krivične procese ukoliko postoji volja da se to radi. Nadalje, mi smo na zadnjoj sjednici Komisije za budžet i finansije raspravili i o dvije revizije učinka 88 koje su jasno pokazale koliko se i šta se uradilo kada je u pitanju vozni park države BiH, kada su u pitanju grantovi, koji su jasno pokazali kakve se sve anomalije dešavaju. Recimo, mi ovde spekuliramo sa brojem od 3.560 vozila. Tvrdim odgovorno da 40% tih vozila nije ni u kakvoj funkciji. To su vozila koja nemaju niti kartona, to su vozila koja su prešla preko 300-400 hiljda kilometara i koja se vode na nekim fiktivnim papirima, a da nema nijednog pravilnika koji jasno kaže koje vozilo može da bude u funkciji. Ljudi iz revizije su imali tolike probleme da nisu dobili nikakav relevantan izvještaj niti za servisiranje, za jedno haotično stanje kada je u pitanju nabavka rezervnih dijelova. Tako da moje je mišljenje da revizija je napravila stravičan pomak kada je u pitanju Parlamentarna skupština i problem je ovde. Problem je u ovoj Parlamentarnoj skupštini. Mi poslanici nismo u stanju, nismo kadri da ove probleme prenesemo prema onima koji su najodgovorniji za sve ovo, a to je moramo priznati Vijeće ministara. Prema tome, jedino pravo rješenje je da organizujemo jednu kvalitetnu tematsku sjednicu koja će, a to je već nekoliko poslanika reklo, detaljno analizirati i sve ove stvari, sa predstavnicima Ureda za reviziju i sa ovim institucijama koje su dobile negativan izvještaj. Negativan izvještaj u ozbiljnim zemljama znači alarmantno stanje za Parlament. Mi se apsolutno uopšte ne uzbuđujemo i mislim da, bez obzira na, hajde da kažem možda su i ovi sitni sati krivi za to, pokazujemo nekakav defetizam prema svemu tome. Ja mislim da su i prijašnji sazivi Parlamenta ipak reviziju stavili na relevantno mjesto. Sve više i više i novinari i obični ljudi pitanju zašto se obaveze, odnosno uputstva revizije ne poštuju. E stoga ja ne bih bio baš toliki pesimista, jednostavno nadam se da ćemo mi kao jedan od zaključaka na našem zadnjoj sjednici Komisije za budžet i finansije, koja je analizirala Zbirni revizorski izvještaj, ispoštovati i da će ovaj Parlament organizovati tu jednu tematsku konferenciju, gdje ćemo insistirati da na toj tematskoj konferenciji budu prisutni svi ovi pomenuti akteri. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić, replika.
Ja zaista moram reći da nisam računao da ću se još jedan put javiti, ali da iskreno kažem, malo debata i diskusija gospodina Vrankića me je malo potakla da se još jedan put javim. Obzirom da je gospodin Vrankić bio i ministar i da je polijepo upoznat sa kompletnom procedurom, ali ono što je rekao da, na neki način iz preporuka koje nisu realizovane, da kada bi on znao da je neko učinio određeni prekršaj da bi ga on sam. Ja mislim definitivno, čitajući ove izvještaje, tačno se vidi ko je gdje šta pogriješio. Tačno se vidi da, evo kroz izvještaj, doći ćemo tačno kod iznosa do 2.000, do 5.000, do 50.000 tačno se zna. U Zakonu o krivičnom postupku kaže se do 5.000 prekršaj, preko 5.000 krivično djelo, da li je on 5.000 – 50.000. Međutim, naš Dom po mom mišljenju, ja nisam pravnik, ali smatram da treba da donese određeni zaključak, odluku, ne znam, za svako negativno izvješće ili izvještaj Ureda za reviziju za onu instituciju za koju se utvrdi da je prekoračila dozvoljene limite, da nije ispoštovala preporuke koje se tačno kvantificiraju sa određenim iznosom, gospodine dragi vi ćete biti smijenjen u roku 30 dana kada se to potvrdi i vaša smjena, a vi ste odgovorno lice. Stranka koja ga je postavila neka bira drugoga a, e tek tada će on da 89 povede računa kakav će biti njegov izvještaj, da li će on biti u skladu sa revizorskim izvještajem i zaključcima u one četiri kategorije. Ja ne znam, ako je on u prvom pasosu, prvom najkvalitetnijem izvještaju bez onih primjedbi, ja ih više ne znam ni sam kako ih tretiraju, ali definitivno sve ono što se smatra normalnom prekršajnom i krivičnom prekoračenju, odgovorno lice u pravnom licu mora da odgovara, a to je najjednostavnije i najblaže rečeno što mora da bude smijenjen. Ja smatram ako mi to postignemo mi smo odgovorili zadatku i to je po mom mišljenju nešto što je ovde tačno i navedeno i mislim da je većini nas jasno. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu po točki 14. Otvaram, prelazimo na točku 15., Ad. 15. Godišnje izvješće o izdanim dozvolama za vanjsko-trgovinski promet oružja, vojne opreme, proizvoda dvojne i posebne namjene za 2011. godinu – materijal Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, sukladno članku 5. Zakona o kontroli vanjsko-trgovinskog prometa roba i usluga od strateške važnosti za sigurnost BiH, 05.10.2012. godine je dostavilo je Godišnje izvješće. Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost BiH Mišljenje je dostavilo 01.11.212. godine, te predlaže Domu da ponovi svoj zaključak usvojen na 13. sjednici Zastupničkog doma kojim se od Minsitarstva vanjske trogovine i ekonomskih odnosa BiH zahtjeva da u paralmentarnu proceduru dostavi prijedlog izmjene Zakona o kontroli vanjsko- trgovinskog prometa roba i usluga od strateške važnosti za sigurnost BiH, članak 22. stavak (1), a kojim bi se ponovno uvela obveza izvješćivanja Parlamentarne skupštine BiH o izdanim i realiziranim dozvolama svakih šest mjeseci. Otvaram raspravu o Godišnjem izvješću. Izvolite. