Dobar dan, poštovani gospodine predsjedniče, gospodo zastupnice i zastupnici pred nama danas imamo Prijedlog Zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti kojim u biti radimo jednu brzu praktičnu izmjenu temelji se, u svom ishodištu ima Zakon o legalizaciji. I građanima želimo omogućiti da u ovoj fazi legalizacije već sada mogu obavljati turističku djelatnost. Dakle, svi oni koji raspolažu sa smještenim kapacitetima a nemaju dokaz o uporabljivosti zgrade da mogu ishoditi privremeno rješenje na temelju kojeg će moći pružati uslugu smještaja uz uvjet da su predali zahtjev za legalizaciju. Omogućava se ugostiteljima koji podnijeli zahtjev za pokretanje postupka ozakonjenja nezakonito izgrađene manje zahtjevne zgrade. Radi se o zgradama čija građevinska bruto površina nije veća od 400 kvadratnih metara. Omogućava im se obavljanje ugostiteljske djelatnosti u neke od vrsta ugostiteljskog objekta do izvršnosti rješenja kojim će se odlučiti o zahtjevu najdulje do 31. prosinca 2016. godine. Isto tako se omogućava ugostiteljima, svim obrtnicima, zadrugama, trgovcima, pojedincima, trgovačkim društvima obavljanje ugostiteljske djelatnosti ugostiteljskim objektima vrste soba, apartman i studio apartman u građevinama stambene namjene, u njihovom vlasništvu. Izdavanjem isto tako privremenog rješenja najduže do 31. prosinca 2016. godine. Do kada trebaju ishoditi prenamjenu stambenog u poslovni prostor. U biti na ovaj način omogućava se svima onima koji su predali zahtjev za legalizaciju, obzirom na to da zahtjeva ima izuzetno puno i da resorno ministarstvo, Ministarstvo graditeljstva procjenjuje da će biti potrebno negdje 2 do 3 godine za obradu svih tih zahtjeva. Omogućava se izdavanje privremenog rješenja sa točno utvrđenim rokom i uspostavljen je mehanizam automatizma gdje u slučaju pozitivnog rješavanja zahtjeva za legalizaciju privremeno izdano rješenje postaje trajno, u suprotnom ukoliko zahtjev za legalizacijom bude negativan a tom slučaju automatizmom prestaje važiti izdano rješenje. Nadalje, težili smo olakšati iznajmljivačima, odnosno pružateljima usluga u domaćinstvu ili na nekretnini u vlasništvu bračnog druga, srodnika u ravnoj liniji ili člana obitelji s kojima iznajmljivač živi u zajedničkom domaćinstvu. Isto tako omogućuje se ishođenje rješenja i jednom i drugom bračnom drugu, odnosno i jednom ili više članova obitelji koji žive u zajedničkom domaćinstvu pod uvjetom da se nikada ne prelazi onaj maksimum ukupnog smještajnog kapaciteta koji je utvrđen izdanim rješenjem, odnosno koji je propisan zakonom. Radi se o 10 soba i 20 ležaja. Nadalje se omogućuje nastavak pružanja ugostiteljskih usluga bračnom dugu, srodniku, ravnoj liniji. Član obitelji koji živi u zajedničkom domaćinstvu sa iznajmljivačem uz izdavanje novog rješenja o odobrenju za pružanje ugostiteljskih usluga ali bez utvrđivanja svih uvjeta koji su inače potrebni za izdavanje takvog rješenja. Vrlo je jednostavno ovim načinom ukoliko jednostavno život je takav da ima i neželjenih posljedica i smrti i bolesti nositelja pružatelja ovih usluga i u tom slučaju se onda članovima tog domaćinstva omogućuje da nesmetano nastave odvijanje ugostiteljske djelatnosti. Ovim Prijedlogom Zakona isto tako se briše obveza dokazivanja poslovne sposobnosti za iznajmljivače. Radilo se o jednoj proceduri gdje npr. za otvaranje obrta trgovačkog društva i ostalih oblika pravnih osoba nije potrebno ishodovanje te dozvole. A i samo ishodovanje ove poslovne sposobnosti trajalo je i 30 dana. Isto tako se omogućava i zdravstvenim ustanovama, specijalnim bolnicama obavljanje ugostiteljske djelatnosti te da se odredbe zakona ne primjenjuju u slučaju kada djelatnici jedne ustanove socijalne skrbi usluge prehrane i smještaja pružaju korisnicima druge ustanove socijalne skrbi. Ono što bih htio skrenuti pozornost isto tako da se radi o hitnim izmjenama i da ovaj isti Zakon o ugostiteljskoj djelatnosti pripremamo i redovite Izmjene i dopune toga Zakona za jesensko zasjedanje Sabora. A procijenili smo da je potrebno ići sa ovim izmjenama kako bi pružatelji usluga, odnosno građani već ove godine koji su predali zahtjeve za legalizaciju na legalan način mogli dobiti rješenje i na legalan način se baviti djelatnošću. Isto tako u ime predlagatelja prihvaćen je amandman Odbora za zakonodavstvo koji je tehničke odnosno nomotehničke prirode. Zahvaljujem.
Hvala lijepa ministre. Da li izvjestitelji radnih tijela odbora, da. Goran Beus Richembergh.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, gospodine ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Odbor za turizam Hrvatskoga sabora na svojoj 21. sjednici koja je održana 13. lipnja ove godine razmotrio je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti temeljem članka 69. Poslovnika Hrvatskoga sabora kao matično radno tijelo. U ime predlagatelja zakona uvodno pojašnjenje predloženih izmjena i dopuna Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti dao je ministar turizma gospodin Darko Lorencin. Polazeći od važnosti turizma kao trenutno najperspektivnije grane hrvatskoga gospodarstva Ministarstvo turizma je predložilo, Vlada usvojila i dostavila Hrvatskome saboru na izjašnjavanje hitne izmjene i dopune Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti kako bi se neposredno prije početka visoke turističke sezone, imajući ponajprije u vidu efekte postupka legalizacije nezakonito izgrađenih objekata dodatno uklonile administrativne prepreke i ograničenja razvoja ugostiteljstva, odnosno daljnjem uspješnom razvoju domaćeg turizma i investicija u tome sektoru. Obzirom da ste u uvodnom izlaganju ministra Lorencina čuli što su zapravo ključne izmjene koje se predlažu ovim prijedlogom akta i da ste ih također sistematizirane dobili ovim izvješćem ja ih neću ponavljati. Što se tiče obrazloženja valja naglasiti da je vremensko ograničenje važenja rješenja o kojima je ovdje riječ skopčano s projekcijom Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja o trajanju postupka legalizacije objekata prema zahtjevima koji će biti podneseni do konca lipnja ove godine. Naime, ukoliko bi postupak legalizacije bio okončan pravomoćnim pozitivnim rješenjem onda bi privremena rješenja za obavljanje ugostiteljske djelatnosti izdana prema odredbama ovoga zakona postala automatizmom trajna, a ukoliko bi rješenje o legalizaciji bilo negativno onda bi rješenja izdana prema ovome zakonu automatizmom bila ukinuta. Također je predloženo izjednačavanje poduzetnika u pravima i obvezama kad je riječ o propisanim uvjetima koje moraju ispunjavati kod pokretanja poslovnih poduhvata te se omogućava i zdravstvenim ustanovama, specijalnim bolnicama da svoje ugostiteljske kapacitete ponude tržištu. Također se predmnijevaju i dosad zanemarene situacije suvlasništva nad objektima u kojima se obavlja ugostiteljska djelatnost kao i pitanje nesmetanog obavljanja djelatnosti u zajedničkim domaćinstvima. Svi prisutni članovi odbora pozdravili su nastojanja Ministarstva turizma da se i ovim novim zakonskim rješenjima omogući nesmetan razvoj ugostiteljske djelatnosti, osobito na otocima gdje je pitanje legalizacije sagrađenih ugostiteljskih kapaciteta vrlo izraženo. Nema nikakvoga razloga da se ugostiteljska djelatnost ne omogući u objektima koji su u postupku legalizacije dok se taj postupak ne okonča jer su za trajanje toga administrativnog postupka u prvom redu odgovorni nadležni uredi lokalne i područne samouprave, a ne sami podnositelji zahtjeva koji na taj rok ne mogu utjecati. Odbor za turizam i u ovoj prilici iskazuje svoje nastojanje da se potporom kvalitetnim i konstruktivnim zakonskim inicijativama i prijedlozima olakša postizanje zajedničkog cilja, a to je povećanje broja kvalitetnih investicijskih projekata u turizmu, pojednostavljivanje kompliciranih procedura prilikom njihove realizacije i pokretanje novih i sadržajno kvalitetnih poslovnih poduhvata kako bi se ostvarila veća društvena korist od turističke djelatnosti i smanjila sezonalnost hrvatskoga turizma. Ovim se mjerama suzbija prostor sive ekonomije, omogućava povećanje broja kvalitetnih kapaciteta u ugostiteljskom sektoru, njihova registracija i nesmetano djelovanje do okončanja postupka legalizacije izgrađenih objekata, povećanje broja radnih mjesta, diversifikacija ponude, kao i povećanje broja prijavljenih gostiju te realno ostvarenog prometa. Na temelju provedene rasprave Odbor za turizam Hrvatskoga sabora jednoglasno je usvojio zaključak da se predlaže Hrvatskom saboru donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Da li drugi predstavnici radnih tijela žele uzeti učešće u izvještaju? Ne. Otvaram raspravu. U raspravu idemo po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je Klub zastupnika SDP-a Hrvatske i poštovana zastupnica Lidija Bagarić. Izvolite u ime kluba.
Hvala poštovani predsjedniče Sabora. Poštovani ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo pred nama su izmjene i dopune Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti kojima je osnovni cilj ukloniti prepreke i barijere za lakše obavljanje ove djelatnosti, a da se to ipak dogodi po hitnom postupku i prije ove turističke sezone. Tu se prvenstveno misli na poznati problem nemogućnosti legalnog ugošćavanja turista u objektima koji nemaju uporabnu dozvolu. Aktualnom pozivu za legalizacijom odazvao se veliki broj vlasnika objekata i procjenjuje se da će ukupno biti podnijeto oko 200 000 zahtjeva. Obzirom da će za njihovo rješavanje biti potreban nešto duži period, a svi ti objekti ostali bi neiskorišteni ili bi funkcionirali u sivoj zoni, čak u nekoliko budućih sezona. Izvjesno da bi ti isti objekti i dobili tu legalizaciju pa iz tog razloga ovim izmjenama i dopunama želi im se omogućiti da i prije dobivanja tog rješenja objekte se može legalno staviti u funkciju, ali naravno samo pod uvjetom da je predan zahtjev za legalizacijom. Činjenica je da iznajmljivači ne žele raditi u sivoj zoni, ali jednostavno nisu imali izbora, a na ovaj način omogućava im se legalno poslovanje. Kao dokaz tomu su već najave velikog broja zahtjeva. Govori se da je to oko 500 zahtjeva u Zadru, oko 700 zahtjeva u Splitu koji iščekujući donošenje ovih izmjena i zakona žele legalizirati svoje poslovanje. Apsurdna situacija dogodila se prošle godine prilikom analize turističke sezone kada su turističke zajednice evidentirale 3,7 milijuna noćenja više nego što je to evidentirano u Državnom zavodu za statistiku. Tada se čak optuživalo ministra turizma da manipulira podacima, da ih pumpa vikendašima samo kako bi prikazao svoje što bolje rezultate poslovanja. Istina, te prijave išle su od strane tzv. vikendaša, odnosno vlasnika nekretnina koji su turističkim zajednicama prijavljivali svoje prijatelje i rodbinu. Međutim, često su se iza tih prijatelja i rodbine u biti skrivali turisti koji su uredno plaćali svoj smještaj, ali jednostavno ih vlasnici nisu mogli legalno prijaviti. Sada će to naravno biti u mogućnosti. Osim prethodno navedenog ovim izmjenama i dopunama želi se omogućiti ugostiteljima koji su podnijeli zahtjev za pokretanje postupka ozakonjenja … [[Govornica se ne razumije.]] objekta bruto površine do 400 m2. U takvim objektima omogućit će se obavljanje ugostiteljske djelatnosti do izvršnosti rješenja, a najdulje do 31. prosinca 2016. godine. Izlazi se u susret i obrtnicima, zadrugama, trgovcima pojedincima i trgovačkim društvima koji su vlasnici nekretnina stambene namjene, a koji svoje kapacitete žele staviti u funkciju turizmu. U ne tako davnoj prošlosti gradnja stanova za tržište naprosto je cvjetala i svjedočili smo bogaćenju pojedinaca gotovo preko noći. To je potaklo brojne investitore da se okrenu tom poslu, ali i uz velika kreditna zaduženja. Međutim, uslijed velike krize na tržištu nekretnina stanovi se dugo ne uspijevaju prodati i stoje kao mrtav kapital, a s druge strane banke vrše veliki pritisak i naprosto su nemilosrdne. Govori se da je zbog neprodanih novoizrađenih stanova u blokadi preko 7 milijardi kuna. I u toj situaciji, odnosno toj pat poziciji nitko ne dobiva. Prema postojećem zakonu turiste se može ugošćavati u objektima poslovne, ali ne i stambene namjene. Zbog toga se želi izaći u susret na način da ukoliko se pokrenuo postupak prenamjene stambena namjena objekata ne bude prepreka za legalno iznajmljivanje turistima. Nadalje, veliki problem u praksi je bilo izdavanje rješenja na samo jednog bračnog druga, odnosno člana obitelji, pa se u slučajevima pojedinačnog vlasništva objekta od strane pojedinca u obitelji kapaciteti nisu mogli legalno staviti na tržište. Zbog toga se predlaže da se rješenje može izdati jednom ili više članova obitelji i da se omogući pružanje usluga u nekretnini koja je u vlasništvu bračnog druga ili člana obitelji, a koji živi u istom domaćinstvu. Smanjuje se također nepotrebno administriranje kroz omogućavanje nastavka pružanja usluga članu obitelji kroz izdavanje novog rješenja, a bez ponovnog utvrđivanja svih potrebnih uvjeta. Osim toga briše se ovim prijedlogom obveza dokazivanja poslovne sposobnosti kao što je već navedeno daje se, proširi se mogućnost ugostiteljske djelatnosti na specijalne bolnice i slično. Svi navedeni prijedlozi imaju za cilj umanjiti prepreke za legalno poslovanje turističkih djelatnika i uvažavajući turizam kao značajnu gospodarsku granu Republike Hrvatske klub SDP-a prihvatit će predložene izmjene i dopune zakona. Hvala.
Hvala i vama i klubu SDP-a. Ali na vaše izlaganje prijavljene su replike. Poštovani zastupnik Josip Borić, prva replika.
Hvala lijepo. Kolegice Bagarić, mogu se složiti sa velikim dijelom vaše rasprave. Ovaj zakon jest životan i prepoznaje i trenutak, pa i namjeru i bivše Vlade i sadašnje da se legaliziraju objekti. Međutim, ono što je nama sporno jesu upravo ovo o čemu ste pričali. Stambene zgrade stambene namjene koje su izgrađivali ili gradili trgovačka društva, zadruge, obrtnici, pojedinci koji se nalaze u području građevinskog hajmo reći, građevinskom području određenih naselja, općina, gradova, nevažno kojima sada dozvoljavamo izmjenama ovog zakona da s obzirom na to da nisu ostvarili svoju primarnu namjenu, a to je da su izgradili stambeni objekt kojeg su htjeli ili prodat kao stan kao apartman ili nešto slično tome omogućavamo mu da kategorizira takav objekat i da u njemu se počinje baviti turizmom, iznajmljivanjem. Da li je to doprinos kvaliteti hrvatskog turizma, da li smo napravili konkurenciju kompanijama koje se primarno bave ugostiteljskom djelatnošću, da li otvaramo područje koje će postati konkurencija svima onima koji su se uredno, legalno bavili sa svojim poslom uvažavajući i to da su se gradili, kažem stanovi sa nekakvim drugačijim svrhama. Zašto to napraviti i da li ćemo mi na taj način poštovati i strategiju koja je rekla da idemo kad govorimo o privatnom smještaju nekakvom srednjoročnom razdoblju na smanjenje udjela privatnog smještaja u ukupnom turističkom prometu Republike Hrvatske i da li mi na taj način obogaćujemo turističku ponudu i diferenciramo turistički proizvod. Za nas je ovo možda najspornija odredba, barem za mene osobno jer zaista nije pravedna prema nekima koji su se kažem bave primarno ugostiteljskom djelatnošću.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovana zastupnica Lidija Bagarić.
Uvaženi kolega Borić, pa evo baš suprotno. Ne bih se složila s vama jer činjenica je da država veliku muku muči što s tim neiskorištenim objektima i to je mrtav kapital u biti od kojeg stvarno nitko nema koristi i ne vidim niti jedan razlog zašto se to ne bi ponudilo turistima ako postoji interes. A vi ste ovdje pokazali sad totalnu nedosljednost jer ste prilikom rasprave o Strategiji razvoja turizma toliko štitili te privatne iznajmljivače i zalagali se za još veću izgrađenost. Znači kad se govorilo o tome da veći udio treba biti hotelskog smještaja vi ste na to imali prigovor, a sad s druge strane imate prigovor kada se žele i kućanstva odnosno ovakvi objekti staviti na tržište turističko sad pak protiv toga imate nešto protiv. Tako da stvarno ne razumijem koji je u biti vaš stav u vezi toga. Hvala.
Nova replika i poštovani zastupnik Zlatko Tušak. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Kolegice Bagarić u velikom dijelu se slažem sa vašom diskusijom, podržavam i određeni dio izmjene zakona jer mislim da je on dobar napredak u rješavanju određenih problema, ali u jednoj vašoj konstataciji se nikako ne mogu složiti, a to je da će izmjene ovog zakona ukloniti prepreke već u ovoj turističkoj sezoni. Danas je 21.06., turistička sezona je već počela, ovaj zakon stupa na snagu osmog dana po objavi u Narodnim novinama, kada se objavi u Narodnim novinama onda postoji dio rješenja koji se mora napraviti zahtjeva i dio procedure zakonske. I mislim da ova turistička sezona već polako bude prošla kada su u pitanju rješenja u izmjenama ovoga zakona. Polako, vidi se u tome da i ministarstvo kasni, ovaj zakon bi imao svoju svrhu za ovu turističku sezonu da je pred tri mjeseca bio ovdje na raspravi u Saboru i da je donesen, onda bi imao i određenih efekata. Ovako, bojim se da ova turistička sezona sa ovim zakonom je prošla i da tu kaskamo kao i sa drugim stvarima što kaskamo i u pitanju ovog ministarstva i Vlade Republike Hrvatske.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Lidija Bagarić. Izvolite.
Pa uvaženi kolega dijelom se mogu i ja složiti sa vašom konstatacijom i istina je da bi bilo bolje da se s tim krenulo ranije, međutim znate da se zahtjevi za legalizacijom predaju do kraja ovog mjeseca i s ovim izmjenama i dopunama se ipak po hitnom postupku, zato se ide, da se pokuša izaći u susret iznajmljivačima. I iskreno vjerujem s obzirom da postoji veliki broj najava da će veliki broj potencijalnih iznajmljivača uspjeti iskoristiti ovu priliku. Hvala.
Hvala i vama. Sljedeći klub je klub nezavisnih i poštovani zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjeni gospodine ministre, uvažena gospodo zastupnici. Da, iako ovaj zakon otvara sigurno niz dilema zakon treba podržati. A zašto? Pa zato jer on tangira desetine tisuća ljudi. Mislim ovdje prije svega na one koji su na crno do jučer iznajmljivali svoje sobe ili kuće ili apartmane, koji na taj način nisu doprinosili onda državnom proračunu i koji su željeli taj problem na neki način regulirati ali dosada do početka ove legalizacije to nisu bili u stanju ili u mogućnosti. Što se ovim zakonom propisuje? Citiram: "Prije svega omogućiti građanima koji raspolažu smještajnim kapacitetima, a nemaju dokaz o upotrebljivosti zgrade da mogu ishoditi privremeno rješenje na temelju kojeg će moći pružati uslugu smještaja uz uvjet da su predali zahtjev za legalizaciju." Na taj način ili na način dosada svi se slažemo da je država morala gubiti milijune kuna. Sada će eto ovim člankom suzbiti se na neki način usuđujem se kazati i rad na crno. I to je valjda hvalevrijedno razmišljanje od strane zakonodavca. Citiram i dalje: "Činjenica je da je dio objekta u kojima bi se mogle pružati ugostiteljske usluge izgrađen bez potrebnih dokumenata za gradnju, a da je u tijeku cjelokupni proces legalizacije nezakonito izgrađenih zgrada prema Zakonu o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama." Proces legalizacije je vrlo opsežan i s obzirom na broj podnesenih zahtjeva i kapacitete nadležnih tijela trajat će izvjesno vrijeme. Naime, već sada je u broj podnesenih zahtjeva ili je taj broj podnesenih zahtjeva prešao brojku od 100 tisuća, a procjenjuje se da će se popeti na oko 200 tisuća za čije će rješavanje biti potrebno duže razdoblje. E sad, ako je riječ o 200 tisuća zgrada na području cijele RH pretpostavljam da je na obalnoj liniji ili da se na obalnoj liniji od Savudrije dole do Dubrovnika, Kupari nije bitno, nalazi negdje oko 100-njak tisuća tih zgrada i usuđujem se isto tako kazati da od tih 100-njak tisuća zgrada njih možda 20-ak tisuća bavi se određenim oblikom turizma, iznajmljuje svoje sobe. I sad kada gledamo koliko ovdje gube samo kroz formu turističkih taksi i poreza što od turističke zajednice, što od države, dolazimo do 100 milijuna kuna. I tu se stvarno, kao što je netko postavio si maloprije ovdje pitanje, postavlja pitanje da li će te zgrade koje ćemo sada legalizirati biti konkurencija onima koji rade ili koji su dosada legalno radili? Ja tvrdim da neće biti konkurencija nikome. Zašto neće biti? Zato jer radom na crno dosada bili su nelojalna konkurencija. Ako im to ne onemogućimo oni će i dalje raditi na crno i tek tada će biti stvarna nelojalna konkurencija svima, neće plaćati porez, biti će u povlaštenijoj poziciji, a na ovaj način ja tvrdim da ćemo ih na neki način ako ništa drugo natjerati da postupaju shodno pravnim propisima. Zatim se kaže i sljedeće, citiram: "Omogućiti ugostiteljima koji su podnijeli zahtjev za pokretanje postupka ozakonjenja nezakonito izgrađenih manjih zahtjevnih zgrada čija građevinska bruto površina nije veća od 400 kvadrata, obavljanje ugostiteljske djelatnosti u nekoj vrsti ugostiteljskih objekata" te se između ostalog kaže citiram: "Omogućiti ugostiteljima, obrtnicima, zadrugama, trgovcima, trgovačkim društvima obavljanje ugostiteljske djelatnosti u ugostiteljskim objektima vrste soba, apartmani, studio apartmani itd., itd." Ono što je međutim, po meni, također bitno na što stalno slušam recimo primjedbe Ceha obrtnika ugostitelja Istarske županije, to je ovo poslovanje OPG-a. Da se razumijemo, mali ti OPG-i su sigurno povećali ponudu pogotovo u Istri i nitko nema ništa protiv njih. I ja se ne bih usudio reći da su oni nelojalna konkurencija obrtnicima,ne daj Bože. Ali obrtnici, ugostiteljski u daleko su nepovoljnijem položaju od istih. Ti obrtnici usuđujem se reći radeći još tamo šezdesetih, sedamdesetih, osamdesetih, devedesetih nije bitno danas, digli su ponudu Istre i hrvatske gastroscene, međutim oni su danas na neki način usuđujem se reći na izdisaju i zakon još jedanput ću reći treba apsolutno podržati, on ima svoju logiku, logiku smještaja da bi se plaćali porezi da se izbjegne rad na crno. Međutim bez ugostitelja obrtnika tvrdim ne bi bilo ni tih OPG-a. obrtnik je u sustavu PDV-a, OPG do onog iznosa od 250 tisuća kuna. Kada bi iznosio razlike u primjerima između OPG-a i obrtnika te razlike su naprosto drastične. Jednostavno usuđujem se reći da za isti posao obrtnik će državi platiti 500 tisuća kuna poreza, OPG će platiti recimo 50 tisuća kuna poreza. Što su OPG-i koje ja apsolutno zagovaram ali se zalažem i da se obrtnici tretiraju na isti način ili da budu izjednačeni s njima. To je definirano između ostalog a i tu se vrše određene intervencije na strani 18.člankom 38.pa se između ostalog kaže "seljačko domaćinstvo u smislu ovog zakona jest OPG upisano u upisnik. Poljoprivrednik gospodarstva sukladno propisima iz nadležnosti ministarstva nadležnog za poljoprivredu", zatim "u seljačkim domaćinstvima mogu se pružati sljedeće ugostiteljske usluge, pripremanje i usluživanje toplih i hladnih jela te pića i napitaka iz pretežito vlastite proizvodnje za najviše 80 gostiju, izletnika istodobno" zatim 2 "usluživanja i kušanje mošta, vina, voćnih vina itd. do najviše 80 gostiju izletnika istodobno". 