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Rečenicu jednu. Dakle sve je jasno iz ovoga, ali ovo što je vezano za zaključak pod b). Dakle, pored upornog insistiranja Ministarstvo ne dostavlja izmjenu zakona kome se nalaže da se dva puta godišnje Parlamentarna skupština izvještava o izdatim i realizovanim dozvolama. Dakle, ovo je ponavljanje zaključka. Kažu da je u toku izrada novog zakona. Evo, da sačekamo još, ali da ovaj zaključak molim da se usvoji kako bismo ih prisilili da konačno ispune svoju obavezu.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. 90 Prelazimo na 16. točku, Ad. 16. Izjašnjenje o inicijativi zastupnika Bože Ljubića s 33. sjednice Zastupničkog doma, održane 06.09.2012. godine Inicijativa je upućena na 33. sjednici Doma. Nadležno Povjerenstvo za vanjsku trgovinu i carine je mišljenje o inicijativi dostavilo 06.11.2012. godine. Povjerenstvo je podržalo inicijativu. Otvaram raspravu i prije, evo prijava želio bih da osobno kratko obrazložim ovu Inicijativu. Uvažene kolegice i kolege zastupnici. Kao što je poznato, dakle ova inicijativa je iznijeta na Domu, podržana od nadležnog Povjerenstva, ali evo prije odlučivanja želio bih takođe da vas još jedanput podsjetim kratko na sami sadržaj inicijative, ali isto tako određene, da tako kažem, preporuke pa i upozorenja koja su se u međuvremenu javila i koja su došla do mene. Dakle, ovdje se radi o prijedlogu Vijeću ministara da donese Odluku o sezonskoj zabrani uvoza određenih poljoprivrednih proizvoda. Dakle, ne govori se, ne tretira se nikakva trajna zabrana. Cilj ove inicijative jeste da Vijeće ministara donese Odluku o sezonskoj zabrani uvoza poljoprivrednih proizvod kojih naši proizvođači proizvedu u dovoljnim količinama za domaće tržište, kako bi mogli prodati svoju robu i tako smanjiti uvoz tih roba. Na taj način bi pružili sigurnost poslovanja domaćim proizvođačima, povećali zaposlenost, te smanjili izdatke za uvoz i poboljšali opću platnu bilancu zemlje. Naime, iz statističkih podataka je vidljivo da je u određenim vremenskim razdobljima sezona, BiH može u potpunosti zadovoljiti potrebe za brojnim poljoprivrednim proizvodima. Istodobno u tim razdobljima uvoze se velike količine istih proizvoda zbog čega domaće robe ne mogu naći kupce. Prema podacima Agencije za statistiku BiH u 2012. godini u poljoprivredno- industrijskom sektoru pokrivenost uvoza izvozom svega je 25% i ovaj sektor sudjeluje u ukupnom deficitu zemlje sa 29,3%. Dakle, sa skoro 30% poljoprivredni sektor učestvuje u platnom deficitu zemlje. Konkretno, uvoz najznačajnijih 11 poljoprivrednih proizvoda u BiH 2011. godine ima vrijednost 88.519.000 KM, a deficit BiH u razmjeni sa inozemstvom ovih proizvoda u istoj godini iznosi 52 miliona. Ja sam, tu ću navesti samo, evo tri artikla, tri proizvoda ustvari kojih imamo u dovoljnim količinama, ali ostvarujemo enorman deficit. Na rajčicama 12 miliona maraka godišnje, lubenica i dinja 14 miliona maraka, vinsko grožđe 7 miliona maraka. U sličnoj poziciji je i luk, i td. Naše vlade daju novčane poticaje poljoprivrednicima, a s druge strane guši se domaće tržište dopuštanjem uvoza i onih proizvoda kojih ima dovoljno i u razdoblju kad ih ima najviše. To čini višestruku štetu proizvođačima i platnoj bilanci države, a da ne kažem da često dobijamo iz uvoza proizvode koji su sazreli na umjetan način, crvene paradajze, i onda naši proizvođači koji ih proizvedu na prirodan način ne mogu ih prodati. Svi znamo da BiH ima veliki deficit u vanjsko- trgovinskoj bilanci i da se on povećava. Sporazum koji BiH ima o slobodnoj trgovini CEFTA, dopušta, citiram – S obzirom na posebnu osjetljivost poljoprivrednog tržišta ako uvoz proizvoda podrijetlom iz jedne strane prouzrokuje poremećaj na tržištima ili domaćim regulatornim mehanizmima druge strane, obje strane će odmah stupiti u konzultacije kako bi se pronašlo odgovarajuće rješenje. U očekivanju takvog rješenja odnosna strana može poduzeti odgovarajuće 91 mjere koje smatra potrebnim, članak 23. BIS. Isto tako kada jedna strana ima ozbiljnih poteškoća s platnom bilancom, a naša su više nego ozbiljne, misli se na platnu bilancu ove zemlje BiH, ili, citiram – joj to neposredno prijeti odnosna strana može usvojiti restriktivne uvozne mjere na ergo omnes osnovi sa VT odredbama. Takve mjere će se posebno biti ograničenog trajanja, članak 25. Dakle, držim da postoji i ekonomska i finansijska potreba za donošenje Odluke o zabrani privremenog uvoza određenih poljoprivrednih proizvoda, a i međunarodni ugovori to dopuštaju. Međutim, ja sam također, osjećam potrebu da vas upoznam sa određenim porukama koje su za vrijeme trajanja ove inicijative, procedure došle do mene. Dakle, ja sam na zahtjev Ureda EU ovdje u BiH imao jedan razgovor sa gospodinom Rencom Davidijem s ciljem da me upozori, ili odnosno nas upozori da bismo usvajanjem ovih mjera kršili osnovne značajke Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i CEFTA-e. Također sam dobio i kopiju pisma koje je potpisao gospodin Pjer Mirel i koje je došlo na adresu naše Direkcije za evropske integracije, gdje isto tako imamo slična upozorenja. Uz to, da tako kažem, jedno upozorenje da bi to moglo štetiti našim pregovorima u pristupanju VTO-u. Čitava argumentacija se svodi na to da bi se ovim mjerama, da tako kažem, narušio naš kredibilitet u ovim procesima i asocijacijama. Međutim, ja sam također obrazložio našim partnerima iz EU i citirao zapravo članke. Pa ću sada citirati potpuno članak 25. iz CEFTA Sporazuma koji ima naslov Poteškoće s platnim bilansom, pa kaže – Kada jedna od strana ima ozbiljnih poteškoća sa platnim bilansom ili joj to neposredno prijeti odnosna strana može usvojiti restriktivne uvozne mjere na ergo omnes osnovi u skladu sa VTO