3 "usluge smještaj u sobi, apartmanu, ruralnoj kući do najviše 10 soba odnosno za 20 gostiju istodobno i ili usluge smještaja u kampu sa najviše 20 smještajnih jedinica odnosno 60 gostiju istodobno". Pa u stavku 4. "jela, pića, napici koji se uslužuju u seljačkom domaćinstvu moraju biti uobičajeni za kraj u kojem je seljačko domaćinstvo, iznimno usluge iz stavka 2.točke 1.i 2.mogu se pružati i za više od 80 osoba izletnika" itd. Znači taj OPG je na neki način naglasak na vlastitoj proizvodnji. Jasno i ugostitelj obrtnik nudi isto ali moraju to na neki drugi način nabavljati. No razlika je drastična. S jedne strane imamo obiteljsko zapošljavanje, obitelj proizvodi hranu to valja sigurno poticati, štititi, braniti ali poziciju ugostitelja obrtnika valja na neki način preispitati kako nam se ne bi dogodilo da ih u dogledno vrijeme izgubimo. U članku 38.a kaže se "za pružanje ugostiteljskih usluga u seljačkim domaćinstvima poljoprivredno gospodarstvo je dužno ishoditi rješenja nadležnog ureda. U smislu ovog zakona seljačkim domaćinstvima smatra se OPG čiji je nositelj državljanin RH, državljanin države ugovornice ugovora o europskom gospodarskom propisu" zatim kaže se "da je poljoprivredno gospodarstvo upisano u Poljoprivrednih gospodarstva, da ima pravo korištenje objekta i ili zemljišta u kojem odnosno na kojem će se pružati ugostiteljske usluge" itd. Bez obzira na sve još jedanput ću ponoviti kratko zakon je dobar, zakon mora donijeti korist i građanima iznajmljivačima, suzbiti tu nelojalnu konkurenciju ali zasigurno će donijeti i korist samom državnom proračunu. I utoliko taj zakon mislim da ga treba podržati ali eto i tu poziciju obrta možda ugostiteljskih obrta apostrofirati. Na neki način možda eto 2013., 14.učiniti ih konkurentnima sada OPG-ima koji isto tako treba štititi i zaštititi i poticati i hrabriti ali još jedanput ću reći i obrte sačuvati. Sve u svemu mislim da je jedan zakon na kojeg se u takvoj ili sličnoj formi čekalo duže vrijeme.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Na vaše izlaganje poštovana zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić želi izraziti repliku. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Kajin rekli ste da je jedan od ciljeva i ovoga zakona suzbijanje rada na crno zbog toga ga naravno svi moramo podržati, a isto tako i ove hitne izmjene jer je onima koji su predali zahtjev da bi radili na legalan način izlazi se u susret. Međutim zapao mi je u oko jedan obavezan uvjet koji je napisan za ishođenje dozvola, to je odredba koja se traži da se podnositelj zahtjeva mora biti vlasnikom zemlje gdje je predmetna građevina. Npr. ugostitelj koji hoće ishoditi to rješenje o izvedenom stanju i on ga ishodi međutim on nije vlasnik zemlje. po tome u biti privremeno rješenje ne može dobiti. Prema tome potencijalni podnositelji, a takvih ima jako puno naročito na otocima gdje nisu riješeni imovinsko pravni odnosi oni ne mogu dokazati da su vlasnici zemlje. znači oni su u ovom procesu, oni su uložili financijska sredstva u legalizaciju međutim ne mogu legalno obavljati svoj posao na takav način. Prema tome ako su legalizirati ne mogu kategorizirati znači ne mogu legalno obavljati svoj posao. Država odnosno jedinice lokalne samouprave opet oni gube jer su uskraćeni za taj fiskalni prihod koji dobivaju, a dalje djelatnici ne mogu to, odnosno ugostitelji ne mogu na legalan način obaviti svoj posao.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Ako je tome tako onda doista amandmanima treba intervenirati i želim vjerovati da bi nadležno Ministarstvo turizma takav jedan amandman mogao i prihvatiti. Doista, nema razloga da se njima ne izlazi u susret. Međutim, ja dominantno moram priznati ovaj Zakon iščitavam kao suzbijanje nelojalne konkurencije upravo onima koji sve legalno rade na području iznajmljivanja soba. Malo prije sam citirao da u Hrvatskoj do sada je podneseno 100 tisuća zahtjeva za legalizaciju obiteljski zgrada. Očekuje se negdje oko 200 tisuća tih zahtjeva što se reći da na jadranskoj obali, na našim otocima ima negdje oko 100 tisuća bespravno podignutih zgrada. I nitko me neće uvjeriti da 20, možda 30, možda i više od 30 tisuća obitelji koji ima svoje obiteljske kuće ne bavi se iznajmljivanjem tih soba. Bavi se. Prema tome, oni jesu za legalizaciju tih svojih objekata, oni jesu da legalno naprosto rade i doprinose državi, oni se žele lišiti straha da će im sutra dan pokucati na vrata neka inspekcija. I konačno spremni su platiti i te boravišne turističke takse i sve ostale poreze prema državi i lokalnoj samoupravi. Pretpostavljam da je samo na taj način moguće u državnom proračunu zamijetiti korist od možda nekoliko stotina milijuna kuna. A siguran sam da će turističke zajednice i općine također zaraditi nekoliko desetina milijuna kuna. I u tom dijelu je zasigurno ovaj Zakon nešto što treba po mom dubokom uvjerenju podržati i pozdraviti. I šteta da nešto slično nije bilo predloženo pred 10-ak godina jer bi država kao takva imala korist možda i od nekoliko milijardi kuna u tih 10 godina.
Hvala lijepa. U ime predlagateljice ministar turizma želi ponovo riječ. Izvolite. Darko Lorencin, ministar turizma, izvolite za govornicu.
Hvala lijepa. Samo kratko, u biti mi smo u izradi ovog Zakonskog prijedloga koje je upućeno po ubrzanoj proceduri identificirali nekoliko skupina, odnosno ajmo reći nekoliko specifičnosti. I ova problematika seže u vlasništvo i obvezne odnose. Stoga kao što sam rekao ranije pokrenuta je praktički već sada redovita izmjena ovog Zakona gdje isto tako po pojedinim skupinama unosimo poboljšanje u Zakon. I obzirom na to da se radi upravo o vlasničkim odnosima, da se radi o specifičnostima koje su vezane i za pojedine sredine, u ovom konkretnom slučaju otoke, onda to ćemo i za što je potrebno malo više vremena za ispitivanje ispravnosti i usuglašavanja i sa ostalim ministarstvima, ovom problematikom se počinjemo baviti praktički odmah po usvajanju ovog, ovih Izmjena i dopuna koje su u hitnoj proceduri. I sigurno ćemo to imati i biti će prepoznato u ovom zakonskom rješenju, odnosno prijedlogu zakona koji će ići u redovitu proceduru. Stoga predlažem da se sada fokusiramo na ove brze Izmjene i dopune. Moramo imati na umu ovaj izuzetno veliki broj zahtjeva za legalizaciju. Da ove Izmjene i dopune što prije dođu u primjenu kako bi se mogla izdavati rješenja i kako bi mogli iznajmljivači što prije ishoditi ta rješenja već za ovu sezonu. Hvala lijepa.
Hvala i vama ministre. Nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika. Na redu su Hrvatski laburisti, Klub zastupnika u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Ovo je sasvim sigurno, moglo bi se nazvati i mini zakon o legalizaciji, čim ga neki tako prepoznaju, nije teško ustvrditi da on kasni. Bilo bi puno bolje da je donesen u vrijeme kada je i donesen Zakon o legalizaciji i sasvim sigurno ne bismo radili ove poslove "5 do 12". Međutim, dobro je da je došao na dnevni red i "5 do 12". Kada sam govorio o legalizaciji bespravno izgrađenih objekata i tada sam već ustvrdio da je legalizacija zapravo, nije samo pravno pitanje, legalizacija je i etičko i moralno pitanje. I ona je ustvari dvojbena zbog toga što znamo da su postojali većina građana koji su se pridržavali svih zakona postojećih i koji su na vrijeme ishodili sve potrebne dozvole za gradnju. Međutim, pojedinci su iskorištavali slabosti države, njenog sustava i državnog aparata koji vidi se po stanju na terenu nije dorastao zadacima koji su bili stavljeni pred njega. Zapravo živjeli smo godinama, desetljećima i prije 90.-te godine u jednom bespravnom stanju! I ova legalizacija koja se događa i po onom, ajmo reći u navodnim znacima "pravom zakonu" je zapravo ogledalo pravne države. Ono što se u njemu zrcali nije nimalo dojmljivo a nije nimalo ni lijepo. Obzirom da postoji veliki broj objekata čiji su vlasnici podnijeli zahtjev za legalizaciju građani koji raspolažu smještajnim kapacitetima nemaju dokaz o uporabljivosti zgrade, sada mogu po ovom zakonu ishoditi privremeno rješenje. Takva će odredba bez dvojbe usrećiti iznajmljivače soba ili apartmana, ali će ruku na srce omogućiti bolju i opipljiviju turističku sezonu. U posljednje vrijeme nije bilo niti jednog zakona o kojem je bilo toliko upita, koliko je o ovom zakonu. Svi oni poznanici s priobalja, s otoka zvali su, pitali su, interesirali su se u strahu da možda u ovoj turističkoj sezoni će se dogodit nešto što će im onemogućiti zaradu. Zvali su prije svega zbog zarade. I ovaj zakon koji ćemo vjerojatno danas usvojiti sasvim sigurno im pruža veliko veselje i sigurnost mnogim obiteljima zato što će omogućiti rad i onim vlasnicima koji su podnijeli zahtjev za legalizaciju objekata u kojima su se pružale isto tako ugostiteljske usluge. Znači ovaj zakon pruža mogućnost za ugostiteljske djelatnosti ako je podnijet zahtjev za legalizaciju objekata u nelegaliziranom objektu i to će se davati prije kao što smo već čuli privremena dozvola do 31. prosinca 2016. godine, onda obavljanje ugostiteljske djelatnosti obrtnicima, društvima, pojedincima, zatim zdravstvenim ustanovama, specijalnim bolnicama također će se omogućiti obavljanje ugostiteljske djelatnosti. Jako je dobro što su uvažene gotovo sve primjedbe onih koji se bave turističkom djelatnošću. Praksa, okolnosti, nedjelovanje pravne državne, nepostupanje inspekcijskih službi, samovolja lokalne zajednice, nonšalantni odnos prijašnjih ministarstava graditeljstva prema ilegalnoj izgradnji omogućili su ili su prisilili zakonopisca na ovakav tekst zakona. Svaka druga odluka, a naročito zabrana rada u nelegaliziranim objektima bila bi pogubna. Manje će se štete učiniti još jednom popustljivošću ali ponavljam, samo da ona ne postane trajna. Prije se govorilo o tome hoće li se ovim iskorakom omogućiti nelojalna konkurencija. Moje mišljenje je da neće jer svi ti ljudi koji su se bavili turističkom djelatnošću nelegaliziranim objektima mislim da je vrlo malo onih novih koji će to raditi ali uostalom legaliziranjem mislim da će se upravo suprotno dogoditi, da će se spriječiti nelojalna konkurencija. Do sada su ti iznajmljivači jednim dijelom bili u sivoj zoni. Možda će se ovim zakonom uvesti red ali ponavljam, red će se uvesti ako se poštuju rokovi jer ne trebamo zaboraviti da nam je svako radno mjesto bitno, da je svako samozapošljavanje bitno i da je svako plaćanje poreza od izuzetne važnosti. Hrvatski laburisti-Stranka rada će podržati ovaj zakon.
Hvala lijepa. Sada idemo na replike. Prva replika i poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa kolega Vukšić, vi ste u raspravi rekli da je ovaj zakon višestruko vrijedan i da je moguće postaviti i neko moralno pitanje i zaista najedanput imam osjećaj da je sada recimo bespravna gradnja ustvari ili nelegalan objekat ustvari dobrobit ovog društva. sada se mi toga najedanput rješavamo jer ih nismo prepoznavali proteklih 20 godina ili 40 godina. Onda se kaže da tek ovaj zakon omogućava iznajmljivanje tim ljudima iznajmljivačima iako ja znam recimo dolazim iz sredine u kojoj ima gotovo na desetke, stotine takvih objekata i svi su se bavili turizmom i do sada. Ne počinju oni ništa raditi s ovim zakonom, s time što se do sada pokušavalo uvesti u sustav legalizacije na bilo koji način i zato su se u nekim vremenima prije pooštravale odredbe. Po ovom zakonu turizmom se mogu baviti svi u ovoj sezoni i sljedeće četiri. Legalizacija se pomalo stavlja u drugi plan jer je bitan profit tj. nešto će se uzeti u sivom dijelu ili na crnom tržištu koje je do sada postojalo. Ti ljudi su se bavili i do sada, znate na koji način, ako su imali nelegalan stan, apartman, došla bi inspekcija, platili bi kaznu, jednu kaznu od 5 ili 10 tisuća kuna i uredno bi iznajmljivali i na tom stanu zaradili 30 tisuća kuna. oni su to radili, oni će to raditi i dalje, ovo im je samo olakšanje da su najedanput barem djelomično … djelomično i zato to treba podržati. Međutim, imam osjećaj da se sada Ministarstvo turizma stavilo u ulogu tržišnog arbitra. Oni prepoznaju recimo stambene zgrade koje su se gradile sa stambenom namjenom, možete se sada baviti turizmom. To kaže Ministarstvo turizma. Što kažu ostala ministarstva? Čemu onda uopće prostorni planovi, građevne zone kada to postaju turistički objekti u stambenim ili građevnim područjima. Znači oni uzimaju za sebe ulogu regulatora. Banke ne mogu naplatiti kredite, izvolite se baviti vi turizmom. Zagreb će evo sada moći postati centar turizma jer imamo puno zgrada kojima nisu prodani stanovi, svi se mogu pretvoriti očito po ovom zakonu u one u kojima će se moći baviti turizmom i svi ćemo se baviti turizmom. Nema veze što smo radili po svim ostalim zakonima.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Borić, pa evo da malo ironiziram, zašto se ne bismo svi bavili turizmom ako smo turistička zemlja. Mislim da ne vidim zapreka. Zapravo i prije u vašoj prijašnjoj replici nisam shvatio suštinu. Ja sam govorio više puta kad smo raspravljali o legalizaciji da jest to moralno pitanje. Dolazim iz kraja u kojem je uglavnom se gradilo legalno, iz kraja u kojem je gruntovnica, sve knjige su čiste. Ništa se ne čeka. Sve je poznato. Plaćali su za sve dozvole, skrbili. Prema tome, nismo naučeni na tako. Ali mislim da nećemo ništa postići ako sve porušimo, ako sve zabranimo. Normalno da je to moralno pitanje. Neki su sve radili na vrijeme, sve su plaćali, a sada ovi ostali koji nisu plaćali, koji su gradili ilegalno, koji su se bavili kao što ste rekli ilegalnim iznajmljivanjem ili su iznajmljivali legalno u ilegalnim objektima uvodi se kakav takav red. Mi smo ja sam to bezbroj puta ovdje u Saboru ponovio mi smo bespravna država. Kod nas pravo ne caruje. Pogledajte sudove, sudske procese. Pokušavamo dovoditi u red i nadam se da ćemo to uspjeti. I ne vidim razloga da se zabrani ljudima koji mogu iznajmljivati sobe ako imaju uvjete propisane zakonima da mogu iznajmljivati sobe. Mislim zbog čega se ne bi u stambenoj zgradi moglo iznajmljivat. Pa mislim ne vidim razloga zbog čega vam smeta da se turističkom djelatnošću ili dijelom turističke djelatnosti bave oni koji se do sad nisu bavili. Evo to ne shvaćam. Mislim to je isto kao da kažete, gledajte ovo je otvorio pekaru a nije bio pekar do sad. Kako ćemo sad njemu dozvoliti ako udovoljava uvjete.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Vukšić, slažem se s vama da legalizacija nije samo pitanje uređenja prostora, pitanje evidencije objekata nego da je i moralno, odnosno etičko pitanje. Ali mi se čini da smo tu dvojbu riješili. Tu smo dvojbu riješili prije dvije godine kada smo predložili zakon jer smo bili svjesni da nije moguće srušiti 300000 ili više nelegalnih objekata u Hrvatskoj i da je jedini ispravni put podvući crtu sa 21. lipnja 2011. godine i oni koji nakon toga budu radili protiv zakona bit će sankcionirani. Ali ono što bih ja želio sugerirati ministarstvu to je činjenica da je Zakon o legalizaciji omogućio legalizaciju objekata za koje zahtjeve podnose osobe koji nisu vlasnici. I ne bi bilo preko 300000 vjerojatno do kraja roka, do 1. srpnja podneseno da zakon nije omogućio podnošenje zahtjeva za legalizaciju objekata od strane nevlasnika. A oni nisu vlasnici između ostalog i zbog razloga što je nesređen katastar i zemljišna knjiga. I ako smo većinom pregrmili u sebi tu odluku da omogućimo legalizaciju nezakonitih objekata ja mislim da bimo trebali i u ovom zakonu ići korak dalje, jer nećete ni ovim zakonom polučiti uspjeh kad budete tražili da zahtjev za obavljanje djelatnosti može podnijeti samo vlasnik do sada nelegalne, a nakon legalizacije legalnog objekta. Zato bi bila bolja formulacija ako doista želimo potaknuti ugostiteljstvo, odnosno turističku djelatnost u Hrvatskoj da u tim objektima koji će nakon 1. srpnja biti u sustavu legalizacije, da im se umjesto ili kao kompenzacija nemogućnosti da doprinesu u svoj zahtjev izvod iz zemljišne knjige kojom potvrđuju svoje vlasništvo da im se omogući izvadak iz katastra da su posjednici. Jer ako smo omogućili da se taj posao obavlja u nelegalnom objektu čini mi se da je puno manje s aspekta zakona jednostavnije omogućit da to rade i posjednici u katastru, odnosno ne moraju biti vlasnici nekretnine.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Bačiću, ma da rekli smo da je to osim pravnog i moralno-etičko pitanje. Međutim, vi ste ustvrdili da smo riješili dvojbu. Nismo riješili dvojbu. Jer da smo riješili dvojbu onda se ne bi dvoumili, jer etičko i moralno pitanje je vječno pitanje i nisam siguran da smo postupili dobro. Zato dvoumim i tad sam rekao da dvoumim o tome jer smo nekoga, jer smo donijeli jednu odluku za koju sam ja glasao. Ali sam rekao da nisam u tome siguran da dobro postupam. Glasao sam zbog hajmo reći socijalnih pitanja, zbog toga da se ljudima ne ruši. Oštetili smo one koji su poštivali pravnu državu. Kod nas pravna država ne funkcionira, a to da ne funkcionira pravna država nisu krivi oni pojedinci koji su bespravno gradili. Da se onemogućila bespravna izgradnja mi danas ne bismo raspravljali uopće o tim pitanjima. Postoje uređene države koje jednostavno kažu šta kod vas ne primaju ljudi plaću koji rade? Oni se čude, oni to ne znaju, u sudu toga nema. Tako ne postoje države koji kažu kod vas izgrade zgradu i zgrada nema dozvolu. Pa šta su radile državne institucije? Pazite, čitave zgrade. U gradu Zagrebu imate čitavih zgrada koje nemaju uporabnu dozvolu, koje nemaju građevinsku dozvolu, koje nemaju ništa. U priobalju, na otocima nemaju ništa. Šta su radile inspekcije? Je li itko dobio otkaz? Itd. Prema tome, to je moralno vječno pitanje. I mislite ako smo mi donijeli zakon da smo riješili pitanje. Nismo riješili pitanje, jer uvijek postoji sumnja jesmo li dobro napravili. Ako ne postoji sumnja, onda radimo posao loše, jer smo previše sigurni u ono koje odluke donosimo.
Hvala lijepa. Na redu je Klub zastupnika Hrvatske narodne stranke i poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine ministre, gospođo pomoćnice, kolegice i kolege. Na početku želim reći da će klub Hrvatske narodne stranke Liberalnih demokrata podržati donošenje izmjena i dopuna zakona o ugostiteljskoj djelatnosti koja je danas na dnevnome redu i to iz čitavog niza razloga. Možemo to promatrati s jedne strane, s praktične strane, postavljajući pitanje što ovaj prijedlog rješava ili koja rješenja ubuduće omogućava. Možemo također postaviti i pitanje na koja se načela oslanja ovako formuliran prijedlog izmjena i dopuna zakona, a to je nama jako važno. Prije svega dakle kad govorimo o postupku legalizacije, možemo se složiti s onima koji i dalje imaju potrebu postavljanja dvojbi oko toga da li je etično, moralno bilo na taj način podvući crtu. I valja uvijek biti i kritičan i skeptičan i valja uvijek sa više pari očiju gledati na ona rješenja koja smo donijeli zato jer mi nismo bezgrešni. Ali je činjenica da smo tim rješenjem, dakle tim zakonom kojega smo nekoliko puta mijenjali, kojim je omogućena legalizacija objekata koji nisu građeni prema važećim Zakonima o gradnji omogućili zapravo nekoliko važnih stvari. Prvo i osnovno pogledali smo istini u oči i svjesni realnoga stanja odlučili dakle da poprijeko ili prijeko ne rješavamo taj problem nego da se zapravo omogući da ono što je kapital, postojeći kapital ne samo pojedinačno nego ukupno društveni zapravo očuvamo tu vrijednost, registriramo je i legaliziramo njenu funkciju. Kad je to već tako onda ne smijemo biti licemjeri nego u toj ideji biti dosljedni. Ovaj zakon koji danas raspravljamo u tome smislu ide korak usporedno i kaže ne da će svi oni koji će imati legalno legalizirane objekte moći se baviti turizmom nego da imaju pravo podnijeti zahtjev do okončanja toga postupka da dobiju privremeno rješenje. Ali neće ga dobiti automatizmom. Postoje kriteriji po kojima se razvrstavaju, odnosno kategoriziraju ugostiteljski objekti i ako ti kriteriji nisu zadovoljeni rješenje ni privremeno neće moći dobiti. Dakle, u ovoj liberalizaciji ne ide se na apsolutnu deregulaciju, dakle ukidanje svih kriterija. Nemojmo krivo shvaćati ono što se danas ovdje radi. Čuvamo kriterije, oni su definirani propisima, ali omogućavamo onima koji su se upustili u postupak legalizacije jer to sigurno čine zbog toga jer vjeruju da ispunjavaju temeljne kriterije da se djelatnošću počnu baviti što je moguće prije, odnosno da pogledamo istini u oči pa kažemo onim čime ste se bavili do jučer ukoliko ispunjavate kriterije moći ćete se baviti i ove 4 turističke sezone ali ovog puta legalno, registrirano izvan sive ekonomije. Ono što nas također zanima kao liberalne demokrate je da li se ovim zakonom širi sloboda poduzetništva? Da, širi se sloboda poduzetništva i to je jako važno. Ali ne na uštrb, ponovno ponavljam, kriterija koji vrijede na tržištu. Jer neće se moći baviti svatko turizmom. Neće se svatko moći baviti ugostiteljstvom nego onaj tko ispunjava kriterije definirane Zakonom o ugostiteljstvu. Mi danas ovdje govorimo o nekoliko članaka koji se mijenjaju, ali nemojmo izgubiti iz vida integralni tekst ovoga zakona o kojemu je ovdje riječ. Mi smo dosad imali pokušaj da represijom, dakle inspekcijom, pokušamo dovesti stvari u red. Očito je da postoje dva načina. Onima koji su to radili u objektima bez uporabne dozvole sa željom da se bave poduzetništvom mi smo sjedali za vrat kaznama i mogli smo to raditi i ubuduće ignorirajući činjenicu da su u postupku legalizacije, ali puno to ne bi izazvalo pozitivnih efekata. Definitivno je jasno, ovdje nije samo riječ o smještajnim kapacitetima nego je riječ i o poslovnim ugostiteljskim u užem smislu radi se o restoranima, barovima, radi se dakle o mjestima gdje se uslužuje i gdje se priprema i uslužuje hrana i piće. Ako to znači dakle širenje poduzetničkih sloboda, odnosno pristup većemu broju ljudi koji se žele baviti poduzetništvom i djelatnosti ugostiteljstva i turizma to nije loše rješenje, to je nešto što mi želimo poduprijeti. Ali jednako tako kad se postavi pitanje novosagrađenih zgrada, odnosno stambenih jedinica. Zašto bismo bili protiv toga da se taj mrtvi kapital koji stvara sve veći jaz u smislu odgovornosti investitora i onoga tko je financirao tu gradnju da se još više produbljuje? Zar nije logika stvari suziti taj prostor rizika, omogućiti ljudima da se bave stvaranjem nove vrijednosti? Ja ne promatram ovdje prije svega Zagreb jer Zagreb ovoga časa ne može povećanjem, rapidnim povećanjem kapaciteta ništa bitno promijeniti u svojoj turističkoj krvnoj slici. On to mora raditi na druge načine. Prije svega podizanjem kvalitete usluge, raznolikošću, atraktivnošću i ne samo u visokoj sezoni. Ovdje se postavlja pitanje velikog broja stambenih jedinica građenih u turistički atraktivnijim zonama kad je riječ o visokoj sezoni. Pa zar nije bolje nešto što je nova gradnja, što već po defaultu predstavlja kvalitetnu priču. Dakle, dati im varijantu, alternativu da uđu u poduzetništvo na način da te kapacitete stave u funkciju ugostiteljstva, odnosno smještaja. Mi imamo čitav niz turističkih zona na Jadranu gdje u visokoj sezoni službeno gledamo po broju kapaciteta imamo deficit kapaciteta. I to će samo pomoći da se i ti kapaciteti nađu u ponudama da li direktno na tržištu, da li preko posrednika. S druge strane pođimo od činjenice da se radi o praznim prostorima koje treba opremiti. Ne može stan bez opreme ići na turističko tržište. Treba kupiti namještaj, opremu. Hoće li to generirati i onaj dio potrošnje koji nam ovog časa nedostaje? Svakako hoće. Od toga ćemo svi imati koristi. Ono što želim ovdje također naznačiti je da kod donošenja ovakvih propisa se mora naprosto se mora podcrtati uloga inspekcijskih službi. Inspekcija i dalje mora vrlo, vrlo pomno provoditi nadzor, da bi se između ostalog spriječile zlouporabe jer zakon ovdje eksplicite kaže u koje grupe se mogu svrstati kapaciteti o kojima je ovdje riječ, sobe, apartmani, studio-apartmani da nam se ne dogodi da se ponovno neadekvatno definirani kapaciteti oglašavaju pod nekom drugom egidom. Ovdje ću samo spomenuti slučaj hostel, ljudi iz Ministarstva turizma znaju vrlo dobro o čemu ja govorim gdje se kapacitet registrira i razvrsta po jednim kriterijima, a na tržištu se nudi pod drugim i time zapravo otvara nelojalnu konkurenciju unutar određenog supsektora. To je nešto što nije dobro i to je nešto gdje turističke inspekcije moraju osobito u gradu Zagrebu bolje odrađivati posao nego što su do sada radili. Zakon otvara nove mogućnosti za širenje poduzetništva, stavlja dio mrtvog kapitala u pogon, otvara mogućnosti da se u sljedeće 4 turističke sezone bolje gospodari onim što postoji ali do sada nije bilo registrirano i zato će klub HNS-a liberalnih demokrata poduprijeti. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Imamo jednu repliku poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite.