odredbama. Takve mjere će posebno biti ograničenog trajanja, te neće prelaziti ono što je neophodno za poboljšanje stanja platnog bilansa. Mjere će se postepeno ublažavati kako se budu poboljšavali uvjeti platnog bilansa, te će biti ukinute kada uvjeti više ne budu opravdavali njihovo održavanje. Strana će odmah informirati druge strane o njihovom uvođenju, te kad god je to izvodljivo po vremenskom rasporedu za njihovo ukidanje. I da još citiram članak 67. iz Privremenog sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju koji glasi: Stavak (1) – Stranke će nastojati gdje god je to moguće izbjeći nametanje restriktivnih mjera, uključujući mjere koje se odnose na uvoz radi platne bilanse. Stranka koja usvoji takve mjere dostavit će drugoj stranci, što je moguće prije, vremenski raspored njihovog ukidanja. Međutim, stavak (2) koji je mene opredijelio da ne kršimo Privremeni sporazum o stabilizaciji i pridruživanju glasi: – Ukoliko se jedna ili više država članica ili BiH suoče s ozbiljnim teškoćama u pogledu platne bilance ili s prijetnjom takvih teškoća, zajednica ili BiH mogu, ovisno o situaciji u skladu s uvjetima utvrđenim Sporazumom VTO-a, usvojiti restriktivne mjere, uključujući mjere koje se odnose na uvoz koje će imati ograničeno trajanje i ne mogu premašivati ono što je striktno potrebno da bi se popravila platna bilanca. Zajednica ili BiH, ovisno o situaciji, o tome će smjesta obavijestiti drugu stranu. Dakle, ja sam ovdje na jedan, evo ja bih rekao, uravnotežen način upoznao i, međutim što hoću još na kraju reći, dakle usvajanjem eventualno ove inicijative danas u ovome Parlamentu ne proizvodi nikakva djelovanja. Dakle, ova inicijativa bi se u tom slučaju uputila prema Vijeću ministara, Vijeće ministara bi onda analiziralo sve aspekte, uključujući one koji opravdavaju ove mjere, kao i one koji su, govore kontra toga, a evo neka upozorenja smo ovdje imali, i tek onda zajedno sa entitetskim vladama, zajedno sa kantonalnim vladama, odlučili uopće da li će ih uvesti i u kakvoj mjeri, u kojoj sezoni, za koji proizvod, i td. Jer mi trebamo također biti pošteni, pa evo i prema sebi i prema našem okruženju, od ovih artikala koji su tu navedeni, koje ima tu, nekih mi 92 nemamo dovoljno jednostavno, neke ćemo morati uvoziti. I ukoliko bi mi nametnuli totalnu, dakle destrikciju uvoza tih proizvoda mi bismo mogli dovesti do poremećaja na domaćem tržištu i do poskupljenja tih roba. Dakle, to je isto argument o kojem treba vrlo ozbiljno razmišljati, ali o tome će naravno voditi računa, ukoliko usvojimo ovu inicijativu, Vijeće ministara, entitetske vlade i oni koji vode računa, dakle o balansu tržišta. Ja jednostavno smatram da usvajanjem ove inicijative danas u Parlamentu ne krši ništa, ali evo daje na neki način poticaj i Vijeću ministara i entitetskim vladama, kantonalnim vladama, svima onima koji vode računa o poljoprivredi, koji daju poticaja i td., da se na neki način pozabave s time, jer, kažem ponovno, naša poljoprivreda trpi zbog ovoga, naša platna bilanca itekako trpi i, ha, ja bih rekao da je naš prvi interes da štitimo interese ove zemlje i naših ljudi, a kako jesmo u znatnoj mjeri poljoprivredna zemlja onda svakako da poljoprivrednici zaslužuju tu zaštitu, odnosno i ... za to. Hvala lijepo. ... [[mikrofon nije uključen]] raspravu. Replika, uvaženi zastupnik Saša Magazinović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući. Od trenutka kad sam se prijavio za repliku, Vi ste dio stvari koje sam htio reći pojasnili, a tiče se mogućnosti eventualnog kršenja CEFTA Sporazuma i Pravila VTO-a. Odmah da vam kažem, ja lično kao i cijeli Klub SDP-a podržavamo inicijative koje idu u ovom pravcu, samo radi, ne samo digniteta predlagača, nego i ovog Doma koji sutra, odnosno večeras treba glasati za ovaj prijedlog inicijative. Još jednom skrećemo pažnju da s ovim stvarima budemo pažljivi. Vi ste u pravu kad kažete da naša, usvajanje ove inicijative ne proizvodi praktično nikakvu akciju, nego će to proizvesti ukoliko Vijeće ministara postupi po ovoj našoj inicijativi, odnosno upitno je da li će uopšte proizvesti, imamo različita mišljenja ljudi u BiH i ljudi iz Evropske komisije. Međutim, ne bi bilo loše, ako Vi dozvoljavate malu intervenciju na Vašoj inicijativi, pa da se kaže da se upiti prijedlog Vijeću ministara da razmotri mogućnost za donošenje odluke. I u tom slučaju ogradimo malo i Vas kao predlagača i nas kao Parlament, da nije to imperativno s obzirom da su intenzivna komunikacija Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa sa ljudima iz Brisela upravo oko ovih stvari. Dakle, ja apsolutno ne dvojm da je ovo dobra inicijativa, da je treba usvojiti, ali evo dajem jednu sugestiju kojom ćemo, prije svega zaštiti i Vas i Parlament od krivog tumačenja naše inicijative koja je u najboljoj mogućoj mjeri, ukoliko Brisel smatra da ovo nije nešto na šta imamo pravo, a onda da Vijeće ministara, naravno uz konsultacije donese ovakve mjere. Dakle, samo ako dozvoljavate da inicijativa bude da razmotri mogućnost za donošenje odluke o sezonskoj zabrani povrća.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku Saši Magazinoviću. I evo, ja mogu odmah reći da ja sam spreman prihvatiti takvu formulaciju. U tom slučaju ukoliko se odlučimo prijedlog bi bio da ova Inicijativa nosi naslov – Prijedlog Vijeću ministara da 93 razmotri mogućnost donošenja odluke o sezonskoj zabrani uvoza određenih poljoprivrednih proizvoda. Jeste li tako mislili? Hvala lijepo. Replika, uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović.
Zahvaljujem. Ja bih jedino predlagaču sugerisala da možda prije nego što napravi konačnu formulaciju inicijative, koja spada u red onih inicijativa koje jako dobro zvuče, koje su pitke, prihvatljive i td., ja ne znam ko ne bi zaštitio domaću proizvodnju i td., ali da napravite uvid prvo u Zakon o carinskoj tarifi koji je ova Parlamentarna skupština nedavno donijela, gdje je između ostalog, ja ću vas podsjetiti, dala je ovlaštenja Vijeću ministara da može intervenisati u smislu promjene carinskih opterećenja, a u slučajevima tim i tim. Drugo, da napravite uvid u CEFTA obaveze i VTO odredbe koje između ostalog govore o tome da se u slučajevima poremećaja u platnom bilansu, tačno propisanim postupkom to dokazuje kada su između ostalog i odobrene upotrebe takvih mjera kao što su ove. Dakle, da ne ulazimo u bilo kakvu zabludu ja predlažem da Vi povučete ovu inicijativu, da prije nego što napraite eventualno konačnu neku formulaciju koja ne bi izazvala kuršluse kao što je bila oštra reakcija od strane Evropske komisije na samu ovu najavu, ja predlažem da napravite prvo uvid u sve ove odredbe i da u skladu s tim, ja nisam ovdje pomenula i Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, naše obaveze koje proizilaze u tom smislu iz tog Sporazuma, ali evo, da napravite dakle uvid u sve to, pa da onda dobijemu neku formulaciju koja bi mogla obezbijediti prolaz, a da ne bude u konfliktu sa nekim rješenjima koja već imamo i obavezama koje moramo ispuniti.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Milica Marković, replika.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja sam se javila za repliku s obzirom da neću dugo diskutovati i zašto želim da se obratim je samo jedna sugestija. Dakle, prije svega inicijativa kao inicijativa i njen sadržaj koji ona nosi sa sobom, ja apriori podržavam ovakve znači suštinske inicijative,prije svega iz lokalnih razloga, zato što dolazim iz Semberije koja je izrazito poljoprivredni kraj i znam da tamo najveći dio populacije se bavi poljoprivredom i živo je zainteresovan za ovakav vid zaštite njihovog rada i učinka koji imaju, dakle prije svega iz tih razloga. Ali, uvažavajući razloge koje ste Vi iznijeli, kao predlagač, i ovo što je rekao kolega Magazinović da moramo biti vrlo oprezni u formulisanju ovakvih stvari, ja želim samo da podsjetim ovaj Parlament i kolege koje su bile u prošlom sazivu će se sjetiti toga, dakle mi smo u julu mjesecu 2008. godine, kada smo ratifikovali Sporazum CEFTA, na istoj sjednici nakon ratifikacije Sporazuma ovaj Parlament je donio zaključak koji glasi: – Zadužuje se Vijeće ministara da u roku od 60 dana donese plan aktivnosti sa ciljem zaštite domaće proizvodnje. Zato što smo i u tom trenutku, 94 kada smo ratifikovali Sporazum, imali u vidu da će on proizvesti određene posljedice po naše domaće poljoprivredne proizvođače i zadužilo smo Vijeće ministara da donese jedan takav plan aktivnosti i naravno da ga dostavi na razmatranje ovom Parlamentu. Niti je Vijeće ministara kad uradilo taj plan aktivnosti, niti smo ga mi dobili na razmatranje, a evo nakon 4 godine poslije toga sada smo svi svjedoci kolike posljedice trpe, zbog toga što smo mi bili dužni i htjeli smo na kraju krajeva da prihvatimo taj Sporazum CEFTA. Dakle, ja predlažem da ili Vi preformulišete ili ću ja napisati takav zaključak, dakle da samo obnovimo taj zaključak Parlamenta i da ga osnažimo i uputimo prema Vijeću ministara sa određenim rokom, jer svakako ova inicijativa koja je predložena 05.09.2012. godine, znači za ovogodišnju sezonu ona je već prevaziđena. Ono što možemo uraditi je za narednu godinu i ostaviti određen rok Vijeću ministara, i smatram da bismo na taj način izbjegli i ovu, da kažem, delikatnost da kažemo da se zabranjuje, što djeluje prilično onako rigidno ili možda represivno kad to slušaju predstavnici iz EU sa kojima mi treba da pregovaramo. Dakle, da izbjegnemo tu formulaciju zabrane sezonskog uvoza poljoprivrednih proizvoda, a mislim da ćemo dobiti isti rezultat ako obnovimo i osnažimo ovaj naš zaključak kao Parlament i zadužimo Vijeće ministara da to bude, da li u narednih 60 dana ili možda najkasnije do 28. februara iduće godine, što već ima i vremenskog i suštinskog smisla da dobijemo jedan plan takvih aktivnosti na razmatranje. I ja sam ubijeđena, apriori, da će jedan takav dokument moći bar u izvjesnoj mjeri da ublaži ove posljedice i ove probleme koje poljoprivredni proizvođači danas imaju u BiH. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Anto Domazet, replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Očigledno je ovdje riječ o jednoj mjeri zaštite domaće proizvodnje. Vi imate širi arsenal mjera na raspolaganju, osim zabrane uvoza imate kontigente, imate uvođenje dodatnih carina i td., sezonskih carina i td. Ja mislim da je potrebno dati Vijeću ministara, dakle podržavamo Vašu inicijativu, ali bi trebalo, u smislu onoga što je kolega Magazinović predložio, dati Vijeću ministara da ono odluči kako će se u tehničkm smislu realizirati takva jedna mjera. Vi ste snažno naglašavali poremećaje u platnom bilansu. Taj argument uopće ne stoji. Poremećaji u platnom bilansu u zemlji u BiH ne postoje, a kao što je rekla kolegica Hadžiahmetović postoje procedure kojima se utvrđuje da li je zemlja u situaciji da osjeća poremećaje platnog bilansa i u tome učestvuje MMF. On daje svoje mišljenje da li je zemlja u platnobilansnim teškoćama i da li je zrela situacija za primjenu takvih mjera. U našoj situaciji kad imamo stend baj aranžman sa MMF- om mi smo pod posebnim režimom i svakako ne dijelimo, odnosno nemamo taj atribut zemlje koja ima platnobilansne teškoće, jer je upravo stend baj aranžman i zaključen da bi između ostalog i platnobilansne teškoće bile u većoj mjeri, odnosno na pravi način rješavane. Dakle, ta argumentacija će svakao u ocjeni Vaše inicijative biti uzeta u obzir i sigurno da možemo očekivati mnoštvo, mnoštvo teškoća u realizaciji ove inicijative. Hvala lijepo. 95
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić, replika.