Uvaženi kolega Beus, vi ste isto na početku govorili o moralnom i etičkom pitanju i rekli ste da je trebalo podvuć crtu i u potpunosti se slažem s vama. Postavlja se pitanje muči li sumnja one koji nisu djelovali kada su trebali djelovati i koji su učinili strašnu štetu? Mi se danas ne bismo bavili ovim pitanjima da su oni radili svoj posao. I sada povezujem s ovom pri kraju vašu rečenicu rekli ste da je vrlo važna izuzetna uloga inspekcijskih službi. U potpunosti se slažem. Da su te inspekcijske službe radile svoj posao ponavljam mi danas bismo razgovarali o nekim drugim stvarima. Međutim i dan danas kada je u pitanju kada smo podvukli crtu ono što ste rekli i kada smo rekli da ćemo rušiti one objekte koji su izgrađeni poslije u 6.mjesecu preklani čini mi se 2011.godine međutim i danas postoje moćnici koji nisu nekima se ruši nekima se ne ruši. Ja sam ministrici postavio pitanje zbog čega neki objekti koji su izgrađeni kasnije i onda sam shvatio da imaju vezu što ću dokazati i što ću opet nakon ove turističke sezone na mom otoku isto tako nekoliko objekata koje je izgrađeno koji su nedirnuti i rekli su neće nas dirati jer mi imamo vezu. Zato kažem da je to moralno etičko pitanje znači i kada smo podvukli crtu, nakon podvučene crte smo rekli ali ipak postoje neki jednakiji. Zato je ovo vrlo važno ako smo rekli da je to 6.mjesec 2011.godine da se ništa neće poslije toga legalizirati, međutim neki otvaraju i restorane u tim novoizgrađenim objektima bez dozvole itd., ajde budimo dosljedni od toga datuma.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Kolega Vukšiću, mislim da bismo uzalud trošili vrijeme, živce i svoju snagu kada bismo lamentirali o savjesnosti onih koji su štetočine. Dakle štetočine nemaju savjest. Rijetki su oni koji kada učine štetu zbog svoje savjesti se odmaknu od onoga prostora u kojemu štetu čine. Ali šta ćete, lisica nikad neće prestati jesti kokoši, to vam je tako. Stvar je odgovorne vlasti na svim razinama da tu lisicu ogradi od kokoši. Jesu li to inspekcije? Jesu li one učinkovite? Pa znademo da nisu, ali ne smijemo generalizirati jer ima i časnih i poštenih ljudi koji tamo rade svoj posao vrlo dobro i koji pokušavaju spriječiti bezakonje. Jesmo li mi dovoljno do sada pažnje posvećivali osnaživanju Državnoga inspektorata? Jesmo li dovoljno učinili kao zakonodavac da otvorimo prostor da se afirmira ono što oni rade, da se štiti i nagrađuje pozitivan efekt? Pa mislim da nismo jer nisam siguran da bilo koji inspektor ako odradi posao i više od onoga što je njegova norma da će biti nagrađen. Ali sam siguran da su gotovo svi pod pritiskom potencijalne korupcije, mita i dogovora pa uključujući i tu tezu imamo vezu. Imamo mi vezu od kada je Graham Bell izmislio telefon ali neke bi trebalo konačno precvikati. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Na redu je Klub zastupnika HDZ-a u Hrvatskom saboru i poštovana zastupnica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Ovaj prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti klub HDZ-a će podržati. Ove izmjene i dopune su i bitne i neophodne. Njima se želi hitno otkloniti prepreka i ograničenje kako bi se omogućilo obavljanje ugostiteljske djelatnosti i odnosi se prije svega na pružanje ugostiteljskih usluga, ugostitelji iznajmljivače prostore u kojima će se pružati ugostiteljske usluge, rješenja za pružanje usluga te nastavak pružanja usluga u istom prostoru. Turizam je trenutno najperspektivnija grana hrvatskog gospodarstva. I zahvaljujući turizmu imamo brojna nova zapošljavanja posebno u ljetnim mjesecima. Evo u prvih 5 mjeseci ove godine imamo gotovo 20 tisuća novih turističkih zanimanja, novo zaposlenih u turističkim zanimanjima što je 24% više nego u istom razdoblju prethodne godine. U moru loših pokazatelja samo je turizam svjetla točka. To je naš tzv. nevidljivi izvoz u kojem nema prolaženja robe, odnosno usluga preko granice a u 2012. ostvaren je prihod od turizma 6,83 milijardi eura što je 3,2% više nego ranije godine. Unatoč gospodarskoj situaciji u cijeloj Europi prihodi od turizma imaju pozitivni trend. Mi koji dolazimo iz Dalmacije najveće turističke regije Republike Hrvatske posebno osjećamo ovu gospodarsku granu. I svi znamo da velik broj potencijalnih raspoloživih smještajnih kapaciteta nisu u funkciji zbog ne riješenog statusa uporabljivosti građevina a u tijeku turističke sezone se iskazuje manjak smještajnih kapaciteta. Krevet koji se jednu noć nije napunio je nepovratno izgubljen. Ako apartman soba, krevet nema rješenja za rad, nema ni gosta, nema ni prihoda od tog smještaja, nema prihoda od prodaje hrane, pića, nema boravišne pristojbe, nema prihoda u državnom proračunu i tako redom. Ovim Izmjenama će se omogućiti građanima koji raspolažu smještajnim kapacitetima, nemaju dokaz o uporabljivosti zgrada da mogu ishodovati privremeno rješenje na temelju kojeg će moći pružati usluge smještaja uz uvjet da su predali zahtjev za legalizaciju. Kada znamo da privatni smještaj ostvari 35% u ukupno ostvarenih noćenja u Republici Hrvatskoj onda doista ovom segmentu treba posvetiti posebnu pažnju. Svi ti privatni iznajmljivači su uredno podnijeli zahtjeve nadležnim uredima za legalizaciju svojih objekata najčešće nadogradnje. Treba znati da su ti njihovi do sada nelegalno sagrađeni objekti, nisu građeni iz nekog hira ili bahatosti da naruše prostor. Naši građani u Dalmaciji uglavnom nisu imali sreću da dobiju društvene stanove ali su imali sreću da žive uz more. Ljeti su spavali u neprimjernim, improviziranim prostorima, svojim garažama, stisnuli se svi u jednu prostoriju kako bi iznajmili svoju spavaću sobu ili stan i time iznajmili i zaradili za školovanje svoje djece, za nabavu ogrjeva za zimu, za uređenje fasada, za izgradnju krova ili sobe u kojoj će njihovo dijete učiti. S vremenom su i štedjeli i odlučili izgraditi još neku sobu i amapartman i evo do donošenja Zakona o legalizaciji a sada i ovog Zakona nisu mogli legalno iznajmljivati te prostore. Ono što me žalosti je da se treba izgubiti pola, ako ne i čitava sezona zato što nismo ranije donijeli ovakav Zakon. Naime, Zakon o postupanju sa nezakonito izgrađenim zgradama je davno usvojen. I svi znamo da je proces legalizacije vrlo opsežan i skup. Treba izdvojiti znatna sredstva za plaćanje najprije geodetskih usluga, zatim usluga arhitekte, potom treba platit naknadu za zadržavanje u prostor, pa komunalni doprinos i tako redom. I svi smo znali da zbog svega toga će se zahtjevi podnositi zadnji dan. A s obzirom na broj podnesenih zahtjeva i kapaciteta nadležnih ureda da će donošenje rješenja potrajati više mjeseci i godina. Žalosti me da smo se ovih građana koji si spremni uprihodovati neku kunu za sebe a i za državni proračun tek sada sjetili i o tome tek danas pričali. Iako se navodi da donošenje ovog Zakona treba staviti u funkciju a ne kapacitete koji su neiskorišteni ili u sivoj zoni, očito da je za njih ova sezona izgubljena. Jer dok ovaj Zakon stupi na snagu, dok se po ovoj osnovi podnesu zahtjevi, pa dok referenti izađu na teren, utvrde da li objekt ispunjava minimalno tehničke uvjete a onda još i ispusti rješenje proći će više od pola sezone. A onda smo ovaj Zakon mogli donositi i u redovnoj proceduri. I za ovaj Zakon za koji nije potrebno osigurati dodatna sredstva već nam donosi novac mi kasnimo. Reklo bi se da onda stanje u proračunu ili nije alarmantno ili nas nije briga kako uprihodovati što više. Nastojanja ovog Ministarstva da pomogne našem turizmu i turističkim djelatnicima neće uroditi plodom ako to ne bude zadatak cijele Vlade. Turizam je jako osjetljiva grana, a čini mi se da to ova Vlada ne zna. Nažalost treba reći da turizam, čak ni prihodi od turizma ne zanimaju druga ministarstva. Navesti ću jedan primjer, ministar je također upoznat sa njime da je 1. studenog prošle godine do danas nije raspisan natječaj npr. za lučkog kapetana u Vodicama iako ministar pomorstva izjavljuje u čijoj je to ingerenciji da je istina da 800 tisuća kuna uprihodovano u prošlu godinu u toj ispostavi. Takvih nažalost slučajeva ima puno više. Poštovani ministre da li znate da brodari koji organiziraju jednodnevne izlete na slapove u nacionalne parkove, slapove Krke i Kornate zbog mnogih novih izmjena Zakona planiraju 1. srpnja prekinuti organizaciju svih izleta. Naime, ne znaju i nema im nitko dati upute kako ispuštati račun. Moraju li imati fiskalne kase i kako praktično izvesti kada je u cijenu njihove usluge uključeno provizija za vodiče, ulaznica u nacionalni park, cijene ugostiteljskih usluga za koje je potrebna fiskalna kasa i obračunava se PDV od 10%, cijena prijevoza na koji se obračunava PDV od 25%. Nitko ne zna uputiti tog brodara kako ne kršiti zakon. Sve moguće kombinacije dovode do toga da će se minimalno dva zakona kršiti. I problemi na pomorskom dobru itd. Od turizma se puno očekuje u svim pogledima. Turizam puno daje, iako ne dobije onoliko koliko zaslužuje, a turizam bi mogao dati i puno više da se o njemu misli tijekom cijele godine, a ne samo u 6., 7. ili 8. mjesecu. I na kraju, slijedom ovih izmjena očekuje se povećanje registriranog turističkog prometa, povećanje prihoda od turizma, povećanje zapošljavanja, povećanje prihoda državnog proračuna po osnovi plaćenih poreza, ali i prihoda jedinica lokalne samouprave. A kako zbog sve veće krize i većeg broja nezaposlenih naš je zadatak kako pružiti pomoć našim građanima da ostvare još jedan dodatni prihod. Klub HDZ-a će podržati ove izmjene i dopune.