Dobro, danas izgleda meni nekako više s ovim inicijativama i, prije svega želim da pomognem i da svoje mišljenje iznesem u pogledu zaštite domaće proizvodnje. Ono što je gospodin predsjedavajući istakao i želio ovom svojom inicijativom, ja zaista vjerujem da je ona dobronamjerna i zasigurno takva, međutim očito je da u formulisanju tog zahtjeva, odnosno inicijative i preporuka kako to sprovesti. U cilju zaštite mislim da bi bilo dobro, ja to, obzirom da se to tiče dijelom moje branše i prometa, ja preporučujem da o ovim stvarima definitivno mora se postići pravi dogovor sa predstavnicima naše carine. Oni su eksperti, oni su poznavaoci, oni će ... Međutim, kolegici Milici, obzirom da ona govori kako je Semberija i Posavina i da ne kažem, zaista najpotrebnija ove zaštite, ja bih vam preporučio da već, ja sam očekivao da ćete Vi odmah reći da stupimo odmah poslije nove godine da, jer pogledajte kod voća je u pitanju maj-juni, a kod povrća januar. Jer pogledajte šta se kod nas dešava, mi počnemo sa prodajom paradajza, paprika u junu kad je već svuda najveća cijena opala. Dajte u januaru mjesecu, tad kad su najveće cijene, jer mi po tome moramo gledati. Ja predlažem, evo samo kolegici da podržim, da ipak Semberiju zaštitimo i Posavinu, ali već od januara mjeseca, da ne čekamo juni i juli mjesec. To je moje mišljenje i preporučujem da u ovom smjeru krenemo što je moguće prije kako bi postigli najveću cijenu po jednom kilogramu, da li voća, da li povrća. E toliko, hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mladen Ivanković Lijanović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja sam uvijek u replici maksimalno 3 minute, nije problem. Zahvaljujem uvodničaru olakšao mi je malo, vezano za član 25. CEFTA-e i član 67. i drago mi je da HDZ 1990 je na neki način i evolirao u politici spram domaće proizvodnje, a nadam se da će, kao dio sad parlamentarne većine i koji imaju moć u Vijeću ministara, da će ovo i sprovesti. A ovo je jasno da je, i to vrlo dobro se zna, da je Narodna stranka radom za boljitak predlagala Zakon o zaštiti domaće proizvodnje kad su bili svi protiv, ali otom potom. Ja se nadam i očekujem konsenzusom da će biti donesena ova odluka u ovoj nekoj formi. A o odgađanju ove odluke, dakle EU na mjesečnoj razini radi bilanse i donosi određene odluke. Dakle, zabrana ili dodatno opterećenje, ja se tu dvoumim. Dakle, to je nešto, da li zabrana ili dodatno opterećenje da se uvede. I, dakle Vijeće ministara biovo trebalo do kraja ove godine da donese i da određene smjernice kako bi proizvođači znali pod kojim uvjetima mogu plasirati proizvodnju u idućoj godini. Dakle, Vijeće ministara bi ovo trebalo donijeti do kraja godine, spustiti na entitetske nivoe. A, o tome da li mi smo u pravu što ovo radimo, pa ljudi moji zar nam dovoljno ne govori, evo i predlagač je kazao, pokrivenost uvoza izvozom 25%. U poslednjih 10 godina, 2003. 96 godine milijarda i sedamsto, 2004. godine milijarda i sedamsto, 2005. godine milijarda i devetsto, 2008. godine dvije i dvjesto. 18,5 milijardi poslednjih 10 godina imali smo samo deficita, kad su u pitanju poljoprivredni proizvodi, carinska tarifa od1 do 24. I ovdje imam pred sobom, dakle što je interesantno, deficit dakle ni jedan proizvod, evo u ovoj godini za prvih 9 mjeseci ni jedan proizvod nema u plusu, sve u minusu. 2011. godine isto tako, sve u minusu. 2010. godine isto tako sve u minusu. Zar ovo nisu dovoljni dokazi. Dakle, ja uopće ne dvojim, ne znam mislim, ovo ako mi, Vijeće ministara do nove godine neće usvojiti, predati entitetskim ministarstvima da poduzmu mjere, pa ništa mi ćemo onda samo se brukati onako. Mi trebamo biti čvrsti, jasni i odlučni, imamo sve argumente, imamo sve stvari, samo sam kazao da li zabrana ili dodatna taksa, kontigent, o tome se može raspravljati. I kažem, očekujem da ćemo ovo konsenzusom riješiti i uputiti se na pravi posao. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se. Uvaženi zastupnik Dragan Vrankić. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo, malo da pomognem, s obzirom da kolega Bojić nije bio u dvoranu želim reći da smo mi na Komisiji za carine i vanjsku trgovinu podržali ovaj prijedlog Vaš i mislim da je on u principu dobar s jednog aspekta, pogotovo što on ide sa inicijativom prema Vijeću ministara, a pošto je Vijeće ministara operativno tijelo ne vidim nikakvih zapreka da ne prouče ovu materiju i sa svih ovih aspekata, i što je uvažena zastupnica Azra govorila, znači i sa onog što se odnosi trenutno iz domene i dozvoljenosti Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, mislim da možemo onda kroz jedan kvalitetan prijedlog jednostavno malo se prokušati da vidimo je li to moguće. Sigurno nije jednostavno, mi smo se opredijelili na tržišni pristup, svaka akcija izaziva reakciju, ali mislim da je najmanje to što možemo pokušati. Ako budemo argumentirani i pripremljeni, onda nešto možemo i osigurati, ako ne onda će nam biti kako je bilo. Hvala.
Ja se zahvaljujem i zatvaram raspravu o ovoj točki dnevnog reda. Ali evo, osjećam potrebu da, s obzirom da su određene rasprave išle u smjeru i za i pro i kontra ove inicijative, da još kažem par riječi. [[zajednička diskusija]] Dobro, mi možemo razmotriti, s obzirom da je uvažena kolegica Milica Marković dala jedan prijedlog koji malo proširuje, dakle ovu inicijativu, pa evo do momenta izjašnjavanja o inicijativi možemo razmotriti mogućnost formulacije koja bi mogla glasiti sada, da ad hoc govorim, napisaću je. Dakle, prijedlog Vijeću ministara da razmotri uvođenje mjera zaštite domaće poljoprivredne 97 proizvodnje uključujući mogućnost donošenja odluke o, pa onda ovo kako glasi inicijativa o sezonskoj zabrani. Je li to pokriva odprilike ovo što ste Vi htjeli reći?
nije uključen mikrofon
Dobro, ja se zahvaljujem. Dakle, zaključili smo raspravu i prije izjašnjavanja imat ćete konačan prijedlog ove inicijative, pa ćete imati prilike izjasniti se. Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda, 17. točka dnevnoga reda, to je, Ad. 17. Imenovanje člana Upravnog odbora Javnog rediotelevizijskog servisa iz bošnjačkoga naroda (rang-lista Regulatorne agencije za komunikacije BiH) i imenovanje članova Upravnog odbora Javnog radiotelevizijskog servisa iz srpskoga i hrvatskoga naroda (rang-lista Regulatorne agencije za komunikacije BiH) Na temelju Zakona o Javnom RTV servisu BiH Regulatorna agencija za komunikacije BiH je 18.11.2011. godine dostavila rang-listu kandidata za člana Upravnog odbora Javnog RTV servisa BiH iz bošnjačkog naroda. Povjerenstvo za promet i veze je dostavilo Mišljenje o rang-listi 01.12.2011. godine. Povjerenstvo je prihvatilo rang-listu kandidata. Na 15. sjednici Doma, održanoj 08.12.2011. godine, usvojen Zaključak o odgađanju izjašnjavanja o imenovanju članova Upravnog odbora Javnog RTV servisa BiH iz bošnjačkog naroda i zaduženo je Povjerenstvo za promet i veze da održi sastanak s rukovodstvom RAK-a i Vijeća RAK-a. Na 20. Sjednici, održanoj 02.02.2012. godine, Dom je usvojio zaključak kojim se odgađa izjašnjavanje, izjašnjenje o imenovanju člana Upravnog odbora Javnog RTV servisa iz bošnjačkog naroda dok se ne riješi pitanje članova Upravnog odbora iz srpskog i hrvatskog naroda. Dana 04.10.2012. godine smo dobili od Regulatorne agencije za komunikacije BiH rang-listu kandidata za članove Upravnog odbora Javnog RTV servisa BiH iz srpskog i hrvatskog naroda. Povjerenstvo za promet i veze je Mišljenje dostavilo 17.10.2012. godine. Povjerenstvo je jednoglasno prihvatilo liste i predlaže Domu da imenuje članove koji su ušli u uži izbor. Otvaram raspravu. Uvažena zastupnica, Aleksandra Pandurević, rasprava.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ma, sve bi ovo bilo uredu i ništa tu ne bi bilo sporno da nije ovdje upitan legitimitet onog ko je radio ovaj proces a to je Savjet RAK-a, kome je mandat istekao prije pet godina. Ja stoga predlažem da mi ovdje, s obzirom evo da smo danas usvojili ili nadam se usvojićemo Zakon o komunikacijama, da sačekamo da dobijemo, da bude izabran novi Savjet RAK-a kada smo već toliko čekali i da onda dobijemo sasvim legitimne prijedloge od jednog legitimnog tijela, jer bojim se da će ovako zaista doći u pitanje i legitimitet Upravnog odbora BHRT-a. Hvala. 98
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Nermina Zaimović–Uzunović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege. Mi nažalost imamo uvijek problem sa tim isticanjem mandata i manje više svi koje mi ovdje biramo su prethodno na neki način, imaju nešto kad je u pitanju mandat, odnosno imaju produženje mandata. S obzirom da je teškom mukom završen i ovaj proces koji je išao preko Regulatorne agencije za komunikacije i s obzirom da mi treba da riješimo konačno ovaj problem ja predlažem da biramo, odnosno predlažem da danas se odlučimo na osnovu ovoga materijala koji smo dobili, da se odlučimo za izbor tri člana Upravnog odbora BHRT servisa. Predlažem također da se glasa u paketu za po jednog člana iz reda bošnjačkog, srpskog i hrvatskog naroda i ja ću dati pismeni prijedlog zaključka o kom tražim da se ovaj Dom izjašnjava.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zatvaram raspravu. Mi ovdje imamo praktički, iz ove dvije rasprave, dva zaključka, zapravo bi mogla i proizići dakle, tako da evo ja očekujem prije izjašnjavanja da ćemo se oko toga opredjeliti. Prelazimo na točku 18., Ad. 18. Imenovanje članova Središnjeg izbornog povjerenstva BiH iz srpskog i bošnjačkog naroda – Lista kandidata Povjerenstva za izbor i imenovanje članova Središnjeg izbornog povjerenstva BiH (odgođeno imenovanje na 30. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 21. lipnja 2012. godine) Sukladno članku 2. točka 5. stavak (2) i (6) Izbornog zakona BiH Povjerenstvo za izbor i imenovanje članova Središnjeg izbornog povjerenstva BiH je 12.06.2012. godine dostavilo Listu kandidata za imenovanje članova Središnjeg izbornog povjerenstva BiH iz srpskog i bošnjačkog naroda. Na 30. sjednici Doma, održanoj 21.06.2012. godine, nakon održane rasprave usvojen je zaključak koji glasi, citiram: - Odgađa se imenovanje članova Središnjeg izbornog povjerenstva BiH iz srpskog i bošnjačkog naroda povodom raspisanog natječaja od 10.04.2012. godine do okončanja tekućeg izbornog procesa. Kako su uvjeti ispunjeni ova točka je uvrštena u današnji dnevni red sjednice. O ovoj točki nema rasprave. Prelazimo na 19. točku, 99 Ad. 19. Imenovanje člana Središnjeg izbornog povjerenstva BiH iz hrvatskog naroda – Lista kandidata Povjerenstva za izbor i imenovanje članova Središnjeg izbornog povjerenstva BiH
Zahvaljujem uvaženi predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo. Evo, povodom i 18. i 19. točke dnevnog reda ja predlažem da se objedini izjašnjavanje, ako već nema rasprave o ovim točkama dnevnog reda, po ovim točkama dnevnog reda jer se radi o imenovanju članova u jednu te istu instituciju, jedno te isto tijelo, znači u Središnje izborno povjerenstvo. I da se po načelu, evo kako je kolegica već ranije predložila za prethodnu točku dnevnog reda, izjašnjavanje vrši sa jedinstvene liste na kojoj će biti prijedlozi kandidata iz sva tri konstitutivna naroda. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 20. točku dnevnog reda, Ad. 20. Prijedlog odluke o imenovanju članova Vijeća nacionalnih manjina BiH, materijal Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, prava djeteta, mlade, useljeništvo, izbjeglice, azil i etiku Na 31. sjednici Doma, održanoj 05.07.2012. godine, usvojen je zaključak koji glasi – Prijedlog odluke o imenovanju članova Vijeća nacionalnih manjina vraća se Zajedničkom povjerenstvu za ljudska prava, prava djeteta, mlade, useljeništvo, izbjeglice, azil i etiku od kojega se traži da pripremi novi prijedlog liste uz uvažavanje iznesenih prijedloga. Zajedničko povjerenstvo je 18.07.2012. godine dostavilo novu Odluku. Na 32. sjednici Doma, održanoj 19.07.2012., usvojen je zaključak koji glasi – Zahtjeva se od Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, prava djeteta, mlade, useljeništvo, izbjeglice, azil i etiku da razmotri sve pristigle prigovore, te zauzme stav o njima, a nakon toga predloži konačnu listu. 100 Zajedničko povjerenstvo je Odluku dostavilo 06.11.2012. godine. Podsjećam, da je na 31. sjednici Doma zastupnica Nermina Ćemalović predložila jedan zaključak o kojem se nismo izjašnjavali, pa pitam zastupnicu – odustaje li od njega?
nije uključen mikrofon
Odustaje. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa evo, da ne bi opet tu trakavicu otvarali mislim da je ista meta isto odstojanje i nakon ove liste mi smo dobili brdo papira nekih koji nisu zadovoljni i koji, čiji su stavovi, i da ja to ne bih sada obrazlagao mi imamo jedan prijedlog ili da ponovo ovo vratimo nazad ili da tog jednog najspornijeg člana, oko kog se vodi da ne kažem polemika, bar što se tiče nas, zamjenimo. Znači, mi ćemo evo predložiti prijedlog zaključka da se taj jedan član zamjeni na Listi i da se glasa onda za Listu ili da sve to vratimo, po ko zna koji put, nazad. Jer više ne znamo šta, primjedbe su ozbiljne iz Saveza nacionalnih manjine RS-a, iz Narodne skupštine RS-a i udruženja, evo mogu da vam sad čitam, ponavljali smo to nekoliko puta. Znači, imamo ta dva izbora, da jednog člana zamjenimo na Listi i da glasamo za Listu, ako postoji spremnost, ili, ako opet uobzirimo sve ove primjedbe koje su došle, da to ponovo vratimo nazad. Ne znam šta bi dalje uradili u toj cijeloj priči. Evo, neka se i ostali izjasne po tome.
Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević, rasprava. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Znam za prijedlog gospodina Kalabića, i drago mi je da ovaj put bez onih ranijih nekih žustrih riječi i polemika, očito prošla je predizborna kampanja i drago mije gospodine Kalabiću da ste tu s nama. Mi ćemo prihvatiti sugestiju gospodina Kalabića, pošto se radi o Ukrajincima. On je prošli put, žena koja je predložena, tvrdio da je kandidat SDS-a, a ona je bila nezavisni kandidat za odbornika. I drugi, takođe nezavisni kandidat, za odbornika koga gospodin Kalabić, za koga se zalaže gospodin Džover, je takođe podržavao u Prnjavoru našeg kandidata za načelnika koji je pobjedio. Tako da je nama svejedno da li dotična gospođa, mi bi smo naravno više željeli i zbog ravnopravnosti polova da to bude žena, ali ako nemamo drugog načina da dođemo do rješenja mi prihvatamo i ovu zamjenu koju sugeriše gospodin Kalabić.