Hvala lijepa. Nastavljamo s raspravom. Na redu je Klub zastupnika u Hrvatskom saboru HSU-a i poštovani zastupnik Željko Šemper.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani ministre, kolegice i kolege. Pred nama je još jedna hitna izmjena Zakona o ugostiteljstvu. Početkom godine rješavali smo problem kampova, a ovim izmjenama rješavamo i otklanjamo prepreke u cilju što bolje turističke sezone, a izmjene se odnose na odredbe za pružatelje ugostiteljskih usluga, za same ugostitelje i iznajmljivače prostora u kojima se usluge pružaju. Izmjenama se želi omogućit građanima koji raspolažu bespravno izgrađenim smještajnim kapacitetima da mogu ishoditi privremeno rješenje za pružanje usluga smještaja, ali uz uvjet predaje zahtjeva za legalizaciju. Već sada je procjena da će na dosad veliki broj podnesenih zahtjeva ta brojka završiti možda i na više od 200 000 što bi za njihovo rješenje trebalo poduže razdoblje. Da ne bi veliki broj objekata ostao u sivoj zoni ovim hitnim izmjenama omogućava se njihovo korištenje već u ovoj turističkoj sezoni. Zbog toga ovaj zakon, odnosno ove izmjene klub Hrvatske stranke umirovljenika će podržat. No nisam se javio za raspravu oko ovih problema koji se rješavaju ovim predloženim izmjenama, već želim iskoristiti priliku da ukažem na jedan drugi problem koji imaju udruge umirovljenika, a u vezi su sa ugostiteljskom djelatnosti. Matica umirovljenika Hrvatske, krovna udruga umirovljenika, već godinama pokušava riješit problem i izboriti pravo na ugostiteljsku djelatnost u klubovima umirovljenika za svoje članove u svojim prostorima. Prema članku 3. stavku 2. važećeg zakona propisano je tko sve može obavljat ugostiteljsku djelatnost, a to je značajan broj i ustanova i saveza. To pravo već sada koriste ugostiteljske i zdravstvene ustanove, a uz njih Hrvatski ferijalni i hostelski savez za svoje članove, učenički i studentski domovi u svojim prostorima, Hrvatski planinarski savez u svojim planinarskim domovima za svoje članove, lovačke udruge na području lovišta u svojim prostorima, kao i ribičke udruge za svoje članove i druge registrirane lovce i ribolovce. Savez izviđača Hrvatske u izviđačkim centrima za svoje članove i međunarodne skautske udruge, amaterske sportske udruge za svoje potrebe u svojim poslovnim prostorijama, hrvatska glazbena mladež centrom u Grožnjanu za svoje članove i članove međunarodnih glazbenih udruga. I na kraju, današnjim izmjenama u članku 3. stavku 3. određene ugostiteljske usluge mogu pružati i fizičke osobe, građani, koje nisu registrirane kao obrtnici ili trgovci pojedinci. To isto važećim zakonom nije omogućeno klubovima umirovljenika u njihovim prostorima za svoje članove. Tamo se tijekom cijele godine i ljeti i zimi okupljaju i druže umirovljenici, igraju šah, pikado i kartaju. Matica umirovljenika Hrvatske, najbrojnija udruga civilnog društva, godinama upozorava na neravnopravan odnos i traže isti tretman u primjeni aktualnog Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti. Dosad su kontaktirali s dva bivša ministra turizma, a obećanja su uvijek bila da će se to realizirali u sljedećoj izmjeni zakona. Sada se nadaju da će treća biti sreća. Zbog toga na zamolbu udruga umirovljenika podnosim amandman s nadom da se konačno i ta najstarija populacija ravnopravno tretira u ovom zakonu, kao i druge udruge i da više nemaju osjećaj diskriminacije. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Prelazimo na pojedinačnu raspravu zastupnika u trajanju od 10 minuta. Prvi na redu je poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo predsjedniče. Evo želim i ja nešto reći o prijedlogu zakona o ugostiteljskoj djelatnosti ovim izmjenama i dopunama. Već sam rekao i prije da ću ga podržati jer je životan, aktualan je, prepoznaje probleme i trenutak u kojem se nalazimo i kao pojedinci, ali i kao država, kao institucije. Privatni smještaj je važan segment hrvatskog turizma. Kada smo govorili o Strategiji razvoja turizma i tada sam bio na strani privatnog smještaja jer je to ipak gotovo 50% hrvatskih kapaciteta, smještajnih kapaciteta, a ja vjerujem još nešto i više od toga jer nekada je nerazumljivo kad znamo da imamo negdje oko 800 ili 900 tisuća registriranih ležaja, a statistike turističkih zajednica govore o milijun i milijun 100 tisuća stacioniranih turista dnevno. Znači da oni negdje budu ili negdje spavaju, a da taj segment nismo mogli obuhvatiti. Privatni iznajmljivači nemaju neku respektabilnu krovnu udrugu, uglavnom se pokušavaju snalaziti. Nemaju ni svoje predstavnike u turističkoj zajednici, iako raspolažu sa 415000 kreveta. Zaduživali su se kreditima da bi se pomicali s mrtve točke i to su ja mislim u proteklih desetak godina uspješno i učinili. Međutim, očito da je u toj silnoj želji i volji da se i napravi više i da se ima više kapaciteta i da se kvalitetnije i na sadržajniji način bavi turizmom moguće je ušlo i prošlo kroz crveno, pa se ušlo i u sustav nelegalnih objekata. Mi smo imali objekte koji su bili legalni, pa smo nadogradnjom ili itd. postali nelegalni. Pa su onda došli u problem sa prostornim planovima i svim tim ostalim aktivnostima koje bi onda kažem i ono što je bilo legalno u jednom trenutku učinili nelegalnim. Taj privatni smještaj kažem je ipak žilav, "zimmer frei" je ono što je prepoznatljivost hrvatskog turizma bez obzira kažem na to da i u ostalim dijelovima turizma su vidljivi veliki napredci. I zaista kad se predloži ovakav zakon postavlja se pitanje tko bi bio protiv recimo ovakvog objašnjenja koji kaže omogućiti građanima koji raspolažu smještajnim kapacitetima, a nemaju dokaz o uporabljivosti zgrade, da mogu ishoditi privremeno rješenje na temelju kojeg će moći pružati uslugu smještaja uz uvjet da su predali zahtjev za legalizaciju. Kako biti protiv toga? Međutim, postavlja se pitanje uređujemo li mi sustav turizma, da li on počinje od danas? Da li je svaka prečica bolja od normalnog puta? Da li smo uopće do sada pogriješili što ovo nismo napravili i 2006. godine i rekli svi koji su nelegalni nek se bave turizmom tamo negdje do 2016. pa uvijek će bit prihoda u državni proračun, lijepo će to sve izgledati. I postavlja se nekad pitanje zašto se uopće toga nikako nismo mogli sjetiti. Onda okrenete stranicu pa shvatite da je bilo podosta i prepreka prema tome. Uvijek su se vodile rasprave očito u krivom smjeru. Jer danas je dozvoljeno sve ono što nekada nije bilo dozvoljeno, pa tako evo i ova priča da je netko kao poduzetnik, pravna osoba krenuo u izgradnju u građevnom području graditi stambeni prostor, tj. poslovni prostor. I lijepo je napravio stanove za prodaju. Nije prošlo, danas evo možemo postati stambeni prostor. Treba nešto malo dograditi, ispuniti uvjete i možeš se baviti iznajmljivanjem. I tko bi bio protiv toga? Zašto? Kad je to sve, kažem normalno, a do sad nas je samo opterećivalo. Ili zašto smo uopće uvodili poslovnu sposobnost za iznajmljivače ili nekakve liječničke potvrde koje morate uzeti da biste se mogli baviti iznajmljivanjem. Ukinimo to. Zašto nam je to uopće bilo u nekom vremenu potrebno. Jesmo li htjeli bespotrebno administrirati, voditi birokratizaciju ili izmišljati propise samo radi toga ili je to ipak imalo neku svrhu? Sada kažemo ovim prijedlogom nema nikakve svrhe. Ali recimo na drugoj strani za one male, jednostavne objekte ostavimo takav standard kao što je HASAP koji gotovo učini, ostavi u nemogućnosti da se bavi turizmom sa svim silnim uvjetima koje je morao ispoštovati da bi mogli otvoriti jedan objekt recimo jednostavne prehrane. To je kvaliteta kažem onda hrvatskog turizma, najviši standard za najjednostavnije objekte, najniži standard pa recimo i za nelegalne objekte. I onda opet dolazimo na kraju do onog pitanja je li nešto moralno ili nije. Očito da je sve moralno i da može proći i ovako i onako. I jučer smo vidjeli na jednom prijedlogu zakona da se sve može protumačiti i na način kako to paše aktualnoj vlasti. Možemo uvesti datum ili ne moramo uvesti datum. Ni sami ne znamo hoćemo li ga uvesti da bi nam bilo bolje ili gore. A stalno govorimo da želimo biti država pravila, ali uvijek i po neku prečicu da dođemo do cilja. Evo na taj način i ja shvaćam ovaj zakon i mislim da je Ministarstvo turizma kažem kroz njega pokazalo da je preuzelo na sebe ulogu tržišnog arbitra koji ispravlja nepravde u prostoru koji su možda prouzročili i neki drugi zakonski akti i neka druga ministarstva i onda oni to riješe sa svojim člancima zakona i sve je na neki način prihvatljivo, dobro i omogućava veći prihod, profit od turizma, a pogotovo u ovoj godini. I kažem opet tko bi bio protiv toga. Evo molio bih ako je moguće da i Ministarstvo turizma intervenira recimo i u prostoru pomorskog dobra, da i tu nešto riješimo sa člancima kroz ovaj Zakon o ugostiteljskoj djelatnosti ili neki drugi, pa da onda kažem nam sve postane jednostavnije, a da mi uvijek kažemo kako je sve u korist hrvatskog turizma, građana, kako će nam bit bolje i da oni koji su normalno i legalno uvijek, jer je uvijek bilo prostora da se radi legalno to radili jednostavno u biti postanu manje važni, manje bitni jer eto imamo trenutačno jedan drugi problem. Hvala lijepo.
Hvala. Repliku ima Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Borić, vašom ste me raspravom podsjetili na jučerašnju raspravu o Zakonu o javnom linijskom obalnom pomorskom prometu kada smo govorili da bi taj zakon osim što bi trebao biti briga Ministarstva pomorstva, prometa i infrastrukture treba na određeni način biti briga i Ministarstva turizma, jer se na hrvatskim otocima godišnje boravi preko 2 milijuna turista i na hrvatskim otocima se ostvari negdje oko gotovo 13 milijuna noćenja. Upravo i iz tog razloga bi Ministarstvo turizma, a u vezi oko bolje prometne povezanosti otoka u ovom trenutku trebalo pripomoći da se vrati, odnosno da se za ovu sezonu uspostavi duž obalna linija Rijeka – Split – Hvar – Korčula i Dubrovnik. Naime, kako smo čuli jučer iz obrazloženja ta linija, za tu liniju neće biti dovoljno sredstava, a držim da upravo njen značaj pa i u dijelu promocije Jadrana, u dijelu promocije turizma bilo bi dobro da Hrvatska turistička zajednica koja upravo i ubire ta sredstva na hrvatskim otocima s aspekta tako velikog broja noćenja mogla bi se uključiti u sufinanciranje te linije. Maloprije u ime kluba HDZ-a gospođa Branka Juričev-Martinčev govorila je o tome da je turizam interdisciplinarna djelatnost, da bi o njoj trebali brinuti svi resori u Vladi, spomenula kako Ministarstvo pomorstva ne brine primjerice o uređenju pomorskog prometa u Vodicama a ja bih dodao da je slična situacija i u Veloj Luci gdje se također ubiru ogromna sredstva upravo od nautičkog turizma kao što se i u Vodicama. Pa bi onda trebalo u tom smislu i zaposliti ljude u Lučku kapetaniju da bi na ovaj način Ministarstvo turizma trebalo pomoći otocima na način da sufinancira i dio tog prometa kako bi se mogla upotpuniti ponuda na Jadranu.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Josip Borić.
Hvala lijepa. Pa slažem se kolega Bačić da bi evo s obzirom na poteškoće koje imamo, pogotovo evo kako smo jučer o tom zakonu govorili dosta i dugo, da bi se Ministarstvo turizma tu trebalo značajnije angažirati kao što se možda trebalo angažirati značajnije u dijelu naše ambasade u Moskvi gdje je trebalo biti da nam dođe nešto više onih turista koji nisu mogli dobiti vizu. Međutim, kažem ponekad često izgubimo iz vida ono što je važno, a opravdavamo to kasnije ili neznanjem ili nemogućnošću. Pa evo kažem kroz ovaj zakon je jasno da se želi pomoći ljudima koji su očito ostali u jednom dijelu sive ekonomije ili crne, onog crnog tržišta. Međutim, kad govorimo o hrvatskim otocima ja mislim da je turizam na otocima pokazao svoju žilavost i 250 tisuća kreveta je razlog zbog kojeg ministarstvo tamo treba krenuti malo bolje, ozbiljnije prema tim iznajmljivačima. A što će se desiti pokazat će vrijeme, a da li će i ovaj zakon ispuniti svoju svrhu i derogirati možda ili usporiti recimo i legalizaciju pokazat će vrijeme.
Lidija Bagarić, replika.
Hvala. Uvaženi kolega Borić ja stvarno ne razumijem i ne vidim razlog zašto je vama to toliki problem da se stambena namjena objekata omogući pružanje na turističko tržište, odnosno iznajmljivanje turistima. Mislim turisti su jednako kao i da iznajmite podstanarski stan, mislim ne vidim u čemu je tu toliki vaš problem? A s druge strane to niti neće ići samo tako nego će ići u slučaju onda kad je pokrenut zahtjev kad je predan za prenamjenu. Znači, nije to samo tako i vjerojatno će se tom zahtjevu udovoljiti. Znači ovo je samo pokrivanje tog prijelaznog perioda.
Nastavljamo s raspravom. Na redu je kolegica Dunja Špoljar.
Hvala potpredsjednice, suradnice ministra. Uvaženi kolege i kolegice zastupnici u travnju 2013. godine Hrvatski sabor je na 8. sjednici usvojio Strategiju razvoja hrvatskog turizma do 2020. godine i tako u 2. Poglavlju te strategije koja se zove "Hrvatski turizam danas" pod ponudama i proizvodima navedeni su proizvodi s izraženom perspektivom razvoja. Jedan od njih je zdravstveni turizam. Riječ je o proizvodu koji na globalnoj razini raste po stopi između 15 i 20% godišnje. Zbog blizine velikim tržištima, prirodnim ljepotama i povoljne klime, sigurnosti zemlje, duge tradicije, konkretnih cijena i općenito dobre reputacije zdravstvenih usluga Hrvatska ima komparativne prednosti za razvoj zdravstvenog turizma. Proizvodi zdravstvenog turizma danas su posebno relevantni za Hrvatsku i oni uključuju wellness turizam, lječilišni turizam i medicinski turizam. Raspoloživi podaci ukazuju na to da su proizvodi zdravstvenog turizma 2010. godine na globalnoj razini generirali prihod od oko 200 milijardi američkih dolara te da rastu 15% do 20% godišnje. S obzirom na trend starenja populacije ili rastuću orijentaciju prema zdravom životu i zdravstvenoj prevenciji očekuje se da će zdravstveni turizam biti jedan od glavnih motiva putovanja u budućnosti. Ključni koncepti za koje se očekuje da će biti sve važniji u oblikovanju ponude zdravstvenog turizma uključuju inovativno, autentično, zeleno i holističko. U tom smislu specifični faktori uspjeha proizvoda zdravstvenog turizma odnose se prije svega na kvalitetu specijaliziranih zdravstvenih centara, odnosno institucija, kvalitetu prateće turističke ponude te kompatibilan razvoj destinacija. U navedenoj strategiji pobrojani su centri zdravstvenog turizma. Među ostalima i talaso-terapija u Crikvenici kao specijalna bolnica za medicinsku rehabilitaciju i Hrvatsko zagorje kao nastavak aktivnosti na formiranju prepoznatljivog termalnog grozda. Specijalna bolnica je tip bolničke ustanove. Specijalna bolnica je zdravstvena ustanova specijalizirana za određenu granu medicinske djelatnosti poput recimo psihijatrije. U RH postoji 27 specijalnih bolnica. Od toga je 9 specijalnih bolnica za medicinsku rehabilitaciju, a među ostalima to su toplice – Daruvarske, Krapinske, Stubičke i Varaždinske toplice. I lječilište je tip bolničke ustanove. Lječilište je zdravstvena ustanova specijalizirana za oporavak pacijenta. U RH postoje samo dva javna lječilišta i to u Topuskom i Velom Lošinju. Vrlo je tanka razlikovna linija između bolnice za medicinsku rehabilitaciju i lječilišta. Zato je za pozdraviti što ovaj prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti nadopunjuje članak 3. stavak 2. specijalnim bolnicama uz lječilišta jer je to nužno za cjelovitost rješenja pružanja usluge zdravstvenog turizma u specijalnim bolnicama kao članicama Zajednice zdravstvenog turizma. Time se postigla i usklađenost sa prijedlogom Zakona o pružanju usluga u turizmu koji u članku 3. stavak 2. podstavak 2. izrijekom spominje specijalne bolnice, lječilišta i druge zdravstvene ustanove, trgovačka društva za obavljanje zdravstvene djelatnosti. Npr. Krapinske toplice još od 1855.imaju vlastitog liječnika koji preporučuje pijenje vode i kupanje u vodi zbog njenog blagotvornog djelovanja, poznate su po prirodnoj ljekovitoj vodi od davnina i tu je sredinom prošlog stoljeća izgrađeno poznato termalno lječilište. Voda Krapinskih toplica ocijenjena je kao 6.najkvalitetnija termalna voda u Europi. No osim vode danas u Krapinskim toplicama imamo 3 specijalne bolnice od toga 2 privatne i još 2 privatne poliklinike. Krapinske toplice i svi njihovi stanovnici, svi njihovi liječnici i liječnice i osoblje sve pacijentice i pacijenti i gosti žive istovremeno zdravstveno-lječilišnu ali i turističko ugostiteljsku svakodnevnicu. Ma kako nazivali zagorske toplice, prepoznatljivi termalni grozd ili bajka na dlanu ova nadopuna je bila potrebna i ima dugoročnu svrhu. Hvala.
Hvala. Dobra reklama za zagorske toplice. Kolega Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Poštovani gospodine ministre sa zamjenicom. Pozdravljam izmjene i dopune ovoga zakona i tijekom današnje rasprave slušali smo o tome da je on aktualan, da je on života što zapravo je. Kolegica Bagarić je govorila o 200 tisuća zahtjeva, gospodin Kajin je govorio o iznajmljivanju na crno što bi ovaj zakon time spriječio i ja se u tome slažem, no ovom svojom raspravom želim dati jedan obol koji bi trebao i u budućnosti ići k tome da nam u turizmu bude sve bolje i bolje. I kažu kada je Bog stvarao svijet onda je ostavio jedan komadić za sebe i to je ovaj komadić na kojemu mi živimo i on je sigurno prepoznat u svijetu. Ovim izmjenama i dopunama zakona prihodi od turizma a to se i očekuje trebali bi se povećati i u to sigurno ne sumnjam, pa ako i ovih 200 tisuća zahtjeva o kojima je govorila kolegica Bagarić pomnožite sa 20 noćenja to bi bilo nekih 4 milijuna noćenja samo više u ovoj godini. Ono o čemu želim govoriti ne bi ništa od toga bilo da se nije gradila infrastruktura u RH, da se nisu radile autoceste da se komunalno nisu opremali gradovi i općine. Žalosti me uvijek negativni napisi medija o Hrvatskoj, jesu li oni tendenciozni ili ne ali uglavnom se radi o pojedinačnim slučajevima kada se uspoređujemo sa drugim zemljama u našem okruženju i u Europi pa ako hoćete i u svijetu. Drago mi je što se mogu pojednostavniti određene stvari u turizmu, a da se zaobilaze određena administrativne barijere koje sigurno nisu bile dobre pa i kod otvaranja privremenih kampova, studio-apartmana ili samih apartmana. Ono što je ljude uvije sprečavalo u tome bilo fizičke ili pravne osobe jesu minimalni tehnički uvjeti. Evo drago mi je da je tu danas u Saboru kolega Mlakar koji može posvjedočiti tome, recimo u jednom Japanu određeni ugostiteljski objekti ne bi prošli minimalne tehničke uvjete u Hrvatskoj sigurno, a u Japanu ih prolaze. Sa jednim od kolega iz Sabora sam bio prije dva tjedna u Oberwartu u Austriji u jednom hotelu od 3 zvjezdice koji sigurno ne bi prošao minimalne tehničke uvjete nismo niti htjeli ostati spavati u tom hotelu, govorim danas o Austriji nego smo se vratili kući. Ono što želim posebno naglasiti da treba rušiti stereotipe jer sinonim za turizam jesu otoci, je jadranska obala, priobalje ali mislim da trebamo otkrivati i one druge stvari u našem kontinentalnom dijelu o kojem je i kolegica Špoljar govorila o tom zdravstvenom kongresnom turizmu, ali i o dijelu Dalmatinske zagore na jedna poseban način jer to su sigurno kapaciteta to je ona terra incognita nepoznata zemlja mnogima, a s tim u vezi bi vam htio reći iako sam vas i pismeno o tome obavijestio pisao kako ministru Hajdašu Dončiću tako i vam, a vezano je bilo za tunelarinu Tunela sv. Ilija a koji bi se trebao otvoriti ove godine mislim sredinom mjeseca srpnja na kojem ćete vjerujem i vi nazočiti. I to isto jedan zamašnjak ne samo u turizmu nego u jednom opustošenom gospodarskom dijelu Imotske krajine koja ovim tunelom jako puno dobiva i nitko nije protiv plaćanja tunelarine kada se za to steknu uvjeti ali u ovim i u ovakvim okolnostima to nije prihvatljivo jer je gospodarstvo na tom području na koljenima, a vjerujem da će turizam puno doprinijeti tome jer kolega recimo iz Općine Zagvozd mi je rekao da se već tisuće i tisuće kvadrata zemljišta prodaje na tome području. Tu su neiskorišteni potencijali Crvenog i Modrog jezera u Imotskome, tu je Sinjska alka koja je brend ali nije dovoljno iskorištena, tu je Vrličko kolo, tu su Vrgoračke književne večeri, glumci u Zagvozdu, to nije dovoljno iskorišteno može se puno, puno više i puno bolje. Možda se ovome zakonu nije mislilo na brdsko-planinska područja i općine od posebne državne skrbi. Tu je se možda gospodine ministre trebalo razmišljati o tome jer vjerojatno to nije trend, nije tradicija da se možda onima koji se žele baviti ugostiteljstvom i turizmom da ih se nekako potakne kao jedan dodatan način zarade pa možda i bez plaćanja poreza u prvoj godini da se snima promet, a da se onda naplaćuje taj porez. Ono što sigurno trebamo znati i drago mi je da se to primijetilo ulaskom Hrvatske u EU nama pripada bazen od 500 milijuna ljudi, 500 milijuna potencijalnih turista. I ja sam siguran po ovim smještajnim kapacitetima koje sada imamo da se nama može dogoditi, a mislim da nam se to moglo dogoditi i prošle godine da već na Macelju i na Bregani stoji nam ne znam nekakav znak da je sve rezervirano da više nama smještajnih kapaciteta i da preusmjeravamo ljude u druge države jer su nam mali smještajni kapaciteti. Pa su ove Izmjene i dopune Zakona time jako dobro došle. Ono što želim naglasiti je isto tako da bi i ovim Izmjenama i dopunama bez obzira što će one biti javno objavljene trebalo iz vašeg Ministarstva obavijestiti sve i općine i gradove kako bi se ljudi mogli na najbolji način, na najbrži i informativniji način informirati ovim Izmjenama i dopunama kako bi mogli doći možda do može bitne moguće dodane zarade. I ono čega se ne trebamo bojati je i sljedećih podatak. Ukoliko pogledamo neke dijelove u Europi koji nemaju more i nemaju nekakva atraktivna područja. Recimo Europa park u Rustu u Njemačkoj posjeti 4,5 milijuna ljudi sa prihodima većim od 7 milijardi eura a mi smo čuli iz izlaganja naše kolegice da su prihodi o turizma u prošloj godini iako povećani za 3% bili 6,4 milijarde eura. Ako pogledate recimo … [[Govornik se ne razumije.]] kod Munchena, ako vidite recimo dolinu Mozela od Luxemburga, … [[Govornik se ne razumije.]] do … [[Govornik se ne razumije]] Castle u kojem posjeti negdje oko 5 milijuna ljudi i vi u vašem ministarstvu trebate takve i slične potencijale u Hrvatskoj iskorištavati. Ja moram priznati da Hrvatsku nisam dovoljno posjećivao, dolaskom ovdje u Zagreb iskoristim svoje slobodno vrijeme posjećujući Zagorje i Varaždin i oduševim se svaki put sa tim kulturnim, prirodnim, znamenitim ljepotama. Zadnje što sam sa kolegom obišao je i Lonjsko polje koje ima što ponuditi i mjesto Čigoč koji je premalo iskorištavamo ako znamo da je recimo samo jedan dan, grad u Danskoj samo zbog jednog rodinog gnijezda ima praznik, odnosno praznik u tome mjestu zbog jednog rodinog gnijezda, a ovdje imamo na stotine u Lonjskom polju. I mislim da to malo, koristimo. Vjerujući i pozdravljajući ove Izmjene i dopune Zakona vjerujem da ćete i vi u tom pravcu nastojati raditi u Ministarstvu turizma. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Lidija Bagarić, replika.
Evo replicirala bih kolegi na uvodnom dijelu rasprave, spominjali ste 200 tisuća zahtjeva koje sam ja u svojoj raspravi spomenula. Naravno da svih tih 200 tisuća zahtjeva izračunali ste već računicu koliko će to povećati prihode od turizma. Pa naravno da svi ti zahtjevi nisu motivirani namjerom da se ti objekti stave na turističko tržište i niti će to toliko povećati prihode od turizma. Govori se o najavljenih nekoliko, to sam isto spomenula 500 zahtjeva u Zadru, 700 zahtjeva u Splitu, sigurno će taj broj biti puno veći ali naravno da se ne radi od svih 200 tisuća zahtjeva.
Odgovor na repliku Ante Babić.
Pa ne bih poštovana kolegice Bagarić, ne bih volio da ste me krivo razumjeli, ja sam to pozitivno razumio pa ću se samo nadovezati po definiciji koliko znam, turist je svaka osoba koja boravi duže od 72 sata izvan svog mjesta boravka. Ukoliko smo mi samo pobrojili takve turiste koji se ne prijavljuju a i u Europi ste, dužni ste i u Austriji, Njemačkoj nakon 72 sata se prijaviti i platiti boravišnu pristojbu. A od toga bi lokalne zajednice imale itekako velike koristi. Pa u tom, u tom … [[Govornik se ne razumije.]] sam ja i razumio ovih 200 tisuća zahtjeva koji bi mogli dodatno povećati smještajne kapacitete. I svakako pomoći proračunu Republike Hrvatske. Hvala.
I Marija Lugarić izvolite za raspravu.