Zahvaljujem se. 101 Samo nisam do kraja shvatio a pomoglo bi nam sigurno kasnije oko glasovanja, dakle imamo, kolega Kalabić je dao alternativni prijedlog da se odgodi izjašnjavanje ili da se zamjeni osoba. Ne znam s čime ste se složili, da se zamjeni osoba? ____________(?) Da, da se zamjeni. Dobro, zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zatvaram raspravu o ovoj, ne, uvažena zastupnica Nermina Ćemalović, replika. Izvolite.
Predsjedavajući, dozvolite da pozdravim sve prisutne. Ovo je sad malo konfuzna situacija, iz razloga tog ja pozdravljam ovo što gospodin Kalabić kaže, ali otkud pravo gospođi Pandurević da u ime Komisije, Zajedničke komisije koja se nije sastala, donosi ovakve odluke. Ovo nije ničije vlasništvo, niti gospođe Pandurević, ona je samo predsjednica Zajedničke komisije. Prema tome, ako se na ovaj način može, pod navodnicima, trgovati sa imenima onda ja ponovo vraćam kandidaturu gospodina Mujića koji je magistar društvenih nauka i zbog toga sam i tražila da ovaj, da se traži. Prema tome, ovo ne može donijeti odluku gospođa Pandurević, ovo može samo ići ponovo na Zajedničku komisiju. I ja pozdravljam ovu odluku i sigurna sam da gospodin Kalabić ima razlog zašto je to ime, i ja ću evo glasati za ime tog novog kandidata, sigurno da postoji razlog zašto se i pojavljuje to ime. Ali u svakom slučaju ovo mora ponovo se vratiti na Zajedničku komisiju ako, jer ne može niko ni u čije ime mijenjati, jedino može ovaj Parlament donijeti odluku tu.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević, replika.
Hvala gospodine predsjedavajući. Bojim se, gospođo Ćamalović, da niste slušali o čemu sam ja govorila. Ovdje sam jasno govrila u ime SDS-a, jer eto čak i kad sam pominjala našeg kandidata za načelnika opštine Prnjavor, on nije bio kandidat Komisije za ljudska prava, nego kandidat SDS-a. Dakle, ja sam ovdje govorila u ime Srpske demokratske stranke, gospođo Ćemalović.
Zahvaljujem. Jeste za raspravu se javili?
nije uključen mikrofon 102
Uvažena zastupnica Nermina Ćemalović, replika. Izvolite.
Dobro je gospođa rekla, očito da ja nisam razumjela, nisam znala da se ovdje radi o kandidatu SDS-a, nego mislila sam da se radi o kandidatu nacionalnih manjina, Vijeća za nacionalne manjine. Prema tome, ovdje se ne spominje nigdje niti kandidat SDS-a, ni SDA, ni SDP-a, niti bilo koje stranke, nego se spominje kandidat ispred nacionalnih manjina.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih ni za raspravu, ni za repliku. Svi ovi koji su iznosili određene prijedloge ja bih molio da ih dostave u formi zaključaka pa ćemo onda izjasniti se kao Dom da li ćemo ponovo vratiti Povjerenstvu, dakle ovu stvar, ili ćemo izjašnjavati se, zavisno od toga koji zaključak ćemo usvojiti. Prelazimo na, prije prelaska, dakle na točku 21. predlažem da se Dom izjasni o tome da se objedini rasprava o točkama 21. do 25. dnevnog reda, jer se radi o davanju suglasnosti za ratificiranje sporazuma. Stavljam ovaj prijedlog na glasovanje. Tko je za to da se ove točke, kao što je do sada bio običaj, objedine, rasprava o njima? Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 27 glasova za, 1 glasom protiv, bez suzdržanih glasova, uz obadvije entitetske većine, usvojili zaključak da se raspravlja o ovim točkama u paketu. Ad. 21. – 25. Davanja suglasnosti Mišljenja nadležnog Povjerenstva za vanjske poslove smo dobili. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih za raspravu. Zključujem raspravu. I na taj način smo apsolvirali dnevni red. Predlažem da pristupimo glasovanju deset do devet, za 15 minuta. [[PAUZA]]
Amandman koji je sastavni dio Zakona, samo uz Zakon.
Sa 25 glasova za, 9 suzdržanih, uz dovoljne entitetske većine, konstatiram da smo usvojili Prijedlog zakona sa amandmanima koji su sastavni dio tog Zakona. Prelazimo na 8. točku dnevnog reda – Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o komunikacijama (prvo čitanje). Ali smo imali ...
Idemo prvo čitanje da se izjasne.
Dakle, glasujemo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da smo, sa 32 glasa za, 6 glasova protiv, uz dovoljne entitetske većine, usvojili Zakon o komunikacijama u prvom čitanju. I sada glasujemo o prijedlogu zaključka zastupnika Borislava Bojića. Ako vam treba pročitaćemo zaključak. Glasujemo, dakle o prijedlogu zaključka zastupnika Borislava Bojića. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Sa 30 glasova za, 5 protiv i 1 suzdržan, uz dovoljne entitetske većine, konstatiramo da je zaključak zastupnika Borislava Bojića usvojen. Sada glasujemo, dakle o Zakonu o komunikacijama u drugom čitanju. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada Konstatiram da smo, sa 32 glasa za, 6 protiv, uz dovoljne entitetske većine, usvojili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o komunikacijama u drugom čitanju. Prelazimo na točku 9. – Prijedlog zakona o protuminskom djelovanju (prvo čitanje). Glasujemo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. Konstatiram da smo, sa 34 glasa za, 1 glas protiv i 2 suzdržana, sa dovoljnim entitetskim većinama, usvojili Zakon o protuminskom djelovanju. 105 Prelazimo na točku 10. – Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave Bosne i Hercegovine (prvo čitanje). Glasujemo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Pripremite se za glasovanje. Glasujemo sad. Konstatiram da smo, sa 37 glasova za, bez glasova protiv, bez glasova suzdržanih, dovoljne entitetske većine, usvojili Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave BiH u prvom čitanju. Prelazimo na glasovanje o točki 11. – Prijedlog zakona o zakladama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje). Dakle, glasujemo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sad. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Zaključak glasi, koji je to zaključak? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Što se mene tiče može. 106
Neka malo, nek odleži.
Usuglašavanje znači. Prelazimo na točku 12. – Izvješće o radu i poslovanju BHRT-a za 2011. godinu. Glasujemo o usvajanju Izvješća, ali prije toga glasujemo o prijedlogu zaključka zastupnice Dušanke Majkić.
Povlačim.
Dakle, zaključak je povučen. Prema tome glasujemo o usvajanju Izvješća. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Uz 21 glas za, 12 protiv, dovoljna entitetska većina iz Federacije, bez entitetske većine iz RS- a, dakle ovo Izvješće nije usvojeno u prvom krugu glasovanja. Da li glasujemo u drugom krugu?
nije uključen mikrofon
Kolega.
Naknadno.
Naknadno usuglašavanje. Prelazimo na 13. točku dnevnog reda – Izvješće o izvršenju Proračuna institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za 2011. godinu. Glasujemo o usvajanju Izvješća s Mišljenjem Povjerenstva za financije i proračun i zaključku sadržanim u njemu. Ako treba, treba li pročitati zaključak? ____________(?) Ne treba. Ne treba pročitati zaključak. Znači, glasujemo o Izvješću. 107 Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 32 glasa za, 5 protiv i 1 suzdržanim, uz dovoljne entitetske većine iz obadva entiteta, usvojili Izvješće. Prelazimo na točku 14. – Izvješće o financijskoj reviziji Izvješća o izvršenju Proračuna institucija BiH za 2011. godinu. Glasujemo o usvajanju Izvješća s Mišljenjem Povjerenstva za financije i proračun i zaključcima sadržanim u njemu. Treba li pročitati zaključke? ____________(?) Ne treba.
Imajući u vidu da je mandat Savjetu RAK-a istekao 2007. godine čime se dovodi u pitanje legitimitet njihovog prijedloga, izbor novih članova Upravnog odbora BHRT-a biće obavljen nakon izbora novih članova Savjeta RAK-a. To je zaključak.
Dakle, čuli ste zaključak. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da je, sa 6 glasova za, sa 26 glasova protiv i 1 suzdržanim, dakle nema nadpolovične većine, niti entitetske, ovaj zaključak nije usvojen. 109 Sad prelazimo na izjašnjavanje o prijedlogu, je li to, zaključku zastupnice Nermine Zaimović–Uzunović koji glasi – Da se objedini glasovanje o tri člana Upravnog odbora BHRT-a, dakle iz reda tri konstitutivna naroda. Ja ću pročitati, predlažem da se za članove Upravnog odbora BHRT-a imenuju: Esad Gotouša iz bošnjačkog naroda, Vladimir Marčeta iz srpskog naroda i Valentina Rupčić iz hrvatskog naroda. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da je, sa 25 glasova za, 9 glasova protiv, 3 suzdržana, uz dovoljne entitetske većine, da su gospodin Esad Gotouša, gospodin Vladimir Marčeta i gospođa Valentina Rupčić imenovani za članove Upravnog odbora BHRT-a. Prelazimo na točku 18. – Imenovanje članova Središnjeg izbornog povjerenstva BiH iz srpskog, bošnjačkog i hrvatskog naroda, s tim što ovdje imamo zaključak Nike Lozančića koji predlaže da se objedine, dakle imenovanja za članove Centralne izborne komisije iz sva tri naroda. Dakle, ko je za to da se podrži ovaj zaključak gospodina Nike Lozančića? Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 27 glasova za, 7 glasova protiv i 1 suzdržanim, uz dovoljne entitetske većine, prihvatili ovaj zaključak da glasujemo u paketu. Stoga predlažem da se za članove Centralne izborne komisije, odnosno Središnjeg izbornog povjerenstva BiH iz reda srpskog, bošnjačkog i hrvatskog naroda imenuju sljedeći kandidati: gospodin Tihomir Vujičić, gospodin dr Ahmet Šantić i gospodin Stjepan Mikić. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ispred Kluba SNSD-a zatražena je pauza 5 minuta. [[zajednička diskusija]]
... prijedlog da se u Središnje izborno povjerenstvo imenuju gospodin Stjepan Mikić iz reda hrvatskog naroda, Novak Božičković iz reda srpskog naroda i dr Ahmet Šantić iz reda bošnjačkog naroda.
Ja se ispričavam meni je ovdje napisano. 110
I tražim da se o tome obavi izjašnjavanje.
Meni je napisano drugačije u ovom scenariju, samo malo, da upravu je, dakle upravu je kolega, dobro mislim nije ništa, ništa se nije, nikakav problem se desio, zbilja ja imam tu ovaj potpisan prijedlog od kolege Nike Lozančića, istina meni je u scenariju pisalo drugačije. Prema tome, ponavljam, ponavlja se glasovanje za, zapravo nismo ni glasovali o članovima. Dakle, glasujemo za članove, kandidate za članove Središnjeg izbornog povjerenstva BiH i predlažem da se imenuju: Stjepan Mikić iz reda hrvatskog naroda, Novak Božičković iz reda srpskog naroda i dr Ahmet Šantić iz reda bošnjačkog naroda. Pripremite se za glasovanje. Glasujemo sada. Konstatiram da je, sa 30 glasova za, 5 glasova protiv i 3 suzdržana, uz dovoljne entitetske većine, da su gospodin Stejepan Mikić, gospodin Novak Božičković i gospodin dr Ahmet Šantić izabrani za članove Središnjeg izbornog povjerenstva. Prelazimo na točku 20. – Prijedlog odluke o imenovanju članova Vijeća nacionalnih manjina BiH. Glasujemo o usvajanju Odluke ukoliko nema zaključaka.
Imamo Drage Kalabića zaključak.
Da vidimo gdje je zaključak. Možete li pronaći zaključak?
Obnovljen od Nermine.
Dajte mi zaključak da vidim. Imamo, dakle dva zaključka, prijedlog kolege Kalabića: Predlažem da se na Listu umjesto Marije Stefanjek uvrsti Andrija Svatok. Jesam dobro pročitao? ___________(?) Jeste. Znači, ipak znam ćirilicu. I prijedlog, prijedlog zastupnice Nermine Ćemalović: Predlažem da se na, šta piše ovdje, umjesto Nedžada Jusića uvrsti Mehmed Mujić. Slažete li se da glasujemo o ovim zaključcima u paketu? 111 Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 27 glasova za, 6 protiv i 1 suzdržanim, uz dovoljne entitetske većine, usvojili ove zaključke u paketu, zaključke gospodina Kalabića i gospođe Nermine Ćemalović. Sada glasujemo, mislim o usvajanju Odluke, je li tako?
Da, sada Odluka.
Glasujemo, dakle o usvajanju Odluke u cjelini. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 32 glasa za, 4 glasa protiv i 2 suzdržana, uz dovoljne entitetske većine, usvojili Prijedlog odluke o imenovanju članova Vijeća nacionalnih manjina BiH. Sada prelazimo na izjašnjavanje, da li da glasujemo u paketu o točkama od 21. do 25., radi se o ratifikacijama da podsjetim. Glasujte o ovomu prijedlogu. Glasujte sada. Ko je za? Konstatiram da, smo sa 33 glasa za, 2 protiv i 1 suzdržan, uz dovoljne entitetske većine, zaključili da ćemo se izjašnjavati o ovim točkama od 21. do 25. u paketu. Glasujemo o davanju suglasnosti za ratificiranje sporazuma od točke 21. do 25. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo, sa 37 glasova za, 23 glasa iz jednog entiteta,14 drugoga, bez protiv, bez suzdržanih glasova, ratificirali odluke od 21. do 25. Ja vam se ljepo zahvaljujem na ovom produženom danu. Hvala lijepo. Sjednica završena u 21:20 sati.