Poštovan gospođo potpredsjednice, gospodine ministre sa suradnicom, dakle ja podržavam ovo, donošenje ovoga zakona, ne bih htjela ponavljati sve ono što su kolege i kolegice u dosadašnjoj raspravi rekle a posebno koje se odnose na usklađivanje odredbi ovoga Zakona sa drugim zakonima i smanjivanje broja smještajnih jedinica, odnosno dijelova u kojima se obavljaju ugostiteljske djelatnosti koje su do sada bili u sivoj zoni, ja mislim da je važno staviti u funkciju i sve one kapacitete koji postoje i što je moguće više uvesti u njih, nad njih red i kontrolu. No međutim, jedan dio zakon o kojem bih htjela govoriti su izmjene članka 10. kojim se mijenja zapravo članak 33. Ja u potpunosti podržavam ideju i ono što je u zakonu napisano da se omogući iznajmljivaču pružanje usluga u domaćinstvu, dakle govorim o privatnim iznajmljivačima. I za osobe kojima je vlasnik objekta bračni dug iznajmljivača, da se omogućuje ishođenje rješenja i za jednog i za drugog bračnog duga, dakle ovog drugog bez sve one procedure koja prethodi za izdavanje rješenja o iznajmljivanju za ovog prvog. I na neki način nastavak pružanja ugostiteljskih usluga bračnim drugovima u nešto boljoj i relaksiranijoj da tako kažem atmosferi. Jer naprosto život je taj koji je pokazao da ovakva ograničenja su bila pretjerana, da su dodatno komplicirala a zapravo suštinski ništa nisu bitno mijenjala, … [[Govornik se ne razumije.]] Dakle, nekakvo načelo koje je reklo imamo obiteljsko kućanstvo ili domaćinstvo u kojem se pruža određena usluga na adekvatno se primjenjuje na sve članove i članice tog zajedničkog obiteljskog domaćinstva. I to je potpuno u redu i to apsolutno podržavam. No međutim čini mi se da se dogodio jedan previd, naime, naš Obiteljski zakon člankom 1. i člankom 2. vrlo jasno definira pojmove i okolnosti što ova država smatra obitelji. I koji su odnosi među pojedinim članovima i članicama obitelji. Tako se definira i izvanbračna zajednica. Obiteljski zakon svojim člancima 247. do 257. regulira imovinske odnose u bračnoj zajednici. U onda u članku 258. govori da se imovinski odnosi u izvanbračnoj zajednici na njih se primjenjuju ti članci 247. do 257. koji se odnose na imovinske odnose u bračnoj zajednici. Ovaj dio koji ste vi predvidjeli koji se odnosi na odnose u bračnoj zajednici dakle bračnih drugova nisu ti koji se mogu podvesti pod te odredbe Obiteljskog zakona. I mi zapravo dolazimo u situaciju da nama jedan zakon, to je Obiteljski zakon govori da pravni odnosi između izvanbračnih partnera trebaju trebaju biti izjednačeni s onim odnosima koji se odnosi na bračne partnere, uključivo i odnose imovinske naravi, no međutim ovaj zakon to ne prepoznaje. Ovaj zakon ne omogućava da ono što je dozvoljeno bračnim partnerima to ne mogu u međusobnom odnosu napraviti izvanbračni partneri koji po Obiteljskom zakonu bi to morali i trebali imati pravo. Ja u tom smislu predlažem vama da date samo jedan mali amandman u prijelazne odredbe ovog zakona koji bi rekao da odnosi iz ovog Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti koji se odnose na bračnog druga se primjenjuju i za izvanbračnog druga, da ne moramo puno amandmana za svaki pojedini stavak i članak i time bi zapravo pokrili, uskladili ovaj zakon sa odredbama Obiteljskog zakona jer on ne predviđa ovakvu vrstu imovinskih odnosa s jedne strane. S druge strane ja mislim da bismo u zakon napisali ono što svi mislimo i što je na neki način dogovorena politika, a to je da pogotovo u pravnim učincima ovakve naravi su bračna i izvanbračna zajednica u potpunosti izjednačene. Ima još jedan argument koji nije za baciti, naime članak 6. Zakona o ravnopravnosti spolova utvrđuje da je zabranjena diskriminacija na osnovi bračnog statusa i mi ne možemo neka prava uređivati kroz različite zakone na različiti način, a na neki način oko toga postoji i konsenzus, postoje i drugi zakoni i mislim da te dobre politike oko kojih postoji suglasje, oko kojih nema nikakvoga spora, moramo onda adekvatno provesti kroz sve druge zakone. Odnosi među partnerima, odnosi u izvanbračnoj, bračnoj zajednici nisu pitanje samo Obiteljskog zakona, nisu pitanje samo Zakona o ravnopravnosti spolova već kao što vidimo i na ovom primjeru su primjerice pitanje iz Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti. Koliko god na prvi pogled djelovalo bizarno, ali naprosto nije i to je život i to su okolnosti koje treba uzeti u obzir. Naravno, govoriti argumentaciju da nekakva logika zajedničkog domaćinstva, zajedničkog ulaganja koje se onda događa ugostiteljska djelatnost i potpuno prihvatljivo je preširiti da tako kažem i na izvanbračne partnere jer odnos, argumenti koji daju za pravo da se s jednog na drugog bračnog drug prenose ta prava negdje u pozadini toga je zajedničko ulaganje, zajednička briga o zajedničkoj imovini itd. To sve skupa vrijedi i za izvanbračne partnere. Prema tome, ja mislim da za ovo imamo jedno vrlo jednostavno rješenje. Vjerujem da se naprosto dogodilo, da se naprosto … vrlo često dakle svatko gleda svoj resor i ponekad fali ta velika slika, ali mislim da tako nešto bi bilo i u skladu sa intencijama i predlagatelja i sa svim onim diskusijama koje su i u ovom, ali i u drugim zakonima bile ovdje u Hrvatskom saboru. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Završnu riječ, ministar turizma Darko Lorencin. Izvolite ministre.
Hvala lijepa. Poštovana gospođo potpredsjednice, gospodo, gospođe zastupnici. Evo zahvaljujem na raspravi i čisto bih rezimirao neke situacije i neke prijedloge, a svakako bih naj bilo podesnije da krenemo i od prijedloga HSU-a, odnosno od samog amandmana gdje u biti ponavljam, ja bih se pozvao na malo razumijevanja obzirom na to ukoliko idemo unositi sve ove izmjene i odgađati donošenje ovog zakona što ovaj amandman bi prouzročio. Apsolutno, najprije da raščistimo stvar, što se tiče primjene izmjene u suštini, apsolutno podržavamo i smisao ovoga. Mi bismo ugradili u redovitim izmjenama zakona na kojima praktički već radimo i odmah bismo mogli ugraditi u sam izvorni prijedlog zakona kojeg bismo i najesen predložili. Razlog tomu je što do odgode ne bi došlo samo na 7 dana, već bi došlo i puno dulje. U biti nije jedino problem i umirovljenika već i drugih skupina, sportskih udruga, udruga raznoraznih interesa koje isto tako su istakli iste potrebe. S druge strane, moramo sve to isto tako usuglasiti sa predstavnicima privatnog sektora, odnosno sa strukovnim udrugama, prvenstveno hotelijerima i ovim ostalim udrugama koji su prisutni u poslovnoj zajednici jer uvijek to je osjetljivo područje gdje nam se javljaju sive zone i sa njihove strane ukazuju nam na nelojalnu konkurenciju. Stoga moramo, stvarno je potrebno malo više vremena kako bi se procijenio točno i precizno taj učinak, kako bi se vrlo precizno i točno utvrdili načini kako da bude formuliran interes i želja što bi umirovljenici htjeli i mislim da nam za to treba malo vremena, a sa ovog mjesta mogu jamčiti da će ova suština, dakle da za svoje članove i u okviru svojih prostora da mogu pružati te usluge. Isto tako, konkretno po pitanju vlasništva, odnosno nepostojanja vlasništva za izdavanje rješenja, o tome sam već isto tako ranije rekao. Ja se zahvaljujem na razumijevanju jer tu isto treba malo dublje pripreme i procjene učinaka po tome napraviti. Što se tiče izvanbračnih partnera, odnosno izvanbračnih zajednica molim ukoliko isto možemo napravit, dakle, već sada napravili smo sa ovim hitnim izmjenama i dopunama jedan iskorak, pokrili smo tu mogućnost i drugim članovima obitelji da mogu koristiti, odnosno da mogu dobiti rješenje bez dodatnih zapreka. I smatram da ukoliko smatrate da to nije od presudne važnosti, a ponavljam na izmjenama, na redovitim izmjenama ovog zakona već i dalje radimo. Molim vas ukoliko možete evo uključiti se stvarno u rad i u gradnju svih ovih premisa u novi prijedlog zakona. S time da apsolutno stojim podržavam i prijedlog Hrvatske stranke umirovljenike i od gospođe Lugarić i od poštovane zastupnice Tatjane Šimac-Bonačić. Sve u svemu zahvaljujem se na raspravi koja je provedena, zahvaljujem se isto tako na razumijevanju budući da na ovaj način reguliramo jednu djelatnost koja u ovom segmentu privatnog smještaja pokriva i kreira 49% naših ukupnih kapaciteta. Dakle, segment koji zahtijeva i kojem je potrebna itekako povećanje razine kvalitete tog smještaja i Ministarstvo turizma je između ostalog ovom mjerom, ovom izmjenom zakona koja je nastala unatrag dva, tri mjeseca. Dakle, kad smo uvidjeli kad je nastala potreba i kad smo vidjeli da će biti jako veliki broj zahtjeva upravo za objekte koji su namijenjeni na neki način odlučili smo se za ovaj korak i smatramo da isto tako ako bude moguće ishodovanje rješenja u drugom mjesecu srpnja, a da ne govorim mjesec kolovoz kada je špica turističke sezone i ako nekoliko tisuća ljudi ostvari mogućnost dobivanja rješenja i obavljanja ove djelatnosti da smo već napravili jako dobru stvar. Dugujem još samo jedno obrazloženje koje se vezuje za ovu stambenu djelatnost. U biti isto tako izdaju se privremena rješenja i ta stambena djelatnost odnosi se na one slučajeve gdje u biti ne samo kad kažemo stambenu djelatnost pred nama se, mi vidimo u biti stanove u stambenim zgradama itd. kojih i danas ima i koji se ne registriraju u ovoj djelatnosti. Radi se uglavnom o vilama, kućama za turizam, apartmanima, većim objektima koje su pravne osobe investirale i koje su trebale u biti, koje nisu uslijed ishodovanja rješenja mogli postići to rješenje. Tako da šteta da stoje objekti, da imamo zatečeno stanje koje, u kojem nisu u mogućnosti niti vlasnici ostvarivati prihode, a niti država. Što se tiče generalno smještaja i što se tiče generalno utjecaja na segment privatnog smještaja ministarstvo je jednom konkretnom mjerom koja je u prvom redu poglavito pomaže odvijanju turizma u ovom kontinentalnom dijelu ili što je poštovani zastupnik Babić navodio dijelove Dalmatinske zagore. Dakle, mjera 1000 bazena za Hrvatsku koja je stupila na snagu gdje smo zajedno sa Ministarstvom graditeljstva uspjeli postići to da za bazene manje, do sto kvadrata nije potrebno ishodovati građevinsku dozvolu, da se oni mogu ukoliko prostorni uvjeti to dozvoljavaju graditi bez građevinske dozvole. Na taj način smatramo samo tom činjenicom da smo dali itekako dobar poticaj da objekti koji i nisu na moru mogu kreirati i mogu izgraditi svoj bazen i da mogu time u velikoj mjeri postati atraktivniji za dovođenje i smještaj gostiju. Nova strategija predviđa još čitav niz mjera koji poglavito imaju za svoj cilj povećanje kvalitete privatnog smještaja. Isto tako, u suradnji sa Hrvatskom bankom za obnovu i razvitak unatrag dva tjedna donesena je i raspisana nova kreditna linija koja pokriva isto tako segment privatnih iznajmljivača i malog i srednjeg poduzetništva u turizmu. Raspisan je natječaj za inovativne projekte. Protekli tjedan raspisan je isto tako i natječaj za projekte u nerazvijenim turističkim područjima. Stoga ove prve godine implementacije nove strategije svakako rezultati koji će biti kao posljedica svih tih mjera itekako će nam dobro poslužiti za daljnje razvijanje i poboljšanje i povećanje opsega mjera, a svakako jedna od bitnih komponenti je ona o čemu Ministarstvo turizma vodi posebno računa, a to je mogućnost korištenja kohezijskih instrumenata, odnosno vodimo računa po svim segmentima, po svim prioritetima, po svih 11 prioriteta koji mogu imati upliva više ili manje na turistički proizvod da turizam bude adekvatno zastupljen, odnosno da imamo konkretne mjere kroz prioritete i da budemo prisutni u operativnim programima i na taj način da bilo poduzetnici, bilo javni sektor može koristiti blagodati strukturnih fondova u realizaciji svojih projekata. Evo toliko. Ja vam se zahvaljujem na raspravi. Hvala lijepa.
Hvala ministre. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno, a sada ćemo odrediti stanku do 12 sati kada vas molim da uđemo u dvoranu jer ćemo glasati o raspravljenim prijedlozima zakona. Hvala lijepa.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. 392. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo i Klub zastupnika HSU-a. Molim poštovanog ministra Darka Lorencin da se izjasni. Amandman broj 1 Odbora za zakonodavstvo.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Prihvaćamo amandman.
Prihvaćate. Hvala lijepa. Postaje sastavni dio. Amandman Kluba zastupnika HSU-a u Hrvatskom saboru. Izvolite.
Amandman ne prihvaćamo. Budući da ide redovita izmjena ovog zakona na jesen i budući da se radi o materiji skloni smo i voljni smo podržati reguliranje djelatnosti umirovljenika u smislu Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti upravo to reguliranje zahtjeva jedan duži proces gdje treba provesti usuglašavanje sa svim stranama i preostalim grupacijama, budući da isto tako imamo sličnih udruga i tijela koje bi htjele biti tretirana na isti način.
Molim predstavnika predlagatelja Kluba zastupnika HSU-a poštovanog Željka Šempera.
Poštovani ministre kako ste i u završnoj raspravi naglasili da apsolutno podržavate naš prijedlog da i Udruge umirovljenika se mogu baviti ovom djelatnošću zadovoljan sam vašim čvrstim obećanjem da će se ovaj problem riješiti u jesen zbog vašeg jamstva i skorog rješenja problema povlačim amandman.
Hvala lijepa ministre i vama poštovani zastupniče. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnite tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 97 glasova za donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti u tekstu kako ga je predložila predlagteljica zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Prijedlog odluke o razrješenju članice Nadzornog odbora HRT-a. Predlagatelj Odluke je Odbor za informiranje, informatizaciju i medije, na temelju članka 22. Zakona o HRT-u. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Poštovani zastupnik Branko Vukšić predsjednik odbora. Izvolite poštovani zastupniče.
Samo kratko pojašnjenje. Gospođa Vesna Kusin je dala ostavku na mjesto članice vijeća zbog toga što je stupila na dužnost zamjenice gradonačelnika grada Zagreba što je nespojivo sa ovom funkcijom i Odbor za medije je jednoglasno prihvatio to. Hvala.
Hvala i vama. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih za raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke odbora. Molim da se izjasnite tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 94 glasa za donešena odluka o razrješenju članice Nadzornog odbora HRT-a u tekstu kako ga je predložio predlagatelj. Prijedlog odluke o razrješenju člana Državno odvjetničkog vijeća iz reda zastupnika. Predlagatelj odluke je Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Ne. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih za raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke odbora. Molim da se izjasnite tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Ima netko suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je jednoglasno sa 93 glasa za donešena odluka o razrješenju člana Državno odvjetničkog vijeća iz reda zastupnika u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.